# Uradni list C 279E/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2009.279.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 279E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5219. november 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2009.279.slv

Uradni list

Evropske unije

C 279E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5219. november 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 20. maj 2008 |
| 2009/C 279E/01 | Ocena programa PEACE in strategije za prihodnostResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o oceni programa PEACE in strategije za prihodnost (2007/2150(INI)) | 1 |
| 2009/C 279E/02 | Trgovina s surovinami in izdelkiResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o trgovini s surovinami in izdelki (2008/2051(INI)) | 5 |
| 2009/C 279E/03 | Strategija za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izziviResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o strategiji za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izzivi 2008/2010(INI)) | 12 |
| 2009/C 279E/04 | Strategija potrošniške politike EU za obdobje 2007–2013Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o strategiji potrošniške politike EU za obdobje 2007–2013 (2007/2189(INI)) | 17 |
| 2009/C 279E/05 | Napredek v EU na področjih enakih možnosti in nediskriminacijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o napredku v EU na področjih enakih možnosti in nediskriminacije (prenos direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES) (2007/2202(INI)) | 23 |
| 2009/C 279E/06 | Celostna pomorska politika za Evropsko unijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo (2008/2009(INI)) | 30 |
| | Sreda, 21. maj 2008 |
| 2009/C 279E/07 | Poenostavljeno poslovno okolje za podjetja na področjih prava družb, računovodstva in revidiranjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o poenostavljenem poslovnem okolju za podjetja na področjih prava družb, računovodstva in revidiranja (2007/2254(INI)) | 36 |
| 2009/C 279E/08 | Ženske in znanostResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o ženskah in znanosti (2007/2206(INI)) | 40 |
| 2009/C 279E/09 | Boljše razstavljanje ladij (zelena knjiga)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o zeleni knjigi o boljšem razstavljanju ladij (2007/2279(INI)) | 44 |
| 2009/C 279E/10 | Znanstvena dejstva v zvezi s podnebnimi spremembami: ugotovitve in priporočila za sprejetje odločitevResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o znanstvenih dejstvih v zvezi s podnebnimi spremembami: ugotovitve in priporočila za sprejetje odločitev (2008/2001(INI)) | 51 |
| 2009/C 279E/11 | Napredek Turčije v letu 2007Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o poročilu o napredku Turčije v letu 2007 (2007/2269(INI)) | 57 |
| | Četrtek, 22. maj 2008 |
| 2009/C 279E/12 | Vmesni pregled industrijske politike – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mestaResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o vmesnem pregledu industrijske politike – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta (2007/2257(INI)) | 65 |
| 2009/C 279E/13 | Razmere v LibanonuResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o razmerah v Libanonu | 69 |
| 2009/C 279E/14 | Rast cen živil v EU in državah v razvojuResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o rasti cen živil v EU in državah v razvoju | 71 |
| 2009/C 279E/15 | Pogajanja med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o oprostitvi vizumske obveznostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o pogajanjih med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o oprostitvi vizumske obveznosti | 77 |
| 2009/C 279E/16 | BurmaResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o tragičnih razmerah v Burmi | 80 |
| 2009/C 279E/17 | Naravna nesreča na KitajskemResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o naravni nesreči na Kitajskem | 82 |
| 2009/C 279E/18 | Globalni sporazum o prepovedi orožja, ki vsebuje uranResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o orožju z (osiromašenim) uranom in njegovih posledicah za zdravje ljudi in okolje – globalni prepovedi uporabe tovrstnega orožja naproti | 84 |
| 2009/C 279E/19 | REACHResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o osnutku Uredbe Komisije o testnih metodah v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) | 85 |
| 2009/C 279E/20 | Nova strategija za zdravstveno varstvo živali za Evropsko Unijo (2007–2013)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o novi strategiji za zdravstveno varstvo živali za Evropsko Unijo (2007–2013) (2007/2260(INI)) | 89 |
| 2009/C 279E/21 | Strategija EU za tretje zasedanje pogodbenic Aarhuške konvencijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o strategiji EU za tretje zasedanje pogodbenic Aarhuške konvencije v Rigi, Latvija | 98 |
| 2009/C 279E/22 | Ukrepi po Pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomočiResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o ukrepih po Pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomoči (2008/2048(INI)) | 100 |
| 2009/C 279E/23 | Sudan in Mednarodno kazensko sodiščeResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o Sudanu in Mednarodnem kazenskem sodišču | 109 |
| 2009/C 279E/24 | Pridržanje političnih nasprotnikov v BelorusijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o pridržanju političnih nasprotnikov v Belorusiji | 113 |
| 2009/C 279E/25 | Naraščanje napetosti v BurundijuResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o naraščanju napetosti v Burundiju | 115 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 20. maj 2008

2009/C 279E/01

Ocena programa PEACE in strategije za prihodnostResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o oceni programa PEACE in strategije za prihodnost (2007/2150(INI))

1

2009/C 279E/02

Trgovina s surovinami in izdelkiResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o trgovini s surovinami in izdelki (2008/2051(INI))

5

2009/C 279E/03

Strategija za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izziviResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o strategiji za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izzivi 2008/2010(INI))

12

2009/C 279E/04

Strategija potrošniške politike EU za obdobje 2007–2013Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o strategiji potrošniške politike EU za obdobje 2007–2013 (2007/2189(INI))

17

2009/C 279E/05

Napredek v EU na področjih enakih možnosti in nediskriminacijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o napredku v EU na področjih enakih možnosti in nediskriminacije (prenos direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES) (2007/2202(INI))

23

2009/C 279E/06

Celostna pomorska politika za Evropsko unijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo (2008/2009(INI))

30

Sreda, 21. maj 2008

2009/C 279E/07

Poenostavljeno poslovno okolje za podjetja na področjih prava družb, računovodstva in revidiranjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o poenostavljenem poslovnem okolju za podjetja na področjih prava družb, računovodstva in revidiranja (2007/2254(INI))

36

2009/C 279E/08

Ženske in znanostResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o ženskah in znanosti (2007/2206(INI))

40

2009/C 279E/09

Boljše razstavljanje ladij (zelena knjiga)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o zeleni knjigi o boljšem razstavljanju ladij (2007/2279(INI))

44

2009/C 279E/10

Znanstvena dejstva v zvezi s podnebnimi spremembami: ugotovitve in priporočila za sprejetje odločitevResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o znanstvenih dejstvih v zvezi s podnebnimi spremembami: ugotovitve in priporočila za sprejetje odločitev (2008/2001(INI))

51

2009/C 279E/11

Napredek Turčije v letu 2007Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o poročilu o napredku Turčije v letu 2007 (2007/2269(INI))

57

Četrtek, 22. maj 2008

2009/C 279E/12

Vmesni pregled industrijske politike – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mestaResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o vmesnem pregledu industrijske politike – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta (2007/2257(INI))

65

2009/C 279E/13

Razmere v LibanonuResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o razmerah v Libanonu

69

2009/C 279E/14

Rast cen živil v EU in državah v razvojuResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o rasti cen živil v EU in državah v razvoju

71

2009/C 279E/15

Pogajanja med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o oprostitvi vizumske obveznostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o pogajanjih med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o oprostitvi vizumske obveznosti

77

2009/C 279E/16

BurmaResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o tragičnih razmerah v Burmi

80

2009/C 279E/17

Naravna nesreča na KitajskemResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o naravni nesreči na Kitajskem

82

2009/C 279E/18

Globalni sporazum o prepovedi orožja, ki vsebuje uranResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o orožju z (osiromašenim) uranom in njegovih posledicah za zdravje ljudi in okolje – globalni prepovedi uporabe tovrstnega orožja naproti

84

2009/C 279E/19

REACHResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o osnutku Uredbe Komisije o testnih metodah v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)

85

2009/C 279E/20

Nova strategija za zdravstveno varstvo živali za Evropsko Unijo (2007–2013)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o novi strategiji za zdravstveno varstvo živali za Evropsko Unijo (2007–2013) (2007/2260(INI))

89

2009/C 279E/21

Strategija EU za tretje zasedanje pogodbenic Aarhuške konvencijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o strategiji EU za tretje zasedanje pogodbenic Aarhuške konvencije v Rigi, Latvija

98

2009/C 279E/22

Ukrepi po Pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomočiResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o ukrepih po Pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomoči (2008/2048(INI))

100

2009/C 279E/23

Sudan in Mednarodno kazensko sodiščeResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o Sudanu in Mednarodnem kazenskem sodišču

109

2009/C 279E/24

Pridržanje političnih nasprotnikov v BelorusijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o pridržanju političnih nasprotnikov v Belorusiji

113

2009/C 279E/25

Naraščanje napetosti v BurundijuResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o naraščanju napetosti v Burundiju

115

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 20. maj 2008 |
| 2009/C 279E/26 | Primerljivost poklicnih kvalifikacij med državami članicami ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Odločbe Sveta 85/368/EGS o primerljivosti poklicnih kvalifikacij med državami članicami Evropske skupnosti (KOM(2007)0680 — C6-0398/2007 — 2007/0234(COD)) | 119 |
| 2009/C 279E/27 | Poenostavitev postopkov za oblikovanje seznamov in objavljanje informacij na veterinarskem in zootehničnem področju *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Direktive Sveta o poenostavitvi postopkov za oblikovanje seznamov in objavljanje informacij na veterinarskem in zootehničnem področju in spremembi direktiv 64/432/EGS, 77/504/EGS, 88/407/EGS, 88/661/EGS, 89/361/EGS, 89/556/EGS, 90/427/EGS, 90/428/EGS, 90/429/EGS, 90/539/EGS, 91/68/EGS, 92/35/EGS, 92/65/EGS, 92/66/EGS, 92/119/EGS, 94/28/ES, 2000/75/ES, Odločbe 2000/258/ES ter direktiv 2001/89/ES, 2002/60/ES in 2005/94/ES (KOM(2008)0120 — C6-0156/2008 — 2008/0046(CNS)) | 120 |
| 2009/C 279E/28 | Vračanje predmetov kulturne dediščine, ki so bili protipravno odstranjeni z ozemlja države članice (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vračanju predmetov kulturne dediščine, ki so bili protipravno odstranjeni iz ozemlja države članice (kodificirana različica) (KOM(2007)0873 — C6-0025/2008 — 2007/0299(COD)) | 120 |
| 2009/C 279E/29 | Skupno podjetja za gorivne celice in vodik *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Uredbe Sveta o ustanovitvi skupnega podjetja za gorivne celice in vodik (KOM(2007)0571 — C6-0446/2007 — 2007/0211(CNS)) | 121 |
| 2009/C 279E/30 | Sklad Skupnosti za tobak *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 glede prenosa pomoči za tobak v Sklad Skupnosti za tobak za leti 2008 in 2009 in Uredbe (ES) št. 1234/2007 glede financiranja Sklada Skupnosti za tobak (KOM(2008)0051 — C6-0062/2008 — 2008/0020(CNS)) | 144 |
| 2009/C 279E/31 | Statistika mesa in živinoreje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki mesa in živinoreje (KOM(2007)0129 — C6-0099/2007 — 2007/0051(COD)) | 148 |
| P6_TC1-COD(2007)0051Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 20. maja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki živinoreje in mesa ter razveljavitvi direktiv Sveta 93/23/EGS, 93/24/EGS in 93/25/EGS | 148 |
| 2009/C 279E/32 | Smernice za politike zaposlovanja držav članic *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Odločbe Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (KOM(2007)0803 DEL V — C6-0031/2008 — 2007/0300(CNS)) | 149 |
| 2009/C 279E/33 | Proračun 2009: načrt prihodkov in odhodkov ParlamentaResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2009 (2008/2022(BUD)) | 163 |
| | Sreda, 21. maj 2008 |
| 2009/C 279E/34 | Prepoved izvoza in varno skladiščenje kovinskega živega srebra ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi izvoza in varnem skladiščenju kovinskega živega srebra (11488/1/2007 — C6-0034/2008 — 2006/0206(COD)) | 166 |
| P6_TC2-COD(2006)0206Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 21. maja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi izvoza kovinskega živega srebra in nekaterih spojin in zmesi živega srebra ter varnem skladiščenju kovinskega živega srebra | 166 |
| 2009/C 279E/35 | Kazenskopravno varstvo okolja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskopravnem varstvu okolja (KOM(2007)0051 — C6-0063/2007 — 2007/0022(COD)) | 167 |
| P6_TC1-COD(2007)0022Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. maja 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskopravnem varstvu okolja | 167 |
| 2009/C 279E/36 | Raziskovanja o strukturi kmetij in raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o raziskovanjih o strukturi kmetij in raziskovanju o metodah kmetijske proizvodnje ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 571/88 (KOM(2007)0245 — C6-0127/2007 — 2007/0084(COD)) | 168 |
| P6_TC1-COD(2007)0084Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. maja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o raziskovanjih o strukturi kmetij in raziskovanju o metodah kmetijske proizvodnje ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 571/88 | 168 |
| 2009/C 279E/37 | Pogoji za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika (KOM(2007)0263 — C6-0145/2007 — 2007/0098(COD)) | 169 |
| P6_TC1-COD(2007)0098Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. maja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in razveljavitvi Direktive 96/26/ES | 169 |
| | 187 |
| | 193 |
| | 194 |
| 2009/C 279E/38 | Dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga v Skupnosti (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (prenovitev) (KOM(2007)0265 — C6-0146/2007 — 2007/0099(COD)) | 194 |
| P6_TC1-COD(2007)0099Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. maja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (prenova) | 195 |
| | 209 |
| | 211 |
| | 213 |
| 2009/C 279E/39 | Mobilne satelitske storitve (MSS) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (MSS) (KOM(2007)0480 — C6-0257/2007 — 2007/0174(COD)) | 215 |
| P6_TC1-COD(2007)0174Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. maja 2008 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (MSS) | 215 |
| | Četrtek, 22. maj 2008 |
| 2009/C 279E/40 | Predlog spremembe proračuna št. 2/2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2008 za proračunsko leto 2008, Oddelek III – Komisija (9190/2008 — C6-0192/2008 — 2008/2080(BUD)) | 216 |
| 2009/C 279E/41 | Evropska fundacija za usposabljanje (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje (prenovitev) (KOM(2007)0443 — C6-0243/2007 — 2007/0163(COD)) | 217 |
| P6_TC1-COD(2007)0163Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. maja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje (prenovitev) | 218 |
| | 231 |
| | 231 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 20. maj 2008

2009/C 279E/26

Primerljivost poklicnih kvalifikacij med državami članicami ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Odločbe Sveta 85/368/EGS o primerljivosti poklicnih kvalifikacij med državami članicami Evropske skupnosti (KOM(2007)0680 — C6-0398/2007 — 2007/0234(COD))

119

2009/C 279E/27

Poenostavitev postopkov za oblikovanje seznamov in objavljanje informacij na veterinarskem in zootehničnem področju *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Direktive Sveta o poenostavitvi postopkov za oblikovanje seznamov in objavljanje informacij na veterinarskem in zootehničnem področju in spremembi direktiv 64/432/EGS, 77/504/EGS, 88/407/EGS, 88/661/EGS, 89/361/EGS, 89/556/EGS, 90/427/EGS, 90/428/EGS, 90/429/EGS, 90/539/EGS, 91/68/EGS, 92/35/EGS, 92/65/EGS, 92/66/EGS, 92/119/EGS, 94/28/ES, 2000/75/ES, Odločbe 2000/258/ES ter direktiv 2001/89/ES, 2002/60/ES in 2005/94/ES (KOM(2008)0120 — C6-0156/2008 — 2008/0046(CNS))

120

2009/C 279E/28

Vračanje predmetov kulturne dediščine, ki so bili protipravno odstranjeni z ozemlja države članice (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vračanju predmetov kulturne dediščine, ki so bili protipravno odstranjeni iz ozemlja države članice (kodificirana različica) (KOM(2007)0873 — C6-0025/2008 — 2007/0299(COD))

120

2009/C 279E/29

Skupno podjetja za gorivne celice in vodik *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Uredbe Sveta o ustanovitvi skupnega podjetja za gorivne celice in vodik (KOM(2007)0571 — C6-0446/2007 — 2007/0211(CNS))

121

2009/C 279E/30

Sklad Skupnosti za tobak *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 glede prenosa pomoči za tobak v Sklad Skupnosti za tobak za leti 2008 in 2009 in Uredbe (ES) št. 1234/2007 glede financiranja Sklada Skupnosti za tobak (KOM(2008)0051 — C6-0062/2008 — 2008/0020(CNS))

144

2009/C 279E/31

Statistika mesa in živinoreje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki mesa in živinoreje (KOM(2007)0129 — C6-0099/2007 — 2007/0051(COD))

148

P6_TC1-COD(2007)0051Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 20. maja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki živinoreje in mesa ter razveljavitvi direktiv Sveta 93/23/EGS, 93/24/EGS in 93/25/EGS

148

2009/C 279E/32

Smernice za politike zaposlovanja držav članic *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Odločbe Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (KOM(2007)0803 DEL V — C6-0031/2008 — 2007/0300(CNS))

149

2009/C 279E/33

Proračun 2009: načrt prihodkov in odhodkov ParlamentaResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2009 (2008/2022(BUD))

163

Sreda, 21. maj 2008

2009/C 279E/34

Prepoved izvoza in varno skladiščenje kovinskega živega srebra ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi izvoza in varnem skladiščenju kovinskega živega srebra (11488/1/2007 — C6-0034/2008 — 2006/0206(COD))

166

P6_TC2-COD(2006)0206Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 21. maja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi izvoza kovinskega živega srebra in nekaterih spojin in zmesi živega srebra ter varnem skladiščenju kovinskega živega srebra

166

2009/C 279E/35

Kazenskopravno varstvo okolja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskopravnem varstvu okolja (KOM(2007)0051 — C6-0063/2007 — 2007/0022(COD))

167

P6_TC1-COD(2007)0022Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. maja 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskopravnem varstvu okolja

167

2009/C 279E/36

Raziskovanja o strukturi kmetij in raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o raziskovanjih o strukturi kmetij in raziskovanju o metodah kmetijske proizvodnje ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 571/88 (KOM(2007)0245 — C6-0127/2007 — 2007/0084(COD))

168

P6_TC1-COD(2007)0084Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. maja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o raziskovanjih o strukturi kmetij in raziskovanju o metodah kmetijske proizvodnje ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 571/88

168

2009/C 279E/37

Pogoji za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika (KOM(2007)0263 — C6-0145/2007 — 2007/0098(COD))

169

P6_TC1-COD(2007)0098Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. maja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in razveljavitvi Direktive 96/26/ES

169

187

193

194

2009/C 279E/38

Dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga v Skupnosti (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (prenovitev) (KOM(2007)0265 — C6-0146/2007 — 2007/0099(COD))

194

P6_TC1-COD(2007)0099Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. maja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (prenova)

(ES) št. .../2008

195

209

211

213

2009/C 279E/39

Mobilne satelitske storitve (MSS) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (MSS) (KOM(2007)0480 — C6-0257/2007 — 2007/0174(COD))

215

P6_TC1-COD(2007)0174Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. maja 2008 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (MSS)

215

Četrtek, 22. maj 2008

2009/C 279E/40

Predlog spremembe proračuna št. 2/2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2008 za proračunsko leto 2008, Oddelek III – Komisija (9190/2008 — C6-0192/2008 — 2008/2080(BUD))

216

2009/C 279E/41

Evropska fundacija za usposabljanje (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje (prenovitev) (KOM(2007)0443 — C6-0243/2007 — 2007/0163(COD))

217

P6_TC1-COD(2007)0163Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. maja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje (prenovitev)

218

231

231

---

Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seje:20.—22. maj 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 180 E, 17. 7. 2008.

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 20. maj 2008

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/1

---

Ocena programa PEACE in strategije za prihodnost

P6_TA(2008)0205

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o oceni programa PEACE in strategije za prihodnost (2007/2150(INI))

(2009/C 279 E/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 158 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 158 Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/93 z dne 20. julija 1993 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2052/88 o nalogah Strukturnih skladov in njihovi uspešnosti ter o usklajevanju njihovih dejavnosti med seboj in z Evropsko investicijsko banko ter drugimi obstoječimi finančnimi instrumenti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/93 z dne 20. julija 1993 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2052/88 o nalogah Strukturnih skladov in njihovi uspešnosti ter o usklajevanju njihovih dejavnosti med seboj in z Evropsko investicijsko banko ter drugimi obstoječimi finančnimi instrumenti (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2082/93 z dne 20. julija 1993 o spremembi Uredbe (EGS) št. 4253/88 o določbah za izvajanje Uredbe (EGS) št. 2052/88 glede usklajevanja dejavnosti različnih strukturnih skladov med seboj in z Evropsko investicijsko banko ter drugimi obstoječimi finančnimi instrumenti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2082/93 z dne 20. julija 1993 o spremembi Uredbe (EGS) št. 4253/88 o določbah za izvajanje Uredbe (EGS) št. 2052/88 glede usklajevanja dejavnosti različnih strukturnih skladov med seboj in z Evropsko investicijsko banko ter drugimi obstoječimi finančnimi instrumenti (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 214/2000 z dne 24. januarja 2000 o finančnih prispevkih Skupnosti v Mednarodni sklad za Irsko (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 214/2000 z dne 24. januarja 2000 o finančnih prispevkih Skupnosti v Mednarodni sklad za Irsko (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2236/2002 z dne 10. decembra 2002 o finančnih prispevkih Skupnosti za Mednarodni sklad za Irsko (2003–2004) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2236/2002 z dne 10. decembra 2002 o finančnih prispevkih Skupnosti za Mednarodni sklad za Irsko (2003–2004) (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1105/2003 z dne 26. maja 2003 o spremembi Uredbe (ES) št. 1260/1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1105/2003 z dne 26. maja 2003 o spremembi Uredbe (ES) št. 1260/1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 173/2005 z dne 24. januarja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1260/1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih glede podaljšanja trajanja programa PEACE in dodelitve novih odobrenih pravic za prevzem obveznosti (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 173/2005 z dne 24. januarja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1260/1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih glede podaljšanja trajanja programa PEACE in dodelitve novih odobrenih pravic za prevzem obveznosti (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 177/2005 z dne 24. januarja 2005 o finančnih prispevkih Skupnosti za Mednarodni sklad za Irsko (2005–2006) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 177/2005 z dne 24. januarja 2005 o finančnih prispevkih Skupnosti za Mednarodni sklad za Irsko (2005–2006) (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1968/2006 z dne 21. decembra 2006 o finančnih prispevkih Skupnosti v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1968/2006 z dne 21. decembra 2006 o finančnih prispevkih Skupnosti v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010) (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1082/2006 z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1082/2006 z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (10),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije o posebnem programu podpore za mir in spravo na Severnem Irskem (KOM(1994)0607), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije o posebnem programu podpore za mir in spravo na Severnem Irskem (KOM(1994)0607),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije o poročilu o Mednarodnem skladu za Irsko v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 177/2005 (KOM(2006)0563), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije o poročilu o Mednarodnem skladu za Irsko v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 177/2005 (KOM(2006)0563),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 7/2000 o Mednarodnem skladu za Irsko in posebnem programu podpore za mir in spravo na Severnem Irskem ter obmejnih okrajih Irske (1995–1999), skupaj z odgovori Komisije (odstavek 58) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 7/2000 o Mednarodnem skladu za Irsko in posebnem programu podpore za mir in spravo na Severnem Irskem ter obmejnih okrajih Irske (1995–1999), skupaj z odgovori Komisije (odstavek 58) (11),

| — | ob upoštevanju javne obravnave o oceni programa PEACE in strategijah za prihodnost, ki jo je 20. novembra 2007 organiziral Odbor Evropskega parlamenta za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javne obravnave o oceni programa PEACE in strategijah za prihodnost, ki jo je 20. novembra 2007 organiziral Odbor Evropskega parlamenta za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju delovne skupine za Severno Irsko, ki je bila ustanovljena po obisku predsednika Komisije Joséja Manuela Barossa v Belfastu maja 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovne skupine za Severno Irsko, ki je bila ustanovljena po obisku predsednika Komisije Joséja Manuela Barossa v Belfastu maja 2007,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A6-0133/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A6-0133/2008),

| A. | ker sta bila programa Evropske unije PEACE I in II, ki se financirata v okviru uredb Sveta (ES) št. 1105/2003 in173/2005, namenjena zagotavljanju miru in sta zajemala dva glavna elementa: izkoriščanje možnosti, ki izhajajo iz miru, in obravnavanje zapuščine konflikta in nasilja, |
| --- | --- |

A.

ker sta bila programa Evropske unije PEACE I in II, ki se financirata v okviru uredb Sveta (ES) št. 1105/2003 in173/2005, namenjena zagotavljanju miru in sta zajemala dva glavna elementa: izkoriščanje možnosti, ki izhajajo iz miru, in obravnavanje zapuščine konflikta in nasilja,

| B. | ker je bilo in je še vedno sodelovanje EU pri programih PEACE zelo koristno in je evropska povezanost s tovrstnimi projekti za vzpostavljanje miru, poleg zagotavljanja finančnega instrumenta, ponovno pokazala pomen EU kot nevtralnega organa, ki ima strokovno znanje in izkušnje ter dolgoročno vizijo za oblikovanje programa, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo in je še vedno sodelovanje EU pri programih PEACE zelo koristno in je evropska povezanost s tovrstnimi projekti za vzpostavljanje miru, poleg zagotavljanja finančnega instrumenta, ponovno pokazala pomen EU kot nevtralnega organa, ki ima strokovno znanje in izkušnje ter dolgoročno vizijo za oblikovanje programa,

| C. | ker postopek sprave poteka na več ravneh in ga je treba dejavno spodbujati, čeprav ga ni mogoče vsiliti (12), |
| --- | --- |

C.

ker postopek sprave poteka na več ravneh in ga je treba dejavno spodbujati, čeprav ga ni mogoče vsiliti (12),

| D. | ker je vzpostavljanje miru in sprave po naravi negotovo, a je edini način za premostitev političnih, gospodarskih in družbenih problemov v regiji, zaradi česar bi pri projektih za vzpostavitev zaupanja moralo biti na voljo dovolj prostora za preskušanje in inovacije, da bi jih lahko pričeli izvajati, |
| --- | --- |

D.

ker je vzpostavljanje miru in sprave po naravi negotovo, a je edini način za premostitev političnih, gospodarskih in družbenih problemov v regiji, zaradi česar bi pri projektih za vzpostavitev zaupanja moralo biti na voljo dovolj prostora za preskušanje in inovacije, da bi jih lahko pričeli izvajati,

| E. | ker sta zaradi konflikta na Severnem Irskem nastali dve povsem ločeni skupnosti, to pa je pripeljalo do globokega družbenega, gospodarskega in političnega prepada, |
| --- | --- |

E.

ker sta zaradi konflikta na Severnem Irskem nastali dve povsem ločeni skupnosti, to pa je pripeljalo do globokega družbenega, gospodarskega in političnega prepada,

| F. | ker se lahko s stiki in vzpostavljanjem zaupanja spreminjajo negativna stališča ter ker spodbujanje medsebojnega razumevanja med mladimi pomaga prihodnjim voditeljem razumeti zgodovino in kulturo obeh skupnosti, |
| --- | --- |

F.

ker se lahko s stiki in vzpostavljanjem zaupanja spreminjajo negativna stališča ter ker spodbujanje medsebojnega razumevanja med mladimi pomaga prihodnjim voditeljem razumeti zgodovino in kulturo obeh skupnosti,

| G. | ker lahko partnerstvo z lokalnimi skupnostmi vzame več časa, ker vključuje več udeležencev in postopkov, čeprav je jasno, da so dodatne koristi bistvene, ker se z nižjo ravnijo prenesenih pooblastil in višjo ravnijo sodelovanja poveča ozaveščenost tako o programih kot o EU, |
| --- | --- |

G.

ker lahko partnerstvo z lokalnimi skupnostmi vzame več časa, ker vključuje več udeležencev in postopkov, čeprav je jasno, da so dodatne koristi bistvene, ker se z nižjo ravnijo prenesenih pooblastil in višjo ravnijo sodelovanja poveča ozaveščenost tako o programih kot o EU,

| H. | ker so skupine, ki so bile prej marginalizirane, in ljudje, ki sta jih konflikt in nasilje najbolj prizadela, dobili možnost, da v okviru programa PEACE dejavno pripomorejo k vzpostavljanju miru; ker projekti v okviru programov PEACE koristijo delom družbe, ki so najbolj marginalizirani, in sicer z razvojem dejavnosti za posameznike in skupine, kot so žrtve konflikta, starejše in ranljive osebe, invalidi, žrtve nasilja v družini, nekdanji zaporniki ter brezposelna mladina (13), |
| --- | --- |

H.

ker so skupine, ki so bile prej marginalizirane, in ljudje, ki sta jih konflikt in nasilje najbolj prizadela, dobili možnost, da v okviru programa PEACE dejavno pripomorejo k vzpostavljanju miru; ker projekti v okviru programov PEACE koristijo delom družbe, ki so najbolj marginalizirani, in sicer z razvojem dejavnosti za posameznike in skupine, kot so žrtve konflikta, starejše in ranljive osebe, invalidi, žrtve nasilja v družini, nekdanji zaporniki ter brezposelna mladina (13),

| I. | ker je veliko ljudi pri projektih vzpostavljanja miru in sprave sodelovalo prostovoljno, |
| --- | --- |

I.

ker je veliko ljudi pri projektih vzpostavljanja miru in sprave sodelovalo prostovoljno,

| J. | ker je bistvenega pomena, da programi za vzpostavljanje miru, zlasti tisti, v katere so vključene skupine iz obeh skupnosti in prostovoljne skupine, sredstva prejemajo tudi potem, ko se bo program financiranja PEACE zaključil, |
| --- | --- |

J.

ker je bistvenega pomena, da programi za vzpostavljanje miru, zlasti tisti, v katere so vključene skupine iz obeh skupnosti in prostovoljne skupine, sredstva prejemajo tudi potem, ko se bo program financiranja PEACE zaključil,

| K. | ker sta prostovoljni in javni sektor dobro znana po svojih dosežkih pri preprečevanju družbenega nazadovanja in pomanjkanja ter sta primerna za razvijanje in zagotavljanje najnujnejših storitev za najbolj prikrajšane v družbi ter ker imajo ženske zelo pozitivno vlogo pri vzpostavljanju miru, |
| --- | --- |

K.

ker sta prostovoljni in javni sektor dobro znana po svojih dosežkih pri preprečevanju družbenega nazadovanja in pomanjkanja ter sta primerna za razvijanje in zagotavljanje najnujnejših storitev za najbolj prikrajšane v družbi ter ker imajo ženske zelo pozitivno vlogo pri vzpostavljanju miru,

| L. | ker so programi PEACE z ustanavljanjem novih družb prispevali k razvoju gospodarskih projektov na ogroženih območjih, |
| --- | --- |

L.

ker so programi PEACE z ustanavljanjem novih družb prispevali k razvoju gospodarskih projektov na ogroženih območjih,

| M. | ker se mnoge pobude obeh skupnosti in prostovoljne pobude, financirane iz PEACE II, izvajajo na stalni osnovi in zagotavljajo javne storitve zlasti za marginalizirane skupine; ker so te pobude in njihovo nadaljnje izvajanje odvisne od tega, ali bo financiranje odobreno tudi za naprej, |
| --- | --- |

M.

ker se mnoge pobude obeh skupnosti in prostovoljne pobude, financirane iz PEACE II, izvajajo na stalni osnovi in zagotavljajo javne storitve zlasti za marginalizirane skupine; ker so te pobude in njihovo nadaljnje izvajanje odvisne od tega, ali bo financiranje odobreno tudi za naprej,

| N. | ker je eden od vidikov gospodarskega razvoja, ki se je začel v okviru programov PEACE, njegov dober vpliv na mesta in podeželje, |
| --- | --- |

N.

ker je eden od vidikov gospodarskega razvoja, ki se je začel v okviru programov PEACE, njegov dober vpliv na mesta in podeželje,

| O. | ker je financiranje v okviru Mednarodnega sklada za Irsko pogosto dopolnjujoče ter sta oba programa, Mednarodni sklad za Irsko in PEACE, omogočila, da so projekti dosegli raven, na kateri lahko dostopajo do drugih sredstev EU, kot na primer Interreg, |
| --- | --- |

O.

ker je financiranje v okviru Mednarodnega sklada za Irsko pogosto dopolnjujoče ter sta oba programa, Mednarodni sklad za Irsko in PEACE, omogočila, da so projekti dosegli raven, na kateri lahko dostopajo do drugih sredstev EU, kot na primer Interreg,

| P. | ker si je več ukrepov v podprogramih PEACE, programih Mednarodnega sklada za Irsko in pobudi Interreg, zelo podobnih in se ponekod dejavnosti podvajajo, |
| --- | --- |

P.

ker si je več ukrepov v podprogramih PEACE, programih Mednarodnega sklada za Irsko in pobudi Interreg, zelo podobnih in se ponekod dejavnosti podvajajo,

| Q. | ker so odgovornost in preglednost, sodelovanje, priznavanje medsebojne odvisnosti vseh ljudi, uspešna odprava neenakosti, spodbujanje raznolikosti in upoštevanje ranljivih skupin ter enakih možnosti pomembni elementi za vzpostavljanje miru in sprave, |
| --- | --- |

Q.

ker so odgovornost in preglednost, sodelovanje, priznavanje medsebojne odvisnosti vseh ljudi, uspešna odprava neenakosti, spodbujanje raznolikosti in upoštevanje ranljivih skupin ter enakih možnosti pomembni elementi za vzpostavljanje miru in sprave,

| R. | ker začasna komisarka za žrtve in preživele v svojem poročilu (14) navaja, da so skupine za pomoč žrtvam in preživelim odvisne od občasnega financiranja iz PEACE, zaradi česar opozarja na nejasnost glede tega, kako se bodo projekti za žrtve in preživele nadaljevali, ko teh sredstev ne bo več; ker sta prvi minister Severne Irske in njegov namestnik nedavno imenovala štiri nove komisarje za žrtve, |
| --- | --- |

R.

ker začasna komisarka za žrtve in preživele v svojem poročilu (14) navaja, da so skupine za pomoč žrtvam in preživelim odvisne od občasnega financiranja iz PEACE, zaradi česar opozarja na nejasnost glede tega, kako se bodo projekti za žrtve in preživele nadaljevali, ko teh sredstev ne bo več; ker sta prvi minister Severne Irske in njegov namestnik nedavno imenovala štiri nove komisarje za žrtve,

| S. | ker sta varstvo in spodbujanje človekovih pravic sestavni del vzpostavljanja miru ter obnove družbe po konfliktih, |
| --- | --- |

S.

ker sta varstvo in spodbujanje človekovih pravic sestavni del vzpostavljanja miru ter obnove družbe po konfliktih,

| 1. | poudarja, da je krepitev lokalnega vpliva bistveni del vzpostavljanja miru ter da se s sodelovanjem civilne družbe izboljšujeta oblikovanje politike in način upravljanja družbe; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je krepitev lokalnega vpliva bistveni del vzpostavljanja miru ter da se s sodelovanjem civilne družbe izboljšujeta oblikovanje politike in način upravljanja družbe;

| 2. | izpostavlja, da so se z razvojem različnih mehanizmov izvajanja skupaj s prostovoljnim sektorjem, pri nevladnih organizacijah in lokalnih organih pridobile obsežne izkušnje na področju ravnanja s sredstvi EU; upa, da se lahko takšni mehanizmi zagotavljanja od spodaj navzgor uporabijo pri zagotavljanju drugih programov financiranja; |
| --- | --- |

2.

izpostavlja, da so se z razvojem različnih mehanizmov izvajanja skupaj s prostovoljnim sektorjem, pri nevladnih organizacijah in lokalnih organih pridobile obsežne izkušnje na področju ravnanja s sredstvi EU; upa, da se lahko takšni mehanizmi zagotavljanja od spodaj navzgor uporabijo pri zagotavljanju drugih programov financiranja;

| 3. | pozdravlja prispevek programov PEACE in Mednarodnega sklada za Irsko h gospodarskemu in družbenemu razvoju; ugotavlja, da je bilo pred izvajanjem Mednarodnega sklada za Irsko na ogroženih območjih vzpostavljeno eno podjetniško središče, ki se je s podporo Mednarodnega sklada za Irsko in tamkajšnjega okrožnega sveta razvilo v mrežo dvaintridesetih podjetniških središč, kar prispeva k povečanju zaupanja in upanja sodelujočih; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja prispevek programov PEACE in Mednarodnega sklada za Irsko h gospodarskemu in družbenemu razvoju; ugotavlja, da je bilo pred izvajanjem Mednarodnega sklada za Irsko na ogroženih območjih vzpostavljeno eno podjetniško središče, ki se je s podporo Mednarodnega sklada za Irsko in tamkajšnjega okrožnega sveta razvilo v mrežo dvaintridesetih podjetniških središč, kar prispeva k povečanju zaupanja in upanja sodelujočih;

| 4. | poudarja, da se mora sodelovanje med udeleženci v programih, ki jih financirata PEACE in Mednarodni sklad za Irsko, nadaljevati po koncu programov; poziva državne organe, naj nadaljujejo to delo, ki se je izkazalo za učinkovito, z namenom zagotovitve nadaljevanja financiranja tega dragocenega dela po koncu financiranja programov PEACE; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da se mora sodelovanje med udeleženci v programih, ki jih financirata PEACE in Mednarodni sklad za Irsko, nadaljevati po koncu programov; poziva državne organe, naj nadaljujejo to delo, ki se je izkazalo za učinkovito, z namenom zagotovitve nadaljevanja financiranja tega dragocenega dela po koncu financiranja programov PEACE;

| 5. | poziva vladi Združenega kraljestva in Irske, naj vzpostavita začasno ureditev za financiranje skupin iz skupnosti in prostovoljnih skupin, še zlasti da se zapolni čas med koncem programov financiranja PEACE II in začetkom PEACE III; |
| --- | --- |

5.

poziva vladi Združenega kraljestva in Irske, naj vzpostavita začasno ureditev za financiranje skupin iz skupnosti in prostovoljnih skupin, še zlasti da se zapolni čas med koncem programov financiranja PEACE II in začetkom PEACE III;

| 6. | poziva Komisijo in vladi Združenega kraljestva in Republike Irske, naj se povežejo s komisarji za žrtve in preživele ter skupaj poiščejo pot, ki bo omogočala, da bodo skupine za pomoč žrtvam in preživelim tudi vnaprej prejemale finančno podporo ne glede na to, da se bo vse financiranje iz PEACE zaključilo; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in vladi Združenega kraljestva in Republike Irske, naj se povežejo s komisarji za žrtve in preživele ter skupaj poiščejo pot, ki bo omogočala, da bodo skupine za pomoč žrtvam in preživelim tudi vnaprej prejemale finančno podporo ne glede na to, da se bo vse financiranje iz PEACE zaključilo;

| 7. | poziva Skupnost, naj v zvezi z delovno skupino za Severno Irsko pri oblikovanju prihodnjih pobud podvoji dejavni pristop državljanov, ki je del programa PEACE I in PEACE II; opozarja na pomen uravnovešenega regionalnega razvoja za stabilizacijo mirovnega procesa, vključno z infrastrukturo, ki ni dovolj razvita v primerjavi z drugimi regijami v EU, in poziva delovno skupino za Severno Irsko, naj bo bolj pozitivno naravnana pri svoji podpori razvoju infrastrukture; |
| --- | --- |

7.

poziva Skupnost, naj v zvezi z delovno skupino za Severno Irsko pri oblikovanju prihodnjih pobud podvoji dejavni pristop državljanov, ki je del programa PEACE I in PEACE II; opozarja na pomen uravnovešenega regionalnega razvoja za stabilizacijo mirovnega procesa, vključno z infrastrukturo, ki ni dovolj razvita v primerjavi z drugimi regijami v EU, in poziva delovno skupino za Severno Irsko, naj bo bolj pozitivno naravnana pri svoji podpori razvoju infrastrukture;

| 8. | poziva k nadaljnjemu razvoju čezmejnega dela, glede na to, da ima to delo osrednji pomen pri obnavljanju mestnih in podeželskih skupnosti na obmejnih območjih; poziva k nadaljnjemu razvoju sodelovanja med lokalnimi gospodarskimi zbornicami in organi javnega sektorja ter forumov za prostovoljni in javni sektor na obeh straneh meje, pa tudi za prostovoljne organizacije, ki že delujejo na čezmejni osnovi; |
| --- | --- |

8.

poziva k nadaljnjemu razvoju čezmejnega dela, glede na to, da ima to delo osrednji pomen pri obnavljanju mestnih in podeželskih skupnosti na obmejnih območjih; poziva k nadaljnjemu razvoju sodelovanja med lokalnimi gospodarskimi zbornicami in organi javnega sektorja ter forumov za prostovoljni in javni sektor na obeh straneh meje, pa tudi za prostovoljne organizacije, ki že delujejo na čezmejni osnovi;

| 9. | poziva vlado Republike Irske, naj nemudoma prične izvajati Uredbo (ES) št. 1082/2006; |
| --- | --- |

9.

poziva vlado Republike Irske, naj nemudoma prične izvajati Uredbo (ES) št. 1082/2006;

| 10. | poziva, da se v okviru programov financiranja široko uporablja posvetovanje, vv velikem in malem obsegu ter lokalno usmerjeno, ter poudarja, da je pomembno zavarovati sheme, ki bi omogočale odobritev manjših zneskov nepovratnih sredstev za takojšnje financiranje dela, ki je nujno, in dela, katerega rezultatov ni mogoče preprosto ovrednotiti, ter sheme, ki omogočajo dolgoročno trajnost in lahko prispevajo k lokalnim skupnostim; |
| --- | --- |

10.

poziva, da se v okviru programov financiranja široko uporablja posvetovanje, vv velikem in malem obsegu ter lokalno usmerjeno, ter poudarja, da je pomembno zavarovati sheme, ki bi omogočale odobritev manjših zneskov nepovratnih sredstev za takojšnje financiranje dela, ki je nujno, in dela, katerega rezultatov ni mogoče preprosto ovrednotiti, ter sheme, ki omogočajo dolgoročno trajnost in lahko prispevajo k lokalnim skupnostim;

| 11. | poziva, da se zmanjša birokracija in se zagotovi, da majhni projekti ne bodo preobremenjeni; |
| --- | --- |

11.

poziva, da se zmanjša birokracija in se zagotovi, da majhni projekti ne bodo preobremenjeni;

| 12. | priznava, da je vzpostavljanje miru dolgotrajen in razvojen proces ter da je za stabilen razvoj v smeri miru in sprave potreben čas; poziva k daljšemu časovnemu okviru za posamezna nepovratna sredstva, s čimer se bo omogočilo, da bodo projekti res nekaj dosegli; priznava, da k miru in spravi pomembno prispevajo ne le gospodarske, pač pa tudi kulturne in športne pobude, zato bi jih bilo treba še bolj podpreti; |
| --- | --- |

12.

priznava, da je vzpostavljanje miru dolgotrajen in razvojen proces ter da je za stabilen razvoj v smeri miru in sprave potreben čas; poziva k daljšemu časovnemu okviru za posamezna nepovratna sredstva, s čimer se bo omogočilo, da bodo projekti res nekaj dosegli; priznava, da k miru in spravi pomembno prispevajo ne le gospodarske, pač pa tudi kulturne in športne pobude, zato bi jih bilo treba še bolj podpreti;

| 13. | ugotavlja, da je socialno-ekonomski sektor podsektor prostovoljnega in javnega sektorja, pri čemer so posvetovanja v zvezi z njim pomembna za razvoj lokalnih strategij in območij; meni, da so lokalna podjetja prav tako vplivni udeleženci; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je socialno-ekonomski sektor podsektor prostovoljnega in javnega sektorja, pri čemer so posvetovanja v zvezi z njim pomembna za razvoj lokalnih strategij in območij; meni, da so lokalna podjetja prav tako vplivni udeleženci;

| 14. | poudarja, da je za razvoj podeželja sedaj bolj kot kadar koli prej potrebna večja sinergija med financiranjem razvoja kmetijstva, podeželja in regionalnega razvoja in med ohranjanjem narave, ekoturizmom in proizvodnjo ter uporabo obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je za razvoj podeželja sedaj bolj kot kadar koli prej potrebna večja sinergija med financiranjem razvoja kmetijstva, podeželja in regionalnega razvoja in med ohranjanjem narave, ekoturizmom in proizvodnjo ter uporabo obnovljivih virov energije;

| 15. | poudarja, da morajo imeti ljudje preprost dostop do informacij o zgodbah o uspehu, povezanimi s projekti, ki sta jih financirala programa PEACE I in PEACE II ter Mednarodni sklad za Irsko; meni, da je treba izkušnje, pridobljene s takšnimi projekti, deliti s sodelujočimi pri drugem mednarodnem delovanju na področju vzpostavljanja miru; v zvezi s tem poziva k vzpostavitvi zbirke podatkov, ki bi bila orodje za olajšanje delovanja na področju miru in sprave doma in v tujini; poleg tega poziva, naj se v oblikovanje regionalnih in metropolitanskih omrežij vključijo vse ravni; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da morajo imeti ljudje preprost dostop do informacij o zgodbah o uspehu, povezanimi s projekti, ki sta jih financirala programa PEACE I in PEACE II ter Mednarodni sklad za Irsko; meni, da je treba izkušnje, pridobljene s takšnimi projekti, deliti s sodelujočimi pri drugem mednarodnem delovanju na področju vzpostavljanja miru; v zvezi s tem poziva k vzpostavitvi zbirke podatkov, ki bi bila orodje za olajšanje delovanja na področju miru in sprave doma in v tujini; poleg tega poziva, naj se v oblikovanje regionalnih in metropolitanskih omrežij vključijo vse ravni;

| 16. | priporoča, naj se pripravijo obsežne strategije, s katerimi se bo zagotovilo, da bodo primeri dobre prakse ne le na voljo ampak tudi da se bodo ti primeri uporabili na vseh stopnjah projekta, tj. pri zasnovi projekta, izvajanju, spremljanju in presoji; |
| --- | --- |

16.

priporoča, naj se pripravijo obsežne strategije, s katerimi se bo zagotovilo, da bodo primeri dobre prakse ne le na voljo ampak tudi da se bodo ti primeri uporabili na vseh stopnjah projekta, tj. pri zasnovi projekta, izvajanju, spremljanju in presoji;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 161, 26.6.1999, str. 1.

(2)  UL L 193, 31.7.1993, str. 5.

(3)  UL L 193, 31.7.1993, str. 20.

(4)  UL L 24, 29.1.2000, str. 7.

(5)  UL L 341, 17.12.2002, str. 6.

(6)  UL L 158, 27.6.2003, str. 3.

(7)  UL L 29, 2.2.2005, str. 3.

(8)  UL L 30, 3.2.2005, str. 1.

(9)  UL L 409, 30.12.2006, str. 86.

(10)  UL L 210, 31.7.2006, str. 19.

(11)  UL C 146, 25.5.2000, str. 1.

(12)  Reconciliation after Violent Conflict, International IDEA, 2003, Stockholm.

(13)  Program EU za mir in spravo – Vpliv, SEUPB.

(14)  Pomoč žrtvam in preživelim – Kako se odzvati na človeško zapuščino, januar 2007.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/5

---

Trgovina s surovinami in izdelki

P6_TA(2008)0209

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o trgovini s surovinami in izdelki (2008/2051(INI))

(2009/C 279 E/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 3. septembra 2002 o trgovini in razvoju za izkoreninjanje revščine (1), z dne 30. januarja 2003 o svetovni lakoti in odpravi ovir pri trgovini z najrevnejšimi državami (2), z dne 10. aprila 2003 o krizi na mednarodnem trgu kave (3), z dne 1. junija 2006 o trgovini in revščini: oblikovanje trgovinske politike, ki bo povečala prispevek trgovine k odpravi revščine (4), z dne 15. februarja 2007 o makroekonomskem učinku zvišanja cene energije (5), z dne 22. maja 2007 o globalni Evropi – zunanji vidiki konkurenčnosti (6), z dne 23. maja 2007 o pomoči EU za trgovino (7) in z dne 29. novembra 2007 o trgovini in podnebnih spremembah (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 3. septembra 2002 o trgovini in razvoju za izkoreninjanje revščine (1), z dne 30. januarja 2003 o svetovni lakoti in odpravi ovir pri trgovini z najrevnejšimi državami (2), z dne 10. aprila 2003 o krizi na mednarodnem trgu kave (3), z dne 1. junija 2006 o trgovini in revščini: oblikovanje trgovinske politike, ki bo povečala prispevek trgovine k odpravi revščine (4), z dne 15. februarja 2007 o makroekonomskem učinku zvišanja cene energije (5), z dne 22. maja 2007 o globalni Evropi – zunanji vidiki konkurenčnosti (6), z dne 23. maja 2007 o pomoči EU za trgovino (7) in z dne 29. novembra 2007 o trgovini in podnebnih spremembah (8),

| — | ob upoštevanju deklaracije tisočletja z dne 8. septembra 2000, v kateri so določeni razvojni cilji tisočletja, ki predstavljajo skupno začrtana merila mednarodne skupnosti za izkoreninjanje revščine, ter pregleda in posodobitve te deklaracije na svetovnem vrhunskem srečanju Združenih narodov 2005, ki je potekalo od 14. do 16. septembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije tisočletja z dne 8. septembra 2000, v kateri so določeni razvojni cilji tisočletja, ki predstavljajo skupno začrtana merila mednarodne skupnosti za izkoreninjanje revščine, ter pregleda in posodobitve te deklaracije na svetovnem vrhunskem srečanju Združenih narodov 2005, ki je potekalo od 14. do 16. septembra 2005,

| — | ob upoštevanju poročil treh delovnih skupin Medvladnega foruma o podnebnih spremembah z naslovi „Podnebne spremembe 2007: osnove fizikalnih ved“, „Podnebne spremembe 2007: vplivi, prilagoditev in ranljivost“ ter „Podnebne spremembe 2007: ublažitev podnebnih sprememb“, objavljenih leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil treh delovnih skupin Medvladnega foruma o podnebnih spremembah z naslovi „Podnebne spremembe 2007: osnove fizikalnih ved“, „Podnebne spremembe 2007: vplivi, prilagoditev in ranljivost“ ter „Podnebne spremembe 2007: ublažitev podnebnih sprememb“, objavljenih leta 2007,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Verige kmetijskih pridelkov, odvisnost in revščina – predlog akcijskega načrta EU“ (KOM(2004)0089), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Verige kmetijskih pridelkov, odvisnost in revščina – predlog akcijskega načrta EU“ (KOM(2004)0089),

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Globalna Evropa: Konkurenca v svetu – Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta“ (KOM(2006)0567) in „Globalna Evropa: Okrepljeno partnerstvo za olajšanje dostopa na trge evropskim izvoznikom“ (KOM(2007)0183), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Globalna Evropa: Konkurenca v svetu – Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta“ (KOM(2006)0567) in „Globalna Evropa: Okrepljeno partnerstvo za olajšanje dostopa na trge evropskim izvoznikom“ (KOM(2007)0183),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „O konkurenčnosti industrij kovin – prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta“ (KOM(2008)0108), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „O konkurenčnosti industrij kovin – prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta“ (KOM(2008)0108),

| — | ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih dne 15. septembra 1995 na četrti svetovni konferenci Združenih narodov o ženskah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih dne 15. septembra 1995 na četrti svetovni konferenci Združenih narodov o ženskah,

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO) z naslovom „Livestock's Long Shadow“, objavljenega leta 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO) z naslovom „Livestock's Long Shadow“, objavljenega leta 2006,

| — | ob upoštevanju dela v okviru konference Združenih narodov o trgovini in razvoju (UNCTAD) ter sporazuma iz Akre in deklaracije iz Akre, sklenjenih na dvanajsti mednarodni konferenci UNCTAD 25. aprila 2008 v Akri v Gani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela v okviru konference Združenih narodov o trgovini in razvoju (UNCTAD) ter sporazuma iz Akre in deklaracije iz Akre, sklenjenih na dvanajsti mednarodni konferenci UNCTAD 25. aprila 2008 v Akri v Gani,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Tematska strategija trajnostne rabe naravnih virov“, objavljenega dne 21. decembra 2005 (KOM(2005)0670), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Tematska strategija trajnostne rabe naravnih virov“, objavljenega dne 21. decembra 2005 (KOM(2005)0670),

| — | ob upoštevanju deklaracije vrha G8 o rasti in odgovornosti v svetovnem gospodarstvu, podpisane v Heiligendammu dne 7. junija 2007, zlasti njenega poglavja o odgovornosti za surovine: preglednost in trajnostni razvoj, po katerem so svobodni, pregledni in odprti trgi bistveni za svetovno rast, stabilnost in trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije vrha G8 o rasti in odgovornosti v svetovnem gospodarstvu, podpisane v Heiligendammu dne 7. junija 2007, zlasti njenega poglavja o odgovornosti za surovine: preglednost in trajnostni razvoj, po katerem so svobodni, pregledni in odprti trgi bistveni za svetovno rast, stabilnost in trajnostni razvoj,

| — | ob upoštevanju četrtega poročila skupine na visoki ravni za konkurenčnost, energetiko in okolje z dne 11. junija 2007, ki podpira razvoj politike surovin, ki bi temeljila na dobro delujočem svobodnem in poštenem svetovnem trgu za surovine in bi se posluževala trgovinske politike, zlasti mednarodnih večstranskih in dvostranskih dogovorov, za zagotovitev, da bi EU in tretje države podpirale odprte in neizkrivljene trge, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega poročila skupine na visoki ravni za konkurenčnost, energetiko in okolje z dne 11. junija 2007, ki podpira razvoj politike surovin, ki bi temeljila na dobro delujočem svobodnem in poštenem svetovnem trgu za surovine in bi se posluževala trgovinske politike, zlasti mednarodnih večstranskih in dvostranskih dogovorov, za zagotovitev, da bi EU in tretje države podpirale odprte in neizkrivljene trge,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A6-0134/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A6-0134/2008),

| A. | ker je treba surovine in izdelke razumeti kot kmetijske živilske izdelke, osnovne kmetijske izdelke, kovine, rude in energente, ki služijo kot vložek v industrijskih procesih, bodisi v predelani, nepredelani ali reciklirani obliki, kot so odpadki, |
| --- | --- |

A.

ker je treba surovine in izdelke razumeti kot kmetijske živilske izdelke, osnovne kmetijske izdelke, kovine, rude in energente, ki služijo kot vložek v industrijskih procesih, bodisi v predelani, nepredelani ali reciklirani obliki, kot so odpadki,

| B. | ker je indeks cen za blago, ki ni gorivo, od leta 2002 zrasel za 159 %, ker so cene kovin in mineralov zrasle za 285 %, cene kmetijskih surovin pa za 133 %, |
| --- | --- |

B.

ker je indeks cen za blago, ki ni gorivo, od leta 2002 zrasel za 159 %, ker so cene kovin in mineralov zrasle za 285 %, cene kmetijskih surovin pa za 133 %,

| C. | ker je gospodarstvo EU v veliki meri odvisno od uvoza surovin iz tretjih držav, dostop do surovin pa ima bistveno vlogo za zagotovitev konkurenčnosti EU, |
| --- | --- |

C.

ker je gospodarstvo EU v veliki meri odvisno od uvoza surovin iz tretjih držav, dostop do surovin pa ima bistveno vlogo za zagotovitev konkurenčnosti EU,

| D. | ker je nedavno zvišanje cen surovin privedlo do pomanjkljive gospodarske rasti v Evropski uniji in ogroža njeno konkurenčnost, |
| --- | --- |

D.

ker je nedavno zvišanje cen surovin privedlo do pomanjkljive gospodarske rasti v Evropski uniji in ogroža njeno konkurenčnost,

| E. | ker se v prihodnje pričakuje dodatno povečanje povpraševanja po surovinah na svetovni ravni; ker bo do tega prišlo zaradi gospodarske rasti v državah v vzponu, |
| --- | --- |

E.

ker se v prihodnje pričakuje dodatno povečanje povpraševanja po surovinah na svetovni ravni; ker bo do tega prišlo zaradi gospodarske rasti v državah v vzponu,

| F. | ker so se v preteklosti kratkoročna nihanja cen surovin in izdelkov pokazala kot izjemno nestanovitna ter se sčasoma še poslabšala, to pa spremlja menjavanje obdobij prevelike proizvodnje in obdobij pomanjkanja, |
| --- | --- |

F.

ker so se v preteklosti kratkoročna nihanja cen surovin in izdelkov pokazala kot izjemno nestanovitna ter se sčasoma še poslabšala, to pa spremlja menjavanje obdobij prevelike proizvodnje in obdobij pomanjkanja,

| G. | ker nedavna zvišanja cen na mednarodnih trgih ne smejo zakriti dejstva, da cene surovin in izdelkov v primerjavi s cenami končnih izdelkov kažejo dolgoročen trend upadanja, |
| --- | --- |

G.

ker nedavna zvišanja cen na mednarodnih trgih ne smejo zakriti dejstva, da cene surovin in izdelkov v primerjavi s cenami končnih izdelkov kažejo dolgoročen trend upadanja,

| H. | ker ta zvišanja cen – zlasti, ko do njih pride zaradi industrije držav v vzponu – pomenijo izziv za konkurenčnost proizvodne industrije EU in sprožajo dolgoročna vprašanja v zvezi z zanesljivostjo oskrbe s surovinami, |
| --- | --- |

H.

ker ta zvišanja cen – zlasti, ko do njih pride zaradi industrije držav v vzponu – pomenijo izziv za konkurenčnost proizvodne industrije EU in sprožajo dolgoročna vprašanja v zvezi z zanesljivostjo oskrbe s surovinami,

| I. | ker 95 od 141 držav v razvoju s proizvodi ustvari najmanj 50 % svojih prihodkov iz izvoza, |
| --- | --- |

I.

ker 95 od 141 držav v razvoju s proizvodi ustvari najmanj 50 % svojih prihodkov iz izvoza,

| J. | ker je Evropska unija med glavnimi akterji v mednarodni trgovini s surovinami in izdelki, zlasti kot neto uvoznik surovin, |
| --- | --- |

J.

ker je Evropska unija med glavnimi akterji v mednarodni trgovini s surovinami in izdelki, zlasti kot neto uvoznik surovin,

| K. | ker sta konkurenčnost in gospodarski razvoj Evropske unije zaradi značilnosti evropske industrijske baze zelo odvisna od uvoza surovin, |
| --- | --- |

K.

ker sta konkurenčnost in gospodarski razvoj Evropske unije zaradi značilnosti evropske industrijske baze zelo odvisna od uvoza surovin,

| L. | ker obstaja veliko primerov politik in ukrepov, ki so jih uvedle tretje države, ter trend ustvarjanja ovir za svoboden in pravičen dostop do surovin v državah v vzponu, katerih posledica je omejevanje dostopa industrijam EU do surovin in izdelkov, |
| --- | --- |

L.

ker obstaja veliko primerov politik in ukrepov, ki so jih uvedle tretje države, ter trend ustvarjanja ovir za svoboden in pravičen dostop do surovin v državah v vzponu, katerih posledica je omejevanje dostopa industrijam EU do surovin in izdelkov,

| M. | ker ima krepitev raziskav in inovacij pomembno vlogo pri spodbujanju trajnostnih zalog surovin, |
| --- | --- |

M.

ker ima krepitev raziskav in inovacij pomembno vlogo pri spodbujanju trajnostnih zalog surovin,

| N. | ker se v sistemih STABEX, SYSMIN in FLEX kažejo pretekli in sedanji napori Evropske unije za podporo državam v razvoju, ki jih je prizadela nestabilnost cen in prihodkov, |
| --- | --- |

N.

ker se v sistemih STABEX, SYSMIN in FLEX kažejo pretekli in sedanji napori Evropske unije za podporo državam v razvoju, ki jih je prizadela nestabilnost cen in prihodkov,

| O. | ker so nedavna zvišanja cen na mednarodnih trgih s surovinami in izdelki posledica občutnega povečanja povpraševanja v državah v vzponu, kot so Kitajska, Indija in Brazilija, spremenjenih podnebnih razmer, nekaterih omejevalnih praks nekaterih držav izvoznic ter razcveta trga z biogorivi, živinoreje, pa tudi špekulacij na trgu vrednostnih papirjev, |
| --- | --- |

O.

ker so nedavna zvišanja cen na mednarodnih trgih s surovinami in izdelki posledica občutnega povečanja povpraševanja v državah v vzponu, kot so Kitajska, Indija in Brazilija, spremenjenih podnebnih razmer, nekaterih omejevalnih praks nekaterih držav izvoznic ter razcveta trga z biogorivi, živinoreje, pa tudi špekulacij na trgu vrednostnih papirjev,

| P. | ker ženske predstavljajo veliko večino revnega prebivalstva sveta in je njihovo preživetje pogosto odvisno od pridobivanja, proizvodnje in predelave surovin in izdelkov, |
| --- | --- |

P.

ker ženske predstavljajo veliko večino revnega prebivalstva sveta in je njihovo preživetje pogosto odvisno od pridobivanja, proizvodnje in predelave surovin in izdelkov,

| Q. | ker je mednarodna skupnost izrazila potrebo po mednarodnih prizadevanjih za izkoreninjenje revščine s konkretnimi cilji, določenimi v okviru razvojnih ciljev tisočletja, ki jih je treba izpolniti pred letom 2015; ker je treba ključnemu pomenu, ki ga imajo izdelki za države v razvoju, posvetiti dovolj pozornosti, |
| --- | --- |

Q.

ker je mednarodna skupnost izrazila potrebo po mednarodnih prizadevanjih za izkoreninjenje revščine s konkretnimi cilji, določenimi v okviru razvojnih ciljev tisočletja, ki jih je treba izpolniti pred letom 2015; ker je treba ključnemu pomenu, ki ga imajo izdelki za države v razvoju, posvetiti dovolj pozornosti,

| R. | ker lahko s spodbujanjem dobrega upravljanja trajnostno izkoriščanje naravnih virov zmanjša revščino in pospeši gospodarsko rast; ker šibko upravljanje v državah, bogatih z naravnimi viri, tudi lahko privede do revščine, korupcije in sporov, |
| --- | --- |

R.

ker lahko s spodbujanjem dobrega upravljanja trajnostno izkoriščanje naravnih virov zmanjša revščino in pospeši gospodarsko rast; ker šibko upravljanje v državah, bogatih z naravnimi viri, tudi lahko privede do revščine, korupcije in sporov,

| S. | ker sta ohranjanje biološke raznovrstnosti in razpoložljivost obdelovalnih površin bistvena elementa za prihodnost katerega koli gospodarstva na svetu; ker je treba to upoštevati pri vseh oblikah pridobivanja surovin, |
| --- | --- |

S.

ker sta ohranjanje biološke raznovrstnosti in razpoložljivost obdelovalnih površin bistvena elementa za prihodnost katerega koli gospodarstva na svetu; ker je treba to upoštevati pri vseh oblikah pridobivanja surovin,

| T. | ker se deloma zaradi človekove dejavnosti spreminja podnebje; ker pridobivanje, proizvodnja in predelava surovin in izdelkov povzroča znatne emisije toplogrednih plinov; ker se industrija EU sooča z vse večjimi omejitvami pri obravnavanju tega vprašanja na račun njene konkurenčnosti, |
| --- | --- |

T.

ker se deloma zaradi človekove dejavnosti spreminja podnebje; ker pridobivanje, proizvodnja in predelava surovin in izdelkov povzroča znatne emisije toplogrednih plinov; ker se industrija EU sooča z vse večjimi omejitvami pri obravnavanju tega vprašanja na račun njene konkurenčnosti,

| U. | ker Evropska unija še nima usklajene strategije za soočanje z izzivi konkurenčnosti svojega gospodarstva zaradi okrepljene konkurence pri dostopu do surovin, |
| --- | --- |

U.

ker Evropska unija še nima usklajene strategije za soočanje z izzivi konkurenčnosti svojega gospodarstva zaradi okrepljene konkurence pri dostopu do surovin,

| 1. | poziva Komisijo in trgovinske partnerje EU, naj pri vseh pogajanjih o trgovinskih sporazumih resno upoštevajo zahteve glede podnebnih sprememb, ki narekujejo naglo zmanjšanje črpanja in izkoriščanja naravnih virov, ter naj spodbujajo širjenje tehnologije, ki je energijsko varčna, obnovljiva in učinkovito izrablja vire; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo in trgovinske partnerje EU, naj pri vseh pogajanjih o trgovinskih sporazumih resno upoštevajo zahteve glede podnebnih sprememb, ki narekujejo naglo zmanjšanje črpanja in izkoriščanja naravnih virov, ter naj spodbujajo širjenje tehnologije, ki je energijsko varčna, obnovljiva in učinkovito izrablja vire;

Zagotoviti oskrbo s surovinami za EU in dostop do surovin na svetovnih trgih

| 2. | priznava, da je dostop do surovin in izdelkov bistven za gospodarstvo EU zaradi pomanjkanja notranje oskrbe s številnimi surovinami; |
| --- | --- |

2.

priznava, da je dostop do surovin in izdelkov bistven za gospodarstvo EU zaradi pomanjkanja notranje oskrbe s številnimi surovinami;

| 3. | je zaskrbljen zaradi predvidenega povečanja povpraševanja po surovinah na svetovnih trgih; je zaskrbljen zaradi omejitev zmogljivosti raziskovanja za bližnjo prihodnost; je seznanjen z omejeno udeležbo evropskih podjetij pri raziskovanju surovin v tretjih državah; |
| --- | --- |

3.

je zaskrbljen zaradi predvidenega povečanja povpraševanja po surovinah na svetovnih trgih; je zaskrbljen zaradi omejitev zmogljivosti raziskovanja za bližnjo prihodnost; je seznanjen z omejeno udeležbo evropskih podjetij pri raziskovanju surovin v tretjih državah;

| 4. | je zaskrbljen zaradi težnje po omejitvi prostega dostopa do surovin v tretjih državah z ukrepi, ki izkrivljajo trgovino, vendar priznava pravico držav, da po potrebi omejijo dostop do svojih surovin iz okoljskih razlogov ali za reševanje kritičnega pomanjkanja preskrbe; to pravico je treba uveljavljati v povezavi z drugimi notranjimi ukrepi; |
| --- | --- |

4.

je zaskrbljen zaradi težnje po omejitvi prostega dostopa do surovin v tretjih državah z ukrepi, ki izkrivljajo trgovino, vendar priznava pravico držav, da po potrebi omejijo dostop do svojih surovin iz okoljskih razlogov ali za reševanje kritičnega pomanjkanja preskrbe; to pravico je treba uveljavljati v povezavi z drugimi notranjimi ukrepi;

| 5. | je zaskrbljen zaradi tistih investicijskih dejavnosti, usmerjenih v boljši dostop do surovin, ki niso skladne s standardi pravične in proste konkurence ter z načeli dobrega upravljanja in trajnosti; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen zaradi tistih investicijskih dejavnosti, usmerjenih v boljši dostop do surovin, ki niso skladne s standardi pravične in proste konkurence ter z načeli dobrega upravljanja in trajnosti;

| 6. | poziva Komisijo, naj spodbuja naložbe v raziskave in razvoj v tehnologijah za reciklažo surovin ter za učinkovito in gospodarno rabo surovin; poziva Komisijo in države članice, naj temu cilju v svojih raziskovalnih dejavnostih pripišejo večji pomen; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj spodbuja naložbe v raziskave in razvoj v tehnologijah za reciklažo surovin ter za učinkovito in gospodarno rabo surovin; poziva Komisijo in države članice, naj temu cilju v svojih raziskovalnih dejavnostih pripišejo večji pomen;

| 7. | poziva Komisijo, naj se spoprime z vprašanjem prostega in pravičnega dostopa do surovin v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO); poziva Komisijo, naj si dejavno prizadeva za doseganje cilja večstranske odprave ukrepov, ki izkrivljajo trgovino, v sektorju surovin, pri tem pa v celoti upošteva omejitve, osnovane na razvoju najmanj razvitih držav; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj se spoprime z vprašanjem prostega in pravičnega dostopa do surovin v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO); poziva Komisijo, naj si dejavno prizadeva za doseganje cilja večstranske odprave ukrepov, ki izkrivljajo trgovino, v sektorju surovin, pri tem pa v celoti upošteva omejitve, osnovane na razvoju najmanj razvitih držav;

| 8. | poziva Komisijo, naj začne pogajanja za nediskriminatoren dostop do trgov surovin v vseh dvostranskih pogajanjih o sporazumih o prosti trgovini v zameno za dostop do tehnologij, ki so varčne, obnovljive in učinkovito izrabljajo vire; določa cilj, da se opustijo vsi ukrepi, ki izkrivljajo trgovino in vodijo k povečanju rabe in porabe surovin kot pomemben cilj v vseh možnih dogovorih, ob polnem upoštevanju razvojnih ciljev; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj začne pogajanja za nediskriminatoren dostop do trgov surovin v vseh dvostranskih pogajanjih o sporazumih o prosti trgovini v zameno za dostop do tehnologij, ki so varčne, obnovljive in učinkovito izrabljajo vire; določa cilj, da se opustijo vsi ukrepi, ki izkrivljajo trgovino in vodijo k povečanju rabe in porabe surovin kot pomemben cilj v vseh možnih dogovorih, ob polnem upoštevanju razvojnih ciljev;

| 9. | poziva Komisijo, naj vprašanje surovin vključi v strategijo za dostop do trga; pozdravlja posvetovanje o preskrbi s surovinami; poziva Komisijo, naj izdela usklajeno strategijo za preskrbo s surovinami; opozarja, da je treba Parlament vključiti v vse faze teh dejavnosti; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj vprašanje surovin vključi v strategijo za dostop do trga; pozdravlja posvetovanje o preskrbi s surovinami; poziva Komisijo, naj izdela usklajeno strategijo za preskrbo s surovinami; opozarja, da je treba Parlament vključiti v vse faze teh dejavnosti;

Zagotoviti državam v razvoju in predvsem najmanj razvitim državam koristi od surovin

| 10. | obžaluje, da so se mnoge države v razvoju in najmanj razvite države ujele v proizvodnjo in izvoz surovin in izdelkov, katerih nestabilne cene se dolgoročno znižujejo, to pa resno ovira blaženje revščine in uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja, vendar priznava, da je povišanje cen izdelkov prispevalo k znatnemu izboljšanju zunanjih računov nekaterih držav v razvoju, ki so odvisne od primarnih proizvodov; poudarja priložnosti za države proizvajalke, ki izhajajo iz lastnega odkrivanja nahajališč surovin in upravljanja z njimi, če se spoštujejo temeljna pravila preglednosti in pravične konkurence; |
| --- | --- |

10.

obžaluje, da so se mnoge države v razvoju in najmanj razvite države ujele v proizvodnjo in izvoz surovin in izdelkov, katerih nestabilne cene se dolgoročno znižujejo, to pa resno ovira blaženje revščine in uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja, vendar priznava, da je povišanje cen izdelkov prispevalo k znatnemu izboljšanju zunanjih računov nekaterih držav v razvoju, ki so odvisne od primarnih proizvodov; poudarja priložnosti za države proizvajalke, ki izhajajo iz lastnega odkrivanja nahajališč surovin in upravljanja z njimi, če se spoštujejo temeljna pravila preglednosti in pravične konkurence;

| 11. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za učinkovito odpravo vzrokov za izkrivljanje, tako da odločno izpostavi ta vprašanja v dvostranskih posvetovanjih in pogajanjih ter naj spodbuja razvoj novih pravil Svetovne trgovinske organizacije na večstranski ravni; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za učinkovito odpravo vzrokov za izkrivljanje, tako da odločno izpostavi ta vprašanja v dvostranskih posvetovanjih in pogajanjih ter naj spodbuja razvoj novih pravil Svetovne trgovinske organizacije na večstranski ravni;

| 12. | podpira tekoča prizadevanja v državah v razvoju, zlasti v najmanj razvitih, za večjo razvejanost gospodarstva in razvoj gospodarskih dejavnosti v zahtevnejših fazah proizvodnega procesa, za vključitev predelave in trženja ter za povečanje kakovosti, produktivnosti in proizvodnje izdelkov z višjo dodano vrednostjo; poziva Komisijo, naj, kadar je to potrebno, podpre razvoj nacionalnih izdelkov in strategije za večjo razvejanost gospodarstva s sredstvi iz Evropskega razvojnega sklada; |
| --- | --- |

12.

podpira tekoča prizadevanja v državah v razvoju, zlasti v najmanj razvitih, za večjo razvejanost gospodarstva in razvoj gospodarskih dejavnosti v zahtevnejših fazah proizvodnega procesa, za vključitev predelave in trženja ter za povečanje kakovosti, produktivnosti in proizvodnje izdelkov z višjo dodano vrednostjo; poziva Komisijo, naj, kadar je to potrebno, podpre razvoj nacionalnih izdelkov in strategije za večjo razvejanost gospodarstva s sredstvi iz Evropskega razvojnega sklada;

| 13. | meni, da je vzpostavitev regionalnih gospodarskih okvirjev in povečano regionalno sodelovanje med državami v razvoju izredno pomembno za trajnostni gospodarski razvoj teh držav; v zvezi s tem poudarja pomen trgovine jug-jug za gospodarski razvoj teh držav; |
| --- | --- |

13.

meni, da je vzpostavitev regionalnih gospodarskih okvirjev in povečano regionalno sodelovanje med državami v razvoju izredno pomembno za trajnostni gospodarski razvoj teh držav; v zvezi s tem poudarja pomen trgovine jug-jug za gospodarski razvoj teh držav;

| 14. | meni, da je treba dolgoročno pospeševati regionalno gospodarsko in trgovinsko sodelovanje, kar bi lahko privedlo do sporazumov o prosti trgovini; hkrati opaža, da se sporazumi o prosti trgovini v različnih regionalnih okvirih soočajo s težavami; meni, da bi moral sporazum o prosti trgovini EuroMed imeti prednost glede na pomen trgovine s surovinami v tej regiji; |
| --- | --- |

14.

meni, da je treba dolgoročno pospeševati regionalno gospodarsko in trgovinsko sodelovanje, kar bi lahko privedlo do sporazumov o prosti trgovini; hkrati opaža, da se sporazumi o prosti trgovini v različnih regionalnih okvirih soočajo s težavami; meni, da bi moral sporazum o prosti trgovini EuroMed imeti prednost glede na pomen trgovine s surovinami v tej regiji;

| 15. | spodbuja države v razvoju, zlasti najmanj razvite države, naj povečajo potrebne investicije ter okrepijo razvejanost gospodarstva z izboljšano infrastrukturo in s krepitvijo zmogljivosti institucij, spodbujanjem dobrega upravljanja pri vodenju gospodarskega razvoja ter z olajšanjem dostopa in distribucije izdelkov malih proizvajalcev na lokalne trge, kar bo tudi okrepilo regionalno povezovanje in ekonomije obsega; poziva Komisijo, naj uporabi „'pomoč za trgovino“ kot pomembno sredstvo za razvoj ter naj okrepi obstoječe mehanizme prenosa tehnologije, zlasti kot sredstvo za soočanje s podnebnimi spremembami; poziva Komisijo, naj spodbuja preglednost dohodka iz surovin prek programov, kot je pobuda za preglednost v ekstraktivni industriji; |
| --- | --- |

15.

spodbuja države v razvoju, zlasti najmanj razvite države, naj povečajo potrebne investicije ter okrepijo razvejanost gospodarstva z izboljšano infrastrukturo in s krepitvijo zmogljivosti institucij, spodbujanjem dobrega upravljanja pri vodenju gospodarskega razvoja ter z olajšanjem dostopa in distribucije izdelkov malih proizvajalcev na lokalne trge, kar bo tudi okrepilo regionalno povezovanje in ekonomije obsega; poziva Komisijo, naj uporabi „'pomoč za trgovino“ kot pomembno sredstvo za razvoj ter naj okrepi obstoječe mehanizme prenosa tehnologije, zlasti kot sredstvo za soočanje s podnebnimi spremembami; poziva Komisijo, naj spodbuja preglednost dohodka iz surovin prek programov, kot je pobuda za preglednost v ekstraktivni industriji;

| 16. | spodbuja Komisijo in podjetja EU, naj podpirajo prenos okolju prijazne tehnologije in vlagajo vanj; |
| --- | --- |

16.

spodbuja Komisijo in podjetja EU, naj podpirajo prenos okolju prijazne tehnologije in vlagajo vanj;

| 17. | meni, da mora izid razvojne agende iz Dohe zagotoviti pravične, uravnotežene in enakopravne obveznosti na vseh trgih s surovinami, ki bodo prispevale k odpiranju trgov; |
| --- | --- |

17.

meni, da mora izid razvojne agende iz Dohe zagotoviti pravične, uravnotežene in enakopravne obveznosti na vseh trgih s surovinami, ki bodo prispevale k odpiranju trgov;

| 18. | priznava, da bi razplet pogajanj o razvojni agendi iz Dohe znatno zmanjšal povečevanje tarif; opaža, da je Evropska unija postopoma že odpravila tarife za kmetijske proizvode iz najmanj razvitih držav (prek pobude Vse razen orožja) in iz številnih držav AKP (prek sporazumov o gospodarskem partnerstvu) ter podpira države v razvoju pri oblikovanju in uveljavljanju pravil v zvezi s posebnimi izdelki in učinkovitimi varovalnimi mehanizmi za trajnost njihovih trgov in proizvodnje; |
| --- | --- |

18.

priznava, da bi razplet pogajanj o razvojni agendi iz Dohe znatno zmanjšal povečevanje tarif; opaža, da je Evropska unija postopoma že odpravila tarife za kmetijske proizvode iz najmanj razvitih držav (prek pobude Vse razen orožja) in iz številnih držav AKP (prek sporazumov o gospodarskem partnerstvu) ter podpira države v razvoju pri oblikovanju in uveljavljanju pravil v zvezi s posebnimi izdelki in učinkovitimi varovalnimi mehanizmi za trajnost njihovih trgov in proizvodnje;

| 19. | poziva države članice EU in partnerje po vsem svetu, tudi države v vzponu, naj sprejmejo osnovne delovne standarde Mednarodne organizacije dela ter ustrezne smernice Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, zlasti v zvezi z odkrivanjem in prečiščevanjem surovin; meni, da je udeležba civilne družbe in nacionalnih parlamentov ključna za dosego trajnostnega okoljskega in družbeno-gospodarskega razvoja; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice EU in partnerje po vsem svetu, tudi države v vzponu, naj sprejmejo osnovne delovne standarde Mednarodne organizacije dela ter ustrezne smernice Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, zlasti v zvezi z odkrivanjem in prečiščevanjem surovin; meni, da je udeležba civilne družbe in nacionalnih parlamentov ključna za dosego trajnostnega okoljskega in družbeno-gospodarskega razvoja;

| 20. | priznava, da špekulacije močno vplivajo na določanje cen surovin in izdelkov, njihova posledica pa je vse večja nestanovitnost; |
| --- | --- |

20.

priznava, da špekulacije močno vplivajo na določanje cen surovin in izdelkov, njihova posledica pa je vse večja nestanovitnost;

| 21. | poziva Komisijo, naj izvaja celovito in uravnoteženo strategijo na področju dostopa do surovin, ob upoštevanju interesov industrije EU in držav v razvoju; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj izvaja celovito in uravnoteženo strategijo na področju dostopa do surovin, ob upoštevanju interesov industrije EU in držav v razvoju;

| 22. | poziva Komisijo, naj pregleda svoj načrt kompenzacijskega financiranja (FLEX), da zagotovi njegovo odzivnost in učinkovitost pri pomoči državam v razvoju, zlasti najmanj razvitim; meni, da je treba sprejeti ustrezne ukrepe na nacionalni ravni, da se podpre delo, ki ga opravlja UNCTAD; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj pregleda svoj načrt kompenzacijskega financiranja (FLEX), da zagotovi njegovo odzivnost in učinkovitost pri pomoči državam v razvoju, zlasti najmanj razvitim; meni, da je treba sprejeti ustrezne ukrepe na nacionalni ravni, da se podpre delo, ki ga opravlja UNCTAD;

| 23. | poziva Komisijo, naj zbira podatke in izdela statistike o dejanski mednarodni trgovini s surovinami in izdelki; meni, da je treba pridobiti jasno sliko svetovnih trgovinskih tokov na področju izdelkov in surovin, ki ni prirejena s popolnoma špekulativnimi transakcijami, da bi bolje usmerili ukrepe gospodarske politike; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj zbira podatke in izdela statistike o dejanski mednarodni trgovini s surovinami in izdelki; meni, da je treba pridobiti jasno sliko svetovnih trgovinskih tokov na področju izdelkov in surovin, ki ni prirejena s popolnoma špekulativnimi transakcijami, da bi bolje usmerili ukrepe gospodarske politike;

| 24. | se zaveda, da je liberalizacija trgovine s kmetijskimi živilskimi izdelki in primarnimi kmetijskimi izdelki manjše kmetovalce v državah v razvoju, zlasti najmanj razvitih, izpostavila mnogim novim izzivom; manjši kmetovalci so po večini ženske, zato ima lahko ta izpostavljenost nesorazmerno negativen učinek nanje, če se ne bodo mogle soočati z zunanjo konkurenco; |
| --- | --- |

24.

se zaveda, da je liberalizacija trgovine s kmetijskimi živilskimi izdelki in primarnimi kmetijskimi izdelki manjše kmetovalce v državah v razvoju, zlasti najmanj razvitih, izpostavila mnogim novim izzivom; manjši kmetovalci so po večini ženske, zato ima lahko ta izpostavljenost nesorazmerno negativen učinek nanje, če se ne bodo mogle soočati z zunanjo konkurenco;

| 25. | poudarja, da je pravica do hrane temeljna pravica ter da je treba izboljšati stalen dostop vseh ljudi do zadostnih količin hrane za aktivno in zdravo življenje; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je pravica do hrane temeljna pravica ter da je treba izboljšati stalen dostop vseh ljudi do zadostnih količin hrane za aktivno in zdravo življenje;

| 26. | zato močno priporoča, da se na evropski in mednarodni ravni sprejmejo vsi potrebni ukrepi, da se zagotovijo zmerne cene hrane za takojšen izhod iz prehrambene krize; dolgoročno je treba zagotoviti zadostno ureditev za boljše soočanje s špekulativnimi dejavnostmi; poleg tega priporoča, da se raziščejo pristojnosti nacionalnih in mednarodnih nadzornih organov na področju prehrambenih izdelkov, da bi v prihodnosti zagotovili stabilne in varne trge s hrano in preprečili poseganje špekulacij v pravico do hrane; |
| --- | --- |

26.

zato močno priporoča, da se na evropski in mednarodni ravni sprejmejo vsi potrebni ukrepi, da se zagotovijo zmerne cene hrane za takojšen izhod iz prehrambene krize; dolgoročno je treba zagotoviti zadostno ureditev za boljše soočanje s špekulativnimi dejavnostmi; poleg tega priporoča, da se raziščejo pristojnosti nacionalnih in mednarodnih nadzornih organov na področju prehrambenih izdelkov, da bi v prihodnosti zagotovili stabilne in varne trge s hrano in preprečili poseganje špekulacij v pravico do hrane;

| 27. | pozdravlja vzpostavitev delovne skupine ZN z visokimi pooblastili, ki obravnava sedanjo prehrambeno krizo in njen vpliv na revščino; spodbuja svetovne voditelje, naj se udeležijo Konference na visoki ravni o svetovni varnosti preskrbe s hrano, ki bo v Rimu od 3. do 5. junija 2008; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja vzpostavitev delovne skupine ZN z visokimi pooblastili, ki obravnava sedanjo prehrambeno krizo in njen vpliv na revščino; spodbuja svetovne voditelje, naj se udeležijo Konference na visoki ravni o svetovni varnosti preskrbe s hrano, ki bo v Rimu od 3. do 5. junija 2008;

| 28. | podpira države v razvoju v njihovih prizadevanjih, da lokalnemu prebivalstvu zagotovijo preskrbo s hrano; meni, da je treba še dodatno okrepiti delovanje politik, da se bo omogočilo oblikovanje nacionalnih pravil in ukrepov za razvoj tega sektorja ter pomoč ženskam, ki nosijo glavno odgovornost za preživljanje svojih družin in lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

28.

podpira države v razvoju v njihovih prizadevanjih, da lokalnemu prebivalstvu zagotovijo preskrbo s hrano; meni, da je treba še dodatno okrepiti delovanje politik, da se bo omogočilo oblikovanje nacionalnih pravil in ukrepov za razvoj tega sektorja ter pomoč ženskam, ki nosijo glavno odgovornost za preživljanje svojih družin in lokalnih skupnosti;

| 29. | priznava, da bodo zvišane cene kmetijskih živilskih in drugih izdelkov morda škodljivo vplivale na varnost preskrbe s hrano in dejanski dostop do hrane v državah v razvoju, hkrati pa med najrevnejšimi ljudmi teh držav obstaja tveganje lakote, podhranjenosti ali s prehrano povezanih nemirov; nujno zahteva povečanje humanitarne pomoči za ublažitev krize, povezane s prehrano, saj ta ogroža življenja 100 milijonov oseb; |
| --- | --- |

29.

priznava, da bodo zvišane cene kmetijskih živilskih in drugih izdelkov morda škodljivo vplivale na varnost preskrbe s hrano in dejanski dostop do hrane v državah v razvoju, hkrati pa med najrevnejšimi ljudmi teh držav obstaja tveganje lakote, podhranjenosti ali s prehrano povezanih nemirov; nujno zahteva povečanje humanitarne pomoči za ublažitev krize, povezane s prehrano, saj ta ogroža življenja 100 milijonov oseb;

| 30. | poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bodo večstranski, regionalni in dvostranski sporazumi o trgovini, ki jih podpiše Evropska unija, v skladu s cilji trajnostnega razvoja; poziva Komisijo, naj sprejme potrebne zakonodajne ukrepe za zagotovitev integracije presoj vplivov trgovine na trajnost pri oblikovanju trgovinske politike EU, zlasti z vidika podnebja, spola in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

30.

poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bodo večstranski, regionalni in dvostranski sporazumi o trgovini, ki jih podpiše Evropska unija, v skladu s cilji trajnostnega razvoja; poziva Komisijo, naj sprejme potrebne zakonodajne ukrepe za zagotovitev integracije presoj vplivov trgovine na trajnost pri oblikovanju trgovinske politike EU, zlasti z vidika podnebja, spola in trajnostnega razvoja;

| 31. | pozdravlja najavo Komisije, da bo leta 2008 predstavila sporočilo, namenjeno izboljšanju pogojev dostopa do mineralov in sekundarnih surovin na ravni EU in na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja najavo Komisije, da bo leta 2008 predstavila sporočilo, namenjeno izboljšanju pogojev dostopa do mineralov in sekundarnih surovin na ravni EU in na mednarodni ravni;

| 32. | je seznanjen z vse večjo kritiko glede gospodarske in okoljske koristi pridelave biogoriv; poziva Komisijo, naj spodbuja raziskave in inovacije o trajnostni preskrbi s surovinami prek učinkovitega pridobivanja virov ter razvoja, uporabe materialov in ponovne uporabe izrabljenih materialov; |
| --- | --- |

32.

je seznanjen z vse večjo kritiko glede gospodarske in okoljske koristi pridelave biogoriv; poziva Komisijo, naj spodbuja raziskave in inovacije o trajnostni preskrbi s surovinami prek učinkovitega pridobivanja virov ter razvoja, uporabe materialov in ponovne uporabe izrabljenih materialov;

| 33. | meni, da mora pridobivanje, zbiranje in proizvodnja surovin in izdelkov potekati v skladu z načelom trajnosti, ki upošteva naravne procese ekosistemov in jih ne spreminja; |
| --- | --- |

33.

meni, da mora pridobivanje, zbiranje in proizvodnja surovin in izdelkov potekati v skladu z načelom trajnosti, ki upošteva naravne procese ekosistemov in jih ne spreminja;

| 34. | poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja za dosego mednarodnega sporazuma o virih, ki so predmet spora, katerega osnovni cilj bo prepoved vse trgovine z viri, ki so vzrok ali posledica oboroženih sporov; medtem vztraja pri oblikovanju uredbe, ki prepoveduje trženje virov, ki so predmet spora, v Evropski uniji ter poziva vse države, ki so vpletene v trgovino z diamanti, naj v celoti podprejo Kimberleyev sistem certificiranja za mednarodno trgovino s surovimi diamanti; poziva k spodbujanju preglednosti prek pobude za preglednost v ekstraktivni industriji in drugih pobud; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja za dosego mednarodnega sporazuma o virih, ki so predmet spora, katerega osnovni cilj bo prepoved vse trgovine z viri, ki so vzrok ali posledica oboroženih sporov; medtem vztraja pri oblikovanju uredbe, ki prepoveduje trženje virov, ki so predmet spora, v Evropski uniji ter poziva vse države, ki so vpletene v trgovino z diamanti, naj v celoti podprejo Kimberleyev sistem certificiranja za mednarodno trgovino s surovimi diamanti; poziva k spodbujanju preglednosti prek pobude za preglednost v ekstraktivni industriji in drugih pobud;

| 35. | ponovno poziva Svet in Komisijo, naj spodbujata pravično trgovino in druge neodvisno nadzorovane trgovinske pobude, ki prispevajo k dvigovanju družbenih in okoljskih standardov s podpiranjem malih in obrobnih proizvajalcev v državah v razvoju; spodbuja državne organe v Evropski uniji, naj merila o pravični trgovini in trajnostna merila vključijo v svoja javna naročila in nabavne politike; |
| --- | --- |

35.

ponovno poziva Svet in Komisijo, naj spodbujata pravično trgovino in druge neodvisno nadzorovane trgovinske pobude, ki prispevajo k dvigovanju družbenih in okoljskih standardov s podpiranjem malih in obrobnih proizvajalcev v državah v razvoju; spodbuja državne organe v Evropski uniji, naj merila o pravični trgovini in trajnostna merila vključijo v svoja javna naročila in nabavne politike;

| 36. | je zaskrbljen, ker je vse večji delež zemeljskih virov namenjen živinoreji; opozarja na zgoraj navedeno poročilo Organizacije za prehrano in kmetijstvo z naslovom „'Livestock's Long Shadow“, objavljeno novembra 2006, ki ocenjuje, da mesna industrija in živinoreja prispevata 18 % vseh svetovnih emisij toplogrednih plinov, ki med drugim pospešujejo krčenje gozdov v državah v razvoju; poziva Komisijo, naj v tem sektorju ustrezno ukrepa in v okviru mednarodnih pogajanj o podnebju vzpostavi spodbujevalne mehanizme za preprečevanje krčenja gozdov; |
| --- | --- |

36.

je zaskrbljen, ker je vse večji delež zemeljskih virov namenjen živinoreji; opozarja na zgoraj navedeno poročilo Organizacije za prehrano in kmetijstvo z naslovom „'Livestock's Long Shadow“, objavljeno novembra 2006, ki ocenjuje, da mesna industrija in živinoreja prispevata 18 % vseh svetovnih emisij toplogrednih plinov, ki med drugim pospešujejo krčenje gozdov v državah v razvoju; poziva Komisijo, naj v tem sektorju ustrezno ukrepa in v okviru mednarodnih pogajanj o podnebju vzpostavi spodbujevalne mehanizme za preprečevanje krčenja gozdov;

| 37. | meni, da bi bilo treba pobudo za preglednost v ekstraktivni industriji, katere namen je okrepiti upravljanje z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti v ekstraktivnem sektorju, izvajati na svetovni ravni, da bi zagotovili boljše priložnosti za države v razvoju, tako da bi prejele ekvivalentno vrednost njihovih naravnih virov; |
| --- | --- |

37.

meni, da bi bilo treba pobudo za preglednost v ekstraktivni industriji, katere namen je okrepiti upravljanje z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti v ekstraktivnem sektorju, izvajati na svetovni ravni, da bi zagotovili boljše priložnosti za države v razvoju, tako da bi prejele ekvivalentno vrednost njihovih naravnih virov;

| 38. | poudarja, da visoke cene nafte dodatno spodbujajo potrebo po nujnem in drugačnem pristopu v energetski politiki, s ciljem povečati energetsko učinkovitost in rabo energetskih virov, tudi obnovljivih; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da visoke cene nafte dodatno spodbujajo potrebo po nujnem in drugačnem pristopu v energetski politiki, s ciljem povečati energetsko učinkovitost in rabo energetskih virov, tudi obnovljivih;

| 39. | se zaveda, da bodo podnebne spremembe najbolj prizadele skupnosti, ki se že zdaj soočajo z znatnimi družbenimi in gospodarskimi težavami; razume, da so ženske še posebno ranljiva skupina; spodbuja prizadevanja za prilagajanje na lokalni ravni z ustrezno finančno in tehnično mednarodno podporo; |
| --- | --- |

39.

se zaveda, da bodo podnebne spremembe najbolj prizadele skupnosti, ki se že zdaj soočajo z znatnimi družbenimi in gospodarskimi težavami; razume, da so ženske še posebno ranljiva skupina; spodbuja prizadevanja za prilagajanje na lokalni ravni z ustrezno finančno in tehnično mednarodno podporo;

| 40. | je zaskrbljen, da Kitajska ne dovoljuje tujim podjetjem, da bi imela večinski delež v sektorjih, kot je jeklo, in je uvedla različne mehanizme, ki omejujejo izvoz kovin in surovin ali zagotavljajo vladno podporo za njihov nakup od zunanjih virov; priznava, da take prakse povzročajo resne težave interesom industrije EU pri spoštovanju ciljev v zvezi s podnebnimi spremembami in pri izvozu tehnologije, ki je energetsko varčna, obnovljiva in učinkovito izrablja vire, in da je to je treba rešiti z uporabo vseh razpoložljivih instrumentov, tudi z olajšanjem prenosa tehnologij na politični in finančni ravni; |
| --- | --- |

40.

je zaskrbljen, da Kitajska ne dovoljuje tujim podjetjem, da bi imela večinski delež v sektorjih, kot je jeklo, in je uvedla različne mehanizme, ki omejujejo izvoz kovin in surovin ali zagotavljajo vladno podporo za njihov nakup od zunanjih virov; priznava, da take prakse povzročajo resne težave interesom industrije EU pri spoštovanju ciljev v zvezi s podnebnimi spremembami in pri izvozu tehnologije, ki je energetsko varčna, obnovljiva in učinkovito izrablja vire, in da je to je treba rešiti z uporabo vseh razpoložljivih instrumentov, tudi z olajšanjem prenosa tehnologij na politični in finančni ravni;

| 41. | poudarja, da ima nova trgovinska politika nekaterih držav v vzponu, zlasti Kitajske, ki iščejo surovine po vsem svetu, zlasti v Afriki, velik in negativen vpliv na svetovno zanesljivost dostopa do izdelkov; poudarja, da je potrebno preseči sedanji pristop, ki temelji na dvostranskem odnosu med državami in zanemarja sklicevanje na človekove pravice, družbeno odgovornost gospodarskih družb ter okoljske in socialne standarde, v prid večstranskemu pristopu, ki bi temeljil na merilih zadostnosti in trajnosti uporabe virov; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da ima nova trgovinska politika nekaterih držav v vzponu, zlasti Kitajske, ki iščejo surovine po vsem svetu, zlasti v Afriki, velik in negativen vpliv na svetovno zanesljivost dostopa do izdelkov; poudarja, da je potrebno preseči sedanji pristop, ki temelji na dvostranskem odnosu med državami in zanemarja sklicevanje na človekove pravice, družbeno odgovornost gospodarskih družb ter okoljske in socialne standarde, v prid večstranskemu pristopu, ki bi temeljil na merilih zadostnosti in trajnosti uporabe virov;

| 42. | pozdravlja pobudo Komisije, da še naprej uporablja vse obstoječe instrumente za spoprijemanje s trgovinskimi praksami, ki kršijo mednarodne trgovinske sporazume, kot je napovedano v njenem zgoraj omenjenem sporočilu o konkurenčnosti industrij kovin; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja pobudo Komisije, da še naprej uporablja vse obstoječe instrumente za spoprijemanje s trgovinskimi praksami, ki kršijo mednarodne trgovinske sporazume, kot je napovedano v njenem zgoraj omenjenem sporočilu o konkurenčnosti industrij kovin;

*

- *

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter ustreznim mednarodnim organizacijam, kot so Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD), Svetovna trgovinska organizacija (STO), Svetovna banka, Skupni sklad za osnovne proizvode in Organizacija za prehrano in kmetijstvo (FAO). |
| --- | --- |

43.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter ustreznim mednarodnim organizacijam, kot so Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD), Svetovna trgovinska organizacija (STO), Svetovna banka, Skupni sklad za osnovne proizvode in Organizacija za prehrano in kmetijstvo (FAO).

---

(1)  UL C 272 E, 13.11.2003, str. 277.

(2)  UL C 39 E, 13.2.2004, str. 79.

(3)  UL C 64 E, 12.3.2004, str. 607.

(4)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 261.

(5)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 548.

(6)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 128.

(7)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 291.

(8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0576.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/12

---

Strategija za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izzivi

P6_TA(2008)0210

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o strategiji za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izzivi 2008/2010(INI))

(2009/C 279 E/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2007 z naslovom „Strategija za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izzivi“ (KOM(2007)0507) ter sporočil Komisije z dne 12. maja 2004 (KOM(2004)0343) in z dne 23. avgusta 2004 (KOM(2004)0543) o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2007 z naslovom „Strategija za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izzivi“ (KOM(2007)0507) ter sporočil Komisije z dne 12. maja 2004 (KOM(2004)0343) in z dne 23. avgusta 2004 (KOM(2004)0543) o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije,

| — | ob upoštevanju člena 299(2) Pogodbe ES, ki ga bosta po uveljavitvi Lizbonske pogodbe nadomestila člena 349 in 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v zvezi s posebnostmi najbolj oddaljenih regij, ter člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 299(2) Pogodbe ES, ki ga bosta po uveljavitvi Lizbonske pogodbe nadomestila člena 349 in 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v zvezi s posebnostmi najbolj oddaljenih regij, ter člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju odstavka 60 sklepov predsedstva z zasedanja Evropskega sveta dne 14. decembra 2007 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odstavka 60 sklepov predsedstva z zasedanja Evropskega sveta dne 14. decembra 2007 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju končne izjave 13. konference predsednikov najbolj oddaljenih regij, ki je bila podpisana dne 5. oktobra 2007 na Madeiri, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končne izjave 13. konference predsednikov najbolj oddaljenih regij, ki je bila podpisana dne 5. oktobra 2007 na Madeiri,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2000o poročilu Komisije o ukrepih namenjenih uresničevanju člena 299(2): najbolje oddaljene regije Evropske unije (1), svojega stališča z dne 7. julija 2005 o predlogu Uredbe Sveta o specifičnih ukrepih na področju kmetijsktva v najbolj oddaljenih regijah Unije (2) ter svoje resolucije z dne 28. septembra 2005 o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2000o poročilu Komisije o ukrepih namenjenih uresničevanju člena 299(2): najbolje oddaljene regije Evropske unije (1), svojega stališča z dne 7. julija 2005 o predlogu Uredbe Sveta o specifičnih ukrepih na področju kmetijsktva v najbolj oddaljenih regijah Unije (2) ter svoje resolucije z dne 28. septembra 2005 o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije (3),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za ribištvo (A6-0158/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za ribištvo (A6-0158/2008),

| A. | ker so za Azore, Kanarske otoke, Guadeloupe, Gvajano, Madeiro, Martinik in Reunion značilne stalnost, intenzivnost in zelo veliko vrst prikrajšanosti, med katere spadajo zelo velika oddaljenost od evropske celine, otoška lega ali obkroženost ozemlja, težavno podnebje in topografija ter majhnost trgov, |
| --- | --- |

A.

ker so za Azore, Kanarske otoke, Guadeloupe, Gvajano, Madeiro, Martinik in Reunion značilne stalnost, intenzivnost in zelo veliko vrst prikrajšanosti, med katere spadajo zelo velika oddaljenost od evropske celine, otoška lega ali obkroženost ozemlja, težavno podnebje in topografija ter majhnost trgov,

| B. | ker sta Saint-Martin in Saint-Barthélemy, ki sta upravno in politično ločena od Guadeloupeja, v členih 349 in 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije (Pogodbe ES, kot jo spreminja Lizbonska pogodba), določena kot novi najbolj oddaljeni regiji, |
| --- | --- |

B.

ker sta Saint-Martin in Saint-Barthélemy, ki sta upravno in politično ločena od Guadeloupeja, v členih 349 in 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije (Pogodbe ES, kot jo spreminja Lizbonska pogodba), določena kot novi najbolj oddaljeni regiji,

| C. | ob upoštevanju gospodarske strukture najbolj oddaljenih regij, za katero je značilna tesna povezanost s kmetijstvom in ribištvom, ki skupaj s storitvami (zlasti s turizmom) pomenita gospodarsko dejavnost, v kateri je zaposlenih zelo veliko ljudi iz teh regij, |
| --- | --- |

C.

ob upoštevanju gospodarske strukture najbolj oddaljenih regij, za katero je značilna tesna povezanost s kmetijstvom in ribištvom, ki skupaj s storitvami (zlasti s turizmom) pomenita gospodarsko dejavnost, v kateri je zaposlenih zelo veliko ljudi iz teh regij,

| D. | ker so najbolj oddaljene regije družbeno-ekonomsko odvisne od ribolovnih virov njihovih izključnih ekonomskih conah in ker so njihove ribolovne cone z biološkega vidika bolj ranljive, |
| --- | --- |

D.

ker so najbolj oddaljene regije družbeno-ekonomsko odvisne od ribolovnih virov njihovih izključnih ekonomskih conah in ker so njihove ribolovne cone z biološkega vidika bolj ranljive,

| E. | ker ponuja neposredno geografsko okolje najbolj oddaljenih regij zelo omejene tržne priložnosti, medtem ko so trgi najbolj oddaljenih regij zelo privlačni za vse sosednje tretje države, |
| --- | --- |

E.

ker ponuja neposredno geografsko okolje najbolj oddaljenih regij zelo omejene tržne priložnosti, medtem ko so trgi najbolj oddaljenih regij zelo privlačni za vse sosednje tretje države,

| F. | ker so najbolj oddaljene regije v položaju absolutne odvisnosti od prevoznih sredstev, povečani stroški, povezani s prevozom oseb in blaga, nezadostno število povezav in prometnih linij, zvišanje cen ter težave pri vzpostavitvi in ohranitvi prevoza na regionalni ravni pa močno ovirajo gospodarski razvoj in dostopnost do teh regij, |
| --- | --- |

F.

ker so najbolj oddaljene regije v položaju absolutne odvisnosti od prevoznih sredstev, povečani stroški, povezani s prevozom oseb in blaga, nezadostno število povezav in prometnih linij, zvišanje cen ter težave pri vzpostavitvi in ohranitvi prevoza na regionalni ravni pa močno ovirajo gospodarski razvoj in dostopnost do teh regij,

| G. | ker so v zadnjih treh letih na najbolj oddaljene regije neposredno vplivale pomembne reforme Skupnosti, med katerimi so reforme finančne perspektive, regionalne politike za obdobje 2007–2013, Evropkega sklada za ribištvo, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, državnih pomoči, skupnih tržnih ureditev za sladkor in banane ter programov posebnih možnosti zaradi oddaljenosti in izoliranosti za kmetijstvo in ribištvo, in ker je imel takšen razvoj pogosto pomembne posledice za te regije, |
| --- | --- |

G.

ker so v zadnjih treh letih na najbolj oddaljene regije neposredno vplivale pomembne reforme Skupnosti, med katerimi so reforme finančne perspektive, regionalne politike za obdobje 2007–2013, Evropkega sklada za ribištvo, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, državnih pomoči, skupnih tržnih ureditev za sladkor in banane ter programov posebnih možnosti zaradi oddaljenosti in izoliranosti za kmetijstvo in ribištvo, in ker je imel takšen razvoj pogosto pomembne posledice za te regije,

| H. | ker so prednostne politične naloge Unije, ki morajo biti skladne z vse bolj zavezujočimi mednarodnimi obveznostmi, ki jih zahteva globalizacija, zlasti v Svetovni trgovinski organizaciji, včasih v nasprotju s posebnimi ukrepi, ki se izvajajo v korist najbolj oddaljenih regij, |
| --- | --- |

H.

ker so prednostne politične naloge Unije, ki morajo biti skladne z vse bolj zavezujočimi mednarodnimi obveznostmi, ki jih zahteva globalizacija, zlasti v Svetovni trgovinski organizaciji, včasih v nasprotju s posebnimi ukrepi, ki se izvajajo v korist najbolj oddaljenih regij,

| I. | ker se je precej zmanjšala relativna pomembnost najbolj oddaljenih regij v Uniji, ki se je z 12 razširila na 27 držav članic, |
| --- | --- |

I.

ker se je precej zmanjšala relativna pomembnost najbolj oddaljenih regij v Uniji, ki se je z 12 razširila na 27 držav članic,

| J. | ker predstava o najbolj oddaljenih regijah, pogosto povezanih z regijami, ki se preživljajo s počasnim prilivom sredstev Skupnosti ali nacionalnih sredstev, o pozitivnih učinkih tega financiranja pa se ne govori, ni zelo uravnotežena glede na resnično dodano vrednost, ki jo te regije zagotavljajo Uniji v okoljskem, kulturnem, geostrateškem in prostorskem smislu – prednosti, ki niso takoj opazne, |
| --- | --- |

J.

ker predstava o najbolj oddaljenih regijah, pogosto povezanih z regijami, ki se preživljajo s počasnim prilivom sredstev Skupnosti ali nacionalnih sredstev, o pozitivnih učinkih tega financiranja pa se ne govori, ni zelo uravnotežena glede na resnično dodano vrednost, ki jo te regije zagotavljajo Uniji v okoljskem, kulturnem, geostrateškem in prostorskem smislu – prednosti, ki niso takoj opazne,

| K. | ker imajo najbolj oddaljene regije dragoceno lego, ki je pomembna za Evropo, in sicer v središču Karibskih otokov, v sosedstvu Mercosurja ter na odprtem morju Afrike v Indijskem in Atlantskem oceanu, zaradi česar se lahko Unija uveljavi v najpomembnejšem svetovnem pomorskem prostoru s 25 milijoni km2 izključne ekonomske cone, bogate z različnimi viri, |
| --- | --- |

K.

ker imajo najbolj oddaljene regije dragoceno lego, ki je pomembna za Evropo, in sicer v središču Karibskih otokov, v sosedstvu Mercosurja ter na odprtem morju Afrike v Indijskem in Atlantskem oceanu, zaradi česar se lahko Unija uveljavi v najpomembnejšem svetovnem pomorskem prostoru s 25 milijoni km2 izključne ekonomske cone, bogate z različnimi viri,

Dosežki v okviru okrepljenih partnerstev za najbolj oddaljene regije

| 1. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija tri leta po objavi ambicioznih političnih dokumentov, kot so omenjena sporočila o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije, predložila novo sporočilo s tega področja; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija tri leta po objavi ambicioznih političnih dokumentov, kot so omenjena sporočila o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije, predložila novo sporočilo s tega področja;

| 2. | poziva, naj se zaradi obsežnosti obravnavanih področij in zapletenosti zadevnih politik v generalnem direktoratu Komisije za regionalno politiko ohrani oddelek za najbolj oddaljene regije ter znatno poveča število zaposlenih v tem oddelku, da bi bila na voljo potrebna sredstva za izvajanje njegovih nalog; |
| --- | --- |

2.

poziva, naj se zaradi obsežnosti obravnavanih področij in zapletenosti zadevnih politik v generalnem direktoratu Komisije za regionalno politiko ohrani oddelek za najbolj oddaljene regije ter znatno poveča število zaposlenih v tem oddelku, da bi bila na voljo potrebna sredstva za izvajanje njegovih nalog;

| 3. | ugotavlja, da sporočilo navaja zelo pozitivne dosežke delovanja Komisije, čeprav več ukrepov, ki jih pozdravlja, le deloma izpolnjuje potrebe zelo oddaljenih regij (zlasti na področju prometa in dostopnosti, raziskav, ribištva ali regionalnega sodelovanja), nikjer pa niso navedeni težave v teh regijah in njihova prizadevanja, na primer ob podaljševanju režimov državne pomoči; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da sporočilo navaja zelo pozitivne dosežke delovanja Komisije, čeprav več ukrepov, ki jih pozdravlja, le deloma izpolnjuje potrebe zelo oddaljenih regij (zlasti na področju prometa in dostopnosti, raziskav, ribištva ali regionalnega sodelovanja), nikjer pa niso navedeni težave v teh regijah in njihova prizadevanja, na primer ob podaljševanju režimov državne pomoči;

| 4. | ugotavlja, da financiranje iz strukturnih skladov še naprej pomembno prispeva k razvoju najbolj oddaljenih regij; vendar želi, da merilo za doseženo stopnjo kohezije v teh regijah ne bi temeljilo le na njihovem BDP v primerjavi s povprečjem držav Skupnosti, pač pa tudi na podlagi drugih kazalnikov, ter da bi se kohezijska politika bolje povezala z drugimi politikami Skupnosti in s tem povečala sinergija; poziva Komisijo, naj bo bolj prilagodljiva ter naj svoje aktualne in prihodnje politične ukrepe še bolj prilagaja razmeram v najbolj oddaljenih regijah, na podlagi člena 299(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da financiranje iz strukturnih skladov še naprej pomembno prispeva k razvoju najbolj oddaljenih regij; vendar želi, da merilo za doseženo stopnjo kohezije v teh regijah ne bi temeljilo le na njihovem BDP v primerjavi s povprečjem držav Skupnosti, pač pa tudi na podlagi drugih kazalnikov, ter da bi se kohezijska politika bolje povezala z drugimi politikami Skupnosti in s tem povečala sinergija; poziva Komisijo, naj bo bolj prilagodljiva ter naj svoje aktualne in prihodnje politične ukrepe še bolj prilagaja razmeram v najbolj oddaljenih regijah, na podlagi člena 299(2) Pogodbe ES;

| 5. | je seznanjen z zadovoljivimi rezultati, doseženimi v okviru programov posebnih možnosti zaradi oddaljenosti in izoliranosti (kmetijstvo in ribištvo) ter v sektorjih sladkornega trsa, ruma in banan; želi, da se za te kmetijske sektorje učinkovito upoštevajo finančne posledice zaradi mednarodnih pogajanj, ki potekajo zdaj, in ukrepi, sprejeti v Svetovni trgovinski organizaciji; bo še naprej pozorno spremljal prihodnji vmesni pregled programov posebnih možnosti zaradi oddaljenosti in izoliranosti in ocenjevanje diferenciranih davčnih režimov; |
| --- | --- |

5.

je seznanjen z zadovoljivimi rezultati, doseženimi v okviru programov posebnih možnosti zaradi oddaljenosti in izoliranosti (kmetijstvo in ribištvo) ter v sektorjih sladkornega trsa, ruma in banan; želi, da se za te kmetijske sektorje učinkovito upoštevajo finančne posledice zaradi mednarodnih pogajanj, ki potekajo zdaj, in ukrepi, sprejeti v Svetovni trgovinski organizaciji; bo še naprej pozorno spremljal prihodnji vmesni pregled programov posebnih možnosti zaradi oddaljenosti in izoliranosti in ocenjevanje diferenciranih davčnih režimov;

| 6. | se strinja, da je zaradi posebnosti najbolj oddaljenih regij potrebna strategija, temelječa na politikah in ukrepih, ki ne bodo predmet prehodnih meril in konjunkturnih sprememb blaginje, prilagojenih različnim potrebam posameznih regij, ter ki bodo zagotovili odgovor v zvezi s stalnimi omejitvami, s katerimi se te regije soočajo; |
| --- | --- |

6.

se strinja, da je zaradi posebnosti najbolj oddaljenih regij potrebna strategija, temelječa na politikah in ukrepih, ki ne bodo predmet prehodnih meril in konjunkturnih sprememb blaginje, prilagojenih različnim potrebam posameznih regij, ter ki bodo zagotovili odgovor v zvezi s stalnimi omejitvami, s katerimi se te regije soočajo;

| 7. | poziva Komisijo, naj ob upoštevanju posebnosti in razlik med najbolj oddaljenimi regijami in vloge, ki jo imajo v celostni evropski pomorski politiki, v svoj načrt vključi ukrepe za pomoč ribiškim sektorjem teh regij; meni, da bi morala Komisija ribiškim flotam najbolj oddaljenih regij zagotoviti pozitivno diskriminacijo pri dostopu do ribolovnih virov ob njihovi obali in s posvečanjem posebne pozornosti ohraniti trajnostni značaj malega priobalnega ribolova; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj ob upoštevanju posebnosti in razlik med najbolj oddaljenimi regijami in vloge, ki jo imajo v celostni evropski pomorski politiki, v svoj načrt vključi ukrepe za pomoč ribiškim sektorjem teh regij; meni, da bi morala Komisija ribiškim flotam najbolj oddaljenih regij zagotoviti pozitivno diskriminacijo pri dostopu do ribolovnih virov ob njihovi obali in s posvečanjem posebne pozornosti ohraniti trajnostni značaj malega priobalnega ribolova;

Zrela faza okrepljenega partnerstva za najbolj oddaljene regije

| 8. | obžaluje, da zadevajo predlogi Komisije v zreli fazi zlasti ukrepe, ki se že izvajajo ali se že končujejo (vseevropska prometna omrežja, vseevropska energetska omrežja, sedmi okvirni program za raziskave in razvoj, okvirni program za konkurenčnost in inovacije ali regionalna politika); pričakuje pojasnilo o dejanskih in operativnih sredstvih, ki se zagotavljajo najbolj oddaljenim regijam in s katerimi bi lahko te regije izkoristile te priložnosti; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da zadevajo predlogi Komisije v zreli fazi zlasti ukrepe, ki se že izvajajo ali se že končujejo (vseevropska prometna omrežja, vseevropska energetska omrežja, sedmi okvirni program za raziskave in razvoj, okvirni program za konkurenčnost in inovacije ali regionalna politika); pričakuje pojasnilo o dejanskih in operativnih sredstvih, ki se zagotavljajo najbolj oddaljenim regijam in s katerimi bi lahko te regije izkoristile te priložnosti;

| 9. | je zaskrbljen zaradi vse večje pomembnosti, ki jo Komisija pripisuje orodjem za ocenjevanje politik in instrumentov Skupnosti v korist najbolj oddaljenih regij ter ocenjevanju kvantitativnega vpliva prikrajšanosti teh regij pri oblikovanju metodologije za nadomestilo dodatnih stroškov, povezanih z oddaljenostjo; |
| --- | --- |

9.

je zaskrbljen zaradi vse večje pomembnosti, ki jo Komisija pripisuje orodjem za ocenjevanje politik in instrumentov Skupnosti v korist najbolj oddaljenih regij ter ocenjevanju kvantitativnega vpliva prikrajšanosti teh regij pri oblikovanju metodologije za nadomestilo dodatnih stroškov, povezanih z oddaljenostjo;

| 10. | želi, da ta težnja po upoštevanju utemeljitev ukrepov, ki vse bolj temeljijo na izračunih, ne bi pomenila izgovora za ponovne dvome v del politike Unije v zvezi z njenimi najbolj oddaljenimi regijami ali za oviranje institucionalnih in gospodarskih akterjev v najbolj oddaljenih regijah, od katerih se zahtevajo pogoji, ki jih težko izpolnjujejo; |
| --- | --- |

10.

želi, da ta težnja po upoštevanju utemeljitev ukrepov, ki vse bolj temeljijo na izračunih, ne bi pomenila izgovora za ponovne dvome v del politike Unije v zvezi z njenimi najbolj oddaljenimi regijami ali za oviranje institucionalnih in gospodarskih akterjev v najbolj oddaljenih regijah, od katerih se zahtevajo pogoji, ki jih težko izpolnjujejo;

| 11. | obžaluje, da generalni direktorat za trgovino ne upošteva posebnosti najbolj oddaljenih regij že od začetka pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, ter poziva Komisijo, naj čim prej nadaljuje s prizadevanjem za kompromis, ki upošteva interese zadevnih najbolj oddaljenih regij na podlagi končnih sporazumov, ki se bodo sklenili z afriškimi, karibsimi in pacifiškimi državami; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da generalni direktorat za trgovino ne upošteva posebnosti najbolj oddaljenih regij že od začetka pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, ter poziva Komisijo, naj čim prej nadaljuje s prizadevanjem za kompromis, ki upošteva interese zadevnih najbolj oddaljenih regij na podlagi končnih sporazumov, ki se bodo sklenili z afriškimi, karibsimi in pacifiškimi državami;

| 12. | želi, da Komisija dokaže svoj namen, da bo spodbujala regionalno vključevanje najbolj oddaljenih regij za zagotovitev resnične trajnosti akcijskega načrta za razširjeno sosedstvo, ki ga je napovedala leta 2004; |
| --- | --- |

12.

želi, da Komisija dokaže svoj namen, da bo spodbujala regionalno vključevanje najbolj oddaljenih regij za zagotovitev resnične trajnosti akcijskega načrta za razširjeno sosedstvo, ki ga je napovedala leta 2004;

| 13. | je zaskrbljen zaradi nekaterih ukrepov, ki jih je Komisija predlagala na področju prometa, zlasti ocenjevanje posameznih potreb ali upoštevanje zunanjih okoljskih vplivov; ponovno poudarja, da je treba najbolj oddaljene regije na tem področju obravnavati diferencirano, zlasti kar zadeva vključevanje civilnega letalstva v sistem trgovanja z emisijami, da se ne bi ogrozilo prizadevanja za nadomestilo prikrajšanosti zaradi nedostopnosti; |
| --- | --- |

13.

je zaskrbljen zaradi nekaterih ukrepov, ki jih je Komisija predlagala na področju prometa, zlasti ocenjevanje posameznih potreb ali upoštevanje zunanjih okoljskih vplivov; ponovno poudarja, da je treba najbolj oddaljene regije na tem področju obravnavati diferencirano, zlasti kar zadeva vključevanje civilnega letalstva v sistem trgovanja z emisijami, da se ne bi ogrozilo prizadevanja za nadomestilo prikrajšanosti zaradi nedostopnosti;

| 14. | ocenjuje, da je treba z ukrepi Skupnosti, zlasti v okviru javno zasebnih partnerstev, spodbujati pobude za razvoj centrov odličnosti v najbolj oddaljenih regijah, s poudarkom na sektorjih, ki izkoriščajo svoje prednosti in strokovno znanje, kot so ravnanje z odpadki, obnovljivi viri energije, mobilnost študentov, raziskave na področju podnebnih sprememb in krizno upravljanje; |
| --- | --- |

14.

ocenjuje, da je treba z ukrepi Skupnosti, zlasti v okviru javno zasebnih partnerstev, spodbujati pobude za razvoj centrov odličnosti v najbolj oddaljenih regijah, s poudarkom na sektorjih, ki izkoriščajo svoje prednosti in strokovno znanje, kot so ravnanje z odpadki, obnovljivi viri energije, mobilnost študentov, raziskave na področju podnebnih sprememb in krizno upravljanje;

| 15. | opozarja, da lahko številni ukrepi in programi za najbolj oddaljene regije, ki jih je treba izvajati in uvajati, bistveno prispevajo k uresničevanju določenih prednostnih nalog Skupnosti in mednarodnih prednostnih nalog, zlasti na področjih, kot so globalno segrevanje, zaščita biotske raznovrstnosti, obnovljivi viri energije, zdravje v državah v razvoju, prehrana ter diverzifikacija gospodarskih in proizvodnih dejavnosti; pozdravlja izvajanje predvsem programa NET-BIOME (NETworking tropical and subtropical Biodiversity research in OuterMost regions and territories of Europe in support of sustainable development), ki je pomemben zgled potenciala na področju znanstvenih raziskav v najbolj oddaljenih regij; vendar se sprašuje, zakaj je vključevanje najbolj oddaljenih regij v Evropski raziskovalni prostor kljub številnim projektom in njihovemu velikemu potencialu še vedno šibko; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da lahko številni ukrepi in programi za najbolj oddaljene regije, ki jih je treba izvajati in uvajati, bistveno prispevajo k uresničevanju določenih prednostnih nalog Skupnosti in mednarodnih prednostnih nalog, zlasti na področjih, kot so globalno segrevanje, zaščita biotske raznovrstnosti, obnovljivi viri energije, zdravje v državah v razvoju, prehrana ter diverzifikacija gospodarskih in proizvodnih dejavnosti; pozdravlja izvajanje predvsem programa NET-BIOME (NETworking tropical and subtropical Biodiversity research in OuterMost regions and territories of Europe in support of sustainable development), ki je pomemben zgled potenciala na področju znanstvenih raziskav v najbolj oddaljenih regij; vendar se sprašuje, zakaj je vključevanje najbolj oddaljenih regij v Evropski raziskovalni prostor kljub številnim projektom in njihovemu velikemu potencialu še vedno šibko;

| 16. | zahteva, da se nadaljujejo dosedanji napori v korist najbolj oddaljenih regij, da se na eni strani okrepi uveljavljanje lokalnih raziskovalnih možnosti v skladu s potencialom, na drugi pa spodbudi in podpre razvoj privlačnih in uspešnih univerz, ki dejansko imajo sredstva in so na ravni dugih univerz v Uniji; |
| --- | --- |

16.

zahteva, da se nadaljujejo dosedanji napori v korist najbolj oddaljenih regij, da se na eni strani okrepi uveljavljanje lokalnih raziskovalnih možnosti v skladu s potencialom, na drugi pa spodbudi in podpre razvoj privlačnih in uspešnih univerz, ki dejansko imajo sredstva in so na ravni dugih univerz v Uniji;

Razprava o prihodnosti strategije Unije za najbolj oddaljene regije

| 17. | pozdravlja pobudo Komisije, da začne razpravo o prihodnosti strategije za najbolj oddaljene regije v obliki javnega posvetovanja, katerega rezultati bodo prispevali k pripravi novega predloga do leta 2009; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja pobudo Komisije, da začne razpravo o prihodnosti strategije za najbolj oddaljene regije v obliki javnega posvetovanja, katerega rezultati bodo prispevali k pripravi novega predloga do leta 2009;

| 18. | vendar poudarja, da se ta razprava ne sme omejiti le na navedena vprašanja (podnebne spremembe, demografski razvoj in upravljanje migracijskih tokov, kmetijstvo, pomorska politika), čeprav so te teme resnično neizogibne, in meni, da je treba v razpravo nujno vključiti izvajanje Lizbonske strategije o najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

18.

vendar poudarja, da se ta razprava ne sme omejiti le na navedena vprašanja (podnebne spremembe, demografski razvoj in upravljanje migracijskih tokov, kmetijstvo, pomorska politika), čeprav so te teme resnično neizogibne, in meni, da je treba v razpravo nujno vključiti izvajanje Lizbonske strategije o najbolj oddaljenih regijah;

| 19. | zahteva, da se pomen člena 299(2) Pogodbe ES (členov 349 in 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije), na katerem temelji politika Unije v zvezi s prizadevanji za razvoj najbolj oddaljenih regij in na podlagi katerega obravnavajo službe Komisije te regije, takoj uvrsti na dnevni red razprav, tako da se najbolj oddaljenim regijam zagotovi pravni, institucionalni in politični glas, ki ga zahtevajo; |
| --- | --- |

19.

zahteva, da se pomen člena 299(2) Pogodbe ES (členov 349 in 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije), na katerem temelji politika Unije v zvezi s prizadevanji za razvoj najbolj oddaljenih regij in na podlagi katerega obravnavajo službe Komisije te regije, takoj uvrsti na dnevni red razprav, tako da se najbolj oddaljenim regijam zagotovi pravni, institucionalni in politični glas, ki ga zahtevajo;

| 20. | poudarja pomen javnih storitev pri zagotavljanju gospodarske, socialne in teritorialne kohezije najbolj oddaljenih regij, zlasti v sektorjih zračnega in pomorskega prometa, poštnih storitev, energije in komunikacij; |
| --- | --- |

20.

poudarja pomen javnih storitev pri zagotavljanju gospodarske, socialne in teritorialne kohezije najbolj oddaljenih regij, zlasti v sektorjih zračnega in pomorskega prometa, poštnih storitev, energije in komunikacij;

| 21. | poziva, da se nujno sprejmejo ukrepi za boj proti stalni brezposelnosti, revščini in neenakostim pri razdelitvi prihodkov v najbolj oddaljenih regijah, ki v zvezi s tem beležijo stopnje, ki so med najvišjimi v Uniji; |
| --- | --- |

21.

poziva, da se nujno sprejmejo ukrepi za boj proti stalni brezposelnosti, revščini in neenakostim pri razdelitvi prihodkov v najbolj oddaljenih regijah, ki v zvezi s tem beležijo stopnje, ki so med najvišjimi v Uniji;

| 22. | poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam, ki načrtujejo izvajanje premostitvene klavzule iz člena 355(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam, ki načrtujejo izvajanje premostitvene klavzule iz člena 355(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 23. | meni, da pomenijo najbolj oddaljene regije za Unijo pri njenem sedanjem preučevanju podnebnih sprememb priložnost za opazovanje tveganj, preprečevanje škode, odziv na naravne nesreče in ohranitev ekosistemov; v zvezi s tem poziva Svet, naj čim prej sprejme predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki izrecno obravnava posebnosti najbolj oddaljenih regij; prav tako upa, da bo Komisija v predlogih za okrepitev odzivne sposobnosti Unije v primeru naravnih nesreč upoštevala izvedenska mnenja, skupaj z geografskim položajem teh regij; |
| --- | --- |

23.

meni, da pomenijo najbolj oddaljene regije za Unijo pri njenem sedanjem preučevanju podnebnih sprememb priložnost za opazovanje tveganj, preprečevanje škode, odziv na naravne nesreče in ohranitev ekosistemov; v zvezi s tem poziva Svet, naj čim prej sprejme predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki izrecno obravnava posebnosti najbolj oddaljenih regij; prav tako upa, da bo Komisija v predlogih za okrepitev odzivne sposobnosti Unije v primeru naravnih nesreč upoštevala izvedenska mnenja, skupaj z geografskim položajem teh regij;

| 24. | upa, da bo v prihodnji skupni politiki na področju priseljevanja posebna pozornost namenjena položaju najbolj oddaljenih regij, ki so vse zunanje meje Unije, obkrožene z manj razvitimi tretjimi državami ter podvržene močnim migracijskim pritiskom, ki v teh regijah skupaj z rastjo prebivalstva (pogosto precej višja od povprečja Skupnosti) povzročajo zaskrbljujoče družbene in gospodarske napetosti; |
| --- | --- |

24.

upa, da bo v prihodnji skupni politiki na področju priseljevanja posebna pozornost namenjena položaju najbolj oddaljenih regij, ki so vse zunanje meje Unije, obkrožene z manj razvitimi tretjimi državami ter podvržene močnim migracijskim pritiskom, ki v teh regijah skupaj z rastjo prebivalstva (pogosto precej višja od povprečja Skupnosti) povzročajo zaskrbljujoče družbene in gospodarske napetosti;

| 25. | zahteva, da se podporo Skupnosti za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah, o kateri se razpravlja manj kot o ostalih temah, podrobneje obravnava in opredeli dejanske izzive, potrebo po razvoju v smislu lokalne samozadostnosti, raven prihodkov kmetov, podporo organizacijam proizvajalcev, da bi se spodbujalo trženje njihovih proizvodov, pomen okoljske razsežnosti in upoštevanje vpliva sprostitve trgovine, ki jo uvajajo sporazumi o gospodarskem partnerstvu in prihodnji sporazumi o prosti trgovini, o katerih še potekajo pogajanja z več regijami Latinske Amerike; |
| --- | --- |

25.

zahteva, da se podporo Skupnosti za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah, o kateri se razpravlja manj kot o ostalih temah, podrobneje obravnava in opredeli dejanske izzive, potrebo po razvoju v smislu lokalne samozadostnosti, raven prihodkov kmetov, podporo organizacijam proizvajalcev, da bi se spodbujalo trženje njihovih proizvodov, pomen okoljske razsežnosti in upoštevanje vpliva sprostitve trgovine, ki jo uvajajo sporazumi o gospodarskem partnerstvu in prihodnji sporazumi o prosti trgovini, o katerih še potekajo pogajanja z več regijami Latinske Amerike;

| 26. | meni, da najbolj oddaljene regije sodijo v središče pomorske politike Unije, in vztraja, da bi se morala razprava o tem vprašanju osredotočiti predvsem na vlogo, ki jo te regije lahko imajo na področju trajnostnega izkoriščanja morij, oceanov in obalnih območij ter mednarodnega pomorskega upravljanja; |
| --- | --- |

26.

meni, da najbolj oddaljene regije sodijo v središče pomorske politike Unije, in vztraja, da bi se morala razprava o tem vprašanju osredotočiti predvsem na vlogo, ki jo te regije lahko imajo na področju trajnostnega izkoriščanja morij, oceanov in obalnih območij ter mednarodnega pomorskega upravljanja;

| 27. | poziva Komisijo, Svet in druge pristojne ustanove Unije, naj v prihodnje iz finančnih sredstev Skupnosti zagotovijo učinkovito in ustrezno financiranje strategije Unije za pomoč najbolj oddaljenim regijam ter nadomestilo za omejitve, povezane z oddaljenostjo; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, Svet in druge pristojne ustanove Unije, naj v prihodnje iz finančnih sredstev Skupnosti zagotovijo učinkovito in ustrezno financiranje strategije Unije za pomoč najbolj oddaljenim regijam ter nadomestilo za omejitve, povezane z oddaljenostjo;

| 28. | priporoča, naj se kot prednostno področje razmisleka določijo tudi sredstva za kompenzacijo majhnosti lokalnih trgov, vse bolj odprto konkurenčno okolje, težavnost dostopa do trgov na celinski Evropi ali na njihovih gospodarskih območjih, izboljšanje opredelitve financiranja iz Evropkega sklada za regionalni razvoj/Evropskega razvojnega sklada in Evropkega sklada za regionalni razvoj/instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za projekte sodelovanja s sosedskimi državami, tako kot učinkovito sodelovanje najbolj oddaljenih regij v evropski inovacijski politiki in boju proti digitalnemu razkoraku, da bi imelo prebivalstvo iz teh regij zagotovljen neomejen dostop do medijev in sredstev obveščanja, ki jih omogoča nova tehnologija, na primer dostop do širokopasovnega interneta; |
| --- | --- |

28.

priporoča, naj se kot prednostno področje razmisleka določijo tudi sredstva za kompenzacijo majhnosti lokalnih trgov, vse bolj odprto konkurenčno okolje, težavnost dostopa do trgov na celinski Evropi ali na njihovih gospodarskih območjih, izboljšanje opredelitve financiranja iz Evropkega sklada za regionalni razvoj/Evropskega razvojnega sklada in Evropkega sklada za regionalni razvoj/instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za projekte sodelovanja s sosedskimi državami, tako kot učinkovito sodelovanje najbolj oddaljenih regij v evropski inovacijski politiki in boju proti digitalnemu razkoraku, da bi imelo prebivalstvo iz teh regij zagotovljen neomejen dostop do medijev in sredstev obveščanja, ki jih omogoča nova tehnologija, na primer dostop do širokopasovnega interneta;

| 29. | vztraja, da partnerstvo, ki je nepogrešljivo za uspeh razprave, ne sme biti omejeno le na evropske, nacionalne in lokalne javne organe, temveč da se tako kot v preteklosti v razmislek vključi vse gospodarske strukture iz najbolj oddaljenih regij, ki jih predstavljajo strukturirane organizacije, ki se vsak dan soočajo z dejanskimi učinki politike Skupnosti; poziva Komisijo, naj po zaključku partnerske konference o prihodnosti evropske strategije glede najbolj oddaljenih regij, ki jo je organizirala 14. in 15. Maja 2008 v Bruslju, nemudoma objavi novo sporočilo ob upoštevanju dosežkov, ki jih je prinesla ta konferenca; |
| --- | --- |

29.

vztraja, da partnerstvo, ki je nepogrešljivo za uspeh razprave, ne sme biti omejeno le na evropske, nacionalne in lokalne javne organe, temveč da se tako kot v preteklosti v razmislek vključi vse gospodarske strukture iz najbolj oddaljenih regij, ki jih predstavljajo strukturirane organizacije, ki se vsak dan soočajo z dejanskimi učinki politike Skupnosti; poziva Komisijo, naj po zaključku partnerske konference o prihodnosti evropske strategije glede najbolj oddaljenih regij, ki jo je organizirala 14. in 15. Maja 2008 v Bruslju, nemudoma objavi novo sporočilo ob upoštevanju dosežkov, ki jih je prinesla ta konferenca;

| 30. | ocenjuje, da je uveljavljanje posebnih prednosti najbolj oddaljenih regij kot pomembnih izpostav Unije zunaj evropske celine najboljša strategija za zagotovitev notranjega in trajnostnega razvoja teh regij, zlasti prek turizma, ki združuje vse bogastvo njihove zgodovine ter kulturne, umetniške in arhitekturne dediščine, kar mora Unija ohraniti; |
| --- | --- |

30.

ocenjuje, da je uveljavljanje posebnih prednosti najbolj oddaljenih regij kot pomembnih izpostav Unije zunaj evropske celine najboljša strategija za zagotovitev notranjega in trajnostnega razvoja teh regij, zlasti prek turizma, ki združuje vse bogastvo njihove zgodovine ter kulturne, umetniške in arhitekturne dediščine, kar mora Unija ohraniti;

*

- *

| 31. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, nacionalnim, regionalnim in lokalnim organom najbolj oddaljenih regij ter predsedniku konference predsednikov najbolj oddaljenih regij. |
| --- | --- |

31.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, nacionalnim, regionalnim in lokalnim organom najbolj oddaljenih regij ter predsedniku konference predsednikov najbolj oddaljenih regij.

---

(1)  UL C 197, 12.7.2001, str. 197.

(2)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 497.

(3)  UL C 227 E, 21.9.2006, str. 512.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/17

---

Strategija potrošniške politike EU za obdobje 2007–2013

P6_TA(2008)0211

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o strategiji potrošniške politike EU za obdobje 2007–2013 (2007/2189(INI))

(2009/C 279 E/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Strategija potrošniške politike EU 2007–2013: Usposabljanje potrošnikov, izboljševanje blaginje potrošnikov, učinkovito varstvo potrošnikov“ (KOM(2007)0099), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Strategija potrošniške politike EU 2007–2013: Usposabljanje potrošnikov, izboljševanje blaginje potrošnikov, učinkovito varstvo potrošnikov“ (KOM(2007)0099),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta o strategiji potrošniške politike EU (2007–2013), ki je bila sprejeta na seji, ki je potekala 30. in 31. maja 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta o strategiji potrošniške politike EU (2007–2013), ki je bila sprejeta na seji, ki je potekala 30. in 31. maja 2007,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2007 o obveznostih ponudnikov čezmejnih storitev (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2007 o obveznostih ponudnikov čezmejnih storitev (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2007 o Zeleni knjigi o pregledu pravnega reda o varstvu potrošnikov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2007 o Zeleni knjigi o pregledu pravnega reda o varstvu potrošnikov (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2007 o reviziji enotnega trga: premagovanje ovir in neučinkovitosti z boljšim izvajanjem in uveljavljanjem (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2007 o reviziji enotnega trga: premagovanje ovir in neučinkovitosti z boljšim izvajanjem in uveljavljanjem (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. junija 2007 o zaupanju potrošnikov v digitalno okolje (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. junija 2007 o zaupanju potrošnikov v digitalno okolje (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Enotni trg za Evropo 21. stoletja“ (KOM(2007)0724), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Enotni trg za Evropo 21. stoletja“ (KOM(2007)0724),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, ki spremlja sporočilo z naslovom „Enotni trg za Evropo 21. stoletja“ – Storitve splošnega interesa, vključno s socialnimi storitvami splošnega interesa: nova evropska zaveza (KOM(2007)0725), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, ki spremlja sporočilo z naslovom „Enotni trg za Evropo 21. stoletja“ – Storitve splošnega interesa, vključno s socialnimi storitvami splošnega interesa: nova evropska zaveza (KOM(2007)0725),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Priložnosti, dostopnost in solidarnost: nova družbena vizija za Evropo 21. stoletja (KOM(2007)0726), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Priložnosti, dostopnost in solidarnost: nova družbena vizija za Evropo 21. stoletja (KOM(2007)0726),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom „Pobude na področju maloprodajnih finančnih storitev“ (SEK(2007)1520), ki spremlja sporočilo Komisije z naslovom „Enotni trg za Evropo 21. stoletja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom „Pobude na področju maloprodajnih finančnih storitev“ (SEK(2007)1520), ki spremlja sporočilo Komisije z naslovom „Enotni trg za Evropo 21. stoletja“,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za pravne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0155/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za pravne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0155/2008),

Uvod

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije o strategiji potrošniške politike EU in ceni prizadevanja Komisije za vključitev potrošniške kulture, izoblikovane na visoki ravni ozaveščenosti potrošnikov, ki tvori osnovo za boljši prenos in izvajanje obstoječega pravnega okvira; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije o strategiji potrošniške politike EU in ceni prizadevanja Komisije za vključitev potrošniške kulture, izoblikovane na visoki ravni ozaveščenosti potrošnikov, ki tvori osnovo za boljši prenos in izvajanje obstoječega pravnega okvira;

| 2. | meni, da je pri potrošniški politiki potreben horizontalni pristop, in da je bistvenega pomena, da se na vseh pomembnih političnih področjih upoštevajo interesi potrošnikov, da se vsem potrošnikom v EU zagotovi visoka stopnja varstva; zato pozdravlja poudarek Komisije, da je treba zagotovitvi, da se bo notranji trg bolje odzval na pričakovanja in skrbi državljanov; poudarja, da varstvo potrošnikov in dokončanje notranjega trga nista nasprotujoča si cilja, ampak sta med seboj tesno povezana; glede tega opominja Komisijo, da bi morala biti potrošniška politika upoštevana pri vseh političnih področjih, in sicer že pri presoji vpliva; |
| --- | --- |

2.

meni, da je pri potrošniški politiki potreben horizontalni pristop, in da je bistvenega pomena, da se na vseh pomembnih političnih področjih upoštevajo interesi potrošnikov, da se vsem potrošnikom v EU zagotovi visoka stopnja varstva; zato pozdravlja poudarek Komisije, da je treba zagotovitvi, da se bo notranji trg bolje odzval na pričakovanja in skrbi državljanov; poudarja, da varstvo potrošnikov in dokončanje notranjega trga nista nasprotujoča si cilja, ampak sta med seboj tesno povezana; glede tega opominja Komisijo, da bi morala biti potrošniška politika upoštevana pri vseh političnih področjih, in sicer že pri presoji vpliva;

| 3. | meni, da lahko zakonodaja izpolni potrebe varstva potrošnikov le, če je boljša, enostavnejša in pripravljena tako, da predvideva udeležbo vseh pristojnih generalnih direktoratov Komisije – Zdravje in varstvo potrošnikov; Pravosodje, svoboda in varnost; Notranji trg in storitve; Konkurenca; |
| --- | --- |

3.

meni, da lahko zakonodaja izpolni potrebe varstva potrošnikov le, če je boljša, enostavnejša in pripravljena tako, da predvideva udeležbo vseh pristojnih generalnih direktoratov Komisije – Zdravje in varstvo potrošnikov; Pravosodje, svoboda in varnost; Notranji trg in storitve; Konkurenca;

| 4. | poudarja, da bi moral pregled pravnega reda o varstvu potrošnikov voditi k skladnejšemu pravnemu okviru za pravice potrošnikov; ponovno poudarja, da je naklonjen sprejetju mešanega pristopa, namreč vzpostavitvi horizontalnega instrumenta, čigar glavni cilj bi bilo zagotavljanje skladnosti veljavne zakonodaje in omogočanje zapolnitev vrzeli, saj bi dosledno z zakonodajo združil medsektorska vprašanja, ki se pojavljajo v vseh direktivah; meni, da bi bilo treba nekatera vprašanja v sektorskih direktivah še vedno obravnavati posamično; dolgo uveljavljena načela pravic potrošnikov bi se lahko uporabljala tudi v digitalnem svetu; v okviru revizije pravnega reda poziva k nadaljnjim korakom, ki jih je treba storiti za zagotavljanje varstva potrošnikov, vključno z zasebnostjo in varstvom, v digitalnem svetu, vendar brez dodatnega in neupravičenega bremena za industrijo; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi moral pregled pravnega reda o varstvu potrošnikov voditi k skladnejšemu pravnemu okviru za pravice potrošnikov; ponovno poudarja, da je naklonjen sprejetju mešanega pristopa, namreč vzpostavitvi horizontalnega instrumenta, čigar glavni cilj bi bilo zagotavljanje skladnosti veljavne zakonodaje in omogočanje zapolnitev vrzeli, saj bi dosledno z zakonodajo združil medsektorska vprašanja, ki se pojavljajo v vseh direktivah; meni, da bi bilo treba nekatera vprašanja v sektorskih direktivah še vedno obravnavati posamično; dolgo uveljavljena načela pravic potrošnikov bi se lahko uporabljala tudi v digitalnem svetu; v okviru revizije pravnega reda poziva k nadaljnjim korakom, ki jih je treba storiti za zagotavljanje varstva potrošnikov, vključno z zasebnostjo in varstvom, v digitalnem svetu, vendar brez dodatnega in neupravičenega bremena za industrijo;

| 5. | obžaluje pomanjkanje poudarka na pogodbenem pravu pri varstvu potrošnikov in poziva Komisijo, naj se zgleduje po delu, opravljenem v projektu evropskega pogodbenega prava, in se po potrebi znova osredotoči nanj; |
| --- | --- |

5.

obžaluje pomanjkanje poudarka na pogodbenem pravu pri varstvu potrošnikov in poziva Komisijo, naj se zgleduje po delu, opravljenem v projektu evropskega pogodbenega prava, in se po potrebi znova osredotoči nanj;

| 6. | ker največje ovire za razvoj notranjega trga na drobno vključujejo negotovosti glede potrošniških sporazumov, podpira prizadevanja Komisije za uvedbo standardnih pogodb in pogojev za pogodbe, sklenjene preko svetovnega spleta, ki bi imeli enako veljavo v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

6.

ker največje ovire za razvoj notranjega trga na drobno vključujejo negotovosti glede potrošniških sporazumov, podpira prizadevanja Komisije za uvedbo standardnih pogodb in pogojev za pogodbe, sklenjene preko svetovnega spleta, ki bi imeli enako veljavo v vseh državah članicah;

| 7. | poudarja pomen vloge, ki jo imajo potrošniške organizacije pri izboljšanju potrošniške kulture; meni, da so močne in neodvisne potrošniške organizacije temelj učinkovite potrošniške politike; zato poziva Komisijo in države članice, naj priskrbijo primerna finančna sredstva za takšne organizacije; Komisiji priporoča, da pri oblikovanju zakonodajnih predlogov, ki se nanašajo na varstvo potrošnikov, okrepi stik z nevladnimi potrošniškimi organizacijami, ki lahko dejansko opredelijo resnične potrebe potrošnikov; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen vloge, ki jo imajo potrošniške organizacije pri izboljšanju potrošniške kulture; meni, da so močne in neodvisne potrošniške organizacije temelj učinkovite potrošniške politike; zato poziva Komisijo in države članice, naj priskrbijo primerna finančna sredstva za takšne organizacije; Komisiji priporoča, da pri oblikovanju zakonodajnih predlogov, ki se nanašajo na varstvo potrošnikov, okrepi stik z nevladnimi potrošniškimi organizacijami, ki lahko dejansko opredelijo resnične potrebe potrošnikov;

| 8. | pozdravlja predlog, da bi v Komisiji določili uradnike za odnose s potrošniki; poziva vse zadevne generalne direktorate, naj objavijo letna poročila o tem, kako je potrošniška politika vključena v njihovo področje pristojnosti; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja predlog, da bi v Komisiji določili uradnike za odnose s potrošniki; poziva vse zadevne generalne direktorate, naj objavijo letna poročila o tem, kako je potrošniška politika vključena v njihovo področje pristojnosti;

| 9. | meni, da bi močan sistem za varstvo potrošnikov, učinkovit po vsej Evropi, koristil tako potrošnikom kot konkurenčnim proizvajalcem in prodajalcem; poudarja, da bo to spodbudilo podjetja, da bodo proizvajala in prodajala bolj obstojne izdelke, kar bo prispevalo k trajnostni rasti; poudarja, da je uspešno in izboljšano varstvo potrošnikov potrebno za boljše delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi močan sistem za varstvo potrošnikov, učinkovit po vsej Evropi, koristil tako potrošnikom kot konkurenčnim proizvajalcem in prodajalcem; poudarja, da bo to spodbudilo podjetja, da bodo proizvajala in prodajala bolj obstojne izdelke, kar bo prispevalo k trajnostni rasti; poudarja, da je uspešno in izboljšano varstvo potrošnikov potrebno za boljše delovanje notranjega trga;

| 10. | poziva, naj se sprejmejo ukrepi, da se bo 27 majhnih nacionalnih trgov v EU resnično spremenilo v največji maloprodajni trg na svetu; meni, da je za to potrebno, da se državljani čutijo enako varni, ko kupujejo prek interneta ali v lokalni trgovini na vogalu, ter da se mala in srednje velika podjetja (MSP) lahko zanesejo na ista enostavna pravila vsepovsod na notranjem trgu; poziva Komisijo, naj preuči načine za izboljšanje varstva MSP, zlasti prek zakona o malem podjetništvu; |
| --- | --- |

10.

poziva, naj se sprejmejo ukrepi, da se bo 27 majhnih nacionalnih trgov v EU resnično spremenilo v največji maloprodajni trg na svetu; meni, da je za to potrebno, da se državljani čutijo enako varni, ko kupujejo prek interneta ali v lokalni trgovini na vogalu, ter da se mala in srednje velika podjetja (MSP) lahko zanesejo na ista enostavna pravila vsepovsod na notranjem trgu; poziva Komisijo, naj preuči načine za izboljšanje varstva MSP, zlasti prek zakona o malem podjetništvu;

| 11. | poudarja, da mora biti dokončanje notranjega trga prednostna naloga; priznava pozitivno vlogo eura v zvezi z zmanjšanjem transakcijskih stroškov, lažjimi čezmejnimi primerjavami cen za potrošnike in večjimi možnosti maloprodajnega notranjega trga; spodbuja nove države članice, naj nadaljujejo z reformami, da bodo lahko uvedle euro kakor hitro bodo izpolnile maastrichtska merila, in bodo tako v celoti koristile pozitivni vpliv, ki ga ima enotna valuta na notranji trg; poziva k odstranitvi vseh preostalih preprek in ovir, da se okrepi zaupanje potrošnikov v čezmejne nakupe in druge pogodbe, zlasti v zvezi s storitvami, ter se pri tem upošteva potrebo po posebnem pristopu glede jezikovnih in kulturnih preferenc potrošnikov; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da mora biti dokončanje notranjega trga prednostna naloga; priznava pozitivno vlogo eura v zvezi z zmanjšanjem transakcijskih stroškov, lažjimi čezmejnimi primerjavami cen za potrošnike in večjimi možnosti maloprodajnega notranjega trga; spodbuja nove države članice, naj nadaljujejo z reformami, da bodo lahko uvedle euro kakor hitro bodo izpolnile maastrichtska merila, in bodo tako v celoti koristile pozitivni vpliv, ki ga ima enotna valuta na notranji trg; poziva k odstranitvi vseh preostalih preprek in ovir, da se okrepi zaupanje potrošnikov v čezmejne nakupe in druge pogodbe, zlasti v zvezi s storitvami, ter se pri tem upošteva potrebo po posebnem pristopu glede jezikovnih in kulturnih preferenc potrošnikov;

| 12. | poudarja, da bi morala evropska pravila potrošniške politike in pobude za samoregulacijo služiti kot referenca za svetovne standarde in najboljše prakse ter pozdravlja dejstvo, da Evropa postavlja trende, tako da uporablja svoj blag vpliv za izboljšanje pravic potrošnikov po celem svetu; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bi morala evropska pravila potrošniške politike in pobude za samoregulacijo služiti kot referenca za svetovne standarde in najboljše prakse ter pozdravlja dejstvo, da Evropa postavlja trende, tako da uporablja svoj blag vpliv za izboljšanje pravic potrošnikov po celem svetu;

| 13. | spodbuja Komisijo, naj še naprej odločno podpira pravice potrošnikov glede varnosti proizvodov, tako da zagotovi celovitost oznake CE in izboljša nadzor trga na vseh primernih nacionalnih ravneh z uporabo sistema hitrega obveščanja za neživilske potrošniške izdelke (RAPEX) in s souporabo najboljših praktičnih rešitev za nadzor trga med državami članicami; poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami zagotovi, da le-te obstoječo zakonodajo pravilno izvajajo in jo popolnoma uporabljajo, med drugim s preučitvijo možnosti pregleda Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (5) („Direktiva o splošni varnosti proizvodov“); opozarja, da bi oznaka CE bila lahko napačno tolmačena kot splošna navedba testiranja tretje strani ali označba porekla, vendar opozarja tudi na to, da je bila Komisija naprošena (6), da predstavi poglobljeno analizo označevanja na področju varnosti potrošnikov in po potrebi tudi zakonodajne predloge; |
| --- | --- |

13.

spodbuja Komisijo, naj še naprej odločno podpira pravice potrošnikov glede varnosti proizvodov, tako da zagotovi celovitost oznake CE in izboljša nadzor trga na vseh primernih nacionalnih ravneh z uporabo sistema hitrega obveščanja za neživilske potrošniške izdelke (RAPEX) in s souporabo najboljših praktičnih rešitev za nadzor trga med državami članicami; poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami zagotovi, da le-te obstoječo zakonodajo pravilno izvajajo in jo popolnoma uporabljajo, med drugim s preučitvijo možnosti pregleda Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (5) („Direktiva o splošni varnosti proizvodov“); opozarja, da bi oznaka CE bila lahko napačno tolmačena kot splošna navedba testiranja tretje strani ali označba porekla, vendar opozarja tudi na to, da je bila Komisija naprošena (6), da predstavi poglobljeno analizo označevanja na področju varnosti potrošnikov in po potrebi tudi zakonodajne predloge;

| 14. | pozdravlja prizadevanja Komisije za okrepitev sodelovanja na področju varnosti proizvodov na mednarodni ravni, zlasti s kitajskimi, ameriškimi in japonskimi oblastmi; ugotavlja, da sta neprekinjen dialog in delitev informacij glede varnosti proizvodov v interesu vseh strani in temeljnega pomena za vzpostavitev zaupanja potrošnikov; poziva Komisijo, da v rednih časovnih intervalih o tem poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja prizadevanja Komisije za okrepitev sodelovanja na področju varnosti proizvodov na mednarodni ravni, zlasti s kitajskimi, ameriškimi in japonskimi oblastmi; ugotavlja, da sta neprekinjen dialog in delitev informacij glede varnosti proizvodov v interesu vseh strani in temeljnega pomena za vzpostavitev zaupanja potrošnikov; poziva Komisijo, da v rednih časovnih intervalih o tem poroča Parlamentu;

Izboljšana baza znanja

| 15. | meni, da se kot pravilo lahko predvideva, da se potrošniki pred nakupom vedejo razumno, vendar pa se v primeru težav ne zavedajo popolnoma svojih pravic; zato poziva, naj se resničnemu vedenju potrošnikov nameni večji poudarek, ter se pri tem upošteva posebne potrebe izpostavljenih skupin kot so otroci in starejše osebe ter invalidi; ponovno opozarja na novo sprejeto proračunsko vrstico, ki jo je predlagal Parlament, za pilotni projekt, v okviru katerega bo med drugim oblikovana potrošniška baza podatkov, opravljene bodo raziskave, razgovori in primerjave dosežkov v državah članicah; pozdravlja prizadevanja Komisije za vzpostavitev kazalnika potrošniške politike, s katerim se bo izboljšalo razumevanje med drugim tudi struktur cen ter vedenja in zadovoljstva potrošnikov; |
| --- | --- |

15.

meni, da se kot pravilo lahko predvideva, da se potrošniki pred nakupom vedejo razumno, vendar pa se v primeru težav ne zavedajo popolnoma svojih pravic; zato poziva, naj se resničnemu vedenju potrošnikov nameni večji poudarek, ter se pri tem upošteva posebne potrebe izpostavljenih skupin kot so otroci in starejše osebe ter invalidi; ponovno opozarja na novo sprejeto proračunsko vrstico, ki jo je predlagal Parlament, za pilotni projekt, v okviru katerega bo med drugim oblikovana potrošniška baza podatkov, opravljene bodo raziskave, razgovori in primerjave dosežkov v državah članicah; pozdravlja prizadevanja Komisije za vzpostavitev kazalnika potrošniške politike, s katerim se bo izboljšalo razumevanje med drugim tudi struktur cen ter vedenja in zadovoljstva potrošnikov;

| 16. | poudarja potrebo po natančni opredelitvi vseh usklajevalnih ukrepov za reševanje dejanskih težav, s katerimi se srečujejo potrošniki na notranjem trgu; meni, da bi bilo treba usklajevanje, kjer po njem obstaja resnična potreba, izvesti v celoti in se tako izogniti varstvu potrošnikov, ki bi bilo znotraj EU raznoliko in bi ga zato podjetja težko upoštevala pri trženju svojih izdelkov preko meja; poudarja, da sedanje razmere pomenijo odvračilni dejavnik za MSP, ki želijo trgovati po vsej Evropi, in so zavajajoče za potrošnike; |
| --- | --- |

16.

poudarja potrebo po natančni opredelitvi vseh usklajevalnih ukrepov za reševanje dejanskih težav, s katerimi se srečujejo potrošniki na notranjem trgu; meni, da bi bilo treba usklajevanje, kjer po njem obstaja resnična potreba, izvesti v celoti in se tako izogniti varstvu potrošnikov, ki bi bilo znotraj EU raznoliko in bi ga zato podjetja težko upoštevala pri trženju svojih izdelkov preko meja; poudarja, da sedanje razmere pomenijo odvračilni dejavnik za MSP, ki želijo trgovati po vsej Evropi, in so zavajajoče za potrošnike;

| 17. | meni, da je treba posebni poudarek nameniti temu, da se potrošnike opremi z znanjem in instrumenti, ki jih rabijo za povečanje zaupanja v digitalno okolje; poudarja, da so osebni podatki postali trgovski izdelek kot tudi sestavni element trgovinskih metod, na primer vedenjskega ciljanja; zato meni, da je treba pravila o varovanju podatkov in zasebnosti vključiti v vsako potrošniško strategijo; poudarja dejstvo, da so podatki na voljo v vsakem danem trenutku, na vsakem koncu sveta; poudarja nujo potrebo, da zakonodajalci skupaj z industrijo in potrošniškimi organizacijami razvijejo svetovne standarde za varovanje podatkov; |
| --- | --- |

17.

meni, da je treba posebni poudarek nameniti temu, da se potrošnike opremi z znanjem in instrumenti, ki jih rabijo za povečanje zaupanja v digitalno okolje; poudarja, da so osebni podatki postali trgovski izdelek kot tudi sestavni element trgovinskih metod, na primer vedenjskega ciljanja; zato meni, da je treba pravila o varovanju podatkov in zasebnosti vključiti v vsako potrošniško strategijo; poudarja dejstvo, da so podatki na voljo v vsakem danem trenutku, na vsakem koncu sveta; poudarja nujo potrebo, da zakonodajalci skupaj z industrijo in potrošniškimi organizacijami razvijejo svetovne standarde za varovanje podatkov;

| 18. | poudarja pomembno vlogo novih prodajnih kanalov, ki se vse pogosteje uporabljajo, kot je na primer elektronsko trgovanje, pri krepitvi konkurence na notranjem trgu in posledično pri sposobnosti potrošnje; meni, da so zlasti finančni, bančni in zavarovalni trgi odprti za elektronsko trgovanje in poziva Komisijo ter države članice, da zagotovijo ugodnejše pogoje za razvoj čezmejnega elektronskega nakupovanja; poziva Komisijo, da izvede študijo o različnih mehanizmih za reševanje nesoglasij med potrošniki in podjetji, ki se v državah članicah uporabljajo, da bi jih identificirala in spodbudila uporabo najučinkovitejših; spodbuja oblikovanje trdne osnove za varstvo potrošnikov, ki je bistvenega pomena, še posebej na področju finančnih storitev; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomembno vlogo novih prodajnih kanalov, ki se vse pogosteje uporabljajo, kot je na primer elektronsko trgovanje, pri krepitvi konkurence na notranjem trgu in posledično pri sposobnosti potrošnje; meni, da so zlasti finančni, bančni in zavarovalni trgi odprti za elektronsko trgovanje in poziva Komisijo ter države članice, da zagotovijo ugodnejše pogoje za razvoj čezmejnega elektronskega nakupovanja; poziva Komisijo, da izvede študijo o različnih mehanizmih za reševanje nesoglasij med potrošniki in podjetji, ki se v državah članicah uporabljajo, da bi jih identificirala in spodbudila uporabo najučinkovitejših; spodbuja oblikovanje trdne osnove za varstvo potrošnikov, ki je bistvenega pomena, še posebej na področju finančnih storitev;

| 19. | pozdravlja uporabo Sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj kot instrumenta za nadaljnje izboljšanje analitičnega in empiričnega razumevanja vedenja potrošnikov; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja uporabo Sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj kot instrumenta za nadaljnje izboljšanje analitičnega in empiričnega razumevanja vedenja potrošnikov;

| 20. | meni, da bi morala podjetja pri oblikovanju in načrtovanju izdelkov in storitev gledati na varstvo potrošnikov kot na sestavni del, in da je preučevanje sprememb trga nujno potrebno; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi morala podjetja pri oblikovanju in načrtovanju izdelkov in storitev gledati na varstvo potrošnikov kot na sestavni del, in da je preučevanje sprememb trga nujno potrebno;

| 21. | poziva k ukrepanju za izboljšanje dialoga med potrošniškimi organizacijami in industrijo na ravni EU, da se tako v verigo vključi vse akterje; meni, da bi s kakovostnim dialogom, ki bi vključeval izmenjavo najboljših praks, lahko zmanjšali težave na notranjem trgu; podpira pobude, namenjene spodbujanju sodelovanja interesnih skupin potrošniške politike pri posvetovanjih in pri razvoju politike; pozdravlja prizadevanja za krepitev varstva in ozaveščenosti potrošnikov v novih državah članicah; poudarja pomen neprekinjene podpore za potrošniške organizacije v EU, zlasti v novih državah članicah; |
| --- | --- |

21.

poziva k ukrepanju za izboljšanje dialoga med potrošniškimi organizacijami in industrijo na ravni EU, da se tako v verigo vključi vse akterje; meni, da bi s kakovostnim dialogom, ki bi vključeval izmenjavo najboljših praks, lahko zmanjšali težave na notranjem trgu; podpira pobude, namenjene spodbujanju sodelovanja interesnih skupin potrošniške politike pri posvetovanjih in pri razvoju politike; pozdravlja prizadevanja za krepitev varstva in ozaveščenosti potrošnikov v novih državah članicah; poudarja pomen neprekinjene podpore za potrošniške organizacije v EU, zlasti v novih državah članicah;

| 22. | poudarja dejstvo, da sistematično izobraževanje potrošnikov glede njihovih pravic in navajanja le-teh pomaga razvoju potrošniške kulture; zato bi morale EU in države članice vložiti več v kampanje za informiranje in izobraževanje potrošnikov, ki imajo za namen pravilno obveščanje prave skupine potrošnikov; poudarja dejstvo, da mora biti izobraževanje potrošnikov del vseživljenjskega učenja in priporoča uporabo novih tehnologij (zlasti interneta) kot sredstva za informiranje potrošnikov; |
| --- | --- |

22.

poudarja dejstvo, da sistematično izobraževanje potrošnikov glede njihovih pravic in navajanja le-teh pomaga razvoju potrošniške kulture; zato bi morale EU in države članice vložiti več v kampanje za informiranje in izobraževanje potrošnikov, ki imajo za namen pravilno obveščanje prave skupine potrošnikov; poudarja dejstvo, da mora biti izobraževanje potrošnikov del vseživljenjskega učenja in priporoča uporabo novih tehnologij (zlasti interneta) kot sredstva za informiranje potrošnikov;

| 23. | meni, da bi morali pri oblikovanju potrošniške politike bolj upoštevati posebne potrebe izpostavljenih skupin kot so otroci, starejši in invalidi, pa tudi demografski razvoj; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi morali pri oblikovanju potrošniške politike bolj upoštevati posebne potrebe izpostavljenih skupin kot so otroci, starejši in invalidi, pa tudi demografski razvoj;

| 24. | poudarja, da je treba pri oblikovanju kazalnikov in statistik upoštevati vprašanje spola ter starosti in narodnosti, da se prepoznajo posebna težavna področja, s katerimi se soočajo različne potrošniške skupine; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba pri oblikovanju kazalnikov in statistik upoštevati vprašanje spola ter starosti in narodnosti, da se prepoznajo posebna težavna področja, s katerimi se soočajo različne potrošniške skupine;

Večji poudarek na storitvah

| 25. | ponovno omenja svojo resolucijo o obveznostih čezmejnih izvajalcev storitev; z zanimanjem pričakuje delovni program Komisije o tem vprašanju; poziva Komisijo, naj dodatno razjasni svoje namere, če jih ima, glede nadaljnjih pobud na tem področju; |
| --- | --- |

25.

ponovno omenja svojo resolucijo o obveznostih čezmejnih izvajalcev storitev; z zanimanjem pričakuje delovni program Komisije o tem vprašanju; poziva Komisijo, naj dodatno razjasni svoje namere, če jih ima, glede nadaljnjih pobud na tem področju;

| 26. | poudarja pomen spodbujanja čezmejnih transakcij, da se tako poveča svobodno odločanje ter vlogo konkurenčne politike in izobraževanja o odgovorni potrošnji pri zagotavljanju, da bodo imeli potrošniki najboljše možnosti glede cene, kakovosti in izbire, zlasti v zvezi z osnovnimi dobrinami in storitvami kot so hrana, stanovanje, izobraževanje, zdravstvo, energija, prevoz in telekomunikacije; poudarja, da je povečana liberalizacija zlasti trga storitev potrebna za spodbujanje konkurenčnosti in s tem za nudenje nižjih cen za potrošnike; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo inovacije v sektorju finančnih storitev, da potrošnikom ponudijo boljše možnosti; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomen spodbujanja čezmejnih transakcij, da se tako poveča svobodno odločanje ter vlogo konkurenčne politike in izobraževanja o odgovorni potrošnji pri zagotavljanju, da bodo imeli potrošniki najboljše možnosti glede cene, kakovosti in izbire, zlasti v zvezi z osnovnimi dobrinami in storitvami kot so hrana, stanovanje, izobraževanje, zdravstvo, energija, prevoz in telekomunikacije; poudarja, da je povečana liberalizacija zlasti trga storitev potrebna za spodbujanje konkurenčnosti in s tem za nudenje nižjih cen za potrošnike; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo inovacije v sektorju finančnih storitev, da potrošnikom ponudijo boljše možnosti;

| 27. | poudarja potrebo, da se poleg primernih in učinkovitih ukrepov za varstvo potrošnikov zagotovi dobro komunikacijo o tej temi, tako da se tako potrošnikom pojasni na kakšen način lahko uveljavljajo svoje pravice v okviru zakonodaje s področja notranjega trga in druge zakonodaje, od katere bi lahko imeli koristi; |
| --- | --- |

27.

poudarja potrebo, da se poleg primernih in učinkovitih ukrepov za varstvo potrošnikov zagotovi dobro komunikacijo o tej temi, tako da se tako potrošnikom pojasni na kakšen način lahko uveljavljajo svoje pravice v okviru zakonodaje s področja notranjega trga in druge zakonodaje, od katere bi lahko imeli koristi;

| 28. | meni, da je treba posebno pozornost nameniti zagotavljanju varstva potrošnikov in njihove izbire pri dokončanju notranjega trga za finančne storitve; poudarja, da so finančni, bančni in zavarovalniški proizvodi zelo zapleteni, ter da morajo zavezujoče politike, ki podpirajo obveščanje potrošnikov in svetovanje, potrošnikom omogočiti, da se seznanijo z vsemi možnostmi, ki so jim na voljo, če naj bi se spodbujalo večje sodelovanje državljanov pri oblikovanju teh proizvodov, zlasti v zvezi z njihovimi prihodnjimi pokojninami; vendar poudarja, da varstvo potrošnikov ne sme biti izgovor za protekcionizem; poudarja, da morajo popolnoma vključen trg maloprodajnih finančnih storitev voditi tržne sile; |
| --- | --- |

28.

meni, da je treba posebno pozornost nameniti zagotavljanju varstva potrošnikov in njihove izbire pri dokončanju notranjega trga za finančne storitve; poudarja, da so finančni, bančni in zavarovalniški proizvodi zelo zapleteni, ter da morajo zavezujoče politike, ki podpirajo obveščanje potrošnikov in svetovanje, potrošnikom omogočiti, da se seznanijo z vsemi možnostmi, ki so jim na voljo, če naj bi se spodbujalo večje sodelovanje državljanov pri oblikovanju teh proizvodov, zlasti v zvezi z njihovimi prihodnjimi pokojninami; vendar poudarja, da varstvo potrošnikov ne sme biti izgovor za protekcionizem; poudarja, da morajo popolnoma vključen trg maloprodajnih finančnih storitev voditi tržne sile;

| 29. | meni, da je ključno vprašanje v zvezi s finančnimi trgi prenos ter popolno izvajanje vse zakonodaje EU, kakor tudi usklajevanje v državah članicah; priporoča okrepitev enotnega izvajanja obstoječe zakonodaje preden se predlagajo dodatna pravila; glede nove zakonodaje poziva Komisijo, naj deluje v skladu z načeli bolje oblikovanih predpisov, da se izogne neupravičenemu dodatnemu bremenu za potrošnike in industrijo; |
| --- | --- |

29.

meni, da je ključno vprašanje v zvezi s finančnimi trgi prenos ter popolno izvajanje vse zakonodaje EU, kakor tudi usklajevanje v državah članicah; priporoča okrepitev enotnega izvajanja obstoječe zakonodaje preden se predlagajo dodatna pravila; glede nove zakonodaje poziva Komisijo, naj deluje v skladu z načeli bolje oblikovanih predpisov, da se izogne neupravičenemu dodatnemu bremenu za potrošnike in industrijo;

Izboljšan dostop do pravnih sredstev

| 30. | pozdravlja poudarek strategije na boljšem izvrševanju in boljšemu sistemu pravnih sredstev, ki sta pomembna dejavnika pri izgradnji zaupanja potrošnikov; meni, da je zaupanje potrošnikov najpomembnejši dejavnik za dokončanje notranjega trga za potrošniške proizvode in storitve; priporoča nadaljnje delo na tem področju; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja poudarek strategije na boljšem izvrševanju in boljšemu sistemu pravnih sredstev, ki sta pomembna dejavnika pri izgradnji zaupanja potrošnikov; meni, da je zaupanje potrošnikov najpomembnejši dejavnik za dokončanje notranjega trga za potrošniške proizvode in storitve; priporoča nadaljnje delo na tem področju;

| 31. | meni, da bi se morali spori med potrošniki in gospodarskimi subjekti reševati predvsem zunaj sodišča, saj se odločitve o odškodninah z nesodnimi sredstvi sprejemajo hitreje in ceneje; to pomeni, da je treba okrepiti evropske potrošniške centre in sistem SOLVIT ter povečati finančna sredstva za njihovo mrežo; opozarja, da lahko države članice predvidijo, da mora stranka, ki namerava vložiti tožbo, predhodno izvesti posvetovanje, s čemer se toženi stranki omogoči, da preneha s sporno kršitvijo; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi se morali spori med potrošniki in gospodarskimi subjekti reševati predvsem zunaj sodišča, saj se odločitve o odškodninah z nesodnimi sredstvi sprejemajo hitreje in ceneje; to pomeni, da je treba okrepiti evropske potrošniške centre in sistem SOLVIT ter povečati finančna sredstva za njihovo mrežo; opozarja, da lahko države članice predvidijo, da mora stranka, ki namerava vložiti tožbo, predhodno izvesti posvetovanje, s čemer se toženi stranki omogoči, da preneha s sporno kršitvijo;

| 32. | opozarja, da so sistemi alternativnega reševanja sporov (ADR) po svoji naravi nadomestilo tradicionalnim zavezujočim pravnim mehanizmom; zato je spodbuda za uporabo ADR odvisna od obstoja nadomestnih možnosti zavezujočega prava, ki potrošnikom zagotavljajo učinkovita, lahko dostopna in nediskriminatorna pravna sredstva; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da so sistemi alternativnega reševanja sporov (ADR) po svoji naravi nadomestilo tradicionalnim zavezujočim pravnim mehanizmom; zato je spodbuda za uporabo ADR odvisna od obstoja nadomestnih možnosti zavezujočega prava, ki potrošnikom zagotavljajo učinkovita, lahko dostopna in nediskriminatorna pravna sredstva;

| 33. | opozarja, da rast elektronskega trgovanja potrebuje usklajevanje ADR v vsej EU, ki izpolnjuje zahteve iz priporočila Komisije 98/257/ES z dne 30. marca 1998 o načelih, ki načelih, ki veljajo za organe, odgovorne za izvensodno reševanje potrošniških sporov (7) in priporočila Komisije 2001/310/ES z dne 4. aprila 2001 o načelih za izvensodne organe, ki sodelujejo pri sporazumnem reševanju potrošniških sporov (8); na področju reševanja sporov preko interneta je potrebnega več dela, k čemur Parlament poziva že vsaj od leta 1999; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da rast elektronskega trgovanja potrebuje usklajevanje ADR v vsej EU, ki izpolnjuje zahteve iz priporočila Komisije 98/257/ES z dne 30. marca 1998 o načelih, ki načelih, ki veljajo za organe, odgovorne za izvensodno reševanje potrošniških sporov (7) in priporočila Komisije 2001/310/ES z dne 4. aprila 2001 o načelih za izvensodne organe, ki sodelujejo pri sporazumnem reševanju potrošniških sporov (8); na področju reševanja sporov preko interneta je potrebnega več dela, k čemur Parlament poziva že vsaj od leta 1999;

| 34. | opozarja, da so za varovanje učinkovitega uveljavljanja pravic, ki izhajajo iz zakonodaje Skupnosti, v prvi vrsti zadolžene države članice; odgovorne so, da nacionalno procesno pravo prilagodijo tako, da je te pravice mogoče začeti nemudoma izvajati v korist potrošnikov in gospodarskih subjektov; prvič, Skupnost nima pristojnosti, da bi izdajala predpise za nacionalno procesno pravo, poleg tega pa člen 5 Pogodbe ES nalaga, da Skupnost ne sme preseči okvirov, potrebnih za dosego ciljev Pogodbe; v skladu z navedenim členom je treba, kolikor je mogoče, upoštevati posebnosti nacionalnih pravnih sistemov in pustiti državam članicam možnost, da izberejo med različnimi možnostmi z enakim učinkom; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da so za varovanje učinkovitega uveljavljanja pravic, ki izhajajo iz zakonodaje Skupnosti, v prvi vrsti zadolžene države članice; odgovorne so, da nacionalno procesno pravo prilagodijo tako, da je te pravice mogoče začeti nemudoma izvajati v korist potrošnikov in gospodarskih subjektov; prvič, Skupnost nima pristojnosti, da bi izdajala predpise za nacionalno procesno pravo, poleg tega pa člen 5 Pogodbe ES nalaga, da Skupnost ne sme preseči okvirov, potrebnih za dosego ciljev Pogodbe; v skladu z navedenim členom je treba, kolikor je mogoče, upoštevati posebnosti nacionalnih pravnih sistemov in pustiti državam članicam možnost, da izberejo med različnimi možnostmi z enakim učinkom;

| 35. | poziva Komisijo, naj preuči prednosti imenovanja posebnega evropskega varuha pravic potrošnikov za čezmejne primere; ugotavlja, da ima kar nekaj držav članic varuhe pravic potrošnikov na različnih področjih, ki tako pomagajo potrošnikom pri soočanju z gospodarskimi subjekti; meni, da lahko Komisija preuči ta pristop za vsako državo posebej; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj preuči prednosti imenovanja posebnega evropskega varuha pravic potrošnikov za čezmejne primere; ugotavlja, da ima kar nekaj držav članic varuhe pravic potrošnikov na različnih področjih, ki tako pomagajo potrošnikom pri soočanju z gospodarskimi subjekti; meni, da lahko Komisija preuči ta pristop za vsako državo posebej;

| 36. | ugotavlja, da v nekaterih, čeprav ne v vseh državah članicah že obstajajo elementi specifičnih potrošniških odškodninskih sistemov kot so skupne, skupinske, reprezentativne tožbe, testni primeri in postopki za zaplembo nezakonito pridobljenega dobička; poudarja dejstvo, da se zaradi tega lahko potrošniki soočajo z različnimi pravnimi določbami v čezmejnih primerih; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da v nekaterih, čeprav ne v vseh državah članicah že obstajajo elementi specifičnih potrošniških odškodninskih sistemov kot so skupne, skupinske, reprezentativne tožbe, testni primeri in postopki za zaplembo nezakonito pridobljenega dobička; poudarja dejstvo, da se zaradi tega lahko potrošniki soočajo z različnimi pravnimi določbami v čezmejnih primerih;

| 37. | opozarja, da Direktiva 98/27/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o opustitvenih tožbah zaradi varstva interesov potrošnikov (9) že ima za cilj varstvo skupnih interesov potrošnikov; poudarja, da ta direktiva med drugim daje potrošniškim organizacijam upravičenje za začetek opustitvenih tožb; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu predloži poročilo o oceni obsega pričakovanih izboljšav glede varstva skupnih interesov potrošnikov, ki naj bi jih, ali tudi ne, prinesla ta direktiva, in razlogov zanje; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da Direktiva 98/27/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o opustitvenih tožbah zaradi varstva interesov potrošnikov (9) že ima za cilj varstvo skupnih interesov potrošnikov; poudarja, da ta direktiva med drugim daje potrošniškim organizacijam upravičenje za začetek opustitvenih tožb; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu predloži poročilo o oceni obsega pričakovanih izboljšav glede varstva skupnih interesov potrošnikov, ki naj bi jih, ali tudi ne, prinesla ta direktiva, in razlogov zanje;

| 38. | meni, da je treba pred začetkom obravnavanja zakonodaje na ravni EU izvesti natančen pregled obstoječih težav, v kolikor obstajajo, in predvidenih koristi za potrošnike; |
| --- | --- |

38.

meni, da je treba pred začetkom obravnavanja zakonodaje na ravni EU izvesti natančen pregled obstoječih težav, v kolikor obstajajo, in predvidenih koristi za potrošnike;

| 39. | meni, da v številnih državah članicah obstajajo ustavne ovire, ki jih je treba pri oblikovanju evropskega modela pravnih sredstev za potrošnike upoštevati; nadalje meni, da je treba v celoti upoštevati člen 6 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu predloži poročilo o načinu, na katerega namerava doseči potrebno ravnovesje med pravicami potrošnikov, potrošniškimi organizacijami in gospodarskimi subjekti; |
| --- | --- |

39.

meni, da v številnih državah članicah obstajajo ustavne ovire, ki jih je treba pri oblikovanju evropskega modela pravnih sredstev za potrošnike upoštevati; nadalje meni, da je treba v celoti upoštevati člen 6 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu predloži poročilo o načinu, na katerega namerava doseči potrebno ravnovesje med pravicami potrošnikov, potrošniškimi organizacijami in gospodarskimi subjekti;

| 40. | poziva Komisijo, naj podrobno preuči vprašanje o pravnih sredstvih za potrošnike v državah članicah, pri tem pa upošteva, da morajo vsi novi predlogi s tega področja temeljiti na natančnem pregledu obstoječih težav in predvidenih koristi za potrošnike in da je treba z ozirom na čezmejne postopke in možne sisteme kolektivnih pravnih sredstev izvesti natančen pregled, pri čemer je treba upoštevati izkušnje z vsega sveta, posebno pozornost pa nameniti pohvalam in kritikam, izraženim na račun ameriškega modela, in jasno rešiti vprašanje primerne pravne podlage za tak instrument na ravni EU; poziva Komisijo, naj nato, kot je primerno, predstavi jasno rešitev na evropski ravni, ki bo vsem potrošnikom omogočila dostop do sistemov kolektivnih pravnih sredstev za reševanje čezmejnih pritožb; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj podrobno preuči vprašanje o pravnih sredstvih za potrošnike v državah članicah, pri tem pa upošteva, da morajo vsi novi predlogi s tega področja temeljiti na natančnem pregledu obstoječih težav in predvidenih koristi za potrošnike in da je treba z ozirom na čezmejne postopke in možne sisteme kolektivnih pravnih sredstev izvesti natančen pregled, pri čemer je treba upoštevati izkušnje z vsega sveta, posebno pozornost pa nameniti pohvalam in kritikam, izraženim na račun ameriškega modela, in jasno rešiti vprašanje primerne pravne podlage za tak instrument na ravni EU; poziva Komisijo, naj nato, kot je primerno, predstavi jasno rešitev na evropski ravni, ki bo vsem potrošnikom omogočila dostop do sistemov kolektivnih pravnih sredstev za reševanje čezmejnih pritožb;

| 41. | poziva Komisijo, da se o oceni teh študij posvetuje s Parlamentom in državami članicami; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, da se o oceni teh študij posvetuje s Parlamentom in državami članicami;

*

- *

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

42.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0421.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0383.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0367.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0287.

(5)  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

(6)  Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov (UL L 218, 13.8.2008, str. 82), uvodna izjava 52.

(7)  UL L 115, 17.4.1998, str. 31.

(8)  UL L 109, 19.4.2001, str. 56.

(9)  UL L 166, 11.6.1998, str. 51.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/23

---

Napredek v EU na področjih enakih možnosti in nediskriminacije

P6_TA(2008)0212

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o napredku v EU na področjih enakih možnosti in nediskriminacije (prenos direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES) (2007/2202(INI))

(2009/C 279 E/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o nediskriminaciji in enakih možnostih za vse – okvirna strategija (KOM(2005)0224), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o nediskriminaciji in enakih možnostih za vse – okvirna strategija (KOM(2005)0224),

| — | ob upoštevanju člena 13 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o uporabi Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (KOM(2006)0643), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o uporabi Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (KOM(2006)0643),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz julija 2007 o oblikovanju protidiskriminacijske zakonodaje v Evropi – primerjava 25 držav članic EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz julija 2007 o oblikovanju protidiskriminacijske zakonodaje v Evropi – primerjava 25 držav članic EU,

| — | ob upoštevanju nacionalnih poročil o izvajanju protidiskriminacijske zakonodaje in tematskih poročil mreže pravnih strokovnjakov za boj proti diskriminaciji, ki jo je ustanovila Komisija, da bi ji pomagala pri njenem delu ter zagotovila neodvisne informacije in nasvete o napredovanju v državah članicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalnih poročil o izvajanju protidiskriminacijske zakonodaje in tematskih poročil mreže pravnih strokovnjakov za boj proti diskriminaciji, ki jo je ustanovila Komisija, da bi ji pomagala pri njenem delu ter zagotovila neodvisne informacije in nasvete o napredovanju v državah članicah,

| — | ob upoštevanju mednarodne konvencije ZN o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne konvencije ZN o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije,

| — | ob upoštevanju Konvencije ZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Protokola številka 12 k tej konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Protokola številka 12 k tej konvenciji,

| — | ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometra iz januarja 2007 o diskriminaciji v Evropski uniji, ki jo je naročila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometra iz januarja 2007 o diskriminaciji v Evropski uniji, ki jo je naročila Komisija,

| — | ob upoštevanju, da je bilo leto 2007 razglašeno za evropsko leto enakih možnosti za vse, leto 2008 pa za evropsko leto medkulturnega dialoga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je bilo leto 2007 razglašeno za evropsko leto enakih možnosti za vse, leto 2008 pa za evropsko leto medkulturnega dialoga,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0159/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0159/2008),

| A. | ker je v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji zapisano, da Evropska unija temelji na načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države, na načelih, ki so skupna vsem državam članicam, in ker je pomembno, da političnim izjavam o boju proti diskriminaciji sledi postopen napredek in pravilno izvajanje zakonodaje in politike, zlasti direktiv o prepovedi diskriminacije in projektov, ki spodbujajo enakost, |
| --- | --- |

A.

ker je v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji zapisano, da Evropska unija temelji na načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države, na načelih, ki so skupna vsem državam članicam, in ker je pomembno, da političnim izjavam o boju proti diskriminaciji sledi postopen napredek in pravilno izvajanje zakonodaje in politike, zlasti direktiv o prepovedi diskriminacije in projektov, ki spodbujajo enakost,

| B. | ker je v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji tudi zapisano, da Evropska unija spoštuje temeljne pravice, kakršne zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, in ker je v skladu s členom 13 Pogodbe ES spodbujanje enakosti in nediskriminacije prednostna naloga zakonodaje in politike Evropske unije, |
| --- | --- |

B.

ker je v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji tudi zapisano, da Evropska unija spoštuje temeljne pravice, kakršne zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, in ker je v skladu s členom 13 Pogodbe ES spodbujanje enakosti in nediskriminacije prednostna naloga zakonodaje in politike Evropske unije,

| C. | ker je zaposlovanje eden osnovnih zahtev za socialno vključevanje, stopnja nezaposlenosti v številnih skupinah, zlasti med ženskami, migranti, invalidi, etničnimi manjšinami, starostniki in mladimi ter tistimi s posameznimi in nepriznanimi spretnostmi, pa ostaja nesprejemljivo visoka; ker je nezaposlenost med osebami, ki so izpostavljene večvrstni diskriminaciji, še višja, |
| --- | --- |

C.

ker je zaposlovanje eden osnovnih zahtev za socialno vključevanje, stopnja nezaposlenosti v številnih skupinah, zlasti med ženskami, migranti, invalidi, etničnimi manjšinami, starostniki in mladimi ter tistimi s posameznimi in nepriznanimi spretnostmi, pa ostaja nesprejemljivo visoka; ker je nezaposlenost med osebami, ki so izpostavljene večvrstni diskriminaciji, še višja,

| D. | ker pravo Skupnosti trenutno ne pokriva diskriminacije v večini področij pristojnosti Skupnosti in ker obstajajo različne stopnje zaščite v direktivah 2000/43/ES in 2000/78/ES, ki povzročajo vrzeli pri zaščiti pred diskriminacijo, ki vpliva na zaposlovanje, |
| --- | --- |

D.

ker pravo Skupnosti trenutno ne pokriva diskriminacije v večini področij pristojnosti Skupnosti in ker obstajajo različne stopnje zaščite v direktivah 2000/43/ES in 2000/78/ES, ki povzročajo vrzeli pri zaščiti pred diskriminacijo, ki vpliva na zaposlovanje,

| E. | ker pregled Komisije o razvoju protidiskriminacijske zakonodaje v Evropi potrjuje, da na ravni držav članic obstaja „kolaž“ zakonodajnih aktov, ki ščitijo pred diskriminacijo na različne načine, pogosto pa ni skupne metode izvajanja, zaradi česar izvajanje direktiv ni usklajeno in se ljudje ne zavedajo dovolj svojih pravic, |
| --- | --- |

E.

ker pregled Komisije o razvoju protidiskriminacijske zakonodaje v Evropi potrjuje, da na ravni držav članic obstaja „kolaž“ zakonodajnih aktov, ki ščitijo pred diskriminacijo na različne načine, pogosto pa ni skupne metode izvajanja, zaradi česar izvajanje direktiv ni usklajeno in se ljudje ne zavedajo dovolj svojih pravic,

| F. | ker neskladnost izvajanja politike nediskriminacije v državah članicah prispeva k pomanjkljivemu izvajanju direktiv Skupnosti o prepovedi diskriminacije, kar je razvidno iz poročil, kot je poročilo evropske skupine strokovnjakov za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti pri zaposlovanju: zakonodaja v petnajstih državah članicah EU, |
| --- | --- |

F.

ker neskladnost izvajanja politike nediskriminacije v državah članicah prispeva k pomanjkljivemu izvajanju direktiv Skupnosti o prepovedi diskriminacije, kar je razvidno iz poročil, kot je poročilo evropske skupine strokovnjakov za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti pri zaposlovanju: zakonodaja v petnajstih državah članicah EU,

| G. | ker je Svet v svoji resoluciji z dne 5. decembra 2007 o nadaljnjem spremljanju evropskega leta enakih možnosti za vse (2007) (3) pozval države članice in Komisijo, naj v skladu s svojimi pristojnostmi ohranijo in okrepijo uvajanje vprašanj invalidnosti v vse ustrezne politike, |
| --- | --- |

G.

ker je Svet v svoji resoluciji z dne 5. decembra 2007 o nadaljnjem spremljanju evropskega leta enakih možnosti za vse (2007) (3) pozval države članice in Komisijo, naj v skladu s svojimi pristojnostmi ohranijo in okrepijo uvajanje vprašanj invalidnosti v vse ustrezne politike,

| H. | ker je Komisija zato upravičeno pričela postopke proti številnim državam članicam in mora tako še naprej ravnati, kadar je potrebno, |
| --- | --- |

H.

ker je Komisija zato upravičeno pričela postopke proti številnim državam članicam in mora tako še naprej ravnati, kadar je potrebno,

| 1. | poziva države članice, da v svoji zakonodajni praksi ustrezno upoštevajo različne razloge za diskriminacijo iz člena 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice, da v svoji zakonodajni praksi ustrezno upoštevajo različne razloge za diskriminacijo iz člena 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| 2. | opozarja, da direktivi 2000/43/ES in 2000/78/ES opredeljujeta minimalne zahteve in morata zato biti osnova, na kateri je treba oblikovati celovitejšo protidiskriminacijsko politiko; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da direktivi 2000/43/ES in 2000/78/ES opredeljujeta minimalne zahteve in morata zato biti osnova, na kateri je treba oblikovati celovitejšo protidiskriminacijsko politiko;

| 3. | je zaskrbljen zaradi pomanjkljivosti pri prenosu in izvajanju direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES v nekaterih državah članicah in zaradi pomanjkljivega informiranja državljanov EU o možnih sredstvih v primerih diskriminacije; |
| --- | --- |

3.

je zaskrbljen zaradi pomanjkljivosti pri prenosu in izvajanju direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES v nekaterih državah članicah in zaradi pomanjkljivega informiranja državljanov EU o možnih sredstvih v primerih diskriminacije;

| 4. | obžaluje, da direktivi 2000/43/ES in 2000/78/ES ne zajemata razlik v diskriminacijskem obravnavanju na podlagi telesnih meril, kot je višina ali barva kože, zlasti v zvezi z dostopom do delovnih mest, kjer ni neposredne povezave med temi telesnimi značilnostmi in spretnostmi, potrebnimi za opravljanje zadevnega dela; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, da direktivi 2000/43/ES in 2000/78/ES ne zajemata razlik v diskriminacijskem obravnavanju na podlagi telesnih meril, kot je višina ali barva kože, zlasti v zvezi z dostopom do delovnih mest, kjer ni neposredne povezave med temi telesnimi značilnostmi in spretnostmi, potrebnimi za opravljanje zadevnega dela;

| 5. | poziva države članice, naj zagotovijo, da se direktivi 2000/43/ES in 2000/78/ES po prenosu vseh njunih določb v celoti, pravilno in učinkovito preneseta in ustrezno izvajata ter da se v skladu z njunimi določbami upravičijo vse izjeme; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, naj zagotovijo, da se direktivi 2000/43/ES in 2000/78/ES po prenosu vseh njunih določb v celoti, pravilno in učinkovito preneseta in ustrezno izvajata ter da se v skladu z njunimi določbami upravičijo vse izjeme;

| 6. | poziva pristojne organe na ravni EU, nacionalni in lokalni ravni, naj bolj uskladijo svoja prizadevanja za izvajanje; poziva k enotnemu pristopu k boju proti diskriminaciji, ki bo vključeval in hkrati upošteval vse razloge za diskriminacijo; |
| --- | --- |

6.

poziva pristojne organe na ravni EU, nacionalni in lokalni ravni, naj bolj uskladijo svoja prizadevanja za izvajanje; poziva k enotnemu pristopu k boju proti diskriminaciji, ki bo vključeval in hkrati upošteval vse razloge za diskriminacijo;

| 7. | poudarja, da imajo javni organi bistveno vlogo pri spodbujanju enakosti in preprečevanju diskriminacije, prek svojih politik, zagotavljanja storitev in prakse zaposlovanja; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da imajo javni organi bistveno vlogo pri spodbujanju enakosti in preprečevanju diskriminacije, prek svojih politik, zagotavljanja storitev in prakse zaposlovanja;

| 8. | poziva Komisijo, naj se zaveže, da bo izvedla obsežen pregled izvajanja direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES ter izdala obrazložitvene smernice za njuno izvajanje, da bi zagotovila celovito in pravilno izvajanje s strani držav članic; zlasti poziva Komisijo, naj presodi, kako posamezne države članice razlagajo izjeme iz členov 6 in 8 ob prenosu Direktive 2000/78/ES v nacionalno zakonodajo; opozarja, da izvajanje obeh direktiv zahteva vrsto mehanizmov in strategij, med drugim tudi skladnost, dejavno udejstvovanje in uveljavljanje ter učinkovito izmenjavo najboljše prakse; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj se zaveže, da bo izvedla obsežen pregled izvajanja direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES ter izdala obrazložitvene smernice za njuno izvajanje, da bi zagotovila celovito in pravilno izvajanje s strani držav članic; zlasti poziva Komisijo, naj presodi, kako posamezne države članice razlagajo izjeme iz členov 6 in 8 ob prenosu Direktive 2000/78/ES v nacionalno zakonodajo; opozarja, da izvajanje obeh direktiv zahteva vrsto mehanizmov in strategij, med drugim tudi skladnost, dejavno udejstvovanje in uveljavljanje ter učinkovito izmenjavo najboljše prakse;

| 9. | poziva k učinkovitemu, sorazmernemu in odvračalnemu kaznovanju kršenja nacionalnih določb, sprejetih ob prenosu direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES; |
| --- | --- |

9.

poziva k učinkovitemu, sorazmernemu in odvračalnemu kaznovanju kršenja nacionalnih določb, sprejetih ob prenosu direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES;

| 10. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja prenos direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES ter skladnost z zakonodajo, ki izhaja iz njunega prenosa, in preko postopkov zaradi kršitev in neizvrševanja še naprej izvaja pritisk na države članice, da bi izpolnjevale svoje pravne obveznosti in direktivi čim prej v celoti prenesle; meni, da bi moral pristojni odbor Parlamenta sodelovati pri spremljanju obveznosti držav članic, izhajajočih iz teh direktiv; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja prenos direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES ter skladnost z zakonodajo, ki izhaja iz njunega prenosa, in preko postopkov zaradi kršitev in neizvrševanja še naprej izvaja pritisk na države članice, da bi izpolnjevale svoje pravne obveznosti in direktivi čim prej v celoti prenesle; meni, da bi moral pristojni odbor Parlamenta sodelovati pri spremljanju obveznosti držav članic, izhajajočih iz teh direktiv;

| 11. | opominja Komisijo, da člen 4 direktive 2000/78/ES dovoljuje izjeme le, kadar so iz objektivnih razlogov nujno potrebne za dobro izvajanje poklicne dejavnosti; poziva Komisijo, naj strogo omeji razlago tega člena in vloži tožbo pri Sodišču Evropskih skupnosti proti državam članicam, kadar v svoji nacionalni zakonodaji dopustijo preširoko opredelitev; |
| --- | --- |

11.

opominja Komisijo, da člen 4 direktive 2000/78/ES dovoljuje izjeme le, kadar so iz objektivnih razlogov nujno potrebne za dobro izvajanje poklicne dejavnosti; poziva Komisijo, naj strogo omeji razlago tega člena in vloži tožbo pri Sodišču Evropskih skupnosti proti državam članicam, kadar v svoji nacionalni zakonodaji dopustijo preširoko opredelitev;

| 12. | želi, da letna presoja izvajanja direktiv s strani držav članic postane del odprte metode usklajevanja in da se izvede obsežen pregled izvajanja te zakonodaje vsakih pet let kot del socialne agende; meni, da bi morali pri tej presoji sodelovati neodvisni organi, ki se ukvarjajo z vprašanji nediskriminacije, vključno z mrežo pravnih strokovnjakov, ki jo je organizirala Komisija, in nevladnimi organizacijami, ki zastopajo potencialne žrtve diskriminacije, in da je treba sprejeti konkretne ukrepe za izboljšanje zmogljivosti nevladnih organizacij, da bi zagotavljale informacije in pomoč žrtvam ter konstruktivno prispevale k letni presoji; |
| --- | --- |

12.

želi, da letna presoja izvajanja direktiv s strani držav članic postane del odprte metode usklajevanja in da se izvede obsežen pregled izvajanja te zakonodaje vsakih pet let kot del socialne agende; meni, da bi morali pri tej presoji sodelovati neodvisni organi, ki se ukvarjajo z vprašanji nediskriminacije, vključno z mrežo pravnih strokovnjakov, ki jo je organizirala Komisija, in nevladnimi organizacijami, ki zastopajo potencialne žrtve diskriminacije, in da je treba sprejeti konkretne ukrepe za izboljšanje zmogljivosti nevladnih organizacij, da bi zagotavljale informacije in pomoč žrtvam ter konstruktivno prispevale k letni presoji;

| 13. | meni, da zaradi odsotnosti določbe o potrebni široki opredelitvi invalidnosti v Direktivi 2000/78/ES nekatere kategorije invalidov po tej direktivi nimajo pravnega varstva; zato poziva Komisijo in države članice, naj se nemudoma dogovorijo o tej široki opredelitvi invalidnosti, da bi omogočile uskladitev s protidiskriminacijsko zakonodajo, ki bi lahko temeljila na Konvenciji o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

13.

meni, da zaradi odsotnosti določbe o potrebni široki opredelitvi invalidnosti v Direktivi 2000/78/ES nekatere kategorije invalidov po tej direktivi nimajo pravnega varstva; zato poziva Komisijo in države članice, naj se nemudoma dogovorijo o tej široki opredelitvi invalidnosti, da bi omogočile uskladitev s protidiskriminacijsko zakonodajo, ki bi lahko temeljila na Konvenciji o pravicah invalidov;

| 14. | meni, da so zaradi neopredeljenega roka za vložitev tožbe zaradi diskriminacije v nekaterih državah roki zelo kratki, kar je lahko ovira za sprožitev tožbe; |
| --- | --- |

14.

meni, da so zaradi neopredeljenega roka za vložitev tožbe zaradi diskriminacije v nekaterih državah roki zelo kratki, kar je lahko ovira za sprožitev tožbe;

| 15. | meni, da so izjeme, povezane z zakonskim stanom v Direktivi 2000/78/ES, omejile zaščito pred diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti, ki jo nudi ta direktiva; |
| --- | --- |

15.

meni, da so izjeme, povezane z zakonskim stanom v Direktivi 2000/78/ES, omejile zaščito pred diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti, ki jo nudi ta direktiva;

| 16. | poziva države članice, naj učinkoviteje spodbujajo uporabo pravic državljanov EU v skladu z direktivama 2000/43/ES in 2000/78/ES ter poziva Komisijo, države članice, sindikate, delodajalce ter vladne in nevladne akterje, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, za boljšo seznanjenost s pravicami, izhajajočimi iz teh direktiv, ter naj žrtvam diskriminacije zagotovijo dostop do celovite odvetniške podpore, ki bi jim omogočila učinkovito uveljavljanje teh pravic; ugotavlja, da breme ukrepanja zoper izvajalca diskriminacije pogosto nosi žrtev, pogosto brez podpore javnih organov ter dostopa do pravne pomoči; poziva države članice, naj pooblastijo ustrezne neodvisne organe, da zagotavljajo učinkovito pomoč žrtvam diskriminacije; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj učinkoviteje spodbujajo uporabo pravic državljanov EU v skladu z direktivama 2000/43/ES in 2000/78/ES ter poziva Komisijo, države članice, sindikate, delodajalce ter vladne in nevladne akterje, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, za boljšo seznanjenost s pravicami, izhajajočimi iz teh direktiv, ter naj žrtvam diskriminacije zagotovijo dostop do celovite odvetniške podpore, ki bi jim omogočila učinkovito uveljavljanje teh pravic; ugotavlja, da breme ukrepanja zoper izvajalca diskriminacije pogosto nosi žrtev, pogosto brez podpore javnih organov ter dostopa do pravne pomoči; poziva države članice, naj pooblastijo ustrezne neodvisne organe, da zagotavljajo učinkovito pomoč žrtvam diskriminacije;

| 17. | je zaskrbljen zaradi nizke stopnje osveščenosti glede protidiskriminacijske zakonodaje med državljani v državah članicah in poziva Komisijo, države članice, sindikate in delodajalce, naj okrepijo prizadevanja za njeno povečanje; opozarja, da direktive državam članicam nalagajo obvezo širjenja informacij v javnosti o ustreznih določbah teh direktiv z vsemi ustreznimi sredstvi; |
| --- | --- |

17.

je zaskrbljen zaradi nizke stopnje osveščenosti glede protidiskriminacijske zakonodaje med državljani v državah članicah in poziva Komisijo, države članice, sindikate in delodajalce, naj okrepijo prizadevanja za njeno povečanje; opozarja, da direktive državam članicam nalagajo obvezo širjenja informacij v javnosti o ustreznih določbah teh direktiv z vsemi ustreznimi sredstvi;

| 18. | državam članicam priporoča, da izvedejo neodvisno presojo ukrepov za preprečevanje in povračilnih protidiskriminacijskih ukrepov ter učinkovitosti zaščite pred viktimizacijo in zagotovijo ustrezno financiranje organov, ki sodelujejo pri preprečevanju diskriminacije in nudijo pomoč žrtvam, ne glede na to, ali je njihov status zakonsko predpisan; priporoča tudi, da Komisija v svoje spremljanje vključi medsebojne preglede; |
| --- | --- |

18.

državam članicam priporoča, da izvedejo neodvisno presojo ukrepov za preprečevanje in povračilnih protidiskriminacijskih ukrepov ter učinkovitosti zaščite pred viktimizacijo in zagotovijo ustrezno financiranje organov, ki sodelujejo pri preprečevanju diskriminacije in nudijo pomoč žrtvam, ne glede na to, ali je njihov status zakonsko predpisan; priporoča tudi, da Komisija v svoje spremljanje vključi medsebojne preglede;

| 19. | državam članicam priporoča, da ustrezno financirajo in pooblastijo neodvisne organe, ki spodbujajo enakost, da bi le-ti lahko učinkovito in neodvisno opravljali svojo vlogo, med drugim nudenje kakovostnega strokovnega znanja glede vseh vrst diskriminacije in primerne pomoči žrtvam diskriminacije; spodbuja države članice, naj zagotovijo, da delovanje teh organov zajema vse vrste diskriminacije, in poziva Komisijo, naj določi standarde za spremljanje in zagotavljanje njihove učinkovitosti in neodvisnosti; |
| --- | --- |

19.

državam članicam priporoča, da ustrezno financirajo in pooblastijo neodvisne organe, ki spodbujajo enakost, da bi le-ti lahko učinkovito in neodvisno opravljali svojo vlogo, med drugim nudenje kakovostnega strokovnega znanja glede vseh vrst diskriminacije in primerne pomoči žrtvam diskriminacije; spodbuja države članice, naj zagotovijo, da delovanje teh organov zajema vse vrste diskriminacije, in poziva Komisijo, naj določi standarde za spremljanje in zagotavljanje njihove učinkovitosti in neodvisnosti;

| 20. | državam članicam in Komisiji priporoča, naj financirajo in pooblastijo tiste nevladne organizacije, ki zastopajo diskriminirane skupine, in tiste, ki delujejo na področju obveščanja državljanov in nudenja pravne pomoči v primerih diskriminacije; |
| --- | --- |

20.

državam članicam in Komisiji priporoča, naj financirajo in pooblastijo tiste nevladne organizacije, ki zastopajo diskriminirane skupine, in tiste, ki delujejo na področju obveščanja državljanov in nudenja pravne pomoči v primerih diskriminacije;

| 21. | poziva države članice, naj pri spremljanju pravilnega izvajanja zakonodaje Skupnosti sodelujejo s pristojnimi socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj pri spremljanju pravilnega izvajanja zakonodaje Skupnosti sodelujejo s pristojnimi socialnimi partnerji;

| 22. | poudarja, da bi morale države članice v vsakem primeru zagotoviti avtomatično pravno pomoč žrtvam diskriminacije, če je potrebno s financiranjem preko državnih sistemov pravne pomoči; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi morale države članice v vsakem primeru zagotoviti avtomatično pravno pomoč žrtvam diskriminacije, če je potrebno s financiranjem preko državnih sistemov pravne pomoči;

| 23. | poziva Komisijo, naj praktično in dejansko podpira sprejetje ukrepov v državah članicah prek programa Progress in Evropskega socialnega sklada, da bi podprla programe, ki si prizadevajo za enake možnosti in izkoreninjenje diskriminacije; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj praktično in dejansko podpira sprejetje ukrepov v državah članicah prek programa Progress in Evropskega socialnega sklada, da bi podprla programe, ki si prizadevajo za enake možnosti in izkoreninjenje diskriminacije;

| 24. | priporoča, naj države članice za zagotavljanje učinkovitejše stopnje zaščite pooblastijo združenja, organizacije in druge pravne subjekte za sodelovanje v sodnih postopkih, tudi v imenu katere koli žrtve ali v njeno podporo; |
| --- | --- |

24.

priporoča, naj države članice za zagotavljanje učinkovitejše stopnje zaščite pooblastijo združenja, organizacije in druge pravne subjekte za sodelovanje v sodnih postopkih, tudi v imenu katere koli žrtve ali v njeno podporo;

| 25. | poziva vlade držav članic, naj zagotovijo enako obravnavanje in priložnosti v okviru politike zaposlovanja in socialne vključenosti ter naj zlasti obravnavajo resne prepreke, ki so v postopkih zaposlovanja nastale zaradi diskriminacije; |
| --- | --- |

25.

poziva vlade držav članic, naj zagotovijo enako obravnavanje in priložnosti v okviru politike zaposlovanja in socialne vključenosti ter naj zlasti obravnavajo resne prepreke, ki so v postopkih zaposlovanja nastale zaradi diskriminacije;

| 26. | predlaga, naj države članice zagotovijo, da lahko združenja, organizacije in drugi pravni subjekti v imenu enega ali več pritožnikov sodelujejo v vseh sodnih postopkih za izvajanje direktiv; |
| --- | --- |

26.

predlaga, naj države članice zagotovijo, da lahko združenja, organizacije in drugi pravni subjekti v imenu enega ali več pritožnikov sodelujejo v vseh sodnih postopkih za izvajanje direktiv;

| 27. | poziva države članice, naj v sodelovanju z Agencijo EU za temeljne pravice in Komisijo redno zbirajo, združujejo in objavljajo celostne, točne, primerljive, zanesljive in ločene statistične podatke o diskriminaciji in jih objavijo tako, da bodo javnosti lahko razumljivi in bodo omogočali učinkovitejšo izmenjavo najboljše prakse; poudarja, da morajo biti za to na voljo zadostna sredstva in da je pomembno razvijati mehanizme za zbiranje podatkov o diskriminaciji v skladu z zakonodajo o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj v sodelovanju z Agencijo EU za temeljne pravice in Komisijo redno zbirajo, združujejo in objavljajo celostne, točne, primerljive, zanesljive in ločene statistične podatke o diskriminaciji in jih objavijo tako, da bodo javnosti lahko razumljivi in bodo omogočali učinkovitejšo izmenjavo najboljše prakse; poudarja, da morajo biti za to na voljo zadostna sredstva in da je pomembno razvijati mehanizme za zbiranje podatkov o diskriminaciji v skladu z zakonodajo o varstvu podatkov;

| 28. | poziva k pripravi celovitih nacionalnih akcijskih načrtov za odpravo vseh oblik diskriminacije; |
| --- | --- |

28.

poziva k pripravi celovitih nacionalnih akcijskih načrtov za odpravo vseh oblik diskriminacije;

| 29. | pozdravlja zanimanje Komisije za zbiranje podatkov o enakosti in objavo evropskega priročnika s temi podatki; poziva Komisijo, naj natančno preuči različna pravna vprašanja in parametre glede zbiranja podatkov ter poda predloge za boljše beleženje primerov diskriminacije in preuči skupne standarde za zbiranje podatkov; priporoča, da Komisija še naprej zagotavlja pravno usposabljanje za sodnike, odvetnike, sindikate in nevladne organizacije, da bi povečala dolgoročni učinek direktiv, pa tudi, da opravi več raziskav in analiz učinka predpisov za prenos direktiv; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja zanimanje Komisije za zbiranje podatkov o enakosti in objavo evropskega priročnika s temi podatki; poziva Komisijo, naj natančno preuči različna pravna vprašanja in parametre glede zbiranja podatkov ter poda predloge za boljše beleženje primerov diskriminacije in preuči skupne standarde za zbiranje podatkov; priporoča, da Komisija še naprej zagotavlja pravno usposabljanje za sodnike, odvetnike, sindikate in nevladne organizacije, da bi povečala dolgoročni učinek direktiv, pa tudi, da opravi več raziskav in analiz učinka predpisov za prenos direktiv;

| 30. | pozdravlja zanimanje Komisije za problematiko večvrstne diskriminacije, vključno z začetkom študije na to temo; poziva Komisijo, naj sprejme uravnoteženo širšo opredelitev večvrstne diskriminacije ter preuči in priskrbi podatke o njej in o zločinih iz sovraštva; poziva jo tudi, naj vključi določbe, oblikovane posebej za boj proti večvrstni diskriminaciji, do katere lahko pride iz enega ali kombinacije več razlogov, v celotno prihodnjo zakonodajo, sprejeto v skladu s členom 13 Pogodbe ES; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja zanimanje Komisije za problematiko večvrstne diskriminacije, vključno z začetkom študije na to temo; poziva Komisijo, naj sprejme uravnoteženo širšo opredelitev večvrstne diskriminacije ter preuči in priskrbi podatke o njej in o zločinih iz sovraštva; poziva jo tudi, naj vključi določbe, oblikovane posebej za boj proti večvrstni diskriminaciji, do katere lahko pride iz enega ali kombinacije več razlogov, v celotno prihodnjo zakonodajo, sprejeto v skladu s členom 13 Pogodbe ES;

| 31. | poudarja, kako pomembno je povezovanje v mreže med skupinami, ki delujejo na področju boja proti diskriminaciji na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

31.

poudarja, kako pomembno je povezovanje v mreže med skupinami, ki delujejo na področju boja proti diskriminaciji na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| 32. | poziva države članice, naj revidirajo svojo nacionalno zakonodajo in razmislijo o razveljavitvi aktov, ki niso skladni s členom 13 Pogodbe ES; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice, naj revidirajo svojo nacionalno zakonodajo in razmislijo o razveljavitvi aktov, ki niso skladni s členom 13 Pogodbe ES;

| 33. | meni, da je Direktiva 2000/43/ES temelj za oblikovanje celostnega protidiskriminacijskega okvira za ukrepe, povezane s prepovedjo diskriminacije zaradi rase in narodnosti; vendar poudarja, da je treba upoštevati že ugotovljene vprašljive vidike in težave, s katerimi se srečujejo države članice pri dejanskem prenosu ter izvajanju določb te direktive; |
| --- | --- |

33.

meni, da je Direktiva 2000/43/ES temelj za oblikovanje celostnega protidiskriminacijskega okvira za ukrepe, povezane s prepovedjo diskriminacije zaradi rase in narodnosti; vendar poudarja, da je treba upoštevati že ugotovljene vprašljive vidike in težave, s katerimi se srečujejo države članice pri dejanskem prenosu ter izvajanju določb te direktive;

| 34. | poudarja, da mora Komisija oblikovati skupno stališče EU glede pomena pozitivnih ukrepov ali si mora vsaj prizadevati za soglasje o njih, s čimer bi prekinila mite o njihovem pomenu in izvajanju v nekaterih državah članicah, zlasti glede njihove učinkovitosti v boju proti diskriminaciji in vzpostavljanju enakosti rezultatov v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da mora Komisija oblikovati skupno stališče EU glede pomena pozitivnih ukrepov ali si mora vsaj prizadevati za soglasje o njih, s čimer bi prekinila mite o njihovem pomenu in izvajanju v nekaterih državah članicah, zlasti glede njihove učinkovitosti v boju proti diskriminaciji in vzpostavljanju enakosti rezultatov v nekaterih državah članicah;

| 35. | ugotavlja, da bi lahko sedaj Komisija predlagala le zakonodajo za prepoved diskriminacije pri dostopu do blaga in storitev na nekaterih področjih, ne pa vseh; opominja Komisijo na njeno zavezo, da bo predlagala celovito direktivo, ki bo zajemala diskriminacijo zaradi invalidnosti, starosti, vere ali prepričanja in spolne usmerjenosti, da se dopolni paket protidiskriminacijske zakonodaje v skladu s členom 13 Pogodbe ES, kot je določeno v njenem delovnem programu za leto 2008; ponovno poudarja politično, socialno in pravno zaželenost odprave hierarhije varstva pred diskriminacijo iz različnih vzrokov; je trdno prepričan, da nima smisla prepovedati diskriminacijo na enem področju, hkrati pa jo dovoljevati na drugem; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da bi lahko sedaj Komisija predlagala le zakonodajo za prepoved diskriminacije pri dostopu do blaga in storitev na nekaterih področjih, ne pa vseh; opominja Komisijo na njeno zavezo, da bo predlagala celovito direktivo, ki bo zajemala diskriminacijo zaradi invalidnosti, starosti, vere ali prepričanja in spolne usmerjenosti, da se dopolni paket protidiskriminacijske zakonodaje v skladu s členom 13 Pogodbe ES, kot je določeno v njenem delovnem programu za leto 2008; ponovno poudarja politično, socialno in pravno zaželenost odprave hierarhije varstva pred diskriminacijo iz različnih vzrokov; je trdno prepričan, da nima smisla prepovedati diskriminacijo na enem področju, hkrati pa jo dovoljevati na drugem;

| 36. | z zanimanjem pričakuje razvoj opredelitve invalidnosti s strani Skupnosti, ki bo invalidom iz vse Evropske unije omogočila uživanje enakih pravic, ne glede na to, v katerem njenem delu bivajo; |
| --- | --- |

36.

z zanimanjem pričakuje razvoj opredelitve invalidnosti s strani Skupnosti, ki bo invalidom iz vse Evropske unije omogočila uživanje enakih pravic, ne glede na to, v katerem njenem delu bivajo;

| 37. | meni, da bo morala nova predlagana direktiva o boju proti diskriminaciji na podlagi člena 13 Pogodbe ES prepovedati vse oblike diskriminacije, neposredne in posredne, na vseh področjih, že zajetih v direktivah 2000/43/ES in 2000/78/ES, diskriminacijo preko združenj in diskriminacijo na podlagi zaznane pripadnosti zaščiteni skupini ter nadlegovanje; meni, da bi morala navodila o diskriminaciji veljati za diskriminacijo in da se kot diskriminacija šteje tudi neupravičena nezmožnost zagotovitve primernega bivališča; meni, da bi morale direktive jasno pokazati, da ne obstaja hierarhija med različnimi razlogi za diskriminacijo in da se je proti vsem njenim oblikam treba boriti z enako ostrimi ukrepi; vztraja, da mora vsak nov predlog zakonodaje ustrezno odražati vse posebnosti različnih razlogov diskriminacije; |
| --- | --- |

37.

meni, da bo morala nova predlagana direktiva o boju proti diskriminaciji na podlagi člena 13 Pogodbe ES prepovedati vse oblike diskriminacije, neposredne in posredne, na vseh področjih, že zajetih v direktivah 2000/43/ES in 2000/78/ES, diskriminacijo preko združenj in diskriminacijo na podlagi zaznane pripadnosti zaščiteni skupini ter nadlegovanje; meni, da bi morala navodila o diskriminaciji veljati za diskriminacijo in da se kot diskriminacija šteje tudi neupravičena nezmožnost zagotovitve primernega bivališča; meni, da bi morale direktive jasno pokazati, da ne obstaja hierarhija med različnimi razlogi za diskriminacijo in da se je proti vsem njenim oblikam treba boriti z enako ostrimi ukrepi; vztraja, da mora vsak nov predlog zakonodaje ustrezno odražati vse posebnosti različnih razlogov diskriminacije;

| 38. | je trdno prepričan, da mora biti vsebinski obseg novega predloga direktive za boj proti diskriminaciji v smislu člena 13 Pogodbe ES širok in zajemati vsa področja v pristojnosti Skupnosti, kot so izobraževanje, vseživljenjsko učenje, socialna zaščita, vključno s socialnim varstvom, stanovanjsko politiko in zdravstvenim varstvom, podobe diskriminiranih skupin v medijih in oglaševanje, fizični dostop invalidov do informacij, telekomunikacije, elektronske komunikacije, razne vrste prevozov in javni prostori, socialne ugodnosti ter dostopnost in zagotavljanje storitev, ki so dostopni javnosti; meni tudi, da bi morala nova direktiva razviti področje delovanja Direktive Sveta 76/207/EGS z dne 9. februarja 1976 o izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev (4), da bo skladna z zaščito drugih skupin pred diskriminacijo; |
| --- | --- |

38.

je trdno prepričan, da mora biti vsebinski obseg novega predloga direktive za boj proti diskriminaciji v smislu člena 13 Pogodbe ES širok in zajemati vsa področja v pristojnosti Skupnosti, kot so izobraževanje, vseživljenjsko učenje, socialna zaščita, vključno s socialnim varstvom, stanovanjsko politiko in zdravstvenim varstvom, podobe diskriminiranih skupin v medijih in oglaševanje, fizični dostop invalidov do informacij, telekomunikacije, elektronske komunikacije, razne vrste prevozov in javni prostori, socialne ugodnosti ter dostopnost in zagotavljanje storitev, ki so dostopni javnosti; meni tudi, da bi morala nova direktiva razviti področje delovanja Direktive Sveta 76/207/EGS z dne 9. februarja 1976 o izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev (4), da bo skladna z zaščito drugih skupin pred diskriminacijo;

| 39. | je trdno prepričan, da je treba v boju proti diskriminaciji razviti celostni pristop za večjo osveščenost javnosti, začenši s šolskimi programi; |
| --- | --- |

39.

je trdno prepričan, da je treba v boju proti diskriminaciji razviti celostni pristop za večjo osveščenost javnosti, začenši s šolskimi programi;

| 40. | poziva Komisijo, naj preuči načine za vključitev nadaljnjih določb za spodbujanje izvajanja načel nediskriminacije in enakosti, ki niso odvisni od pritožb posameznih žrtev, v prihodnjo zakonodajo na podlagi člena 13; meni, da bi morali v tej preiskavi preučiti, kako lahko prihodnja zakonodaja oblikuje obveznosti za uvajanje pozitivnih ukrepov in/ali pozitivnih dajatev za spodbujanje enakosti ter obveznosti, povezane z nediskriminacijo in enakostjo, poveže z nacionalno politiko javnega naročanja; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj preuči načine za vključitev nadaljnjih določb za spodbujanje izvajanja načel nediskriminacije in enakosti, ki niso odvisni od pritožb posameznih žrtev, v prihodnjo zakonodajo na podlagi člena 13; meni, da bi morali v tej preiskavi preučiti, kako lahko prihodnja zakonodaja oblikuje obveznosti za uvajanje pozitivnih ukrepov in/ali pozitivnih dajatev za spodbujanje enakosti ter obveznosti, povezane z nediskriminacijo in enakostjo, poveže z nacionalno politiko javnega naročanja;

| 41. | meni, da lahko različna obravnava na podlagi državljanstva ali jezika, ki ni objektivno in razumno utemeljena z zakonitim ciljem niti dosežena z ustreznimi in potrebnimi sredstvi, predstavlja posredno diskriminacijo na podlagi rase ali narodnosti, ki je v nasprotju z Direktivo 2000/43/ES; |
| --- | --- |

41.

meni, da lahko različna obravnava na podlagi državljanstva ali jezika, ki ni objektivno in razumno utemeljena z zakonitim ciljem niti dosežena z ustreznimi in potrebnimi sredstvi, predstavlja posredno diskriminacijo na podlagi rase ali narodnosti, ki je v nasprotju z Direktivo 2000/43/ES;

| 42. | meni, da je treba diskriminacijo razumeti tudi kot poseganje v štiri temeljne svoboščine, zlasti v pravico do svobodnega gibanja, ki kot taka ovira delovanje notranjega trga; poziva Komisijo, naj spodbuja države članice, da pregledajo svoje nadnacionalne določbe, ki urejajo dostop do njihovega trga dela, zato da odpravijo razlikovanje med evropskimi državljani v zvezi s tem; |
| --- | --- |

42.

meni, da je treba diskriminacijo razumeti tudi kot poseganje v štiri temeljne svoboščine, zlasti v pravico do svobodnega gibanja, ki kot taka ovira delovanje notranjega trga; poziva Komisijo, naj spodbuja države članice, da pregledajo svoje nadnacionalne določbe, ki urejajo dostop do njihovega trga dela, zato da odpravijo razlikovanje med evropskimi državljani v zvezi s tem;

| 43. | meni, da manjšinske skupnosti, zlasti romska skupnost, potrebujejo posebno socialno zaščito, saj so se njihove težave v zvezi z izkoriščanjem, diskriminacijo in izključevanjem z nedavno širitvijo EU na področju izobraževanja, zdravja, nastanitve, zaposlovanja in pravic žensk še zaostrile; |
| --- | --- |

43.

meni, da manjšinske skupnosti, zlasti romska skupnost, potrebujejo posebno socialno zaščito, saj so se njihove težave v zvezi z izkoriščanjem, diskriminacijo in izključevanjem z nedavno širitvijo EU na področju izobraževanja, zdravja, nastanitve, zaposlovanja in pravic žensk še zaostrile;

| 44. | priporoča, da se v zvezi z dostopom prikrajšanih in romskih otrok do visokokakovostnega izobraževanja ter v zvezi z njihovo neupravičeno označitvijo za nesposobne nameni posebna pozornost boju proti vsem oblikam diskriminacije, s katero se srečujejo na področju izobraževanja; |
| --- | --- |

44.

priporoča, da se v zvezi z dostopom prikrajšanih in romskih otrok do visokokakovostnega izobraževanja ter v zvezi z njihovo neupravičeno označitvijo za nesposobne nameni posebna pozornost boju proti vsem oblikam diskriminacije, s katero se srečujejo na področju izobraževanja;

| 45. | poudarja, da je zakonodaja učinkovita le, če se državljani zavedajo svojih pravic in imajo lahek dostop do sodišč; zato meni, da je treba v novem predlogu direktive za boj proti diskriminaciji v smislu člena 13 Pogodbe ES obravnavati tudi pravna sredstva in izvrševanje, ter priporoča, da države članice ustanovijo enega ali več neodvisnih in učinkovitih organov za spodbujanje enakopravnega obravnavanja in boj proti različnim oblikam diskriminacije s pooblastili za obravnavanje vseh razlogov za diskriminacijo v skladu s členom 13 in delovanje na vseh področjih, ki jih zajema Direktiva 76/207/EGS; meni, da bi morala pristojnost teh organov vključevati zagotavljanje neodvisne pomoči žrtvam diskriminacije pri vlaganju pritožb glede diskriminacije, opravljanje neodvisnih raziskav o izvajanju protidiskriminacijske zakonodaje in oblikovanje predlogov glede vprašanj, povezanih s tovrstno diskriminacijo; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je zakonodaja učinkovita le, če se državljani zavedajo svojih pravic in imajo lahek dostop do sodišč; zato meni, da je treba v novem predlogu direktive za boj proti diskriminaciji v smislu člena 13 Pogodbe ES obravnavati tudi pravna sredstva in izvrševanje, ter priporoča, da države članice ustanovijo enega ali več neodvisnih in učinkovitih organov za spodbujanje enakopravnega obravnavanja in boj proti različnim oblikam diskriminacije s pooblastili za obravnavanje vseh razlogov za diskriminacijo v skladu s členom 13 in delovanje na vseh področjih, ki jih zajema Direktiva 76/207/EGS; meni, da bi morala pristojnost teh organov vključevati zagotavljanje neodvisne pomoči žrtvam diskriminacije pri vlaganju pritožb glede diskriminacije, opravljanje neodvisnih raziskav o izvajanju protidiskriminacijske zakonodaje in oblikovanje predlogov glede vprašanj, povezanih s tovrstno diskriminacijo;

| 46. | poziva, da se v bodočo zakonodajo na podlagi člena 13 Pogodbe ES vključi obveznost posvetovanja in vključevanja nevladnih organizacij, neodvisnih specializiranih organov za spodbujanje enakosti in predstavnikov nacionalnih organizacij pri njeni pripravi, postopku prenosa in spremljanju njenega izvajanja; |
| --- | --- |

46.

poziva, da se v bodočo zakonodajo na podlagi člena 13 Pogodbe ES vključi obveznost posvetovanja in vključevanja nevladnih organizacij, neodvisnih specializiranih organov za spodbujanje enakosti in predstavnikov nacionalnih organizacij pri njeni pripravi, postopku prenosa in spremljanju njenega izvajanja;

| 47. | meni, da mora nova direktiva vsebovati zahtevo, da države članice dajejo prednost enakosti pri načrtovanju, oblikovanju politik in razvoju programov na področjih, ki jih zajema ta direktiva, da imajo ponudniki storitev organiziran in sistematičen pristop k enakosti ter da se prilagodijo in nudijo posebno obravnavo predstavnikom manjšin, ki se soočajo z neenakostjo, da se jim zagotovi dostop do ponujenih storitev in da imajo koristi od njih; |
| --- | --- |

47.

meni, da mora nova direktiva vsebovati zahtevo, da države članice dajejo prednost enakosti pri načrtovanju, oblikovanju politik in razvoju programov na področjih, ki jih zajema ta direktiva, da imajo ponudniki storitev organiziran in sistematičen pristop k enakosti ter da se prilagodijo in nudijo posebno obravnavo predstavnikom manjšin, ki se soočajo z neenakostjo, da se jim zagotovi dostop do ponujenih storitev in da imajo koristi od njih;

| 48. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Protokol št. 12 k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin podpisalo devetnajst držav članic, ratificiralo pa ga je le pet; |
| --- | --- |

48.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Protokol št. 12 k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin podpisalo devetnajst držav članic, ratificiralo pa ga je le pet;

| 49. | poziva k nadaljevanju procesa podpisa, sklenitve in ratificiranja Konvencije o pravicah invalidov, vključno z izbirnim protokolom, ter opozarja, da morajo biti po ratifikaciji konvencije v Skupnosti vsi predlogi protidiskriminacijske zakonodaje Skupnosti popolnoma skladni z zahtevami v tej konvenciji; želi spomniti Svet, da je na neuradni ministrski konferenci o invalidnosti junija 2007 pozval Komisijo, naj vzpostavi evropsko strategijo za učinkovito izvajanje konvencije; poziva Komisijo, naj v tem okviru oceni, ali je potrebno spremeniti sekundarno zakonodajo Skupnosti ali prilagoditi zadevne politike; |
| --- | --- |

49.

poziva k nadaljevanju procesa podpisa, sklenitve in ratificiranja Konvencije o pravicah invalidov, vključno z izbirnim protokolom, ter opozarja, da morajo biti po ratifikaciji konvencije v Skupnosti vsi predlogi protidiskriminacijske zakonodaje Skupnosti popolnoma skladni z zahtevami v tej konvenciji; želi spomniti Svet, da je na neuradni ministrski konferenci o invalidnosti junija 2007 pozval Komisijo, naj vzpostavi evropsko strategijo za učinkovito izvajanje konvencije; poziva Komisijo, naj v tem okviru oceni, ali je potrebno spremeniti sekundarno zakonodajo Skupnosti ali prilagoditi zadevne politike;

| 50. | poudarja pomen horizontalnega izvajanja in vključevanja načela nediskriminacije iz Lizbonske pogodbe, ko ta prične veljati, kar Evropsko unijo zavezuje, da se pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti usmeri k boju proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

50.

poudarja pomen horizontalnega izvajanja in vključevanja načela nediskriminacije iz Lizbonske pogodbe, ko ta prične veljati, kar Evropsko unijo zavezuje, da se pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti usmeri k boju proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| 51. | poziva Komisijo in države članice, naj enake možnosti za vse in nediskriminacijo vključijo v lizbonsko strategijo za rast in zaposlovanje, v smernice za odprto metodo usklajevanja glede socialne vključenosti in programe nacionalnih reform ter v uredbe za delovanje strukturnih skladov; zato poziva Komisijo in države članice, naj ponovno preučijo integrirane smernice za rast in delovna mesta ter še posebej smernice zaposlovanja, da bi zagotovile in izboljšale vključevanje in vidnost socialne razsežnosti v naslednjem krogu lizbonske strategije; poudarja, da morata biti politika enakosti in nediskriminacije tesno povezani s socialnimi politikami z močno vlogo socialnih partnerjev, če želimo, da sta učinkoviti; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo in države članice, naj enake možnosti za vse in nediskriminacijo vključijo v lizbonsko strategijo za rast in zaposlovanje, v smernice za odprto metodo usklajevanja glede socialne vključenosti in programe nacionalnih reform ter v uredbe za delovanje strukturnih skladov; zato poziva Komisijo in države članice, naj ponovno preučijo integrirane smernice za rast in delovna mesta ter še posebej smernice zaposlovanja, da bi zagotovile in izboljšale vključevanje in vidnost socialne razsežnosti v naslednjem krogu lizbonske strategije; poudarja, da morata biti politika enakosti in nediskriminacije tesno povezani s socialnimi politikami z močno vlogo socialnih partnerjev, če želimo, da sta učinkoviti;

| 52. | poziva Komisijo in države članice, naj prekinejo vse oblike diskriminacije na podlagi pogodbe o zaposlitvi tako, da vsem delavcem zagotovijo enako obravnavo, zaščito varnosti in zdravja delavca med delovnim časom in časom počitka, svobodo združevanja in zastopanja, zaščito pred neupravičenim odpuščanjem, kolektivna pogajanja in kolektivne ukrepe; poudarja pomen dostopa do usposabljanja in stalnega varovanja pridobljenih pravic tako, da se pokrijejo obdobja izobraževanja in usposabljanja, boljših možnosti varstva ter ohranitve temeljnih socialnih pravic, kot so pokojninske pravice, pravice do izobraževanja in pravice do nadomestil za brezposelnost med spremembo zaposlitvenega položaja pri prehodu z ene pogodbe o zaposlitvi na drugo in z odvisne na neodvisno zaposlitev; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo in države članice, naj prekinejo vse oblike diskriminacije na podlagi pogodbe o zaposlitvi tako, da vsem delavcem zagotovijo enako obravnavo, zaščito varnosti in zdravja delavca med delovnim časom in časom počitka, svobodo združevanja in zastopanja, zaščito pred neupravičenim odpuščanjem, kolektivna pogajanja in kolektivne ukrepe; poudarja pomen dostopa do usposabljanja in stalnega varovanja pridobljenih pravic tako, da se pokrijejo obdobja izobraževanja in usposabljanja, boljših možnosti varstva ter ohranitve temeljnih socialnih pravic, kot so pokojninske pravice, pravice do izobraževanja in pravice do nadomestil za brezposelnost med spremembo zaposlitvenega položaja pri prehodu z ene pogodbe o zaposlitvi na drugo in z odvisne na neodvisno zaposlitev;

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic in držav kandidatk. |
| --- | --- |

53.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic in držav kandidatk.

---

(1)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(2)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(3)  UL C 308, 19.12.2007, str. 1.

(4)  UL L 39, 14.2.1976, str. 40.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/30

---

Celostna pomorska politika za Evropsko unijo

P6_TA(2008)0213

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo (2008/2009(INI))

(2009/C 279 E/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Celostna pomorska politika za Evropsko unijo“ (KOM(2007)0575, SEK(2007)1283), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Celostna pomorska politika za Evropsko unijo“ (KOM(2007)0575, SEK(2007)1283),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Sklepi posvetovanja o evropski pomorski politiki“ (KOM(2007)0574), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Sklepi posvetovanja o evropski pomorski politiki“ (KOM(2007)0574),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije o skupni tristranski izjavi o ustanovitvi „Evropskega dne pomorstva“ (SEK(2007)1631), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije o skupni tristranski izjavi o ustanovitvi „Evropskega dne pomorstva“ (SEK(2007)1631),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom „Prihodnji pomorski politiki Unije naproti: evropska vizija za oceane in morja“ (KOM(2006)0275) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. julija 2007 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom „Prihodnji pomorski politiki Unije naproti: evropska vizija za oceane in morja“ (KOM(2006)0275) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. julija 2007 (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Predsedstva z zasedanja Evropskega sveta z dne 8. in 9. marca 2007 o sprejetju dokumenta „Akcijski načrt Evropskega sveta (2007–2009) – energetska politika za Evropo“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Predsedstva z zasedanja Evropskega sveta z dne 8. in 9. marca 2007 o sprejetju dokumenta „Akcijski načrt Evropskega sveta (2007–2009) – energetska politika za Evropo“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „20 20 do leta 2020 – Priložnost Evrope glede podnebnih sprememb“ (KOM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „20 20 do leta 2020 – Priložnost Evrope glede podnebnih sprememb“ (KOM(2008)0030),

| — | ob upoštevanju določb iz Konvencije o pomorskih delovnih standardih iz leta 2006, ki jo je Mednarodna organizacija dela (MOD) sprejela dne 23. februarja 2006, enotnega instrumenta, ki zajema in prilagaja vse konvencije o pomorskem delu, ki jih je MOD sprejela od leta 1919, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb iz Konvencije o pomorskih delovnih standardih iz leta 2006, ki jo je Mednarodna organizacija dela (MOD) sprejela dne 23. februarja 2006, enotnega instrumenta, ki zajema in prilagaja vse konvencije o pomorskem delu, ki jih je MOD sprejela od leta 1919,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za regionalni razvoj, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za ribištvo (A6-0163/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za regionalni razvoj, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za ribištvo (A6-0163/2008),

| A. | ker so oceani in morja bistveni gospodarski in ekološki dejavniki EU; ker ima EU na obalnih območjih in v najbolj oddaljenih regijah 320 000 km obale, na kateri živi tretjina prebivalcev Evrope, |
| --- | --- |

A.

ker so oceani in morja bistveni gospodarski in ekološki dejavniki EU; ker ima EU na obalnih območjih in v najbolj oddaljenih regijah 320 000 km obale, na kateri živi tretjina prebivalcev Evrope,

| B. | ker pomorska industrija in storitve ter pomorske regije skupaj prispevajo 40 % k bruto domačemu proizvodu EU, |
| --- | --- |

B.

ker pomorska industrija in storitve ter pomorske regije skupaj prispevajo 40 % k bruto domačemu proizvodu EU,

| C. | ker so podnebne spremembe največji izziv vseh politik 21. stoletja; ob upoštevanju ogroženosti obalnih regij zaradi dviga morske gladine, povezanega s podnebnimi spremembami, ki je lahko velikega obsega in ima drastične posledice za prebivalce, |
| --- | --- |

C.

ker so podnebne spremembe največji izziv vseh politik 21. stoletja; ob upoštevanju ogroženosti obalnih regij zaradi dviga morske gladine, povezanega s podnebnimi spremembami, ki je lahko velikega obsega in ima drastične posledice za prebivalce,

| D. | ker imajo pomorske regije EU, zlasti najbolj oddaljene regije, pomembno vlogo pri varnosti in zaščiti pred kaznivimi dejanji, kot so nezakonito priseljevanje, terorizem in tihotapljenje, hkrati pa so izpostavljene posebnim okoljskim nesrečam, |
| --- | --- |

D.

ker imajo pomorske regije EU, zlasti najbolj oddaljene regije, pomembno vlogo pri varnosti in zaščiti pred kaznivimi dejanji, kot so nezakonito priseljevanje, terorizem in tihotapljenje, hkrati pa so izpostavljene posebnim okoljskim nesrečam,

| E. | ker sta se v lanskem letu povečala število in pogostost kriminalnih napadov na ribiške, trgovske in potniške ladje Skupnosti v mednarodnih vodah ob afriški obali, kar pomeni veliko tveganje za življenja posadk in ima zelo negativen vpliv na mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

E.

ker sta se v lanskem letu povečala število in pogostost kriminalnih napadov na ribiške, trgovske in potniške ladje Skupnosti v mednarodnih vodah ob afriški obali, kar pomeni veliko tveganje za življenja posadk in ima zelo negativen vpliv na mednarodno trgovino,

| 1. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija sprejela zgoraj navedena sporočila in akcijski načrt, predstavljen v zgoraj omenjenem delovnem dokumentu; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija sprejela zgoraj navedena sporočila in akcijski načrt, predstavljen v zgoraj omenjenem delovnem dokumentu;

| 2. | poudarja svojo resolucijo z dne 12. julija 2007 in pozdravlja dejstvo, da je Komisija vsaj v bistvenem delu izpolnila velik del pozivov Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

2.

poudarja svojo resolucijo z dne 12. julija 2007 in pozdravlja dejstvo, da je Komisija vsaj v bistvenem delu izpolnila velik del pozivov Evropskega parlamenta;

| 3. | poudarja, da izjemna pomorska razsežnost, ki so jo obale in najbolj oddaljene regije prenesle na EU, ponuja edinstvene priložnosti na področju inovacij, raziskav, okolja in biološke raznovrstnosti, ki jih je treba upoštevati pri celostni pomorski politiki za EU, ter da najbolj oddaljene regije zagotavljajo odlične komunikacijske baze za promet in varnostne namene na ravni EU in globalni ravni; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da izjemna pomorska razsežnost, ki so jo obale in najbolj oddaljene regije prenesle na EU, ponuja edinstvene priložnosti na področju inovacij, raziskav, okolja in biološke raznovrstnosti, ki jih je treba upoštevati pri celostni pomorski politiki za EU, ter da najbolj oddaljene regije zagotavljajo odlične komunikacijske baze za promet in varnostne namene na ravni EU in globalni ravni;

| 4. | izrecno podpira namen Komisije, da bolje izkoristi možnost pomorskega prometa na kratkih razdaljah in prevoza po celinskih plovnih poteh med državami članicami in ga učinkovito vključi v notranji trg ter pozdravlja namen Komisije, da pospeši svoje predloge glede skupnega območja za pomorski prevoz, skupaj z obsežno strategijo pomorskega prevoza za obdobje 2008–2018; |
| --- | --- |

4.

izrecno podpira namen Komisije, da bolje izkoristi možnost pomorskega prometa na kratkih razdaljah in prevoza po celinskih plovnih poteh med državami članicami in ga učinkovito vključi v notranji trg ter pozdravlja namen Komisije, da pospeši svoje predloge glede skupnega območja za pomorski prevoz, skupaj z obsežno strategijo pomorskega prevoza za obdobje 2008–2018;

| 5. | spodbuja države članice, naj okrepijo medsebojno sodelovanje in sodelovanje s sosednjimi državami za primerno uporabo programa TEN-T in drugih evropskih finančnih mehanizmov (kot je Marco Polo) za uresničitev projektov pomorskih avtocest/omrežij pomorskega prometa na kratkih razdaljah; |
| --- | --- |

5.

spodbuja države članice, naj okrepijo medsebojno sodelovanje in sodelovanje s sosednjimi državami za primerno uporabo programa TEN-T in drugih evropskih finančnih mehanizmov (kot je Marco Polo) za uresničitev projektov pomorskih avtocest/omrežij pomorskega prometa na kratkih razdaljah;

| 6. | pozdravlja namen Komisije, da izboljša usklajevanje evropskih agencij, ki izvajajo pomorski nadzor, in poudarja zlasti preprečevanje nezakonitih dejavnosti (trgovina z ljudmi in drogami, nezakonito priseljevanje in teroristične grožnje) s posebnim poudarkom na mednarodnih vodah; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja namen Komisije, da izboljša usklajevanje evropskih agencij, ki izvajajo pomorski nadzor, in poudarja zlasti preprečevanje nezakonitih dejavnosti (trgovina z ljudmi in drogami, nezakonito priseljevanje in teroristične grožnje) s posebnim poudarkom na mednarodnih vodah;

| 7. | pozdravlja pobudo Komisije, da vzpostavi evropsko omrežje za pomorski nadzor in spodbuja večje sodelovanje med obalnimi stražami držav članic; poziva Komisijo, naj predloži rezultate študije izvedljivosti evropske obalne straže, ki bi morala biti objavljena in predložena Evropskemu parlamentu in Svetu konec leta 2006; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja pobudo Komisije, da vzpostavi evropsko omrežje za pomorski nadzor in spodbuja večje sodelovanje med obalnimi stražami držav članic; poziva Komisijo, naj predloži rezultate študije izvedljivosti evropske obalne straže, ki bi morala biti objavljena in predložena Evropskemu parlamentu in Svetu konec leta 2006;

| 8. | meni, da so pomorski grozdi v posebno dobrem položaju, da prispevajo k doseganju celostne pomorske politike; poziva Komisijo, naj takoj prične s projektom evropskega omrežja pomorskih grozdov; |
| --- | --- |

8.

meni, da so pomorski grozdi v posebno dobrem položaju, da prispevajo k doseganju celostne pomorske politike; poziva Komisijo, naj takoj prične s projektom evropskega omrežja pomorskih grozdov;

| 9. | podpira predlog za ustanovitev „Evropskega dne pomorstva“, ki se ga bo praznovalo 20. maja; meni, da je treba tak akcijski dan izkoristiti, da se poudari pomen pomorske politike tudi zunaj kroga strokovnjakov s sodelovanjem navadnih državljanov, šol, univerz in nevladnih organizacij; opominja Komisijo o njenem predlogu o dodelitvi nagrade vzorčnim pomorskim regijam kot način spodbujanja najboljših praks; |
| --- | --- |

9.

podpira predlog za ustanovitev „Evropskega dne pomorstva“, ki se ga bo praznovalo 20. maja; meni, da je treba tak akcijski dan izkoristiti, da se poudari pomen pomorske politike tudi zunaj kroga strokovnjakov s sodelovanjem navadnih državljanov, šol, univerz in nevladnih organizacij; opominja Komisijo o njenem predlogu o dodelitvi nagrade vzorčnim pomorskim regijam kot način spodbujanja najboljših praks;

| 10. | vendar na splošno meni, da akcijski načrt vsebuje premalo konkretnih ukrepov, in spodbuja Komisijo, da v prihodnosti bolj ambiciozno uporablja instrumente, h katerim je zavezana v skladu s Pogodbami; |
| --- | --- |

10.

vendar na splošno meni, da akcijski načrt vsebuje premalo konkretnih ukrepov, in spodbuja Komisijo, da v prihodnosti bolj ambiciozno uporablja instrumente, h katerim je zavezana v skladu s Pogodbami;

| 11. | obžaluje, da je akcijski načrt glede izzivov podnebnih sprememb zelo nezavezujoč; poudarja svoje mnenje, da mora biti ena izmed nalog evropske pomorske politike priprava in prilagajanje na posledice podnebnih sprememb in nujna vzpostavitev potrebnih prilagoditvenih ukrepov, zlasti glede taljenja ledenikov, kar vodi do dviga morske gladine ter povečane nevarnosti poplav v pristaniščih in obalnih regijah, ter v zvezi s tem poziva, naj k temu prispevajo vse ustrezne politike, zlasti raziskovalne politike; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da je akcijski načrt glede izzivov podnebnih sprememb zelo nezavezujoč; poudarja svoje mnenje, da mora biti ena izmed nalog evropske pomorske politike priprava in prilagajanje na posledice podnebnih sprememb in nujna vzpostavitev potrebnih prilagoditvenih ukrepov, zlasti glede taljenja ledenikov, kar vodi do dviga morske gladine ter povečane nevarnosti poplav v pristaniščih in obalnih regijah, ter v zvezi s tem poziva, naj k temu prispevajo vse ustrezne politike, zlasti raziskovalne politike;

| 12. | opozarja na dejstvo, da taljenje ledenikov ne povzroča le dviga morske gladine, ampak tudi nepopravljivo škodo za življenja ljudi, živali in rastlin, zato pozdravlja namen Komisije, da predloži pobudo v zvezi z Arktiko, ter poziva znanstveno skupnost in nosilce odločanja, naj preučujejo možnosti zaščite polarnih plasti ledu še naprej; |
| --- | --- |

12.

opozarja na dejstvo, da taljenje ledenikov ne povzroča le dviga morske gladine, ampak tudi nepopravljivo škodo za življenja ljudi, živali in rastlin, zato pozdravlja namen Komisije, da predloži pobudo v zvezi z Arktiko, ter poziva znanstveno skupnost in nosilce odločanja, naj preučujejo možnosti zaščite polarnih plasti ledu še naprej;

| 13. | vztraja, da dobro upravljanje morij zahteva tudi dobro upravljanje obalnih območij ter da je treba pri gradbenih projektih na obalah EU v vsakem primeru upoštevati posledice podnebnih sprememb in posledičnega dviga morske gladine, erozije peska ter vse pogostejših in močnejših neviht; |
| --- | --- |

13.

vztraja, da dobro upravljanje morij zahteva tudi dobro upravljanje obalnih območij ter da je treba pri gradbenih projektih na obalah EU v vsakem primeru upoštevati posledice podnebnih sprememb in posledičnega dviga morske gladine, erozije peska ter vse pogostejših in močnejših neviht;

| 14. | podpira cilje z zasedanja Evropskega sveta marca 2007, da do leta 2050 prepolovi emisije toplogrednih plinov, in ponovno poudarja, da mora pomorska politika bistveno prispevati k zmanjšanju teh plinov; to naj bi se med drugim doseglo z vključitvijo emisij ladijskega prometa v sistem trgovanja z emisijami ter povečanjem raziskovalnega prizadevanja, tako z vidika uporabe morja kot obnovljivega vira energije kot tudi s ciljem razvijanja tehnologij za nov, čistejši pogon ladij; meni, da lahko vodilna vloga Evrope v boju proti podnebnim spremembam okrepi ter razširi vodilno vlogo Evrope v okoljskih tehnologijah in raziskavah; |
| --- | --- |

14.

podpira cilje z zasedanja Evropskega sveta marca 2007, da do leta 2050 prepolovi emisije toplogrednih plinov, in ponovno poudarja, da mora pomorska politika bistveno prispevati k zmanjšanju teh plinov; to naj bi se med drugim doseglo z vključitvijo emisij ladijskega prometa v sistem trgovanja z emisijami ter povečanjem raziskovalnega prizadevanja, tako z vidika uporabe morja kot obnovljivega vira energije kot tudi s ciljem razvijanja tehnologij za nov, čistejši pogon ladij; meni, da lahko vodilna vloga Evrope v boju proti podnebnim spremembam okrepi ter razširi vodilno vlogo Evrope v okoljskih tehnologijah in raziskavah;

| 15. | izrecno poziva Komisijo k večji ambicioznosti pri boju proti emisijam žvepla in dušikovega oksida ter emisijam trdnih delcev iz ladij; v zvezi s tem ponovno poudarja potrebo po tesnejšem sodelovanju z Mednarodno pomorsko organizacijo in zlasti svoje pozive za:






  — | določitev emisijskih standardov dušikov oksid za ladje, ki uporabljajo pristanišča EU; |
| --- | --- | --- |

15.

izrecno poziva Komisijo k večji ambicioznosti pri boju proti emisijam žvepla in dušikovega oksida ter emisijam trdnih delcev iz ladij; v zvezi s tem ponovno poudarja potrebo po tesnejšem sodelovanju z Mednarodno pomorsko organizacijo in zlasti svoje pozive za:

—

določitev emisijskih standardov dušikov oksid za ladje, ki uporabljajo pristanišča EU;

| — | določitev Sredozemskega morja, Črnega morja in Severnega Atlantskega oceana za območja nadzora nad emisijami žvepla v skladu z Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (MARPOL); |
| --- | --- |

—

določitev Sredozemskega morja, Črnega morja in Severnega Atlantskega oceana za območja nadzora nad emisijami žvepla v skladu z Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (MARPOL);

| — | znižanje najvišje dovoljene vsebnosti žvepla v ladijskem gorivu z 1,5 % na 0,5 % za potniške ladje, ki plujejo na območjih nadzora nad emisijami žvepla; |
| --- | --- |

—

znižanje najvišje dovoljene vsebnosti žvepla v ladijskem gorivu z 1,5 % na 0,5 % za potniške ladje, ki plujejo na območjih nadzora nad emisijami žvepla;

| — | uvedbo finančnih instrumentov, kot so davki in takse na emisije žveplovega dioksida in dušikovega oksida iz ladij, ter določitev načinov uvedbe takšnih instrumentov in davkov za vse ladje, ne glede na zastavo, ki pristajajo v pristaniščih Skupnosti ali plujejo v vodah držav članic EU; |
| --- | --- |

—

uvedbo finančnih instrumentov, kot so davki in takse na emisije žveplovega dioksida in dušikovega oksida iz ladij, ter določitev načinov uvedbe takšnih instrumentov in davkov za vse ladje, ne glede na zastavo, ki pristajajo v pristaniščih Skupnosti ali plujejo v vodah držav članic EU;

| — | uvedbo stopenjskih pristaniških in plovnih taks za spodbujanje ladij z majhnimi emisijami žveplovega dioksida in dušikovega oksida; |
| --- | --- |

—

uvedbo stopenjskih pristaniških in plovnih taks za spodbujanje ladij z majhnimi emisijami žveplovega dioksida in dušikovega oksida;

| — | postopno uvajanje zahteve, da ladje v pristaniščih uporabljajo električno energijo s kopnega; |
| --- | --- |

—

postopno uvajanje zahteve, da ladje v pristaniščih uporabljajo električno energijo s kopnega;

| — | predlog direktive EU za kakovost ladijskega goriva; |
| --- | --- |

—

predlog direktive EU za kakovost ladijskega goriva;

| 16. | izraža zadovoljstvo zaradi ukrepov, sprejetih na področju satelitskega nadzora nad ladjami, ki nenadzorovano izlivajo v morje onesnaževala; kljub temu poziva, da se po ureditveni poti prisili ladje k uporabi vzdržljivih (in patentiranih) naprav, podobnih črnim skrinjicam, ki bodo v kratkih intervalih beležile raven in vrsto tekočin, ki pritečejo v rezervoarje in podpalubje ali iztečejo iz njih; meni, da bi pregled teh zapisov pokazal, ali je prišlo do nenadzorovanih in nezakonitih izlitij ostankov onesnažujoče nafte; |
| --- | --- |

16.

izraža zadovoljstvo zaradi ukrepov, sprejetih na področju satelitskega nadzora nad ladjami, ki nenadzorovano izlivajo v morje onesnaževala; kljub temu poziva, da se po ureditveni poti prisili ladje k uporabi vzdržljivih (in patentiranih) naprav, podobnih črnim skrinjicam, ki bodo v kratkih intervalih beležile raven in vrsto tekočin, ki pritečejo v rezervoarje in podpalubje ali iztečejo iz njih; meni, da bi pregled teh zapisov pokazal, ali je prišlo do nenadzorovanih in nezakonitih izlitij ostankov onesnažujoče nafte;

| 17. | ponovno poziva države članice in Komisijo, naj zaradi obremenitve zraka z onesnaževali v več pristaniških mestih in regijah znatno povečajo spodbude za oskrbo ladij, ki so v pristanišču, z energijo s kopnega; zato poziva k predlogu spremembe Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (2), pri čemer bi morale države članice, ki koristijo oprostitev davka na nafto v skladu s členom 14 navedene direktive, iz obdavčitve izvzeti tudi električno energijo s kopnega; enako obravnavanje električne energije in nafte v davčne namene bi zelo spodbudilo pristanišča in lastnike plovil, da z vlaganjem v oskrbo z električno energijo za ladje v pristanišču pomagajo zmanjšati onesnaževanje zraka v pristaniških mestih; |
| --- | --- |

17.

ponovno poziva države članice in Komisijo, naj zaradi obremenitve zraka z onesnaževali v več pristaniških mestih in regijah znatno povečajo spodbude za oskrbo ladij, ki so v pristanišču, z energijo s kopnega; zato poziva k predlogu spremembe Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (2), pri čemer bi morale države članice, ki koristijo oprostitev davka na nafto v skladu s členom 14 navedene direktive, iz obdavčitve izvzeti tudi električno energijo s kopnega; enako obravnavanje električne energije in nafte v davčne namene bi zelo spodbudilo pristanišča in lastnike plovil, da z vlaganjem v oskrbo z električno energijo za ladje v pristanišču pomagajo zmanjšati onesnaževanje zraka v pristaniških mestih;

| 18. | ponovno poudarja dejstvo, da onesnaževanje morij s kopnega povzroča velik del skupnega onesnaženja morij in da Komisija te teme še ni obravnavala; zato ponavlja svoj poziv Komisiji, naj predloži akcijski načrt za zmanjšanje tovrstnega onesnaževanja, in poudarja svoj poziv državam članicam, naj ustrezne akte, kot je Okvirna direktiva o vodah (3), brez zamud prenesejo v nacionalno zakonodajo; poudarja, da k izvajanju Okvirne direktive o vodah spada tudi akcijski načrt za opredelitev in odpravo odlagališč streliva iz preteklih vojn v Severnem in Baltskem morju; |
| --- | --- |

18.

ponovno poudarja dejstvo, da onesnaževanje morij s kopnega povzroča velik del skupnega onesnaženja morij in da Komisija te teme še ni obravnavala; zato ponavlja svoj poziv Komisiji, naj predloži akcijski načrt za zmanjšanje tovrstnega onesnaževanja, in poudarja svoj poziv državam članicam, naj ustrezne akte, kot je Okvirna direktiva o vodah (3), brez zamud prenesejo v nacionalno zakonodajo; poudarja, da k izvajanju Okvirne direktive o vodah spada tudi akcijski načrt za opredelitev in odpravo odlagališč streliva iz preteklih vojn v Severnem in Baltskem morju;

| 19. | poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga izvajati načrt za spremljanje in kartografiranje razbitih ladij in potopljenih arheoloških najdišč, ker so del zgodovinske in kulturne dediščine Skupnosti, ter naj zato spodbuja razumevanje in preučevanje takšnih najdišč ter pomaga preprečiti njihovo plenjenje, s čimer bi omogočila, da so najdišča ustrezno ohranjena; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga izvajati načrt za spremljanje in kartografiranje razbitih ladij in potopljenih arheoloških najdišč, ker so del zgodovinske in kulturne dediščine Skupnosti, ter naj zato spodbuja razumevanje in preučevanje takšnih najdišč ter pomaga preprečiti njihovo plenjenje, s čimer bi omogočila, da so najdišča ustrezno ohranjena;

| 20. | poziva zadevne institucije, naj čim prej sprejmejo pomorski paket Erika III, ter poziva države članice, naj nemudoma začnejo izvajati paket, da zagotovijo pravna sredstva, ki so potrebna za preprečevanje nesreč ali incidentov s katastrofalnimi posledicami za razvoj pomorskih regij ali za odpravo posledic takšnih nesreč ali incidentov, dva primera takšnih nesreč sta nesreči tankerjev Erika in Prestige; |
| --- | --- |

20.

poziva zadevne institucije, naj čim prej sprejmejo pomorski paket Erika III, ter poziva države članice, naj nemudoma začnejo izvajati paket, da zagotovijo pravna sredstva, ki so potrebna za preprečevanje nesreč ali incidentov s katastrofalnimi posledicami za razvoj pomorskih regij ali za odpravo posledic takšnih nesreč ali incidentov, dva primera takšnih nesreč sta nesreči tankerjev Erika in Prestige;

| 21. | meni, da mora Okvirna direktiva o morski strategiji (4) postati mejnik celostne pomorske politike v zvezi z okoljem za EU; ugotavlja, da direktiva določa, da morajo regije, v katerih je stanje morja kritično, hitreje vzpostaviti in izvrševati ukrepe za doseganje dobrega okoljskega stanja; poudarja, da je v takšnih regijah zlasti pomembno, da Komisija usklajuje različne sektorje, programe in strategije ter zagotovi zadostno finančno pomoč; poudarja, da je za doseganje takšne celostne pomorske politike treba vključiti dejavnosti na kopnem, kot so kmetijstvo, upravljanje odpadne vode, promet in proizvodnja energije; meni, da takšne regije lahko postanejo pilotna območja za pristno in celostno pomorsko politiko; |
| --- | --- |

21.

meni, da mora Okvirna direktiva o morski strategiji (4) postati mejnik celostne pomorske politike v zvezi z okoljem za EU; ugotavlja, da direktiva določa, da morajo regije, v katerih je stanje morja kritično, hitreje vzpostaviti in izvrševati ukrepe za doseganje dobrega okoljskega stanja; poudarja, da je v takšnih regijah zlasti pomembno, da Komisija usklajuje različne sektorje, programe in strategije ter zagotovi zadostno finančno pomoč; poudarja, da je za doseganje takšne celostne pomorske politike treba vključiti dejavnosti na kopnem, kot so kmetijstvo, upravljanje odpadne vode, promet in proizvodnja energije; meni, da takšne regije lahko postanejo pilotna območja za pristno in celostno pomorsko politiko;

| 22. | pozdravlja poročilo o napredku Komisije v zvezi z izključitvijo pomorščakov iz različnih delov evropskih predpisov v zvezi s socialnim varstvom in varstvom pri delu (npr. iz Direktive 98/59/ES (5) o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kolektivnimi odpusti, Direktive 2001/23/ES (6) o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov, Direktive 2002/14/ES (7) o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti ter Direktive 96/71/ES (8) o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev); predlaga preoblikovanje teh direktiv v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja poročilo o napredku Komisije v zvezi z izključitvijo pomorščakov iz različnih delov evropskih predpisov v zvezi s socialnim varstvom in varstvom pri delu (npr. iz Direktive 98/59/ES (5) o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kolektivnimi odpusti, Direktive 2001/23/ES (6) o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov, Direktive 2002/14/ES (7) o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti ter Direktive 96/71/ES (8) o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev); predlaga preoblikovanje teh direktiv v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji;

| 23. | poziva države članice, ki še niso ratificirale Konvencije o pomorskih delovnih standardih iz leta 2006, ki je bila sprejeta z namenom izboljšanja življenjskih in delovnih razmer pomorščakov ter preprečitve nelojalne konkurence v pomorski industriji s posodobitvijo in kodifikacijo celotnega sklopa veljavnih mednarodnih delovnih standardov, naj to čim prej storijo; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, ki še niso ratificirale Konvencije o pomorskih delovnih standardih iz leta 2006, ki je bila sprejeta z namenom izboljšanja življenjskih in delovnih razmer pomorščakov ter preprečitve nelojalne konkurence v pomorski industriji s posodobitvijo in kodifikacijo celotnega sklopa veljavnih mednarodnih delovnih standardov, naj to čim prej storijo;

| 24. | poziva Komisijo, naj posodobi Direktivo 1999/95/ES (9) o uveljavljanju določb o delovnem času pomorščakov na krovu ladij, ki pristajajo v pristaniščih Skupnosti, ter zakonodajo v zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Komisije, vendar so le delno ali sploh niso obravnavane na ravni Skupnosti, kot na primer pravila v zvezi z agencijami za začasno zaposlovanje ali pravica delavca do podpisane pogodbe o zaposlitvi; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj posodobi Direktivo 1999/95/ES (9) o uveljavljanju določb o delovnem času pomorščakov na krovu ladij, ki pristajajo v pristaniščih Skupnosti, ter zakonodajo v zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Komisije, vendar so le delno ali sploh niso obravnavane na ravni Skupnosti, kot na primer pravila v zvezi z agencijami za začasno zaposlovanje ali pravica delavca do podpisane pogodbe o zaposlitvi;

| 25. | meni, da je sodelovanje regionalnih in lokalnih partnerjev bistveno za uspešnost evropske pomorske politike; zato podpira mnenje, da bi morale evropske obalne regije tesneje sodelovati in biti bolj medsebojno povezane, kar naj se doseže s spodbujanjem usklajenih strategij za pospeševanje razvoja in konkurenčnosti ter z učinkovitejšim prepletanjem različnih ravni upravljanja; |
| --- | --- |

25.

meni, da je sodelovanje regionalnih in lokalnih partnerjev bistveno za uspešnost evropske pomorske politike; zato podpira mnenje, da bi morale evropske obalne regije tesneje sodelovati in biti bolj medsebojno povezane, kar naj se doseže s spodbujanjem usklajenih strategij za pospeševanje razvoja in konkurenčnosti ter z učinkovitejšim prepletanjem različnih ravni upravljanja;

| 26. | ponovno poziva, naj se v prihodnosti še naprej uporablja celosten pristop k pomorski politiki za EU, in poziva Komisijo, naj okrepi politični okvir te politike ter ozemeljsko, družbeno in gospodarsko kohezijo, ki zagotavlja povezavo s celinsko Evropo in njenimi sestavnimi politikami; predlaga, da se poročilo o evropski pomorski politiki objavi vsaki dve leti ter izvajanje rednih javnih izmenjav mnenj z vsemi udeleženci; poziva prihodnja predsedstva Sveta, naj v okvir svojih delovnih programov vključijo pomorsko politiko; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj vsako leto jasno določi pomorske projekte, ki se financirajo s sredstvi EU; |
| --- | --- |

26.

ponovno poziva, naj se v prihodnosti še naprej uporablja celosten pristop k pomorski politiki za EU, in poziva Komisijo, naj okrepi politični okvir te politike ter ozemeljsko, družbeno in gospodarsko kohezijo, ki zagotavlja povezavo s celinsko Evropo in njenimi sestavnimi politikami; predlaga, da se poročilo o evropski pomorski politiki objavi vsaki dve leti ter izvajanje rednih javnih izmenjav mnenj z vsemi udeleženci; poziva prihodnja predsedstva Sveta, naj v okvir svojih delovnih programov vključijo pomorsko politiko; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj vsako leto jasno določi pomorske projekte, ki se financirajo s sredstvi EU;

| 27. | pozdravlja pobudo Komisije, da spodbuja pogajanja za boljše upravljanje delitve morja s tretjimi državami, in odločno podpira povečano sodelovanje s sosednjimi državami za zaščito morij zunaj nacionalnih pristojnosti; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja pobudo Komisije, da spodbuja pogajanja za boljše upravljanje delitve morja s tretjimi državami, in odločno podpira povečano sodelovanje s sosednjimi državami za zaščito morij zunaj nacionalnih pristojnosti;

| 28. | poziva Komisijo in države članice, da v okviru Združenih narodov in Mednarodne pomorske organizacije aktivno podprejo pobudo, ki jo je sprožilo več držav članic, da se pravica do pregona na morju in v zraku razširi na teritorialne vode obalnih držav, če zadevne države v to privolijo, ter da se razvije mehanizem medsebojne pomoči za primere morskega piratstva; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo in države članice, da v okviru Združenih narodov in Mednarodne pomorske organizacije aktivno podprejo pobudo, ki jo je sprožilo več držav članic, da se pravica do pregona na morju in v zraku razširi na teritorialne vode obalnih držav, če zadevne države v to privolijo, ter da se razvije mehanizem medsebojne pomoči za primere morskega piratstva;

| 29. | poziva Komisijo, da v okviru nove celostne pomorske politike v najkrajšem možnem roku vzpostavi sistem Skupnosti za usklajevanje in medsebojno pomoč, s katerim bi omogočili vojaškim plovilom, ki plujejo pod zastavo države članice in so razmeščena v mednarodnih vodah, da zaščitijo ribiška in trgovska plovila iz drugih držav članic; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, da v okviru nove celostne pomorske politike v najkrajšem možnem roku vzpostavi sistem Skupnosti za usklajevanje in medsebojno pomoč, s katerim bi omogočili vojaškim plovilom, ki plujejo pod zastavo države članice in so razmeščena v mednarodnih vodah, da zaščitijo ribiška in trgovska plovila iz drugih držav članic;

| 30. | meni, da je obsežna strategija evropske morske in pomorske raziskave zelo pomembna in jo je treba primerno financirati že v Sedmem okvirnem programu za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti ter v prihodnjih programih; |
| --- | --- |

30.

meni, da je obsežna strategija evropske morske in pomorske raziskave zelo pomembna in jo je treba primerno financirati že v Sedmem okvirnem programu za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti ter v prihodnjih programih;

| 31. | podpira ustrezno upoštevanje pomorske politike pri proračunu EU in instrumentih po letu 2013 ter poziva, naj se to izraža v povzetkih rednih poročil o evropski pomorski politiki; |
| --- | --- |

31.

podpira ustrezno upoštevanje pomorske politike pri proračunu EU in instrumentih po letu 2013 ter poziva, naj se to izraža v povzetkih rednih poročil o evropski pomorski politiki;

| 32. | pozdravlja tudi priporočilo Evropskega sveta z dne 14. decembra 2007, da bi morala biti pomorska politika prilagojena različnim posebnim značilnostim držav članic in pomorskih regij, vključno z obalnimi regijami, otoki in najbolj oddaljenimi regijami; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja tudi priporočilo Evropskega sveta z dne 14. decembra 2007, da bi morala biti pomorska politika prilagojena različnim posebnim značilnostim držav članic in pomorskih regij, vključno z obalnimi regijami, otoki in najbolj oddaljenimi regijami;

| 33. | čeprav priznava pristojnost držav članic na tem področju, z zanimanjem pričakuje objavo časovnega načrta Komisije, s katerim se bo državam članicam olajšal razvoj pomorskega prostorskega načrtovanja; opozarja na potrebo po ohranitvi ustreznega ravnotežja med gospodarskimi, družbenimi, ozemeljskimi in okoljskimi vidiki; |
| --- | --- |

33.

čeprav priznava pristojnost držav članic na tem področju, z zanimanjem pričakuje objavo časovnega načrta Komisije, s katerim se bo državam članicam olajšal razvoj pomorskega prostorskega načrtovanja; opozarja na potrebo po ohranitvi ustreznega ravnotežja med gospodarskimi, družbenimi, ozemeljskimi in okoljskimi vidiki;

| 34. | opozarja, da izjemna pomorska razsežnost, ki jo EU prinašajo obalne regije, otoki in najbolj oddaljene regije, ponuja edinstvene priložnosti na področjih inovacij, raziskav, okolja, biološke raznovrstnosti, razvoja inovativnih tehnologij, ki zadevajo morje, in na drugih področjih, ter da mora prihodnja celostna pomorska politika te priložnosti izkoristiti; priznava, da bi bilo zaželeno ustanoviti centre odličnosti, ter priporoča, da se univerzitetnim raziskovalnim središčem, ki že obstajajo na obalnih območjih, namenijo spodbude in podpora; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da izjemna pomorska razsežnost, ki jo EU prinašajo obalne regije, otoki in najbolj oddaljene regije, ponuja edinstvene priložnosti na področjih inovacij, raziskav, okolja, biološke raznovrstnosti, razvoja inovativnih tehnologij, ki zadevajo morje, in na drugih področjih, ter da mora prihodnja celostna pomorska politika te priložnosti izkoristiti; priznava, da bi bilo zaželeno ustanoviti centre odličnosti, ter priporoča, da se univerzitetnim raziskovalnim središčem, ki že obstajajo na obalnih območjih, namenijo spodbude in podpora;

| 35. | opozarja na pomen energije valov kot alternativnega vira čiste energije in poziva Komisijo, naj v prihodnjih akcijskih načrtih upošteva to obliko energije; |
| --- | --- |

35.

opozarja na pomen energije valov kot alternativnega vira čiste energije in poziva Komisijo, naj v prihodnjih akcijskih načrtih upošteva to obliko energije;

| 36. | ocenjuje, da mora biti osrednji cilj celostne pomorske politike Evropske unije spodbujanje modernizacije in trajnostnega, uravnoteženega in nepristranskega razvoja sektorja v vsej EU, ki bo jamčil za trajni družbeni in gospodarski obstoj in razpoložljivost virov, suverenost in varno preskrbo s hrano, preskrbo prebivalstva z ribami, ohranitev delovnih mest in boljše življenjske pogoje ribičev; |
| --- | --- |

36.

ocenjuje, da mora biti osrednji cilj celostne pomorske politike Evropske unije spodbujanje modernizacije in trajnostnega, uravnoteženega in nepristranskega razvoja sektorja v vsej EU, ki bo jamčil za trajni družbeni in gospodarski obstoj in razpoložljivost virov, suverenost in varno preskrbo s hrano, preskrbo prebivalstva z ribami, ohranitev delovnih mest in boljše življenjske pogoje ribičev;

| 37. | meni, da skupna ribiška politika vse do danes ni pravilno služila niti trajnostnim morskim virom niti trajnemu gospodarskemu obstoju ribiške flote in obalnih skupnosti EU in da bi bilo zaradi tega prav, da se razvije taka celostna pomorska politika Evropske unije, ki bo onemogočala, da bi v skupni ribiški politiki prihajalo do pomanjkljivosti, kot je pretirana centralizacija ali nezmožnost za upoštevanje regionalne raznolikosti voda EU; |
| --- | --- |

37.

meni, da skupna ribiška politika vse do danes ni pravilno služila niti trajnostnim morskim virom niti trajnemu gospodarskemu obstoju ribiške flote in obalnih skupnosti EU in da bi bilo zaradi tega prav, da se razvije taka celostna pomorska politika Evropske unije, ki bo onemogočala, da bi v skupni ribiški politiki prihajalo do pomanjkljivosti, kot je pretirana centralizacija ali nezmožnost za upoštevanje regionalne raznolikosti voda EU;

| 38. | meni, da je povečanje števila delovnih mest in kakovosti zaposlitve, vezanih na pomorske dejavnosti in prav posebno na ribiški sektor, odvisno tudi od jamstva za pravično in ustrezno plačilo, dostojne delovne pogoje (zlasti s stališča zdravja in varnosti) in dostopnosti usposabljanja za vse, ki delajo v ribiški industriji; |
| --- | --- |

38.

meni, da je povečanje števila delovnih mest in kakovosti zaposlitve, vezanih na pomorske dejavnosti in prav posebno na ribiški sektor, odvisno tudi od jamstva za pravično in ustrezno plačilo, dostojne delovne pogoje (zlasti s stališča zdravja in varnosti) in dostopnosti usposabljanja za vse, ki delajo v ribiški industriji;

| 39. | poziva države članice, da uredijo medsebojno priznavanje spričeval srednjega strokovnega izobraževanja za poklic kapitana in ladijskega mehanika na ribiških plovilih; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, da uredijo medsebojno priznavanje spričeval srednjega strokovnega izobraževanja za poklic kapitana in ladijskega mehanika na ribiških plovilih;

| 40. | opozarja na nujno potrebo po mehanizmih za odobritev pomoči ali nadomestil ribičem, ki trpijo posledice sprejetih družbeno-gospodarskih ukrepov za obnovitev staleža rib ali zaščito ekosistemov, zlasti na območjih in med skupnostmi, ki so najbolj prizadeti zaradi omejenih možnosti, in v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

40.

opozarja na nujno potrebo po mehanizmih za odobritev pomoči ali nadomestil ribičem, ki trpijo posledice sprejetih družbeno-gospodarskih ukrepov za obnovitev staleža rib ali zaščito ekosistemov, zlasti na območjih in med skupnostmi, ki so najbolj prizadeti zaradi omejenih možnosti, in v najbolj oddaljenih regijah;

| 41. | ponovno izraža, da je treba povečati pomoč znanstvenemu raziskovanju, ki ga v ribiškem sektorju izvajajo različne države članice v okviru Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti; |
| --- | --- |

41.

ponovno izraža, da je treba povečati pomoč znanstvenemu raziskovanju, ki ga v ribiškem sektorju izvajajo različne države članice v okviru Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti;

| 42. | poziva, naj Skupnost pomaga pri sprejetju učinkovitih ukrepov, s katerimi bi zagotovili ustrezna sredstva za evakuacijo, pomoč in reševanje posadk; |
| --- | --- |

42.

poziva, naj Skupnost pomaga pri sprejetju učinkovitih ukrepov, s katerimi bi zagotovili ustrezna sredstva za evakuacijo, pomoč in reševanje posadk;

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij. |
| --- | --- |

43.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0343.

(2)  UL L 283, 31.10.2003, str. 51.

(3)  UL L 327, 22.12. 2000, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, 11. december 2007, P6_TA(2007)0595.

(5)  UL L 225, 12.8.1998, str. 16.

(6)  UL L 82, 22.3.2001, str. 16.

(7)  UL L 80, 23.3.2002, str. 29.

(8)  UL L 18, 21.1.1997, str. 1.

(9)  UL L 14, 20.1.2000, str. 29.

---

Sreda, 21. maj 2008

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/36

---

Poenostavljeno poslovno okolje za podjetja na področjih prava družb, računovodstva in revidiranja

P6_TA(2008)0220

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o poenostavljenem poslovnem okolju za podjetja na področjih prava družb, računovodstva in revidiranja (2007/2254(INI))

(2009/C 279 E/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „o poenostavljenem poslovnem okolju za podjetja na področjih prava družb, računovodstva in revidiranja“ (KOM(2007)0394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „o poenostavljenem poslovnem okolju za podjetja na področjih prava družb, računovodstva in revidiranja“ (KOM(2007)0394),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Evropa rezultatov – uporaba prava Skupnosti“ (KOM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Evropa rezultatov – uporaba prava Skupnosti“ (KOM(2007)0502),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Mala in srednje velika podjetja – ključna za zagotavljanje rasti in delovnih mest. Vmesni pregled sodobne politike MSP“ (KOM(2007)0592), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Mala in srednje velika podjetja – ključna za zagotavljanje rasti in delovnih mest. Vmesni pregled sodobne politike MSP“ (KOM(2007)0592),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za konkurenčnost z njegove 2832. seje dne 22. in 23. novembra 2007 na temo „Poenostavljeno poslovno okolje za podjetja na področjih prava družb, računovodstva in revidiranja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za konkurenčnost z njegove 2832. seje dne 22. in 23. novembra 2007 na temo „Poenostavljeno poslovno okolje za podjetja na področjih prava družb, računovodstva in revidiranja“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2008o mednarodnih standardih računovodskega poročanja (MSRP) in vodenju Uprave za mednarodne računovodske standarde (IASB) (1), v kateri je Parlament kritiziral predlog IASB o MSRP za mala in srednja podjetja in prosil Komisijo, naj razvije sodoben evropski računovodski okvir za mala in srednja podjetja, po možnosti s preoblikovanjem obstoječe zakonodaje v zvezi z računovodenjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2008o mednarodnih standardih računovodskega poročanja (MSRP) in vodenju Uprave za mednarodne računovodske standarde (IASB) (1), v kateri je Parlament kritiziral predlog IASB o MSRP za mala in srednja podjetja in prosil Komisijo, naj razvije sodoben evropski računovodski okvir za mala in srednja podjetja, po možnosti s preoblikovanjem obstoječe zakonodaje v zvezi z računovodenjem,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0101/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0101/2008),

Splošno

| 1. | pozdravlja splošni namen zgoraj navedenega sporočila Komisije o poenostavljenem poslovnem okolju za podjetja na področjih prava družb, računovodstva in revidiranja („sporočilo“), torej zmanjšanje upravnih obremenitev za podjetja v Evropi ter omogočanje podjetjem, da učinkoviteje sodelujejo pri konkurenci in da so uspešnejša v zelo konkurenčnem globalnem okolju; opozarja, da bi se morala Komisija pri zakonodajnih predlogih opreti na presojo vplivov zakonodaje, usmerjeno zlasti na srednja, mala in mikro podjetja, ki bo zagotovila pravno varnost in ohranila pravni red Skupnosti na vsem notranjem trgu ter zagotovila doslednost s procesom usklajevanja, ki je sedaj v teku v zvezi z računovodskim poročanjem in revidiranjem; opozarja tudi, da mora biti to v ravnotežju z interesi vseh zainteresiranih strani, tudi vlagateljev, lastnikov, upnikov in delavcev, kot tudi z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja splošni namen zgoraj navedenega sporočila Komisije o poenostavljenem poslovnem okolju za podjetja na področjih prava družb, računovodstva in revidiranja („sporočilo“), torej zmanjšanje upravnih obremenitev za podjetja v Evropi ter omogočanje podjetjem, da učinkoviteje sodelujejo pri konkurenci in da so uspešnejša v zelo konkurenčnem globalnem okolju; opozarja, da bi se morala Komisija pri zakonodajnih predlogih opreti na presojo vplivov zakonodaje, usmerjeno zlasti na srednja, mala in mikro podjetja, ki bo zagotovila pravno varnost in ohranila pravni red Skupnosti na vsem notranjem trgu ter zagotovila doslednost s procesom usklajevanja, ki je sedaj v teku v zvezi z računovodskim poročanjem in revidiranjem; opozarja tudi, da mora biti to v ravnotežju z interesi vseh zainteresiranih strani, tudi vlagateljev, lastnikov, upnikov in delavcev, kot tudi z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti;

Možnost 1

| 2. | na splošno zavrača Možnost 1, omenjeno v sporočilu, da se preuči, če naj se pravni red Skupnosti na področju prava družb skrči na tiste pravne akte, ki se posebej nanašajo na čezmejne primere; vseeno pa ne nasprotuje popolnoma razveljavitvi nekaterih določb, ki z vidika vpletenih niso več potrebne ali ki gospodarstvu ne prinašajo nobenih prednosti, če takšna razveljavitev ni v nasprotju z javnim interesom; |
| --- | --- |

2.

na splošno zavrača Možnost 1, omenjeno v sporočilu, da se preuči, če naj se pravni red Skupnosti na področju prava družb skrči na tiste pravne akte, ki se posebej nanašajo na čezmejne primere; vseeno pa ne nasprotuje popolnoma razveljavitvi nekaterih določb, ki z vidika vpletenih niso več potrebne ali ki gospodarstvu ne prinašajo nobenih prednosti, če takšna razveljavitev ni v nasprotju z javnim interesom;

| 3. | v zvezi s prvo možnostjo opozarja, da so navedene direktive o pravu družb, namreč druga (2), tretja (3), šesta (4) in dvanajsta (5) direktiva, omogočile primerljivost med podjetji, kar je pomembno za čezmejne dejavnosti vlagateljev in upnikov, zato se jih ne bi smelo odpraviti; |
| --- | --- |

3.

v zvezi s prvo možnostjo opozarja, da so navedene direktive o pravu družb, namreč druga (2), tretja (3), šesta (4) in dvanajsta (5) direktiva, omogočile primerljivost med podjetji, kar je pomembno za čezmejne dejavnosti vlagateljev in upnikov, zato se jih ne bi smelo odpraviti;

| 4. | v zvezi s prvo možnostjo opozarja, da je treba v obsežni presoji vplivov primerjati pričakovane prihranke pri odpravi direktiv s stroški notranjega trga s sedemindvajsetimi različnimi sistemi prava družb; |
| --- | --- |

4.

v zvezi s prvo možnostjo opozarja, da je treba v obsežni presoji vplivov primerjati pričakovane prihranke pri odpravi direktiv s stroški notranjega trga s sedemindvajsetimi različnimi sistemi prava družb;

| 5. | ugotavlja, da večina upravnih obremenitev, kot so večkratni zahtevki za predložitev podatkov in obveznosti objave, zlasti na davčnem in socialnem področju, ne spada v pristojnosti Skupnosti, saj jih na splošno povzročajo uprave držav članic; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da večina upravnih obremenitev, kot so večkratni zahtevki za predložitev podatkov in obveznosti objave, zlasti na davčnem in socialnem področju, ne spada v pristojnosti Skupnosti, saj jih na splošno povzročajo uprave držav članic;

Izvajanje v državah članicah

| 6. | poudarja, da države članice pogosto ne uporabljajo neobveznih ukrepov za zmanjšanje birokracije in zato možnosti poenostavitev, ki jih omogoča zakonodaja Skupnosti, ne posredujejo podjetjem, in da, ravno nasprotno, države članice poleg obstoječih zahtev EU uvedejo še strožja nacionalna pravila; poziva Komisijo, naj razišče, če je prenos direktiv, kot npr. direktive o preglednosti (6), vodil k pretirano natančnemu izvrševanju predpisov („gold plating“) v državah članicah; poudarja, da bi morala Komisija podpirati izmenjavo najboljših praks med državami članicami, tako da ponazarja pozitivni učinek različnih pobud na področju poenostavitev; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da države članice pogosto ne uporabljajo neobveznih ukrepov za zmanjšanje birokracije in zato možnosti poenostavitev, ki jih omogoča zakonodaja Skupnosti, ne posredujejo podjetjem, in da, ravno nasprotno, države članice poleg obstoječih zahtev EU uvedejo še strožja nacionalna pravila; poziva Komisijo, naj razišče, če je prenos direktiv, kot npr. direktive o preglednosti (6), vodil k pretirano natančnemu izvrševanju predpisov („gold plating“) v državah članicah; poudarja, da bi morala Komisija podpirati izmenjavo najboljših praks med državami članicami, tako da ponazarja pozitivni učinek različnih pobud na področju poenostavitev;

| 7. | priporoča, da se davčni organi držav članic med seboj uskladijo in kot osnovo za poenostavitev opredelijo skupne informacije, ki jih morajo posredovati podjetja; |
| --- | --- |

7.

priporoča, da se davčni organi držav članic med seboj uskladijo in kot osnovo za poenostavitev opredelijo skupne informacije, ki jih morajo posredovati podjetja;

Možnost 2

| 8. | načeloma daje prednost drugi možnosti, omenjeni v sporočilu, naj se zakonodajalec pri poenostavitvah osredotoči na posamezne konkretne ukrepe; meni, da lahko vsak specifični ukrep za poenostavitev prouči, ali je treba ukiniti določene zahteve v direktivah; |
| --- | --- |

8.

načeloma daje prednost drugi možnosti, omenjeni v sporočilu, naj se zakonodajalec pri poenostavitvah osredotoči na posamezne konkretne ukrepe; meni, da lahko vsak specifični ukrep za poenostavitev prouči, ali je treba ukiniti določene zahteve v direktivah;

| 9. | poudarja, da bo mogoče učinke sprememb direktiv oceniti šele čez čas, ter opozarja, da sta bili tretja in šesta direktiva o pravu družb pred kratkim spremenjeni z Direktivo 2007/63/ES (7) in da se rok za prenos Direktive 2007/63/ES izteče 31. decembra 2008; ugotavlja, da bi lahko zaradi nadaljnjih sprememb teh direktiv usklajena pravila pretvorbe ostala brez vsebine, vendar meni, da so potrebne nadaljnje posodobitve; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bo mogoče učinke sprememb direktiv oceniti šele čez čas, ter opozarja, da sta bili tretja in šesta direktiva o pravu družb pred kratkim spremenjeni z Direktivo 2007/63/ES (7) in da se rok za prenos Direktive 2007/63/ES izteče 31. decembra 2008; ugotavlja, da bi lahko zaradi nadaljnjih sprememb teh direktiv usklajena pravila pretvorbe ostala brez vsebine, vendar meni, da so potrebne nadaljnje posodobitve;

| 10. | opozarja, da je bila druga direktiva o pravu družb pred kratkim spremenjena z direktivo 2006/68/ES (8) in da se rok za prenos te direktive izteče 15. aprila 2008; v zvezi s tem opozarja na rezultate študije KPMG o izvedljivosti alternativnega sistema ohranjanja kapitala; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da je bila druga direktiva o pravu družb pred kratkim spremenjena z direktivo 2006/68/ES (8) in da se rok za prenos te direktive izteče 15. aprila 2008; v zvezi s tem opozarja na rezultate študije KPMG o izvedljivosti alternativnega sistema ohranjanja kapitala;

| 11. | poziva Komisijo, da pojasni odnos med direktivami o pravu družb, zlasti drugo, tretjo in šesto direktivo, ter MSRP; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, da pojasni odnos med direktivami o pravu družb, zlasti drugo, tretjo in šesto direktivo, ter MSRP;

| 12. | poudarja, da so revizije računovodskih izkazov in obveznosti objave pri javnih delniških družbah pomembne za delovanje notranjega trga v skladu s predpisi in da bi morali novi elektronski distribucijski kanali in tehnologije, kot npr. elektronske oblike poročanja (recimo XBRL) omogočiti cenovno ugodno, učinkovito in hitro izpolnitev obveznosti objave; glede na poenostavitve prve (9) in enajste (10) direktive o pravu družb pozdravlja načrtovano zmanjšanje obveznosti v zvezi z razkritji; vseeno pa poudarja, da bi morali tudi obveznosti objave – kot pri drugih ukrepih za poenostavitev – obravnavati od primera do primera s pomočjo konkretnih, individualnih ukrepov za poenostavitev na osnovi temeljite presoje vplivov; predlaga, da se izvzetja za mala in srednje velika podjetja ter mikro podjetja osredotočijo predvsem na zmanjševanje upravnih bremen in stroškov, vendar ne bi smela ogroziti upravičenih potreb po obveščanju in dostopa do finančnih priložnosti; spodbuja izmenjavanje najboljših praks o poenostavitvi in izvajanju pravil Skupnosti; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da so revizije računovodskih izkazov in obveznosti objave pri javnih delniških družbah pomembne za delovanje notranjega trga v skladu s predpisi in da bi morali novi elektronski distribucijski kanali in tehnologije, kot npr. elektronske oblike poročanja (recimo XBRL) omogočiti cenovno ugodno, učinkovito in hitro izpolnitev obveznosti objave; glede na poenostavitve prve (9) in enajste (10) direktive o pravu družb pozdravlja načrtovano zmanjšanje obveznosti v zvezi z razkritji; vseeno pa poudarja, da bi morali tudi obveznosti objave – kot pri drugih ukrepih za poenostavitev – obravnavati od primera do primera s pomočjo konkretnih, individualnih ukrepov za poenostavitev na osnovi temeljite presoje vplivov; predlaga, da se izvzetja za mala in srednje velika podjetja ter mikro podjetja osredotočijo predvsem na zmanjševanje upravnih bremen in stroškov, vendar ne bi smela ogroziti upravičenih potreb po obveščanju in dostopa do finančnih priložnosti; spodbuja izmenjavanje najboljših praks o poenostavitvi in izvajanju pravil Skupnosti;

| 13. | strinja se, da bi bilo družbam treba olajšati registracijo in sestavljanje, vlaganje ter objavljanje predpisanih informacij; priporoča, da se sestavljanje, vlaganje in objava predpisanih informacij opravijo prek medobratovalnega poslovnega registra za celotno EU; odločno spodbuja uporabo nove tehnologije, kot je razširljiv jezik za poslovno poročanje (XBRL); poudarja, da bi morale biti te informacije lahko dosegljive za vlagatelje, upnike, delavce in javne organe v vsej Evropski uniji; poziva Komisijo, naj predstavi načrt za uvajanje poročanja z uporabo XBRL v EU: |
| --- | --- |

13.

strinja se, da bi bilo družbam treba olajšati registracijo in sestavljanje, vlaganje ter objavljanje predpisanih informacij; priporoča, da se sestavljanje, vlaganje in objava predpisanih informacij opravijo prek medobratovalnega poslovnega registra za celotno EU; odločno spodbuja uporabo nove tehnologije, kot je razširljiv jezik za poslovno poročanje (XBRL); poudarja, da bi morale biti te informacije lahko dosegljive za vlagatelje, upnike, delavce in javne organe v vsej Evropski uniji; poziva Komisijo, naj predstavi načrt za uvajanje poročanja z uporabo XBRL v EU:

| 14. | poudarja, da spremembe računovodskih pravil EU iz leta 2006 med drugim vsebujejo zahtevo za poročilo o upravljanju podjetja in izboljšano razkritje zunajbilančnih poslov družb, ki kotirajo na borzi; opozarja, da je rok za prenos teh pravil 5. september 2008; spodbuja države članice k zgodnjemu izvrševanju teh pravil; poziva Komisijo, naj sodeluje s Svetom za mednarodne računovodske standarde (IASB) in nadalje izboljša obveščanje o zunajbilančnih instrumentih v letnih poročilih; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da spremembe računovodskih pravil EU iz leta 2006 med drugim vsebujejo zahtevo za poročilo o upravljanju podjetja in izboljšano razkritje zunajbilančnih poslov družb, ki kotirajo na borzi; opozarja, da je rok za prenos teh pravil 5. september 2008; spodbuja države članice k zgodnjemu izvrševanju teh pravil; poziva Komisijo, naj sodeluje s Svetom za mednarodne računovodske standarde (IASB) in nadalje izboljša obveščanje o zunajbilančnih instrumentih v letnih poročilih;

| 15. | meni, da je treba Statut evropske delniške družbe preoblikovati v enotnejšo pravno obliko Skupnosti; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba Statut evropske delniške družbe preoblikovati v enotnejšo pravno obliko Skupnosti;

| 16. | opozarja, da mora biti cilj poenostavitve upravnih obremenitev vzpodbujati MSP, da izrabijo priložnosti notranjega trga in čezmejnih dejavnosti; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da mora biti cilj poenostavitve upravnih obremenitev vzpodbujati MSP, da izrabijo priložnosti notranjega trga in čezmejnih dejavnosti;

| 17. | pozdravlja vpeljavo mikro podjetij, ki bi morale biti opravičene obveznosti računovodstva, letne revizije in objavljanja, določenih z zakonodajo na evropski ravni; predlaga, da se v sporočilu navedene mejne vrednosti za mikro podjetja v veliki meri ohranijo, vendar je zaskrbljen, da lahko doseganje vseh teh vrednosti povzroča težave, zlasti za podjetja z visokimi vložki; predlaga, da prehodno obdobje za obveznosti poročanja za podjetja, ki presegajo te mejne vrednosti, ustrezno podaljša; predlaga, da se preveri, ali bodo uvedena podobna prehodna obdobja za podjetja, ki spremenijo pravni status; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja vpeljavo mikro podjetij, ki bi morale biti opravičene obveznosti računovodstva, letne revizije in objavljanja, določenih z zakonodajo na evropski ravni; predlaga, da se v sporočilu navedene mejne vrednosti za mikro podjetja v veliki meri ohranijo, vendar je zaskrbljen, da lahko doseganje vseh teh vrednosti povzroča težave, zlasti za podjetja z visokimi vložki; predlaga, da prehodno obdobje za obveznosti poročanja za podjetja, ki presegajo te mejne vrednosti, ustrezno podaljša; predlaga, da se preveri, ali bodo uvedena podobna prehodna obdobja za podjetja, ki spremenijo pravni status;

| 18. | opozarja, da je, skupaj z mejnimi vrednostmi po četrti (11) in sedmi (12) direktivi o pravu družb za oprostitev MSP od določenih obveznosti na področju računovodstva in revizije, stabilno in izračunljivo upravljanje pomembno za pravno varnost in za omejevanje upravnih stroškov podjetij; v tem oziru opozarja na to, da je vprašljive mejne vrednosti iz četrte direktive spremenila ravno Direktiva 2006/46/ES (13) in da imajo države članice do 5. septembra 2008 čas za prenos te direktive, da je poleg tega širitev EU povečala raznolikost evropskih nacionalnih gospodarstev ter da revizija prispeva k spodbujanju razvoja močnega, zdravega in odgovornega tržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da je, skupaj z mejnimi vrednostmi po četrti (11) in sedmi (12) direktivi o pravu družb za oprostitev MSP od določenih obveznosti na področju računovodstva in revizije, stabilno in izračunljivo upravljanje pomembno za pravno varnost in za omejevanje upravnih stroškov podjetij; v tem oziru opozarja na to, da je vprašljive mejne vrednosti iz četrte direktive spremenila ravno Direktiva 2006/46/ES (13) in da imajo države članice do 5. septembra 2008 čas za prenos te direktive, da je poleg tega širitev EU povečala raznolikost evropskih nacionalnih gospodarstev ter da revizija prispeva k spodbujanju razvoja močnega, zdravega in odgovornega tržnega gospodarstva;

| 19. | izrecno poziva Komisijo, da ukrepa v zvezi s pozivom Sveta v njegovih sklepih iz 22. in 23. novembra 2007 po dejavnem spodbujanju odprte izmenjave najboljših praks med državami članicami o racionalizaciji obveznosti objave in o pogostejši rabi elektronskih pripomočkov v odnosih med podjetji in javnimi upravami ter med podjetji samimi; |
| --- | --- |

19.

izrecno poziva Komisijo, da ukrepa v zvezi s pozivom Sveta v njegovih sklepih iz 22. in 23. novembra 2007 po dejavnem spodbujanju odprte izmenjave najboljših praks med državami članicami o racionalizaciji obveznosti objave in o pogostejši rabi elektronskih pripomočkov v odnosih med podjetji in javnimi upravami ter med podjetji samimi;

| 20. | poziva Komisijo, da spodbudi države članice, da uskladijo razčlenitev obveznosti objave finančnih informacij, kot je to urejeno med drugim na Nizozemskem, in se zavzamejo za uvedbo novih tehnologij za znižanje stroškov obveznosti obveščanja, ne da bi se odrekli prednostim, ki jih te obveznosti ponujajo udeležencem na trgu, oblikovalcem politik in javni upravi; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, da spodbudi države članice, da uskladijo razčlenitev obveznosti objave finančnih informacij, kot je to urejeno med drugim na Nizozemskem, in se zavzamejo za uvedbo novih tehnologij za znižanje stroškov obveznosti obveščanja, ne da bi se odrekli prednostim, ki jih te obveznosti ponujajo udeležencem na trgu, oblikovalcem politik in javni upravi;

Sarbanes-Oxley

| 21. | poziva, da se poleg direktiv, navedenih v sporočilu, glede predpisov o birokratskih obremenitvah pregleda tudi direktive in predpise, ki so nastali v povezavi z ameriškim zakonom Sarbanes-Oxley, kot so na primer predpisi direktive o preglednosti informacij, pravnih pravil Skupnosti glede prospektov (14) ali četrte in sedme direktive o pravu družb; |
| --- | --- |

21.

poziva, da se poleg direktiv, navedenih v sporočilu, glede predpisov o birokratskih obremenitvah pregleda tudi direktive in predpise, ki so nastali v povezavi z ameriškim zakonom Sarbanes-Oxley, kot so na primer predpisi direktive o preglednosti informacij, pravnih pravil Skupnosti glede prospektov (14) ali četrte in sedme direktive o pravu družb;

Nadaljnja zakonodaja

| 22. | poudarja, da je treba pri vzpostavitvi poenostavljenega poslovnega okolja oblikovati tudi nov pravni okvir za podjetja; v povezavi s tem navaja štirinajsto direktivo o pravu družb o čezmejni spremembi registriranega sedeža in pravico, da podjetje izbere eno- ali dvotirni sistem upravljanja, ter zakonodajni predlog o evropskem podjetju v zasebni lasti, ki ga je Komisija predvidela do sredine leta 2008; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba pri vzpostavitvi poenostavljenega poslovnega okolja oblikovati tudi nov pravni okvir za podjetja; v povezavi s tem navaja štirinajsto direktivo o pravu družb o čezmejni spremembi registriranega sedeža in pravico, da podjetje izbere eno- ali dvotirni sistem upravljanja, ter zakonodajni predlog o evropskem podjetju v zasebni lasti, ki ga je Komisija predvidela do sredine leta 2008;

| 23. | meni, da so za oblikovanje uspešnega poslovnega okolja na nekaterih področjih nujno potrebni zakonodajni predpisi, na primer na področju preglednosti institucionalnih vlagateljev; |
| --- | --- |

23.

meni, da so za oblikovanje uspešnega poslovnega okolja na nekaterih področjih nujno potrebni zakonodajni predpisi, na primer na področju preglednosti institucionalnih vlagateljev;

| 24. | meni, da bi bil statut evropske družbe uspešnejši in učinkovitejši, če bi se vzpostavila skupna konsolidirana davčna osnova za pravne osebe; |
| --- | --- |

24.

meni, da bi bil statut evropske družbe uspešnejši in učinkovitejši, če bi se vzpostavila skupna konsolidirana davčna osnova za pravne osebe;

| 25. | meni, da je prikaz časovno razmejenih davčnih obveznosti v bilanci stanja za mala in srednja podjetja nesorazmerno breme, čeprav tisti, ki pregledujejo letni računovodski izkaz, od tega podatka nimajo nobene dodane vrednosti; tako predlaga črtanje tega podatka; |
| --- | --- |

25.

meni, da je prikaz časovno razmejenih davčnih obveznosti v bilanci stanja za mala in srednja podjetja nesorazmerno breme, čeprav tisti, ki pregledujejo letni računovodski izkaz, od tega podatka nimajo nobene dodane vrednosti; tako predlaga črtanje tega podatka;

| 26. | priporoča, da se uporabi načelo, po katerem podjetja podatke prijavijo samo enkrat in jim ni treba istih podatkov posredovati večkrat ali različnim naslovnikom; |
| --- | --- |

26.

priporoča, da se uporabi načelo, po katerem podjetja podatke prijavijo samo enkrat in jim ni treba istih podatkov posredovati večkrat ali različnim naslovnikom;

| 27. | priporoča, da se izvede posvetovanje o potrebi in izvedljivosti vzpostavitve regulatorja za računovodske storitve in revizijo; |
| --- | --- |

27.

priporoča, da se izvede posvetovanje o potrebi in izvedljivosti vzpostavitve regulatorja za računovodske storitve in revizijo;

*

- *

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0183.

(2)  Druga direktiva Sveta 77/91/EGS z dne 13. decembra 1976 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (UL L 26, 31.1.1977, str. 1). Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2006/99/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 137).

(3)  Tretja direktiva Sveta 78/855/EGS z dne 9. oktobra 1978 o združitvi delniških družb (UL L 295, 20.10.1978, str. 36).

(4)  Šesta direktiva Sveta 82/891/EGS z dne 17. decembra 1982 o delitvi delniških družb (UL L 378, 31.12.1982, str. 47). Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2007/63/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 300, 17.11.2007, str. 47).

(5)  Dvanajsta direktiva Sveta 89/667/EGS na področju prava družb z dne 21. decembra 1989 o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom (UL L 395, 30.12.1989, str. 40). Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2006/99/ES.

(6)  Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (UL L 390, 31.12.2004, str. 38). Direktiva, spremenjena z Direktivo 2008/22/ES (UL L 76, 19.3.2008, str. 50).

(7)  Direktiva 2007/63/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o spremembi Direktiv Sveta 78/855/EGS in 82/891/EGS glede zahteve po neodvisnem strokovnem poročilu ob združitvi ali delitvi delniških družb (UL L 300, 17.11.2007, str. 47).

(8)  Direktiva 2006/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o spremembi Direktive Sveta 77/91/EGS glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala (UL L 264, 25.9.2006, str. 32).

(9)  Prva direktiva Sveta 68/151/EGS z dne 9. marca 1968 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (UL L 65, 14.3.1968, str. 8). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/99/ES.

(10)  Enajsta Direktiva Sveta 89/666/EGS z dne 21. decembra 1989 o razkritjih podružnic, ki jih v državi članici odprejo nekatere oblike družb za katere velja zakonodaja druge države (UL L 395, 30.12.1989, str. 36).

(11)  Četrta direktiva Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (UL L 222, 14.8.1978, str. 11). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 224, 16.8.2006, str. 1).

(12)  Sedma direktiva Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (UL L 193, 18.7.1983, str.1). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/99/ES.

(13)  Direktiva 2006/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, 83/349/EGS o konsolidiranih računovodskih izkazih, 86/635/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij ter 91/674/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic (UL L 224, 16.8.2006, str. 1).

(14)  Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje (UL L 345, 31.12.2003, str. 64). Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2008/11/ES (UL L 76, 19.3.2008, str. 37).

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/40

---

Ženske in znanost

P6_TA(2008)0221

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o ženskah in znanosti (2007/2206(INI))

(2009/C 279 E/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 20. maja 1999 o ženskah in znanosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 20. maja 1999 o ženskah in znanosti (1),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 26. junija 2001 o znanosti in družbi ter o ženskah v znanosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 26. junija 2001 o znanosti in družbi ter o ženskah v znanosti (2),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 27. novembra 2003 o enakem dostopu in udeležbi žensk in moških v družbi znanja, usmerjeni k rasti in inovacijam (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 27. novembra 2003 o enakem dostopu in udeležbi žensk in moških v družbi znanja, usmerjeni k rasti in inovacijam (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. aprila 2005 o krepitvi človeških virov na področju znanosti in tehnologije v evropskem raziskovalnem prostoru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. aprila 2005 o krepitvi človeških virov na področju znanosti in tehnologije v evropskem raziskovalnem prostoru,

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (4) (Sedmi okvirni program), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (4) (Sedmi okvirni program),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o spremembi Direktive Sveta 76/207/EGS o izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o spremembi Direktive Sveta 76/207/EGS o izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev (5),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta sporočila Komisije z dne 4. decembra 2001 z naslovom „Akcijski načrt o znanosti in družbi“ (KOM(2001)0714), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta sporočila Komisije z dne 4. decembra 2001 z naslovom „Akcijski načrt o znanosti in družbi“ (KOM(2001)0714),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije z naslovom „Ženske in znanost: odličnost in inovacije – enakost spolov v znanosti“ (SEK(2005)0370), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije z naslovom „Ženske in znanost: odličnost in inovacije – enakost spolov v znanosti“ (SEK(2005)0370),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom „Evropski raziskovalni prostor: Nove perspektive“ (KOM(2007)0161) in spremnega delovnega dokumenta osebja Komisije (SEK(2007)0412), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom „Evropski raziskovalni prostor: Nove perspektive“ (KOM(2007)0161) in spremnega delovnega dokumenta osebja Komisije (SEK(2007)0412),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2000 o sporočilu Komisije z naslovom: „Ženske in znanost – mobiliziranje žensk za obogatitev evropskega raziskovanja“ (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2000 o sporočilu Komisije z naslovom: „Ženske in znanost – mobiliziranje žensk za obogatitev evropskega raziskovanja“ (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2004 o uskladitvi poklicnega, družinskega in zasebnega življenja (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2004 o uskladitvi poklicnega, družinskega in zasebnega življenja (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. marca 2006 z naslovom „Načrt za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010“ (KOM(2006)0092) in z njim povezane resolucije z dne 13. marca 2007 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. marca 2006 z naslovom „Načrt za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010“ (KOM(2006)0092) in z njim povezane resolucije z dne 13. marca 2007 (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2007 o regulativnem okviru za ukrepe usklajevanja družinskega življenja in študijskega časa za mlade ženske v Evropski uniji (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2007 o regulativnem okviru za ukrepe usklajevanja družinskega življenja in študijskega časa za mlade ženske v Evropski uniji (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2007 o enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji – 2007 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2007 o enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji – 2007 (10),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0165/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0165/2008),

| A. | ker je evropski sektor raziskav bistven za gospodarski razvoj Evropske unije in mora Evropska unija kot del izpolnitve lizbonske strategije za rast in zaposlovanje pridobiti 700 000 dodatnih raziskovalcev, |
| --- | --- |

A.

ker je evropski sektor raziskav bistven za gospodarski razvoj Evropske unije in mora Evropska unija kot del izpolnitve lizbonske strategije za rast in zaposlovanje pridobiti 700 000 dodatnih raziskovalcev,

| B. | ker so raziskovalke v Evropski uniji v manjšini in v povprečju predstavljajo 35 % vseh raziskovalcev v vladnem sektorju in visokem šolstvu ter le 18 % vseh raziskovalcev v zasebnem sektorju, |
| --- | --- |

B.

ker so raziskovalke v Evropski uniji v manjšini in v povprečju predstavljajo 35 % vseh raziskovalcev v vladnem sektorju in visokem šolstvu ter le 18 % vseh raziskovalcev v zasebnem sektorju,

| C. | ker je splošno znano, da raznolikost povečuje ustvarjalnost v poslovnem okolju, in ker bi lahko rekli, da enako velja za raziskave, |
| --- | --- |

C.

ker je splošno znano, da raznolikost povečuje ustvarjalnost v poslovnem okolju, in ker bi lahko rekli, da enako velja za raziskave,

| D. | ker delež žensk na najvišjih položajih v akademskem svetu redko presega 20 % in je za moške trikrat verjetneje, da bodo dosegli profesorsko enakovredno mesto, |
| --- | --- |

D.

ker delež žensk na najvišjih položajih v akademskem svetu redko presega 20 % in je za moške trikrat verjetneje, da bodo dosegli profesorsko enakovredno mesto,

| E. | ker je celo v državah članicah na razpolago še vedno malo po spolu razčlenjenih podatkov o raziskovalcih glede na kvalifikacije, znanstveno področje in starost, |
| --- | --- |

E.

ker je celo v državah članicah na razpolago še vedno malo po spolu razčlenjenih podatkov o raziskovalcih glede na kvalifikacije, znanstveno področje in starost,

| F. | ker se raziskovalke soočajo z več težavami pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja kot raziskovalci, |
| --- | --- |

F.

ker se raziskovalke soočajo z več težavami pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja kot raziskovalci,

| G. | ker je še vedno znatno premalo žensk na vodstvenih položajih v znanosti, |
| --- | --- |

G.

ker je še vedno znatno premalo žensk na vodstvenih položajih v znanosti,

| H. | ker je zastopanost žensk v univerzitetnih organih odločanja premajhna za izvajanje politik, uravnoteženih glede na spol, |
| --- | --- |

H.

ker je zastopanost žensk v univerzitetnih organih odločanja premajhna za izvajanje politik, uravnoteženih glede na spol,

| I. | ker delež žensk v znanstvenih odborih v večini držav ne dosega deleža moških, |
| --- | --- |

I.

ker delež žensk v znanstvenih odborih v večini držav ne dosega deleža moških,

| J. | ker je eno od prednostnih področij delovanja EU v prej navedenem Načrtu za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 enaka zastopanost pri odločanju, vključno s ciljem zagotoviti 25 % žensk na vodilnih položajih v raziskavah v javnem sektorju, ki ga je treba izpolniti do leta 2010, |
| --- | --- |

J.

ker je eno od prednostnih področij delovanja EU v prej navedenem Načrtu za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 enaka zastopanost pri odločanju, vključno s ciljem zagotoviti 25 % žensk na vodilnih položajih v raziskavah v javnem sektorju, ki ga je treba izpolniti do leta 2010,

| K. | ker Evropski raziskovalni svet ni dosegel uravnoteženosti glede na spol, saj je v znanstvenem svetu od 22 članov le 5 žensk, |
| --- | --- |

K.

ker Evropski raziskovalni svet ni dosegel uravnoteženosti glede na spol, saj je v znanstvenem svetu od 22 članov le 5 žensk,

| L. | ker zasedajo ženske v povprečju le 15 % vodilnih akademskih položajev in imajo zato občutno manj vpliva glede na položaje odločanja na področju raziskav, čeprav je več kakor 50 % študentov v EU žensk in pridobijo 43 % doktoratov v EU, |
| --- | --- |

L.

ker zasedajo ženske v povprečju le 15 % vodilnih akademskih položajev in imajo zato občutno manj vpliva glede na položaje odločanja na področju raziskav, čeprav je več kakor 50 % študentov v EU žensk in pridobijo 43 % doktoratov v EU,

| M. | ker poročilo Komisije iz leta 2008 z naslovom „Prava pot v labirintu: več žensk na vodilnih položajih na področju raziskav“ kaže, da čeprav so pregledni in pravični postopki ocenjevanja in napredovanja potrebni instrumenti, sami po sebi ne zadostujejo: treba je spremeniti kulturo, da se izboljša ravnovesje med spoloma pri odločanju na področju raziskav, |
| --- | --- |

M.

ker poročilo Komisije iz leta 2008 z naslovom „Prava pot v labirintu: več žensk na vodilnih položajih na področju raziskav“ kaže, da čeprav so pregledni in pravični postopki ocenjevanja in napredovanja potrebni instrumenti, sami po sebi ne zadostujejo: treba je spremeniti kulturo, da se izboljša ravnovesje med spoloma pri odločanju na področju raziskav,

| N. | ker Sedmi okvirni program za predloge projektov ne zahteva obveznih akcijskih načrtov glede na spol, |
| --- | --- |

N.

ker Sedmi okvirni program za predloge projektov ne zahteva obveznih akcijskih načrtov glede na spol,

| O. | ker študije kažejo, da sedanji sistemi ocenjevanja in zaposlovanja niso nevtralni glede na spol, |
| --- | --- |

O.

ker študije kažejo, da sedanji sistemi ocenjevanja in zaposlovanja niso nevtralni glede na spol,

| 1. | opozarja države članice, da izobraževalni sistemi v Evropski uniji še vedno podpirajo stereotipe o spolih, zlasti na raziskovalnih področjih, kot so naravoslovne znanosti; |
| --- | --- |

1.

opozarja države članice, da izobraževalni sistemi v Evropski uniji še vedno podpirajo stereotipe o spolih, zlasti na raziskovalnih področjih, kot so naravoslovne znanosti;

| 2. | meni, da je zelo pomembno spodbujati znanost kot zanimivo področje za oba spola že od zgodnjih let; poziva, naj se to upošteva pri načrtovanju učnega gradiva in usposabljanju učiteljev; spodbuja univerze in fakultete, naj preučijo svoje izbirne postopke pri vpisu, da bi prepoznale morebitno diskriminacijo na podlagi spola, in jih ustrezno popravijo; |
| --- | --- |

2.

meni, da je zelo pomembno spodbujati znanost kot zanimivo področje za oba spola že od zgodnjih let; poziva, naj se to upošteva pri načrtovanju učnega gradiva in usposabljanju učiteljev; spodbuja univerze in fakultete, naj preučijo svoje izbirne postopke pri vpisu, da bi prepoznale morebitno diskriminacijo na podlagi spola, in jih ustrezno popravijo;

| 3. | ugotavlja, da sčasoma prekomerno velik delež znanstvenic opusti svoj poklic; ocenjuje, da je treba ta pojav, ki se pogosto opisuje z modelom „puščajočega cevovoda“, preučiti na podlagi različnih modelov, med drugim z modelom „dejavnikov odbijanja in pritegnitve“; poziva pristojne organe, naj pri predlaganju rešitev upoštevajo različne dejavnike, kot so delovno okolje, stereotipi o poklicih, konkurenca, zahteve v zvezi z mobilnostjo in družinske obveznosti; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da sčasoma prekomerno velik delež znanstvenic opusti svoj poklic; ocenjuje, da je treba ta pojav, ki se pogosto opisuje z modelom „puščajočega cevovoda“, preučiti na podlagi različnih modelov, med drugim z modelom „dejavnikov odbijanja in pritegnitve“; poziva pristojne organe, naj pri predlaganju rešitev upoštevajo različne dejavnike, kot so delovno okolje, stereotipi o poklicih, konkurenca, zahteve v zvezi z mobilnostjo in družinske obveznosti;

| 4. | ugotavlja, da tradicionalni pristop k ocenjevanju „odličnosti“ in „uspešnosti“, med drugim glede na število objav, morda ni nevtralen glede na spol, temveč je omejujoč in ne upošteva razpoložljivih virov, kot so finančna sredstva, prostor, oprema in osebje, ter bistvenih značilnosti vsakega raziskovalca, kot je sposobnost organiziranja in ohranjanja povezanosti raziskovalne ekipe ali usposabljanja mladih članov ekipe; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da tradicionalni pristop k ocenjevanju „odličnosti“ in „uspešnosti“, med drugim glede na število objav, morda ni nevtralen glede na spol, temveč je omejujoč in ne upošteva razpoložljivih virov, kot so finančna sredstva, prostor, oprema in osebje, ter bistvenih značilnosti vsakega raziskovalca, kot je sposobnost organiziranja in ohranjanja povezanosti raziskovalne ekipe ali usposabljanja mladih članov ekipe;

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj pri opredeljevanju pojmov odličnosti in „dobrega raziskovalca“ ustrezno upoštevajo razlike med moško in žensko znanstveno poklicno potjo; poudarja, da so prispevki raziskovalk v svet raziskav tudi različni pogledi in izbire raziskovalnih tem; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in države članice, naj pri opredeljevanju pojmov odličnosti in „dobrega raziskovalca“ ustrezno upoštevajo razlike med moško in žensko znanstveno poklicno potjo; poudarja, da so prispevki raziskovalk v svet raziskav tudi različni pogledi in izbire raziskovalnih tem;

| 6. | obžaluje, da premori, ki si jih vzamejo ženske v znanstvenem poklicu zaradi družine, negativno vplivajo na njihove priložnosti za poklicno napredovanje, saj večina njihovih moških kolegov ne naredi premora in lahko tako doseže primerljive položaje v mlajših letih in si tako pridobi prednost za nadaljnjo poklicno pot; zato poziva, da se pri odličnosti kot merilo upošteva starost hkrati z družinskimi razmerami, vključno s tem, koliko vzdrževanih oseb ima raziskovalec; zato poziva, naj vsi e raziskovalni organi EU in univerze izdajajo štipendije za doktorski študij v skladu z nacionalnimi določbami o porodniškem dopustu; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da premori, ki si jih vzamejo ženske v znanstvenem poklicu zaradi družine, negativno vplivajo na njihove priložnosti za poklicno napredovanje, saj večina njihovih moških kolegov ne naredi premora in lahko tako doseže primerljive položaje v mlajših letih in si tako pridobi prednost za nadaljnjo poklicno pot; zato poziva, da se pri odličnosti kot merilo upošteva starost hkrati z družinskimi razmerami, vključno s tem, koliko vzdrževanih oseb ima raziskovalec; zato poziva, naj vsi e raziskovalni organi EU in univerze izdajajo štipendije za doktorski študij v skladu z nacionalnimi določbami o porodniškem dopustu;

| 7. | poudarja, da starostne omejitve za podeljevanje štipendij prizadenejo mlade, ki skrbijo za vzdrževane osebe, to pa so v glavnem ženske; zato poziva Komisijo in države članice, naj za takšne okoliščine predvidijo zakonodajne ukrepe, s katerimi bodo to pomanjkljivost odpravile, tako da se mladim za vsako leto, ko skrbijo za vzdrževane osebe, podaljša rok za oddajo vlog za eno leto; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da starostne omejitve za podeljevanje štipendij prizadenejo mlade, ki skrbijo za vzdrževane osebe, to pa so v glavnem ženske; zato poziva Komisijo in države članice, naj za takšne okoliščine predvidijo zakonodajne ukrepe, s katerimi bodo to pomanjkljivost odpravile, tako da se mladim za vsako leto, ko skrbijo za vzdrževane osebe, podaljša rok za oddajo vlog za eno leto;

| 8. | ugotavlja, da je mobilnost bistvena za razvijanje in zagotavljanje napredovanja v karieri raziskovalca, kar je včasih težko uskladiti z družinskim življenjem, ter da je treba za lažje izvajanje tega sprejeti ustrezne politične ukrepe; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je mobilnost bistvena za razvijanje in zagotavljanje napredovanja v karieri raziskovalca, kar je včasih težko uskladiti z družinskim življenjem, ter da je treba za lažje izvajanje tega sprejeti ustrezne politične ukrepe;

| 9. | poudarja vlogo infrastrukture za omogočanje trajnostnega ravnotežja med poklicnim in zasebnim življenjem, pa tudi, da je pomembno okrepiti varnost znanstvenih poklicev; |
| --- | --- |

9.

poudarja vlogo infrastrukture za omogočanje trajnostnega ravnotežja med poklicnim in zasebnim življenjem, pa tudi, da je pomembno okrepiti varnost znanstvenih poklicev;

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo razmere tako, da vključijo družinski vidik prek možnosti za prilagodljiv delovni čas, boljše zmogljivosti za otroško varstvo in določbe o socialni varnosti prek meja; poziva k takim pogojem za starševski dopust, ki bi moškim in ženskam dejansko dopuščali možnost izbire; poudarja, da so za usklajevanje družinskega življenja in dela odgovorni oboji, moški in ženske; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo razmere tako, da vključijo družinski vidik prek možnosti za prilagodljiv delovni čas, boljše zmogljivosti za otroško varstvo in določbe o socialni varnosti prek meja; poziva k takim pogojem za starševski dopust, ki bi moškim in ženskam dejansko dopuščali možnost izbire; poudarja, da so za usklajevanje družinskega življenja in dela odgovorni oboji, moški in ženske;

| 11. | opaža da prej omenjeno poročilo Komisije iz leta 2008 zaključuje, da je zavezanost na najvišji ravni bistvena, da se doseže enakost med spoloma na področju raziskav, ter da je treba enako zavezanost pokazati na nacionalni in na institucionalni ravni; |
| --- | --- |

11.

opaža da prej omenjeno poročilo Komisije iz leta 2008 zaključuje, da je zavezanost na najvišji ravni bistvena, da se doseže enakost med spoloma na področju raziskav, ter da je treba enako zavezanost pokazati na nacionalni in na institucionalni ravni;

| 12. | poziva države članice, naj preučijo dejavnike, zaradi katerih ni veliko žensk na višjih delovnih mestih na univerzah in v rektoratih, kar močno zmanjšuje njihov vpliv pri odločanju na področju raziskav v Evropski uniji, ter predlagajo ustrezne rešitve; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj preučijo dejavnike, zaradi katerih ni veliko žensk na višjih delovnih mestih na univerzah in v rektoratih, kar močno zmanjšuje njihov vpliv pri odločanju na področju raziskav v Evropski uniji, ter predlagajo ustrezne rešitve;

| 13. | spodbuja univerze, raziskovalne inštitute in zasebna podjetja, naj pri svoji organizaciji sprejmejo in izvajajo strategije enakosti med moškimi in ženskami ter v procesu odločanja opravijo presojo vplivov z vidika spola; |
| --- | --- |

13.

spodbuja univerze, raziskovalne inštitute in zasebna podjetja, naj pri svoji organizaciji sprejmejo in izvajajo strategije enakosti med moškimi in ženskami ter v procesu odločanja opravijo presojo vplivov z vidika spola;

| 14. | poziva Komisijo k ukrepom za ozaveščanje o vprašanju enakih možnosti na področju znanosti in raziskav znotraj znanstvene skupnosti; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo k ukrepom za ozaveščanje o vprašanju enakih možnosti na področju znanosti in raziskav znotraj znanstvene skupnosti;

| 15. | poziva Komisijo in države članice k preglednejšemu postopku zaposlovanja in k uvedbi obveznosti zagotavljanja ravnotežja glede na spol v ocenjevalnih komisijah, izbirnih in vseh drugih odborih, pa tudi v imenovanih komisijah in odborih, z nezavezujočim ciljem najmanj 40 % žensk in najmanj 40 % moških; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in države članice k preglednejšemu postopku zaposlovanja in k uvedbi obveznosti zagotavljanja ravnotežja glede na spol v ocenjevalnih komisijah, izbirnih in vseh drugih odborih, pa tudi v imenovanih komisijah in odborih, z nezavezujočim ciljem najmanj 40 % žensk in najmanj 40 % moških;

| 16. | kritizira neambiciozni in nezadostni cilj EU doseči 25-odstotno zaposlenost žensk na vodilnih položajih v javnem sektorju raziskav ter opominja Komisijo in države članice, da je za enakost med spoloma potrebna vsaj 40-odstotna udeležba žensk; |
| --- | --- |

16.

kritizira neambiciozni in nezadostni cilj EU doseči 25-odstotno zaposlenost žensk na vodilnih položajih v javnem sektorju raziskav ter opominja Komisijo in države članice, da je za enakost med spoloma potrebna vsaj 40-odstotna udeležba žensk;

| 17. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se posveti pozornost udeležbi žensk v znanstveno raziskovalnih programih, tako da zagotovi ciljno usmerjeno usposabljanje za ozaveščenost o pomenu vidika spola za osebe na položajih odločanja, v svetovalnih odborih in komisijah za ocenjevanje, tiste, ki pripravljajo povabila k oddaji ponudb in razpise ter tiste, ki vodijo pogajanja za dodeljevanje naročil; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se posveti pozornost udeležbi žensk v znanstveno raziskovalnih programih, tako da zagotovi ciljno usmerjeno usposabljanje za ozaveščenost o pomenu vidika spola za osebe na položajih odločanja, v svetovalnih odborih in komisijah za ocenjevanje, tiste, ki pripravljajo povabila k oddaji ponudb in razpise ter tiste, ki vodijo pogajanja za dodeljevanje naročil;

| 18. | poziva Komisijo, naj pri razpisih za zbiranje ponudb iz Sedmega okvirnega programa zagotovi, da bo uravnotežena zastopanost moških in žensk pozitivno ocenjena; poziva države članice, naj to uvedejo tudi v svoje nacionalne in regionalne programe; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj pri razpisih za zbiranje ponudb iz Sedmega okvirnega programa zagotovi, da bo uravnotežena zastopanost moških in žensk pozitivno ocenjena; poziva države članice, naj to uvedejo tudi v svoje nacionalne in regionalne programe;

| 19. | meni, da so akcijski načrti glede na spol v fazi predloga in ocenjevanja Sedmega okvirnega programa bistveni del splošne strategije vključevanja vprašanja spolov in politike enakosti med spoloma v Evropski uniji; zato meni, da morajo ostati sestavni del evropskega financiranja raziskav; |
| --- | --- |

19.

meni, da so akcijski načrti glede na spol v fazi predloga in ocenjevanja Sedmega okvirnega programa bistveni del splošne strategije vključevanja vprašanja spolov in politike enakosti med spoloma v Evropski uniji; zato meni, da morajo ostati sestavni del evropskega financiranja raziskav;

| 20. | je trdno prepričan, da je treba sprejeti posebne ukrepe zaposlovanja, usposabljanja in izvajanja odnosov z javnostjo za spodbujanje večje prisotnosti žensk na področjih, kakršna so tehnologija, fizika, inženiring, računalništvo in druga področja; |
| --- | --- |

20.

je trdno prepričan, da je treba sprejeti posebne ukrepe zaposlovanja, usposabljanja in izvajanja odnosov z javnostjo za spodbujanje večje prisotnosti žensk na področjih, kakršna so tehnologija, fizika, inženiring, računalništvo in druga področja;

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo pozitivne ukrepe za spodbujanje raziskovalk in nadaljnji razvoj shem podpore in mentorstva ter politik spodbujanja z jasnimi cilji; ugotavlja, da bi razvoj podpornih struktur za poklicno usmerjanje in zagotavljanje svetovanja, usmerjenega med drugim na znanstvenice lahko omogočil posebno dobre rezultate; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo pozitivne ukrepe za spodbujanje raziskovalk in nadaljnji razvoj shem podpore in mentorstva ter politik spodbujanja z jasnimi cilji; ugotavlja, da bi razvoj podpornih struktur za poklicno usmerjanje in zagotavljanje svetovanja, usmerjenega med drugim na znanstvenice lahko omogočil posebno dobre rezultate;

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo učinkovito politiko za odpravo razlik v plačah med moškimi in ženskami; opozarja, da mora načelo enakega plačila na področju znanosti veljati tudi za štipendije in honorarje; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo učinkovito politiko za odpravo razlik v plačah med moškimi in ženskami; opozarja, da mora načelo enakega plačila na področju znanosti veljati tudi za štipendije in honorarje;

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo sredstva za raziskave, namenjena ženskam, s katerimi bi se spopadli s premajhnim financiranjem žensk na področju raziskav; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo sredstva za raziskave, namenjena ženskam, s katerimi bi se spopadli s premajhnim financiranjem žensk na področju raziskav;

| 24. | poudarja, kako pomembno je spodbujati dekleta, da se odločijo za znanstveni poklic, ter predlaga, da Komisija in države članice to storijo tako, da spodbujajo raziskovalke kot vzornice ter prilagodijo in izvajajo druge ukrepe za doseganje tega cilja; |
| --- | --- |

24.

poudarja, kako pomembno je spodbujati dekleta, da se odločijo za znanstveni poklic, ter predlaga, da Komisija in države članice to storijo tako, da spodbujajo raziskovalke kot vzornice ter prilagodijo in izvajajo druge ukrepe za doseganje tega cilja;

| 25. | spodbuja države članice, naj spodbujajo ukrepe za povečanje ozaveščenosti, s katerimi bodo obveščale in spodbujale dekleta, da se izobražujejo na znanstvenih in tehnoloških univerzitetnih smereh in na njih diplomirajo; spodbuja države članice, naj izboljšajo procese delitve znanja, saj so v različnih državah članicah na voljo zelo različni vzorci izbire izobraževanja; |
| --- | --- |

25.

spodbuja države članice, naj spodbujajo ukrepe za povečanje ozaveščenosti, s katerimi bodo obveščale in spodbujale dekleta, da se izobražujejo na znanstvenih in tehnoloških univerzitetnih smereh in na njih diplomirajo; spodbuja države članice, naj izboljšajo procese delitve znanja, saj so v različnih državah članicah na voljo zelo različni vzorci izbire izobraževanja;

| 26. | opozarja, da so na univerzah potrebni posebni programi, s katerimi bi povečali zanimanje mladih deklet in žensk, da bi stopile na znanstveno poklicno pot; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da so na univerzah potrebni posebni programi, s katerimi bi povečali zanimanje mladih deklet in žensk, da bi stopile na znanstveno poklicno pot;

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo programe usposabljanja in podpore za mlade znanstvenice pri sodelovanju v raziskovalnih programih in prošnjah za dodelitev štipendije, da bi jim pomagale ostati v akademskem in raziskovalnem svetu; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo programe usposabljanja in podpore za mlade znanstvenice pri sodelovanju v raziskovalnih programih in prošnjah za dodelitev štipendije, da bi jim pomagale ostati v akademskem in raziskovalnem svetu;

| 28. | pozdravlja dejavnosti nevladnih organizacij ter agencij na evropski in nacionalni ravni, ki si prizadevajo za večjo udeleženost žensk v znanosti in povečanje števila znanstvenic na položajih odločanja; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja dejavnosti nevladnih organizacij ter agencij na evropski in nacionalni ravni, ki si prizadevajo za večjo udeleženost žensk v znanosti in povečanje števila znanstvenic na položajih odločanja;

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj še bolj okrepijo oblikovanje mrež med znanstvenicami na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni EU, saj je bilo slednje opredeljeno kot nujno orodje za krepitev vloge žensk, da bi pritegnili več žensk v znanstveni poklic ter spodbudili znanstvenice k sodelovanju v politični razpravi in povečali njihovo poklicno napredovanje; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo in države članice, naj še bolj okrepijo oblikovanje mrež med znanstvenicami na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni EU, saj je bilo slednje opredeljeno kot nujno orodje za krepitev vloge žensk, da bi pritegnili več žensk v znanstveni poklic ter spodbudili znanstvenice k sodelovanju v politični razpravi in povečali njihovo poklicno napredovanje;

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

30.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 201, 16.7.1999, str. 1.

(2)  UL C 199, 14.7.2001, str. 1.

(3)  UL C 317, 30.12.2003, str. 6.

(4)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

(5)  UL L 269, 5.10.2002, str. 15.

(6)  UL C 309, 27.10.2000, str. 57.

(7)  UL C 102 E, 28.4.2004, str. 492.

(8)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 56.

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0265.

(10)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0423.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/44

---

Boljše razstavljanje ladij (zelena knjiga)

P6_TA(2008)0222

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o zeleni knjigi o boljšem razstavljanju ladij (2007/2279(INI))

(2009/C 279 E/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zelene knjige o boljšem razstavljanju ladij (KOM(2007)0269), ki jo je sprejela Komisija 22. maja 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige o boljšem razstavljanju ladij (KOM(2007)0269), ki jo je sprejela Komisija 22. maja 2007,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 6 Pogodbe, na podlagi katerih je treba zahteve varstva okolja vključevati v opredelitve in izvajanje politik Skupnosti, da se zagotovi spodbujanje okoljskega trajnostnega razvoja gospodarske dejavnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 6 Pogodbe, na podlagi katerih je treba zahteve varstva okolja vključevati v opredelitve in izvajanje politik Skupnosti, da se zagotovi spodbujanje okoljskega trajnostnega razvoja gospodarske dejavnosti,

| — | ob upoštevanju smernic za azijske države in Turčijo o varnosti in zdravju pri razstavljanju ladij, ki jih je Mednarodna organizacija dela sprejela (MOD) marca 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za azijske države in Turčijo o varnosti in zdravju pri razstavljanju ladij, ki jih je Mednarodna organizacija dela sprejela (MOD) marca 2004,

| — | ob upoštevanju člena 175 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 175 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov (1) (uredba o pošiljkah odpadkov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov (1) (uredba o pošiljkah odpadkov),

| — | ob upoštevanju Baselske konvencije o nadzoru prehoda nevarnih odpadkov prek meja in njihovega odstranjevanja (Baselska konvencija), ki so jo sprejeli Združeni narodi 22. marca 1989 kot ureditveni okvir za mednarodne pošiljke nevarnih odpadkov; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Baselske konvencije o nadzoru prehoda nevarnih odpadkov prek meja in njihovega odstranjevanja (Baselska konvencija), ki so jo sprejeli Združeni narodi 22. marca 1989 kot ureditveni okvir za mednarodne pošiljke nevarnih odpadkov;

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varstvo hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za promet in turizem (A6-0156/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varstvo hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za promet in turizem (A6-0156/2008),

| A. | ker se velike morske ladje razstavljajo na južnoazijskih obalah in drugje v razmerah, ki so okolju škodljive in so v nasprotju z načeli glede dostojanstva človeka; ker nekatere od teh ladij izvirajo iz Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker se velike morske ladje razstavljajo na južnoazijskih obalah in drugje v razmerah, ki so okolju škodljive in so v nasprotju z načeli glede dostojanstva človeka; ker nekatere od teh ladij izvirajo iz Evropske unije,

| B. | ker skrajno nizki stroški dela, popolnoma nezadostni varnostni predpisi in pomanjkljiva ali neobstoječa okoljska zakonodaja v zvezi z razstavljanjem ladij v državah, kot so Bangladeš, Indija in Pakistan, omogočajo dokaj visoke cene za ostanke, zato te države privlačijo lastnike ladij, |
| --- | --- |

B.

ker skrajno nizki stroški dela, popolnoma nezadostni varnostni predpisi in pomanjkljiva ali neobstoječa okoljska zakonodaja v zvezi z razstavljanjem ladij v državah, kot so Bangladeš, Indija in Pakistan, omogočajo dokaj visoke cene za ostanke, zato te države privlačijo lastnike ladij,

| C. | ker je Komisija v svoji študiji iz leta 2000 (2) že preučila gospodarski vidik razreza ladij, vendar se je vzdržala kakršnih koli ukrepov, ker je študija pokazala, da je zelo težko doseči gospodarsko upravičeno recikliranje ladij ter hkrati spoštovati okoljske standarde; ker je nesprejemljivo dajati prednost kratkoročnim dobičkom pred človeškimi življenji in onesnaževanjem okolja, |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija v svoji študiji iz leta 2000 (2) že preučila gospodarski vidik razreza ladij, vendar se je vzdržala kakršnih koli ukrepov, ker je študija pokazala, da je zelo težko doseči gospodarsko upravičeno recikliranje ladij ter hkrati spoštovati okoljske standarde; ker je nesprejemljivo dajati prednost kratkoročnim dobičkom pred človeškimi življenji in onesnaževanjem okolja,

| D. | ker je obžalovanja vredno, da se o možnih ukrepih razpravlja šele po tem, ko se je zaradi odmevnih primerov, kot je poskus francoske vlade, da bi letalonosilko „Clémenceau“ razstavila zunaj EU, okrepila ozaveščenost javnosti o tej temi, |
| --- | --- |

D.

ker je obžalovanja vredno, da se o možnih ukrepih razpravlja šele po tem, ko se je zaradi odmevnih primerov, kot je poskus francoske vlade, da bi letalonosilko „Clémenceau“ razstavila zunaj EU, okrepila ozaveščenost javnosti o tej temi,

| E. | ker so bile industrijsko razvite države in države v razvoju zaskrbljene, saj so industrijsko razvite države izvozile vedno več nevarnih odpadkov v države v razvoju, kjer se s temi odpadki ravna nenadzorovano in z visokim tveganjem, zato je bila Baselska konvencija leta 1995 spremenjena tako, da države članice Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) od takrat naprej ne smejo pošiljati nevarnih odpadkov v države, ki niso članice OECD (baselska prepoved); ker ta sprememba na žalost še ni začela veljati na mednarodni ravni, čeprav je bila v celoti vključena v uredbo o pošiljkah odpadkov, |
| --- | --- |

E.

ker so bile industrijsko razvite države in države v razvoju zaskrbljene, saj so industrijsko razvite države izvozile vedno več nevarnih odpadkov v države v razvoju, kjer se s temi odpadki ravna nenadzorovano in z visokim tveganjem, zato je bila Baselska konvencija leta 1995 spremenjena tako, da države članice Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) od takrat naprej ne smejo pošiljati nevarnih odpadkov v države, ki niso članice OECD (baselska prepoved); ker ta sprememba na žalost še ni začela veljati na mednarodni ravni, čeprav je bila v celoti vključena v uredbo o pošiljkah odpadkov,

| F. | ker se lahko ladja po členu 2 Baselske konvencije opredeli kot odpadek, medtem ko je po drugih mednarodnih pravilih še vedno opredeljena kot ladja; ker se zaradi sistematičnega izkoriščanja te vrzeli večina ladij iz EU razstavi v Aziji, kar je popolno neupoštevanje baselske prepovedi in ustreznih določb iz uredbe o pošiljkah odpadkov, |
| --- | --- |

F.

ker se lahko ladja po členu 2 Baselske konvencije opredeli kot odpadek, medtem ko je po drugih mednarodnih pravilih še vedno opredeljena kot ladja; ker se zaradi sistematičnega izkoriščanja te vrzeli večina ladij iz EU razstavi v Aziji, kar je popolno neupoštevanje baselske prepovedi in ustreznih določb iz uredbe o pošiljkah odpadkov,

| G. | ker je Parlament med revizijo uredbe o pošiljkah odpadkov leta 2003 zahteval, da Komisija pripravi smernice za zapolnitev te vrzeli, vendar Svet tega ni sprejel, temveč je nadaljnje ukrepanje za določitev obveznih zahtev na globalni ravni preložil na tri mednarodne organe (Baselsko konvencijo, MOD in Mednarodno pomorsko organizacijo – IMO), |
| --- | --- |

G.

ker je Parlament med revizijo uredbe o pošiljkah odpadkov leta 2003 zahteval, da Komisija pripravi smernice za zapolnitev te vrzeli, vendar Svet tega ni sprejel, temveč je nadaljnje ukrepanje za določitev obveznih zahtev na globalni ravni preložil na tri mednarodne organe (Baselsko konvencijo, MOD in Mednarodno pomorsko organizacijo – IMO),

| H. | ker plovilo šteje za nevarni odpadek, kadar vsebuje znatne količine nevarnih snovi ali, kot je navedeno v ustrezni klasifikacijski številki odpadkov OECD GC 030 in na seznamu v Baselski konvenciji, kadar iz njih niso bili ustrezno odstranjeni nevarni materiali, in zato država članica, ki takšno ladjo pošlje v državo, ki ni članica OECD, da bi se jo tam razstavilo, krši uredbo o pošiljkah odpadkov, s katero je bila Baselska konvencija prenesena v zakonodajo Skupnosti, |
| --- | --- |

H.

ker plovilo šteje za nevarni odpadek, kadar vsebuje znatne količine nevarnih snovi ali, kot je navedeno v ustrezni klasifikacijski številki odpadkov OECD GC 030 in na seznamu v Baselski konvenciji, kadar iz njih niso bili ustrezno odstranjeni nevarni materiali, in zato država članica, ki takšno ladjo pošlje v državo, ki ni članica OECD, da bi se jo tam razstavilo, krši uredbo o pošiljkah odpadkov, s katero je bila Baselska konvencija prenesena v zakonodajo Skupnosti,

| I. | ker morajo biti plovila, ki veljajo za nevarne odpadke, v državi, ki ni članica OECD, razstavljena na okolju varen način oziroma se lahko v državo, ki ni članica OECD, pošljejo šele po sanaciji (ko so iz njih odstranjene vse nevarne snovi); ker se te zahteve sistematično ne upošteva, |
| --- | --- |

I.

ker morajo biti plovila, ki veljajo za nevarne odpadke, v državi, ki ni članica OECD, razstavljena na okolju varen način oziroma se lahko v državo, ki ni članica OECD, pošljejo šele po sanaciji (ko so iz njih odstranjene vse nevarne snovi); ker se te zahteve sistematično ne upošteva,

| J. | ker veljavno pomorsko pravo in konvencije IMO obalnim državam zagotavljata pravico in obveznost, da izvršujejo vse predpise mednarodnega prava o varstvu okolja; vendar se Baselska konvencija redko upošteva pri razstavljanju ladij, med drugim tudi zaradi pomanjkanja politične volje, da bi se zapolnile vrzeli in odpravilo strukturno prelaganje odgovornosti v ladijskem sektorju, kar najbolje ponazarja pojav držav zastave, |
| --- | --- |

J.

ker veljavno pomorsko pravo in konvencije IMO obalnim državam zagotavljata pravico in obveznost, da izvršujejo vse predpise mednarodnega prava o varstvu okolja; vendar se Baselska konvencija redko upošteva pri razstavljanju ladij, med drugim tudi zaradi pomanjkanja politične volje, da bi se zapolnile vrzeli in odpravilo strukturno prelaganje odgovornosti v ladijskem sektorju, kar najbolje ponazarja pojav držav zastave,

| K. | ker uredba o pošiljkah odpadkov na EU ravni sicer velja kot ureditveni okvir za izvajanje Baselske konvencije, vključno z izvozom ladij ob koncu njihovega delovanja, vendar je ni mogoče zadovoljivo izvajati v zvezi z izločitvijo ladij, ki so v lasti Evropejcev in ki obratujejo v evropskih vodah ali pod zastavo Evropske unije, ker gredo še na zadnjo običajno plovbo in se razglasijo za odpadek šele potem, ko so že zapustile evropske vode, za preprečevanje takšnih kršitev mednarodnega prava in prava Skupnosti pa ni na voljo dodatnih nadzornih mehanizmov ali navodil za izvajanje, |
| --- | --- |

K.

ker uredba o pošiljkah odpadkov na EU ravni sicer velja kot ureditveni okvir za izvajanje Baselske konvencije, vključno z izvozom ladij ob koncu njihovega delovanja, vendar je ni mogoče zadovoljivo izvajati v zvezi z izločitvijo ladij, ki so v lasti Evropejcev in ki obratujejo v evropskih vodah ali pod zastavo Evropske unije, ker gredo še na zadnjo običajno plovbo in se razglasijo za odpadek šele potem, ko so že zapustile evropske vode, za preprečevanje takšnih kršitev mednarodnega prava in prava Skupnosti pa ni na voljo dodatnih nadzornih mehanizmov ali navodil za izvajanje,

| L. | ker je v preambuli uredbe o pošiljkah odpadkov navedeno, da je „treba zagotoviti varno in okolju prijazno razstavljanje ladij zaradi varovanja zdravja ljudi in varstva okolja“, |
| --- | --- |

L.

ker je v preambuli uredbe o pošiljkah odpadkov navedeno, da je „treba zagotoviti varno in okolju prijazno razstavljanje ladij zaradi varovanja zdravja ljudi in varstva okolja“,

| M. | ker IMO pripravlja konvencijo, ki naj bi zapolnila vrzeli v ureditvi Baselske konvencije in to težavo odpravila povsod po svetu, |
| --- | --- |

M.

ker IMO pripravlja konvencijo, ki naj bi zapolnila vrzeli v ureditvi Baselske konvencije in to težavo odpravila povsod po svetu,

| N. | ker so na sedmi konferenci pogodbenic Baselske konvencije pogodbenice, vključno z državami članicami Evropske unije, za zagotavljanje strožjega ukrepanja v zvezi s preprečevanjem izvoza strupenih ladij pozvale IMO, da še naprej obravnava vključitev obveznih zahtev v svoje predpise, vključno s sistemom za poročanje o ladjah, namenjenih za razstavljanje, ki zagotavljajo enakovredno raven nadzora kot Baselska konvencija, in da nadaljuje določitev obveznih zahtev za zagotavljanje okolju prijaznega razstavljanja ladij, ki bi lahko vključevalo predhodno dekontaminacijo, |
| --- | --- |

N.

ker so na sedmi konferenci pogodbenic Baselske konvencije pogodbenice, vključno z državami članicami Evropske unije, za zagotavljanje strožjega ukrepanja v zvezi s preprečevanjem izvoza strupenih ladij pozvale IMO, da še naprej obravnava vključitev obveznih zahtev v svoje predpise, vključno s sistemom za poročanje o ladjah, namenjenih za razstavljanje, ki zagotavljajo enakovredno raven nadzora kot Baselska konvencija, in da nadaljuje določitev obveznih zahtev za zagotavljanje okolju prijaznega razstavljanja ladij, ki bi lahko vključevalo predhodno dekontaminacijo,

| O. | ker osnutek konvencije IMO o recikliranju ladij v sedanji obliki med drugim ne zagotavlja enakovredne ravni nadzora kot Baselska konvencija in uredba o pošiljkah odpadkov, ne preprečuje izvoza strupenih odpadkov v države v razvoju in ne določa mehanizmov, ki temeljijo na načelu onesnaževalec plača, načelu zamenjave za ekološko zasnovane ladje ali revidiranih standardih za odlagališča za recikliranje ladij, ter ga morda ne bodo ratificirale države, ki sedaj reciklirajo ladje, ali pomembnejše države zastave, |
| --- | --- |

O.

ker osnutek konvencije IMO o recikliranju ladij v sedanji obliki med drugim ne zagotavlja enakovredne ravni nadzora kot Baselska konvencija in uredba o pošiljkah odpadkov, ne preprečuje izvoza strupenih odpadkov v države v razvoju in ne določa mehanizmov, ki temeljijo na načelu onesnaževalec plača, načelu zamenjave za ekološko zasnovane ladje ali revidiranih standardih za odlagališča za recikliranje ladij, ter ga morda ne bodo ratificirale države, ki sedaj reciklirajo ladje, ali pomembnejše države zastave,

| P. | ker bo v vsakem primeru predvidoma trajalo še leta, preden bo sprejeta takšna konvencija IMO, potem pa bo lahko zaradi dolgotrajnega postopka ratifikacije minilo še nekaj let, preden bo začela veljati, |
| --- | --- |

P.

ker bo v vsakem primeru predvidoma trajalo še leta, preden bo sprejeta takšna konvencija IMO, potem pa bo lahko zaradi dolgotrajnega postopka ratifikacije minilo še nekaj let, preden bo začela veljati,

| Q. | ker EU trenutno nima zadostnih zmogljivosti za ekološko razstavljanje svojih ladij (ladij, ki plujejo pod zastavo EU ali imajo lastnika iz EU), zlasti tistih iz trgovskega ladjevja; ker se bo ta problem v letu 2010 močno poslabšal zaradi pospešene izločitve tankerjev z enojnim trupom, |
| --- | --- |

Q.

ker EU trenutno nima zadostnih zmogljivosti za ekološko razstavljanje svojih ladij (ladij, ki plujejo pod zastavo EU ali imajo lastnika iz EU), zlasti tistih iz trgovskega ladjevja; ker se bo ta problem v letu 2010 močno poslabšal zaradi pospešene izločitve tankerjev z enojnim trupom,

| R. | ker so zato konkretni zakonodajni ukrepi na ravni EU nujno potrebni, da ti tankerji z enojnim trupom ne bi povzročili še večje škode na obalah in rečnih bregovih v Južni Aziji; ker neukrepanje ni opravičljivo, zlasti zato, ker so takšni tankerji jasno prepoznavni, |
| --- | --- |

R.

ker so zato konkretni zakonodajni ukrepi na ravni EU nujno potrebni, da ti tankerji z enojnim trupom ne bi povzročili še večje škode na obalah in rečnih bregovih v Južni Aziji; ker neukrepanje ni opravičljivo, zlasti zato, ker so takšni tankerji jasno prepoznavni,

| S. | ker primarni trg za razstavljanje ladij zaenkrat v večini primerov deluje v zelo slabih razmerah ob resnih kršitvah socialnih in okoljskih načel ter načel varovanja zdravja, ki veljajo v EU, |
| --- | --- |

S.

ker primarni trg za razstavljanje ladij zaenkrat v večini primerov deluje v zelo slabih razmerah ob resnih kršitvah socialnih in okoljskih načel ter načel varovanja zdravja, ki veljajo v EU,

| 1. | meni, da je etično nesprejemljivo, da bi se še naprej dopuščalo razstavljanje ladij v razmerah, ki so okolju škodljive in so v nasprotju z načeli dostojanstva človeka, ter tako sprejemalo ogrožanje zdravja več tisoč zaposlenih na Daljnem vzhodu; |
| --- | --- |

1.

meni, da je etično nesprejemljivo, da bi se še naprej dopuščalo razstavljanje ladij v razmerah, ki so okolju škodljive in so v nasprotju z načeli dostojanstva človeka, ter tako sprejemalo ogrožanje zdravja več tisoč zaposlenih na Daljnem vzhodu;

| 2. | priznava, da je EU delno odgovorna za sedanje socialne in okoljske težave na področju razstavljanja ladij; zato zahteva takojšnje dejansko ukrepanje EU v sodelovanju z IMO, da se preneha praksa socialnega in okoljskega dampinga, ki izhaja iz gospodarskih spodbud, ter se doseže trajnostna rešitev na svetovni ravni; |
| --- | --- |

2.

priznava, da je EU delno odgovorna za sedanje socialne in okoljske težave na področju razstavljanja ladij; zato zahteva takojšnje dejansko ukrepanje EU v sodelovanju z IMO, da se preneha praksa socialnega in okoljskega dampinga, ki izhaja iz gospodarskih spodbud, ter se doseže trajnostna rešitev na svetovni ravni;

| 3. | meni, da je etično nesprejemljivo, da nekateri izvajalci razstavljanja izkoriščajo otroke za opravljanje težkega in nevarnega dela, in da bi ti otroci morali imeti na voljo dovolj izobraževalnih in športnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

3.

meni, da je etično nesprejemljivo, da nekateri izvajalci razstavljanja izkoriščajo otroke za opravljanje težkega in nevarnega dela, in da bi ti otroci morali imeti na voljo dovolj izobraževalnih in športnih zmogljivosti;

| 4. | pozdravlja zgoraj navedeno zeleno knjigo Komisije, v kateri so izčrpno predstavljeni veliki družbeni in socialni problemi, povezani z razstavljanjem ladij v Južni Aziji; vendar poudarja, da bi bilo treba to pobudo sprejeti pred najmanj desetimi leti; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja zgoraj navedeno zeleno knjigo Komisije, v kateri so izčrpno predstavljeni veliki družbeni in socialni problemi, povezani z razstavljanjem ladij v Južni Aziji; vendar poudarja, da bi bilo treba to pobudo sprejeti pred najmanj desetimi leti;

| 5. | meni, da je treba na evropski in mednarodni ravni hitro ukrepati zlasti v zvezi z varovanjem zdravja in okolja, ne da bi se odgovornost preprosto prevalila na druge države; medtem ko bi lahko ta cilj najbolj celovito dosegli s sprejetjem in izvajanjem mednarodne konvencije, v kateri bi bile določene obveznosti za vse strani, udeležene v procesu razstavljanja ladij, pa je ta način poln ovir in zamud ter zato ne bi smel nadomestiti nujnega ukrepanja EU; |
| --- | --- |

5.

meni, da je treba na evropski in mednarodni ravni hitro ukrepati zlasti v zvezi z varovanjem zdravja in okolja, ne da bi se odgovornost preprosto prevalila na druge države; medtem ko bi lahko ta cilj najbolj celovito dosegli s sprejetjem in izvajanjem mednarodne konvencije, v kateri bi bile določene obveznosti za vse strani, udeležene v procesu razstavljanja ladij, pa je ta način poln ovir in zamud ter zato ne bi smel nadomestiti nujnega ukrepanja EU;

| 6. | meni, da bo razstavljanje ladij še naprej imelo vpliv na družbo in okolje, tudi dolgoročno, zlasti ker število ladij v izgradnji že leta narašča; zato poudarja pomen stalnih evropskih inovacij in razvoja v ladjedelniški industriji, da bi bile ladje boljše in manj škodljive za okolje; zato poziva Komisijo, naj si iskreno prizadeva izvajati program LeaderSHIP 2015; |
| --- | --- |

6.

meni, da bo razstavljanje ladij še naprej imelo vpliv na družbo in okolje, tudi dolgoročno, zlasti ker število ladij v izgradnji že leta narašča; zato poudarja pomen stalnih evropskih inovacij in razvoja v ladjedelniški industriji, da bi bile ladje boljše in manj škodljive za okolje; zato poziva Komisijo, naj si iskreno prizadeva izvajati program LeaderSHIP 2015;

| 7. | poudarja, da časa ni več, saj naj bi bilo leta 2010 predvidoma izločenih skoraj 800 tankerjev z enojnim trupom (3); ugotavlja, da ima prihodnja konvencija IMO za cilj obravnavo te problematike, vendar verjetno ne bo v veljavi pred letom 2012; poziva, da se pred letom 2010, sprejetjem konvencije IMO in kritičnim letom pospešenega izločanja tankerjev z enojnim trupom, sprejmejo učinkoviti ukrepi na ravni EU; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da časa ni več, saj naj bi bilo leta 2010 predvidoma izločenih skoraj 800 tankerjev z enojnim trupom (3); ugotavlja, da ima prihodnja konvencija IMO za cilj obravnavo te problematike, vendar verjetno ne bo v veljavi pred letom 2012; poziva, da se pred letom 2010, sprejetjem konvencije IMO in kritičnim letom pospešenega izločanja tankerjev z enojnim trupom, sprejmejo učinkoviti ukrepi na ravni EU;

| 8. | poziva Komisijo, naj oblikuje potrebne smernice in mehanizme, po katerih se vsaka izrabljena ladja, ki ne izpolnjuje vseh zahtev mednarodnih konvencij in zato nima ustreznega potrdila, ki ga izdajo v EU priznani registri, obravnava kot odpadek v skladu z opredelitvijo iz Direktive 2006/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o odpadkih (4), da bi se preprečilo izogibanje določbam uredbe o pošiljkah odpadkov, naj preuči, kdaj se lahko državo članico obravnava kot državo izvoza na podlagi uredbe o pošiljkah odpadkov, vključno z državami pristanišča, državami zastave in državami s pristojnostjo nad lastnikom, ter naj zagotovi, da bi se ladjam, ki so prišle do konca svoje dobe uporabe, zagotovilo gladek in varen umik s trga; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj oblikuje potrebne smernice in mehanizme, po katerih se vsaka izrabljena ladja, ki ne izpolnjuje vseh zahtev mednarodnih konvencij in zato nima ustreznega potrdila, ki ga izdajo v EU priznani registri, obravnava kot odpadek v skladu z opredelitvijo iz Direktive 2006/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o odpadkih (4), da bi se preprečilo izogibanje določbam uredbe o pošiljkah odpadkov, naj preuči, kdaj se lahko državo članico obravnava kot državo izvoza na podlagi uredbe o pošiljkah odpadkov, vključno z državami pristanišča, državami zastave in državami s pristojnostjo nad lastnikom, ter naj zagotovi, da bi se ladjam, ki so prišle do konca svoje dobe uporabe, zagotovilo gladek in varen umik s trga;

| 9. | poziva države članice in Komisijo, naj učinkoviteje izvajajo uredbo o pošiljkah odpadkov, s tem da se oblastem držav članic omogoči strožje spremljanje in nadzor, da lahko države pristanišča, države zastave in države s pristojnostjo nad lastnikom (povzročitelji odpadkov) ladjo razglasijo za izločeno in s tem za odpadek, ne glede na to, ali je ladja primerna za plovbo ali ne; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice in Komisijo, naj učinkoviteje izvajajo uredbo o pošiljkah odpadkov, s tem da se oblastem držav članic omogoči strožje spremljanje in nadzor, da lahko države pristanišča, države zastave in države s pristojnostjo nad lastnikom (povzročitelji odpadkov) ladjo razglasijo za izločeno in s tem za odpadek, ne glede na to, ali je ladja primerna za plovbo ali ne;

| 10. | podpira pobude na mednarodni ravni za doseganje minimalnih obveznih standardov glede recikliranja ladij ter za spodbujanje okolju prijaznih obratov za recikliranje ob upoštevanju delovnih pogojev ter z njimi povezanih vprašanj zdravja in varnosti, zlasti na odpadih v Južni Aziji, da bi zaščitili delavce in okolje pred škodljivimi vplivi nevarnih odpadkov in nevarnim načinom dela; |
| --- | --- |

10.

podpira pobude na mednarodni ravni za doseganje minimalnih obveznih standardov glede recikliranja ladij ter za spodbujanje okolju prijaznih obratov za recikliranje ob upoštevanju delovnih pogojev ter z njimi povezanih vprašanj zdravja in varnosti, zlasti na odpadih v Južni Aziji, da bi zaščitili delavce in okolje pred škodljivimi vplivi nevarnih odpadkov in nevarnim načinom dela;

| 11. | poziva Komisijo, naj sestavi in vzdržuje seznam morskih ladij, katerih izločitev se pričakuje v naslednjih letih, in oblikuje mehanizme, v skladu s katerimi se takšne ladje štejejo za „predhodni odpadek“, za katere je treba pred prodajo za razrez pripraviti načrt za odstranitev; poziva države članice in pristaniške oblasti, ki morajo imeti pristojnost določati, katere ladje so blizu konca svoje dobe uporabe, naj na podlagi tega seznama poostrijo nadzor nad izrabljenimi ladjami; v zvezi s tem meni, da bi bilo zaželeno, da se hitro sprejme predlagana sprememba direktive o pomorski inšpekciji (5); |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj sestavi in vzdržuje seznam morskih ladij, katerih izločitev se pričakuje v naslednjih letih, in oblikuje mehanizme, v skladu s katerimi se takšne ladje štejejo za „predhodni odpadek“, za katere je treba pred prodajo za razrez pripraviti načrt za odstranitev; poziva države članice in pristaniške oblasti, ki morajo imeti pristojnost določati, katere ladje so blizu konca svoje dobe uporabe, naj na podlagi tega seznama poostrijo nadzor nad izrabljenimi ladjami; v zvezi s tem meni, da bi bilo zaželeno, da se hitro sprejme predlagana sprememba direktive o pomorski inšpekciji (5);

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj s pogajanji uskladijo konvencijo IMO, ki bo vključevala visoke obveznosti in stroge predpise ter:






  — | zagotavljala vsaj enakovredno raven nadzora kot Baselska konvencija, |
| --- | --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj s pogajanji uskladijo konvencijo IMO, ki bo vključevala visoke obveznosti in stroge predpise ter:

—

zagotavljala vsaj enakovredno raven nadzora kot Baselska konvencija,

| — | določala visok globalni varnostni in okoljski standard za recikliranje ladij, ki ga revidira in certificira tretja stran, |
| --- | --- |

—

določala visok globalni varnostni in okoljski standard za recikliranje ladij, ki ga revidira in certificira tretja stran,

| — | izloči nasedanje kot primerno metodologijo razstavljanja, |
| --- | --- |

—

izloči nasedanje kot primerno metodologijo razstavljanja,

| — | ne bo omogočala razstavljanja ladij, ki ga izvedejo nepogodbenice, |
| --- | --- |

—

ne bo omogočala razstavljanja ladij, ki ga izvedejo nepogodbenice,

| — | določala načelo zamenjave, da se pri gradnji novih ladij odpravi sedanja uporaba nevarnih snovi; |
| --- | --- |

—

določala načelo zamenjave, da se pri gradnji novih ladij odpravi sedanja uporaba nevarnih snovi;

in meni, da je treba v prihodnji konvenciji IMO predpisati, da morajo biti vse nevarne snovi odstranjene iz izrabljenih ladij, preden se te ladje razstavijo v državah, ki niso članice OECD, oziroma se pošljejo v posebej pooblaščene obrate za reciklažo v državah OECD ali EU, ki ustrezajo strogim varnostnim in okoljskim zahtevam;

| 13. | poziva Komisijo, naj razmisli o mogočih ukrepih za zmanjšanje morebitnih finančnih posledic razstavljanja ladij, tako da se določijo strožji standardi proizvodnje, kot je omejitev uporabe nekaterih nevarnih snovi; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj razmisli o mogočih ukrepih za zmanjšanje morebitnih finančnih posledic razstavljanja ladij, tako da se določijo strožji standardi proizvodnje, kot je omejitev uporabe nekaterih nevarnih snovi;

| 14. | močno priporoča, naj si EU prizadeva za zagotovitev minimalnih standardov, ki zagotavljajo največje varovanje okolja, zdravja in varnosti ter vključujejo zlasti pravila za načrtovanje in gradnjo ladij, njihovo delovanje, pripravo ladij za recikliranje, delovanje obratov za recikliranje ladij in določitev ustreznega mehanizma izvajanja za recikliranje ladij, vključno z zahtevami za certificiranje in poročanje; |
| --- | --- |

14.

močno priporoča, naj si EU prizadeva za zagotovitev minimalnih standardov, ki zagotavljajo največje varovanje okolja, zdravja in varnosti ter vključujejo zlasti pravila za načrtovanje in gradnjo ladij, njihovo delovanje, pripravo ladij za recikliranje, delovanje obratov za recikliranje ladij in določitev ustreznega mehanizma izvajanja za recikliranje ladij, vključno z zahtevami za certificiranje in poročanje;

| 15. | poziva Komisijo k nujnemu izvajanju zanesljivega sistema za preverjanje, ali se Baselska konvencija o ladjah, namenjenih za razrez, uporablja ali ne; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo k nujnemu izvajanju zanesljivega sistema za preverjanje, ali se Baselska konvencija o ladjah, namenjenih za razrez, uporablja ali ne;

| 16. | meni, da mora biti spremljanje izvajanja določb prihodnje konvencije IMO prav tako strogo kot v Baselski konvenciji, da je treba v njej predpisati upoštevanje vseh ustreznih standardov in obveznosti MOD, da ne sme biti nobenih izjem, da je treba odpraviti resne pomanjkljivosti v interpretaciji in izvajanju obstoječega ureditvenega okvira ter da je treba preprečiti, da bi se izrabljene ladje, ki nosijo nevarne odpadke, ali ki same veljajo za nevarne odpadke, pošiljale v države, ki niso članice OECD, v države članice OECD brez ustreznih odlagališč ali v države, ki niso pogodbenice te konvencije; |
| --- | --- |

16.

meni, da mora biti spremljanje izvajanja določb prihodnje konvencije IMO prav tako strogo kot v Baselski konvenciji, da je treba v njej predpisati upoštevanje vseh ustreznih standardov in obveznosti MOD, da ne sme biti nobenih izjem, da je treba odpraviti resne pomanjkljivosti v interpretaciji in izvajanju obstoječega ureditvenega okvira ter da je treba preprečiti, da bi se izrabljene ladje, ki nosijo nevarne odpadke, ali ki same veljajo za nevarne odpadke, pošiljale v države, ki niso članice OECD, v države članice OECD brez ustreznih odlagališč ali v države, ki niso pogodbenice te konvencije;

| 17. | poudarja potrebo po krepitvi ukrepov na evropski in mednarodni ravni, ki so jih sprejele Komisija in države članice ter so osredotočeni na zaščito minimalnih standardov, ki zagotavljajo najvišje ravni varstva okolja, zdravja in varnosti, ter na zavezanost načelom iz člena 34 in 36 uredbe o pošiljkah odpadkov (izvajanje baselske prepovedi), katerega namen je prepovedati izvoz nevarnih odpadkov v države v razvoju; zato poziva Komisijo, da predlaga uredbo o načrtovanju in gradnji ladij, njihovem delovanju v celotnem življenjskem obdobju in pripravi na recikliranje, delovanju obratov za recikliranje ladij ter določitev ustreznega mehanizma izvajanja za recikliranje ladij, vključno z zahtevami za certificiranje in poročanje; |
| --- | --- |

17.

poudarja potrebo po krepitvi ukrepov na evropski in mednarodni ravni, ki so jih sprejele Komisija in države članice ter so osredotočeni na zaščito minimalnih standardov, ki zagotavljajo najvišje ravni varstva okolja, zdravja in varnosti, ter na zavezanost načelom iz člena 34 in 36 uredbe o pošiljkah odpadkov (izvajanje baselske prepovedi), katerega namen je prepovedati izvoz nevarnih odpadkov v države v razvoju; zato poziva Komisijo, da predlaga uredbo o načrtovanju in gradnji ladij, njihovem delovanju v celotnem življenjskem obdobju in pripravi na recikliranje, delovanju obratov za recikliranje ladij ter določitev ustreznega mehanizma izvajanja za recikliranje ladij, vključno z zahtevami za certificiranje in poročanje;

| 18. | poziva Komisijo, naj upošteva odločitve s prihodnjega tretjega zasedanja skupne delovne skupine ILO/IMO/Baselska konvencija o razrezu ladij glede skupnih dejavnosti tehničnega sodelovanja in usklajenega pristopa k začasnim ukrepom, ki jih je treba sprejeti, dokler ne začne veljati nova konvencija IMO o recikliranju ladij; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj upošteva odločitve s prihodnjega tretjega zasedanja skupne delovne skupine ILO/IMO/Baselska konvencija o razrezu ladij glede skupnih dejavnosti tehničnega sodelovanja in usklajenega pristopa k začasnim ukrepom, ki jih je treba sprejeti, dokler ne začne veljati nova konvencija IMO o recikliranju ladij;

| 19. | poziva k takojšnjemu ukrepanju za razvoj konkurenčne industrije za okolju varno razstavljanje ladij in sanacijo (predčiščenje) v EU; v zvezi s tem poziva države članice, naj zahtevajo predčiščenje in okolju varno razstavljanje vseh ladij, ki so v državni lasti, vključno z vojaškimi, in naj jih razstavljajo na varen in okolju prijazen način v odlagališčih EU, kar je treba izvesti na podlagi javnih razpisov s strogimi pravili v zvezi z javnimi naročili ob popolnem upoštevanju uredbe o pošiljkah odpadkov; meni, da je treba podpirati izgradnjo zmogljivosti za razstavljanje v evropskih odlagališčih v okviru skupne industrijske strukturne in kohezijske politike; |
| --- | --- |

19.

poziva k takojšnjemu ukrepanju za razvoj konkurenčne industrije za okolju varno razstavljanje ladij in sanacijo (predčiščenje) v EU; v zvezi s tem poziva države članice, naj zahtevajo predčiščenje in okolju varno razstavljanje vseh ladij, ki so v državni lasti, vključno z vojaškimi, in naj jih razstavljajo na varen in okolju prijazen način v odlagališčih EU, kar je treba izvesti na podlagi javnih razpisov s strogimi pravili v zvezi z javnimi naročili ob popolnem upoštevanju uredbe o pošiljkah odpadkov; meni, da je treba podpirati izgradnjo zmogljivosti za razstavljanje v evropskih odlagališčih v okviru skupne industrijske strukturne in kohezijske politike;

| 20. | meni, da morajo imeti vse ladje, ki plujejo pod zastavo države članice, in vse ladje, ki se ustavljajo v pristaniščih EU, seznam materialov in izdelkov, ki so bili uporabljeni pri njihovi gradnji in opremljanju; |
| --- | --- |

20.

meni, da morajo imeti vse ladje, ki plujejo pod zastavo države članice, in vse ladje, ki se ustavljajo v pristaniščih EU, seznam materialov in izdelkov, ki so bili uporabljeni pri njihovi gradnji in opremljanju;

| 21. | poziva Komisijo, naj pripravi seznam prednostnih obratov za recikliranje ladij, ki izpolnjujejo priznane mednarodne standarde o človekovih pravicah ter zdravju in varstvu; podpira sisteme izdajanja potrdil in označevanja, ki jih je predlagala Komisija, za varne in okolju prijazne obrate za recikliranje, pri čemer mora biti finančna pomoč Skupnosti za pomorsko industrijo vezana na zahtevo, da so obrati za recikliranje v skladu z uredbo o pošiljkah odpadkov in drugimi zahtevami EU, kot je uporaba certificiranih in redno revidiranih odlagališč; poudarja, da pri tem ne gre za uničevanje južnoazijskega trga razstavljanja ladij, temveč za ohranjanje le-tega na podlagi okolju prijaznejših metod; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj pripravi seznam prednostnih obratov za recikliranje ladij, ki izpolnjujejo priznane mednarodne standarde o človekovih pravicah ter zdravju in varstvu; podpira sisteme izdajanja potrdil in označevanja, ki jih je predlagala Komisija, za varne in okolju prijazne obrate za recikliranje, pri čemer mora biti finančna pomoč Skupnosti za pomorsko industrijo vezana na zahtevo, da so obrati za recikliranje v skladu z uredbo o pošiljkah odpadkov in drugimi zahtevami EU, kot je uporaba certificiranih in redno revidiranih odlagališč; poudarja, da pri tem ne gre za uničevanje južnoazijskega trga razstavljanja ladij, temveč za ohranjanje le-tega na podlagi okolju prijaznejših metod;

| 22. | meni, da mora EU prevzeti vodilno vlogo in spodbujati ukrepe na svetovni ravni z jasnim ciljem, da se sedanja praksa razstavljanja ladij v južni Aziji postopno preneha, ter delovati v smeri sprejetja in izvajanja mednarodne konvencije, ki opredeljuje okoljska in socialna merila za vse udeležene strani; |
| --- | --- |

22.

meni, da mora EU prevzeti vodilno vlogo in spodbujati ukrepe na svetovni ravni z jasnim ciljem, da se sedanja praksa razstavljanja ladij v južni Aziji postopno preneha, ter delovati v smeri sprejetja in izvajanja mednarodne konvencije, ki opredeljuje okoljska in socialna merila za vse udeležene strani;

| 23. | poziva h globalni strategiji, ki bo zagotovila, da bo recikliranje ladij potekalo na način, da bodo vsi udeleženi (tudi lastniki ladij, obrati za reciklažo/odstranjevanje nevarnih snovi, država zastave in država, v kateri se bo opravila reciklaža) usklajeni in bodo prevzeli svoj delež odgovornosti; |
| --- | --- |

23.

poziva h globalni strategiji, ki bo zagotovila, da bo recikliranje ladij potekalo na način, da bodo vsi udeleženi (tudi lastniki ladij, obrati za reciklažo/odstranjevanje nevarnih snovi, država zastave in država, v kateri se bo opravila reciklaža) usklajeni in bodo prevzeli svoj delež odgovornosti;

| 24. | poziva Komisijo, naj predlaga konkretne ukrepe za prenos znanja in tehnologij, da se južnoazijskim odlagališčem omogoči izpolnjevanje mednarodnih varnostnih in okoljskih standardov; meni, da je treba ta cilj upoštevati tudi v širšem okviru politike EU o razvojni pomoči za te države; meni, da je v tem primeru treba uporabiti tudi znanje sindikatov in nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj predlaga konkretne ukrepe za prenos znanja in tehnologij, da se južnoazijskim odlagališčem omogoči izpolnjevanje mednarodnih varnostnih in okoljskih standardov; meni, da je treba ta cilj upoštevati tudi v širšem okviru politike EU o razvojni pomoči za te države; meni, da je v tem primeru treba uporabiti tudi znanje sindikatov in nevladnih organizacij;

| 25. | pozdravlja rezultate projekta ShipDismantl, ki ga financira sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj, v okviru katerega se razvijajo podporni sistemi, ki bodo za industrijo razstavljanja ladij po svetu brezplačni; je prepričan, da bodo mogoče dodatne izboljšave kot rezultat novih pozivov za zbiranje predlogov, ki se zlasti osredotočajo na strategije za izrabljene ladje; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja rezultate projekta ShipDismantl, ki ga financira sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj, v okviru katerega se razvijajo podporni sistemi, ki bodo za industrijo razstavljanja ladij po svetu brezplačni; je prepričan, da bodo mogoče dodatne izboljšave kot rezultat novih pozivov za zbiranje predlogov, ki se zlasti osredotočajo na strategije za izrabljene ladje;

| 26. | poziva Komisijo, naj dodatno preuči in pozorno ovrednoti prednosti okrepljenega finančnega sodelovanja in neposrednih naložb v izbrana južnoazijska območja za razstavljanje ter tako prispeva k oblikovanju mreže certificiranih območij za razstavljanje, ki jih odobri EU in ki lahko ustvarijo večji donos naložb v gospodarskem, okoljskem in socialnem smislu; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj dodatno preuči in pozorno ovrednoti prednosti okrepljenega finančnega sodelovanja in neposrednih naložb v izbrana južnoazijska območja za razstavljanje ter tako prispeva k oblikovanju mreže certificiranih območij za razstavljanje, ki jih odobri EU in ki lahko ustvarijo večji donos naložb v gospodarskem, okoljskem in socialnem smislu;

| 27. | meni, da je treba za trajno rešitev tega problema strogo upoštevati načelo plača povzročitelj obremenitve, načelo razširjene odgovornosti proizvajalca in načelo odgovornosti proizvajalca; |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba za trajno rešitev tega problema strogo upoštevati načelo plača povzročitelj obremenitve, načelo razširjene odgovornosti proizvajalca in načelo odgovornosti proizvajalca;

| 28. | meni, da je upravljavec/lastnik ladje vedno odgovoren za kakršne koli škodljive vplive razstavljanja na delavce, javno zdravje ali okolje ne glede na to, kje se razstavljanje izvaja (v EU ali zunaj nje); |
| --- | --- |

28.

meni, da je upravljavec/lastnik ladje vedno odgovoren za kakršne koli škodljive vplive razstavljanja na delavce, javno zdravje ali okolje ne glede na to, kje se razstavljanje izvaja (v EU ali zunaj nje);

| 29. | pozdravlja predlog za ustanovitev sklada za razstavljanje ladij ter poziva Komisijo in države članice, naj se v okviru IMO in na ravni EU odločno zavzamejo za ustanovitev takšnega sklada; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj preuči razpoložljive finančne mehanizme, skupaj z ladjedelnicami in lastniki ladij in vključno z obveznim zavarovanjem in uporabo pristaniških pristojbin, z davki na nove ladje in letnimi dajatvami v zvezi z vpisnino v IMO, za zagotovitev okolju varnega razstavljanja po splovitvi ob upoštevanju, da ima lahko plovilo v obdobju uporabe več kot enega lastnika; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja predlog za ustanovitev sklada za razstavljanje ladij ter poziva Komisijo in države članice, naj se v okviru IMO in na ravni EU odločno zavzamejo za ustanovitev takšnega sklada; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj preuči razpoložljive finančne mehanizme, skupaj z ladjedelnicami in lastniki ladij in vključno z obveznim zavarovanjem in uporabo pristaniških pristojbin, z davki na nove ladje in letnimi dajatvami v zvezi z vpisnino v IMO, za zagotovitev okolju varnega razstavljanja po splovitvi ob upoštevanju, da ima lahko plovilo v obdobju uporabe več kot enega lastnika;

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladam Turčije, Bangladeša, Kitajske, Pakistana in Indije ter Mednarodni pomorski organizaciji. |
| --- | --- |

30.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladam Turčije, Bangladeša, Kitajske, Pakistana in Indije ter Mednarodni pomorski organizaciji.

---

(1)  UL L 190, 12. 7. 2006, str. 1.

(2)  Det Norske Veritas / Appledore International, Technological and Economic Feasibility Study of Ship Scrapping in Europe. Končno poročilo (št. 2000-3527), 13.2.2001.

(3)  Evropska komisija, generalni direktorat za energijo in promet: Študija svetovalca COWI o izločevanju tankerjev za prevoz nafte in industriji za razstavljanje („Oil tanker phase-out and the ship-scrapping industry“), junij 2004.

(4)  UL L 114, 27.4.2006, str 9.

(5)  Direktiva Sveta 95/21/ES z dne 19. junija 1995 o uveljavitvi mednarodnih standardov za varnost ladij, preprečevanje onesnaževanja ter pogoje za življenje in delo na ladjah, ki uporabljajo pristanišča Skupnosti in plovejo v vodah v pristojnosti držav članic (UL L 157, 7.7.1995, str. 1).

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/51

---

Znanstvena dejstva v zvezi s podnebnimi spremembami: ugotovitve in priporočila za sprejetje odločitev

P6_TA(2008)0223

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o znanstvenih dejstvih v zvezi s podnebnimi spremembami: ugotovitve in priporočila za sprejetje odločitev (2008/2001(INI))

(2009/C 279 E/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 25. aprila 2007 o ustanovitvi začasnega odbora za podnebne spremembe (1), sprejetega v skladu s členom 175 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 25. aprila 2007 o ustanovitvi začasnega odbora za podnebne spremembe (1), sprejetega v skladu s členom 175 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z zasedanja v Bruslju dne 8. in 9. marca 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z zasedanja v Bruslju dne 8. in 9. marca 2007,

| — | ob upoštevanju izjave vrha G8 z zasedanja v Heiligendammu dne 7. junija 2007, zlasti dela izjave z naslovom „Podnebne spremembe, energijska učinkovitost in varnost oskrbe z energijo – izzivi in priložnosti za evropsko gospodarsko rast“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave vrha G8 z zasedanja v Heiligendammu dne 7. junija 2007, zlasti dela izjave z naslovom „Podnebne spremembe, energijska učinkovitost in varnost oskrbe z energijo – izzivi in priložnosti za evropsko gospodarsko rast“,

| — | ob upoštevanju sklepov četrtega ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih razmerah (IPCC), izdanih v Valenciji (Španija) dne 17. novembra 2007, ter dodatnih raziskav, ki so jih naročile nacionalne vlade ali izvedli drugi organi Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov četrtega ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih razmerah (IPCC), izdanih v Valenciji (Španija) dne 17. novembra 2007, ter dodatnih raziskav, ki so jih naročile nacionalne vlade ali izvedli drugi organi Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Napredek pri doseganju kjotskih ciljev“ (KOM(2007)0757), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Napredek pri doseganju kjotskih ciljev“ (KOM(2007)0757),

| — | ob upoštevanju skupnega parlamentarnega srečanja o podnebnih spremembah med Evropskim parlamentom ter nacionalnimi parlamenti držav članic in držav kandidatk dne 1. in 2. oktobra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega parlamentarnega srečanja o podnebnih spremembah med Evropskim parlamentom ter nacionalnimi parlamenti držav članic in držav kandidatk dne 1. in 2. oktobra 2007,

| — | ob upoštevanju trinajste konference pogodbenic (COP 13) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in tretje konference pogodbenic kot srečanje pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP 3), ki sta potekali od 3. do 15. decembra 2007 na Baliju v Indoneziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju trinajste konference pogodbenic (COP 13) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in tretje konference pogodbenic kot srečanje pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP 3), ki sta potekali od 3. do 15. decembra 2007 na Baliju v Indoneziji,

| — | ob upoštevanju javnih predstavitev pomembnih strokovnjakov in izmenjave njihovih mnenj ter dosežkov delegacij začasnega odbora Parlamenta za podnebne spremembe na obiskih ter zlasti informacij, zbranih s predstavitvami strokovnjakov in razpravo na tematskem srečanju dne 10. septembra 2007 z naslovom „Podnebni vplivi različnih ravni segrevanja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnih predstavitev pomembnih strokovnjakov in izmenjave njihovih mnenj ter dosežkov delegacij začasnega odbora Parlamenta za podnebne spremembe na obiskih ter zlasti informacij, zbranih s predstavitvami strokovnjakov in razpravo na tematskem srečanju dne 10. septembra 2007 z naslovom „Podnebni vplivi različnih ravni segrevanja“,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Začasnega odbora za podnebne spremembe (A6-0136/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Začasnega odbora za podnebne spremembe (A6-0136/2008),

| A. | ker mora začasni odbor za podnebne spremembe zaradi svojega mandata oblikovati priporočila o prihodnji celostni politiki EU o podnebnih spremembah; ker morajo ta priporočila temeljiti na najsodobnejših raziskavah ter ne bi smela izključevati najnovejših znanstvenih dokazov, |
| --- | --- |

A.

ker mora začasni odbor za podnebne spremembe zaradi svojega mandata oblikovati priporočila o prihodnji celostni politiki EU o podnebnih spremembah; ker morajo ta priporočila temeljiti na najsodobnejših raziskavah ter ne bi smela izključevati najnovejših znanstvenih dokazov,

| B. | ker vmesno poročilo začasnega odbora, ki temelji na znanstvenih dokazih, zadeva samo vplive in posledice podnebnih sprememb; ker bodo v končnem poročilu oblikovani predlogi o prihodnji celostni politiki EU o podnebnih spremembah v skladu s podeljenim mandatom začasnega odbora in na podlagi vseh informacij, ki jih je ta odbor zbral med svojim delom; ker bo to končno poročilo vključevalo tudi stališče Parlamenta v pogajanjih v zvezi z mednarodnim okvirom za podnebno politiko po letu 2012, pri čemer se bo upoštevala tudi štirinajsta konferenca pogodbenic, ki naj bi potekala decembra 2008 v Poznanu na Poljskem, |
| --- | --- |

B.

ker vmesno poročilo začasnega odbora, ki temelji na znanstvenih dokazih, zadeva samo vplive in posledice podnebnih sprememb; ker bodo v končnem poročilu oblikovani predlogi o prihodnji celostni politiki EU o podnebnih spremembah v skladu s podeljenim mandatom začasnega odbora in na podlagi vseh informacij, ki jih je ta odbor zbral med svojim delom; ker bo to končno poročilo vključevalo tudi stališče Parlamenta v pogajanjih v zvezi z mednarodnim okvirom za podnebno politiko po letu 2012, pri čemer se bo upoštevala tudi štirinajsta konferenca pogodbenic, ki naj bi potekala decembra 2008 v Poznanu na Poljskem,

| C. | ker je soglasje znanstvenikov o nastanku podnebnih sprememb in vzrokih zanje že uveljavljeno in priznano po vsem svetu zunaj in znotraj okvira IPCC; ker sta soglasje znanstvenikov in razumevanje v zvezi s sedanjim vplivom človeka na globalno segrevanje še večja kot sta bila po prvem ocenjevalnem poročilu IPCC leta 1990 in ker zdaj veljata za znanstveni dejstvi; ker je globoko ukoreninjeno soglasje znanstvenikov o vlogi antropogenih emisij toplogrednih plinov pri globalnem podnebju; ker je iz ocene tveganj razvidno, da je treba ob negotovosti ukrepati in ne odlašati z ukrepi, |
| --- | --- |

C.

ker je soglasje znanstvenikov o nastanku podnebnih sprememb in vzrokih zanje že uveljavljeno in priznano po vsem svetu zunaj in znotraj okvira IPCC; ker sta soglasje znanstvenikov in razumevanje v zvezi s sedanjim vplivom človeka na globalno segrevanje še večja kot sta bila po prvem ocenjevalnem poročilu IPCC leta 1990 in ker zdaj veljata za znanstveni dejstvi; ker je globoko ukoreninjeno soglasje znanstvenikov o vlogi antropogenih emisij toplogrednih plinov pri globalnem podnebju; ker je iz ocene tveganj razvidno, da je treba ob negotovosti ukrepati in ne odlašati z ukrepi,

| D. | ker znanje o globalnih spremembah in vzrokih za globalno segrevanje, do zdaj pridobljeno z raziskavami in zbiranjem podatkov, zadostuje za sprožitev političnega delovanja in sprejemanja odločitev, nujno potrebnih za bistveno zmanjšanje emisij in pripravo na prilagajanje na neizogibne podnebne spremembe, |
| --- | --- |

D.

ker znanje o globalnih spremembah in vzrokih za globalno segrevanje, do zdaj pridobljeno z raziskavami in zbiranjem podatkov, zadostuje za sprožitev političnega delovanja in sprejemanja odločitev, nujno potrebnih za bistveno zmanjšanje emisij in pripravo na prilagajanje na neizogibne podnebne spremembe,

| E. | ker so se po podatkih iz četrtega ocenjevalnega poročila IPCC emisije CO2 med letoma 1970 in 2004 povečale za približno 80 %, predvsem zaradi uporabe fosilnih goriv, |
| --- | --- |

E.

ker so se po podatkih iz četrtega ocenjevalnega poročila IPCC emisije CO2 med letoma 1970 in 2004 povečale za približno 80 %, predvsem zaradi uporabe fosilnih goriv,

| F. | ker raziskave, ki temeljijo na opazovanju in predvidevanju, opozarjajo na hude posledice, ki bodo prizadele naš planet, če ne bodo hitro sprejeti ukrepi za zmanjšanje ali celo zaustavitev nadaljnjega povečanja izpustov emisij CO2 in drugih emisij toplogrednih plinov s seznama IPCC toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

F.

ker raziskave, ki temeljijo na opazovanju in predvidevanju, opozarjajo na hude posledice, ki bodo prizadele naš planet, če ne bodo hitro sprejeti ukrepi za zmanjšanje ali celo zaustavitev nadaljnjega povečanja izpustov emisij CO2 in drugih emisij toplogrednih plinov s seznama IPCC toplogrednih plinov,

| G. | ker so bili na podlagi številnih novih znanstvenih študij po pregledu in izdaji četrtega ocenjevalnega poročila IPCC zbrani in ovrednoteni podatki, ki potrjujejo trend globalnega segrevanja, in dodatno ocenjeni vplivi podnebnih sprememb na človeštvo v družbenem, gospodarskem in ekološkem smislu, ter potreba, da se jim prilagodimo in jih ublažimo, |
| --- | --- |

G.

ker so bili na podlagi številnih novih znanstvenih študij po pregledu in izdaji četrtega ocenjevalnega poročila IPCC zbrani in ovrednoteni podatki, ki potrjujejo trend globalnega segrevanja, in dodatno ocenjeni vplivi podnebnih sprememb na človeštvo v družbenem, gospodarskem in ekološkem smislu, ter potreba, da se jim prilagodimo in jih ublažimo,

| H. | ker bodo glede na Sternovo poročilo leta 2050 letni stroški zaradi predvidenih podnebnih sprememb znašali od 5 % do 20 % BDP, če ne bodo sprejeti nobeni ukrepi; ker je v tem poročilu zapisano tudi, da je mogoče izpolniti podnebne cilje, če se od tega trenutka naprej za ukrepe na tem področju vsako leto nameni 1 % BDP, |
| --- | --- |

H.

ker bodo glede na Sternovo poročilo leta 2050 letni stroški zaradi predvidenih podnebnih sprememb znašali od 5 % do 20 % BDP, če ne bodo sprejeti nobeni ukrepi; ker je v tem poročilu zapisano tudi, da je mogoče izpolniti podnebne cilje, če se od tega trenutka naprej za ukrepe na tem področju vsako leto nameni 1 % BDP,

| I. | ker znanstveniki, ki o tem stalno razpravljajo, ne dvomijo več o temeljnih vzrokih za globalno segrevanje in podnebne spremembe; ker je celotna znanstvena razprava samo del znanstvenega napredka, katerega cilj je pojasnjevanje negotovosti ali dvomov, in ker se je ta razprava v preteklosti ukvarjala z iskanjem globljega razumevanja človekovega vpliva na naravne procese, |
| --- | --- |

I.

ker znanstveniki, ki o tem stalno razpravljajo, ne dvomijo več o temeljnih vzrokih za globalno segrevanje in podnebne spremembe; ker je celotna znanstvena razprava samo del znanstvenega napredka, katerega cilj je pojasnjevanje negotovosti ali dvomov, in ker se je ta razprava v preteklosti ukvarjala z iskanjem globljega razumevanja človekovega vpliva na naravne procese,

| J. | ker so se z znanstvenimi raziskavami razkrili dodatni dokazi o antropogenih vplivih na zemeljsko atmosfero; ker znanstveniki s področja fizike, ki se ukvarjajo s podnebnimi spremembami, ocenjujejo dejanske posledice že obstoječih ravni globalnega segrevanja zaradi emisij, izpuščenih v preteklosti; ker podatki, zbrani s takšnimi študijami, poudarjajo potrebo po izvajanju prilagoditvenih ukrepov, da se najprej in predvsem omeji zaskrbljujoče tveganje za ljudi, biotsko raznovrstnost flore in favne, habitate in infrastrukturo v državah v razvoju, vendar tudi v Evropi in drugih bogatejših delih sveta, |
| --- | --- |

J.

ker so se z znanstvenimi raziskavami razkrili dodatni dokazi o antropogenih vplivih na zemeljsko atmosfero; ker znanstveniki s področja fizike, ki se ukvarjajo s podnebnimi spremembami, ocenjujejo dejanske posledice že obstoječih ravni globalnega segrevanja zaradi emisij, izpuščenih v preteklosti; ker podatki, zbrani s takšnimi študijami, poudarjajo potrebo po izvajanju prilagoditvenih ukrepov, da se najprej in predvsem omeji zaskrbljujoče tveganje za ljudi, biotsko raznovrstnost flore in favne, habitate in infrastrukturo v državah v razvoju, vendar tudi v Evropi in drugih bogatejših delih sveta,

| K. | ker je znanost določila številne tako imenovane prelomne točke v podnebnem sistemu Zemlje; ker od teh točk „ni poti nazaj“ in ker dejansko pomenijo nepreklicne podnebne spremembe, ki jih človeštvo ne more ustrezno nadzorovati; ker teh pomembnih točk in neustavljivih bioloških in geofizičnih procesov, ki jih sprožajo, ne moremo v celoti vključiti v obstoječe scenarije v zvezi s prihodnjimi podnebnimi razmerami: taljenje permafrosta, zaradi katerega se v atmosfero spustijo velike količine metana; taljenje ledenikov in povečana stopnja absorpcije sončne svetlobe ter nižja topnost CO2 v slani vodi, kar povzroči povečanje temperature; ker ti dejavniki ob dvigu temperatur postopoma še povečajo globalno segrevanje, kar je mogoče pripisati pozitivnim povratnim učinkom, |
| --- | --- |

K.

ker je znanost določila številne tako imenovane prelomne točke v podnebnem sistemu Zemlje; ker od teh točk „ni poti nazaj“ in ker dejansko pomenijo nepreklicne podnebne spremembe, ki jih človeštvo ne more ustrezno nadzorovati; ker teh pomembnih točk in neustavljivih bioloških in geofizičnih procesov, ki jih sprožajo, ne moremo v celoti vključiti v obstoječe scenarije v zvezi s prihodnjimi podnebnimi razmerami: taljenje permafrosta, zaradi katerega se v atmosfero spustijo velike količine metana; taljenje ledenikov in povečana stopnja absorpcije sončne svetlobe ter nižja topnost CO2 v slani vodi, kar povzroči povečanje temperature; ker ti dejavniki ob dvigu temperatur postopoma še povečajo globalno segrevanje, kar je mogoče pripisati pozitivnim povratnim učinkom,

| L. | ker bo 20–30 % vseh vrst predvidoma grozilo izumrtje, če se bo segrevanje povečalo za 1,5–2,5 °C; ker ta delež na podlagi povečanega segrevanja za 3,5 °C znaša od 40 % do 70 %, kar pomeni, da je omilitev podnebnih sprememb bistvena za ohranitev globalne biotske raznolikosti ter vzdrževanje delovanja ekosistemov, |
| --- | --- |

L.

ker bo 20–30 % vseh vrst predvidoma grozilo izumrtje, če se bo segrevanje povečalo za 1,5–2,5 °C; ker ta delež na podlagi povečanega segrevanja za 3,5 °C znaša od 40 % do 70 %, kar pomeni, da je omilitev podnebnih sprememb bistvena za ohranitev globalne biotske raznolikosti ter vzdrževanje delovanja ekosistemov,

| M. | ker več kot 70 % zemeljske površine pokrivajo oceani; ker je v njih več kot 97 % vse vode na planetu; ker oceani zagotavljajo 99 % življenjskega prostora na Zemlji; ker preskrba z ribami zagotavlja najvišji odstotek beljakovin, ki jih zaužijejo ljudje po celem svetu; ker so ribe glavni vir hrane za 3,5 bilijona ljudi in ker tri četrtine svetovnih velemest leži ob morju, |
| --- | --- |

M.

ker več kot 70 % zemeljske površine pokrivajo oceani; ker je v njih več kot 97 % vse vode na planetu; ker oceani zagotavljajo 99 % življenjskega prostora na Zemlji; ker preskrba z ribami zagotavlja najvišji odstotek beljakovin, ki jih zaužijejo ljudje po celem svetu; ker so ribe glavni vir hrane za 3,5 bilijona ljudi in ker tri četrtine svetovnih velemest leži ob morju,

| N. | ker so znanstveniki, ki so pripravili četrto ocenjevalno poročilo IPCC, soglasno ugotovili, da se mora, če se želimo izogniti resnim posledicam, raven svetovnih emisij toplogrednih plinov zmanjšati za 50–85 % v primerjavi z letom 2000; ker bo čedalje težje doseči ta cilj, če bo svetovnih emisij toplogrednih plinov do leta 2020 in po njem nenehno več; ker v zvezi s prizadevanjem za ravnanje v skladu s cilji porazdelitve obremenitve uspešno napredujejo skoraj vse države članice, s čimer je verjetnost, da bo EU dosegla kjotski cilj do leta 2012, čedalje večja; ker bodo morale biti države članice, če želijo doseči cilje, ki jih je sprejel zgoraj navedeni Evropski svet z dne 8. in 9. marca 2007 in jih morajo razvite države skupaj uresničiti, po letu 2012 kljub temu uspešnejše v zvezi z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov in do leta 2050 zmanjšati izpuste svojih emisij toplogrednih plinov za 60–80 % v primerjavi z letom 1990, |
| --- | --- |

N.

ker so znanstveniki, ki so pripravili četrto ocenjevalno poročilo IPCC, soglasno ugotovili, da se mora, če se želimo izogniti resnim posledicam, raven svetovnih emisij toplogrednih plinov zmanjšati za 50–85 % v primerjavi z letom 2000; ker bo čedalje težje doseči ta cilj, če bo svetovnih emisij toplogrednih plinov do leta 2020 in po njem nenehno več; ker v zvezi s prizadevanjem za ravnanje v skladu s cilji porazdelitve obremenitve uspešno napredujejo skoraj vse države članice, s čimer je verjetnost, da bo EU dosegla kjotski cilj do leta 2012, čedalje večja; ker bodo morale biti države članice, če želijo doseči cilje, ki jih je sprejel zgoraj navedeni Evropski svet z dne 8. in 9. marca 2007 in jih morajo razvite države skupaj uresničiti, po letu 2012 kljub temu uspešnejše v zvezi z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov in do leta 2050 zmanjšati izpuste svojih emisij toplogrednih plinov za 60–80 % v primerjavi z letom 1990,

| O. | ker četrto ocenjevalno poročilo IPCC kaže, da bo morda treba emisije še znatno zmanjšati za doseganje pozitivnih povratnih učinkov med segrevanjem in zmanjševanjem ogljikovih ponorov na kopnem in v oceanih, da bi se koncentracije emisij toplogrednih plinov stabilizirale, |
| --- | --- |

O.

ker četrto ocenjevalno poročilo IPCC kaže, da bo morda treba emisije še znatno zmanjšati za doseganje pozitivnih povratnih učinkov med segrevanjem in zmanjševanjem ogljikovih ponorov na kopnem in v oceanih, da bi se koncentracije emisij toplogrednih plinov stabilizirale,

| P. | ker obstaja politično soglasje v EU, da je bistveno doseči strateški cilj v zvezi z omejitvijo dviga povprečne temperature v svetu na največ 2 °C v primerjavi z ravnijo pred industrializacijo; ker se je v preteklem stoletju svetovna temperatura povečala za 0,74 °C, zaradi preteklih emisij pa se bo neizbežno povečevala še za dodatnih 0,5–0,7 °C, |
| --- | --- |

P.

ker obstaja politično soglasje v EU, da je bistveno doseči strateški cilj v zvezi z omejitvijo dviga povprečne temperature v svetu na največ 2 °C v primerjavi z ravnijo pred industrializacijo; ker se je v preteklem stoletju svetovna temperatura povečala za 0,74 °C, zaradi preteklih emisij pa se bo neizbežno povečevala še za dodatnih 0,5–0,7 °C,

| Q. | ker se je izpust emisij toplogrednih plinov v svetu po navedbah četrtega ocenjevalnega poročila IPCC zaradi človeških dejavnosti po predindustrijskem obdobju povečal in se sedaj povečuje hitreje kot kdaj koli prej, pri čemer se je med letoma 1970 in 2004 povečal za 70 %, od leta 1990 pa kar za 24 %; ker regionalne podnebne spremembe z višjimi temperaturami vplivajo na veliko naravnih sistemov na vseh celinah in v večini oceanov, zaradi česar se spreminjajo vzorci padavin in vetra ter povečuje pomanjkanje vode, |
| --- | --- |

Q.

ker se je izpust emisij toplogrednih plinov v svetu po navedbah četrtega ocenjevalnega poročila IPCC zaradi človeških dejavnosti po predindustrijskem obdobju povečal in se sedaj povečuje hitreje kot kdaj koli prej, pri čemer se je med letoma 1970 in 2004 povečal za 70 %, od leta 1990 pa kar za 24 %; ker regionalne podnebne spremembe z višjimi temperaturami vplivajo na veliko naravnih sistemov na vseh celinah in v večini oceanov, zaradi česar se spreminjajo vzorci padavin in vetra ter povečuje pomanjkanje vode,

| R. | ker je za podnebni sistem relevantna le skupna količina nakopičenih toplogrednih plinov, izpuščenih v ozračje, ne pa relativne emisije ali relativna zmanjšanja, zato je najpomembnejši dejavnik za preprečevanje nevarnih podnebnih sprememb skupna količina emisij toplogrednih plinov v prihodnjih letih in desetletjih, |
| --- | --- |

R.

ker je za podnebni sistem relevantna le skupna količina nakopičenih toplogrednih plinov, izpuščenih v ozračje, ne pa relativne emisije ali relativna zmanjšanja, zato je najpomembnejši dejavnik za preprečevanje nevarnih podnebnih sprememb skupna količina emisij toplogrednih plinov v prihodnjih letih in desetletjih,

| S. | ker so bile v četrtem ocenjevalnem poročilu IPCC prvič analizirane obstoječe dokumentirane daljnosežne posledice današnjega podnebja za Evropo, kot so izginjajoči ledeniki, daljšanje letnih časov, premiki območij razširjenosti vrst in zdravstvene poledice vročinskih valov, katerih razsežnosti so brez primere; ker bodo na sploh skoraj vse regije v Evropi v prihodnosti občutile posledice nekaterih podnebnih sprememb, zaradi česar se bodo s težavami srečevali številni gospodarski sektorji; ker bodo podnebne spremembe po pričakovanjih povečale razlike med evropskimi regijami v zvezi z naravnimi viri, na primer razpoložljivostjo vode, |
| --- | --- |

S.

ker so bile v četrtem ocenjevalnem poročilu IPCC prvič analizirane obstoječe dokumentirane daljnosežne posledice današnjega podnebja za Evropo, kot so izginjajoči ledeniki, daljšanje letnih časov, premiki območij razširjenosti vrst in zdravstvene poledice vročinskih valov, katerih razsežnosti so brez primere; ker bodo na sploh skoraj vse regije v Evropi v prihodnosti občutile posledice nekaterih podnebnih sprememb, zaradi česar se bodo s težavami srečevali številni gospodarski sektorji; ker bodo podnebne spremembe po pričakovanjih povečale razlike med evropskimi regijami v zvezi z naravnimi viri, na primer razpoložljivostjo vode,

| T. | ker je mogoče pričakovati, da se bo zaradi podnebnih sprememb in množične urbanizacije kot posledice rasti prebivalstva povečala vročina v mestih, kar bo neposredno slabo vplivalo na zdravje in dobro počutje prebivalcev v mestih, |
| --- | --- |

T.

ker je mogoče pričakovati, da se bo zaradi podnebnih sprememb in množične urbanizacije kot posledice rasti prebivalstva povečala vročina v mestih, kar bo neposredno slabo vplivalo na zdravje in dobro počutje prebivalcev v mestih,

| U. | ker sedanja politika ublažitve podnebnih sprememb in z njo povezane prakse trajnostnega razvoja, ki jih je treba vsekakor poglobiti, vseeno ne bodo zadostovale za zmanjšanje izpusta emisij toplogrednih plinov v naslednjih desetletjih; ker bo glede na priporočila znanstvenikov globalno koncentracijo emisij toplogrednih plinov na ravni s 50-odstotno verjetnostjo, da bi podnebne spremembe omejili na 2 °C, mogoče uspešno stabilizirati do leta 2015, ko naj bi globalne emisije dosegle najvišjo vrednost, |
| --- | --- |

U.

ker sedanja politika ublažitve podnebnih sprememb in z njo povezane prakse trajnostnega razvoja, ki jih je treba vsekakor poglobiti, vseeno ne bodo zadostovale za zmanjšanje izpusta emisij toplogrednih plinov v naslednjih desetletjih; ker bo glede na priporočila znanstvenikov globalno koncentracijo emisij toplogrednih plinov na ravni s 50-odstotno verjetnostjo, da bi podnebne spremembe omejili na 2 °C, mogoče uspešno stabilizirati do leta 2015, ko naj bi globalne emisije dosegle najvišjo vrednost,

| V. | ker prispevek delovne skupine III k četrtemu ocenjevalnemu poročilu IPCC kaže na to, da bi morale pogodbenice priloge I k UNFCCC za dosego najnižjih stopenj, kar jih je do sedaj ocenil ta forum, in ustrezno omejitev morebitne škode do leta 2020 emisije skupaj zmanjšati za 25–40 % pod stopnjo iz leta 1990, |
| --- | --- |

V.

ker prispevek delovne skupine III k četrtemu ocenjevalnemu poročilu IPCC kaže na to, da bi morale pogodbenice priloge I k UNFCCC za dosego najnižjih stopenj, kar jih je do sedaj ocenil ta forum, in ustrezno omejitev morebitne škode do leta 2020 emisije skupaj zmanjšati za 25–40 % pod stopnjo iz leta 1990,

| W. | ker bo naslednje ocenjevalno poročilo IPCC verjetno objavljeno šele leta 2012 ali 2013; ker dodatno spoznanje na podlagi strokovno pregledanih znanstvenih objav in znanstvenih poročil, ki so jih izdale vlade ali pripravili drugi mednarodni organi ali institucije Združenih narodov, kot so Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), Program Združenih narodov za okolje (UNEP), Program Združenih narodov za razvoj (UNDP), Svetovna meteorološka organizacija (WMO), Svetovna zdravstvena organizacija (WHO), znatno prispeva k boljšemu razumevanju sedanjih in prihodnjih vplivov podnebnih sprememb na človeka in okolje ter k prilagajanju in ublažitvi spreminjanja podnebja, |
| --- | --- |

W.

ker bo naslednje ocenjevalno poročilo IPCC verjetno objavljeno šele leta 2012 ali 2013; ker dodatno spoznanje na podlagi strokovno pregledanih znanstvenih objav in znanstvenih poročil, ki so jih izdale vlade ali pripravili drugi mednarodni organi ali institucije Združenih narodov, kot so Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), Program Združenih narodov za okolje (UNEP), Program Združenih narodov za razvoj (UNDP), Svetovna meteorološka organizacija (WMO), Svetovna zdravstvena organizacija (WHO), znatno prispeva k boljšemu razumevanju sedanjih in prihodnjih vplivov podnebnih sprememb na človeka in okolje ter k prilagajanju in ublažitvi spreminjanja podnebja,

| X. | ker se na podlagi večine ugotovitev teh dodatnih študij poudarja, da se je treba na globalno segrevanje odzvati takoj; ker zlasti najnovejši podatki WMO, ki so bili objavljeni decembra 2007, kažejo, da je bilo obdobje med letoma 1998 in 2007 najtoplejše obdobje do zdaj in da bo tudi leto 2007 eno izmed desetih najtoplejših let, kar jih bilo kdaj zabeleženih, s pričakovanimi temperaturnimi odkloni 0,41 °C nad dolgoročnim povprečjem ter ker so leto 2007 zaznamovali temperaturni odkloni, ki so januarja in aprila 2007 v nekaterih delih Evrope presegli dolgoročno mesečno povprečje 4 °C, |
| --- | --- |

X.

ker se na podlagi večine ugotovitev teh dodatnih študij poudarja, da se je treba na globalno segrevanje odzvati takoj; ker zlasti najnovejši podatki WMO, ki so bili objavljeni decembra 2007, kažejo, da je bilo obdobje med letoma 1998 in 2007 najtoplejše obdobje do zdaj in da bo tudi leto 2007 eno izmed desetih najtoplejših let, kar jih bilo kdaj zabeleženih, s pričakovanimi temperaturnimi odkloni 0,41 °C nad dolgoročnim povprečjem ter ker so leto 2007 zaznamovali temperaturni odkloni, ki so januarja in aprila 2007 v nekaterih delih Evrope presegli dolgoročno mesečno povprečje 4 °C,

| Y. | ker je treba globalno segrevanje in različne razsežnosti podnebnih sprememb obravnavati v povezavi z drugimi globalnimi problemi, kot so lakota ali zdravstveni problemi v svetu, saj bodo zaradi višjih temperatur, suš, poplav, višje gladine morja in čedalje pogostejših ekstremnih podnebnih pojavov tudi ti problemi resnejši; ker lahko podnebne spremembe ovirajo zmožnost držav, da bi izpolnile cilje v zvezi s trajnostnim razvojem in razvojne cilje tisočletja; ker lahko podnebne spremembe resno ogrozijo primere uspešnega razvoja ter morajo zato biti najpomembnejša naloga mednarodnega sodelovanja, |
| --- | --- |

Y.

ker je treba globalno segrevanje in različne razsežnosti podnebnih sprememb obravnavati v povezavi z drugimi globalnimi problemi, kot so lakota ali zdravstveni problemi v svetu, saj bodo zaradi višjih temperatur, suš, poplav, višje gladine morja in čedalje pogostejših ekstremnih podnebnih pojavov tudi ti problemi resnejši; ker lahko podnebne spremembe ovirajo zmožnost držav, da bi izpolnile cilje v zvezi s trajnostnim razvojem in razvojne cilje tisočletja; ker lahko podnebne spremembe resno ogrozijo primere uspešnega razvoja ter morajo zato biti najpomembnejša naloga mednarodnega sodelovanja,

| 1. | pozdravlja ugotovitev pogodbenic UNFCCC iz srečanja na Baliju, da je četrto ocenjevalno poročilo IPCC najbolj celovita in verodostojna ocena, ki je bila o podnebnih spremembah predložena do zdaj, ker zajema znanstveni, tehnični in socialno-ekonomski vidik v zvezi s pomembnimi vprašanji ter se sklicuje na informacije, ki temeljijo na pripravi in izvajanju nacionalnih politik o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja ugotovitev pogodbenic UNFCCC iz srečanja na Baliju, da je četrto ocenjevalno poročilo IPCC najbolj celovita in verodostojna ocena, ki je bila o podnebnih spremembah predložena do zdaj, ker zajema znanstveni, tehnični in socialno-ekonomski vidik v zvezi s pomembnimi vprašanji ter se sklicuje na informacije, ki temeljijo na pripravi in izvajanju nacionalnih politik o podnebnih spremembah;

| 2. | meni, da znanost napreduje z združevanjem sprejetih spoznanj in predpostavk z nasprotnimi idejami ter z uporabo postopkov strokovnega pregleda; izraža pohvalo IPCC za opravljeno delo in njegovo zmožnost, da je vključil delo na tisoče znanstvenikov; meni, da mora IPCC resno upoštevati nove argumente, da bi mogel še naprej zagotavljati verodostojnost in kakovost svojih raziskav; |
| --- | --- |

2.

meni, da znanost napreduje z združevanjem sprejetih spoznanj in predpostavk z nasprotnimi idejami ter z uporabo postopkov strokovnega pregleda; izraža pohvalo IPCC za opravljeno delo in njegovo zmožnost, da je vključil delo na tisoče znanstvenikov; meni, da mora IPCC resno upoštevati nove argumente, da bi mogel še naprej zagotavljati verodostojnost in kakovost svojih raziskav;

| 3. | meni, da so ugotovitve znanstvenikov o podnebnih spremembah dovolj celovite, in ponovno poudarja, da je zavezan doseganju strateškega cilja EU v zvezi z omejitvijo povečanja povprečne temperature v svetu na največ 2 °C v primerjavi z ravnijo pred industrializacijo, ki ga je glede na številna znanstvena poročila mogoče doseči s 50-odstotno verjetnostjo pri koncentraciji toplogrednih plinov v ozračju med 400 in 450 ppm ekvivalenta CO2 in ki bo po podatkih iz četrtega ocenjevalnega poročila IPCC od industrializiranih držav zahteval, da do leta 2020 zmanjšajo emisije toplogrednih plinov za 25–40 % glede na vrednosti za leto 1990; ne glede na to meni, da mora biti cilj vseh prizadevanj za omejitev izpusta emisij dejansko dvig povprečne temperature, ki je veliko manjši kot 2 °C, saj bi že takšna raven segrevanja znatno vplivala na našo družbo in način življenja posameznika ter bi znatno spremenila ekosistem in vodne vire; |
| --- | --- |

3.

meni, da so ugotovitve znanstvenikov o podnebnih spremembah dovolj celovite, in ponovno poudarja, da je zavezan doseganju strateškega cilja EU v zvezi z omejitvijo povečanja povprečne temperature v svetu na največ 2 °C v primerjavi z ravnijo pred industrializacijo, ki ga je glede na številna znanstvena poročila mogoče doseči s 50-odstotno verjetnostjo pri koncentraciji toplogrednih plinov v ozračju med 400 in 450 ppm ekvivalenta CO2 in ki bo po podatkih iz četrtega ocenjevalnega poročila IPCC od industrializiranih držav zahteval, da do leta 2020 zmanjšajo emisije toplogrednih plinov za 25–40 % glede na vrednosti za leto 1990; ne glede na to meni, da mora biti cilj vseh prizadevanj za omejitev izpusta emisij dejansko dvig povprečne temperature, ki je veliko manjši kot 2 °C, saj bi že takšna raven segrevanja znatno vplivala na našo družbo in način življenja posameznika ter bi znatno spremenila ekosistem in vodne vire;

| 4. | poudarja, da bo imelo naraščanje emisij toplogrednih plinov, ki jih povzroča človek, dramatične posledice za morske ekosisteme, ribolovne vire in ribiško skupnost in da lahko velike spremembe temperature vode povzročijo preseljevanje populacij morskih organizmov (migracije), vdor tujih in izginotje avtohtonih vrst; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bo imelo naraščanje emisij toplogrednih plinov, ki jih povzroča človek, dramatične posledice za morske ekosisteme, ribolovne vire in ribiško skupnost in da lahko velike spremembe temperature vode povzročijo preseljevanje populacij morskih organizmov (migracije), vdor tujih in izginotje avtohtonih vrst;

| 5. | priznava, da je na podlagi napovedi za leto 2050 jasno, da je treba ukrepati takoj; poudarja, da si je treba začeti prizadevati za ublažitev podnebnih sprememb, da bi se dosegel cilj omejitve povprečne temperature na največ 2 °C pred sredino naslednjega desetletja; |
| --- | --- |

5.

priznava, da je na podlagi napovedi za leto 2050 jasno, da je treba ukrepati takoj; poudarja, da si je treba začeti prizadevati za ublažitev podnebnih sprememb, da bi se dosegel cilj omejitve povprečne temperature na največ 2 °C pred sredino naslednjega desetletja;

| 6. | poudarja, da je na podlagi znanstvenih dokazov v zvezi z vsemi celinami in večino oceanov jasno, da so regionalne podnebne spremembe zaradi preteklega izpusta emisij ogljika iz vseh industrializiranih držav prizadele že veliko naravnih sistemov; poudarja, da je bilo znanstveno dokazano, da je za temeljne vzroke za globalno segrevanje pretežno kriv človek in da je na podlagi obstoječega znanja mogoče zadovoljivo dokazati antropogene vplive na zemeljsko atmosfero; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je na podlagi znanstvenih dokazov v zvezi z vsemi celinami in večino oceanov jasno, da so regionalne podnebne spremembe zaradi preteklega izpusta emisij ogljika iz vseh industrializiranih držav prizadele že veliko naravnih sistemov; poudarja, da je bilo znanstveno dokazano, da je za temeljne vzroke za globalno segrevanje pretežno kriv človek in da je na podlagi obstoječega znanja mogoče zadovoljivo dokazati antropogene vplive na zemeljsko atmosfero;

| 7. | poudarja, da ima lahko predvideno zakisljevanje oceanov zaradi povečevanja ravni CO2 zelo hude posledice za morske ekosisteme, ter poziva k nadaljnjim raziskavam na tem področju, da se poveča naše razumevanje tega problema in opredelijo posledice za politiko; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da ima lahko predvideno zakisljevanje oceanov zaradi povečevanja ravni CO2 zelo hude posledice za morske ekosisteme, ter poziva k nadaljnjim raziskavam na tem področju, da se poveča naše razumevanje tega problema in opredelijo posledice za politiko;

| 8. | meni, da postanejo trendi vzorcev temperature, kisika, slanosti, Ph vrednosti, klorofila in oscilacije vetra razpoznavni šele po mnogih letih; poudarja potrebo po sklopu podatkov in obsežnem opazovanju dna oceanov in morij, da bi lahko razložili lokalne spremembe, ki vplivajo na ribištvo, saj se naša sposobnost pojasnjevanja vzrokov in posledic za ekosistem spreminja; |
| --- | --- |

8.

meni, da postanejo trendi vzorcev temperature, kisika, slanosti, Ph vrednosti, klorofila in oscilacije vetra razpoznavni šele po mnogih letih; poudarja potrebo po sklopu podatkov in obsežnem opazovanju dna oceanov in morij, da bi lahko razložili lokalne spremembe, ki vplivajo na ribištvo, saj se naša sposobnost pojasnjevanja vzrokov in posledic za ekosistem spreminja;

| 9. | poudarja, da je na podlagi ugotovitev znanstvenikov jasno, kako se bo podnebje spremenilo v bližnji prihodnosti, pri čemer bodo te spremembe v posameznih regijah različne, zato poudarja, da je globalno segrevanje vprašanje razvoja in globalno okoljsko vprašanje, pri čemer so najbolj ranljivi revni ljudje in države v razvoju; meni, da je prilagajanje, katerega cilj je obvladovanje neizogibnih posledic globalnega segrevanja zaradi emisij iz industrializiranih držav v preteklosti, prav tako pomembno kot prizadevanja za njihovo ublažitev, katerega cilj je preprečevanje nadaljnjega neobvladljivega globalnega segrevanja; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je na podlagi ugotovitev znanstvenikov jasno, kako se bo podnebje spremenilo v bližnji prihodnosti, pri čemer bodo te spremembe v posameznih regijah različne, zato poudarja, da je globalno segrevanje vprašanje razvoja in globalno okoljsko vprašanje, pri čemer so najbolj ranljivi revni ljudje in države v razvoju; meni, da je prilagajanje, katerega cilj je obvladovanje neizogibnih posledic globalnega segrevanja zaradi emisij iz industrializiranih držav v preteklosti, prav tako pomembno kot prizadevanja za njihovo ublažitev, katerega cilj je preprečevanje nadaljnjega neobvladljivega globalnega segrevanja;

| 10. | poudarja, da je težko napovedati prelomne točke, med drugim odmiranje amazonskega deževnega gozda, taljenje Grenlandije in ledene plošče zahodne Antarktike, nepravilnosti pri indijskih monsunih in množične izpuste metana iz sibirske tundre, vendar je povsem možno, da bodo ob sedanjih razmerah spreminjanja podnebja vse dosegle kritično točko v tem stoletju; poudarja, da bo preprečevanje teh prelomnih točk zahtevalo večja omilitvena prizadevanja, kot jih navaja četrto ocenjevalno poročilo IPCC; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je težko napovedati prelomne točke, med drugim odmiranje amazonskega deževnega gozda, taljenje Grenlandije in ledene plošče zahodne Antarktike, nepravilnosti pri indijskih monsunih in množične izpuste metana iz sibirske tundre, vendar je povsem možno, da bodo ob sedanjih razmerah spreminjanja podnebja vse dosegle kritično točko v tem stoletju; poudarja, da bo preprečevanje teh prelomnih točk zahtevalo večja omilitvena prizadevanja, kot jih navaja četrto ocenjevalno poročilo IPCC;

| 11. | v zvezi s tem pozdravlja dogovore, ki so bili sprejeti na trinajsti konferenci pogodbenic in konferenci pogodbenic/tretjem zasedanju pogodbenic, ter ki temeljijo na uveljavljenem znanstvenem mnenju, in še zlasti časovni načrt iz Balija, ki bi ga bilo treba na štirinajsti konferenci pogodbenic leta 2008 oceniti in bi moral pripeljati do sprejetja sporazuma o celovitem režimu do leta 2009; nadalje pozdravlja nalogo strokovne skupine za prenos tehnologij v zvezi z ocenjevanjem pomanjkljivosti in ovir uporabe ter dostopa do finančnih sredstev, dodeljenih državam v razvoju, kot odziv na njihovo pripravljenost za sodelovanje pri ukrepih za ublažitev podnebnih sprememb, primernih za posamezno državo, na izmerljiv način, o katerem je mogoče poročati in ga preverjati; prav tako pozdravlja oblikovanje Sklada za prilagajanje in vključitev gozdov v novi sporazum o varovanju podnebja, katerega cilj je preprečevanje nadaljnjega krčenja gozdov in omejevanje emisij ogljika zaradi gozdnih požarov in požarov šotnih barij, saj povzročajo lokalnim skupnostim veliko škodo, celo vključno z njihovo razlastitvijo z nezakonitimi ali na pol zakonitimi postopki; |
| --- | --- |

11.

v zvezi s tem pozdravlja dogovore, ki so bili sprejeti na trinajsti konferenci pogodbenic in konferenci pogodbenic/tretjem zasedanju pogodbenic, ter ki temeljijo na uveljavljenem znanstvenem mnenju, in še zlasti časovni načrt iz Balija, ki bi ga bilo treba na štirinajsti konferenci pogodbenic leta 2008 oceniti in bi moral pripeljati do sprejetja sporazuma o celovitem režimu do leta 2009; nadalje pozdravlja nalogo strokovne skupine za prenos tehnologij v zvezi z ocenjevanjem pomanjkljivosti in ovir uporabe ter dostopa do finančnih sredstev, dodeljenih državam v razvoju, kot odziv na njihovo pripravljenost za sodelovanje pri ukrepih za ublažitev podnebnih sprememb, primernih za posamezno državo, na izmerljiv način, o katerem je mogoče poročati in ga preverjati; prav tako pozdravlja oblikovanje Sklada za prilagajanje in vključitev gozdov v novi sporazum o varovanju podnebja, katerega cilj je preprečevanje nadaljnjega krčenja gozdov in omejevanje emisij ogljika zaradi gozdnih požarov in požarov šotnih barij, saj povzročajo lokalnim skupnostim veliko škodo, celo vključno z njihovo razlastitvijo z nezakonitimi ali na pol zakonitimi postopki;

| 12. | se ne strinja z znanstveno neutemeljenimi prizadevanji, da se ugotovitve študij o vzrokih in učinkih podnebnih sprememb prikazujejo kot dvomljive, nezanesljive in vprašljive; vendar razume, da so za znanstveni napredek vedno značilni dvom, postopno odpravljanje tega dvoma in iskanje razlag ali modelov zunaj obstoječega uveljavljenega znanstvenega mnenja; |
| --- | --- |

12.

se ne strinja z znanstveno neutemeljenimi prizadevanji, da se ugotovitve študij o vzrokih in učinkih podnebnih sprememb prikazujejo kot dvomljive, nezanesljive in vprašljive; vendar razume, da so za znanstveni napredek vedno značilni dvom, postopno odpravljanje tega dvoma in iskanje razlag ali modelov zunaj obstoječega uveljavljenega znanstvenega mnenja;

| 13. | zato meni, da so nadaljnje raziskave, katerih cilj je boljše razumevanje vzrokov in posledic globalnega segrevanja, bistvene za odgovorno sprejemanje odločitev; vendar meni, da je raven doslej pridobljenega znanja zadostna, da se oblikujejo nujne politike, ki bodo dosegle zmanjševanje emisij toplogrednih plinov in s tem omejile spremembe podnebja na +2 °C, in ukrepi za prilagajanje na sedanje podnebne spremembe; |
| --- | --- |

13.

zato meni, da so nadaljnje raziskave, katerih cilj je boljše razumevanje vzrokov in posledic globalnega segrevanja, bistvene za odgovorno sprejemanje odločitev; vendar meni, da je raven doslej pridobljenega znanja zadostna, da se oblikujejo nujne politike, ki bodo dosegle zmanjševanje emisij toplogrednih plinov in s tem omejile spremembe podnebja na +2 °C, in ukrepi za prilagajanje na sedanje podnebne spremembe;

| 14. | poudarja potrebo po nadaljnjih analizah in raziskavah posledic podnebnih sprememb, kot so vplivi na gospodarsko konkurenčnost, stroški energije in socialni razvoj v Evropi, vloga rabe tal in gozdov ter krčenje gozdov, vloga morskega okolja in izračun zunanjih stroškov v industrijskem sektorju in nenazadnje v prometnem sektorju zaradi podnebja, vključno z ovrednotenjem posledic letalskega onesnaževanja; meni, da so potrebne dodatne študije, da se prilagoditev in zmanjševanje tveganja vključi v politične ukrepe za razvoj in zmanjšanje revščine; |
| --- | --- |

14.

poudarja potrebo po nadaljnjih analizah in raziskavah posledic podnebnih sprememb, kot so vplivi na gospodarsko konkurenčnost, stroški energije in socialni razvoj v Evropi, vloga rabe tal in gozdov ter krčenje gozdov, vloga morskega okolja in izračun zunanjih stroškov v industrijskem sektorju in nenazadnje v prometnem sektorju zaradi podnebja, vključno z ovrednotenjem posledic letalskega onesnaževanja; meni, da so potrebne dodatne študije, da se prilagoditev in zmanjševanje tveganja vključi v politične ukrepe za razvoj in zmanjšanje revščine;

| 15. | zagovarja nadaljnje raziskave o vplivu politike spodbujanja uporabe biogoriva in njegovega učinka na povečani obseg krčenja gozdov, širjenje obdelane zemlje in svetovne zaloge hrane; |
| --- | --- |

15.

zagovarja nadaljnje raziskave o vplivu politike spodbujanja uporabe biogoriva in njegovega učinka na povečani obseg krčenja gozdov, širjenje obdelane zemlje in svetovne zaloge hrane;

| 16. | poudarja, da je treba raziskati fiziologijo in ekologijo morskih rib, zlasti v tropskih območjih, za katere je bilo izvedenih razmeroma malo raziskav; poudarja, da bodo lahko znanstveniki na podlagi vedno večjega števila podatkov izdelali natančnejše napovedi in poiskali ustrezne rešitve; meni, da bi lahko iztovarjanje vsega prilova za znanstvene analize pomembno prispevalo k obogatitvi naše baze podatkov; ugotavlja tudi, da so potrebne stalne raziskave o vplivu podnebnih sprememb na populacije morskih ptic prek prehranskega stresa ter vplivu na uspešnost paritve in preživetje; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba raziskati fiziologijo in ekologijo morskih rib, zlasti v tropskih območjih, za katere je bilo izvedenih razmeroma malo raziskav; poudarja, da bodo lahko znanstveniki na podlagi vedno večjega števila podatkov izdelali natančnejše napovedi in poiskali ustrezne rešitve; meni, da bi lahko iztovarjanje vsega prilova za znanstvene analize pomembno prispevalo k obogatitvi naše baze podatkov; ugotavlja tudi, da so potrebne stalne raziskave o vplivu podnebnih sprememb na populacije morskih ptic prek prehranskega stresa ter vplivu na uspešnost paritve in preživetje;

| 17. | verjame, da mora obveščanje o znanstvenih dokazih o vplivu človeka na globalno podnebje ostati glavna naloga širšega prizadevanja za večjo osveščenost javnosti ter posledično tudi za pridobivanje in ohranjanje javne podpore v zvezi s političnimi ukrepi za zmanjševanje emisij ogljika, kot je vzajemno delovanje z različnimi socialnimi akterji, ne le v industrializiranih državah, ampak tudi v razvijajočih se gospodarstvih; poziva IPCC, naj objavi povzetek svojih ocenjevalnih poročil; poleg tega meni, da so v posameznikovem načinu življenja potrebne spremembe, ki morajo biti del izobraževalnih programov, v okviru katerih se sporočajo vzroki in učinki globalnega segrevanja; |
| --- | --- |

17.

verjame, da mora obveščanje o znanstvenih dokazih o vplivu človeka na globalno podnebje ostati glavna naloga širšega prizadevanja za večjo osveščenost javnosti ter posledično tudi za pridobivanje in ohranjanje javne podpore v zvezi s političnimi ukrepi za zmanjševanje emisij ogljika, kot je vzajemno delovanje z različnimi socialnimi akterji, ne le v industrializiranih državah, ampak tudi v razvijajočih se gospodarstvih; poziva IPCC, naj objavi povzetek svojih ocenjevalnih poročil; poleg tega meni, da so v posameznikovem načinu življenja potrebne spremembe, ki morajo biti del izobraževalnih programov, v okviru katerih se sporočajo vzroki in učinki globalnega segrevanja;

| 18. | zato poziva znanstveno srenjo in politične predstavnike, naj združijo moči pri osveščanju in lobiranju za „male stvari, ki lahko veliko spremenijo“, upoštevajoč, da so lahko tudi skupnosti z dobro zmožnostjo prilagajanja na posledice podnebnih sprememb ranljive za skrajne in nepredvidljive pojave; |
| --- | --- |

18.

zato poziva znanstveno srenjo in politične predstavnike, naj združijo moči pri osveščanju in lobiranju za „male stvari, ki lahko veliko spremenijo“, upoštevajoč, da so lahko tudi skupnosti z dobro zmožnostjo prilagajanja na posledice podnebnih sprememb ranljive za skrajne in nepredvidljive pojave;

| 19. | poudarja, da so podrobne informacije, potrebne za izobraževanje o nizkoogljičnem načinu življenja, med drugim z izjavami o ekološkem odtisu emisij toplogrednih plinov na potrošniških izdelkih in označevanju o toplogrednih plinih, dandanes pomanjkljive in da jih je treba je treba hitro razviti; poudarja, da bi bilo najbolje, da bi tovrstne pobude temeljile na skupnih standardih, in da bi morale biti pri tem upoštevane tudi sovsebne emisije toplogrednih plinov zaradi uvoza; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da so podrobne informacije, potrebne za izobraževanje o nizkoogljičnem načinu življenja, med drugim z izjavami o ekološkem odtisu emisij toplogrednih plinov na potrošniških izdelkih in označevanju o toplogrednih plinih, dandanes pomanjkljive in da jih je treba je treba hitro razviti; poudarja, da bi bilo najbolje, da bi tovrstne pobude temeljile na skupnih standardih, in da bi morale biti pri tem upoštevane tudi sovsebne emisije toplogrednih plinov zaradi uvoza;

| 20. | poziva Začasni odbor za podnebne spremembe, naj nadaljuje s svojim delom in da na koncu svojega mandata Parlamentu predstavi poročilo, ki po potrebi vsebuje priporočila v zvezi z ukrepi ali pobudami, pa tudi prilagoditvenimi ali omilitvenimi ukrepi, ki jih je treba sprejeti v okviru prihodnje celostne politiki EU o podnebnih spremembah v skladu s ciljem EU glede omejevanja dviga temperature v svetu na največ 2 °C ter v skladu z ugotovitvami in priporočili četrtega ocenjevalnega poročila IPCC; |
| --- | --- |

20.

poziva Začasni odbor za podnebne spremembe, naj nadaljuje s svojim delom in da na koncu svojega mandata Parlamentu predstavi poročilo, ki po potrebi vsebuje priporočila v zvezi z ukrepi ali pobudami, pa tudi prilagoditvenimi ali omilitvenimi ukrepi, ki jih je treba sprejeti v okviru prihodnje celostne politiki EU o podnebnih spremembah v skladu s ciljem EU glede omejevanja dviga temperature v svetu na največ 2 °C ter v skladu z ugotovitvami in priporočili četrtega ocenjevalnega poročila IPCC;

| 21. | poziva Komisijo, Svet in Parlament, naj zagovarjajo pogajanja na najvišji ravni in dialog o strateškem širjenju zelo učinkovitih evropskih ali neevropskih strategij, načel in standardov s področja znanstvenih raziskav in ukrepanja proti podnebnim spremembam v partnerskih državah po vsem svetu v skladu z znanstvenimi priporočili; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, Svet in Parlament, naj zagovarjajo pogajanja na najvišji ravni in dialog o strateškem širjenju zelo učinkovitih evropskih ali neevropskih strategij, načel in standardov s področja znanstvenih raziskav in ukrepanja proti podnebnim spremembam v partnerskih državah po vsem svetu v skladu z znanstvenimi priporočili;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 652.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/57

---

Napredek Turčije v letu 2007

P6_TA(2008)0224

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o poročilu o napredku Turčije v letu 2007 (2007/2269(INI))

(2009/C 279 E/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Turčije v letu 2007 (SEK(2007)1436), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Turčije v letu 2007 (SEK(2007)1436),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 27. septembra 2006 o doseženem napredku Turčije na poti k pristopu (1) in z dne 24. oktobra 2007 o odnosih med Evropsko unijo in Turčijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 27. septembra 2006 o doseženem napredku Turčije na poti k pristopu (1) in z dne 24. oktobra 2007 o odnosih med Evropsko unijo in Turčijo (2),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. julija 2005 (3) in 13. februarja 2007 (4) o vlogi žensk v družbenem, gospodarskem in političnem življenju v Turčiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. julija 2005 (3) in 13. februarja 2007 (4) o vlogi žensk v družbenem, gospodarskem in političnem življenju v Turčiji,

| — | ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/157/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz partnerstva za pristop z Republiko Turčijo (5) („partnerstvo za pristop“) ter prejšnjih sklepov Sveta o partnerstvu za pristop za leta 2001, 2003 in 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/157/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz partnerstva za pristop z Republiko Turčijo (5) („partnerstvo za pristop“) ter prejšnjih sklepov Sveta o partnerstvu za pristop za leta 2001, 2003 in 2006,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0168/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0168/2008),

| A. | ker so se pristopna pogajanja s Turčijo začela 3. oktobra 2005, ko je Svet odobril pogajalski okvir, in ker je začetek teh pogajanj izhodišče za dolgotrajen in odprt proces, |
| --- | --- |

A.

ker so se pristopna pogajanja s Turčijo začela 3. oktobra 2005, ko je Svet odobril pogajalski okvir, in ker je začetek teh pogajanj izhodišče za dolgotrajen in odprt proces,

| B. | ker se je Turčija zavezala reformam, dobrim sosedskim odnosom in postopni uskladitvi z EU ter ker je treba ta prizadevanja obravnavati kot priložnost za Turčijo, da nadaljuje z modernizacijo, |
| --- | --- |

B.

ker se je Turčija zavezala reformam, dobrim sosedskim odnosom in postopni uskladitvi z EU ter ker je treba ta prizadevanja obravnavati kot priložnost za Turčijo, da nadaljuje z modernizacijo,

| C. | ker sta popolna usklajenost z vsemi köbenhavnskimi merili in sposobnost EU za vključevanje novih članic v skladu s sklepi zasedanja Evropskega sveta decembra 2006 še naprej osnova za pristop k EU – skupnosti, ki temelji na skupnih vrednotah, |
| --- | --- |

C.

ker sta popolna usklajenost z vsemi köbenhavnskimi merili in sposobnost EU za vključevanje novih članic v skladu s sklepi zasedanja Evropskega sveta decembra 2006 še naprej osnova za pristop k EU – skupnosti, ki temelji na skupnih vrednotah,

| D. | ker je Komisija v poročilu o napredku za leto 2007 sklenila, da je bil v Turčiji glede političnih reform leta 2007 dosežen le delni napredek, |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija v poročilu o napredku za leto 2007 sklenila, da je bil v Turčiji glede političnih reform leta 2007 dosežen le delni napredek,

| E. | ker se je lansko leto v Turčiji okrepila demokracija, izvoljen je bil nov parlament, ki izraža politično raznolikost države, prav tako pa je bila oblikovana vlada z močnim mandatom, |
| --- | --- |

E.

ker se je lansko leto v Turčiji okrepila demokracija, izvoljen je bil nov parlament, ki izraža politično raznolikost države, prav tako pa je bila oblikovana vlada z močnim mandatom,

| F. | ker Turčija še ne izvaja predpisov, ki izhajajo iz pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Turčijo ter dodatnega protokola k sporazumu, |
| --- | --- |

F.

ker Turčija še ne izvaja predpisov, ki izhajajo iz pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Turčijo ter dodatnega protokola k sporazumu,

| G. | ker je bilo leta 2007 odprtih pet pogajalskih poglavij, |
| --- | --- |

G.

ker je bilo leta 2007 odprtih pet pogajalskih poglavij,

Reforme za demokratično in uspešno družbo

| 1. | pozdravlja zavezanost predsednika vlade Erdogana, da bo leto 2008 leto reform; poziva turško vlado, naj izpolni svoje obljube tako, da izkoristi svojo močno parlamentarno večino in si odločno prizadeva za reforme, ki so bistvene za preoblikovanje Turčije v sodobno in uspešno demokracijo, ki temelji na laični državi in pluralistični družbi; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zavezanost predsednika vlade Erdogana, da bo leto 2008 leto reform; poziva turško vlado, naj izpolni svoje obljube tako, da izkoristi svojo močno parlamentarno večino in si odločno prizadeva za reforme, ki so bistvene za preoblikovanje Turčije v sodobno in uspešno demokracijo, ki temelji na laični državi in pluralistični družbi;

| 2. | poudarja, da je taka posodobitev predvsem v interesu Turčije; priznava tudi strateški pomen stabilne, demokratične in uspešne Turčije za EU; poudarja, da je izpolnjevanje obveznosti iz partnerstva za pristop bistvenega pomena za Turčijo in njene prihodnje odnose z EU; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je taka posodobitev predvsem v interesu Turčije; priznava tudi strateški pomen stabilne, demokratične in uspešne Turčije za EU; poudarja, da je izpolnjevanje obveznosti iz partnerstva za pristop bistvenega pomena za Turčijo in njene prihodnje odnose z EU;

| 3. | poudarja svoje mnenje, da se lahko v mirno, stabilno in uspešno družbo razvije le družba, ki spoštuje človekove pravice in temeljne svoboščine, ter ki temelji na demokraciji, načelu pravne države in socialno usmerjenem tržnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

3.

poudarja svoje mnenje, da se lahko v mirno, stabilno in uspešno družbo razvije le družba, ki spoštuje človekove pravice in temeljne svoboščine, ter ki temelji na demokraciji, načelu pravne države in socialno usmerjenem tržnem gospodarstvu;

| 4. | poudarja, da se mora Turčija boriti proti vsem oblikam diskriminacije v skladu s členom 13 Pogodbe ES; ta zahteva enakost vseh ljudi, ne glede na njihov spol, raso ali narodnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da se mora Turčija boriti proti vsem oblikam diskriminacije v skladu s členom 13 Pogodbe ES; ta zahteva enakost vseh ljudi, ne glede na njihov spol, raso ali narodnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost;

| 5. | poudarja nedavno spremembo partnerstva za pristop; se zaveda, da ta tretja revizija od leta 2001 na veliko področjih podaljšuje neizpolnjene prednostne naloge za dodatno obdobje; zato zdaj poziva turško vlado, naj prenese prednostne naloge in časovne okvire iz partnerstva v svoje načrte za reforme, ob upoštevanju, da bodo dodatne zamude resno vplivale na hitrost pogajanj; |
| --- | --- |

5.

poudarja nedavno spremembo partnerstva za pristop; se zaveda, da ta tretja revizija od leta 2001 na veliko področjih podaljšuje neizpolnjene prednostne naloge za dodatno obdobje; zato zdaj poziva turško vlado, naj prenese prednostne naloge in časovne okvire iz partnerstva v svoje načrte za reforme, ob upoštevanju, da bodo dodatne zamude resno vplivale na hitrost pogajanj;

| 6. | pozdravlja dejstvo, da je leta 2007 demokracija prevladala nad poskusi vojske, da se vmeša v politični proces; spodbuja turško vlado, naj nadaljuje s sistematičnimi prizadevanji in zagotovi, da bo demokratično izvoljeno politično vodstva nosilo polno odgovornost za oblikovanje notranje, zunanje in varnostne politike, vključno s politiko do Cipra, ter da bodo oborožene sile spoštovale to odgovornosti, in sicer s polnim in jasnim priznanjem civilnega nadzora; zlasti poudarja potrebo po vzpostavitvi popolnega parlamentarnega nadzora nad vojaško in obrambno politiko ter vsemi povezanimi izdatki; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da je leta 2007 demokracija prevladala nad poskusi vojske, da se vmeša v politični proces; spodbuja turško vlado, naj nadaljuje s sistematičnimi prizadevanji in zagotovi, da bo demokratično izvoljeno politično vodstva nosilo polno odgovornost za oblikovanje notranje, zunanje in varnostne politike, vključno s politiko do Cipra, ter da bodo oborožene sile spoštovale to odgovornosti, in sicer s polnim in jasnim priznanjem civilnega nadzora; zlasti poudarja potrebo po vzpostavitvi popolnega parlamentarnega nadzora nad vojaško in obrambno politiko ter vsemi povezanimi izdatki;

| 7. | izraža zaskrbljenost zaradi posledic prepovedi Stranke za pravičnost in razvoj (AKP); pričakuje, da bo turško ustavno sodišče spoštovalo načela pravne države, evropske standarde ter smernice o prepovedi in razpuščanju političnih strank ter podobne ukrepe, ki jih je sprejela Beneška komisija Sveta Evrope dne 10. in 11. decembra 1999; poziva turški parlament, naj ustavo uskladi z navedenimi standardi; |
| --- | --- |

7.

izraža zaskrbljenost zaradi posledic prepovedi Stranke za pravičnost in razvoj (AKP); pričakuje, da bo turško ustavno sodišče spoštovalo načela pravne države, evropske standarde ter smernice o prepovedi in razpuščanju političnih strank ter podobne ukrepe, ki jih je sprejela Beneška komisija Sveta Evrope dne 10. in 11. decembra 1999; poziva turški parlament, naj ustavo uskladi z navedenimi standardi;

| 8. | poziva turško vlado, da pri prizadevanjih za reforme spoštuje pluralizem in raznolikost v sekularni in demokratični Turčiji, ter poziva vlado in vse politične stranke, naj se konstruktivno potrudijo poiskati soglasje glede pomembnih korakov pri modernizaciji države; |
| --- | --- |

8.

poziva turško vlado, da pri prizadevanjih za reforme spoštuje pluralizem in raznolikost v sekularni in demokratični Turčiji, ter poziva vlado in vse politične stranke, naj se konstruktivno potrudijo poiskati soglasje glede pomembnih korakov pri modernizaciji države;

| 9. | meni, da so spremembe člena 301 kazenskega zakonika, ki jih je turški parlament sprejel 30. aprila 2008, prvi korak v smeri temeljite reforme tega člena, pa tudi drugih členov kazenskega zakonika; z veseljem pričakuje nadaljnje ukrepe v zvezi s tem; poudarja, da je treba doseči napredek na področju svobode izražanja tako v teoriji kot v praksi; obžaluje dejstvo, da se je leta 2007 dodatno povečalo število oseb, preganjanih po zakonskih predpisih, ki omogočajo samovoljno omejevanje izražanja nenasilnega mnenja (6); meni, da bi bila razveljavitev člena 301 in drugih zakonskih določb, ki predstavljajo nezakonito omejevanje svobode izražanja, kot jo zagotavlja mednarodno pravo, najboljša rešitev, da bo Turčija v celoti zagotavljala svobodo izražanja in tiska v skladu s standardi Evropske Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Evropska konvencija o človekovih pravicah); |
| --- | --- |

9.

meni, da so spremembe člena 301 kazenskega zakonika, ki jih je turški parlament sprejel 30. aprila 2008, prvi korak v smeri temeljite reforme tega člena, pa tudi drugih členov kazenskega zakonika; z veseljem pričakuje nadaljnje ukrepe v zvezi s tem; poudarja, da je treba doseči napredek na področju svobode izražanja tako v teoriji kot v praksi; obžaluje dejstvo, da se je leta 2007 dodatno povečalo število oseb, preganjanih po zakonskih predpisih, ki omogočajo samovoljno omejevanje izražanja nenasilnega mnenja (6); meni, da bi bila razveljavitev člena 301 in drugih zakonskih določb, ki predstavljajo nezakonito omejevanje svobode izražanja, kot jo zagotavlja mednarodno pravo, najboljša rešitev, da bo Turčija v celoti zagotavljala svobodo izražanja in tiska v skladu s standardi Evropske Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Evropska konvencija o človekovih pravicah);

| 10. | pozdravlja nedavno sprejetje zakona o verskih skupnostih v turškem parlamentu; pozdravlja namero Komisije, da bo preučila novo besedilo, in poudarja, da mora analizirati, ali zakon obravnava vse težave, s katerimi se srečujejo nemuslimanske verske skupnosti v zvezi z upravljanjem nepremičnin in njihovim pridobivanjem, vključno z zaseženo lastnino, prodano tretjim stranem; poziva turške organe, naj zagotovijo, da se zakon izvaja v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja nedavno sprejetje zakona o verskih skupnostih v turškem parlamentu; pozdravlja namero Komisije, da bo preučila novo besedilo, in poudarja, da mora analizirati, ali zakon obravnava vse težave, s katerimi se srečujejo nemuslimanske verske skupnosti v zvezi z upravljanjem nepremičnin in njihovim pridobivanjem, vključno z zaseženo lastnino, prodano tretjim stranem; poziva turške organe, naj zagotovijo, da se zakon izvaja v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice;

| 11. | spodbuja turško vlado, naj po tem pozitivnem koraku – sprejetju zakona o verskih skupnostih – izpolni svoje zaveze v zvezi z versko svobodo, tako da v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice vzpostavi pravni okvir, ki bo vsem verskim skupnostim omogočil delovanje brez neupravičenih omejitev, zlasti v zvezi z njihovim pravnim statusom, šolanjem duhovnikov, volitvami visokih dostojanstvenikov, verskim izobraževanjem in gradnjo verskih objektov; poziva k varstvu verske in kulturne dediščine; ponovno poziva k takojšnjemu ponovnemu odprtju grškega pravoslavnega semenišča Halki in k javni rabi cerkvenega naziva ekumenski patriarh; se strinja z zaskrbljenostjo, ki jo je 24. julija 2007 izrazil Svet o odločitvi turškega pritožbenega sodišča o ekumenskem patriarhatu, in pričakuje, da ta odločitev ne bo dodatno ovirala patriarhata in drugih nemuslimanskih verskih skupnosti pri uveljavljanju pravic, kot jih zagotavlja Evropska konvencija o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

11.

spodbuja turško vlado, naj po tem pozitivnem koraku – sprejetju zakona o verskih skupnostih – izpolni svoje zaveze v zvezi z versko svobodo, tako da v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice vzpostavi pravni okvir, ki bo vsem verskim skupnostim omogočil delovanje brez neupravičenih omejitev, zlasti v zvezi z njihovim pravnim statusom, šolanjem duhovnikov, volitvami visokih dostojanstvenikov, verskim izobraževanjem in gradnjo verskih objektov; poziva k varstvu verske in kulturne dediščine; ponovno poziva k takojšnjemu ponovnemu odprtju grškega pravoslavnega semenišča Halki in k javni rabi cerkvenega naziva ekumenski patriarh; se strinja z zaskrbljenostjo, ki jo je 24. julija 2007 izrazil Svet o odločitvi turškega pritožbenega sodišča o ekumenskem patriarhatu, in pričakuje, da ta odločitev ne bo dodatno ovirala patriarhata in drugih nemuslimanskih verskih skupnosti pri uveljavljanju pravic, kot jih zagotavlja Evropska konvencija o človekovih pravicah;

| 12. | poziva turško vlado, naj kot prednostno nalogo sproži politično pobudo, ki podpira trajno rešitev kurdskega vprašanja, ki lahko temelji le na konkretnem izboljšanju kulturnih, gospodarskih in družbenih priložnosti, ki so na voljo državljanom kurdskega porekla, vključno s pravimi priložnostmi za učenje kurdskega jezika v sistemu javnega in zasebnega šolstva ter za njegovo uporabo na radiu in televiziji, v vsakdanjem življenju in pri dostopu do javnih storitev; meni, da bi imela morebitna prepoved Stranke demokratične družbe (DTP) nasprotni učinek od politične rešitve; |
| --- | --- |

12.

poziva turško vlado, naj kot prednostno nalogo sproži politično pobudo, ki podpira trajno rešitev kurdskega vprašanja, ki lahko temelji le na konkretnem izboljšanju kulturnih, gospodarskih in družbenih priložnosti, ki so na voljo državljanom kurdskega porekla, vključno s pravimi priložnostmi za učenje kurdskega jezika v sistemu javnega in zasebnega šolstva ter za njegovo uporabo na radiu in televiziji, v vsakdanjem življenju in pri dostopu do javnih storitev; meni, da bi imela morebitna prepoved Stranke demokratične družbe (DTP) nasprotni učinek od politične rešitve;

| 13. | poziva DTP, njene poslance in župane, da se jasno distancirajo od Kurdske delavske stranke (PKK) in konstruktivno sodelujejo pri iskanju politične rešitve kurdskega vprašanja v demokratični turški državi; poziva tudi vse ostale turške politične stranke, naj se konstruktivno vključijo v iskanje tega cilja; |
| --- | --- |

13.

poziva DTP, njene poslance in župane, da se jasno distancirajo od Kurdske delavske stranke (PKK) in konstruktivno sodelujejo pri iskanju politične rešitve kurdskega vprašanja v demokratični turški državi; poziva tudi vse ostale turške politične stranke, naj se konstruktivno vključijo v iskanje tega cilja;

| 14. | izraža obžalovanje zaradi številnih sodnih postopkov proti izvoljenim županom in drugim politikom zaradi uporabe kurdskega jezika ali zaradi izraženega mnenja o kurdskem vprašanju, na primer postopkov, ki so se nedavno končali z obsodbo Lejle Zane in 53 županov iz stranke DTP; |
| --- | --- |

14.

izraža obžalovanje zaradi številnih sodnih postopkov proti izvoljenim županom in drugim politikom zaradi uporabe kurdskega jezika ali zaradi izraženega mnenja o kurdskem vprašanju, na primer postopkov, ki so se nedavno končali z obsodbo Lejle Zane in 53 županov iz stranke DTP;

| 15. | ponovno poziva turško vlado, naj oblikuje celovit glavni načrt za spodbujanje družbeno-gospodarskega in kulturnega razvoja jugovzhodne Turčije, kjer več kot polovica prebivalstva še vedno živi pod pragom revščine; meni, da mora ta glavni načrt obravnavati tudi družbene, ekološke, kulturne in geopolitične težave, ki jih povzroča projekt jugovzhodne Anatolije; poziva Komisijo, naj poveže regionalno komponento pomoči instrumenta za predpristopno pomoč (7) s hitro pripravo takšne strategije; |
| --- | --- |

15.

ponovno poziva turško vlado, naj oblikuje celovit glavni načrt za spodbujanje družbeno-gospodarskega in kulturnega razvoja jugovzhodne Turčije, kjer več kot polovica prebivalstva še vedno živi pod pragom revščine; meni, da mora ta glavni načrt obravnavati tudi družbene, ekološke, kulturne in geopolitične težave, ki jih povzroča projekt jugovzhodne Anatolije; poziva Komisijo, naj poveže regionalno komponento pomoči instrumenta za predpristopno pomoč (7) s hitro pripravo takšne strategije;

| 16. | poziva turško vlado, naj razmisli o splošni nacionalni strategiji za obravnavo vprašanja notranje razseljenih oseb, s katero bi odpravili obstoječe pravne in praktične pomanjkljivosti ter zagotovili finančno in drugo podporo, potrebno za ustrezno obravnavo vračanja zadevnih oseb ter povračilo škode, ki jim je bila storjena; |
| --- | --- |

16.

poziva turško vlado, naj razmisli o splošni nacionalni strategiji za obravnavo vprašanja notranje razseljenih oseb, s katero bi odpravili obstoječe pravne in praktične pomanjkljivosti ter zagotovili finančno in drugo podporo, potrebno za ustrezno obravnavo vračanja zadevnih oseb ter povračilo škode, ki jim je bila storjena;

| 17. | ugotavlja, da poteka postopek priprave nove, civilne ustave; meni, da je to edinstvena priložnost, da se varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin postavi v središče ustave; poudarja, da je treba vzpostaviti sistem medsebojnega nadzora, ki bo zagotovil demokracijo, pravno državo, socialno kohezijo ter ločitev cerkve od države; poudarja tudi, da mora nova ustava zagotavljati enakost med spoloma, izogibati se mora nejasnih meril, kot je splošna morala, žensk pa ne sme dojemati predvsem kot članic družine ali skupnosti ter mora njihove človekove pravice, vključno s spolnimi in reproduktivnimi pravicami, potrditi kot njihove individualne pravice; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da poteka postopek priprave nove, civilne ustave; meni, da je to edinstvena priložnost, da se varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin postavi v središče ustave; poudarja, da je treba vzpostaviti sistem medsebojnega nadzora, ki bo zagotovil demokracijo, pravno državo, socialno kohezijo ter ločitev cerkve od države; poudarja tudi, da mora nova ustava zagotavljati enakost med spoloma, izogibati se mora nejasnih meril, kot je splošna morala, žensk pa ne sme dojemati predvsem kot članic družine ali skupnosti ter mora njihove človekove pravice, vključno s spolnimi in reproduktivnimi pravicami, potrditi kot njihove individualne pravice;

| 18. | poudarja potrebo po širokem vključevanju civilne družbe v ustavni proces, da se doseže trdno soglasje o turški ustavni prihodnosti, ki bo vključevalo politične stranke, etnične in verske manjšine ter socialne partnerje; ugotavlja razočaranje in zaskrbljenost dela prebivalstva, ker odprava prepovedi nošnje naglavnih rut na univerzah ni bila del širšega paketa reform, ki bi temeljil na širokem posvetovanju s civilno družbo; ponavlja svoje prejšnje priporočilo o volilnem pragu iz zgoraj navedene resolucije z dne 27. septembra 2006; |
| --- | --- |

18.

poudarja potrebo po širokem vključevanju civilne družbe v ustavni proces, da se doseže trdno soglasje o turški ustavni prihodnosti, ki bo vključevalo politične stranke, etnične in verske manjšine ter socialne partnerje; ugotavlja razočaranje in zaskrbljenost dela prebivalstva, ker odprava prepovedi nošnje naglavnih rut na univerzah ni bila del širšega paketa reform, ki bi temeljil na širokem posvetovanju s civilno družbo; ponavlja svoje prejšnje priporočilo o volilnem pragu iz zgoraj navedene resolucije z dne 27. septembra 2006;

| 19. | ugotavlja, da je bil dosežen napredek v zvezi z učinkovitostjo sodstva; pozdravlja načrt turške vlade o izvajanju reformne strategije za povečanje neodvisnosti in nepristranskosti sodstva ter za okrepitev zaupanja javnosti v sodstvo; meni, da bi morala ta strategija zlasti zagotoviti, da je razlaga zakonodaje v zvezi s človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami skladna s standardi iz Evropske konvencije o človekovih pravicah; ugotavlja, da strategije ni mogoče doseči brez ambicioznega programa prekvalifikacije sodstva; izraža zaskrbljenost glede negativnega odnosa nekaterih predstavnikov sodstva do mednarodnih sporazumov o temeljnih pravicah in svoboščinah ter do sodb, ki jih je Evropsko sodišče za človekove pravice izreklo Turčiji zaradi kršitev Evropske konvencije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da je bil dosežen napredek v zvezi z učinkovitostjo sodstva; pozdravlja načrt turške vlade o izvajanju reformne strategije za povečanje neodvisnosti in nepristranskosti sodstva ter za okrepitev zaupanja javnosti v sodstvo; meni, da bi morala ta strategija zlasti zagotoviti, da je razlaga zakonodaje v zvezi s človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami skladna s standardi iz Evropske konvencije o človekovih pravicah; ugotavlja, da strategije ni mogoče doseči brez ambicioznega programa prekvalifikacije sodstva; izraža zaskrbljenost glede negativnega odnosa nekaterih predstavnikov sodstva do mednarodnih sporazumov o temeljnih pravicah in svoboščinah ter do sodb, ki jih je Evropsko sodišče za človekove pravice izreklo Turčiji zaradi kršitev Evropske konvencije o človekovih pravicah;

| 20. | poziva turško ustavno sodišče, naj nadaljuje postopek sprejemanja končne odločitve v zvezi z zakonom o varuhu človekovih pravic, da bo lahko vlada brez odlašanja ustanovila urad varuha človekovih pravic; priporoča Turčiji, naj pri tem vprašanju sodeluje z evropskim varuhom človekovih pravic in nacionalnimi varuhi človekovih pravic v državah članicah EU; |
| --- | --- |

20.

poziva turško ustavno sodišče, naj nadaljuje postopek sprejemanja končne odločitve v zvezi z zakonom o varuhu človekovih pravic, da bo lahko vlada brez odlašanja ustanovila urad varuha človekovih pravic; priporoča Turčiji, naj pri tem vprašanju sodeluje z evropskim varuhom človekovih pravic in nacionalnimi varuhi človekovih pravic v državah članicah EU;

| 21. | je zaskrbljen zaradi sovražnosti do manjšin, ki je močno prisotna v nekaterih delih družbe, ter zaradi politično in versko motiviranega nasilja; poziva turško vlado, da sprejme ukrepe proti organizacijam in skupinam, ki netijo takšno sovražnost, in zaščiti vse, ki so žrtve groženj in se bojijo za svoje življenje, ter da si stalno prizadeva za ustvarjanje ugodnega za celovito spoštovanje temeljnih človekovih pravic in svoboščin; |
| --- | --- |

21.

je zaskrbljen zaradi sovražnosti do manjšin, ki je močno prisotna v nekaterih delih družbe, ter zaradi politično in versko motiviranega nasilja; poziva turško vlado, da sprejme ukrepe proti organizacijam in skupinam, ki netijo takšno sovražnost, in zaščiti vse, ki so žrtve groženj in se bojijo za svoje življenje, ter da si stalno prizadeva za ustvarjanje ugodnega za celovito spoštovanje temeljnih človekovih pravic in svoboščin;

| 22. | odločno poziva turške organe, naj začnejo s celovito preiskavo umora Hranta Dinka in treh kristjanov v Malatji ter vseh drugih primerov politično, versko ali rasno motiviranega nasilja; obžaluje počasnost sodnih obravnav teh primerov, sume pristranskosti in občutek, da se lahko izogne kazni, ki izhaja iz tega, ter zahteva, da organi v celoti pojasnijo obtožbe v zvezi z malomarnostjo pristojnih organov in vse odgovorne privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

22.

odločno poziva turške organe, naj začnejo s celovito preiskavo umora Hranta Dinka in treh kristjanov v Malatji ter vseh drugih primerov politično, versko ali rasno motiviranega nasilja; obžaluje počasnost sodnih obravnav teh primerov, sume pristranskosti in občutek, da se lahko izogne kazni, ki izhaja iz tega, ter zahteva, da organi v celoti pojasnijo obtožbe v zvezi z malomarnostjo pristojnih organov in vse odgovorne privedejo pred sodišče;

| 23. | spodbuja turške organe, naj odločno in ob strogem spoštovanju načel pravne države nadaljuje s preiskavo kriminalne združbe Ergenekon, da se razkrijejo vse njene mreže, ki segajo v državne strukture, ter da se vsi udeleženi privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

23.

spodbuja turške organe, naj odločno in ob strogem spoštovanju načel pravne države nadaljuje s preiskavo kriminalne združbe Ergenekon, da se razkrijejo vse njene mreže, ki segajo v državne strukture, ter da se vsi udeleženi privedejo pred sodišče;

| 24. | upošteva oceno Komisije v zvezi s stalnim padajočim trendom v številu primerov mučenja in zlorab ter pozitivnim učinkom ustreznih zakonskih nadzornih ukrepov; vendar poziva Komisijo, naj analizira, ali protiteroristični zakon in zakon o policijskih pooblastilih zmanjšujeta ta pozitivni učinek; poziva turško vlado, naj spodbudi boj proti mučenju zunaj in znotraj prostorov za pridržanje in proti nekaznovanju uslužbencev organov pregona ter ratificira in izvaja izbirni protokol h Konvenciji proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter s tem zagotovi preprečevanje sistematičnega mučenja in neodvisno opazovanje prostorov za pridržanje; |
| --- | --- |

24.

upošteva oceno Komisije v zvezi s stalnim padajočim trendom v številu primerov mučenja in zlorab ter pozitivnim učinkom ustreznih zakonskih nadzornih ukrepov; vendar poziva Komisijo, naj analizira, ali protiteroristični zakon in zakon o policijskih pooblastilih zmanjšujeta ta pozitivni učinek; poziva turško vlado, naj spodbudi boj proti mučenju zunaj in znotraj prostorov za pridržanje in proti nekaznovanju uslužbencev organov pregona ter ratificira in izvaja izbirni protokol h Konvenciji proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter s tem zagotovi preprečevanje sistematičnega mučenja in neodvisno opazovanje prostorov za pridržanje;

| 25. | se seznani z oceno predsednika vlade Erdogana o asimilaciji, ki jo je predložil ob nedavnem uradnem obisku v Nemčiji; zato meni, da mora turška vlada sprejeti ukrepe, da se vsem državljanom omogoči razvijanje kulturne identitete v demokratični turški državi; v zvezi s tem poudarja zaveze iz pogajalskega okvira o spoštovanju in zaščiti manjšin ter učinkovitem dostopu do učenja drugih jezikov poleg turškega in radijskih in televizijskih oddaj v teh drugih jezikih ter do uporabe teh jezikov v javnih storitvah; |
| --- | --- |

25.

se seznani z oceno predsednika vlade Erdogana o asimilaciji, ki jo je predložil ob nedavnem uradnem obisku v Nemčiji; zato meni, da mora turška vlada sprejeti ukrepe, da se vsem državljanom omogoči razvijanje kulturne identitete v demokratični turški državi; v zvezi s tem poudarja zaveze iz pogajalskega okvira o spoštovanju in zaščiti manjšin ter učinkovitem dostopu do učenja drugih jezikov poleg turškega in radijskih in televizijskih oddaj v teh drugih jezikih ter do uporabe teh jezikov v javnih storitvah;

| 26. | pozdravlja napredek v zvezi z zaščito žensk pred nasiljem ter pozdravlja delo javnih ustanov in organizacij civilne družbe na tem področju; spodbuja turške organe, naj še naprej odpravljajo nasilje v družini, tako imenovane zločine iz časti in prisilne poroke, predvsem s celovitim izvajanjem ustrezne zakonodaje, nadaljevanjem stalnih javnih kampanj, zagotavljanjem večjega števila zatočišč za žrtve, pospeševanjem usposabljanja organov pregona ter pozornim spremljanjem obstoječih pobud; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da dostop do zanesljivih podatkov o razširjenosti nasilja nad ženskami še naprej predstavlja problem, ter poziva turško vlado, da odpravi to pomanjkljivost; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja napredek v zvezi z zaščito žensk pred nasiljem ter pozdravlja delo javnih ustanov in organizacij civilne družbe na tem področju; spodbuja turške organe, naj še naprej odpravljajo nasilje v družini, tako imenovane zločine iz časti in prisilne poroke, predvsem s celovitim izvajanjem ustrezne zakonodaje, nadaljevanjem stalnih javnih kampanj, zagotavljanjem večjega števila zatočišč za žrtve, pospeševanjem usposabljanja organov pregona ter pozornim spremljanjem obstoječih pobud; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da dostop do zanesljivih podatkov o razširjenosti nasilja nad ženskami še naprej predstavlja problem, ter poziva turško vlado, da odpravi to pomanjkljivost;

| 27. | priznava, da opravlja veliko število žensk pomembne naloge v turških gospodarskih, političnih in akademskih krogih, ter poudarja, da so enako obravnavanje, dostop do izobraževanja in krepitev vloge in položaja žensk v političnem, gospodarskem in družbenem sektorju bistveni za nadaljnjo gospodarsko rast in blaginjo Turčije; vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je splošna stopnja zaposlenosti žensk v Turčiji še vedno le 23,8-odstotna (8) in da se je udeležba žensk v politiki le malo povečala; zato poziva turško vlado, naj sprejme dodatne konkretne ukrepe za povečanje zastopanosti žensk med zaposlenimi, s posebnim poudarkom na podeželskih območjih, da spodbudi njihovo vključevanje v sisteme zdravstvenega in socialnega varstva ter da oblikuje instrumente ali začasne ukrepe za povečanje dejavne udeležbe žensk v politiki; |
| --- | --- |

27.

priznava, da opravlja veliko število žensk pomembne naloge v turških gospodarskih, političnih in akademskih krogih, ter poudarja, da so enako obravnavanje, dostop do izobraževanja in krepitev vloge in položaja žensk v političnem, gospodarskem in družbenem sektorju bistveni za nadaljnjo gospodarsko rast in blaginjo Turčije; vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je splošna stopnja zaposlenosti žensk v Turčiji še vedno le 23,8-odstotna (8) in da se je udeležba žensk v politiki le malo povečala; zato poziva turško vlado, naj sprejme dodatne konkretne ukrepe za povečanje zastopanosti žensk med zaposlenimi, s posebnim poudarkom na podeželskih območjih, da spodbudi njihovo vključevanje v sisteme zdravstvenega in socialnega varstva ter da oblikuje instrumente ali začasne ukrepe za povečanje dejavne udeležbe žensk v politiki;

| 28. | izraža pohvalo turški vladi za njeno podporo uspešnim projektom sodelovanja med EU in turškimi partnerji, kot je projekt tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, ki pripravlja pot za neodvisen organ za enakost spolov ter usposablja 750 uradnikov na področju vključevanja načela enakosti spolov; pričakuje, da bo tak organ za enakost spolov ustanovljen brez odlašanja; |
| --- | --- |

28.

izraža pohvalo turški vladi za njeno podporo uspešnim projektom sodelovanja med EU in turškimi partnerji, kot je projekt tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, ki pripravlja pot za neodvisen organ za enakost spolov ter usposablja 750 uradnikov na področju vključevanja načela enakosti spolov; pričakuje, da bo tak organ za enakost spolov ustanovljen brez odlašanja;

| 29. | ugotavlja, da ni jasno, kakšne pristojnosti ima predlagana komisija turškega parlamenta za enake možnosti; spodbuja turški parlament, naj ustanovi posebno komisijo z zakonodajnimi pooblastili kot bistven instrument za izboljšanje pravic žensk in vključevanje načela enakosti med spoloma v Turčiji; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da ni jasno, kakšne pristojnosti ima predlagana komisija turškega parlamenta za enake možnosti; spodbuja turški parlament, naj ustanovi posebno komisijo z zakonodajnimi pooblastili kot bistven instrument za izboljšanje pravic žensk in vključevanje načela enakosti med spoloma v Turčiji;

| 30. | spoštuje in odločno podpira delo ženskih organizacij v Turčiji, ki prispevajo h krepitvi vloge žensk v družbi, jih pomagajo zaščititi pred nasiljem in spodbujajo njihovo podjetništvo, hkrati pa postavljajo pozitiven zgled za krepitev moči žensk in prispevajo k enakosti med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

30.

spoštuje in odločno podpira delo ženskih organizacij v Turčiji, ki prispevajo h krepitvi vloge žensk v družbi, jih pomagajo zaščititi pred nasiljem in spodbujajo njihovo podjetništvo, hkrati pa postavljajo pozitiven zgled za krepitev moči žensk in prispevajo k enakosti med ženskami in moškimi;

| 31. | izraža pohvalo Turčiji v zvezi s pozitivnim razvojem njenega gospodarstva; poudarja svoje mnenje, da je lahko uspešna le socialno koherentna družba, ki jo podpira močan srednji razred; zato obžaluje majhen vpliv močne gospodarske rasti na stalno oslabljen trg dela; poudarja potrebo po odpravi pojava črne ekonomije in zagotovitvi trajnostne podlage za sistem socialne varnosti; meni, da bi k hitrejši gospodarski rasti lahko prispevala večja vloga malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

31.

izraža pohvalo Turčiji v zvezi s pozitivnim razvojem njenega gospodarstva; poudarja svoje mnenje, da je lahko uspešna le socialno koherentna družba, ki jo podpira močan srednji razred; zato obžaluje majhen vpliv močne gospodarske rasti na stalno oslabljen trg dela; poudarja potrebo po odpravi pojava črne ekonomije in zagotovitvi trajnostne podlage za sistem socialne varnosti; meni, da bi k hitrejši gospodarski rasti lahko prispevala večja vloga malih in srednjih podjetij;

| 32. | poudarja možnost učinkovitega socialnega dialoga za vzpostavitev partnerstev, ki so potrebna za delovanje socialno usmerjenega tržnega gospodarstva; je razočaran nad omejenim napredkom pri krepitvi mehanizmov socialnega dialoga; poziva turško vlado, naj v celoti izvaja konvencije Mednarodne organizacije dela, ter poudarja potrebo po odpravi obstoječih omejitev na področju svobode združevanja, pravice do stavke in pravice do kolektivnih pogajanj; |
| --- | --- |

32.

poudarja možnost učinkovitega socialnega dialoga za vzpostavitev partnerstev, ki so potrebna za delovanje socialno usmerjenega tržnega gospodarstva; je razočaran nad omejenim napredkom pri krepitvi mehanizmov socialnega dialoga; poziva turško vlado, naj v celoti izvaja konvencije Mednarodne organizacije dela, ter poudarja potrebo po odpravi obstoječih omejitev na področju svobode združevanja, pravice do stavke in pravice do kolektivnih pogajanj;

| 33. | je zaskrbljen, ker je turška policija uporabila prekomerno silo nad demonstranti na shodu ob prazniku dela 1. maja 2008 v Istanbulu; ponovno potrjuje, da sta svoboda združevanja in mirna dejavnost sindikatov temeljni pravici po Evropski konvenciji o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

33.

je zaskrbljen, ker je turška policija uporabila prekomerno silo nad demonstranti na shodu ob prazniku dela 1. maja 2008 v Istanbulu; ponovno potrjuje, da sta svoboda združevanja in mirna dejavnost sindikatov temeljni pravici po Evropski konvenciji o človekovih pravicah;

| 34. | poudarja pomen dostopa do izobraževanja, ki je ključ do socialno povezane družbe; izraža pohvalo turški vladi in civilni družbi v zvezi s kampanjo za povečanje števila vpisov deklet na šole; vendar poudarja potrebo po zagotovitvi, da so vsi otroci ob rojstvu prijavljeni, ter da se izboljša spremljanje in uveljavljanje obveznega šolanja ter s tem dodatno zmanjša število otrok, ki ne hodijo v šolo; izraža pohvalo turški vladi v zvezi s pozitivnimi rezultati pri zmanjševanju dela otrok in jo spodbuja, naj nadaljuje svoja prizadevanja na tem področju; |
| --- | --- |

34.

poudarja pomen dostopa do izobraževanja, ki je ključ do socialno povezane družbe; izraža pohvalo turški vladi in civilni družbi v zvezi s kampanjo za povečanje števila vpisov deklet na šole; vendar poudarja potrebo po zagotovitvi, da so vsi otroci ob rojstvu prijavljeni, ter da se izboljša spremljanje in uveljavljanje obveznega šolanja ter s tem dodatno zmanjša število otrok, ki ne hodijo v šolo; izraža pohvalo turški vladi v zvezi s pozitivnimi rezultati pri zmanjševanju dela otrok in jo spodbuja, naj nadaljuje svoja prizadevanja na tem področju;

| 35. | izraža zaskrbljenost zaradi stopnje korupcije; poziva turške organe, naj razvijejo celovito protikorupcijsko strategijo za učinkovit boj proti korupciji; |
| --- | --- |

35.

izraža zaskrbljenost zaradi stopnje korupcije; poziva turške organe, naj razvijejo celovito protikorupcijsko strategijo za učinkovit boj proti korupciji;

| 36. | je zaskrbljen v zvezi z velikimi razlikami v razvoju med turškimi regijami ter med podeželskimi in mestnimi območji; poziva turško vlado, naj oblikuje celovito strategijo za reševanje teh razlik; poziva Komisijo, naj pred koncem leta 2008 Parlamentu posreduje informacije o prispevku EU k temu strateškemu načrtovanju na podlagi instrumenta predpristopne pomoči v letih 2007 in 2008; |
| --- | --- |

36.

je zaskrbljen v zvezi z velikimi razlikami v razvoju med turškimi regijami ter med podeželskimi in mestnimi območji; poziva turško vlado, naj oblikuje celovito strategijo za reševanje teh razlik; poziva Komisijo, naj pred koncem leta 2008 Parlamentu posreduje informacije o prispevku EU k temu strateškemu načrtovanju na podlagi instrumenta predpristopne pomoči v letih 2007 in 2008;

| 37. | poziva turško vlado, naj uporabi evropske standarde pri projektih z daljnosežnimi posledicami, kot so gradnja jezov v dolini Munzur, gradnja jezov Aljanoj in Ilisu ter kopanje zlata v Bergami in drugih regijah, ki ogrožajo zgodovinsko dediščino ter edinstveno in dragoceno pokrajino; poziva turško vlado, naj uporabi zakonodajo EU kot smernico pri načrtovanju regionalnih razvojnih projektov; |
| --- | --- |

37.

poziva turško vlado, naj uporabi evropske standarde pri projektih z daljnosežnimi posledicami, kot so gradnja jezov v dolini Munzur, gradnja jezov Aljanoj in Ilisu ter kopanje zlata v Bergami in drugih regijah, ki ogrožajo zgodovinsko dediščino ter edinstveno in dragoceno pokrajino; poziva turško vlado, naj uporabi zakonodajo EU kot smernico pri načrtovanju regionalnih razvojnih projektov;

| 38. | odločno obsoja nasilje, ki so ga izvajale PKK in druge teroristične skupine na turškem ozemlju; obsoja napad v Dijarbakirju januarja 2008, v katerem je bilo ubitih šest ljudi, več kot 60 pa jih je bilo ranjenih, in izreka iskreno sožalje družinam žrtev tega zločina; poudarja solidarnost s Turčijo v boju proti terorizmu in ponovno poziva PKK, naj razglasi ter spoštuje takojšnje in brezpogojno premirje; |
| --- | --- |

38.

odločno obsoja nasilje, ki so ga izvajale PKK in druge teroristične skupine na turškem ozemlju; obsoja napad v Dijarbakirju januarja 2008, v katerem je bilo ubitih šest ljudi, več kot 60 pa jih je bilo ranjenih, in izreka iskreno sožalje družinam žrtev tega zločina; poudarja solidarnost s Turčijo v boju proti terorizmu in ponovno poziva PKK, naj razglasi ter spoštuje takojšnje in brezpogojno premirje;

| 39. | ponovno poziva turško vlado, naj ne sodeluje v kakršnih koli nesorazmernih vojaških operacijah na iraškem ozemlju; poziva Turčijo, naj spoštuje ozemeljsko celovitost Iraka, človekove pravice in načelo pravne države ter prepreči civilne žrtve; poziva iraško vlado in kurdsko regionalno vlado v Iraku, naj preprečita uporabo iraškega ozemlja za pripravo terorističnih dejanj proti Turčiji; pozdravlja sedanjo komunikacijo med turško in iraško vlado ter poziva tudi k izvajanju ukrepov za krepitev sodelovanja s kurdsko regionalno vlado v Iraku, da se omogoči učinkovito preprečevanje terorističnih napadov, za katerega bo odgovoren Irak; |
| --- | --- |

39.

ponovno poziva turško vlado, naj ne sodeluje v kakršnih koli nesorazmernih vojaških operacijah na iraškem ozemlju; poziva Turčijo, naj spoštuje ozemeljsko celovitost Iraka, človekove pravice in načelo pravne države ter prepreči civilne žrtve; poziva iraško vlado in kurdsko regionalno vlado v Iraku, naj preprečita uporabo iraškega ozemlja za pripravo terorističnih dejanj proti Turčiji; pozdravlja sedanjo komunikacijo med turško in iraško vlado ter poziva tudi k izvajanju ukrepov za krepitev sodelovanja s kurdsko regionalno vlado v Iraku, da se omogoči učinkovito preprečevanje terorističnih napadov, za katerega bo odgovoren Irak;

Regionalna vprašanja in zunanji odnosi

| 40. | opozarja na zavezanost Turčije k dobrim sosedskim odnosom ter poudarja svoje pričakovanje, da Turčija ne bo grozila sosednjim državam ter bo na miren način rešila kakršne koli nerešene spore v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov in drugimi ustreznimi mednarodnimi konvencijami ter dvostranskimi sporazumi in zavezami; zlasti vabi turške organe, naj v duhu dobrih sosedskih odnosov okrepijo dialog z Grčijo (npr. glede epikontinentalnega pasu v Egejskem morju) in Bolgarijo (npr. glede lastninskih pravic bolgarskih beguncev iz Trakije), da se razrešijo vsa odprta dvostranska vprašanja; |
| --- | --- |

40.

opozarja na zavezanost Turčije k dobrim sosedskim odnosom ter poudarja svoje pričakovanje, da Turčija ne bo grozila sosednjim državam ter bo na miren način rešila kakršne koli nerešene spore v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov in drugimi ustreznimi mednarodnimi konvencijami ter dvostranskimi sporazumi in zavezami; zlasti vabi turške organe, naj v duhu dobrih sosedskih odnosov okrepijo dialog z Grčijo (npr. glede epikontinentalnega pasu v Egejskem morju) in Bolgarijo (npr. glede lastninskih pravic bolgarskih beguncev iz Trakije), da se razrešijo vsa odprta dvostranska vprašanja;

| 41. | poudarja potrebo po celostni rešitvi ciprskega vprašanja; pozdravlja sporazum, ki sta ga dne 21. marca 2008 sklenila voditelja obeh skupnosti na Cipru, ter poziva obe strani, naj izkoristita to priložnost, da se doseže celostna rešitev v okviru Združenih narodov na podlagi načel, na katerih temelji EU; v zvezi s tem se sklicuje na svoje prejšnje resolucije, v katerih je navedeno, da bi umik turških sil omogočil pogajanje o rešitvi; |
| --- | --- |

41.

poudarja potrebo po celostni rešitvi ciprskega vprašanja; pozdravlja sporazum, ki sta ga dne 21. marca 2008 sklenila voditelja obeh skupnosti na Cipru, ter poziva obe strani, naj izkoristita to priložnost, da se doseže celostna rešitev v okviru Združenih narodov na podlagi načel, na katerih temelji EU; v zvezi s tem se sklicuje na svoje prejšnje resolucije, v katerih je navedeno, da bi umik turških sil omogočil pogajanje o rešitvi;

| 42. | pozdravlja oblikovanje instrumenta finančne podpore za spodbujanje gospodarskega razvoja turške skupnosti na Cipru; ponovno poziva Komisijo, naj poroča zlasti o izvajanju in uspešnosti tega instrumenta; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja oblikovanje instrumenta finančne podpore za spodbujanje gospodarskega razvoja turške skupnosti na Cipru; ponovno poziva Komisijo, naj poroča zlasti o izvajanju in uspešnosti tega instrumenta;

| 43. | pozdravlja izboljšanje odnosov med Grčijo in Turčijo v zadnjem desetletju in nadaljevanje dobrega političnega ozračja, kar dokazuje nedavni uradni obisk grškega predsednika vlade Kostasa Karamanlisa v Turčiji, ki zbuja upanje na nadaljnje izboljšanje dvostranskih grško-turških odnosov, zlasti na mirno rešitev vseh vprašanj, ki so jih izpostavile prejšnje resolucije Parlamenta, na podlagi mednarodnega prava in v skladu z obveznostmi, ki jih določa pogajalski okvir; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja izboljšanje odnosov med Grčijo in Turčijo v zadnjem desetletju in nadaljevanje dobrega političnega ozračja, kar dokazuje nedavni uradni obisk grškega predsednika vlade Kostasa Karamanlisa v Turčiji, ki zbuja upanje na nadaljnje izboljšanje dvostranskih grško-turških odnosov, zlasti na mirno rešitev vseh vprašanj, ki so jih izpostavile prejšnje resolucije Parlamenta, na podlagi mednarodnega prava in v skladu z obveznostmi, ki jih določa pogajalski okvir;

| 44. | poziva turško vlado, naj ponovno odpre svojo mejo z Armenijo ter vzpostavi celovite gospodarske in politične odnose s to državo; ponovno poziva turško in armensko vlado, naj sprožita postopek sprave o sedanjih in preteklih zadevah ter zagotovita odkrito in odprto razpravo o preteklih dogodkih; poziva Komisijo, naj pospeši ta postopek sprave; |
| --- | --- |

44.

poziva turško vlado, naj ponovno odpre svojo mejo z Armenijo ter vzpostavi celovite gospodarske in politične odnose s to državo; ponovno poziva turško in armensko vlado, naj sprožita postopek sprave o sedanjih in preteklih zadevah ter zagotovita odkrito in odprto razpravo o preteklih dogodkih; poziva Komisijo, naj pospeši ta postopek sprave;

| 45. | priznava vlogo Turčije kot pomembno partnerico EU pri uresničevanju zunanjepolitičnih ciljev EU v črnomorski regiji, Osrednji Aziji in na širšem Bližnjem vzhodu; poziva Komisijo in Svet, naj bolje izkoristita možnost tesnih odnosov med EU in Turčijo v teh regijah; |
| --- | --- |

45.

priznava vlogo Turčije kot pomembno partnerico EU pri uresničevanju zunanjepolitičnih ciljev EU v črnomorski regiji, Osrednji Aziji in na širšem Bližnjem vzhodu; poziva Komisijo in Svet, naj bolje izkoristita možnost tesnih odnosov med EU in Turčijo v teh regijah;

| 46. | poziva Turčijo, naj podpiše rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča, ker je to pomemben večstranski instrument; |
| --- | --- |

46.

poziva Turčijo, naj podpiše rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča, ker je to pomemben večstranski instrument;

| 47. | želi pohvaliti prispevek Turčije k misijam in operacijam evropske varnostne in obrambne politike v Bosni in Hercegovini in Demokratični republiki Kongo ter njen prispevek k operacijam na Kosovu, v Darfurju in Afganistanu pod vodstvom Nata; |
| --- | --- |

47.

želi pohvaliti prispevek Turčije k misijam in operacijam evropske varnostne in obrambne politike v Bosni in Hercegovini in Demokratični republiki Kongo ter njen prispevek k operacijam na Kosovu, v Darfurju in Afganistanu pod vodstvom Nata;

| 48. | vendar obžaluje, da Turčija ugovarja uresničevanju strateškega sodelovanja med EU in Natom, ki temelji na sporazumu Berlin plus in njegovem nadaljevanju; izraža zaskrbljenost zaradi negativnih posledic tega ugovarjanja za varnost razmeščenega osebja EU, zlasti policijske misije EU v Afganistanu in misije EU za krepitev pravne države (EULEX) na Kosovem, ter Turčijo poziva, naj ugovore čim prej umakne; |
| --- | --- |

48.

vendar obžaluje, da Turčija ugovarja uresničevanju strateškega sodelovanja med EU in Natom, ki temelji na sporazumu Berlin plus in njegovem nadaljevanju; izraža zaskrbljenost zaradi negativnih posledic tega ugovarjanja za varnost razmeščenega osebja EU, zlasti policijske misije EU v Afganistanu in misije EU za krepitev pravne države (EULEX) na Kosovem, ter Turčijo poziva, naj ugovore čim prej umakne;

Odnosi med EU in Turčijo

| 49. | poziva turško vlado, naj celovito in brez odlašanja izvaja določbe, ki izhajajo iz pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Turčijo ter dodatnega protokola k sporazumu; opozarja, da bo neizpolnjevanje turških obveznosti še naprej resno vplivalo na pogajalski proces; |
| --- | --- |

49.

poziva turško vlado, naj celovito in brez odlašanja izvaja določbe, ki izhajajo iz pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Turčijo ter dodatnega protokola k sporazumu; opozarja, da bo neizpolnjevanje turških obveznosti še naprej resno vplivalo na pogajalski proces;

| 50. | priznava željo Turčije, da postane evrazijska dobaviteljica energije, in vlogo, ki jo lahko ima pri povečanju zanesljivosti oskrbe z energijo v Evropi; želi pohvaliti dosežen napredek Turčije na področju energije; se sklicuje na zgoraj omenjeno resolucijo z dne 24. oktobra 2007, ki podpira začetek pogajanj o tem poglavju; spodbuja Turčijo, naj se pridruži evropski energetski skupnosti kot polnopravna članica, da se okrepi sodelovanje med EU in Turčijo na področju energetike, ki lahko koristi vsem udeleženim stranem; poziva Turčijo, naj v celoti podpre projekt plinovoda Nabucco, ki je evropski prednostni projekt; |
| --- | --- |

50.

priznava željo Turčije, da postane evrazijska dobaviteljica energije, in vlogo, ki jo lahko ima pri povečanju zanesljivosti oskrbe z energijo v Evropi; želi pohvaliti dosežen napredek Turčije na področju energije; se sklicuje na zgoraj omenjeno resolucijo z dne 24. oktobra 2007, ki podpira začetek pogajanj o tem poglavju; spodbuja Turčijo, naj se pridruži evropski energetski skupnosti kot polnopravna članica, da se okrepi sodelovanje med EU in Turčijo na področju energetike, ki lahko koristi vsem udeleženim stranem; poziva Turčijo, naj v celoti podpre projekt plinovoda Nabucco, ki je evropski prednostni projekt;

| 51. | poziva Komisijo in turško vlado, naj sprožita pogajanja o sporazumu o poenostavitvi vizumskih postopkov med EU in Turčijo; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo in turško vlado, naj sprožita pogajanja o sporazumu o poenostavitvi vizumskih postopkov med EU in Turčijo;

| 52. | poudarja, da ena od glavnih poti, ki se uporabljajo za priseljevanje v Evropo iz širšega Bližnjega vzhoda in južne Azije, poteka prek turškega ozemlja; ugotavlja, da je bil na področju upravljanja migracij dosežen delni napredek; poziva Komisijo in Turčijo, naj skladno z načeli temeljnih človekovih pravic okrepita pogajanja o sporazumu o ponovnem sprejemu, da bo sklenjen brez odlašanja; poziva turško vlado, naj začne ustrezno izvajati obstoječe dvostranske sporazume o ponovnem sprejemu in protokole z državami članicami EU; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da ena od glavnih poti, ki se uporabljajo za priseljevanje v Evropo iz širšega Bližnjega vzhoda in južne Azije, poteka prek turškega ozemlja; ugotavlja, da je bil na področju upravljanja migracij dosežen delni napredek; poziva Komisijo in Turčijo, naj skladno z načeli temeljnih človekovih pravic okrepita pogajanja o sporazumu o ponovnem sprejemu, da bo sklenjen brez odlašanja; poziva turško vlado, naj začne ustrezno izvajati obstoječe dvostranske sporazume o ponovnem sprejemu in protokole z državami članicami EU;

| 53. | pozdravlja napredek, ki ga je turška vlada dosegla v zvezi s prilagoditvijo področij izobraževanja, usposabljanja ter mladine in kulture pravnemu redu EU; poudarja pomen tesnega in trajnega sodelovanja med EU in Turčijo na teh področjih, ki so bistvenega pomena za uspešno dolgoročno modernizacijo turške družbe; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja napredek, ki ga je turška vlada dosegla v zvezi s prilagoditvijo področij izobraževanja, usposabljanja ter mladine in kulture pravnemu redu EU; poudarja pomen tesnega in trajnega sodelovanja med EU in Turčijo na teh področjih, ki so bistvenega pomena za uspešno dolgoročno modernizacijo turške družbe;

| 54. | pozdravlja imenovanje Istanbula za evropsko prestolnico kulture leta 2010, kar bo priložnost za krepitev medkulturnega dialoga in sodelovanja med EU in Turčijo; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja imenovanje Istanbula za evropsko prestolnico kulture leta 2010, kar bo priložnost za krepitev medkulturnega dialoga in sodelovanja med EU in Turčijo;

| 55. | ponovno poudarja svojo podporo dialogu med civilno družbo EU in Turčije ter poziva Komisijo, naj poroča o dejavnostih v zvezi s tem in o pomoči, ki jo turški civilni družbi zagotavlja instrument predpristopne pomoči; poziva turško vlado, naj civilno družbo dejavnejše vključi v proces reforme; |
| --- | --- |

55.

ponovno poudarja svojo podporo dialogu med civilno družbo EU in Turčije ter poziva Komisijo, naj poroča o dejavnostih v zvezi s tem in o pomoči, ki jo turški civilni družbi zagotavlja instrument predpristopne pomoči; poziva turško vlado, naj civilno družbo dejavnejše vključi v proces reforme;

| 56. | odobrava podporo, ki jo zagotavlja instrument predpristopne pomoči dejavnostim za pospeševanje javne razprave o širitvi EU, ki temelji na boljših informacijah; vabi turško vlado in nevladne akterje v Turčiji in EU, naj v polni meri izkoristijo ta sredstva, da povečajo podporo procesu reform in še naprej krepijo odnose med Turčijo in EU; |
| --- | --- |

56.

odobrava podporo, ki jo zagotavlja instrument predpristopne pomoči dejavnostim za pospeševanje javne razprave o širitvi EU, ki temelji na boljših informacijah; vabi turško vlado in nevladne akterje v Turčiji in EU, naj v polni meri izkoristijo ta sredstva, da povečajo podporo procesu reform in še naprej krepijo odnose med Turčijo in EU;

| 57. | obžaluje, da Komisija ni nadaljevala študije o vplivu iz leta 2004, in zahteva, da jo brez odlašanja predloži Parlamentu; |
| --- | --- |

57.

obžaluje, da Komisija ni nadaljevala študije o vplivu iz leta 2004, in zahteva, da jo brez odlašanja predloži Parlamentu;

| 58. | poziva turško vlado, naj vzpostavi vse strukture, ki so potrebne za celovito izvajanje pomoči v okviru instrumenta predpristopne pomoči, ter poveča absorpcijsko sposobnost Turčije; poziva Komisijo, naj najpozneje do konca leta 2008 poroča o pomoči, ki se Turčiji od leta 2007 zagotavlja v okviru instrumenta predpristopne pomoči; |
| --- | --- |

58.

poziva turško vlado, naj vzpostavi vse strukture, ki so potrebne za celovito izvajanje pomoči v okviru instrumenta predpristopne pomoči, ter poveča absorpcijsko sposobnost Turčije; poziva Komisijo, naj najpozneje do konca leta 2008 poroča o pomoči, ki se Turčiji od leta 2007 zagotavlja v okviru instrumenta predpristopne pomoči;

| 59. | ponovno poudarja pomen dvostranskih in tristranskih programov čezmejnega sodelovanja (Turčija – Grčija – Bolgarija) ter programov, uresničenih v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta/ čezmejnega sodelovanja črnomorskega programa, kot primernega orodja za spodbujanje tesnejših socialnih, kulturnih in gospodarskih stikov med lokalnimi partnerji v obmejnih regijah; |
| --- | --- |

59.

ponovno poudarja pomen dvostranskih in tristranskih programov čezmejnega sodelovanja (Turčija – Grčija – Bolgarija) ter programov, uresničenih v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta/ čezmejnega sodelovanja črnomorskega programa, kot primernega orodja za spodbujanje tesnejših socialnih, kulturnih in gospodarskih stikov med lokalnimi partnerji v obmejnih regijah;

*

- *

| 60. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, predsedniku Evropskega sodišča za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Republike Turčije. |
| --- | --- |

60.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, predsedniku Evropskega sodišča za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Republike Turčije.

---

(1)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 284.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0472.

(3)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 385.

(4)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 174.

(5)  UL L 51, 26.2.2008, str. 4.

(6)  Sporočilo Komisije z naslovom „Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2007–2008“ (KOM(2007)0663), str. 59.

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (UL L 210, 31.7.2006, str. 82.).

(8)  Statistična priloga k zgoraj omenjenemu poročilu o napredku Turčije v letu 2007.

---

Četrtek, 22. maj 2008

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/65 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/65

---

Vmesni pregled industrijske politike – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta

P6_TA(2008)0226

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o vmesnem pregledu industrijske politike – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta (2007/2257(INI))

(2009/C 279 E/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Vmesni pregled industrijske politike – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta“ (KOM(2007)0374) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SEK(2007)0917), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Vmesni pregled industrijske politike – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta“ (KOM(2007)0374) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SEK(2007)0917),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za konkurenčnost z dne 22. in 23. novembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za konkurenčnost z dne 22. in 23. novembra 2007,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Mala in srednje velika podjetja – ključna za zagotavljanje rasti in delovnih mest – Vmesni pregled sodobne politike MSP“ (KOM(2007)0592), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Mala in srednje velika podjetja – ključna za zagotavljanje rasti in delovnih mest – Vmesni pregled sodobne politike MSP“ (KOM(2007)0592),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Pobuda za vodilni trg za Evropo“ (KOM(2007)0860), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Pobuda za vodilni trg za Evropo“ (KOM(2007)0860),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2006 o političnem okviru za krepitev proizvodnje EU – za celovitejši pristop k industrijski politiki (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2006 o političnem okviru za krepitev proizvodnje EU – za celovitejši pristop k industrijski politiki (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. novembra 2006 o času za višjo prestavo – ustvarjanje Evrope podjetništva in rasti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. novembra 2006 o času za višjo prestavo – ustvarjanje Evrope podjetništva in rasti (2),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0167/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0167/2008),

| A. | ker vmesni pregled industrijske politike, ki ga je pripravila Komisija, ocenjuje napredek pri izvajanju celovitega pristopa k industrijski politiki od leta 2005 in določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti v naslednjih letih, |
| --- | --- |

A.

ker vmesni pregled industrijske politike, ki ga je pripravila Komisija, ocenjuje napredek pri izvajanju celovitega pristopa k industrijski politiki od leta 2005 in določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti v naslednjih letih,

| B. | ker industrija v EU prispeva več kot 80 % izdatkov zasebnega sektorja za raziskave in razvoj, industrijska proizvodnja inovativnih izdelkov pa predstavlja 73 % izvoza EU in ima zato industrija pomembno vlogo pri preoblikovanju gospodarstva EU v na znanju temelječe gospodarstvo, |
| --- | --- |

B.

ker industrija v EU prispeva več kot 80 % izdatkov zasebnega sektorja za raziskave in razvoj, industrijska proizvodnja inovativnih izdelkov pa predstavlja 73 % izvoza EU in ima zato industrija pomembno vlogo pri preoblikovanju gospodarstva EU v na znanju temelječe gospodarstvo,

| C. | ker se industrija v EU v primerjavi z drugimi regijami, kot so ZDA ali Azija, zaradi strogih tržnih predpisov še vedno sorazmerno počasi prilagaja spreminjanju razmer na trgu in novemu tehnološkemu razvoju, |
| --- | --- |

C.

ker se industrija v EU v primerjavi z drugimi regijami, kot so ZDA ali Azija, zaradi strogih tržnih predpisov še vedno sorazmerno počasi prilagaja spreminjanju razmer na trgu in novemu tehnološkemu razvoju,

| D. | ker gibanja, kot so globalizacija, tehnološke spremembe in trajnostni razvoj, industrijskemu sektorju v EU zagotavljajo pomembne in še neizkoriščene možnosti, |
| --- | --- |

D.

ker gibanja, kot so globalizacija, tehnološke spremembe in trajnostni razvoj, industrijskemu sektorju v EU zagotavljajo pomembne in še neizkoriščene možnosti,

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije, ki ocenjuje napredek pri izvajanju celovite industrijske politike ter poudarja, da je uspešen industrijski sektor bistven za doseganje ciljev Lizbonske strategije; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije, ki ocenjuje napredek pri izvajanju celovite industrijske politike ter poudarja, da je uspešen industrijski sektor bistven za doseganje ciljev Lizbonske strategije;

| 2. | ugotavlja napredek pri horizontalnih in sektorskih ukrepih ter pozdravlja nove sektorske pobude na področjih predelave živil in elektroindustrije; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja napredek pri horizontalnih in sektorskih ukrepih ter pozdravlja nove sektorske pobude na področjih predelave živil in elektroindustrije;

| 3. | obžaluje, ker je vez med industrijsko politiko EU in nacionalnimi industrijskimi politikami šibka, ter podpira pobude Komisije in držav članic za okrepitev te vezi; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, ker je vez med industrijsko politiko EU in nacionalnimi industrijskimi politikami šibka, ter podpira pobude Komisije in držav članic za okrepitev te vezi;

| 4. | meni, da je glavna vloga industrijske politike EU zagotavljanje ustreznih okvirnih pogojev za razvoj podjetij, industrijska vlaganja, inovacije in ustvarjanje delovnih mest, zlasti ob upoštevanju potreb malih in srednje velikih podjetij; |
| --- | --- |

4.

meni, da je glavna vloga industrijske politike EU zagotavljanje ustreznih okvirnih pogojev za razvoj podjetij, industrijska vlaganja, inovacije in ustvarjanje delovnih mest, zlasti ob upoštevanju potreb malih in srednje velikih podjetij;

| 5. | meni, da odprt in konkurenčen notranji trg storitev in industrije prispeva k možnostim za inovacije v sektorju in izboljšuje njegovo konkurenčnost; meni, da ima konkurenčna politika bistveno vlogo za zagotavljanje koristi, ki jo potrošnikom prinaša odprt evropski trg; |
| --- | --- |

5.

meni, da odprt in konkurenčen notranji trg storitev in industrije prispeva k možnostim za inovacije v sektorju in izboljšuje njegovo konkurenčnost; meni, da ima konkurenčna politika bistveno vlogo za zagotavljanje koristi, ki jo potrošnikom prinaša odprt evropski trg;

| 6. | poudarja, da je za konkurenčnost evropske industrije pomemben učinkovit sistem javnih naročil; meni, da so predtržna javna naročila pomembno sredstvo za povečanje inovativnosti evropskih podjetij; spodbuja države članice, naj v tej luči pregledajo svojo politiko javnih naročil, in poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo najboljše prakse na tem področju; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je za konkurenčnost evropske industrije pomemben učinkovit sistem javnih naročil; meni, da so predtržna javna naročila pomembno sredstvo za povečanje inovativnosti evropskih podjetij; spodbuja države članice, naj v tej luči pregledajo svojo politiko javnih naročil, in poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo najboljše prakse na tem področju;

| 7. | pozdravlja predloge Komisije za krepitev evropskega trga z obrambno opremo in izboljšanje splošne konkurenčnosti obrambne industrije EU; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja predloge Komisije za krepitev evropskega trga z obrambno opremo in izboljšanje splošne konkurenčnosti obrambne industrije EU;

| 8. | spodbuja Komisijo, naj okrepi svoj tržni nadzor nad dobavno verigo industrijskih izdelkov in izdelkov za široko porabo, vključno z dobavitelji na debelo in trgovci na drobno, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji na vseh stopnjah dobavne verige; |
| --- | --- |

8.

spodbuja Komisijo, naj okrepi svoj tržni nadzor nad dobavno verigo industrijskih izdelkov in izdelkov za široko porabo, vključno z dobavitelji na debelo in trgovci na drobno, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji na vseh stopnjah dobavne verige;

| 9. | poziva Komisijo, naj okrepi svoje prizadevanje za odpravljanje nepotrebnih upravnih ovir, ki otežujejo dostop do notranjega trga, ter poenostavi in izboljša zakonodajni okvir in zmanjša upravno breme za podjetja, med drugim z zagotovitvijo razvoja 13 prednostnih področij iz akcijskega načrta Komisije, da se zmanjša upravno breme in izvede drugi paket „hitrih“ ukrepov za odpravo upravnih ovir; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj okrepi svoje prizadevanje za odpravljanje nepotrebnih upravnih ovir, ki otežujejo dostop do notranjega trga, ter poenostavi in izboljša zakonodajni okvir in zmanjša upravno breme za podjetja, med drugim z zagotovitvijo razvoja 13 prednostnih področij iz akcijskega načrta Komisije, da se zmanjša upravno breme in izvede drugi paket „hitrih“ ukrepov za odpravo upravnih ovir;

| 10. | poziva države članice, naj dosežejo napredek pri določanju in uresničevanju ambicioznih nacionalnih ciljev za zmanjšanje upravnega bremena, zlasti tistih, ki spodbujajo rast in razvoj malih in srednje velikih podjetij, kot so poenostavljene zahteve in izjeme glede poročanja; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj dosežejo napredek pri določanju in uresničevanju ambicioznih nacionalnih ciljev za zmanjšanje upravnega bremena, zlasti tistih, ki spodbujajo rast in razvoj malih in srednje velikih podjetij, kot so poenostavljene zahteve in izjeme glede poročanja;

| 11. | spodbuja Komisijo, naj uporabi skladen pristop k malim in srednje velikim podjetjem v vseh politikah EU z ustrezno uporabo načela „najprej je treba misliti na male“; |
| --- | --- |

11.

spodbuja Komisijo, naj uporabi skladen pristop k malim in srednje velikim podjetjem v vseh politikah EU z ustrezno uporabo načela „najprej je treba misliti na male“;

| 12. | odločno podpira pobudo za prihodnji „akt o malem gospodarstvu“ za Evropo; meni, da mora imeti obliko zakonodajnega predloga in vključevati nove konkretne pobude za zmanjšanje (prek izjem) regulativne obremenitve za mala in srednje velika podjetja, da se jim omogoči dostop do notranjega trga in postopkov javnih naročil ter ustrezen dostop do virov financiranja in raziskovalne infrastrukture; |
| --- | --- |

12.

odločno podpira pobudo za prihodnji „akt o malem gospodarstvu“ za Evropo; meni, da mora imeti obliko zakonodajnega predloga in vključevati nove konkretne pobude za zmanjšanje (prek izjem) regulativne obremenitve za mala in srednje velika podjetja, da se jim omogoči dostop do notranjega trga in postopkov javnih naročil ter ustrezen dostop do virov financiranja in raziskovalne infrastrukture;

| 13. | poudarja pomen sporazuma Basel II (3) pri vplivanju na ravnanje bank in njihovo pripravljenost za dodeljevanje posojil strankam s sorazmerno visokim tveganjem, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji; meni, da ta razvoj pomembno pomaga malim in srednje velikim podjetjem pri vlaganju v poslovno usmerjene raziskave in njihovem izvajanju; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomen sporazuma Basel II (3) pri vplivanju na ravnanje bank in njihovo pripravljenost za dodeljevanje posojil strankam s sorazmerno visokim tveganjem, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji; meni, da ta razvoj pomembno pomaga malim in srednje velikim podjetjem pri vlaganju v poslovno usmerjene raziskave in njihovem izvajanju;

| 14. | pozdravlja partnersko združevanje, ki ga je uvedla Komisija, kot na primer CARS 21 in skupina na visoki ravni za tekstil; meni, da so taka združenja pomembni forumi za krepitev industrijske politike EU; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja partnersko združevanje, ki ga je uvedla Komisija, kot na primer CARS 21 in skupina na visoki ravni za tekstil; meni, da so taka združenja pomembni forumi za krepitev industrijske politike EU;

| 15. | poudarja, da je treba v celotni EU nujno vzpostaviti enotni trg za tvegan kapital z odstranitvijo obstoječih zakonodajnih in davčnih ovir za naložbe v tvegan kapital malih podjetij, ki so najbolj inovativna v Evropi; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba v celotni EU nujno vzpostaviti enotni trg za tvegan kapital z odstranitvijo obstoječih zakonodajnih in davčnih ovir za naložbe v tvegan kapital malih podjetij, ki so najbolj inovativna v Evropi;

| 16. | poudarja pomen modernih sistemov standardizacije in spodbuja Komisijo, naj pospeši izvajanje meril z novim pristopom ob upoštevanju potreb malih in srednje velikih podjetij in okrepitvi sodelovanja njihovih predstavnikov; |
| --- | --- |

16.

poudarja pomen modernih sistemov standardizacije in spodbuja Komisijo, naj pospeši izvajanje meril z novim pristopom ob upoštevanju potreb malih in srednje velikih podjetij in okrepitvi sodelovanja njihovih predstavnikov;

| 17. | meni, da se okoljski cilji EU ne smejo obravnavati kot grožnja industriji, ampak kot priložnost, da EU pridobi prednost prvega akterja ter da industrija EU postane vodilna na svetu na področju okolju prijaznih in družbeno sprejemljivih tehnologij, izdelkov in storitev; vendar poudarja, da morajo uporabo novih tehnologij spremljati ukrepi za zaščito mednarodne konkurenčnosti evropskih podjetij; |
| --- | --- |

17.

meni, da se okoljski cilji EU ne smejo obravnavati kot grožnja industriji, ampak kot priložnost, da EU pridobi prednost prvega akterja ter da industrija EU postane vodilna na svetu na področju okolju prijaznih in družbeno sprejemljivih tehnologij, izdelkov in storitev; vendar poudarja, da morajo uporabo novih tehnologij spremljati ukrepi za zaščito mednarodne konkurenčnosti evropskih podjetij;

| 18. | meni, da je industrijski razvoj tesno povezan z obstojem učinkovite prometne infrastrukture na evropski ravni, da ustrezno delujoča prometna infrastruktura omogoča razvoj industrijskih con, tudi tistih, ki so izven mest, ter da bi bilo treba državam članicam omogočiti uporabo sredstev za regionalni razvoj za ustvarjanje industrijskih in tehnoloških parkov na podeželskih območjih, ki mejijo na somestja; |
| --- | --- |

18.

meni, da je industrijski razvoj tesno povezan z obstojem učinkovite prometne infrastrukture na evropski ravni, da ustrezno delujoča prometna infrastruktura omogoča razvoj industrijskih con, tudi tistih, ki so izven mest, ter da bi bilo treba državam članicam omogočiti uporabo sredstev za regionalni razvoj za ustvarjanje industrijskih in tehnoloških parkov na podeželskih območjih, ki mejijo na somestja;

| 19. | meni, da mora predlagani akcijski načrt Komisije o trajnostni industrijski politiki vzpostaviti okvir za postopen prehod k industriji, ki temelji na majhni proizvodnji ogljika, energetski učinkovitosti in učinkovitosti virov, ki bo prispevala k doseganju ciljev na področju energetike in podnebnih sprememb, katerim se je Evropski svet zavezal 8. in 9. marca 2007; meni, da bi lahko imela pobuda za vodilni trg in akcijski načrt za standarde pomembno vlogo na tem področju; |
| --- | --- |

19.

meni, da mora predlagani akcijski načrt Komisije o trajnostni industrijski politiki vzpostaviti okvir za postopen prehod k industriji, ki temelji na majhni proizvodnji ogljika, energetski učinkovitosti in učinkovitosti virov, ki bo prispevala k doseganju ciljev na področju energetike in podnebnih sprememb, katerim se je Evropski svet zavezal 8. in 9. marca 2007; meni, da bi lahko imela pobuda za vodilni trg in akcijski načrt za standarde pomembno vlogo na tem področju;

| 20. | zlasti poudarja potrebo po trajnostnem in uravnoteženem razvoju v vsej EU v geografskem smislu ter v zvezi z obsegom projektov; meni, da je popolnoma uravnotežen pristop edini način za spodbujanje razvoja industrije v EU, zagotovitev novih priložnosti za ustvarjanje delovnih mest in podpiranje uspešnih regij v EU; meni, da je lahko pobuda za oblikovanje grozdov močan vzvod za inovacije in trajnosten regionalni razvoj; |
| --- | --- |

20.

zlasti poudarja potrebo po trajnostnem in uravnoteženem razvoju v vsej EU v geografskem smislu ter v zvezi z obsegom projektov; meni, da je popolnoma uravnotežen pristop edini način za spodbujanje razvoja industrije v EU, zagotovitev novih priložnosti za ustvarjanje delovnih mest in podpiranje uspešnih regij v EU; meni, da je lahko pobuda za oblikovanje grozdov močan vzvod za inovacije in trajnosten regionalni razvoj;

| 21. | pozdravlja pomemben prispevek kohezijske politike k zagotavljanju konkurenčnosti industrijskega sektorja ter spodbuja države članice, naj bolj usmerjajo svoje naložbe v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj ter Evropskega socialnega sklada na področja, ki spodbujajo rast človeškega kapitala, raziskave, inovacije, podjetništvo in pomoč malim in srednje velikim podjetjem; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja pomemben prispevek kohezijske politike k zagotavljanju konkurenčnosti industrijskega sektorja ter spodbuja države članice, naj bolj usmerjajo svoje naložbe v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj ter Evropskega socialnega sklada na področja, ki spodbujajo rast človeškega kapitala, raziskave, inovacije, podjetništvo in pomoč malim in srednje velikim podjetjem;

| 22. | poudarja, da je nujno treba upoštevati učinek okoljske zakonodaje na mednarodno konkurenčnost energetsko intenzivnih industrij v EU, da se preprečita premik ogljika in brezposelnost; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja in podpira sprejemanje globalnih sektorskih sporazumov, ki lahko zmanjšajo vpliv nekaterih industrij na okolje po svetu in zagotovijo enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je nujno treba upoštevati učinek okoljske zakonodaje na mednarodno konkurenčnost energetsko intenzivnih industrij v EU, da se preprečita premik ogljika in brezposelnost; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja in podpira sprejemanje globalnih sektorskih sporazumov, ki lahko zmanjšajo vpliv nekaterih industrij na okolje po svetu in zagotovijo enake konkurenčne pogoje;

| 23. | podpira namen Komisije, da se za vse nove zakonodajne predloge opravi natančna in temeljita ocena vpliva, da se zlasti ugotovi, ali ima lahko kateri od predlogov negativne posledice za delovanje notranjega trga ali konkurenčnost evropske industrije v skladu z načelom trajnosti; |
| --- | --- |

23.

podpira namen Komisije, da se za vse nove zakonodajne predloge opravi natančna in temeljita ocena vpliva, da se zlasti ugotovi, ali ima lahko kateri od predlogov negativne posledice za delovanje notranjega trga ali konkurenčnost evropske industrije v skladu z načelom trajnosti;

| 24. | opozarja na sedanji razvoj v zvezi z dostopom do surovin; poudarja, da je EU popolnoma odvisna od uvoza več vrst kovin; poziva Komisijo, naj predlaga celovit pristop k zagotovitvi trajnostnega dostopa do surovin, ki bo izboljšal učinkovitost virov in podprl razvoj raziskovalnih tehnologij; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo in pospešijo izvajanje projektov, ki jih je Evropski svet proglasil za projekte v interesu Skupnosti za energetsko varnost in raznovrstnost energetskih virov EU; |
| --- | --- |

24.

opozarja na sedanji razvoj v zvezi z dostopom do surovin; poudarja, da je EU popolnoma odvisna od uvoza več vrst kovin; poziva Komisijo, naj predlaga celovit pristop k zagotovitvi trajnostnega dostopa do surovin, ki bo izboljšal učinkovitost virov in podprl razvoj raziskovalnih tehnologij; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo in pospešijo izvajanje projektov, ki jih je Evropski svet proglasil za projekte v interesu Skupnosti za energetsko varnost in raznovrstnost energetskih virov EU;

| 25. | opozarja na pomembne strukturne spremembe, ki jih je povzročilo naraščanje zaposlovanja v storitvenih sektorjih, povezanih z industrijo; zato podpira načrtovano pobudo o industriji in storitvah, ki bo namenjena analizi storitvenih sektorjev in njihovega vpliva na industrijsko konkurenčnost; opozarja Komisijo zlasti na izboljšanje kakovosti, produktivnosti in vrednosti storitev za industrijo, zlasti na znanju temelječih poslovnih storitev; |
| --- | --- |

25.

opozarja na pomembne strukturne spremembe, ki jih je povzročilo naraščanje zaposlovanja v storitvenih sektorjih, povezanih z industrijo; zato podpira načrtovano pobudo o industriji in storitvah, ki bo namenjena analizi storitvenih sektorjev in njihovega vpliva na industrijsko konkurenčnost; opozarja Komisijo zlasti na izboljšanje kakovosti, produktivnosti in vrednosti storitev za industrijo, zlasti na znanju temelječih poslovnih storitev;

| 26. | pozdravlja pobudo Komisije o strukturnih spremembah, ki bodo omogočile lažjo izmenjavo najboljše prakse med državami članicami; odločno spodbuja Komisijo, naj v pregledu svojega sporočila z naslovom „Prestrukturiranje in zaposlovanje – Predvidevanje in spremljanje prestrukturiranja za razvoj delovnih mest: vloga Evropske unije“ (KOM(2005)0120) podpre vzpostavitev obsežnih partnerstev na ravni EU in omrežij za izmenjavo informacij in najboljše prakse med strokovnjaki iz držav članic; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja pobudo Komisije o strukturnih spremembah, ki bodo omogočile lažjo izmenjavo najboljše prakse med državami članicami; odločno spodbuja Komisijo, naj v pregledu svojega sporočila z naslovom „Prestrukturiranje in zaposlovanje – Predvidevanje in spremljanje prestrukturiranja za razvoj delovnih mest: vloga Evropske unije“ (KOM(2005)0120) podpre vzpostavitev obsežnih partnerstev na ravni EU in omrežij za izmenjavo informacij in najboljše prakse med strokovnjaki iz držav članic;

| 27. | opozarja, da so potrebne stalne prednostne naložbe v izobraževanje, usposabljanje in raziskave ter da sta industrijski razvoj in konkurenčnost proizvodov iz EU odvisna od kakovosti človeških virov in svetovnih inovacij pri novih proizvodih; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da so potrebne stalne prednostne naložbe v izobraževanje, usposabljanje in raziskave ter da sta industrijski razvoj in konkurenčnost proizvodov iz EU odvisna od kakovosti človeških virov in svetovnih inovacij pri novih proizvodih;

| 28. | poudarja dejstvo, da inovativni izdelki bistveno krepijo konkurenčno prednost EU in predstavljajo 73 % izvoza EU; vendar ugotavlja, da EU še vedno zaostaja za ZDA in Japonsko na področju inovacij, zlasti pri raziskavah in razvoju v podjetjih; zato meni, da je treba v celoti izkoristiti programe financiranja Skupnosti, kot sta sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti ter okvirni program za konkurenčnost in inovativnost, ter Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo; v zvezi s tem pozdravlja pobudo za vodilni trg in akcijski načrt za standarde kot prispevek k ustvarjanju možnosti na trgu za inovativne izdelke in storitve na posebnih področjih, ki imajo visoko družbeno vrednost; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pokaže svojo zavezanost za boljšo pravno ureditev, in jo opozarja, naj ne spodbuja določenih tehnoloških rešitev na račun drugih; |
| --- | --- |

28.

poudarja dejstvo, da inovativni izdelki bistveno krepijo konkurenčno prednost EU in predstavljajo 73 % izvoza EU; vendar ugotavlja, da EU še vedno zaostaja za ZDA in Japonsko na področju inovacij, zlasti pri raziskavah in razvoju v podjetjih; zato meni, da je treba v celoti izkoristiti programe financiranja Skupnosti, kot sta sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti ter okvirni program za konkurenčnost in inovativnost, ter Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo; v zvezi s tem pozdravlja pobudo za vodilni trg in akcijski načrt za standarde kot prispevek k ustvarjanju možnosti na trgu za inovativne izdelke in storitve na posebnih področjih, ki imajo visoko družbeno vrednost; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pokaže svojo zavezanost za boljšo pravno ureditev, in jo opozarja, naj ne spodbuja določenih tehnoloških rešitev na račun drugih;

| 29. | meni, da je treba za pospešitev inovacij po vsej EU podpirati dejavnosti, povezane z inovacijami, in zaščititi izdelke, ki nastajajo pri teh dejavnostih; zato poudarja pomen pregledne in poenostavljene politike na področju pravic intelektualne lastnine ter politike, ki se dejansko izvaja; poziva Svet, naj sprejme ukrep za čim prejšnjo uvedbo patenta Skupnosti, ter poziva Komisijo, naj se še naprej bori proti ponarejanju in razvije globalne rešitve na tem področju, predvsem na podlagi evropskih modelov; |
| --- | --- |

29.

meni, da je treba za pospešitev inovacij po vsej EU podpirati dejavnosti, povezane z inovacijami, in zaščititi izdelke, ki nastajajo pri teh dejavnostih; zato poudarja pomen pregledne in poenostavljene politike na področju pravic intelektualne lastnine ter politike, ki se dejansko izvaja; poziva Svet, naj sprejme ukrep za čim prejšnjo uvedbo patenta Skupnosti, ter poziva Komisijo, naj se še naprej bori proti ponarejanju in razvije globalne rešitve na tem področju, predvsem na podlagi evropskih modelov;

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

30.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 646.

(2)  UL C 316 E, 22.12.2006, str. 378.

(3)  Mednarodno približevanje merjenja kapitalske ustreznosti in kapitalskih standardov: spremenjeni okvir, Baselski odbor za bančni nadzor, junij 2004.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/69

---

Razmere v Libanonu

P6_TA(2008)0228

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o razmerah v Libanonu

(2009/C 279 E/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bližnjem vzhodu, zlasti tiste z dne 16. januarja 2003 o sklenitvi pridružitvenega sporazuma z Libanonsko republiko (1), z dne 10. marca 2005 o razmerah v Libanonu (2), z dne 7. septembra 2006 o razmerah na Bližnjem vzhodu (3) in z dne 12. julija 2007 o Bližnjem vzhodu (4) ter svojega stališča z dne 29. novembra 2007 o predlogu Sklepa Sveta o zagotovitvi makrofinančne pomoči Skupnosti Libanonu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bližnjem vzhodu, zlasti tiste z dne 16. januarja 2003 o sklenitvi pridružitvenega sporazuma z Libanonsko republiko (1), z dne 10. marca 2005 o razmerah v Libanonu (2), z dne 7. septembra 2006 o razmerah na Bližnjem vzhodu (3) in z dne 12. julija 2007 o Bližnjem vzhodu (4) ter svojega stališča z dne 29. novembra 2007 o predlogu Sklepa Sveta o zagotovitvi makrofinančne pomoči Skupnosti Libanonu (5),

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1559 (2004), 1636 (2005), 1680 (2006) in 1757 (2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1559 (2004), 1636 (2005), 1680 (2006) in 1757 (2007),

| — | ob upoštevanju Evro-sredozemskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani (6) (Pridružitveni sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evro-sredozemskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani (6) (Pridružitveni sporazum),

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta 2007/860/ES z dne 10. decembra 2007 o makrofinančni pomoči Skupnosti Libanonu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta 2007/860/ES z dne 10. decembra 2007 o makrofinančni pomoči Skupnosti Libanonu (7),

| — | ob upoštevanju izjave visokega predstavnika EU za skupno zunanjo in varnostno politiko Javierja Solane z dne 16. maja 2008 o razmerah v Libanonu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega predstavnika EU za skupno zunanjo in varnostno politiko Javierja Solane z dne 16. maja 2008 o razmerah v Libanonu,

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva v imenu Evropske unije z dne 14. marca 2008 o razmerah na Bližnjem vzhodu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva v imenu Evropske unije z dne 14. marca 2008 o razmerah na Bližnjem vzhodu,

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | je zelo zaskrbljen zaradi stopnjevanja nasilja v Libanonu in zaradi institucionalnih razmer v državi, ki so nastale po neuspehu predsedniških volitev, |
| --- | --- |

A.

je zelo zaskrbljen zaradi stopnjevanja nasilja v Libanonu in zaradi institucionalnih razmer v državi, ki so nastale po neuspehu predsedniških volitev,

| B. | ker so bili med nedavnimi nasilnimi spopadi med Hezbolahom in drugimi milicami po odločitvah libanonske vlade 6. maja 2008 v Bejrutu in drugih delih Libanona ter med nasiljem po razrešitvi generala, pristojnega za varnost na letališčih, in zaradi prepovedi komunikacijskega sistema Hezbolaha ubiti ducati, ranjene pa stotine državljanov, |
| --- | --- |

B.

ker so bili med nedavnimi nasilnimi spopadi med Hezbolahom in drugimi milicami po odločitvah libanonske vlade 6. maja 2008 v Bejrutu in drugih delih Libanona ter med nasiljem po razrešitvi generala, pristojnega za varnost na letališčih, in zaradi prepovedi komunikacijskega sistema Hezbolaha ubiti ducati, ranjene pa stotine državljanov,

| C. | ker je libanonska vlada, da bi končala boje, razveljavila odločitve, ki so povzročile nasilje, in ker je libanonsko vojsko pooblastila za reševanje krize, |
| --- | --- |

C.

ker je libanonska vlada, da bi končala boje, razveljavila odločitve, ki so povzročile nasilje, in ker je libanonsko vojsko pooblastila za reševanje krize,

| D. | ker libanonski parlament tudi pred novembrom leta 2007, ko se je končal mandat predsednika Republike Libanona, ni opravil svoje ustavne vloge, in ker so državne institucije v zastoju, kar resno vpliva na demokratično delovanje, |
| --- | --- |

D.

ker libanonski parlament tudi pred novembrom leta 2007, ko se je končal mandat predsednika Republike Libanona, ni opravil svoje ustavne vloge, in ker so državne institucije v zastoju, kar resno vpliva na demokratično delovanje,

| E. | ker Hezbolah ni le politična opozicijska skupina, temveč tudi oborožena skupina, ki nadzira dober del libanonskega ozemlja, vključno z območjem, na katerem živijo šiitske skupnosti, |
| --- | --- |

E.

ker Hezbolah ni le politična opozicijska skupina, temveč tudi oborožena skupina, ki nadzira dober del libanonskega ozemlja, vključno z območjem, na katerem živijo šiitske skupnosti,

| F. | ker so se vpletene strani na podlagi pobude lige Arabskih držav dne 15. maja 2008 dogovorile, da bodo takoj končale oborožene spopade, ponovno začele nacionalni dialog o vprašanju vlade narodne enotnosti in novega volilnega zakona ter ponovno vzpostavile normalno življenje in razmere, kakršne so vladale pred nedavnimi dogodki, |
| --- | --- |

F.

ker so se vpletene strani na podlagi pobude lige Arabskih držav dne 15. maja 2008 dogovorile, da bodo takoj končale oborožene spopade, ponovno začele nacionalni dialog o vprašanju vlade narodne enotnosti in novega volilnega zakona ter ponovno vzpostavile normalno življenje in razmere, kakršne so vladale pred nedavnimi dogodki,

| G. | ker politični zastoj v Libanonu onemogoča ustrezno delovanje države; ker je ta politična kriza velika nevarnost za krhko stabilnost Libanona in cele regije; ker je trden, popolnoma suveren, enoten in demokratičen Libanon bistvenega pomena za stabilnost in miren razvoj vsega Bližnjega vzhoda, |
| --- | --- |

G.

ker politični zastoj v Libanonu onemogoča ustrezno delovanje države; ker je ta politična kriza velika nevarnost za krhko stabilnost Libanona in cele regije; ker je trden, popolnoma suveren, enoten in demokratičen Libanon bistvenega pomena za stabilnost in miren razvoj vsega Bližnjega vzhoda,

| H. | ker je Libanon država, ki ima tesne politične, gospodarske in kulturne vezi z Evropo, in je pomemben partner Evropske unije na Bližnjem vzhodu; ker bi lahko suveren in demokratičen Libanon imel pomembno vlogo pri razvijanju močnega evro-sredozemskega partnerstva, |
| --- | --- |

H.

ker je Libanon država, ki ima tesne politične, gospodarske in kulturne vezi z Evropo, in je pomemben partner Evropske unije na Bližnjem vzhodu; ker bi lahko suveren in demokratičen Libanon imel pomembno vlogo pri razvijanju močnega evro-sredozemskega partnerstva,

| I. | ker je v členu 2 Pridružitvenega sporazuma predvideno, naj bi odnosi med obema stranema ter vse določbe tega sporazuma temeljili na spoštovanju demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, kakor je opredeljeno v splošni deklaraciji o človekovih pravicah, ki je vodilo za njune notranje in mednarodne politike in je pomemben sestavni del tega sporazuma; ker lahko pridružitveni svet v sklopu običajnega političnega dialoga, ki je določen v sporazumu, sprejme potrebne ukrepe za spodbujanje sodelovanja med Evropskim in libanonskim parlamentom, |
| --- | --- |

I.

ker je v členu 2 Pridružitvenega sporazuma predvideno, naj bi odnosi med obema stranema ter vse določbe tega sporazuma temeljili na spoštovanju demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, kakor je opredeljeno v splošni deklaraciji o človekovih pravicah, ki je vodilo za njune notranje in mednarodne politike in je pomemben sestavni del tega sporazuma; ker lahko pridružitveni svet v sklopu običajnega političnega dialoga, ki je določen v sporazumu, sprejme potrebne ukrepe za spodbujanje sodelovanja med Evropskim in libanonskim parlamentom,

| J. | ker je bilo z resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1757 (2007) ustanovljeno mednarodno sodišče, ki naj bi sodilo odgovornim za umor nekdanjega predsednika libanonske vlade Rafika Haririja in druge umore s političnim ozadjem v Libanonu, |
| --- | --- |

J.

ker je bilo z resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1757 (2007) ustanovljeno mednarodno sodišče, ki naj bi sodilo odgovornim za umor nekdanjega predsednika libanonske vlade Rafika Haririja in druge umore s političnim ozadjem v Libanonu,

| K. | ker se Libanon še vedno sooča z velikimi finančnimi in gospodarskimi izzivi; ker so libanonske oblasti 4. januarja 2007 sprejele obsežen program socialnih in gospodarskih reform; ker je Evropska unija ponudila makrofinančno pomoč v višini 80 milijonov EUR za podporo libanonskemu notranjemu prizadevanju za povojno obnovo in trajnostno oživitev gospodarstva, da bi zmanjšala finančno omejenost vlade pri izvajanju njenega gospodarskega programa, |
| --- | --- |

K.

ker se Libanon še vedno sooča z velikimi finančnimi in gospodarskimi izzivi; ker so libanonske oblasti 4. januarja 2007 sprejele obsežen program socialnih in gospodarskih reform; ker je Evropska unija ponudila makrofinančno pomoč v višini 80 milijonov EUR za podporo libanonskemu notranjemu prizadevanju za povojno obnovo in trajnostno oživitev gospodarstva, da bi zmanjšala finančno omejenost vlade pri izvajanju njenega gospodarskega programa,

| L. | ker v Libanonu v slabih razmerah še vedno živi več kot 300 000 palestinskih beguncev; ker je v nekaterih palestinskih begunskih taboriščih prišlo do izbruhov nasilja in spopadov z vojsko, zaradi česar se je povečevala napetost v državi, |
| --- | --- |

L.

ker v Libanonu v slabih razmerah še vedno živi več kot 300 000 palestinskih beguncev; ker je v nekaterih palestinskih begunskih taboriščih prišlo do izbruhov nasilja in spopadov z vojsko, zaradi česar se je povečevala napetost v državi,

| M. | ker vprašanje ozemeljske celovitosti na območju Shebaa farms še vedno ni rešeno, |
| --- | --- |

M.

ker vprašanje ozemeljske celovitosti na območju Shebaa farms še vedno ni rešeno,

| 1. | pozdravlja sporazum, ki je bil dosežen v Dohi, glede izvolitve generala Michela Sleimana za predsednika republike, oblikovanje nove vlade narodne enotnosti in sprejetje volilnega zakona; poziva stranke sporazuma, naj ga v celoti izvajajo; pozdravlja pomen pozitivnega odziva mednarodne skupnosti; čestita libanonskim strankam na doseženem sporazumu ter Katarju in Ligi Arabskih držav na uspešni mediaciji; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporazum, ki je bil dosežen v Dohi, glede izvolitve generala Michela Sleimana za predsednika republike, oblikovanje nove vlade narodne enotnosti in sprejetje volilnega zakona; poziva stranke sporazuma, naj ga v celoti izvajajo; pozdravlja pomen pozitivnega odziva mednarodne skupnosti; čestita libanonskim strankam na doseženem sporazumu ter Katarju in Ligi Arabskih držav na uspešni mediaciji;

| 2. | poudarja pomembnost libanonske stabilnosti, suverenosti, neodvisnosti, enotnosti in ozemeljske celovitosti; poudarja, da lahko njegova politična stabilnost izhaja samo iz obnovljenega ozračja zaupanja med vsemi stranmi, neuporabe nasilja in zavračanja zunanjega vpliva; |
| --- | --- |

2.

poudarja pomembnost libanonske stabilnosti, suverenosti, neodvisnosti, enotnosti in ozemeljske celovitosti; poudarja, da lahko njegova politična stabilnost izhaja samo iz obnovljenega ozračja zaupanja med vsemi stranmi, neuporabe nasilja in zavračanja zunanjega vpliva;

| 3. | pozdravlja, da so vojska in varnostne službe na pozitiven način prispevale h končanju nedavnih dogodkov; poziva vse sodelujoče strani, naj podprejo libanonsko vojsko, da bo lahko v celoti zagotovila delovanje, varnost, javni red in mir, suverenost in stabilnost Libanona; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja, da so vojska in varnostne službe na pozitiven način prispevale h končanju nedavnih dogodkov; poziva vse sodelujoče strani, naj podprejo libanonsko vojsko, da bo lahko v celoti zagotovila delovanje, varnost, javni red in mir, suverenost in stabilnost Libanona;

| 4. | zato meni, da je varnost države in vseh Libanoncev odvisna od razorožitve vseh oboroženih skupin, zlasti s Hezbolahom, in od nadzora nad tihotapljenjem orožja v Libanon; meni, da je osrednjega pomena, da je ves uvoz orožja v Libanon namenjen le uradni libanonski vojski; ponovno poziva libanonsko vlado, naj v zvezi s tem v sodelovanju z Začasnimi silami Združenih narodov v Libanonu (UNIFIL) v celoti izvaja svojo suverenost in učinkovit nadzor nad svojimi mejami in ozemljem; glede tega poziva vse strani, naj se odrečejo nasilju, v celoti sprejmejo pravila demokracije ter priznajo vse demokratično izvoljene državne organe in institucije, ne glede na njihovo etnično, versko ali strankarsko pripadnost in izvor; |
| --- | --- |

4.

zato meni, da je varnost države in vseh Libanoncev odvisna od razorožitve vseh oboroženih skupin, zlasti s Hezbolahom, in od nadzora nad tihotapljenjem orožja v Libanon; meni, da je osrednjega pomena, da je ves uvoz orožja v Libanon namenjen le uradni libanonski vojski; ponovno poziva libanonsko vlado, naj v zvezi s tem v sodelovanju z Začasnimi silami Združenih narodov v Libanonu (UNIFIL) v celoti izvaja svojo suverenost in učinkovit nadzor nad svojimi mejami in ozemljem; glede tega poziva vse strani, naj se odrečejo nasilju, v celoti sprejmejo pravila demokracije ter priznajo vse demokratično izvoljene državne organe in institucije, ne glede na njihovo etnično, versko ali strankarsko pripadnost in izvor;

| 5. | opozarja, da Pridružitveni sporazum predvideva politični dialog med Evropskim parlamentom in libanonskim parlamentom na podlagi vzpostavitve političnega sodelovanja med institucijama; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da Pridružitveni sporazum predvideva politični dialog med Evropskim parlamentom in libanonskim parlamentom na podlagi vzpostavitve političnega sodelovanja med institucijama;

| 6. | ponovno poudarja pomembno vlogo mirovnih sil UNIFIL; meni, da je osrednjega pomena, da libanonska vlada izvaja polno suverenost in učinkovit nadzor nad državnimi mejami in ozemljem pri vseh dejavnostih, ki sodijo v pristojnost države tako, da bo zagotovljena varnost države in njenih državljanov; |
| --- | --- |

6.

ponovno poudarja pomembno vlogo mirovnih sil UNIFIL; meni, da je osrednjega pomena, da libanonska vlada izvaja polno suverenost in učinkovit nadzor nad državnimi mejami in ozemljem pri vseh dejavnostih, ki sodijo v pristojnost države tako, da bo zagotovljena varnost države in njenih državljanov;

| 7. | ponovno poziva vse udeležene strani, naj podprejo delo mednarodnega sodišča, ki bo sodilo odgovornim za umor nekdanjega predsednika vlade Rafika Haririja in druge umore s političnim ozadjem v Libanonu, ter poziva tudi Sirijo, naj s sodiščem v celoti sodeluje; |
| --- | --- |

7.

ponovno poziva vse udeležene strani, naj podprejo delo mednarodnega sodišča, ki bo sodilo odgovornim za umor nekdanjega predsednika vlade Rafika Haririja in druge umore s političnim ozadjem v Libanonu, ter poziva tudi Sirijo, naj s sodiščem v celoti sodeluje;

| 8. | poziva libanonske oblasti, naj si kar najbolj prizadevajo za odpravo vseh oblik diskriminacije palestinskih beguncev; ponovno poziva mednarodno skupnost, naj poveča pomoč, da bi našli trajno rešitev; |
| --- | --- |

8.

poziva libanonske oblasti, naj si kar najbolj prizadevajo za odpravo vseh oblik diskriminacije palestinskih beguncev; ponovno poziva mednarodno skupnost, naj poveča pomoč, da bi našli trajno rešitev;

| 9. | poziva Sirijo, naj se vzdrži vmešavanja, ki bi lahko negativno vplivalo na libanonske notranje zadeve, in prevzame pozitivno vlogo pri prizadevanju za stabilnost te države; poziva Iran in Sirijo naj prevzameta pozitivno vlogo; poziva vse udeležene strani, naj spoštujejo resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1559 (2004) in 1701 (2006) o spoštovanju neodvisnosti, suverenosti, varnosti in stabilnosti Libanona, ob tem pa opozarja na prepoved prodaje orožja oboroženim milicam; |
| --- | --- |

9.

poziva Sirijo, naj se vzdrži vmešavanja, ki bi lahko negativno vplivalo na libanonske notranje zadeve, in prevzame pozitivno vlogo pri prizadevanju za stabilnost te države; poziva Iran in Sirijo naj prevzameta pozitivno vlogo; poziva vse udeležene strani, naj spoštujejo resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1559 (2004) in 1701 (2006) o spoštovanju neodvisnosti, suverenosti, varnosti in stabilnosti Libanona, ob tem pa opozarja na prepoved prodaje orožja oboroženim milicam;

| 10. | ponovno izraža podporo odločenosti Evropske unije, da bo pomagala Libanonu pri gospodarski obnovi; poziva Svet in Komisijo, naj si še naprej prizadevata pri podpori za obnovo in gospodarsko okrevanje Libanona, ter naj vzpostavita tesnejše sodelovanje z libanonsko civilno družbo, da bi lahko v tej državi še naprej spodbujali demokratizacijo; |
| --- | --- |

10.

ponovno izraža podporo odločenosti Evropske unije, da bo pomagala Libanonu pri gospodarski obnovi; poziva Svet in Komisijo, naj si še naprej prizadevata pri podpori za obnovo in gospodarsko okrevanje Libanona, ter naj vzpostavita tesnejše sodelovanje z libanonsko civilno družbo, da bi lahko v tej državi še naprej spodbujali demokratizacijo;

| 11. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Lige Arabskih držav, odposlancu četverice na Bližnjem vzhodu, predsedniku evro-sredozemske parlamentarne skupščine, vladi in parlamentu Libanona, predsedniku in vladi Sirije ter vladi in parlamentu Irana. |
| --- | --- |

11.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Lige Arabskih držav, odposlancu četverice na Bližnjem vzhodu, predsedniku evro-sredozemske parlamentarne skupščine, vladi in parlamentu Libanona, predsedniku in vladi Sirije ter vladi in parlamentu Irana.

---

(1)  UL C 38 E, 12.2.2004, str. 307.

(2)  UL C 320 E, 15.12.2005, str. 257.

(3)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 236.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0350.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0550.

(6)  UL L 143, 30.5.2006, str. 2.

(7)  UL L 337, 21.12.2007, str. 111.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/71

---

Rast cen živil v EU in državah v razvoju

P6_TA(2008)0229

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o rasti cen živil v EU in državah v razvoju

(2009/C 279 E/14)

Evropski parlament
  ,

| — | ob upoštevanju letošnje 60. obletnice Splošne deklaracije o človekovih pravicah in njenega člena 25(1), ki govori o pravici do hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letošnje 60. obletnice Splošne deklaracije o človekovih pravicah in njenega člena 25(1), ki govori o pravici do hrane,

| — | ob upoštevanju sklepov svetovnega vrhunskega srečanja o hrani iz leta 1996 ter ciljev o prepolovitvi števila prebivalcev, ki trpijo lakoto, do leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov svetovnega vrhunskega srečanja o hrani iz leta 1996 ter ciljev o prepolovitvi števila prebivalcev, ki trpijo lakoto, do leta 2015,

| — | ob upoštevanju obveznosti, zapisanih v Mednarodnem paktu Združenih narodov o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, katerega pogodbenice so vse države Evropske unije, zlasti njegovega člena 11 o pravici do hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obveznosti, zapisanih v Mednarodnem paktu Združenih narodov o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, katerega pogodbenice so vse države Evropske unije, zlasti njegovega člena 11 o pravici do hrane,

| — | ob upoštevanju posebne seje Sveta Združenih narodov za človekove pravice na temo „Negativen vpliv poslabšanja svetovne krize hrane, ki jo med drugim povzroča strma rast cen, na udejanjanje pravice do hrane“ z dne 22. maja 2008 v Ženevi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebne seje Sveta Združenih narodov za človekove pravice na temo „Negativen vpliv poslabšanja svetovne krize hrane, ki jo med drugim povzroča strma rast cen, na udejanjanje pravice do hrane“ z dne 22. maja 2008 v Ženevi,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije o humanitarni pomoči Evropske unije z naslovom „Evropsko soglasje o humanitarni pomoči“ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije o humanitarni pomoči Evropske unije z naslovom „Evropsko soglasje o humanitarni pomoči“ (1),

| — | ob upoštevanju člena 33 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 33 Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju potekajočega „sistematskega pregleda“ skupne kmetijske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju potekajočega „sistematskega pregleda“ skupne kmetijske politike,

| — | ob upoštevanju nedavnih priporočil programa mednarodne ocene agronomske znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD) glede svetovnega pridelovanja hrane, ki je bil vzpostavljen in izveden s podporo Programa Združenih narodov za razvoj, Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), Svetovne banke in drugih ustanov mednarodne skupnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavnih priporočil programa mednarodne ocene agronomske znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD) glede svetovnega pridelovanja hrane, ki je bil vzpostavljen in izveden s podporo Programa Združenih narodov za razvoj, Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), Svetovne banke in drugih ustanov mednarodne skupnosti,

| — | ob upoštevanju poročil medvladnega foruma o podnebnih spremembah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil medvladnega foruma o podnebnih spremembah,

| — | ob upoštevanju potekajočih pogajanj o razvojnem programu iz Dohe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju potekajočih pogajanj o razvojnem programu iz Dohe,

| — | ob upoštevanju kigalijske izjave z dne 22. novembra 2007 o razvoju prijaznih sporazumih o gospodarskem partnerstvu, ki jo je sprejela skupna parlamentarna skupščina AKP-EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kigalijske izjave z dne 22. novembra 2007 o razvoju prijaznih sporazumih o gospodarskem partnerstvu, ki jo je sprejela skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2007 o rasti cen živil in krme (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2007 o rasti cen živil in krme (2),

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker so se po letih nespremenjenih ali padajočih cen blaga svetovne cene pšenice v 36 mesecih do februarja 2008 povečale za 181 %, cene riža pa od januarja 2008 za 141 % ter ker so se na splošno svetovne cene živil povečale za 83 %, |
| --- | --- |

A.

ker so se po letih nespremenjenih ali padajočih cen blaga svetovne cene pšenice v 36 mesecih do februarja 2008 povečale za 181 %, cene riža pa od januarja 2008 za 141 % ter ker so se na splošno svetovne cene živil povečale za 83 %,

| B. | ker je bilo treba zaradi povečanja cen za 7 let prestaviti cilje zmanjšanja revščine in ker bi po izračunih svetovne banke lahko vrtoglavo rastoče cene živil pahnile 100 milijonov ljudi v državah v razvoju v še globljo revščino, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo treba zaradi povečanja cen za 7 let prestaviti cilje zmanjšanja revščine in ker bi po izračunih svetovne banke lahko vrtoglavo rastoče cene živil pahnile 100 milijonov ljudi v državah v razvoju v še globljo revščino,

| C. | ker je 854 milijonov ljudi na svetu lačnih ali podhranjenih (nezanesljiva preskrba s hrano), to število pa se vsako leto poveča za 4 milijone; ker je 170 milijonov otrok podhranjenih in vsako leto zaradi neustrezne prehrane umre 5,6 milijona otrok, |
| --- | --- |

C.

ker je 854 milijonov ljudi na svetu lačnih ali podhranjenih (nezanesljiva preskrba s hrano), to število pa se vsako leto poveča za 4 milijone; ker je 170 milijonov otrok podhranjenih in vsako leto zaradi neustrezne prehrane umre 5,6 milijona otrok,

| D. | ker je sedanja kriza zaradi pomanjkanja hrane posledica rasti špekulacij s kmetijskimi in prehrambenimi izdelki, |
| --- | --- |

D.

ker je sedanja kriza zaradi pomanjkanja hrane posledica rasti špekulacij s kmetijskimi in prehrambenimi izdelki,

| E. | ker po podatkih FAO potrošniki v državah v razvoju za hrano porabijo 60–80 % sredstev, v industrializiranih državah pa 10–20 %; ker porast cen živil najbolj prizadene gospodinjstva z nizkimi dohodki, |
| --- | --- |

E.

ker po podatkih FAO potrošniki v državah v razvoju za hrano porabijo 60–80 % sredstev, v industrializiranih državah pa 10–20 %; ker porast cen živil najbolj prizadene gospodinjstva z nizkimi dohodki,

| F. | ker so Svetovna banka, Mednarodni denarni sklad in Svetovna trgovinska organizacija v zadnjih desetletjih državam v razvoju vsilili liberalizacijo trgovine, da bi vsilili prevladujoč model obsežnega v izvoz usmerjenega kmetijstva na račun trajnostne lokalne pridelave hrane in lokalnih trgov s hrano, |
| --- | --- |

F.

ker so Svetovna banka, Mednarodni denarni sklad in Svetovna trgovinska organizacija v zadnjih desetletjih državam v razvoju vsilili liberalizacijo trgovine, da bi vsilili prevladujoč model obsežnega v izvoz usmerjenega kmetijstva na račun trajnostne lokalne pridelave hrane in lokalnih trgov s hrano,

| G. | ker rast cen poslabšuje problem dostopnosti, zlasti za tiste z nizkimi dohodki ali brez njih, |
| --- | --- |

G.

ker rast cen poslabšuje problem dostopnosti, zlasti za tiste z nizkimi dohodki ali brez njih,

| H. | ker se zaradi večanja prebivalstva veča tudi povpraševanje po hrani, zlasti v razvijajočih se državah, kot sta Kitajska in Indija; ker na svetu, ki glede na ocene FAO lahko prehrani 12 milijard ljudi, na splošno ni pomanjkanja hrane; opozarja, da je bila žetev pšenice in riža v letu 2007 zelo dobra; ker bo najbrž samo 1,01 milijarde tone letine 2007 namenjene za prehrano ljudi, medtem ko bo velik del (760 milijonov ton) šel za prehrano živali in kakih 100 milijonov ton za proizvodnjo biogoriv; ker naj bi se po zadnjih ocenah svetovna proizvodnja žit v letu 2008 povečala za 2,6 % na rekordnih 2,164 milijarde ton; ker pa so te ocene odvisne od ugodnih podnebnih razmer, |
| --- | --- |

H.

ker se zaradi večanja prebivalstva veča tudi povpraševanje po hrani, zlasti v razvijajočih se državah, kot sta Kitajska in Indija; ker na svetu, ki glede na ocene FAO lahko prehrani 12 milijard ljudi, na splošno ni pomanjkanja hrane; opozarja, da je bila žetev pšenice in riža v letu 2007 zelo dobra; ker bo najbrž samo 1,01 milijarde tone letine 2007 namenjene za prehrano ljudi, medtem ko bo velik del (760 milijonov ton) šel za prehrano živali in kakih 100 milijonov ton za proizvodnjo biogoriv; ker naj bi se po zadnjih ocenah svetovna proizvodnja žit v letu 2008 povečala za 2,6 % na rekordnih 2,164 milijarde ton; ker pa so te ocene odvisne od ugodnih podnebnih razmer,

| I. | ker številne države v razvoju ne izkoriščajo svojega potenciala proizvodnje hrane; ker je pomanjkanje naložb v kmetijstvo, razvoj podeželja in usposabljanje kmetovalcev s strani držav v razvoju in mednarodnih finančnih ustanov zlasti majhne kmetovalce izpostavilo nelojalni konkurenci, ki je njihovo revščino in ranljivost še povečala ter zmanjšala njihovo zmožnost, da pridelajo dovolj hrane, |
| --- | --- |

I.

ker številne države v razvoju ne izkoriščajo svojega potenciala proizvodnje hrane; ker je pomanjkanje naložb v kmetijstvo, razvoj podeželja in usposabljanje kmetovalcev s strani držav v razvoju in mednarodnih finančnih ustanov zlasti majhne kmetovalce izpostavilo nelojalni konkurenci, ki je njihovo revščino in ranljivost še povečala ter zmanjšala njihovo zmožnost, da pridelajo dovolj hrane,

| J. | ker je resna ovira za povečano kmetijsko proizvodnjo v državah v razvoju to, da mali kmetje pogosto nimajo dostopa do posojil ali mikrokreditov za naložbe v boljša semena, gnojila in namakalne sisteme ter v potreben obseg sredstev za varstvo rastlin, da bi zaščitili svoje pridelke pred škodljivci in boleznimi, včasih zaradi tega, ker nimajo lastne zemlje in tako nimajo nobenega jamstva za posojila, |
| --- | --- |

J.

ker je resna ovira za povečano kmetijsko proizvodnjo v državah v razvoju to, da mali kmetje pogosto nimajo dostopa do posojil ali mikrokreditov za naložbe v boljša semena, gnojila in namakalne sisteme ter v potreben obseg sredstev za varstvo rastlin, da bi zaščitili svoje pridelke pred škodljivci in boleznimi, včasih zaradi tega, ker nimajo lastne zemlje in tako nimajo nobenega jamstva za posojila,

| K. | ker je bilo po podatkih Svetovnega programa za hrano zajamčenih samo 260 milijonov od 750 milijonov ameriških dolarjev, potrebnih za izpolnitev zahtev za leto 2008, |
| --- | --- |

K.

ker je bilo po podatkih Svetovnega programa za hrano zajamčenih samo 260 milijonov od 750 milijonov ameriških dolarjev, potrebnih za izpolnitev zahtev za leto 2008,

| L. | ker učinek naraščajočih cen blaga začenja destabilizirati svetovno gospodarstvo in je v več državah že povzročil nemire, |
| --- | --- |

L.

ker učinek naraščajočih cen blaga začenja destabilizirati svetovno gospodarstvo in je v več državah že povzročil nemire,

| M. | ker sta zaradi rasti cen hrane vedno bolj potrebna integriran politični odziv in obsežna strategija za reševanje vprašanja hrane, |
| --- | --- |

M.

ker sta zaradi rasti cen hrane vedno bolj potrebna integriran politični odziv in obsežna strategija za reševanje vprašanja hrane,

Pravica do hrane

| 1. | poudarja, da je pravica do hrane temeljna pravica in da je treba izboljšati dostop vseh ljudi ob katerem koli času do dovolj hrane za aktivno in zdravo življenje; poudarja, da so države dolžne zaščititi, spoštovati in uresničiti to temeljno človekovo pravico; poudarja, da dejstvo, da dve milijardi ljudi še vedno živita v skrajni revščini in da je vsak dan lačnih 850 milijonov ljudi, kaže na sistematično kršitev njihove pravice do hrane, ki je določena z mednarodnim pravom o človekovih pravicah; zato poziva k ustreznim ukrepom za izvajanje določb Splošne deklaracije o človekovih pravicah o pravici do hrane; poziva Svet, naj zagotovi skladnost vseh nacionalnih in mednarodnih politik na področju hrane z obveznostmi, ki izhajajo iz pravice do hrane; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je pravica do hrane temeljna pravica in da je treba izboljšati dostop vseh ljudi ob katerem koli času do dovolj hrane za aktivno in zdravo življenje; poudarja, da so države dolžne zaščititi, spoštovati in uresničiti to temeljno človekovo pravico; poudarja, da dejstvo, da dve milijardi ljudi še vedno živita v skrajni revščini in da je vsak dan lačnih 850 milijonov ljudi, kaže na sistematično kršitev njihove pravice do hrane, ki je določena z mednarodnim pravom o človekovih pravicah; zato poziva k ustreznim ukrepom za izvajanje določb Splošne deklaracije o človekovih pravicah o pravici do hrane; poziva Svet, naj zagotovi skladnost vseh nacionalnih in mednarodnih politik na področju hrane z obveznostmi, ki izhajajo iz pravice do hrane;

| 2. | zato poziva Svet, da okrepi svoje zaveze razvojnim ciljem tisočletja s ponovno potrditvijo finančnih obveznosti in sprejetjem programa Evropske unije za ukrepanje v zvezi z razvojnimi cilji tisočletja na junijskem zasedanju Evropskega sveta; meni, da bi morali biti v tem programu Evropske unije za ukrepanje opredeljeni posebni mejniki in ukrepi v časovnih okvirih na ključnih področjih, kot so izobraževanje, zdravje, voda, kmetijstvo, rast in infrastruktura, s katerimi bi zagotovili uresničitev razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015, zato da bi do tega leta med drugim izkoreninili lakoto; |
| --- | --- |

2.

zato poziva Svet, da okrepi svoje zaveze razvojnim ciljem tisočletja s ponovno potrditvijo finančnih obveznosti in sprejetjem programa Evropske unije za ukrepanje v zvezi z razvojnimi cilji tisočletja na junijskem zasedanju Evropskega sveta; meni, da bi morali biti v tem programu Evropske unije za ukrepanje opredeljeni posebni mejniki in ukrepi v časovnih okvirih na ključnih področjih, kot so izobraževanje, zdravje, voda, kmetijstvo, rast in infrastruktura, s katerimi bi zagotovili uresničitev razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015, zato da bi do tega leta med drugim izkoreninili lakoto;

| 3. | je zaskrbljen zaradi posledic špekulacij z živilskim blagom, vključno s skladi za zavarovanje vlaganj v tvegane naložbe v blago, na lakoto in revščino; poziva Komisijo, naj analizira posledice špekulacij na cene živil in na podlagi analize pripravi ustrezne ukrepe; |
| --- | --- |

3.

je zaskrbljen zaradi posledic špekulacij z živilskim blagom, vključno s skladi za zavarovanje vlaganj v tvegane naložbe v blago, na lakoto in revščino; poziva Komisijo, naj analizira posledice špekulacij na cene živil in na podlagi analize pripravi ustrezne ukrepe;

| 4. | opozarja na dejstvo, da je ta kriza zaradi pomanjkanja hrane tesno povezana s finančno krizo, pri čemer je možno, da so likvidnostne injekcije centralnih bank za preprečitev stečajev povečale špekulativne naložbe v blago; poziva Mednarodni denarni sklad in Forum za finančno stabilnost, da ocenita ta stranski učinek in ga upoštevata pri predlogih za globalne rešitve; |
| --- | --- |

4.

opozarja na dejstvo, da je ta kriza zaradi pomanjkanja hrane tesno povezana s finančno krizo, pri čemer je možno, da so likvidnostne injekcije centralnih bank za preprečitev stečajev povečale špekulativne naložbe v blago; poziva Mednarodni denarni sklad in Forum za finančno stabilnost, da ocenita ta stranski učinek in ga upoštevata pri predlogih za globalne rešitve;

| 5. | opozarja, da je ta kriza najbolj prizadela sloje prebivalstva v najbolj neugodnem položaju in zato poudarja, da je potrebna močna socialna politika, s katero bi revni ali prikrajšani prebivalci dobili večjo vlogo in bi ublažili posledice današnje krize zaradi pomanjkanja hrane; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je ta kriza najbolj prizadela sloje prebivalstva v najbolj neugodnem položaju in zato poudarja, da je potrebna močna socialna politika, s katero bi revni ali prikrajšani prebivalci dobili večjo vlogo in bi ublažili posledice današnje krize zaradi pomanjkanja hrane;

Trajnostna proizvodnja hrane

| 6. | poudarja, da bi morala preskrba s hrano za vse ljudi na svetu imeti prednost pred vsemi drugimi cilji; poudarja, da bi morala biti živila na razpolago po sprejemljivih cenah, kot določa člen 33 Pogodbe ES; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi morala preskrba s hrano za vse ljudi na svetu imeti prednost pred vsemi drugimi cilji; poudarja, da bi morala biti živila na razpolago po sprejemljivih cenah, kot določa člen 33 Pogodbe ES;

| 7. | opozarja, da je treba zagotoviti notranjo in svetovno regulacijo kmetijskih trgov v interesu potrošnikov, dohodka kmetov, predelovalne industrije in trajnostne politike Evropske unije glede hrane; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da je treba zagotoviti notranjo in svetovno regulacijo kmetijskih trgov v interesu potrošnikov, dohodka kmetov, predelovalne industrije in trajnostne politike Evropske unije glede hrane;

| 8. | opozarja, da je primarni cilj skupne kmetijske politike jamstvo stabilnosti trga, varnosti dobave in razumne cene za potrošnike, ter poudarja potrebo po skupni kmetijski politiki po letu 2013, da bi se zagotovila trajnostna politika hrane EU, ob upoštevanju trajnostnega razvoja, varnosti in kakovosti kmetijskih izdelkov; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da je primarni cilj skupne kmetijske politike jamstvo stabilnosti trga, varnosti dobave in razumne cene za potrošnike, ter poudarja potrebo po skupni kmetijski politiki po letu 2013, da bi se zagotovila trajnostna politika hrane EU, ob upoštevanju trajnostnega razvoja, varnosti in kakovosti kmetijskih izdelkov;

| 9. | poudarja, da je strošek surovin razmeroma majhen v primerjavi s skupnimi stroški mnogih živil; poziva Komisijo in države članice, naj analizirajo razlike med cenami na kmetijah in tistimi, ki jih zaračunajo večji maloprodajni trgovci; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je strošek surovin razmeroma majhen v primerjavi s skupnimi stroški mnogih živil; poziva Komisijo in države članice, naj analizirajo razlike med cenami na kmetijah in tistimi, ki jih zaračunajo večji maloprodajni trgovci;

| 10. | zato poziva k presoji vplivov vloge maloprodajnih trgovcev v živilski verigi, saj so cene živil v primerjavi z življenjskimi stroški nesorazmerno narasle; poziva maloprodajne trgovce, naj proizvajalcem plačajo po pošteni ceni, hkrati pa potrošnikom zagotovijo živila po primernih cenah; |
| --- | --- |

10.

zato poziva k presoji vplivov vloge maloprodajnih trgovcev v živilski verigi, saj so cene živil v primerjavi z življenjskimi stroški nesorazmerno narasle; poziva maloprodajne trgovce, naj proizvajalcem plačajo po pošteni ceni, hkrati pa potrošnikom zagotovijo živila po primernih cenah;

| 11. | poudarja, da bi sedanje zaloge žita Evropske unije zadostovale za samo 30 dni, in se sprašuje, ali je raven naših zalog živil ustrezna, zlasti glede na morebitne krize; poziva Komisijo, naj razvije strategije za vzpostavitev zalog živil, da se preprečijo prihodnje krize; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi sedanje zaloge žita Evropske unije zadostovale za samo 30 dni, in se sprašuje, ali je raven naših zalog živil ustrezna, zlasti glede na morebitne krize; poziva Komisijo, naj razvije strategije za vzpostavitev zalog živil, da se preprečijo prihodnje krize;

| 12. | poziva k boljšim napovedim kmetijske proizvodnje, da bo mogoče že veliko prej ugotoviti, kakšne so prevladujoče težnje na področju svetovne preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

12.

poziva k boljšim napovedim kmetijske proizvodnje, da bo mogoče že veliko prej ugotoviti, kakšne so prevladujoče težnje na področju svetovne preskrbe s hrano;

| 13. | poudarja, da je treba spoštovati dohodkovni položaj kmetov EU; poudarja, da se mora dohodek kmetov zaradi naraščajočih stroškov za krmo, energijo, gnojila in druge vložke ter zaradi čedalje dražjih standardov znatno povečati, da bodo lahko še naprej zadoščali povpraševanju po živilih; poudarja, da se je kmetijski dohodek le malo povečal in da so kmetje v nekaterih državah članicah pravzaprav doživeli znižanje svojih dohodkov; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba spoštovati dohodkovni položaj kmetov EU; poudarja, da se mora dohodek kmetov zaradi naraščajočih stroškov za krmo, energijo, gnojila in druge vložke ter zaradi čedalje dražjih standardov znatno povečati, da bodo lahko še naprej zadoščali povpraševanju po živilih; poudarja, da se je kmetijski dohodek le malo povečal in da so kmetje v nekaterih državah članicah pravzaprav doživeli znižanje svojih dohodkov;

| 14. | zahteva, da je treba spodbujanje trajnostne kmetijske politike vključiti v širitvene in sosedske instrumente; |
| --- | --- |

14.

zahteva, da je treba spodbujanje trajnostne kmetijske politike vključiti v širitvene in sosedske instrumente;

| 15. | poziva, naj za subjekte iz tretjih držav velja enaka stopnja nadzora kot za proizvajalce EU, a priznava, da je treba državam v razvoju pomagati pri izpolnjevanju fitosanitarnih standardov EU; |
| --- | --- |

15.

poziva, naj za subjekte iz tretjih držav velja enaka stopnja nadzora kot za proizvajalce EU, a priznava, da je treba državam v razvoju pomagati pri izpolnjevanju fitosanitarnih standardov EU;

| 16. | pozdravlja sklep kmetijskih ministrov EU o sprejetju predloga Komisije o odložitvi obveznosti glede prahe za leto 2008 in je seznanjen z ocenami Komisije, da se bo zaradi te poteze sprostilo približno 2,9 milijona hektarjev za proizvodnjo žita, kar bo povečalo letošnji pridelek za približno 10 milijonov ton; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja sklep kmetijskih ministrov EU o sprejetju predloga Komisije o odložitvi obveznosti glede prahe za leto 2008 in je seznanjen z ocenami Komisije, da se bo zaradi te poteze sprostilo približno 2,9 milijona hektarjev za proizvodnjo žita, kar bo povečalo letošnji pridelek za približno 10 milijonov ton;

| 17. | poziva Komisijo, naj izvede presojo učinka sedanjih politik EU na področju skupne kmetijske politike, obnovljive energije, razvojne pomoči in mednarodnih trgovinskih sporazumov za zanesljivost preskrbe s hrano, da izboljša zanesljivost preskrbe s hrane hrano v svetu; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj izvede presojo učinka sedanjih politik EU na področju skupne kmetijske politike, obnovljive energije, razvojne pomoči in mednarodnih trgovinskih sporazumov za zanesljivost preskrbe s hrano, da izboljša zanesljivost preskrbe s hrane hrano v svetu;

| 18. | poudarja, da je treba dati prednost hrani pred gorivi ter da mora biti proizvodnja biogoriva povezana s strogimi trajnostnimi merili; ugotavlja, da je treba za dosego predlaganih ciljev glede biogoriva izpolniti ta merila; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je treba dati prednost hrani pred gorivi ter da mora biti proizvodnja biogoriva povezana s strogimi trajnostnimi merili; ugotavlja, da je treba za dosego predlaganih ciljev glede biogoriva izpolniti ta merila;

| 19. | se strinja, da subvencioniranje pridelkov s strani EU, namenjenih za proizvodnjo biogoriva, ni več upravičeno, a močno poudarja, da se za tovrstno proizvodnjo trenutno uporablja le 2–3 % kmetijskih površin EU in da so poročila medijev, ki za sedanjo krizo zaradi pomanjkanja hrane krivijo biogoriva, kar zadeva EU, pretirana; vendar soglaša, da je politika v državah, kot so ZDA, o dodeljevanju večjih površin za pridelovanje koruze za proizvodnjo bioetanola posredno vplivala na ceno in razpoložljivost koruze in drugih žit na svetovnem trgu hrane; |
| --- | --- |

19.

se strinja, da subvencioniranje pridelkov s strani EU, namenjenih za proizvodnjo biogoriva, ni več upravičeno, a močno poudarja, da se za tovrstno proizvodnjo trenutno uporablja le 2–3 % kmetijskih površin EU in da so poročila medijev, ki za sedanjo krizo zaradi pomanjkanja hrane krivijo biogoriva, kar zadeva EU, pretirana; vendar soglaša, da je politika v državah, kot so ZDA, o dodeljevanju večjih površin za pridelovanje koruze za proizvodnjo bioetanola posredno vplivala na ceno in razpoložljivost koruze in drugih žit na svetovnem trgu hrane;

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj vseeno bolj spodbujajo uporabo in proizvodnjo druge generacije bioenergije, pri kateri se predeluje gnoj in kmetijski odpadki, ne pa osnovni kmetijski proizvodi; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in države članice, naj vseeno bolj spodbujajo uporabo in proizvodnjo druge generacije bioenergije, pri kateri se predeluje gnoj in kmetijski odpadki, ne pa osnovni kmetijski proizvodi;

| 21. | zlasti poudarja, da bi bilo treba prednost zbiranju komunalnih odpadkov ter kmetijskih in gozdarskih ostankov, in njihovi pretvorbi v plin; to bi omogočilo razvoj ustreznih tehnologij in čas za preučitev skladnosti med proizvodnjo hrane in energije; |
| --- | --- |

21.

zlasti poudarja, da bi bilo treba prednost zbiranju komunalnih odpadkov ter kmetijskih in gozdarskih ostankov, in njihovi pretvorbi v plin; to bi omogočilo razvoj ustreznih tehnologij in čas za preučitev skladnosti med proizvodnjo hrane in energije;

| 22. | z zaskrbljenostjo opaža, da so se stroški krmnih mešanic povišali za 75 EUR na tono in zaradi hudega pomanjkanja krmnega žita še vedno naraščajo, kar pomeni dodatnih 15 milijard EUR za živinorejsko industrijo EU; |
| --- | --- |

22.

z zaskrbljenostjo opaža, da so se stroški krmnih mešanic povišali za 75 EUR na tono in zaradi hudega pomanjkanja krmnega žita še vedno naraščajo, kar pomeni dodatnih 15 milijard EUR za živinorejsko industrijo EU;

| 23. | meni, da trenutna kriza terja takojšnjo in podrobno razpravo med institucijami EU in državami članicami o vlogi, ki jo ima lahko moderna biotehnologija pri zagotavljanju nadaljnje proizvodnje živil po primernih cenah; |
| --- | --- |

23.

meni, da trenutna kriza terja takojšnjo in podrobno razpravo med institucijami EU in državami članicami o vlogi, ki jo ima lahko moderna biotehnologija pri zagotavljanju nadaljnje proizvodnje živil po primernih cenah;

Boljše razvojne politike

| 24. | meni, da dejanski boj proti lakoti zahteva svetovno politiko trajnostnega razvoja, ki bo državam v razvoju omogočila pridelavo in dobavo zadostnih količin vode ter hrane svojemu prebivalstvu; |
| --- | --- |

24.

meni, da dejanski boj proti lakoti zahteva svetovno politiko trajnostnega razvoja, ki bo državam v razvoju omogočila pridelavo in dobavo zadostnih količin vode ter hrane svojemu prebivalstvu;

| 25. | podpira države v razvoju pri prizadevanjih za zagotovitev dostopnosti hrane za lokalno prebivalstvo; meni, da je treba dodatno okrepiti zdrav manevrski prostor za ukrepe, da bi omogočili nacionalna pravila in ukrepe za razvoj v tem sektorju; meni, da je Malavi pozitiven primer države v razvoju, kjer se je proizvodnja hrane v zadnjih treh letih podvojila, ter poudarja, da ima Evropska unija vlogo pri podpiranju tega razvoja; poziva Komisijo, naj zagotovi pomoč pri obveščanju o tem pojavu, zato da se bodo druge države v razvoju lahko zgledovale po njem; |
| --- | --- |

25.

podpira države v razvoju pri prizadevanjih za zagotovitev dostopnosti hrane za lokalno prebivalstvo; meni, da je treba dodatno okrepiti zdrav manevrski prostor za ukrepe, da bi omogočili nacionalna pravila in ukrepe za razvoj v tem sektorju; meni, da je Malavi pozitiven primer države v razvoju, kjer se je proizvodnja hrane v zadnjih treh letih podvojila, ter poudarja, da ima Evropska unija vlogo pri podpiranju tega razvoja; poziva Komisijo, naj zagotovi pomoč pri obveščanju o tem pojavu, zato da se bodo druge države v razvoju lahko zgledovale po njem;

| 26. | poziva države članice EU in mednarodno skupnost, naj se odzovejo na izredni nujni poziv Svetovnega programa za hrano in mu pomagajo pri soočanju z novimi izzivi v boju proti lakoti; vendar meni, da je treba zmanjšati odvisnost od teh ukrepov, zato poudarja potrebo po srednje- in dolgoročnih ukrepih za preprečitev bolj škodljivih posledic in odpravo osnovnih vzrokov za to krizo; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice EU in mednarodno skupnost, naj se odzovejo na izredni nujni poziv Svetovnega programa za hrano in mu pomagajo pri soočanju z novimi izzivi v boju proti lakoti; vendar meni, da je treba zmanjšati odvisnost od teh ukrepov, zato poudarja potrebo po srednje- in dolgoročnih ukrepih za preprečitev bolj škodljivih posledic in odpravo osnovnih vzrokov za to krizo;

| 27. | poziva, da je treba nemudoma in znatno povečati naložbe v kmetijstvo, ribogojstvo, razvoj podeželja in kmetijska podjetja v državah v razvoju, ki so osredotočene na revne kmete in kmetovanje manjšega obsega, temelječe na sistemih za ekološko pridelavo hrane; opozarja, da 75 % revnejšega prebivalstva sveta živi na podeželju, da pa so kmetijstvu namenjeni le 4 % uradne razvojne pomoči; zato poziva Komisijo in države članice, naj v svoji razvojni politiki učinkoviteje obravnavajo vprašanje kmetijstva, naj spodbujajo prilagajanje načrtovanja 10. evropskega razvojnega sklada v tesnem sodelovanju z državami v razvoju in naj ponovno pregledajo dokumentacijo o nacionalni strategiji, da bi kmetijstvu dali večjo prednost; poudarja vlogo nevladnih organizacij in lokalnih organov pri iskanju novih kmetijskih rešitev v sodelovanju s prebivalstvom držav v razvoju ter poziva Komisijo in države članice, naj podprejo in spodbujajo njihove projekte; |
| --- | --- |

27.

poziva, da je treba nemudoma in znatno povečati naložbe v kmetijstvo, ribogojstvo, razvoj podeželja in kmetijska podjetja v državah v razvoju, ki so osredotočene na revne kmete in kmetovanje manjšega obsega, temelječe na sistemih za ekološko pridelavo hrane; opozarja, da 75 % revnejšega prebivalstva sveta živi na podeželju, da pa so kmetijstvu namenjeni le 4 % uradne razvojne pomoči; zato poziva Komisijo in države članice, naj v svoji razvojni politiki učinkoviteje obravnavajo vprašanje kmetijstva, naj spodbujajo prilagajanje načrtovanja 10. evropskega razvojnega sklada v tesnem sodelovanju z državami v razvoju in naj ponovno pregledajo dokumentacijo o nacionalni strategiji, da bi kmetijstvu dali večjo prednost; poudarja vlogo nevladnih organizacij in lokalnih organov pri iskanju novih kmetijskih rešitev v sodelovanju s prebivalstvom držav v razvoju ter poziva Komisijo in države članice, naj podprejo in spodbujajo njihove projekte;

| 28. | poudarja, da je treba malim kmetom v revnih državah, med katerimi so predvsem ženske, omogočiti dostop do zemljišč, finančnih storitev in posojil, semen, ki zagotavljajo velik pridelek, namakalnih sistemov in gnojil; poudarja, da morajo biti naložbe v kmetijski sektor bolj osredotočene na namakanje, podeželske ceste, raziskave in lokalno znanje, usposabljanje in izmenjavo najboljše prakse za razvijanje trajnostnih in učinkovitih poljedelskih sistemov, čisto pitno vodo, izobraževanje in krepitev lokalne proizvodnje ter tržno izmenjavo; zato poziva Komisijo, naj v svojih ukrepih izraziteje upošteva te vidike in podpre organizacije proizvajalcev, mikrokredite in druge programe finančnih storitev ter večje naložbe v kmetijstvo; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba malim kmetom v revnih državah, med katerimi so predvsem ženske, omogočiti dostop do zemljišč, finančnih storitev in posojil, semen, ki zagotavljajo velik pridelek, namakalnih sistemov in gnojil; poudarja, da morajo biti naložbe v kmetijski sektor bolj osredotočene na namakanje, podeželske ceste, raziskave in lokalno znanje, usposabljanje in izmenjavo najboljše prakse za razvijanje trajnostnih in učinkovitih poljedelskih sistemov, čisto pitno vodo, izobraževanje in krepitev lokalne proizvodnje ter tržno izmenjavo; zato poziva Komisijo, naj v svojih ukrepih izraziteje upošteva te vidike in podpre organizacije proizvajalcev, mikrokredite in druge programe finančnih storitev ter večje naložbe v kmetijstvo;

| 29. | poziva Evropsko investicijsko banko, naj prouči možnost za takojšnjo ustanovitev jamstvenega sklada za podporo nacionalnim programom mikrokreditov in posojil ter zmanjševanja tveganj, ki bodo ustrezali potrebam lokalnih pridelovalcev hrane, zlasti v revnejših državah v razvoju; |
| --- | --- |

29.

poziva Evropsko investicijsko banko, naj prouči možnost za takojšnjo ustanovitev jamstvenega sklada za podporo nacionalnim programom mikrokreditov in posojil ter zmanjševanja tveganj, ki bodo ustrezali potrebam lokalnih pridelovalcev hrane, zlasti v revnejših državah v razvoju;

| 30. | poudarja potrebo po sodelovanju med Evropsko unijo in državami v razvoju na področju podnebnih sprememb, zlasti potrebo po prenosu tehnologije in krepitvi zmogljivosti; poudarja, da je treba podnebne spremembe vključiti v vsako razvojno sodelovanje Evropske unije, poudarja, da bi z nekaterimi preprostimi ukrepi kmetom pomagali zaščititi pridelke pred sušo in drugimi katastrofami, ter poziva Komisijo, naj jih preuči; poziva mednarodno skupnost, naj okrepi svoja prizadevanja za boj proti dezertifikaciji, degradaciji tal in suši, da bi se s tem zlasti v revnih državah izboljšala varnost preskrbe s hrano in dostop do vode; |
| --- | --- |

30.

poudarja potrebo po sodelovanju med Evropsko unijo in državami v razvoju na področju podnebnih sprememb, zlasti potrebo po prenosu tehnologije in krepitvi zmogljivosti; poudarja, da je treba podnebne spremembe vključiti v vsako razvojno sodelovanje Evropske unije, poudarja, da bi z nekaterimi preprostimi ukrepi kmetom pomagali zaščititi pridelke pred sušo in drugimi katastrofami, ter poziva Komisijo, naj jih preuči; poziva mednarodno skupnost, naj okrepi svoja prizadevanja za boj proti dezertifikaciji, degradaciji tal in suši, da bi se s tem zlasti v revnih državah izboljšala varnost preskrbe s hrano in dostop do vode;

| 31. | poudarja pomen ustreznih naložb v raziskave, ki imajo za cilj razvoj proizvodnje v vseh regijah sveta; |
| --- | --- |

31.

poudarja pomen ustreznih naložb v raziskave, ki imajo za cilj razvoj proizvodnje v vseh regijah sveta;

| 32. | zlasti zahteva, naj se natančno spremljajo razvoj gensko spremenjenih organizmov in javne razprave na to temo; |
| --- | --- |

32.

zlasti zahteva, naj se natančno spremljajo razvoj gensko spremenjenih organizmov in javne razprave na to temo;

| 33. | meni, da morajo države biti suverene pri zagotavljanju preskrbe s hrano in da imajo pravico varovati svoj trg pred uvozom subvencioniranih proizvodov; meni, da subvencioniranje kmetijskih proizvodov za izvoz ruši ravnovesje na lokalnih trgih v državah v razvoju; |
| --- | --- |

33.

meni, da morajo države biti suverene pri zagotavljanju preskrbe s hrano in da imajo pravico varovati svoj trg pred uvozom subvencioniranih proizvodov; meni, da subvencioniranje kmetijskih proizvodov za izvoz ruši ravnovesje na lokalnih trgih v državah v razvoju;

Pravična mednarodna trgovina

| 34. | meni, da je treba kmetijske trge odpreti postopoma in v skladu z razvojnim napredkom posamezne države v razvoju ter na podlagi družbeno pravičnih in okolju prijaznih trgovinskih predpisov; ugotavlja, da je treba občutljive proizvode, ki so namenjeni osnovnim potrebam ljudi v državah v razvoju ali so posebej pomembni za zanesljivost preskrbe s hrano in razvoj podeželja v državah v razvoju, izvzeti iz popolne liberalizacije, da bi preprečili nepopravljivo škodo za lokalne proizvajalce; poudarja, da mora Evropska unija v trgovinskih pogajanjih z državami v razvoju spodbujati preferenčni in asimetrični sistem, da bi jim omogočila, da na svojem trgu ohranijo uravnavanje dobave in druga razvojna orodja; poudarja, da imajo najmanj razvite države v skladu s sporazumom „vse razen orožja“ dostop do trga Evropske unije brez kvot in carin; |
| --- | --- |

34.

meni, da je treba kmetijske trge odpreti postopoma in v skladu z razvojnim napredkom posamezne države v razvoju ter na podlagi družbeno pravičnih in okolju prijaznih trgovinskih predpisov; ugotavlja, da je treba občutljive proizvode, ki so namenjeni osnovnim potrebam ljudi v državah v razvoju ali so posebej pomembni za zanesljivost preskrbe s hrano in razvoj podeželja v državah v razvoju, izvzeti iz popolne liberalizacije, da bi preprečili nepopravljivo škodo za lokalne proizvajalce; poudarja, da mora Evropska unija v trgovinskih pogajanjih z državami v razvoju spodbujati preferenčni in asimetrični sistem, da bi jim omogočila, da na svojem trgu ohranijo uravnavanje dobave in druga razvojna orodja; poudarja, da imajo najmanj razvite države v skladu s sporazumom „vse razen orožja“ dostop do trga Evropske unije brez kvot in carin;

| 35. | poudarja, da si mora Komisija na sedanjih pogajanjih o sporazumu o gospodarskem partnerstvu v prvi vrsti prizadevati, da bi odgovorila na razvojne potrebe, ki so jih izrazile afriške, karibske in pacifiške države (države AKP); opozarja, da morata za uresničitev tega izziva sporazume o gospodarskem sodelovanju spremljati obljubljeno novo financiranje pomoči za trgovino (2 milijardi EUR letno do leta 2010) in spodbujanje regionalnega povezovanja; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da si mora Komisija na sedanjih pogajanjih o sporazumu o gospodarskem partnerstvu v prvi vrsti prizadevati, da bi odgovorila na razvojne potrebe, ki so jih izrazile afriške, karibske in pacifiške države (države AKP); opozarja, da morata za uresničitev tega izziva sporazume o gospodarskem sodelovanju spremljati obljubljeno novo financiranje pomoči za trgovino (2 milijardi EUR letno do leta 2010) in spodbujanje regionalnega povezovanja;

| 36. | poudarja, da bi se moral krog pogajanj iz Dohe zaključiti uspešno, uravnoteženo in pravično; poudarja, da bi morali rezultati kroga pogajanj iz Dohe državam v razvoju dati pozitivne pobude za vlaganje v kmetijstvo in proizvodnjo hrane; poziva Komisijo, naj na pogajanjih v okviru Svetovne trgovinske organizacije podpre predloge o vključitvi ukrepov glede cen osnovnih živil; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da bi se moral krog pogajanj iz Dohe zaključiti uspešno, uravnoteženo in pravično; poudarja, da bi morali rezultati kroga pogajanj iz Dohe državam v razvoju dati pozitivne pobude za vlaganje v kmetijstvo in proizvodnjo hrane; poziva Komisijo, naj na pogajanjih v okviru Svetovne trgovinske organizacije podpre predloge o vključitvi ukrepov glede cen osnovnih živil;

| 37. | ponovno poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata sistem pravične trgovine in druge etične sisteme, ki prispevajo k dvigovanju družbenih in okoljskih standardov s podpiranjem malih in obrobnih proizvajalcev v državah v razvoju, zmanjševanjem nestalnosti in zagotavljanjem pravičnejših cen in dohodkov, ter spodbuja javne organe v Evropski uniji, naj pravično trgovino in trajnostna merila vključijo v javna naročila in nabavne politike; |
| --- | --- |

37.

ponovno poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata sistem pravične trgovine in druge etične sisteme, ki prispevajo k dvigovanju družbenih in okoljskih standardov s podpiranjem malih in obrobnih proizvajalcev v državah v razvoju, zmanjševanjem nestalnosti in zagotavljanjem pravičnejših cen in dohodkov, ter spodbuja javne organe v Evropski uniji, naj pravično trgovino in trajnostna merila vključijo v javna naročila in nabavne politike;

Spodbujanje demokracije

| 38. | poudarja, da je sedanje pomanjkanje hrane znak, da je treba spodbujati politično stabilnost, regionalno povezovanje, demokracijo in človekove pravice v Evropski uniji in po vsem svetu; zato vse udeležene skupine poziva, naj pri reševanju trenutne krize zaradi pomanjkanja hrane in odpravljanju dolgoročnih težav glede zanesljivosti preskrbe s hrano spodbujajo človeške in demokratične vrednote ter načelo pravne države; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je sedanje pomanjkanje hrane znak, da je treba spodbujati politično stabilnost, regionalno povezovanje, demokracijo in človekove pravice v Evropski uniji in po vsem svetu; zato vse udeležene skupine poziva, naj pri reševanju trenutne krize zaradi pomanjkanja hrane in odpravljanju dolgoročnih težav glede zanesljivosti preskrbe s hrano spodbujajo človeške in demokratične vrednote ter načelo pravne države;

*

- *

| 39. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetovni banki, skupini G8, generalnemu sekretarju in generalni skupščini Združenih narodov, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU in vseafriškemu parlamentu. |
| --- | --- |

39.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetovni banki, skupini G8, generalnemu sekretarju in generalni skupščini Združenih narodov, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU in vseafriškemu parlamentu.

---

(1)  UL C 25, 30.1.2008, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0480.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/77 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/77

---

Pogajanja med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o oprostitvi vizumske obveznosti

P6_TA(2008)0230

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o pogajanjih med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o oprostitvi vizumske obveznosti

(2009/C 279 E/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 6, 24 in 29 Pogodbe o Evropski uniji ter členov 62, 63, 286 in 300 Pogodbe ES, ki so pravna podlaga za evropsko območje svobode, varnosti in pravice, pa tudi za mednarodna pogajanja s tretjimi državami in organizacijami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 6, 24 in 29 Pogodbe o Evropski uniji ter členov 62, 63, 286 in 300 Pogodbe ES, ki so pravna podlaga za evropsko območje svobode, varnosti in pravice, pa tudi za mednarodna pogajanja s tretjimi državami in organizacijami,

| — | ob upoštevanju izjav, ki sta jih Svet in Komisija dne 6. marca 2008 oziroma dne 21. aprila 2008 dala parlamentarnemu Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav, ki sta jih Svet in Komisija dne 6. marca 2008 oziroma dne 21. aprila 2008 dala parlamentarnemu Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju členov 83 in 103(2) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 83 in 103(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker je od začetka veljavnosti Amsterdamske pogodbe leta 1999 Svet odgovoren za predpise o vizumih, vključno s seznamom tretjih držav, katerih državljani morajo imeti vizum, oziroma držav, katerih državljani so te obveznosti oproščeni (člen 62(2)(b)(i) Pogodbe ES), |
| --- | --- |

A.

ker je od začetka veljavnosti Amsterdamske pogodbe leta 1999 Svet odgovoren za predpise o vizumih, vključno s seznamom tretjih držav, katerih državljani morajo imeti vizum, oziroma držav, katerih državljani so te obveznosti oproščeni (člen 62(2)(b)(i) Pogodbe ES),

| B. | ker v pristojnost Skupnosti glede vizumskih vprašanj sodijo tudi pogoji, pod katerimi za državljane tretjih držav velja oprostitev od vizumske obveznosti, ti pogoji pa morajo omogočati enako obravnavanje vseh državljanov EU, ne le glede oprostitve od vizumske obveznosti kot take, ampak tudi glede pogojev, pod katerimi tretje države različnim državam članicam takšen status dodelijo ali odvzamejo, |
| --- | --- |

B.

ker v pristojnost Skupnosti glede vizumskih vprašanj sodijo tudi pogoji, pod katerimi za državljane tretjih držav velja oprostitev od vizumske obveznosti, ti pogoji pa morajo omogočati enako obravnavanje vseh državljanov EU, ne le glede oprostitve od vizumske obveznosti kot take, ampak tudi glede pogojev, pod katerimi tretje države različnim državam članicam takšen status dodelijo ali odvzamejo,

| C. | ker je leta 2001 Svet državljane ZDA oprostil vizumske obveznosti (1), primerljiva oprostitev pa žal ne velja za vse državljane EU, saj ZDA še vedno ohranjajo vizumsko obveznost za državljane nekaterih držav članic (trenutno to velja za: Bolgarijo, Ciper, Češko republiko, Estonijo, Grčijo, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Romunijo in Slovaško), saj je med drugim odstotek zavrnjenih prošenj za vizum, ki temeljijo na nepreglednih merilih, za večino izmed teh držav večji kot 3 % vseh prošenj (10 % v določenih primerih), |
| --- | --- |

C.

ker je leta 2001 Svet državljane ZDA oprostil vizumske obveznosti (1), primerljiva oprostitev pa žal ne velja za vse državljane EU, saj ZDA še vedno ohranjajo vizumsko obveznost za državljane nekaterih držav članic (trenutno to velja za: Bolgarijo, Ciper, Češko republiko, Estonijo, Grčijo, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Romunijo in Slovaško), saj je med drugim odstotek zavrnjenih prošenj za vizum, ki temeljijo na nepreglednih merilih, za večino izmed teh držav večji kot 3 % vseh prošenj (10 % v določenih primerih),

| D. | ker se od leta 2005 lahko na ravni Skupnosti sproži mehanizem vzajemnosti (2), in sicer po predhodnem obvestilu iz države članice, stikih med Komisijo in tretjo državo in poročilu Komisije Svetu, ki se lahko odloči o „začasni ponovni uvedbi vizumske obveznosti za državljane zadevne tretje države“, |
| --- | --- |

D.

ker se od leta 2005 lahko na ravni Skupnosti sproži mehanizem vzajemnosti (2), in sicer po predhodnem obvestilu iz države članice, stikih med Komisijo in tretjo državo in poročilu Komisije Svetu, ki se lahko odloči o „začasni ponovni uvedbi vizumske obveznosti za državljane zadevne tretje države“,

| E. | ker pravilo vzajemnosti velja za več tretjih držav, ne pa za ZDA, in je zato Komisija leta 2006 predlagala, da se za Združene države načrtuje „začasna ponovna uvedba vizumske obveznosti za imetnike diplomatskih potnih listin in službenih/uradnih potnih listin, da se pospeši napredek v smeri vzajemnosti“ (3); ker Svet temu simboličnemu predlogu ni sledil, |
| --- | --- |

E.

ker pravilo vzajemnosti velja za več tretjih držav, ne pa za ZDA, in je zato Komisija leta 2006 predlagala, da se za Združene države načrtuje „začasna ponovna uvedba vizumske obveznosti za imetnike diplomatskih potnih listin in službenih/uradnih potnih listin, da se pospeši napredek v smeri vzajemnosti“ (3); ker Svet temu simboličnemu predlogu ni sledil,

| F. | ker več držav članic še naprej vzdržuje neposredne dvostranske stike z ameriško administracijo ne glede na jasno pristojnost Skupnosti v tej zadevi, |
| --- | --- |

F.

ker več držav članic še naprej vzdržuje neposredne dvostranske stike z ameriško administracijo ne glede na jasno pristojnost Skupnosti v tej zadevi,

| G. | ker se je stanje pravno zapletlo, ko so ZDA 3. avgusta 2007 z uzakonitvijo razdelka 711 izvedbenih priporočil komisije za teroristične napade na ZDA (Implementing Recommendations of the 9/11 Commission Act of 2007) (4), to je „Zakona o varnem potovanju in partnerstvu v boju proti terorizmu iz leta 2007“, spremenile režim odprave vizumov, kateremu so dodale sedem varnostnih zahtev (5), in bi morale vse države članice, ki bi želele sodelovati v programu za odpravo vizumov, podpisati dvostranski memorandum o soglasju in njegova zavezujoča „izvedbena pravila“, |
| --- | --- |

G.

ker se je stanje pravno zapletlo, ko so ZDA 3. avgusta 2007 z uzakonitvijo razdelka 711 izvedbenih priporočil komisije za teroristične napade na ZDA (Implementing Recommendations of the 9/11 Commission Act of 2007) (4), to je „Zakona o varnem potovanju in partnerstvu v boju proti terorizmu iz leta 2007“, spremenile režim odprave vizumov, kateremu so dodale sedem varnostnih zahtev (5), in bi morale vse države članice, ki bi želele sodelovati v programu za odpravo vizumov, podpisati dvostranski memorandum o soglasju in njegova zavezujoča „izvedbena pravila“,

| H. | ker institucije EU vsebine teh tako imenovanih izvedbenih pravil še ne poznajo, a je iz memoranduma o soglasju jasno, da nekatere nove varnostne zahteve spadajo v pristojnost Skupnosti (denimo zahteva o izdajanju vizumov ali prihodnje dodatne obveznosti za elektronski sistem za odobritev potovanja (ESTA)), druge v pristojnost EU (denimo v zvezi z ukradenimi potnimi listi (6), podatki PNR, schengenskimi podatki o kaznivih dejanjih), preostale pa v izključno pristojnost posameznih držav članic (denimo zahteve v zvezi s podatki iz kazenske evidence za njihove državljane ali zahteve o obvezni navzočnosti zračnih šerifov na čezatlantskih letih), |
| --- | --- |

H.

ker institucije EU vsebine teh tako imenovanih izvedbenih pravil še ne poznajo, a je iz memoranduma o soglasju jasno, da nekatere nove varnostne zahteve spadajo v pristojnost Skupnosti (denimo zahteva o izdajanju vizumov ali prihodnje dodatne obveznosti za elektronski sistem za odobritev potovanja (ESTA)), druge v pristojnost EU (denimo v zvezi z ukradenimi potnimi listi (6), podatki PNR, schengenskimi podatki o kaznivih dejanjih), preostale pa v izključno pristojnost posameznih držav članic (denimo zahteve v zvezi s podatki iz kazenske evidence za njihove državljane ali zahteve o obvezni navzočnosti zračnih šerifov na čezatlantskih letih),

| I. | ker je za rešitev tega vprašanja in da bi tako lahko vse države članice leta 2009 sodelovale v prenovljenem režimu ZDA za odpravo vizumov Svet dne 18. aprila 2008 sklenil uporabiti dvotirni pristop:






  a) | Komisiji je podelil formalni mandat za pogajanja z ZDA o vseh vprašanjih, povezanih s Skupnostjo, in |
| --- | --- | --- |

I.

ker je za rešitev tega vprašanja in da bi tako lahko vse države članice leta 2009 sodelovale v prenovljenem režimu ZDA za odpravo vizumov Svet dne 18. aprila 2008 sklenil uporabiti dvotirni pristop:

a)

Komisiji je podelil formalni mandat za pogajanja z ZDA o vseh vprašanjih, povezanih s Skupnostjo, in

| b) | sprejel je „rdeče niti“, ki jim morajo države članice upoštevati pri dialogu z ZDA pred zaključkom pogajanj med ES in ZDA; te rdeče niti zarisujejo, kaj spada v pristojnost ES/EU in o čem se lahko države članice – ker pač to spada v njihovo nacionalno pristojnost – pogajajo dvostransko; z njimi je jasno opredeljeno, da pri dvostranskih pogajanjih države članice spoštujejo načelo lojalnega sodelovanja z drugimi državami članicami in institucijami EU, kot to določata člen 10 Pogodbe ES in sodba Sodišča Evropskih skupnosti (C-105/03) v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti po pogodbi o EU, |
| --- | --- |

b)

sprejel je „rdeče niti“, ki jim morajo države članice upoštevati pri dialogu z ZDA pred zaključkom pogajanj med ES in ZDA; te rdeče niti zarisujejo, kaj spada v pristojnost ES/EU in o čem se lahko države članice – ker pač to spada v njihovo nacionalno pristojnost – pogajajo dvostransko; z njimi je jasno opredeljeno, da pri dvostranskih pogajanjih države članice spoštujejo načelo lojalnega sodelovanja z drugimi državami članicami in institucijami EU, kot to določata člen 10 Pogodbe ES in sodba Sodišča Evropskih skupnosti (C-105/03) v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti po pogodbi o EU,

| J. | ker bi dvostranski sporazumi, ki bi vsebovali različne pogoje za dodelitev statusa oprostitve od vizumske obveznosti različnim državam članicam, lahko ogrozili načelo lojalnega sodelovanja celo v zadevah, ki so v izključni pristojnosti držav članic, in ker bi to vodilo v različno obravnavo državljanov različnih držav članic na področju vizumov; ker bi morala Komisija zagotoviti načelo lojalnega sodelovanja, |
| --- | --- |

J.

ker bi dvostranski sporazumi, ki bi vsebovali različne pogoje za dodelitev statusa oprostitve od vizumske obveznosti različnim državam članicam, lahko ogrozili načelo lojalnega sodelovanja celo v zadevah, ki so v izključni pristojnosti držav članic, in ker bi to vodilo v različno obravnavo državljanov različnih držav članic na področju vizumov; ker bi morala Komisija zagotoviti načelo lojalnega sodelovanja,

| K. | ker bi za večjo zaščito državljanov ZDA in EU pred terorističnimi grožnjami morali s čezatlantskim sodelovanjem izboljšati: (a) identifikacijo groženj prek skupne analize in obsežne izmenjave informacij, tudi najboljših praks, seveda ob strogih ukrepih za varovanje podatkov, (b) usklajevanje na ravni EU in na čezatlantski ravni med organi pregona in obveščevalnimi službami, vedno ob spoštovanju načel pravne države, temeljnih pravic in zasebnosti in (c) izvedbene zmogljivosti s tesnejšim sodelovanjem med organi pregona in obveščevalnimi službami EU in ZDA, ki bi temeljilo na poglobljenem medsebojnem zaupanju, med različnimi agencijami in organi, |
| --- | --- |

K.

ker bi za večjo zaščito državljanov ZDA in EU pred terorističnimi grožnjami morali s čezatlantskim sodelovanjem izboljšati: (a) identifikacijo groženj prek skupne analize in obsežne izmenjave informacij, tudi najboljših praks, seveda ob strogih ukrepih za varovanje podatkov, (b) usklajevanje na ravni EU in na čezatlantski ravni med organi pregona in obveščevalnimi službami, vedno ob spoštovanju načel pravne države, temeljnih pravic in zasebnosti in (c) izvedbene zmogljivosti s tesnejšim sodelovanjem med organi pregona in obveščevalnimi službami EU in ZDA, ki bi temeljilo na poglobljenem medsebojnem zaupanju, med različnimi agencijami in organi,

| L. | ker namerava ameriško ministrstvo za domovinsko varnost do januarja 2009 v zračnem in pomorskem prometu uvesti izvajanje biometričnih postopkov za izhod; velja progam o izhodu za bistveno določbo pri učinkovitem upravljanju programa za oprostitev od vizumske obveznosti, ameriški zvezni organi ne nameravajo razširiti uporabe programa za oprostitev od vizumske obveznosti na druge zaveznike Združenih držav, če se predlagani postopki za izhod ne bodo začeli izvajati najpozneje do 30. junija 2009, |
| --- | --- |

L.

ker namerava ameriško ministrstvo za domovinsko varnost do januarja 2009 v zračnem in pomorskem prometu uvesti izvajanje biometričnih postopkov za izhod; velja progam o izhodu za bistveno določbo pri učinkovitem upravljanju programa za oprostitev od vizumske obveznosti, ameriški zvezni organi ne nameravajo razširiti uporabe programa za oprostitev od vizumske obveznosti na druge zaveznike Združenih držav, če se predlagani postopki za izhod ne bodo začeli izvajati najpozneje do 30. junija 2009,

| 1. | meni, da bi morala biti prepovedana vsakršna oblika posredne ali neposredne diskriminacije med evropskimi državljani, tudi na podlagi njihovega državljanstva, in to ne le zgolj znotraj Evropske unije, kot to določa člen 12 Pogodbe ES, pač pa tudi izven Unije, zlasti kadar je takšna diskriminacija posledica pomanjkljivega usklajevanja pri mednarodnih pogajanjih med institucijami EU in državami članicami; |
| --- | --- |

1.

meni, da bi morala biti prepovedana vsakršna oblika posredne ali neposredne diskriminacije med evropskimi državljani, tudi na podlagi njihovega državljanstva, in to ne le zgolj znotraj Evropske unije, kot to določa člen 12 Pogodbe ES, pač pa tudi izven Unije, zlasti kadar je takšna diskriminacija posledica pomanjkljivega usklajevanja pri mednarodnih pogajanjih med institucijami EU in državami članicami;

| 2. | je seznanjen, da so ZDA v času ministrske trojke PNZ 13. marca 2008, ko so v skupni izjavi privolile v dvotirni pristop, prvič priznale pristojnost Skupnosti za pogajanja o sporazumih s področja mednarodne vizumske politike; ugotavlja, da je v izjavi zapisano: „o zadevah, ki so v pristojnosti držav članic, se bo razpravljalo z organi držav članic, o zadevah v pristojnosti EU pa z organi EU“; meni, da se bodo ZDA v skladu s to izjavo odslej pogajale:






  — | s Komisijo o vizumskih zadevah, podobno kot to že velja za zračni promet (7), |
| --- | --- | --- |

2.

je seznanjen, da so ZDA v času ministrske trojke PNZ 13. marca 2008, ko so v skupni izjavi privolile v dvotirni pristop, prvič priznale pristojnost Skupnosti za pogajanja o sporazumih s področja mednarodne vizumske politike; ugotavlja, da je v izjavi zapisano: „o zadevah, ki so v pristojnosti držav članic, se bo razpravljalo z organi držav članic, o zadevah v pristojnosti EU pa z organi EU“; meni, da se bodo ZDA v skladu s to izjavo odslej pogajale:

—

s Komisijo o vizumskih zadevah, podobno kot to že velja za zračni promet (7),

| — | s Svetom o politikah EU v zvezi z varnostnimi vprašanji (sporazum PNR ali sporazumi med EU in ZDA o izročitvi in medsebojni pravni pomoči) in |
| --- | --- |

—

s Svetom o politikah EU v zvezi z varnostnimi vprašanji (sporazum PNR ali sporazumi med EU in ZDA o izročitvi in medsebojni pravni pomoči) in

| — | z državami članicami o navzočnosti zračnih šerifov na čezatlantskih letih in o vprašanjih glede varnosti, ki zadevajo njihove državljane, in to pod enakimi pogoji; |
| --- | --- |

—

z državami članicami o navzočnosti zračnih šerifov na čezatlantskih letih in o vprašanjih glede varnosti, ki zadevajo njihove državljane, in to pod enakimi pogoji;

| 3. | ponavlja, da bi morali vsi sporazumi, ki jih sklene ES/EU, upoštevati temeljne pravice in osebne svoboščine, kot to določa člen 6(2) Pogodbe EU, vključno s pravico do zasebnosti in varstva podatkov, kot to določajo:






  — | člena 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, |
| --- | --- | --- |

3.

ponavlja, da bi morali vsi sporazumi, ki jih sklene ES/EU, upoštevati temeljne pravice in osebne svoboščine, kot to določa člen 6(2) Pogodbe EU, vključno s pravico do zasebnosti in varstva podatkov, kot to določajo:

—

člena 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije,

| — | Direktiva 95/46/ES in posebni predpisi zakonodaje Skupnosti (in ukrepi, vezani na Schengen), če gre za prenos podatkov v tretjo državo, |
| --- | --- |

—

Direktiva 95/46/ES in posebni predpisi zakonodaje Skupnosti (in ukrepi, vezani na Schengen), če gre za prenos podatkov v tretjo državo,

| — | Konvencija Sveta Evrope št. 108 o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov in dodatnega protokola št. 181 glede nadzornih organov in čezmejnega prenosa podatkov; |
| --- | --- |

—

Konvencija Sveta Evrope št. 108 o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov in dodatnega protokola št. 181 glede nadzornih organov in čezmejnega prenosa podatkov;

| 4. | poziva Komisijo, naj v pogajanja vključi izključitev Evropejcev, obolelih za virusom HIV, iz programa za odpravo vizumov, in zagotovi enako obravnavanje vseh državljanov EU; se strinja s Komisijo, da ni objektivnih razlogov za prepoved potovanja osebam, obolelim za virusom HIV (kot je navedla v svojem odgovoru z dne 19. februarja 2008 na vprašanje Parlamenta E-6038/07); |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj v pogajanja vključi izključitev Evropejcev, obolelih za virusom HIV, iz programa za odpravo vizumov, in zagotovi enako obravnavanje vseh državljanov EU; se strinja s Komisijo, da ni objektivnih razlogov za prepoved potovanja osebam, obolelim za virusom HIV (kot je navedla v svojem odgovoru z dne 19. februarja 2008 na vprašanje Parlamenta E-6038/07);

| 5. | podpira mandat, ki ga je Svet dal Komisiji za pogajanja o sporazumu za odpravo vizumov za vse državljane EU, ki vstopajo na ozemlje ZDA, kot to že velja za državljane ZDA, ki vstopajo na ozemlje EU; poziva Komisijo, naj pristojni parlamentarni odbor obvešča po vsakem pogajalskem srečanju (če potrebno, zaupno); |
| --- | --- |

5.

podpira mandat, ki ga je Svet dal Komisiji za pogajanja o sporazumu za odpravo vizumov za vse državljane EU, ki vstopajo na ozemlje ZDA, kot to že velja za državljane ZDA, ki vstopajo na ozemlje EU; poziva Komisijo, naj pristojni parlamentarni odbor obvešča po vsakem pogajalskem srečanju (če potrebno, zaupno);

| 6. | meni, da bi se morala pogajanja zaključiti do junija 2009 in da bi se do takrat ne smela dovoljevati nikakršna diskriminacija med državljani EU; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi se morala pogajanja zaključiti do junija 2009 in da bi se do takrat ne smela dovoljevati nikakršna diskriminacija med državljani EU;

| 7. | se pridružuje stališču, da bi morale države članice upoštevati „rdeče niti“ Sveta (8), pač po načelu lojalnega sodelovanja, kot to določa člen 10 Pogodbe ES, in ki se dejansko tudi uporablja, če upoštevamo sodno prakso Sodišča (C-105/03 ali AETR primer (22/70)) v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti po pogodbi o EU; zlasti opozarja na dejstvo, da:






  — | bi moralo sodelovanje v programu za odpravo vizumov v najkrajšem času vzpostaviti iste pravice za vse državljane držav članic in pod istimi pogoji, kar zadeva status njihovih potnih listov; |
| --- | --- | --- |

7.

se pridružuje stališču, da bi morale države članice upoštevati „rdeče niti“ Sveta (8), pač po načelu lojalnega sodelovanja, kot to določa člen 10 Pogodbe ES, in ki se dejansko tudi uporablja, če upoštevamo sodno prakso Sodišča (C-105/03 ali AETR primer (22/70)) v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti po pogodbi o EU; zlasti opozarja na dejstvo, da:

—

bi moralo sodelovanje v programu za odpravo vizumov v najkrajšem času vzpostaviti iste pravice za vse državljane držav članic in pod istimi pogoji, kar zadeva status njihovih potnih listov;

| — | vsakršno dostopanje ameriške strani do podatkovnih baz ali informacijskih sistemov EU/ES bi moralo biti prepovedano, razen če zakonodaja ES izrecno ne določa drugače, in če že, potem ob splošnem strinjanju EU in ob polnem spoštovanju načela vzajemnosti; zato je treba dostop odobriti le, če je v skladu s posebnim namenom teh informacijskih sistemov EU, kot je določeno v zakonodaji obeh strani; poleg tega je treba zagotoviti ustrezno raven zaščite v skladu z merili, določenimi v zadevnih instrumentih EU za zaščito podatkov, bodisi splošnih (Direktiva 95/46/ES) ali specifičnih (na primer konvencija o Europolu, uredba o Eurodacu, Schengenska konvencija); |
| --- | --- |

—

vsakršno dostopanje ameriške strani do podatkovnih baz ali informacijskih sistemov EU/ES bi moralo biti prepovedano, razen če zakonodaja ES izrecno ne določa drugače, in če že, potem ob splošnem strinjanju EU in ob polnem spoštovanju načela vzajemnosti; zato je treba dostop odobriti le, če je v skladu s posebnim namenom teh informacijskih sistemov EU, kot je določeno v zakonodaji obeh strani; poleg tega je treba zagotoviti ustrezno raven zaščite v skladu z merili, določenimi v zadevnih instrumentih EU za zaščito podatkov, bodisi splošnih (Direktiva 95/46/ES) ali specifičnih (na primer konvencija o Europolu, uredba o Eurodacu, Schengenska konvencija);

| — | razširitev sporočanja podatkov o ukradenih in izgubljenih potnih listih in Interpol bi morala biti plod skupnega dogovora EU; |
| --- | --- |

—

razširitev sporočanja podatkov o ukradenih in izgubljenih potnih listih in Interpol bi morala biti plod skupnega dogovora EU;

| — | obstoječa pravila ES v skladu s standardi Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) zadovoljivo zagotavljajo letališko varnost (o inšpekcijah ZDA bi se lahko dogovorilo za primere direktnih letov med letališči na ozemlju EU in ZDA); |
| --- | --- |

—

obstoječa pravila ES v skladu s standardi Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) zadovoljivo zagotavljajo letališko varnost (o inšpekcijah ZDA bi se lahko dogovorilo za primere direktnih letov med letališči na ozemlju EU in ZDA);

| — | formalni sporazumi o vračanju državljanov EU bi bili sprejemljivi le na temelju vzajemnosti in v kolikor bi jih ES in ZDA sklenili s pogajanji; |
| --- | --- |

—

formalni sporazumi o vračanju državljanov EU bi bili sprejemljivi le na temelju vzajemnosti in v kolikor bi jih ES in ZDA sklenili s pogajanji;

| — | z ES bi se bilo treba sporazumeti o možni obvezni uvedbi elektronskega sistema za odobritev potovanja za državljane ZDA, ki potujejo v EU; |
| --- | --- |

—

z ES bi se bilo treba sporazumeti o možni obvezni uvedbi elektronskega sistema za odobritev potovanja za državljane ZDA, ki potujejo v EU;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, ameriškemu kongresu in ameriškemu sekretarju za notranjo varnost. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, ameriškemu kongresu in ameriškemu sekretarju za notranjo varnost.

---

(1)  Glej Prilogo II Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001.

(2)  Glej člen 1(4) konsolidirane verzije Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001.

(3)  Drugo poročilo Komisije o vzajemni odpravi vizumov, KOM(2006)0568 z dne 3. oktobra 2006.

(4)  Dostopna na: http://www.ise.gov/docs/nsis/Implementing911_Act.pdf.

(5)  Štiri med njimi so obvezne: 1. elektronski sistem za odobritev potovanja (ESTA), 2. večja prizadevanja za izmenjavo varnostnih podatkov, 3. zahteva o pravočasnem obveščanju o bianko, pa tudi izgubljenih ali ukradenih izdanih potnih listih, in 4. jamstva, da bodo države iz programa za odpravo vizumov ponovno sprejele državljane, ki so morali zapustiti ZDA. Omeniti velja še tri diskrecijske dejavnike povečane varnosti, ki jih je treba upoštevati pri odločitvi, ali se lahko odpravi zahteva o 3 % stopnji zavrnitve vizumov: 1. standardi varnosti na letališču, 2. programi za zračne šerife in 3. standardi za nacionalne potne listine.

(6)  Glej Skupno stališče Sveta 2005/69/PNZ z dne 24. januarja 2005 o izmenjavi določenih podatkov z Interpolom (UL L 27, 29.1.2005, str. 61).

(7)  Sporazum o „odprtem nebu“ (UL L 134, 25.5.2007, str. 4.).

(8)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st07/st07337.en08.pdf.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/80

---

Burma

P6_TA(2008)0231

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o tragičnih razmerah v Burmi

(2009/C 279 E/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burmi,

| — | ob upoštevanju sklepov izrednega zasedanja Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 13. maja 2008 o humanitarnih razmerah v Burmi (Mjanmaru), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov izrednega zasedanja Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 13. maja 2008 o humanitarnih razmerah v Burmi (Mjanmaru),

| — | ob upoštevanju 139. odstavka resolucije Generalne skupščine ZN št. 60/1 z dne 24. oktobra 2005 o izidu svetovnega vrha, kjer je predvidena možnost kolektivnih ukrepov proti posameznim državam, kjer „nacionalne oblasti svojega prebivalstva očitno niso sposobne zaščititi pred genocidom, vojnimi zločini, etničnim čiščenjem in zločini proti človeštvu“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 139. odstavka resolucije Generalne skupščine ZN št. 60/1 z dne 24. oktobra 2005 o izidu svetovnega vrha, kjer je predvidena možnost kolektivnih ukrepov proti posameznim državam, kjer „nacionalne oblasti svojega prebivalstva očitno niso sposobne zaščititi pred genocidom, vojnimi zločini, etničnim čiščenjem in zločini proti človeštvu“,

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker je 2. in 3. maja 2008 ciklon Nargis opustošil južna območja Burme, vključno z glavnim mestom Rangunom in delto reke Iravadi, kjer živi skoraj polovica vsega prebivalstva Burme, |
| --- | --- |

A.

ker je 2. in 3. maja 2008 ciklon Nargis opustošil južna območja Burme, vključno z glavnim mestom Rangunom in delto reke Iravadi, kjer živi skoraj polovica vsega prebivalstva Burme,

| B. | ker so burmanski državni mediji poročali, da je bilo smrtnih žrtev doslej 77 738 in da 55 917 ljudi še vedno pogrešajo, neodvisni opazovalci in mednarodne humanitarne organizacije pa število smrtnih žrtev ocenjujejo na najmanj sto tisoč; ker ZN ocenjujejo, da je bilo hudo prizadetih od 1,6 do 2,5 milijona ljudi, ki nujno potrebujejo pomoč, |
| --- | --- |

B.

ker so burmanski državni mediji poročali, da je bilo smrtnih žrtev doslej 77 738 in da 55 917 ljudi še vedno pogrešajo, neodvisni opazovalci in mednarodne humanitarne organizacije pa število smrtnih žrtev ocenjujejo na najmanj sto tisoč; ker ZN ocenjujejo, da je bilo hudo prizadetih od 1,6 do 2,5 milijona ljudi, ki nujno potrebujejo pomoč,

| C. | ker se vladajoči državni svet za mir in razvoj ni zmenil za opozorila ter se je izjemno počasi odzval na nujne razmere in ponujeno tujo pomoč: doslej je dovolil dostavo le omejenega števila pošiljk mednarodne humanitarne pomoči v državo, vztrajal, da jo mora razdeliti vojska, in odlašal z izdajo vizumov za pripadnike ZN ter druge strokovnjake za pomoč ob nesrečah in logistiko, |
| --- | --- |

C.

ker se vladajoči državni svet za mir in razvoj ni zmenil za opozorila ter se je izjemno počasi odzval na nujne razmere in ponujeno tujo pomoč: doslej je dovolil dostavo le omejenega števila pošiljk mednarodne humanitarne pomoči v državo, vztrajal, da jo mora razdeliti vojska, in odlašal z izdajo vizumov za pripadnike ZN ter druge strokovnjake za pomoč ob nesrečah in logistiko,

| D. | ker humanitarno pravo narekuje, da mora biti zagotavljanje humanitarne pomoči nevtralno in neodvisno, |
| --- | --- |

D.

ker humanitarno pravo narekuje, da mora biti zagotavljanje humanitarne pomoči nevtralno in neodvisno,

| E. | ker je hunta vztrajala pri izvedbi referenduma 10. maja 2008 in je glasovanje preložila na 24. maj 2008 samo na najhuje prizadetih območjih, čeprav se je zaradi uničujočega ciklona v hudem položaju znašlo na desettisoče ljudi in je podsekretar ZN za humanitarne zadeve pozval, naj bo referendum odpovedan ali preložen, |
| --- | --- |

E.

ker je hunta vztrajala pri izvedbi referenduma 10. maja 2008 in je glasovanje preložila na 24. maj 2008 samo na najhuje prizadetih območjih, čeprav se je zaradi uničujočega ciklona v hudem položaju znašlo na desettisoče ljudi in je podsekretar ZN za humanitarne zadeve pozval, naj bo referendum odpovedan ali preložen,

| F. | ker je burmanska vlada ovirala delo mednarodnih humanitarnih organizacij, ne ozirajoč se na dejstvo, da pomanjkanje pitne vode, hrane in medicinske oskrbe lahko povzroči izbruh nalezljivih bolezni, zaradi česar utegne število žrtev občutno narasti, |
| --- | --- |

F.

ker je burmanska vlada ovirala delo mednarodnih humanitarnih organizacij, ne ozirajoč se na dejstvo, da pomanjkanje pitne vode, hrane in medicinske oskrbe lahko povzroči izbruh nalezljivih bolezni, zaradi česar utegne število žrtev občutno narasti,

| G. | ker so bile na območju delte hudo prizadete etnične manjšine, zlasti Kareni, ki so bili že prej žrtve izjemne diskriminacije in pomanjkanja, |
| --- | --- |

G.

ker so bile na območju delte hudo prizadete etnične manjšine, zlasti Kareni, ki so bili že prej žrtve izjemne diskriminacije in pomanjkanja,

| H. | ker je bil manevrski prostor za dostavo humanitarne pomoči že tako občutno omejen, odkar je burmanska vlada februarja 2006 izdala nove smernice, ki so otežile potovanje in poostrile postopke spremljanja tujih delavcev, |
| --- | --- |

H.

ker je bil manevrski prostor za dostavo humanitarne pomoči že tako občutno omejen, odkar je burmanska vlada februarja 2006 izdala nove smernice, ki so otežile potovanje in poostrile postopke spremljanja tujih delavcev,

| I. | ker je dva dni po ciklonu Komisija prispevala 2 milijona EUR za osnovne potrebe preživelih na opustošenem območju; ker je EU do zdaj obljubila 17 milijonov EUR pomoči in bi se ta znesek lahko povečal na 30 milijonov EUR, če bi burmanske oblasti mednarodno pomoč sprejele, |
| --- | --- |

I.

ker je dva dni po ciklonu Komisija prispevala 2 milijona EUR za osnovne potrebe preživelih na opustošenem območju; ker je EU do zdaj obljubila 17 milijonov EUR pomoči in bi se ta znesek lahko povečal na 30 milijonov EUR, če bi burmanske oblasti mednarodno pomoč sprejele,

| J. | ker član Komisije, odgovoren za razvoj, ni smel odpotovati na najbolj prizadeta območja in ker njegova prizadevanja, da bi humanitarnim delavcem olajšal dostop do delte reke Iravadi, niso bila upoštevana, |
| --- | --- |

J.

ker član Komisije, odgovoren za razvoj, ni smel odpotovati na najbolj prizadeta območja in ker njegova prizadevanja, da bi humanitarnim delavcem olajšal dostop do delte reke Iravadi, niso bila upoštevana,

| K. | ker so številne vlade, med drugim vlade držav članic, pozvale, da se v primeru Burme uporabi načelo ZN o odgovornosti za zaščito prebivalcev pred genocidom in zločini proti človeštvu, |
| --- | --- |

K.

ker so številne vlade, med drugim vlade držav članic, pozvale, da se v primeru Burme uporabi načelo ZN o odgovornosti za zaščito prebivalcev pred genocidom in zločini proti človeštvu,

| 1. | burmanskemu ljudstvu izraža iskreno sožalje in solidarnost ob tako velikem številu žrtev; sočustvuje z vsemi, ki so jih prizadele posledice ciklona; |
| --- | --- |

1.

burmanskemu ljudstvu izraža iskreno sožalje in solidarnost ob tako velikem številu žrtev; sočustvuje z vsemi, ki so jih prizadele posledice ciklona;

| 2. | odločno obsoja nesprejemljivo počasno odzivanje burmanske vlade na to hudo humanitarno katastrofo, saj ji ohranitev lastne oblasti pomeni več kot preživetje njenih državljanov; |
| --- | --- |

2.

odločno obsoja nesprejemljivo počasno odzivanje burmanske vlade na to hudo humanitarno katastrofo, saj ji ohranitev lastne oblasti pomeni več kot preživetje njenih državljanov;

| 3. | zelo odločno poziva burmanske oblasti, naj življenja ljudi postavijo na prvo mesto in dovolijo dostavo mednarodne humanitarne pomoči na območja, ki jih je prizadel ciklon, nemudoma izdajo vizume za humanitarne delavce, ZN in mednarodnim humanitarnim organizacijam dovolijo razdeljevanje pomoči neposredno tistim, ki jo potrebujejo, sosednjim državam pa dopustijo, da žrtvam, ki jih ni mogoče hitro doseči drugače, pomoč dostavijo po morju ali zraku; |
| --- | --- |

3.

zelo odločno poziva burmanske oblasti, naj življenja ljudi postavijo na prvo mesto in dovolijo dostavo mednarodne humanitarne pomoči na območja, ki jih je prizadel ciklon, nemudoma izdajo vizume za humanitarne delavce, ZN in mednarodnim humanitarnim organizacijam dovolijo razdeljevanje pomoči neposredno tistim, ki jo potrebujejo, sosednjim državam pa dopustijo, da žrtvam, ki jih ni mogoče hitro doseči drugače, pomoč dostavijo po morju ali zraku;

| 4. | obžaluje, da režim ni znal pravilno opredeliti prednostnih nalog in da je v času, ko je bil opustošen velikanski del države in ko je na milijone ljudi trpelo po naravni nesreči, ki je zaradi človeškega ravnanja dobila katastrofalne razsežnosti, vztrajal pri izvedbi lažnega referenduma o potvorjeni ustavi, in zavrača neverodostojni izid tega glasovanja; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, da režim ni znal pravilno opredeliti prednostnih nalog in da je v času, ko je bil opustošen velikanski del države in ko je na milijone ljudi trpelo po naravni nesreči, ki je zaradi človeškega ravnanja dobila katastrofalne razsežnosti, vztrajal pri izvedbi lažnega referenduma o potvorjeni ustavi, in zavrača neverodostojni izid tega glasovanja;

| 5. | znova opozarja, da suverenost države ne sme biti pomembnejša od človekovih pravic njenih prebivalcev, kot določa načelo ZN o odgovornosti za zaščito; poziva vlado Združenega kraljestva, ki maja predseduje Varnostnemu svetu ZN, naj nujno ukrepa in razmere v Burmi uvrsti na dnevni red srečanja, Svet pa poziva, naj preuči, ali bi bilo mogoče pomoč v Burmo dostaviti brez privolitve burmanske vojaške hunte; |
| --- | --- |

5.

znova opozarja, da suverenost države ne sme biti pomembnejša od človekovih pravic njenih prebivalcev, kot določa načelo ZN o odgovornosti za zaščito; poziva vlado Združenega kraljestva, ki maja predseduje Varnostnemu svetu ZN, naj nujno ukrepa in razmere v Burmi uvrsti na dnevni red srečanja, Svet pa poziva, naj preuči, ali bi bilo mogoče pomoč v Burmo dostaviti brez privolitve burmanske vojaške hunte;

| 6. | pozdravlja dogovor z vrhunskega srečanja združenja ASEAN, Indije in Kitajske v Singapurju 19. maja 2008, da bo to združenje usklajevalo mednarodna humanitarna prizadevanja, ter sklep o mednarodni donatorski konferenci, ki bo v sodelovanju z ZN potekala v Rangunu 25. maja 2008 in kjer naj bi zbirali pomoč za žrtve; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dogovor z vrhunskega srečanja združenja ASEAN, Indije in Kitajske v Singapurju 19. maja 2008, da bo to združenje usklajevalo mednarodna humanitarna prizadevanja, ter sklep o mednarodni donatorski konferenci, ki bo v sodelovanju z ZN potekala v Rangunu 25. maja 2008 in kjer naj bi zbirali pomoč za žrtve;

| 7. | v zvezi s tem poziva, da se nemudoma ustanovi poseben sklad pod okriljem ZN, da se omogoči učinkovito razdeljevanje pomoči v Burmi; |
| --- | --- |

7.

v zvezi s tem poziva, da se nemudoma ustanovi poseben sklad pod okriljem ZN, da se omogoči učinkovito razdeljevanje pomoči v Burmi;

| 8. | poziva vladi Kitajske in Indije, naj skušata vplivati na burmanske oblasti, da bodo nemudoma dopustile dostavo vse razpoložljive humanitarne pomoči v državo; |
| --- | --- |

8.

poziva vladi Kitajske in Indije, naj skušata vplivati na burmanske oblasti, da bodo nemudoma dopustile dostavo vse razpoložljive humanitarne pomoči v državo;

| 9. | poudarja, da je treba prizadetemu prebivalstvu takoj razdeliti pomoč, saj se vremenske razmere na območju, kjer je pustošil ciklon, poslabšujejo zaradi začetka monsunskega obdobja, kar bo še dodatno ogrozilo nebogljene preživele; meni, da je zelo pomembno zagotoviti pomoč prizadetim kmetom, da bodo lahko pravočasno znova posadili riž in tako preprečili novo tragedijo; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba prizadetemu prebivalstvu takoj razdeliti pomoč, saj se vremenske razmere na območju, kjer je pustošil ciklon, poslabšujejo zaradi začetka monsunskega obdobja, kar bo še dodatno ogrozilo nebogljene preživele; meni, da je zelo pomembno zagotoviti pomoč prizadetim kmetom, da bodo lahko pravočasno znova posadili riž in tako preprečili novo tragedijo;

| 10. | podpira prizadevanja EU, ZN, posameznih držav ter drugih mednarodnih in nevladnih organizacij, da bi izposlovali dostop za humanitarne delavce, in poudarja, da obstaja precejšnje tveganje še veliko hujše katastrofe, če burmanske oblasti ne bodo pripravljene sodelovati; upa, da bo bližnja misija generalnega sekretarja ZN Ban Ki-moona, ki je bil povabljen na pogovore z burmanskimi oblastmi, uspešna; poziva generalnega sekretarja ZN, naj skuša vplivati na burmanske oblasti, da bodo nemudoma dopustile dostavo vse razpoložljive humanitarne pomoči v državo; |
| --- | --- |

10.

podpira prizadevanja EU, ZN, posameznih držav ter drugih mednarodnih in nevladnih organizacij, da bi izposlovali dostop za humanitarne delavce, in poudarja, da obstaja precejšnje tveganje še veliko hujše katastrofe, če burmanske oblasti ne bodo pripravljene sodelovati; upa, da bo bližnja misija generalnega sekretarja ZN Ban Ki-moona, ki je bil povabljen na pogovore z burmanskimi oblastmi, uspešna; poziva generalnega sekretarja ZN, naj skuša vplivati na burmanske oblasti, da bodo nemudoma dopustile dostavo vse razpoložljive humanitarne pomoči v državo;

| 11. | meni, da bi morale burmanske oblasti odgovarjati za zločine proti človeštvu na Mednarodnem kazenskem sodišču, če bodo še naprej ovirale dostavo pomoči ogroženim; poziva države članice EU, naj se zavzamejo za resolucijo Varnostnega sveta ZN o predložitvi zadeve tožilcu Mednarodnega kazenskega sodišča, ki bo sprožil preiskavo in pregon; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi morale burmanske oblasti odgovarjati za zločine proti človeštvu na Mednarodnem kazenskem sodišču, če bodo še naprej ovirale dostavo pomoči ogroženim; poziva države članice EU, naj se zavzamejo za resolucijo Varnostnega sveta ZN o predložitvi zadeve tožilcu Mednarodnega kazenskega sodišča, ki bo sprožil preiskavo in pregon;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, posebnemu odposlancu EU v Burmi, burmanskemu državnemu svetu za mir in razvoj, vladam držav članic združenj ASEAN in ASEM, medparlamentarni skupini Mjanmara v združenju ASEAN, ge. Aung San Su Či, Nacionalni ligi za demokracijo (NLD), generalnemu sekretarju ZN, visokemu komisarju ZN za človekove pravice in posebnemu poročevalcu ZN človekove pravice v Burmi. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, posebnemu odposlancu EU v Burmi, burmanskemu državnemu svetu za mir in razvoj, vladam držav članic združenj ASEAN in ASEM, medparlamentarni skupini Mjanmara v združenju ASEAN, ge. Aung San Su Či, Nacionalni ligi za demokracijo (NLD), generalnemu sekretarju ZN, visokemu komisarju ZN za človekove pravice in posebnemu poročevalcu ZN človekove pravice v Burmi.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/82 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/82

---

Naravna nesreča na Kitajskem

P6_TA(2008)0232

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o naravni nesreči na Kitajskem

(2009/C 279 E/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov izrednega zasedanja Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 13. maja 2008 in izjave Komisije o razmerah v provinci Sečuan na Kitajskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov izrednega zasedanja Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 13. maja 2008 in izjave Komisije o razmerah v provinci Sečuan na Kitajskem,

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker je jugozahodno Kitajsko 12. maja 2008 prizadel hud potres z močjo 7,8 po Richterjevi lestvici, |
| --- | --- |

A.

ker je jugozahodno Kitajsko 12. maja 2008 prizadel hud potres z močjo 7,8 po Richterjevi lestvici,

| B. | ker je potres terjal več deset tisoč žrtev, zlasti v provinci Sečuan, veliko ljudi pa je še vedno pogrešanih, |
| --- | --- |

B.

ker je potres terjal več deset tisoč žrtev, zlasti v provinci Sečuan, veliko ljudi pa je še vedno pogrešanih,

| C. | ker geografske razmere v tej provinci močno otežujejo reševanje, |
| --- | --- |

C.

ker geografske razmere v tej provinci močno otežujejo reševanje,

| D. | ker je kitajska vlada zbrala izredna sredstva za krizne razmere in osebje, vključno z vojaškim in medicinskim osebjem, ki dela na prizadetem območju, |
| --- | --- |

D.

ker je kitajska vlada zbrala izredna sredstva za krizne razmere in osebje, vključno z vojaškim in medicinskim osebjem, ki dela na prizadetem območju,

| E. | ker je Mednarodna federacija društev Rdečega križa in Rdečega polmeseca izdala nujni poziv za pomoč, |
| --- | --- |

E.

ker je Mednarodna federacija društev Rdečega križa in Rdečega polmeseca izdala nujni poziv za pomoč,

| 1. | kitajskemu ljudstvu izraža iskreno sožalje in solidarnost ob tako velikem številu žrtev; sočustvuje z vsemi, ki so jih prizadele posledice potresa; |
| --- | --- |

1.

kitajskemu ljudstvu izraža iskreno sožalje in solidarnost ob tako velikem številu žrtev; sočustvuje z vsemi, ki so jih prizadele posledice potresa;

| 2. | pozdravlja takojšen odziv kitajskih oblasti na katastrofo, ko so uvedle nujne ukrepe; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja takojšen odziv kitajskih oblasti na katastrofo, ko so uvedle nujne ukrepe;

| 3. | z zadovoljstvom pozdravlja pripravljenost Kitajske, da sprejme tujo pomoč; poziva kitajsko vlado, naj humanitarnim in prostovoljnim organizacijam olajša delo pri razdeljevanju pomoči in zagotavljanju dostopa do pomoči tistim, ki jo potrebujejo; |
| --- | --- |

3.

z zadovoljstvom pozdravlja pripravljenost Kitajske, da sprejme tujo pomoč; poziva kitajsko vlado, naj humanitarnim in prostovoljnim organizacijam olajša delo pri razdeljevanju pomoči in zagotavljanju dostopa do pomoči tistim, ki jo potrebujejo;

| 4. | poziva Svet in Komisijo, naj prizadetemu območju zagotovita nujno pomoč ter tehnično pomoč in podporo pri obnovi prizadetega območja; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet in Komisijo, naj prizadetemu območju zagotovita nujno pomoč ter tehnično pomoč in podporo pri obnovi prizadetega območja;

| 5. | poudarja, da je treba takojšnjo humanitarno pomoč v izrednih razmerah zagotoviti prek programa ECHO, ki ima velik in ustrezen proračun; ugotavlja, da je v mesto Čengdu prispel strokovnjak Komisije za humanitarno pomoč, ki bo ocenil potrebe; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba takojšnjo humanitarno pomoč v izrednih razmerah zagotoviti prek programa ECHO, ki ima velik in ustrezen proračun; ugotavlja, da je v mesto Čengdu prispel strokovnjak Komisije za humanitarno pomoč, ki bo ocenil potrebe;

| 6. | podpira prispevek držav članic preko mehanizma civilne zaščite, ki ga usklajuje Komisija, in druge prispevke mednarodne skupnosti k pomoči; |
| --- | --- |

6.

podpira prispevek držav članic preko mehanizma civilne zaščite, ki ga usklajuje Komisija, in druge prispevke mednarodne skupnosti k pomoči;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da kitajski in tuji mediji lahko objavljajo podrobne in točne informacije o katastrofi; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da kitajski in tuji mediji lahko objavljajo podrobne in točne informacije o katastrofi;

| 8. | poudarja pomen dobrega upravljanja pri preprečevanju morebitnih naravnih nesreč in pripravi nanje; poziva k razvijanju tehnologije za celovit in učinkovit sistem zgodnjega opozarjanja, da se prebivalstvo pripravi na potrese in druge naravne katastrofe; |
| --- | --- |

8.

poudarja pomen dobrega upravljanja pri preprečevanju morebitnih naravnih nesreč in pripravi nanje; poziva k razvijanju tehnologije za celovit in učinkovit sistem zgodnjega opozarjanja, da se prebivalstvo pripravi na potrese in druge naravne katastrofe;

| 9. | pozdravlja prizadevanja mednarodne skupnosti pri zagotavljanju najboljše prakse v zvezi s civilnim kriznim načrtovanjem in pomočjo ob nesrečah, da bi pomagala Kitajski in njenim prebivalcem, ki jih je prizadel potres; poziva sodelujoče organizacije, naj zagotovijo zadostno finančno pomoč za uresničevanje teh obveznosti; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja prizadevanja mednarodne skupnosti pri zagotavljanju najboljše prakse v zvezi s civilnim kriznim načrtovanjem in pomočjo ob nesrečah, da bi pomagala Kitajski in njenim prebivalcem, ki jih je prizadel potres; poziva sodelujoče organizacije, naj zagotovijo zadostno finančno pomoč za uresničevanje teh obveznosti;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic in kitajski vladi. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic in kitajski vladi.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/84 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/84

---

Globalni sporazum o prepovedi orožja, ki vsebuje uran

P6_TA(2008)0233

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o orožju z (osiromašenim) uranom in njegovih posledicah za zdravje ljudi in okolje – globalni prepovedi uporabe tovrstnega orožja naproti

(2009/C 279 E/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o škodljivih posledicah uporabe urana (tudi osiromašenega) v konvencionalnem orožju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o škodljivih posledicah uporabe urana (tudi osiromašenega) v konvencionalnem orožju,

| — | ob upoštevanju govora generalnega sekretarja Združenih narodov ob svetovnem dnevu preprečevanja izkoriščanja okolja v vojnah in oboroženih spopadih (6. november 2002), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora generalnega sekretarja Združenih narodov ob svetovnem dnevu preprečevanja izkoriščanja okolja v vojnah in oboroženih spopadih (6. november 2002),

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov A/RES/62/30, sprejete 5. decembra 2007, v kateri so poudarjene resne skrbi za zdravje v povezavi z uporabo orožja z osiromašenim uranom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov A/RES/62/30, sprejete 5. decembra 2007, v kateri so poudarjene resne skrbi za zdravje v povezavi z uporabo orožja z osiromašenim uranom,

| — | ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je v sodobnem vojskovanju razširjena uporaba (osiromašenega) urana, tako v obliki streliva za utrjene cilje v podeželskem in mestnem okolju kot v obliki utrjene oklepne zaščite pred raketnimi in artilerijskimi napadi, |
| --- | --- |

A.

ker je v sodobnem vojskovanju razširjena uporaba (osiromašenega) urana, tako v obliki streliva za utrjene cilje v podeželskem in mestnem okolju kot v obliki utrjene oklepne zaščite pred raketnimi in artilerijskimi napadi,

| B. | ker vse od prve vojne proti Iraku, ko so zavezniške sile uporabile takšno orožje, obstaja resna bojazen glede radiološke in kemične strupenosti zelo majhnih delcev urana, ki nastanejo, ko tovrstno orožje zadene trden cilj; ker je bila izražena tudi resna zaskrbljenost glede onesnaženja tal in podzemnih voda z izstreljenimi naboji, ki so zgrešili cilj, ter njihovih posledic za civilno prebivalstvo, |
| --- | --- |

B.

ker vse od prve vojne proti Iraku, ko so zavezniške sile uporabile takšno orožje, obstaja resna bojazen glede radiološke in kemične strupenosti zelo majhnih delcev urana, ki nastanejo, ko tovrstno orožje zadene trden cilj; ker je bila izražena tudi resna zaskrbljenost glede onesnaženja tal in podzemnih voda z izstreljenimi naboji, ki so zgrešili cilj, ter njihovih posledic za civilno prebivalstvo,

| C. | ker obstajajo številna pričevanja o škodljivih in pogosto smrtonosnih posledicah tako pri vojaškem osebju kot pri civilistih, čeprav znanstvene raziskave doslej še niso odkrile prepričljivih dokazov o škodljivosti, |
| --- | --- |

C.

ker obstajajo številna pričevanja o škodljivih in pogosto smrtonosnih posledicah tako pri vojaškem osebju kot pri civilistih, čeprav znanstvene raziskave doslej še niso odkrile prepričljivih dokazov o škodljivosti,

| D. | ker je v zadnjih letih prišlo do velikega napredka, kar zadeva razumevanje okoljskega in zdravstvenega tveganja, ki ga predstavlja osiromašeni uran, in ker je skrajni čas, da se to vključi v oblikovanje mednarodnih vojaških standardov, |
| --- | --- |

D.

ker je v zadnjih letih prišlo do velikega napredka, kar zadeva razumevanje okoljskega in zdravstvenega tveganja, ki ga predstavlja osiromašeni uran, in ker je skrajni čas, da se to vključi v oblikovanje mednarodnih vojaških standardov,

| E. | ker je uporaba osiromašenega urana pri vojskovanju v nasprotju s temeljnimi pravili in načeli, ki so zajeta v kodificiranem in običajnem mednarodnem, humanitarnem in okoljskem pravu, |
| --- | --- |

E.

ker je uporaba osiromašenega urana pri vojskovanju v nasprotju s temeljnimi pravili in načeli, ki so zajeta v kodificiranem in običajnem mednarodnem, humanitarnem in okoljskem pravu,

| 1. | poziva države članice, naj spoštujejo odstavek 1 zgoraj navedene resolucije Združenih narodov in predložijo poročilo s svojimi stališči o posledicah uporabe oborožitve in streliva, ki vsebuje osiromašeni uran; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice, naj spoštujejo odstavek 1 zgoraj navedene resolucije Združenih narodov in predložijo poročilo s svojimi stališči o posledicah uporabe oborožitve in streliva, ki vsebuje osiromašeni uran;

| 2. | priporoča, naj visoki predstavnik EU v prihodnjo revizijo evropske varnostne strategije vključi potrebo po resnem razmisleku o uporabnosti nevodljivega streliva, pa tudi kasetnih bomb, min in drugega orožja z neselektivnim delovanjem, kot je orožje z osiromašenim uranom; |
| --- | --- |

2.

priporoča, naj visoki predstavnik EU v prihodnjo revizijo evropske varnostne strategije vključi potrebo po resnem razmisleku o uporabnosti nevodljivega streliva, pa tudi kasetnih bomb, min in drugega orožja z neselektivnim delovanjem, kot je orožje z osiromašenim uranom;

| 3. | poziva Svet in Komisijo, naj naročita znanstvene študije o uporabi osiromašenega urana v vseh regijah, kamor je bilo napoteno evropsko ter mednarodno vojaško in civilno osebje; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet in Komisijo, naj naročita znanstvene študije o uporabi osiromašenega urana v vseh regijah, kamor je bilo napoteno evropsko ter mednarodno vojaško in civilno osebje;

| 4. | poziva države članice, naj v okviru prihodnjih operacij evropske varnostne in obrambne politike ne uporabljajo orožja z osiromašenim uranom in naj ne napotijo vojaškega in civilnega osebja v regije, za katere ni mogoče zagotoviti, da tam ni bil oziroma ne bo uporabljen osiromašeni uran; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj v okviru prihodnjih operacij evropske varnostne in obrambne politike ne uporabljajo orožja z osiromašenim uranom in naj ne napotijo vojaškega in civilnega osebja v regije, za katere ni mogoče zagotoviti, da tam ni bil oziroma ne bo uporabljen osiromašeni uran;

| 5. | poziva države članice, Svet in Komisijo, naj svojemu vojaškemu in civilnemu osebju v misijah, pa tudi njihovim poklicnim organizacijam, zagotovijo celovite informacije o možnostih, da je bil osiromašeni uran uporabljen na področju, kjer delujejo, ali tam utegne biti uporabljen, ter naj sprejmejo zadostne zaščitne ukrepe; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, Svet in Komisijo, naj svojemu vojaškemu in civilnemu osebju v misijah, pa tudi njihovim poklicnim organizacijam, zagotovijo celovite informacije o možnostih, da je bil osiromašeni uran uporabljen na področju, kjer delujejo, ali tam utegne biti uporabljen, ter naj sprejmejo zadostne zaščitne ukrepe;

| 6. | poziva države članice, Svet in Komisijo, naj oblikujejo okoljski popis območij, ki so onesnažena z osiromašenim uranom (tudi strelišča), in naj zagotovijo celovito podporo – tudi finančno – projektom, ki bi lahko pomagali žrtvam in njihovim sorodnikom, pa tudi za operacije čiščenja prizadetih območij, če se potrdijo škodljive posledice za zdravje ljudi in okolje; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, Svet in Komisijo, naj oblikujejo okoljski popis območij, ki so onesnažena z osiromašenim uranom (tudi strelišča), in naj zagotovijo celovito podporo – tudi finančno – projektom, ki bi lahko pomagali žrtvam in njihovim sorodnikom, pa tudi za operacije čiščenja prizadetih območij, če se potrdijo škodljive posledice za zdravje ljudi in okolje;

| 7. | ponovno odločno poziva vse države članice in države Nata, naj uvedejo moratorij na uporabo orožja z osiromašenim uranom in naj podvojijo prizadevanja za globalno prepoved ter sistematično zaustavijo proizvodnjo in naročanje tovrstne oborožitve; |
| --- | --- |

7.

ponovno odločno poziva vse države članice in države Nata, naj uvedejo moratorij na uporabo orožja z osiromašenim uranom in naj podvojijo prizadevanja za globalno prepoved ter sistematično zaustavijo proizvodnjo in naročanje tovrstne oborožitve;

| 8. | poziva države članice in Svet, naj prevzamejo vodilno vlogo pri prizadevanjih – prek Združenih narodov ali prek „koalicije voljnih“ – za mednarodni sporazum za uvedbo prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja, prenosa, testiranja in uporabe orožja z uranom, pa tudi za uničenje ali recikliranje obstoječih zalog, če obstajajo prepričljivi dokazi o škodljivosti tovrstnega orožja; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice in Svet, naj prevzamejo vodilno vlogo pri prizadevanjih – prek Združenih narodov ali prek „koalicije voljnih“ – za mednarodni sporazum za uvedbo prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja, prenosa, testiranja in uporabe orožja z uranom, pa tudi za uničenje ali recikliranje obstoječih zalog, če obstajajo prepričljivi dokazi o škodljivosti tovrstnega orožja;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Natu in njegovi parlamentarni skupščini, Organizaciji združenih narodov in Programu Združenih narodov za okolje, Evropski organizaciji vojaških združenj, Mednarodnemu odboru rdečega križa in Svetovni zdravstveni organizaciji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Natu in njegovi parlamentarni skupščini, Organizaciji združenih narodov in Programu Združenih narodov za okolje, Evropski organizaciji vojaških združenj, Mednarodnemu odboru rdečega križa in Svetovni zdravstveni organizaciji.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/85 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/85

---

REACH

P6_TA(2008)0234

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o osnutku Uredbe Komisije o testnih metodah v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)

(2009/C 279 E/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije (1), zlasti člena 13 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije (1), zlasti člena 13 Uredbe,

| — | ob upoštevanju osnutka Uredbe Komisije o testnih metodah v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (CMT(2007)1792/7) (v nadaljevanju „osnutek uredbe Komisije“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Uredbe Komisije o testnih metodah v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (CMT(2007)1792/7) (v nadaljevanju „osnutek uredbe Komisije“),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je podal odbor iz člena 133 uredbe REACH, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je podal odbor iz člena 133 uredbe REACH,

| — | ob upoštevanju člena 5a(3)(b) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji dodeljenih izvedbenih pooblastil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5a(3)(b) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji dodeljenih izvedbenih pooblastil (2),

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor B6-0158/2008 Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor B6-0158/2008 Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 108 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108 svojega Poslovnika,

| A. | ker ima osnutek uredbe Komisije za cilj






  — | prenos testnih metod, ki jih zdaj vsebuje Priloga V Direktive 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonodaje in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (3), v novo uredbo Komisije in |
| --- | --- | --- |

A.

ker ima osnutek uredbe Komisije za cilj

—

prenos testnih metod, ki jih zdaj vsebuje Priloga V Direktive 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonodaje in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (3), v novo uredbo Komisije in

| — | vključitev novih ali spremenjenih testnih metod, ki zdaj niso vključene v Prilogo V Direktive 67/548/EGS, vendar naj bi bile vključene v Prilogo V kot del 30. prilagoditve tehničnemu napredku, do 1. junija 2008, |
| --- | --- |

—

vključitev novih ali spremenjenih testnih metod, ki zdaj niso vključene v Prilogo V Direktive 67/548/EGS, vendar naj bi bile vključene v Prilogo V kot del 30. prilagoditve tehničnemu napredku, do 1. junija 2008,

| B. | ker je osnutek uredbe Komisije posebnega pomena tudi za zakonodajo o drugih sektorjih, na primer na področju kozmetike (4) in pesticidov (5), ker akti, ki se nanašajo nanje, zadevajo testne metode, vključene v zakonodajo o kemikalijah, |
| --- | --- |

B.

ker je osnutek uredbe Komisije posebnega pomena tudi za zakonodajo o drugih sektorjih, na primer na področju kozmetike (4) in pesticidov (5), ker akti, ki se nanašajo nanje, zadevajo testne metode, vključene v zakonodajo o kemikalijah,

| C. | ker je znašalo celotno število živali, uporabljenih v državah članicah v letu 2005 v poskusne ali druge znanstvene namene, približno 12 milijonov (6), in ker je bil pomemben odstotek teh živali uporabljen za predpisano preskušanje, |
| --- | --- |

C.

ker je znašalo celotno število živali, uporabljenih v državah članicah v letu 2005 v poskusne ali druge znanstvene namene, približno 12 milijonov (6), in ker je bil pomemben odstotek teh živali uporabljen za predpisano preskušanje,

| D. | ker protokol o zaščiti in dobrem počutju živali, priložen k Amsterdamski pogodbi, zagotavlja, da pri oblikovanju in izvajanju politik Skupnosti na področju kmetijstva, prevoza, notranjega trga in raziskav Skupnost in države članice v celoti upoštevajo zahteve po dobrem počutju živali, pri čemer spoštujejo zakonodajne ali upravne določbe in običaje držav članic zlasti glede verskih obredov, kulturnih tradicij in regionalne dediščine, |
| --- | --- |

D.

ker protokol o zaščiti in dobrem počutju živali, priložen k Amsterdamski pogodbi, zagotavlja, da pri oblikovanju in izvajanju politik Skupnosti na področju kmetijstva, prevoza, notranjega trga in raziskav Skupnost in države članice v celoti upoštevajo zahteve po dobrem počutju živali, pri čemer spoštujejo zakonodajne ali upravne določbe in običaje držav članic zlasti glede verskih obredov, kulturnih tradicij in regionalne dediščine,

| E. | ker uredba REACH, da bi se izognili testiranju na živalih, določa, da se testiranje na vretenčarjih za namene te uredbe izvaja le kot zadnja možnost, in da se, zlasti za namene toksičnosti za človeka, informacije, kadarkoli je mogoče, pridobijo na druge načine in ne s preskušanjem na vretenčarjih, tj. z uporabo alternativnih metod, na primer metod in vitro ali s kvalitativnimi ali kvantitativnimi modeli razmerja med strukturo in aktivnostjo ali z uporabo informacij o strukturno sorodnih snoveh (združevanje v skupine ali navzkrižno branje), |
| --- | --- |

E.

ker uredba REACH, da bi se izognili testiranju na živalih, določa, da se testiranje na vretenčarjih za namene te uredbe izvaja le kot zadnja možnost, in da se, zlasti za namene toksičnosti za človeka, informacije, kadarkoli je mogoče, pridobijo na druge načine in ne s preskušanjem na vretenčarjih, tj. z uporabo alternativnih metod, na primer metod in vitro ali s kvalitativnimi ali kvantitativnimi modeli razmerja med strukturo in aktivnostjo ali z uporabo informacij o strukturno sorodnih snoveh (združevanje v skupine ali navzkrižno branje),

| F. | ker Direktiva Sveta 86/609/EGS z dne 24. novembra 1986 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o varstvu živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene (7), določa, da se poskusa ne sme opraviti, če je na voljo druga sprejemljiva in uporabna znanstveno ustrezna metoda, s katero je mogoče priti do iskanih rezultatov brez uporabe živali, in da se izmed poskusov izbere tiste, ki zahtevajo najmanjše število živali in živali z najnižjo stopnjo nevrofiziološke občutljivosti ter povzročajo najmanj bolečin, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb in bodo najbolj verjetno dali zadovoljive rezultate, |
| --- | --- |

F.

ker Direktiva Sveta 86/609/EGS z dne 24. novembra 1986 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o varstvu živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene (7), določa, da se poskusa ne sme opraviti, če je na voljo druga sprejemljiva in uporabna znanstveno ustrezna metoda, s katero je mogoče priti do iskanih rezultatov brez uporabe živali, in da se izmed poskusov izbere tiste, ki zahtevajo najmanjše število živali in živali z najnižjo stopnjo nevrofiziološke občutljivosti ter povzročajo najmanj bolečin, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb in bodo najbolj verjetno dali zadovoljive rezultate,

| G. | ker je Evropski center za validacijo alternativnih metod (ECVAM) v letu 2006/2007 potrdil številne alternativne metode (8), ki pa niso vključene v osnutek uredbe Komisije, |
| --- | --- |

G.

ker je Evropski center za validacijo alternativnih metod (ECVAM) v letu 2006/2007 potrdil številne alternativne metode (8), ki pa niso vključene v osnutek uredbe Komisije,

| H. | ker je ena od metod testiranja na živalih, ki jo vsebuje osnutek uredbe Komisije, zastarela, in ker vsebuje ta uredba za isti namen tudi alternativno metodo, |
| --- | --- |

H.

ker je ena od metod testiranja na živalih, ki jo vsebuje osnutek uredbe Komisije, zastarela, in ker vsebuje ta uredba za isti namen tudi alternativno metodo,

| I. | ker Komisija nevključitev potrjenih nadomestnih preskusov utemeljuje s tem, da za regulativne namene še niso bili odobreni, |
| --- | --- |

I.

ker Komisija nevključitev potrjenih nadomestnih preskusov utemeljuje s tem, da za regulativne namene še niso bili odobreni,

| J. | ker Komisija postopek za regulativno ustreznost treh od petih preskusov prepušča Organizaciji za ekonomski razvoj in sodelovanje (OECD), |
| --- | --- |

J.

ker Komisija postopek za regulativno ustreznost treh od petih preskusov prepušča Organizaciji za ekonomski razvoj in sodelovanje (OECD),

| K. | ker OECD za oblikovanje in objavo smernic za preskušanje običajno potrebuje najmanj 3 leta, saj se zadevni institucionalni organi sestanejo samo enkrat na leto, in ker se smernice v vseh državah članicah OECD ne izvajajo vedno na enak način, |
| --- | --- |

K.

ker OECD za oblikovanje in objavo smernic za preskušanje običajno potrebuje najmanj 3 leta, saj se zadevni institucionalni organi sestanejo samo enkrat na leto, in ker se smernice v vseh državah članicah OECD ne izvajajo vedno na enak način,

| L. | ker je Komisija pojasnila, da poskuša vedno najprej postopati v okviru OECD, ker je to v nasprotju z zakonodajo EU in duhom Direktive 76/768/EGS o kozmetičnih izdelkih, ki daje prednost procesu EU, |
| --- | --- |

L.

ker je Komisija pojasnila, da poskuša vedno najprej postopati v okviru OECD, ker je to v nasprotju z zakonodajo EU in duhom Direktive 76/768/EGS o kozmetičnih izdelkih, ki daje prednost procesu EU,

| M. | ker vnaprejšnje dajanje prednosti procesu OECD za pridobitev regulativne potrditve vključuje najmanj dolge odloge in lahko celo prepreči izvajanje alternativne metode, |
| --- | --- |

M.

ker vnaprejšnje dajanje prednosti procesu OECD za pridobitev regulativne potrditve vključuje najmanj dolge odloge in lahko celo prepreči izvajanje alternativne metode,

| N. | ker je videti, da ne obstaja dovolj pravil za učinkovito predhodno analizo regulativne ustreznosti, preden ECVAM znanstveno ne potrdi alternativnega preskusa, |
| --- | --- |

N.

ker je videti, da ne obstaja dovolj pravil za učinkovito predhodno analizo regulativne ustreznosti, preden ECVAM znanstveno ne potrdi alternativnega preskusa,

| O. | ker se osnovni koncepti potrjevanja in pravne ustreznosti na nacionalni ravni, na ravni Skupnosti in na mednarodni ravni ne uporabljajo na enoten način, in ker zakonodaja EU ne ponuja opredelitve „potrjevanja“ (ali meril zanj) ali opredelitve „regulativne (ali pravne) ustreznosti“ (9), |
| --- | --- |

O.

ker se osnovni koncepti potrjevanja in pravne ustreznosti na nacionalni ravni, na ravni Skupnosti in na mednarodni ravni ne uporabljajo na enoten način, in ker zakonodaja EU ne ponuja opredelitve „potrjevanja“ (ali meril zanj) ali opredelitve „regulativne (ali pravne) ustreznosti“ (9),

| P. | ker sporočilo Komisije SEK(1991)1794 ECVAM dodeljuje razmeroma omejeno pristojnost potrjevanja alternativnih metod, čeprav je v zadnjih letih dosegal zelo dragocene in cenjene rezultate, |
| --- | --- |

P.

ker sporočilo Komisije SEK(1991)1794 ECVAM dodeljuje razmeroma omejeno pristojnost potrjevanja alternativnih metod, čeprav je v zadnjih letih dosegal zelo dragocene in cenjene rezultate,

| Q. | ker potrjevanje opravljajo tudi drugi nacionalni in mednarodni organi in ker bi bilo zato treba oceniti in pojasniti potrebo po formalnem potrjevanju in vrsti potrjevanja/ocene, primerne za vsak sektor/namen (10), |
| --- | --- |

Q.

ker potrjevanje opravljajo tudi drugi nacionalni in mednarodni organi in ker bi bilo zato treba oceniti in pojasniti potrebo po formalnem potrjevanju in vrsti potrjevanja/ocene, primerne za vsak sektor/namen (10),

| R. | ker se zdi interni postopek ugotavljanja regulativne ustreznosti Evropskega urada za kemikalije po potrditvi ECVAM in pred začetkom postopka za morebitno vključitev testne metode v zakonodajo neustrezen, |
| --- | --- |

R.

ker se zdi interni postopek ugotavljanja regulativne ustreznosti Evropskega urada za kemikalije po potrditvi ECVAM in pred začetkom postopka za morebitno vključitev testne metode v zakonodajo neustrezen,

| S. | ker bi se bilo treba o pogojih, v katerih se po tem postopku sprejemajo daljnosežne odločitve, kot sta vprašanje znanstvenega potrjevanja ECVAM ali prenos potrjevanja in regulativne ustreznosti na ravni OECD, odločati za vsak primer posebej na pregleden in odgovoren način na politični ravni, |
| --- | --- |

S.

ker bi se bilo treba o pogojih, v katerih se po tem postopku sprejemajo daljnosežne odločitve, kot sta vprašanje znanstvenega potrjevanja ECVAM ali prenos potrjevanja in regulativne ustreznosti na ravni OECD, odločati za vsak primer posebej na pregleden in odgovoren način na politični ravni,

| T. | ker ni sprejemljivo, da pravočasna vključitev novih alternativnih metod, ki jih je potrdil ECVAM, v osnutek uredbe Komisije še ni mogoča zaradi zastojev, ki jih povzročajo nepregledni, počasni, naporni in deloma neustrezni postopki ugotavljanja regulativne ustreznosti potrjenih alternativnih metod preskusov na živalih, |
| --- | --- |

T.

ker ni sprejemljivo, da pravočasna vključitev novih alternativnih metod, ki jih je potrdil ECVAM, v osnutek uredbe Komisije še ni mogoča zaradi zastojev, ki jih povzročajo nepregledni, počasni, naporni in deloma neustrezni postopki ugotavljanja regulativne ustreznosti potrjenih alternativnih metod preskusov na živalih,

| U. | ker bi lahko imeli problemi, ugotovljeni na področju zakonodaje o kemikalijah v zvezi s potrjevanjem in regulativno ustreznostjo alternativnih preskusnih metod, širšo razsežnost, če upoštevamo druge industrijske sektorje, |
| --- | --- |

U.

ker bi lahko imeli problemi, ugotovljeni na področju zakonodaje o kemikalijah v zvezi s potrjevanjem in regulativno ustreznostjo alternativnih preskusnih metod, širšo razsežnost, če upoštevamo druge industrijske sektorje,

| 1. | se vzdrži nasprotovanja sprejetju osnutka uredbe Komisije v luči formalne zaveze, ki jo je Komisija sprejela v svojem pismu z dne 5. maja 2008, da bo za poenostavitev in pospešitev internih postopkov Komisije za potrjevanje in regulativno ustreznost novih alternativnih testnih metod uredila naslednje:






  — | Komisija bo za vse primere uvedla „predhodno analizo regulativne ustreznosti“, da bi zagotovila, da se bo prihodnje znanstveno potrjevanje osredotočilo na testne metode z najboljšim potencialom, primernim za jasno opredeljene regulativne namene; |
| --- | --- | --- |

1.

se vzdrži nasprotovanja sprejetju osnutka uredbe Komisije v luči formalne zaveze, ki jo je Komisija sprejela v svojem pismu z dne 5. maja 2008, da bo za poenostavitev in pospešitev internih postopkov Komisije za potrjevanje in regulativno ustreznost novih alternativnih testnih metod uredila naslednje:

—

Komisija bo za vse primere uvedla „predhodno analizo regulativne ustreznosti“, da bi zagotovila, da se bo prihodnje znanstveno potrjevanje osredotočilo na testne metode z najboljšim potencialom, primernim za jasno opredeljene regulativne namene;

| — | Komisija bo zmanjšala število etap in vzpostavila nove in jasne roke za poenostavitev in pospešitev sedanjega procesa glede vloge posvetovalnega odbora in posvetovanja z državami članicami; |
| --- | --- |

—

Komisija bo zmanjšala število etap in vzpostavila nove in jasne roke za poenostavitev in pospešitev sedanjega procesa glede vloge posvetovalnega odbora in posvetovanja z državami članicami;

| — | vsi pomembni postopkovni sklepi, ki jih mora sprejeti Komisija, bodo sprejeti na ravni generalnega direktorata; |
| --- | --- |

—

vsi pomembni postopkovni sklepi, ki jih mora sprejeti Komisija, bodo sprejeti na ravni generalnega direktorata;

| — | sedanja reorganizacija Inštituta SRS za zdravje in varstvo potrošnikov bo preko ECVAM pomembno prispevala k pospešitvi tekočih prizadevanj za izboljšanje alternativnih metod, vključno z njihovo validacijo prek ECVAM. To bo vključevalo okrepitev delovanja ECVAM preko podpore drugih ekip Inštituta za zdravje in varstvo potrošnikov. Inštitut razvija tudi integrirano testno strategijo, ki bo povečala sinergije med mnogimi dodatnimi dejavnostmi znotraj inštituta in omogočila bolj celosten in učinkovit pristop k vprašanjem ocene tveganja, kar je za regulativni proces ključnega pomena, ker se s tem preprečijo nepotrebni zastoji zaradi notranjih prenosov. Združena testna ekipa bo imela v letu 2009 okoli 85 članov osebja (vključno s sedanjimi 62 člani osebja ECVAM). Razen prispevka k poenostavitvi procesa od znanstvenega potrjevanja do regulativne ustreznosti bo inštitut zagotovil pazljivo in dosledno spremljanje procesa regulativne ustreznosti znotraj Komisije in tudi na ravni Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD); |
| --- | --- |

—

sedanja reorganizacija Inštituta SRS za zdravje in varstvo potrošnikov bo preko ECVAM pomembno prispevala k pospešitvi tekočih prizadevanj za izboljšanje alternativnih metod, vključno z njihovo validacijo prek ECVAM. To bo vključevalo okrepitev delovanja ECVAM preko podpore drugih ekip Inštituta za zdravje in varstvo potrošnikov. Inštitut razvija tudi integrirano testno strategijo, ki bo povečala sinergije med mnogimi dodatnimi dejavnostmi znotraj inštituta in omogočila bolj celosten in učinkovit pristop k vprašanjem ocene tveganja, kar je za regulativni proces ključnega pomena, ker se s tem preprečijo nepotrebni zastoji zaradi notranjih prenosov. Združena testna ekipa bo imela v letu 2009 okoli 85 članov osebja (vključno s sedanjimi 62 člani osebja ECVAM). Razen prispevka k poenostavitvi procesa od znanstvenega potrjevanja do regulativne ustreznosti bo inštitut zagotovil pazljivo in dosledno spremljanje procesa regulativne ustreznosti znotraj Komisije in tudi na ravni Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD);

| — | revidirani proces bo bolj pregleden. Postopki za regulativno ustreznost novih testnih metod bodo objavljeni na spletni strani Komisije, ko bo sedanja revizija uradno priznana. Sedanji status predlaganih alternativnih metod bo objavljen na posebni spletni strani, ki jo bo vzpostavilo Skupno raziskovalno središče in ki bo zainteresiranim stranem omogočila ugotavljanje napredka; informacije se bodo redno posodabljale. To se bo zgodilo od trenutka, ko se bo na katerikoli novi predlagani alternativni metodi opravljala predhodna regulativna analiza. Ta spletna stran bo vključevala tudi navedbe sklepov o neizvajanju določene testne metode in razloge za takšne sklepe; |
| --- | --- |

—

revidirani proces bo bolj pregleden. Postopki za regulativno ustreznost novih testnih metod bodo objavljeni na spletni strani Komisije, ko bo sedanja revizija uradno priznana. Sedanji status predlaganih alternativnih metod bo objavljen na posebni spletni strani, ki jo bo vzpostavilo Skupno raziskovalno središče in ki bo zainteresiranim stranem omogočila ugotavljanje napredka; informacije se bodo redno posodabljale. To se bo zgodilo od trenutka, ko se bo na katerikoli novi predlagani alternativni metodi opravljala predhodna regulativna analiza. Ta spletna stran bo vključevala tudi navedbe sklepov o neizvajanju določene testne metode in razloge za takšne sklepe;

| — | Komisija bo zagotovila, da bodo imele zainteresirane strani kot opazovalke možnost sodelovanja na sejah pristojnih organov in odborov Evropske agencije za kemikalije (industrijske kemikalije), kadar bodo v obravnavi zadeve v zvezi s potrjevanjem preskusov, ki ne vključujejo živali; |
| --- | --- |

—

Komisija bo zagotovila, da bodo imele zainteresirane strani kot opazovalke možnost sodelovanja na sejah pristojnih organov in odborov Evropske agencije za kemikalije (industrijske kemikalije), kadar bodo v obravnavi zadeve v zvezi s potrjevanjem preskusov, ki ne vključujejo živali;

| — | v skladu s členom 13(2) uredbe REACH bo Komisija zagotovila bolj pregleden proces, ki bo med pripravo kateregakoli predloga za prilagoditev uredbe o testnih metodah tehničnemu napredku vključeval posvetovanje z zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

—

v skladu s členom 13(2) uredbe REACH bo Komisija zagotovila bolj pregleden proces, ki bo med pripravo kateregakoli predloga za prilagoditev uredbe o testnih metodah tehničnemu napredku vključeval posvetovanje z zainteresiranimi stranmi;

| — | Komisija bo dala na voljo sredstva, potrebna za zagotovitev resničnih izboljšav, zlasti s pridobivanjem kvalificiranega osebja z ustreznim strokovnim znanjem, ki bo v bližnji prihodnosti dodeljeno programu smernic OECD za preskušanje. Raziskala bo možnosti za pridobitev finančne podpore sekretariatu OECD, ki pokriva program smernic za preskušanje, in se posebej osredotočila na regulativno ustreznost alternativnih testnih metod; |
| --- | --- |

—

Komisija bo dala na voljo sredstva, potrebna za zagotovitev resničnih izboljšav, zlasti s pridobivanjem kvalificiranega osebja z ustreznim strokovnim znanjem, ki bo v bližnji prihodnosti dodeljeno programu smernic OECD za preskušanje. Raziskala bo možnosti za pridobitev finančne podpore sekretariatu OECD, ki pokriva program smernic za preskušanje, in se posebej osredotočila na regulativno ustreznost alternativnih testnih metod;

| — | Komisija bo natančno in za vsak primer posebej spremljala proces OECD, da bo zagotovila, da takšen način dela ne bo povzročil nepotrebnih zastojev. To bo vključevalo sistematičen popis napredka vsake alternativne metode v rednih časovnih presledkih. Ob vsakem neupravičenem zastoju v zvezi s posamezno alternativno metodo bo Komisija sprožila postopek EU za regulativno potrditev zadevne metode; |
| --- | --- |

—

Komisija bo natančno in za vsak primer posebej spremljala proces OECD, da bo zagotovila, da takšen način dela ne bo povzročil nepotrebnih zastojev. To bo vključevalo sistematičen popis napredka vsake alternativne metode v rednih časovnih presledkih. Ob vsakem neupravičenem zastoju v zvezi s posamezno alternativno metodo bo Komisija sprožila postopek EU za regulativno potrditev zadevne metode;

| 2. | se zaveda, da se racionalizacija in pospeševanje notranjih postopkov nanašata na celoten proces od potrditve do regulativne ustreznosti brez vrzeli; |
| --- | --- |

2.

se zaveda, da se racionalizacija in pospeševanje notranjih postopkov nanašata na celoten proces od potrditve do regulativne ustreznosti brez vrzeli;

| 3. | poziva Komisijo, naj skozi ves proces od potrditve do regulativne potrditve zagotovi polno udeležbo zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj skozi ves proces od potrditve do regulativne potrditve zagotovi polno udeležbo zainteresiranih strani;

| 4. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2008 predloži predlog za prvo prilagoditev te uredbe tehničnemu napredku kot preizkus izvajanja obveznosti, navedenih v odstavku 1; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2008 predloži predlog za prvo prilagoditev te uredbe tehničnemu napredku kot preizkus izvajanja obveznosti, navedenih v odstavku 1;

| 5. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2008 Parlamentu poroča o izvajanju teh obveznosti; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2008 Parlamentu poroča o izvajanju teh obveznosti;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1. Popravljeno v UL L 136, 29.5.2007, str. 3. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1354/2007 (UL L 304, 22.11.2007, str. 1).

(2)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

(3)  UL 196, 16.8.1967, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/121/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 396, 30.12.2006, str. 850).

(4)  Direktiva Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki (UL L 262, 27.9.1976, str.169) Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2008/42/ES (UL L 93, 4.4.2008, str. 13).

(5)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1) Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2008/45/ES (UL L 94, 5.4.2008, str. 21).

(6)  Peto statistično poročilo Komisije o številu živali, uporabljenih v poskusne in druge znanstvene namene v državah članicah Evropske unije, KOM(2007)0675.

(7)  UL L 358, 18.12.1986, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 230, 16.9.2003, str. 32).

(8)  EpiDERM and EPISKIN (ECVAM/ESAC izjava z dne 27. aprila 2007), Reduced Local Lymph Node Assay (ECVAM/ESAC izjava z dne 27. aprila 2007), Bovine Corneal Opacity and Permeability (BCOP) and Isolated Chicken Eye (ICE) Tests (ECVAM/ESAC izjava z dne 27. aprila 2007), Acute Toxicity for Fish (ECVAM/ESAC izjava z dne 21. marca 2006).

(9)  European Partnership for Alternative Approaches to Animal Testing, First Annual Progress Report, December 2006, page 19, http://ec.europa.eu/enterprise/epaa/conf_2006.htm.

(10)  European Partnership for Alternative Approaches to Animal Testing, First Annual Progress Report, December 2006, page 19, http://ec.europa.eu/enterprise/epaa/conf_2006.htm.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/89 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/89

---

Nova strategija za zdravstveno varstvo živali za Evropsko Unijo (2007–2013)

P6_TA(2008)0235

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o novi strategiji za zdravstveno varstvo živali za Evropsko Unijo (2007–2013) (2007/2260(INI))

(2009/C 279 E/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o novi strategiji za zdravstveno varstvo živali za Evropsko Unijo (2007–2013) (KOM(2007)0539) („Sporočilo o strategiji za zdravstveno varstvo živali“), v skladu s katerim je „Bolje preprečiti kot zdraviti“ ter delovnih dokumentov Komisije (presoja vplivov in povzetek presoje vplivov) kot spremljevalnih dokumentov tega sporočila (SEK(2007)1189 in SEK(2007)1190), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o novi strategiji za zdravstveno varstvo živali za Evropsko Unijo (2007–2013) (KOM(2007)0539) („Sporočilo o strategiji za zdravstveno varstvo živali“), v skladu s katerim je „Bolje preprečiti kot zdraviti“ ter delovnih dokumentov Komisije (presoja vplivov in povzetek presoje vplivov) kot spremljevalnih dokumentov tega sporočila (SEK(2007)1189 in SEK(2007)1190),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A6-0147/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A6-0147/2008),

| A. | ker je zaradi možnosti, da se nekatere bolezni prenesejo posredno ali neposredno, zdravje živali tesno povezano z zdravjem ljudi, |
| --- | --- |

A.

ker je zaradi možnosti, da se nekatere bolezni prenesejo posredno ali neposredno, zdravje živali tesno povezano z zdravjem ljudi,

| B. | ker je zdravje živali pomembno v ekonomskem smislu, saj živalske bolezni znižujejo proizvodnjo živali ter povzročajo pogine in zakole ter posledično ekonomske izgube, |
| --- | --- |

B.

ker je zdravje živali pomembno v ekonomskem smislu, saj živalske bolezni znižujejo proizvodnjo živali ter povzročajo pogine in zakole ter posledično ekonomske izgube,

| C. | ker so živali živa, čuteča bitja in ker je njihova zaščita in primerno ravnanje z njimi eden od izzivov kultivirane in civilizirane Evrope 21. stoletja, |
| --- | --- |

C.

ker so živali živa, čuteča bitja in ker je njihova zaščita in primerno ravnanje z njimi eden od izzivov kultivirane in civilizirane Evrope 21. stoletja,

| D. | ker lahko večji izbruhi bolezni pri živalih pogosto privedejo do socialnih motenj in težav v podeželskih območjih, |
| --- | --- |

D.

ker lahko večji izbruhi bolezni pri živalih pogosto privedejo do socialnih motenj in težav v podeželskih območjih,

| E. | ker je dobro počutje živali eden, vendar ne edini dejavnik, ki prispeva k zdravju živali in je utemeljeno z etičnimi, socialnimi in ekonomskimi razlogi ter mora imeti trdne znanstvene temelje, |
| --- | --- |

E.

ker je dobro počutje živali eden, vendar ne edini dejavnik, ki prispeva k zdravju živali in je utemeljeno z etičnimi, socialnimi in ekonomskimi razlogi ter mora imeti trdne znanstvene temelje,

| F. | ker se trgovina pospešeno globalizira in ker se trgovina s proizvodi živalskega izvora povečuje tako znotraj EU kot tudi v mednarodnem okolju, |
| --- | --- |

F.

ker se trgovina pospešeno globalizira in ker se trgovina s proizvodi živalskega izvora povečuje tako znotraj EU kot tudi v mednarodnem okolju,

| G. | ker je treba na področju zdravstvenega varstva živali usklajeno sodelovati na evropski in svetovni ravni, |
| --- | --- |

G.

ker je treba na področju zdravstvenega varstva živali usklajeno sodelovati na evropski in svetovni ravni,

| H. | ker učinkovitost ukrepov za zdravstveno varstvo živali ni odvisna zgolj od upravnih ukrepov, temveč tudi od informiranega in predanega sodelovanja med vsemi zadevnimi stranmi, |
| --- | --- |

H.

ker učinkovitost ukrepov za zdravstveno varstvo živali ni odvisna zgolj od upravnih ukrepov, temveč tudi od informiranega in predanega sodelovanja med vsemi zadevnimi stranmi,

| I. | ker se proti boleznim živali najuspešneje borimo, če preprečimo, da do njih sploh pride, v skladu z načeloma, da je bolje preprečiti kot zdraviti in da je cepljenje boljše od nepotrebnega zakola, |
| --- | --- |

I.

ker se proti boleznim živali najuspešneje borimo, če preprečimo, da do njih sploh pride, v skladu z načeloma, da je bolje preprečiti kot zdraviti in da je cepljenje boljše od nepotrebnega zakola,

| J. | ker ni razlike med proizvodi iz cepljenih živali (tudi kadar gre za izredna cepljenja) in proizvodi iz necepljenih živali, vendar trgi znotraj in zunaj EU lahko zavrnejo proizvode iz cepljenih živali (tudi kadar gre za izredna cepljenja), zaradi česar potrebujejo živinorejci in drugi subjekti ustrezno zagotovilo, da bodo trgi pripravljeni sprejeti takšne proizvode po običajnih cenah, |
| --- | --- |

J.

ker ni razlike med proizvodi iz cepljenih živali (tudi kadar gre za izredna cepljenja) in proizvodi iz necepljenih živali, vendar trgi znotraj in zunaj EU lahko zavrnejo proizvode iz cepljenih živali (tudi kadar gre za izredna cepljenja), zaradi česar potrebujejo živinorejci in drugi subjekti ustrezno zagotovilo, da bodo trgi pripravljeni sprejeti takšne proizvode po običajnih cenah,

| K. | ker bolj odprte meje ter povečanje svetovnega povpraševanja po hrani, svetovne trgovine, globalne mobilnosti oseb, segrevanja ozračja in nezakonite trgovine prinašajo povečana tveganja v zvezi z zdravjem živali, |
| --- | --- |

K.

ker bolj odprte meje ter povečanje svetovnega povpraševanja po hrani, svetovne trgovine, globalne mobilnosti oseb, segrevanja ozračja in nezakonite trgovine prinašajo povečana tveganja v zvezi z zdravjem živali,

| 1. | pozdravlja oblikovanje strateškega pristopa k politiki EU za zdravstveno varstvo živali in podpira splošne cilje in načela iz sporočila o strategiji za zdravstveno varstvo živali, ki bodo EU omogočili, da bo okrepila mehanizme preprečevanja in pripravljenost pred izbruhom novih kužnih bolezni živali; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja oblikovanje strateškega pristopa k politiki EU za zdravstveno varstvo živali in podpira splošne cilje in načela iz sporočila o strategiji za zdravstveno varstvo živali, ki bodo EU omogočili, da bo okrepila mehanizme preprečevanja in pripravljenost pred izbruhom novih kužnih bolezni živali;

| 2. | poziva Komisijo, naj predstavi akcijski načrt, predviden v sporočilu o strategiji za zdravstveno varstvo živali; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj predstavi akcijski načrt, predviden v sporočilu o strategiji za zdravstveno varstvo živali;

| 3. | opozarja Svet in Komisijo, da se ni mogoče držati časovnega okvira 2007–2013, določenega v sporočilu o strategiji za zdravstveno varstvo živali, saj še potekajo pogovori v zvezi s tem sporočilom, osnovna zakonodaja za njegovo izvajanje pa ne bo v veljavi pred letom 2010; |
| --- | --- |

3.

opozarja Svet in Komisijo, da se ni mogoče držati časovnega okvira 2007–2013, določenega v sporočilu o strategiji za zdravstveno varstvo živali, saj še potekajo pogovori v zvezi s tem sporočilom, osnovna zakonodaja za njegovo izvajanje pa ne bo v veljavi pred letom 2010;

| 4. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj bo pri pripravi zakonodajnih predlogov bolj ambiciozna in daljnovidna, kar bo omogočilo večje koristi od pogovorov, ki bodo vplivali na proračunske vire in politične prednostne naloge EU v prihodnosti; |
| --- | --- |

4.

v zvezi s tem poziva Komisijo, naj bo pri pripravi zakonodajnih predlogov bolj ambiciozna in daljnovidna, kar bo omogočilo večje koristi od pogovorov, ki bodo vplivali na proračunske vire in politične prednostne naloge EU v prihodnosti;

| 5. | odobrava izraženo željo, naj se nova strategija/politika gradi na enotnem zakonodajnem okviru EU za zdravstveno varstvo živali, ki bo upošteval standarde in smernice Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE); |
| --- | --- |

5.

odobrava izraženo željo, naj se nova strategija/politika gradi na enotnem zakonodajnem okviru EU za zdravstveno varstvo živali, ki bo upošteval standarde in smernice Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE);

| 6. | poudarja, da imajo kmetje, rejci in lastniki odločilno vlogo pri spremljanju, ohranjanju in spodbujanju zdravja domačih živali ter pri preprečevanju in odkrivanju bolezni; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da imajo kmetje, rejci in lastniki odločilno vlogo pri spremljanju, ohranjanju in spodbujanju zdravja domačih živali ter pri preprečevanju in odkrivanju bolezni;

| 7. | poudarja, da morata veterinarska in živinorejska stroka prevzeti pomembno vlogo, ki morata biti vodilni pri razvoju in izvajanju specializiranih in proaktivnih storitev, kot je načrtovanje zdravstvenega varstva živali; izraža zaskrbljenost zaradi pokritja nekaterih podeželskih območij v EU z veterino; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da morata veterinarska in živinorejska stroka prevzeti pomembno vlogo, ki morata biti vodilni pri razvoju in izvajanju specializiranih in proaktivnih storitev, kot je načrtovanje zdravstvenega varstva živali; izraža zaskrbljenost zaradi pokritja nekaterih podeželskih območij v EU z veterino;

| 8. | poudarja tudi vlogo ljudi pri širjenju bolezni živali zaradi povečane mobilnosti; |
| --- | --- |

8.

poudarja tudi vlogo ljudi pri širjenju bolezni živali zaradi povečane mobilnosti;

| 9. | se strinja s ciljem strategije za zdravstveno varstvo živali, da se več vlaga v preprečevalne ukrepe in nadzorni sistem in se tako zmanjšajo možnosti za izbruh bolezni; se strinja z načelom bolje preprečiti kot zdraviti; |
| --- | --- |

9.

se strinja s ciljem strategije za zdravstveno varstvo živali, da se več vlaga v preprečevalne ukrepe in nadzorni sistem in se tako zmanjšajo možnosti za izbruh bolezni; se strinja z načelom bolje preprečiti kot zdraviti;

| 10. | poudarja, da ni razlike med proizvodi iz cepljenih živali in proizvodi iz necepljenih živali; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da ni razlike med proizvodi iz cepljenih živali in proizvodi iz necepljenih živali;

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo lahko proizvodi iz živali, cepljenih z zaščitnim cepivom, tržili po vsej EU; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo lahko proizvodi iz živali, cepljenih z zaščitnim cepivom, tržili po vsej EU;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo sprejetje proizvodov iz živali, cepljenih z zaščitnim cepivom, na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo sprejetje proizvodov iz živali, cepljenih z zaščitnim cepivom, na mednarodni ravni;

| 13. | podpira vizijo in namen, iz Sporočila o strategiji za zdravstveno varstvo živali, da se z obsežnimi posvetovanji z zainteresiranimi stranmi in trdno zavezo visokim standardom zdravstvenega varstva živali omogoči lažja določitev prednostnih nalog, ki bodo skladne s strateškimi cilji, in pregled sprejemljivih in ustreznih standardov; |
| --- | --- |

13.

podpira vizijo in namen, iz Sporočila o strategiji za zdravstveno varstvo živali, da se z obsežnimi posvetovanji z zainteresiranimi stranmi in trdno zavezo visokim standardom zdravstvenega varstva živali omogoči lažja določitev prednostnih nalog, ki bodo skladne s strateškimi cilji, in pregled sprejemljivih in ustreznih standardov;

| 14. | pozdravlja priznavanje, izraženo v sporočilu o strategiji za zdravstveno varstvo živali, da je razmerje med zdravjem in dobrim počutjem živali ključnega pomena, in pričakuje, da bosta ti temi v prihodnji politiki obravnavani skupaj; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja priznavanje, izraženo v sporočilu o strategiji za zdravstveno varstvo živali, da je razmerje med zdravjem in dobrim počutjem živali ključnega pomena, in pričakuje, da bosta ti temi v prihodnji politiki obravnavani skupaj;

| 15. | z zanimanjem pričakuje izide pripravljalnega projekta o počivališčih za živali in dognanja raziskave, ki bo obravnavala potrebe in nujna sredstva za izboljšanje zdravja živali med prevozom in postanki na nadzornih točkah; |
| --- | --- |

15.

z zanimanjem pričakuje izide pripravljalnega projekta o počivališčih za živali in dognanja raziskave, ki bo obravnavala potrebe in nujna sredstva za izboljšanje zdravja živali med prevozom in postanki na nadzornih točkah;

| 16. | pozdravlja dejstvo, da strategija zajema zdravje vseh živali v EU, saj to vključuje tudi zapuščene domače živali, ki niso izrecno omenjene, če obstaja tveganje, da bi lahko okužile druge živali ali ljudi; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja dejstvo, da strategija zajema zdravje vseh živali v EU, saj to vključuje tudi zapuščene domače živali, ki niso izrecno omenjene, če obstaja tveganje, da bi lahko okužile druge živali ali ljudi;

| 17. | pozdravlja namero Komisije, da sprejme komunikacijsko strategijo o tveganju, ki ga upravljajo zainteresirane strani in potrošniki; poudarja, da je javna podoba živinorejskega sektorja kljub temu, da je varnejši kot kdaj prej in je pod strogim nadzorom, daleč od zadovoljive, to pa je ob nekaterih nedavnih krizah že povzročilo težave na trgu zaradi izgube zaupanja; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja namero Komisije, da sprejme komunikacijsko strategijo o tveganju, ki ga upravljajo zainteresirane strani in potrošniki; poudarja, da je javna podoba živinorejskega sektorja kljub temu, da je varnejši kot kdaj prej in je pod strogim nadzorom, daleč od zadovoljive, to pa je ob nekaterih nedavnih krizah že povzročilo težave na trgu zaradi izgube zaupanja;

| 18. | podpira ciljno populacijo, ki je določena in nagovorjena v Sporočilu o strategiji za zdravstveno varstvo živali: lastnike živali, člane veterinarske stroke, podjetja v prehranjevalni verigi, industrijo na področju zdravstvenega varstva živali, interesne skupine za živali, raziskovalce in učitelje, upravljalna telesa za športne in rekreativne organizacije, izobraževalne ustanove, potrošnike, potnike, pristojne organe držav članic in institucije EU in meni, da je potrebno vključiti tudi predstavnike živinorejcev; |
| --- | --- |

18.

podpira ciljno populacijo, ki je določena in nagovorjena v Sporočilu o strategiji za zdravstveno varstvo živali: lastnike živali, člane veterinarske stroke, podjetja v prehranjevalni verigi, industrijo na področju zdravstvenega varstva živali, interesne skupine za živali, raziskovalce in učitelje, upravljalna telesa za športne in rekreativne organizacije, izobraževalne ustanove, potrošnike, potnike, pristojne organe držav članic in institucije EU in meni, da je potrebno vključiti tudi predstavnike živinorejcev;

| 19. | opozarja, da mora strategija za zdravstveno varstvo živali vključevati tudi dejavnosti klavnic, prevozne dejavnosti ter proizvajalce in dobavitelje živalske krme, hkrati pa upoštevati potrebo po poenostavitvi upravnih postopkov; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da mora strategija za zdravstveno varstvo živali vključevati tudi dejavnosti klavnic, prevozne dejavnosti ter proizvajalce in dobavitelje živalske krme, hkrati pa upoštevati potrebo po poenostavitvi upravnih postopkov;

| 20. | poudarja, da mora strategija za zdravstveno varstvo živali z načelom preprečevanja razviti potrebne pravne in finančne ukrepe za spremljanje domačih in potepuških živali ter za preprečevanje širjenja zoonotskih bolezni in zdravstvenih težav živali; strategija bi morala zlasti vključevati programe cepljenj in druge preprečevalne ukrepe v zvezi z boleznimi, ki jih prenašajo potepuški psi in mačke, zlasti kjer zaenkrat ni možno cepljenje; poziva Komisijo, naj oceni potencialne gospodarske in socialne posledice, ki bi lahko nastale zaradi širjenja zoonotskih bolezni ter mobilnosti ljudi in njihovih domačih živali; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da mora strategija za zdravstveno varstvo živali z načelom preprečevanja razviti potrebne pravne in finančne ukrepe za spremljanje domačih in potepuških živali ter za preprečevanje širjenja zoonotskih bolezni in zdravstvenih težav živali; strategija bi morala zlasti vključevati programe cepljenj in druge preprečevalne ukrepe v zvezi z boleznimi, ki jih prenašajo potepuški psi in mačke, zlasti kjer zaenkrat ni možno cepljenje; poziva Komisijo, naj oceni potencialne gospodarske in socialne posledice, ki bi lahko nastale zaradi širjenja zoonotskih bolezni ter mobilnosti ljudi in njihovih domačih živali;

| 21. | poudarja, da predlagana strategija lahko prinese pozitivne rezultate, če se bodo za financiranje posameznih ukrepov določili jasni in pregledni sistemi, ki pa jih v Sporočilu o strategiji za zdravstveno varstvo živali ni; kritizira Komisijo, ker v svojem sporočilu ne navaja zahtev za financiranje svoje politike; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da predlagana strategija lahko prinese pozitivne rezultate, če se bodo za financiranje posameznih ukrepov določili jasni in pregledni sistemi, ki pa jih v Sporočilu o strategiji za zdravstveno varstvo živali ni; kritizira Komisijo, ker v svojem sporočilu ne navaja zahtev za financiranje svoje politike;

| 22. | da bi se zagotovilo enake pogoje, poudarja potrebo po razjasnitvi vloge EU, držav članic in kmetijskega sektorja pri financiranju ukrepov zdravstvenega varstva živali, kot so zagotavljanje biološke varnosti na kmetijah, programi cepljenj, znanstvene raziskave in višji standardi zdravstvenega varstva živali, ter poziva Komisijo, naj ta vprašanja razjasni v strategiji za zdravstveno varstvo živali; |
| --- | --- |

22.

da bi se zagotovilo enake pogoje, poudarja potrebo po razjasnitvi vloge EU, držav članic in kmetijskega sektorja pri financiranju ukrepov zdravstvenega varstva živali, kot so zagotavljanje biološke varnosti na kmetijah, programi cepljenj, znanstvene raziskave in višji standardi zdravstvenega varstva živali, ter poziva Komisijo, naj ta vprašanja razjasni v strategiji za zdravstveno varstvo živali;

| 23. | opozarja, da je skupna politika zdravstvenega varstva živali ena najbolj integriranih politik EU in da bi se morala financirati večinoma iz proračuna Skupnosti, vendar pa to ne sme izključevati finančne odgovornosti držav članic in kmetov; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da je skupna politika zdravstvenega varstva živali ena najbolj integriranih politik EU in da bi se morala financirati večinoma iz proračuna Skupnosti, vendar pa to ne sme izključevati finančne odgovornosti držav članic in kmetov;

| 24. | priznava, da trgi znotraj EU in zunaj nje vendarle niso vedno pripravljeni uvoziti cepljenega in zaščitenega mesa; poudarja, da živinorejci in drugi akterji na trgu potrebujejo zagotovilo, da bodo lahko prodajali svoje proizvode po običajnih cenah; meni, da je to ključno vprašanje, ki ga mora Skupnost hitro rešiti, da bo zagotovila prost pretok blaga; |
| --- | --- |

24.

priznava, da trgi znotraj EU in zunaj nje vendarle niso vedno pripravljeni uvoziti cepljenega in zaščitenega mesa; poudarja, da živinorejci in drugi akterji na trgu potrebujejo zagotovilo, da bodo lahko prodajali svoje proizvode po običajnih cenah; meni, da je to ključno vprašanje, ki ga mora Skupnost hitro rešiti, da bo zagotovila prost pretok blaga;

| 25. | opozarja na rastoč problem odpornosti bakterij na antibiotike v nekaterih živinorejskih sektorjih, kar lahko privede tudi do težav v javnem zdravju; zato poziva Komisijo, naj, kjer je to potrebno, predstavi analizo v zvezi s to težavo in jo pospremi s predlogi v okviru strategije za zdravstveno varstvo živali; |
| --- | --- |

25.

opozarja na rastoč problem odpornosti bakterij na antibiotike v nekaterih živinorejskih sektorjih, kar lahko privede tudi do težav v javnem zdravju; zato poziva Komisijo, naj, kjer je to potrebno, predstavi analizo v zvezi s to težavo in jo pospremi s predlogi v okviru strategije za zdravstveno varstvo živali;

| 26. | izraža nezadovoljstvo, ker kaže, da se bodo posamezni ukrepi financirali iz obstoječih sredstev, ter poziva Komisijo, naj se zavzema za razširitev možnosti obstoječega veterinarskega sklada in pripravi argumente za pogovore o proračunu, ki bodo stekli leta 2009; |
| --- | --- |

26.

izraža nezadovoljstvo, ker kaže, da se bodo posamezni ukrepi financirali iz obstoječih sredstev, ter poziva Komisijo, naj se zavzema za razširitev možnosti obstoječega veterinarskega sklada in pripravi argumente za pogovore o proračunu, ki bodo stekli leta 2009;

| 27. | opozarja na pomembnost usklajenosti ukrepov za zdravstveno varstvo živali po vsej EU in poziva Komisijo, naj bo pri usklajevanju bolj aktivna kot doslej; |
| --- | --- |

27.

opozarja na pomembnost usklajenosti ukrepov za zdravstveno varstvo živali po vsej EU in poziva Komisijo, naj bo pri usklajevanju bolj aktivna kot doslej;

| 28. | opozarja na rastoča tveganja za zdravje živali zaradi povečane globalne mobilnosti, rastočega povpraševanja po hrani, rastoče mednarodne trgovine in podnebnih sprememb; poudarja potrebo po zadostni strategiji izrednih cepljenj za obstoječe in nastajajoče bolezni; |
| --- | --- |

28.

opozarja na rastoča tveganja za zdravje živali zaradi povečane globalne mobilnosti, rastočega povpraševanja po hrani, rastoče mednarodne trgovine in podnebnih sprememb; poudarja potrebo po zadostni strategiji izrednih cepljenj za obstoječe in nastajajoče bolezni;

Steber 1 – Določanje prednostnih nalog posredovanja EU

| 29. | priznava ključni pomen profiliranja in kategoriziranja tveganj, vključno z določitvijo sprejemljive ravni tveganja za Skupnost in relativnih prednostnih nalog za ukrepe za zmanjšanje tveganja; meni, da se je treba potruditi in jasno opredeliti razmere, v katerih je tveganje za bolezni večje in presega sprejemljivo raven, ter njihove posledice; |
| --- | --- |

29.

priznava ključni pomen profiliranja in kategoriziranja tveganj, vključno z določitvijo sprejemljive ravni tveganja za Skupnost in relativnih prednostnih nalog za ukrepe za zmanjšanje tveganja; meni, da se je treba potruditi in jasno opredeliti razmere, v katerih je tveganje za bolezni večje in presega sprejemljivo raven, ter njihove posledice;

| 30. | poudarja, da lahko visoka gostota živine v sistemih intenzivne živinoreje poveča tveganje za širjenje bolezni in ovira obvladovanje bolezni, kjer se izvajajo nezadostni ukrepi obvladovanja bolezni, in da se isto lahko zgodi tudi v drugih sistemih živinoreje, če se ukrepi obvladovanja bolezni ne izvajajo tako, kot bi se morali; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da lahko visoka gostota živine v sistemih intenzivne živinoreje poveča tveganje za širjenje bolezni in ovira obvladovanje bolezni, kjer se izvajajo nezadostni ukrepi obvladovanja bolezni, in da se isto lahko zgodi tudi v drugih sistemih živinoreje, če se ukrepi obvladovanja bolezni ne izvajajo tako, kot bi se morali;

| 31. | opozarja na pomen razdalje med kmetijami za obvladovanje kužnih bolezni; |
| --- | --- |

31.

opozarja na pomen razdalje med kmetijami za obvladovanje kužnih bolezni;

| 32. | priznava, da v EU veljajo stroga pravila o prevozu živali, ki izpolnjujejo potrebo po visokih standardih zdravstvenega varstva živali ter ukrepih za preprečevanje in obvladovanje bolezni; poziva, naj vse države članice v celoti izvajajo te visoke standarde; meni, da morajo standarde izpolnjevati tudi države, ki izvažajo proizvode iz živali v EU, da bi po vsem svetu spodbudili in zagotovili visoke standarde dobrega počutja in zdravstvenega varstva živali; poudarja, da lahko prevoz živih živali na dolge razdalje poveča tveganje za širitev bolezni in ovira prizadevanja za obvladovanje bolezni, kjer se izvajajo nezadostni ukrepi za preprečevanje bolezni; zato meni, da je treba natančno nadzorovati pravila o sanitarnih razmerah in dobremu počutju živali ter jih poostriti, če je potrebno; poziva k takojšnji uvedbi celostnega evropskega elektronskega sistema za registracijo živali, vključno sledenjem tovornjakov prek sistema GPS; verjame, da je za dobro počutje živali kakovost prevoza pomembnejša od njegovega trajanja; |
| --- | --- |

32.

priznava, da v EU veljajo stroga pravila o prevozu živali, ki izpolnjujejo potrebo po visokih standardih zdravstvenega varstva živali ter ukrepih za preprečevanje in obvladovanje bolezni; poziva, naj vse države članice v celoti izvajajo te visoke standarde; meni, da morajo standarde izpolnjevati tudi države, ki izvažajo proizvode iz živali v EU, da bi po vsem svetu spodbudili in zagotovili visoke standarde dobrega počutja in zdravstvenega varstva živali; poudarja, da lahko prevoz živih živali na dolge razdalje poveča tveganje za širitev bolezni in ovira prizadevanja za obvladovanje bolezni, kjer se izvajajo nezadostni ukrepi za preprečevanje bolezni; zato meni, da je treba natančno nadzorovati pravila o sanitarnih razmerah in dobremu počutju živali ter jih poostriti, če je potrebno; poziva k takojšnji uvedbi celostnega evropskega elektronskega sistema za registracijo živali, vključno sledenjem tovornjakov prek sistema GPS; verjame, da je za dobro počutje živali kakovost prevoza pomembnejša od njegovega trajanja;

| 33. | meni, da je treba upoštevati tudi dejstvo, da so globalizacija, podnebne spremembe in premikanje ljudi dejavniki, ki spodbujajo širjenje bolezni živali, zaradi česar jih je težje obvladovati; |
| --- | --- |

33.

meni, da je treba upoštevati tudi dejstvo, da so globalizacija, podnebne spremembe in premikanje ljudi dejavniki, ki spodbujajo širjenje bolezni živali, zaradi česar jih je težje obvladovati;

| 34. | poudarja potrebo po bolj koherentni komunikacijski strategiji v zvezi z novo strategijo za zdravstveno varstvo živali, ki mora vključiti tesno sodelovanje vseh zainteresiranih strani na evropski, nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

34.

poudarja potrebo po bolj koherentni komunikacijski strategiji v zvezi z novo strategijo za zdravstveno varstvo živali, ki mora vključiti tesno sodelovanje vseh zainteresiranih strani na evropski, nacionalni in lokalni ravni;

Steber 2 – Zakonodajni okvir EU

| 35. | se strinja z mnenjem, da je sedanji okvir EU o zdravstvenem varstvu živali zapleten in razdrobljen ter ga je treba poenostaviti; meni, da bi morali biti osnovni predpisi o zdravstvenem varstvu živali, kolikor je to mogoče, določeni v enem samem zakonodajnem aktu; |
| --- | --- |

35.

se strinja z mnenjem, da je sedanji okvir EU o zdravstvenem varstvu živali zapleten in razdrobljen ter ga je treba poenostaviti; meni, da bi morali biti osnovni predpisi o zdravstvenem varstvu živali, kolikor je to mogoče, določeni v enem samem zakonodajnem aktu;

| 36. | poudarja tudi, da bi morala biti nadomestitev sedanjega sklopa med seboj povezanih in soodvisnih ukrepov politike z enotnim zakonodajnim okvirom, ki bo upošteval zlasti priporočila, standarde in smernice OIE ter Codex Alimentarius Svetovne zdravstvene organizacije/Organizacije ZN za hrano in kmetijstvo (v nadaljevanju „Kodeks“), osrednji element strategije ter hkrati upoštevati evropska pravila, kot sta preglednost in udeležba vseh zainteresiranih strani, in se izogibati kakršnemu koli poslabšanju zdravstvenega stanja v EU; |
| --- | --- |

36.

poudarja tudi, da bi morala biti nadomestitev sedanjega sklopa med seboj povezanih in soodvisnih ukrepov politike z enotnim zakonodajnim okvirom, ki bo upošteval zlasti priporočila, standarde in smernice OIE ter Codex Alimentarius Svetovne zdravstvene organizacije/Organizacije ZN za hrano in kmetijstvo (v nadaljevanju „Kodeks“), osrednji element strategije ter hkrati upoštevati evropska pravila, kot sta preglednost in udeležba vseh zainteresiranih strani, in se izogibati kakršnemu koli poslabšanju zdravstvenega stanja v EU;

| 37. | se strinja, da je treba poskrbeti, da ne bodo neupravičena nacionalna ali regionalna pravila o zdravstvenem varstvu živali ovirala delovanja notranjega trga, ter zlasti da bodo sredstva, uporabljena ob izbruhu bolezni, sorazmerna z grožnjo, ki jo ta predstavlja, in se ne bodo namenila za neupravičeno trgovinsko diskriminacijo, zlasti ko gre za proizvode iz cepljenih živali; |
| --- | --- |

37.

se strinja, da je treba poskrbeti, da ne bodo neupravičena nacionalna ali regionalna pravila o zdravstvenem varstvu živali ovirala delovanja notranjega trga, ter zlasti da bodo sredstva, uporabljena ob izbruhu bolezni, sorazmerna z grožnjo, ki jo ta predstavlja, in se ne bodo namenila za neupravičeno trgovinsko diskriminacijo, zlasti ko gre za proizvode iz cepljenih živali;

| 38. | meni, da bi zakonodajni okvir EU moral jasno in dovolj prožno določiti obveznosti lastnikov živali (tudi tistih živali, ki se vzrejajo za nekomercialne namene) v primeru tveganja, tako da obveznosti ne bodo vir nepotrebnih sporov in nesoglasij; meni, da je omejevanje širjenja bolezni pri divjih živalih prav tako pomemben element v strategiji preprečevanja; |
| --- | --- |

38.

meni, da bi zakonodajni okvir EU moral jasno in dovolj prožno določiti obveznosti lastnikov živali (tudi tistih živali, ki se vzrejajo za nekomercialne namene) v primeru tveganja, tako da obveznosti ne bodo vir nepotrebnih sporov in nesoglasij; meni, da je omejevanje širjenja bolezni pri divjih živalih prav tako pomemben element v strategiji preprečevanja;

| 39. | se strinja s sklepi predhodne študije izvedljivosti z dne 25. julija 2006 o možnostih za usklajene sisteme delitve stroškov pri kužnih boleznih živine, ki jo je izpeljalo podjetje Civic Consulting (v okviru Politike Skupnosti na področju zdravstvenega varstva živali za obdobje (CAHP) 1995–2004 in možnosti za prihodnost v imenu Komisije in kot del poskusnega projekta o pridobivanju sredstev za kužne bolezni živali, ki ga je Parlament vključil v proračun za leto 2004) in ki poziva k uskladitvi sistemov delitve stroškov, ki so jih vzpostavile države članice; ugotavlja tudi, da takšni sistemi glede na to, da delitev stroškov pomeni tudi delitev odgovornosti, zahtevajo polno udeležbo in zavzetost vseh strani, vključno z lastniki živali, in da je treba vpeljati nove mehanizme za vključitev zainteresiranih strani v odločanje o pomembnih vprašanjih glede politik; |
| --- | --- |

39.

se strinja s sklepi predhodne študije izvedljivosti z dne 25. julija 2006 o možnostih za usklajene sisteme delitve stroškov pri kužnih boleznih živine, ki jo je izpeljalo podjetje Civic Consulting (v okviru Politike Skupnosti na področju zdravstvenega varstva živali za obdobje (CAHP) 1995–2004 in možnosti za prihodnost v imenu Komisije in kot del poskusnega projekta o pridobivanju sredstev za kužne bolezni živali, ki ga je Parlament vključil v proračun za leto 2004) in ki poziva k uskladitvi sistemov delitve stroškov, ki so jih vzpostavile države članice; ugotavlja tudi, da takšni sistemi glede na to, da delitev stroškov pomeni tudi delitev odgovornosti, zahtevajo polno udeležbo in zavzetost vseh strani, vključno z lastniki živali, in da je treba vpeljati nove mehanizme za vključitev zainteresiranih strani v odločanje o pomembnih vprašanjih glede politik;

| 40. | priznava, da je treba pregledati obstoječe instrumente sofinanciranja, da bo možno zagotoviti, da bodo vsi akterji prevzeli svoj del odgovornosti in odigrali svojo vlogo pri odkrivanju in izkoreninjenju bolezni ter pri preprečevanju izkrivljanja konkurence med kmeti v različnih državah članicah; poziva k kategorizaciji bolezni živali v okviru prihodnjih dogovorov o sofinanciranju, ki temeljijo na naravi potrebnih ukrepov za njihovo preprečevanje, tveganju za javno zdravje in drugih zunanjih učinkih; ugotavlja, da kompenzacijski skladi za lastnike živali na osnovi sistema rezerv krepijo posameznikovo in skupno odgovornost; |
| --- | --- |

40.

priznava, da je treba pregledati obstoječe instrumente sofinanciranja, da bo možno zagotoviti, da bodo vsi akterji prevzeli svoj del odgovornosti in odigrali svojo vlogo pri odkrivanju in izkoreninjenju bolezni ter pri preprečevanju izkrivljanja konkurence med kmeti v različnih državah članicah; poziva k kategorizaciji bolezni živali v okviru prihodnjih dogovorov o sofinanciranju, ki temeljijo na naravi potrebnih ukrepov za njihovo preprečevanje, tveganju za javno zdravje in drugih zunanjih učinkih; ugotavlja, da kompenzacijski skladi za lastnike živali na osnovi sistema rezerv krepijo posameznikovo in skupno odgovornost;

| 41. | v celoti deli mnenje, da sistem za nadomestila ne sme biti omejen na nadomestila za lastnike živali, ki so bile zaradi izbruha bolezni zaklane, temveč bi ga bilo treba združiti s spodbudami za preprečevanje tveganja v smislu znižanja prispevkov, ki jih kmetje plačujejo nacionalnim in regionalnim zdravstvenim skladom, za kmete, ki uporabljajo izredne ukrepe za zmanjšanje tveganja in spodbujajo (izredna) cepljenja namesto izkoreninjanja, to pa bi seveda pomenilo zagotovljen dohodek za lastnika živine, ki je bila (izredno) cepljena; meni, da bi isto načelo moralo veljati tudi za države članice kot spodbuda za znižanje ravni tveganja; |
| --- | --- |

41.

v celoti deli mnenje, da sistem za nadomestila ne sme biti omejen na nadomestila za lastnike živali, ki so bile zaradi izbruha bolezni zaklane, temveč bi ga bilo treba združiti s spodbudami za preprečevanje tveganja v smislu znižanja prispevkov, ki jih kmetje plačujejo nacionalnim in regionalnim zdravstvenim skladom, za kmete, ki uporabljajo izredne ukrepe za zmanjšanje tveganja in spodbujajo (izredna) cepljenja namesto izkoreninjanja, to pa bi seveda pomenilo zagotovljen dohodek za lastnika živine, ki je bila (izredno) cepljena; meni, da bi isto načelo moralo veljati tudi za države članice kot spodbuda za znižanje ravni tveganja;

| 42. | glede na napeto stanje na svetovnem trgu z živalskimi krmili priznava potrebo evropskih kmetov po kakovostnih, varnih in z beljakovinami bogatih krmilih, poleg ribje moke, po znosnih cenah; hkrati poudarja pomembnost dosledne uporabe previdnostnega načela pri ponovni uvedbi živalskih beljakovin v živalskih krmilih – razen za prežvekovalce – in s tem v prehransko verigo v skladu s temeljnim načelom nove strategije za zdravstveno varstvo živali, tj. „bolje preprečiti kot zdraviti“; zato opozarja, da je treba okrepiti prizadevanja za uvedbo učinkovitih mehanizmov nadzora in spremljanja v zvezi z odpravo vseh patogenov pri proizvodnji ter za zagotovitev sledljivosti in preprečevanje onesnaženja in mešanja vrst kostne moke pri uvoženih živalskih krmilih ali krmilih, proizvedenih v državah članicah; |
| --- | --- |

42.

glede na napeto stanje na svetovnem trgu z živalskimi krmili priznava potrebo evropskih kmetov po kakovostnih, varnih in z beljakovinami bogatih krmilih, poleg ribje moke, po znosnih cenah; hkrati poudarja pomembnost dosledne uporabe previdnostnega načela pri ponovni uvedbi živalskih beljakovin v živalskih krmilih – razen za prežvekovalce – in s tem v prehransko verigo v skladu s temeljnim načelom nove strategije za zdravstveno varstvo živali, tj. „bolje preprečiti kot zdraviti“; zato opozarja, da je treba okrepiti prizadevanja za uvedbo učinkovitih mehanizmov nadzora in spremljanja v zvezi z odpravo vseh patogenov pri proizvodnji ter za zagotovitev sledljivosti in preprečevanje onesnaženja in mešanja vrst kostne moke pri uvoženih živalskih krmilih ali krmilih, proizvedenih v državah članicah;

| 43. | poziva Komisijo, naj izpelje primerjalno analizo obstoječih kompenzacijskih sistemov v državah članicah in na podlagi te analize oblikuje okvirni model za vso EU; poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni okvir za učinkovit sistem delitve stroškov v državah članicah, da bi zagotovili, da neposredne stroške izkoreninjenja bolezni živali sofinancira kmetijski sektor; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj izpelje primerjalno analizo obstoječih kompenzacijskih sistemov v državah članicah in na podlagi te analize oblikuje okvirni model za vso EU; poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni okvir za učinkovit sistem delitve stroškov v državah članicah, da bi zagotovili, da neposredne stroške izkoreninjenja bolezni živali sofinancira kmetijski sektor;

| 44. | izpostavlja potrebo po izdatnem prispevku Skupnosti v zvezi z največjimi boleznimi, da se zagotovijo enaka obravnavanje in enake možnosti, kjer boj s temi boleznimi presega sredstva in zmožnosti zadevnih držav in proizvajalcev; |
| --- | --- |

44.

izpostavlja potrebo po izdatnem prispevku Skupnosti v zvezi z največjimi boleznimi, da se zagotovijo enaka obravnavanje in enake možnosti, kjer boj s temi boleznimi presega sredstva in zmožnosti zadevnih držav in proizvajalcev;

| 45. | pozdravlja obvezo Komisije, da bo predložila poročilo, v katerem bo predstavila možnosti za učinkovit sistem finančnih garancij za nosilce dejavnosti na področju krme; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja obvezo Komisije, da bo predložila poročilo, v katerem bo predstavila možnosti za učinkovit sistem finančnih garancij za nosilce dejavnosti na področju krme;

| 46. | se strinja, da je v zakonodajnem okviru EU treba predvideti možnost za pokrivanje posrednih izgub, ki niso zgolj posledica ukrepov za izkoreninjanje bolezni; poudarja, da so posredne izgube v nekaterih primerih hujše od neposrednih in je zato treba predvideti odškodnino zanje; zato izraža podporo nadaljnjim raziskavam in spodbudam Skupnosti na področju vzpostavitve nacionalnih instrumentov zavarovanja za živinorejce; vendar ugotavlja, da je lahko zavarovanje pri zasebnikih v nekaterih primerih učinkovitejši instrument soočanja s takšnimi izgubami; |
| --- | --- |

46.

se strinja, da je v zakonodajnem okviru EU treba predvideti možnost za pokrivanje posrednih izgub, ki niso zgolj posledica ukrepov za izkoreninjanje bolezni; poudarja, da so posredne izgube v nekaterih primerih hujše od neposrednih in je zato treba predvideti odškodnino zanje; zato izraža podporo nadaljnjim raziskavam in spodbudam Skupnosti na področju vzpostavitve nacionalnih instrumentov zavarovanja za živinorejce; vendar ugotavlja, da je lahko zavarovanje pri zasebnikih v nekaterih primerih učinkovitejši instrument soočanja s takšnimi izgubami;

| 47. | poudarja, da zakonodaja EU do velike mere že temelji na skladnosti s standardi OIE/Kodeksa, da je prizadevanje za popolno skladnost s temi standardi upravičeno in da se EU upravičeno zavzema za lastne standarde zdravstvenega varstva živali, da bi bili ti sprejeti na mednarodni ravni; zato in ob upoštevanju večje pogajalske moči EU podpira morebitno članstvo EU v OIE; poudarja tudi pomembnost varovanja vložka zainteresiranih strani na ravni OIE/Kodeksa; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da zakonodaja EU do velike mere že temelji na skladnosti s standardi OIE/Kodeksa, da je prizadevanje za popolno skladnost s temi standardi upravičeno in da se EU upravičeno zavzema za lastne standarde zdravstvenega varstva živali, da bi bili ti sprejeti na mednarodni ravni; zato in ob upoštevanju večje pogajalske moči EU podpira morebitno članstvo EU v OIE; poudarja tudi pomembnost varovanja vložka zainteresiranih strani na ravni OIE/Kodeksa;

| 48. | poziva EU, naj na mednarodni ravni v okviru Svetovne trgovinske organizacije zaščiti svoje visoke standarde zdravstvenega varstva in dobrega počutja živali, da se bodo po vsem svetu izboljšali standardi zdravstvenega varstva in dobrega počutja živali; priznava, da se evropski proizvajalci soočajo z višjimi stroški zaradi višjih evropskih standardov in da jih je treba zaščititi pred uvoženimi proizvodi živalskega izvora, ki so proizvedeni v skladu z nižjimi standardi; |
| --- | --- |

48.

poziva EU, naj na mednarodni ravni v okviru Svetovne trgovinske organizacije zaščiti svoje visoke standarde zdravstvenega varstva in dobrega počutja živali, da se bodo po vsem svetu izboljšali standardi zdravstvenega varstva in dobrega počutja živali; priznava, da se evropski proizvajalci soočajo z višjimi stroški zaradi višjih evropskih standardov in da jih je treba zaščititi pred uvoženimi proizvodi živalskega izvora, ki so proizvedeni v skladu z nižjimi standardi;

| 49. | pozdravlja predlagane korake k strategiji izvoza na ravni Skupnosti in poudarja, da mora Komisija storiti vse, da bi izboljšala dostop na trge tretjih držav in odstranila izvozne ovire; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja predlagane korake k strategiji izvoza na ravni Skupnosti in poudarja, da mora Komisija storiti vse, da bi izboljšala dostop na trge tretjih držav in odstranila izvozne ovire;

Steber 3 – Preprečevanje in nadzorovanje nevarnosti, povezanih z živalmi, ter pripravljenost na krize

| 50. | poudarja, da je treba izboljšati raven biološke varnosti pri kmetijskih gospodarstvih, spodbujati vse subjekte, naj povišajo merila, hkrati pa priznati, da lahko kužne bolezni izbruhnejo majhnih in velikih kmetijah, tam, kjer so živali namenjene razvedrilu, v živalskih vrtovih, naravnih rezervatih, v klavnicah in med prevozom ter tranzitom živali; meni, da lahko ukrepi, kot je izolacija novih živali, pripeljanih na kmetijo, izolacija bolnih živali in ureditev premikanja ljudi, zelo vplivajo na omejitev širjenja bolezni; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je treba izboljšati raven biološke varnosti pri kmetijskih gospodarstvih, spodbujati vse subjekte, naj povišajo merila, hkrati pa priznati, da lahko kužne bolezni izbruhnejo majhnih in velikih kmetijah, tam, kjer so živali namenjene razvedrilu, v živalskih vrtovih, naravnih rezervatih, v klavnicah in med prevozom ter tranzitom živali; meni, da lahko ukrepi, kot je izolacija novih živali, pripeljanih na kmetijo, izolacija bolnih živali in ureditev premikanja ljudi, zelo vplivajo na omejitev širjenja bolezni;

| 51. | opozarja, da je reja živali na prostem osnovna značilnost različnih proizvodnih sistemov in je še vedno precej pogosta v nekaterih regijah in pri nekaterih vrstah; ugotavlja, da takšno prakso podpira javnost in jo tudi financira iz javnih sredstev; opozarja, da je ta praksa lahko v nasprotju s cilji biološke varnosti; meni, da mora družba podpreti kmete pri zavarovanju proti višjim tveganjem za zdravje živali, povezanim s temi načini živinoreje, in da je treba uskladiti politične cilje na področjih zdravstvenega varstva živali in zaščite živali; |
| --- | --- |

51.

opozarja, da je reja živali na prostem osnovna značilnost različnih proizvodnih sistemov in je še vedno precej pogosta v nekaterih regijah in pri nekaterih vrstah; ugotavlja, da takšno prakso podpira javnost in jo tudi financira iz javnih sredstev; opozarja, da je ta praksa lahko v nasprotju s cilji biološke varnosti; meni, da mora družba podpreti kmete pri zavarovanju proti višjim tveganjem za zdravje živali, povezanim s temi načini živinoreje, in da je treba uskladiti politične cilje na področjih zdravstvenega varstva živali in zaščite živali;

| 52. | opozarja, da je usposabljanje upraviteljev kmetij in zaposlenih na kmetijah ključno za dobro počutje in zdravstveno varstvo živali; zato podpira spodbujanje usposabljanj in nadaljnjih ukrepov za usposabljanje; |
| --- | --- |

52.

opozarja, da je usposabljanje upraviteljev kmetij in zaposlenih na kmetijah ključno za dobro počutje in zdravstveno varstvo živali; zato podpira spodbujanje usposabljanj in nadaljnjih ukrepov za usposabljanje;

| 53. | čaka na priznanje sistemov upravljanja kakovosti za kategorizacijo tveganja, povezanega z različnimi proizvodnimi sistemi; je prepričan, da je mogoče sisteme živinoreje, ki jih imajo potrošniki raje in ki prinašajo določene težave glede biološke varnosti (živinoreja na prostem), s primernim upravljanjem narediti varnejše; |
| --- | --- |

53.

čaka na priznanje sistemov upravljanja kakovosti za kategorizacijo tveganja, povezanega z različnimi proizvodnimi sistemi; je prepričan, da je mogoče sisteme živinoreje, ki jih imajo potrošniki raje in ki prinašajo določene težave glede biološke varnosti (živinoreja na prostem), s primernim upravljanjem narediti varnejše;

| 54. | meni, da je sledljivost proizvodov na podlagi identifikacije in registracije zelo pomembna za nadzorovanje zdravja živali in preprečevanje bolezni ter za varnost hrane; s tem v zvezi podpira ukrepe za obvezno elektronsko in genetsko identifikacijo in registracijo živali na podlagi DNK na ravni EU in uvajanje celostnega in varnega sistema za spremljanje premikov živali, vendar opozarja, da je tak sistem drag, zlasti za ekonomsko neugodno strukturirane kmetije; poziva Komisijo, naj pomaga kmetom pri visokih stroških, nastalih zaradi nakupov potrebne opreme, in sicer tako, da državam članicam omogoči, da tovrstne ukrepe predvidijo v svojih programih razvoja podeželja; |
| --- | --- |

54.

meni, da je sledljivost proizvodov na podlagi identifikacije in registracije zelo pomembna za nadzorovanje zdravja živali in preprečevanje bolezni ter za varnost hrane; s tem v zvezi podpira ukrepe za obvezno elektronsko in genetsko identifikacijo in registracijo živali na podlagi DNK na ravni EU in uvajanje celostnega in varnega sistema za spremljanje premikov živali, vendar opozarja, da je tak sistem drag, zlasti za ekonomsko neugodno strukturirane kmetije; poziva Komisijo, naj pomaga kmetom pri visokih stroških, nastalih zaradi nakupov potrebne opreme, in sicer tako, da državam članicam omogoči, da tovrstne ukrepe predvidijo v svojih programih razvoja podeželja;

| 55. | opozarja na velike razlike med državami članicami pri količini uničenega goveda zaradi nespoštovanja pravil EU o identifikaciji in registraciji; čaka na pojasnilo Komisije o teh razlikah v EU; |
| --- | --- |

55.

opozarja na velike razlike med državami članicami pri količini uničenega goveda zaradi nespoštovanja pravil EU o identifikaciji in registraciji; čaka na pojasnilo Komisije o teh razlikah v EU;

| 56. | se strinja z mnenjem, da je boljša biološka varnost na mejah zlasti pomembna, ker je EU največji uvoznik hrane na svetu, tudi proizvodov živalskega izvora; meni, da so zaradi tveganja, da se v EU pripeljejo okužene ali obolele živali, na mejah EU potrebni še posebej temeljiti in strogi veterinarski in sanitarni pregledi, ki ne smejo biti omejeni zgolj na preverjanje dokumentov, temveč je treba v okviru teh pregledov ugotoviti, ali so bile živali rejene v skladu s standardi dobrega počutja živali, določenimi v zakonodaji EU; |
| --- | --- |

56.

se strinja z mnenjem, da je boljša biološka varnost na mejah zlasti pomembna, ker je EU največji uvoznik hrane na svetu, tudi proizvodov živalskega izvora; meni, da so zaradi tveganja, da se v EU pripeljejo okužene ali obolele živali, na mejah EU potrebni še posebej temeljiti in strogi veterinarski in sanitarni pregledi, ki ne smejo biti omejeni zgolj na preverjanje dokumentov, temveč je treba v okviru teh pregledov ugotoviti, ali so bile živali rejene v skladu s standardi dobrega počutja živali, določenimi v zakonodaji EU;

| 57. | poudarja pomembnost zdravstvenih pregledov za živali v tretjih državah in poziva Komisijo, naj poveča finančna sredstva svojemu Uradu za prehrano in veterinarstvo; |
| --- | --- |

57.

poudarja pomembnost zdravstvenih pregledov za živali v tretjih državah in poziva Komisijo, naj poveča finančna sredstva svojemu Uradu za prehrano in veterinarstvo;

| 58. | meni, da mora biti veterinarski in carinski nadzor na mejah EU posebno strog, da bi se preprečil nezakonit uvoz ali nezakonita trgovina z živalmi in proizvodi iz živali, saj je v takih primerih tveganje za širjenje bolezni večje; s tem v zvezi opozarja, da je treba veterinarskim službam na zunanjih mejah EU, vključno z morskimi mejami, nuditi pomoč pri organizaciji, usposabljanju in financiranju, zlasti v novih državah članicah, tretjih državah, ki mejijo na EU, in državah v razvoju; nadalje poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo ustrezne načrte za sporočanje javnosti, kakšna tveganja so povezana z zasebnim uvozom živali in proizvodov živalskega porekla; |
| --- | --- |

58.

meni, da mora biti veterinarski in carinski nadzor na mejah EU posebno strog, da bi se preprečil nezakonit uvoz ali nezakonita trgovina z živalmi in proizvodi iz živali, saj je v takih primerih tveganje za širjenje bolezni večje; s tem v zvezi opozarja, da je treba veterinarskim službam na zunanjih mejah EU, vključno z morskimi mejami, nuditi pomoč pri organizaciji, usposabljanju in financiranju, zlasti v novih državah članicah, tretjih državah, ki mejijo na EU, in državah v razvoju; nadalje poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo ustrezne načrte za sporočanje javnosti, kakšna tveganja so povezana z zasebnim uvozom živali in proizvodov živalskega porekla;

| 59. | poziva Svet in Komisijo, naj vzpostavita mehanizme za zagotovitev boljše usklajenosti med carinskimi službami, veterinarskimi službami in organizatorji potovanj, da bi olajšali sodelovanje držav članic med sabo in s tretjimi državami; |
| --- | --- |

59.

poziva Svet in Komisijo, naj vzpostavita mehanizme za zagotovitev boljše usklajenosti med carinskimi službami, veterinarskimi službami in organizatorji potovanj, da bi olajšali sodelovanje držav članic med sabo in s tretjimi državami;

| 60. | poziva Komisijo, naj bistveno okrepi sodelovanje z državami v razvoju in jim omogoči tehnično pomoč ter jim tako pomaga, da bodo lahko izpolnile evropske sanitarne standarde, s tem pa bi tudi zmanjšali tveganje za širjenje bolezni živali iz teh držav v EU; meni, da je treba pri sodelovanju s tretjimi državami na veterinarskem področju dati prednost državam, ki mejijo na EU; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj bistveno okrepi sodelovanje z državami v razvoju in jim omogoči tehnično pomoč ter jim tako pomaga, da bodo lahko izpolnile evropske sanitarne standarde, s tem pa bi tudi zmanjšali tveganje za širjenje bolezni živali iz teh držav v EU; meni, da je treba pri sodelovanju s tretjimi državami na veterinarskem področju dati prednost državam, ki mejijo na EU;

| 61. | poudarja, da je veterinarski nadzor pomemben v kriznih razmerah in za njihovo preprečevanje, saj zagotavlja zgodnje opozarjanje in hitro odkrivanje nevarnosti, povezanih z živalmi; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj preuči možnost vzpostavitve sistema revizij za kmetije, ki jih veterinarji ne obiskujejo redno; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da je veterinarski nadzor pomemben v kriznih razmerah in za njihovo preprečevanje, saj zagotavlja zgodnje opozarjanje in hitro odkrivanje nevarnosti, povezanih z živalmi; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj preuči možnost vzpostavitve sistema revizij za kmetije, ki jih veterinarji ne obiskujejo redno;

| 62. | poudarja, da je treba gospodarskim subjektom, članom veterinarske stroke in njihovim pomočnikom, nadzornim organom ter drugim pristojnim javnim organom zagotoviti učinkovito usposabljanje, da bodo lahko pravočasno odkrivali tveganja v zvezi z živalmi, ter da je treba posodobiti minimalne standarde EU o veterinarskem usposabljanju, podpreti takšno usposabljanje na ravni EU, zagotoviti izvajanje teh standardov in čim prej uskladiti šolske in univerzitetne programe na tem področju; v zvezi s tem meni, da bi lahko evropski sistem akreditacije veterinarskih šol prispeval k doseganju cilja visoke ravni veterinarske izobrazbe; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da je treba gospodarskim subjektom, članom veterinarske stroke in njihovim pomočnikom, nadzornim organom ter drugim pristojnim javnim organom zagotoviti učinkovito usposabljanje, da bodo lahko pravočasno odkrivali tveganja v zvezi z živalmi, ter da je treba posodobiti minimalne standarde EU o veterinarskem usposabljanju, podpreti takšno usposabljanje na ravni EU, zagotoviti izvajanje teh standardov in čim prej uskladiti šolske in univerzitetne programe na tem področju; v zvezi s tem meni, da bi lahko evropski sistem akreditacije veterinarskih šol prispeval k doseganju cilja visoke ravni veterinarske izobrazbe;

| 63. | močno podpira ukrepe za pogostejšo uporabo izrednih cepljenj (za zatiranje ali preprečevanje), ki bi morali voditi k učinkovitejšemu preprečevanju in obvladovanju bolezni v okviru ukrepov za izkoreninjenje bolezni; opozarja, da vzpostavitev učinkovitega sistema cepljenj zahteva, da se lastnikom cepljenih živali zagotovi dohodek, saj imajo lahko težave pri prodaji proizvodov iz cepljenih živali, da se zagotovi ustrezna finančna podpora za spodbujanje uporabe tega sistema ter da se zagotovi, da proizvodi iz cepljenih živali niso deležni nobenih omejitev; poleg tega meni, da je nujno povečati zaloge cepiv v EU; meni tudi, da si je treba z vsemi možnimi sredstvi prizadevati za zmanjšanje števila zakolov in odstranitev zdravih živali, na primer s testi za preverjanje patogenov, ki bodo omogočili normalen zakol živali, pri katerih patogeni niso odkriti; |
| --- | --- |

63.

močno podpira ukrepe za pogostejšo uporabo izrednih cepljenj (za zatiranje ali preprečevanje), ki bi morali voditi k učinkovitejšemu preprečevanju in obvladovanju bolezni v okviru ukrepov za izkoreninjenje bolezni; opozarja, da vzpostavitev učinkovitega sistema cepljenj zahteva, da se lastnikom cepljenih živali zagotovi dohodek, saj imajo lahko težave pri prodaji proizvodov iz cepljenih živali, da se zagotovi ustrezna finančna podpora za spodbujanje uporabe tega sistema ter da se zagotovi, da proizvodi iz cepljenih živali niso deležni nobenih omejitev; poleg tega meni, da je nujno povečati zaloge cepiv v EU; meni tudi, da si je treba z vsemi možnimi sredstvi prizadevati za zmanjšanje števila zakolov in odstranitev zdravih živali, na primer s testi za preverjanje patogenov, ki bodo omogočili normalen zakol živali, pri katerih patogeni niso odkriti;

| 64. | podpira oblikovanje strategij cepljenj za vse ustrezne vrste in bolezni; |
| --- | --- |

64.

podpira oblikovanje strategij cepljenj za vse ustrezne vrste in bolezni;

| 65. | poziva Komisijo in države članice, naj izvedejo ukrepe za zagotovitev nediskriminatornega pretoka proizvodov iz cepljenih živali, saj je uporaba cepljenj v boju proti širjenju kužnih bolezni živali zaradi dosedanjega pomanjkanja takšnih ukrepov zastala; zato med drugim poziva, da se uvede prepoved označevanja proizvodov iz cepljenih živali in oblikujejo učinkovite strategije obveščanja javnosti o neškodljivosti proizvodov iz cepljenih živali ter da vlade, združenja kmetov, potrošniške organizacije in trgovci na drobno in debelo sklenejo konvencije o prostem pretoku proizvodov iz cepljenih živali; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo in države članice, naj izvedejo ukrepe za zagotovitev nediskriminatornega pretoka proizvodov iz cepljenih živali, saj je uporaba cepljenj v boju proti širjenju kužnih bolezni živali zaradi dosedanjega pomanjkanja takšnih ukrepov zastala; zato med drugim poziva, da se uvede prepoved označevanja proizvodov iz cepljenih živali in oblikujejo učinkovite strategije obveščanja javnosti o neškodljivosti proizvodov iz cepljenih živali ter da vlade, združenja kmetov, potrošniške organizacije in trgovci na drobno in debelo sklenejo konvencije o prostem pretoku proizvodov iz cepljenih živali;

| 66. | meni, da je pri ukrepanju ob tveganju, da pride do krize, bistveno zagotoviti, da bodo na razpolago strokovno znanje in humana sredstva za morebiten nujen zakol živali, da se živalim prihrani nepotrebno trpljenje, kar bo priznanje, da so živali živa, čuteča bitja; |
| --- | --- |

66.

meni, da je pri ukrepanju ob tveganju, da pride do krize, bistveno zagotoviti, da bodo na razpolago strokovno znanje in humana sredstva za morebiten nujen zakol živali, da se živalim prihrani nepotrebno trpljenje, kar bo priznanje, da so živali živa, čuteča bitja;

| 67. | opozarja, da so veterinarska zdravila in cepiva za živali dejavnik v zdravstvenem varstvu živali ter da je treba skladno s tem prerazporediti pristojnosti v Komisiji; |
| --- | --- |

67.

opozarja, da so veterinarska zdravila in cepiva za živali dejavnik v zdravstvenem varstvu živali ter da je treba skladno s tem prerazporediti pristojnosti v Komisiji;

Steber 4 – Znanost, inovacije in raziskave

| 68. | poudarja, da igrajo znanstvene raziskave bistveno vlogo v sistemih zdravstvenega varstva živali, saj omogočajo napredek, zlasti pri spremljanju diagnosticiranja in obvladovanja bolezni živali, analizi tveganj, razvoju cepiv, testov in učinkovitih metod zdravljenja, ki morajo temeljiti na znanstvenih dognanjih; v zvezi s tem opozarja na spremembo proračuna za leto 2008, ki jo je vložil Parlament in s katero so se povečala sredstva, dodeljena za razvoj (markirnih) cepiv in metod testiranja; poziva Komisijo, naj učinkovito uporabi ta povečana sredstva; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da igrajo znanstvene raziskave bistveno vlogo v sistemih zdravstvenega varstva živali, saj omogočajo napredek, zlasti pri spremljanju diagnosticiranja in obvladovanja bolezni živali, analizi tveganj, razvoju cepiv, testov in učinkovitih metod zdravljenja, ki morajo temeljiti na znanstvenih dognanjih; v zvezi s tem opozarja na spremembo proračuna za leto 2008, ki jo je vložil Parlament in s katero so se povečala sredstva, dodeljena za razvoj (markirnih) cepiv in metod testiranja; poziva Komisijo, naj učinkovito uporabi ta povečana sredstva;

| 69. | opozarja, da so potrebne podrobnejše znanstvene raziskave vpliva, ki ga ima krma na zdravje živali in posredno na zdravje ljudi; |
| --- | --- |

69.

opozarja, da so potrebne podrobnejše znanstvene raziskave vpliva, ki ga ima krma na zdravje živali in posredno na zdravje ljudi;

| 70. | meni, da raziskave zdravstvenega varstva in dobrega počutja živali, ki spadajo v sedmi okvirni program za raziskave, in druge raziskave na nacionalni in evropski ravni prispevajo k učinkovitejšim ukrepom za zdravstveno varstvo živali; |
| --- | --- |

70.

meni, da raziskave zdravstvenega varstva in dobrega počutja živali, ki spadajo v sedmi okvirni program za raziskave, in druge raziskave na nacionalni in evropski ravni prispevajo k učinkovitejšim ukrepom za zdravstveno varstvo živali;

| 71. | poudarja, da je treba okrepiti mrežo referenčnih laboratorijev Skupnosti in nacionalnih referenčnih laboratorijev za obravnavo bolezni živali, pri čemer je treba izpostaviti že obstoječe mreže, ter se strinja, da je treba uporabljati znanstvene in enotne metode testiranja, ki jih potrdijo in sprejmejo v OIE in v tretjih državah in so torej veljavne na trgu; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da je treba okrepiti mrežo referenčnih laboratorijev Skupnosti in nacionalnih referenčnih laboratorijev za obravnavo bolezni živali, pri čemer je treba izpostaviti že obstoječe mreže, ter se strinja, da je treba uporabljati znanstvene in enotne metode testiranja, ki jih potrdijo in sprejmejo v OIE in v tretjih državah in so torej veljavne na trgu;

| 72. | poudarja, da je treba združiti znanstvene informacije o zdravstvenem varstvu in dobrem počutju živali ter razviti sistem informacijske platforme ERANET in evropske tehnološke platforme za globalno zdravstveno varstvo živali; meni, da je treba prednosti in slabosti novih diagnostičnih metod ali takšnih, ki se še razvijajo, kot na primer verižna reakcija s polimerazo, bolje predstaviti in uporabiti v korist živali in ljudi ob upoštevanju zaščite živali in svetovne oskrbe ljudi z varno hrano, zlasti v novih državah članicah; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da je treba združiti znanstvene informacije o zdravstvenem varstvu in dobrem počutju živali ter razviti sistem informacijske platforme ERANET in evropske tehnološke platforme za globalno zdravstveno varstvo živali; meni, da je treba prednosti in slabosti novih diagnostičnih metod ali takšnih, ki se še razvijajo, kot na primer verižna reakcija s polimerazo, bolje predstaviti in uporabiti v korist živali in ljudi ob upoštevanju zaščite živali in svetovne oskrbe ljudi z varno hrano, zlasti v novih državah članicah;

| 73. | poudarja, da je komunikacija s potrošniki pomembna za zagotovitev razumevanja načinov širjenja bolezni živali ter njihovega ogromnega učinka in posledično pomena za oskrbo z varno hrano; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da je komunikacija s potrošniki pomembna za zagotovitev razumevanja načinov širjenja bolezni živali ter njihovega ogromnega učinka in posledično pomena za oskrbo z varno hrano;

| 74. | je trdno prepričan, da je treba prepovedati kloniranje živali v ekonomske namene; |
| --- | --- |

74.

je trdno prepričan, da je treba prepovedati kloniranje živali v ekonomske namene;

| 75. | je zaskrbljen, da bi evropske standarde lahko ogrozil uvoz iz tretjih držav, v katerih za kmete ne veljajo enake obveznosti glede zdravja in dobrega počutja živali; poziva Komisijo, naj razišče načine za zaščito pred takšno konkurenco iz tretjih držav, vključno z razmislekom o uvoznih ukrepih in vključitvijo te teme v razpravo ustreznih forumov STO; |
| --- | --- |

75.

je zaskrbljen, da bi evropske standarde lahko ogrozil uvoz iz tretjih držav, v katerih za kmete ne veljajo enake obveznosti glede zdravja in dobrega počutja živali; poziva Komisijo, naj razišče načine za zaščito pred takšno konkurenco iz tretjih držav, vključno z razmislekom o uvoznih ukrepih in vključitvijo te teme v razpravo ustreznih forumov STO;

| 76. | meni, da lahko zamude pri sprejemanju ukrepov za zagotovitev, da se uvaža le brazilska govedina, pridobljena iz goveda, pri katerem nista bili ugotovljeni slinavka in parkljevka, povzročijo zmanjšanje zaupanja javnosti v evropski sistem zdravstvenega varstva živali; |
| --- | --- |

76.

meni, da lahko zamude pri sprejemanju ukrepov za zagotovitev, da se uvaža le brazilska govedina, pridobljena iz goveda, pri katerem nista bili ugotovljeni slinavka in parkljevka, povzročijo zmanjšanje zaupanja javnosti v evropski sistem zdravstvenega varstva živali;

| 77. | poziva Komisijo k zagotovitvi, da rezultat pogajanj STO ne bo ogrozil sposobnosti evropskih kmetov, da ohranjajo in izboljšajo standarde zdravja in dobrega počutja živali; meni, da je možnost, da se uvoženi proizvodi podredijo istim zahtevam, kot veljajo za evropske proizvode, pomemben dejavnik za zagotovitev uravnoteženega izida pogajanj; |
| --- | --- |

77.

poziva Komisijo k zagotovitvi, da rezultat pogajanj STO ne bo ogrozil sposobnosti evropskih kmetov, da ohranjajo in izboljšajo standarde zdravja in dobrega počutja živali; meni, da je možnost, da se uvoženi proizvodi podredijo istim zahtevam, kot veljajo za evropske proizvode, pomemben dejavnik za zagotovitev uravnoteženega izida pogajanj;

| 78. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v izidu pogajanj STO jajca opredeljena kot občutljiv proizvod, da bi zavarovali napredek, dosežen na področju zdravja in dobrega počutja živali na tem področju kmetovanja; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v izidu pogajanj STO jajca opredeljena kot občutljiv proizvod, da bi zavarovali napredek, dosežen na področju zdravja in dobrega počutja živali na tem področju kmetovanja;

| 79. | je zaskrbljen ob vse več dokazih o povezavi med naraščajočo mednarodno trgovino z živimi pticami in perutninskimi proizvodi ter razvojem in širjenjem bolezni, kot je ptičja gripa; poziva Komisijo, naj te dokaze razišče in po potrebi pripravi predloge za ustrezno politiko; |
| --- | --- |

79.

je zaskrbljen ob vse več dokazih o povezavi med naraščajočo mednarodno trgovino z živimi pticami in perutninskimi proizvodi ter razvojem in širjenjem bolezni, kot je ptičja gripa; poziva Komisijo, naj te dokaze razišče in po potrebi pripravi predloge za ustrezno politiko;

| 80. | pozdravlja namen Komisije, da upošteva obveznosti STO v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi (SPS), vendar meni, da to ne sme odvzeti možnosti – izrecno jo dopušča sporazum STO o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov – uvedbe ukrepov, ki vodijo k višjim standardom zaščite, kadar je to znanstveno dovolj utemeljeno; poleg tega meni, da je pomembno spodbujati sprejetje takih ukrepov na mednarodni ravni, da bi bila prizadevanja za izboljšanje položaja uspešna; |
| --- | --- |

80.

pozdravlja namen Komisije, da upošteva obveznosti STO v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi (SPS), vendar meni, da to ne sme odvzeti možnosti – izrecno jo dopušča sporazum STO o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov – uvedbe ukrepov, ki vodijo k višjim standardom zaščite, kadar je to znanstveno dovolj utemeljeno; poleg tega meni, da je pomembno spodbujati sprejetje takih ukrepov na mednarodni ravni, da bi bila prizadevanja za izboljšanje položaja uspešna;

| 81. | meni, da mora nova generacija sporazumov o prosti trgovini z Indijo, Korejo in državami jugovzhodne Azije vsebovati uravnoteženo poglavje o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih ter o dobrem počutju živali; |
| --- | --- |

81.

meni, da mora nova generacija sporazumov o prosti trgovini z Indijo, Korejo in državami jugovzhodne Azije vsebovati uravnoteženo poglavje o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih ter o dobrem počutju živali;

| 82. | poziva Komisijo, naj zdravje in dobro počutje živali vključi v vse svoje razvojne programe, da bi dosegli usklajenost z notranjim pristopom in koristi teh politik razširili na partnerske države; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisijo, naj zdravje in dobro počutje živali vključi v vse svoje razvojne programe, da bi dosegli usklajenost z notranjim pristopom in koristi teh politik razširili na partnerske države;

| 83. | poziva Komisijo k sklenitvi protokolov s področja veterine s potencialnimi izvoznimi trgi, na primer s kitajskim trgom; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisijo k sklenitvi protokolov s področja veterine s potencialnimi izvoznimi trgi, na primer s kitajskim trgom;

*

- *

| 84. | naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

84.

naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/98

---

Strategija EU za tretje zasedanje pogodbenic Aarhuške konvencije

P6_TA(2008)0236

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o strategiji EU za tretje zasedanje pogodbenic Aarhuške konvencije v Rigi, Latvija

(2009/C 279 E/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, sodelovanju javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah z dne 25. junija 1998 ter bližnjega tretjega zasedanja pogodbenic (MOP-3), ki bo potekalo v Rigi, Latvija, od 11. do 13. junija 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, sodelovanju javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah z dne 25. junija 1998 ter bližnjega tretjega zasedanja pogodbenic (MOP-3), ki bo potekalo v Rigi, Latvija, od 11. do 13. junija 2008,

| — | ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor B6-0157/2008 Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor B6-0157/2008 Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je Aarhuška konvencija pričela veljati 30. oktobra 2001, |
| --- | --- |

A.

ker je Aarhuška konvencija pričela veljati 30. oktobra 2001,

| B. | ker je bila junija 2008 deseta obletnica konvencije, |
| --- | --- |

B.

ker je bila junija 2008 deseta obletnica konvencije,

| C. | ker je Aarhuško konvencijo 17. februarja 2005 (1) ratificirala Evropska skupnost in vse države članice razen ene, |
| --- | --- |

C.

ker je Aarhuško konvencijo 17. februarja 2005 (1) ratificirala Evropska skupnost in vse države članice razen ene,

| D. | ker je do danes Aarhuško konvencijo podpisalo 41 pogodbenic, |
| --- | --- |

D.

ker je do danes Aarhuško konvencijo podpisalo 41 pogodbenic,

| E. | ker sta Parlament in Svet že sprejela tri zakonodajne instrumente za izvajanje Aarhuške konvencije (2) in ker Svet še vedno ovira sprejetje zakonodajnega instrumenta za dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah (3), |
| --- | --- |

E.

ker sta Parlament in Svet že sprejela tri zakonodajne instrumente za izvajanje Aarhuške konvencije (2) in ker Svet še vedno ovira sprejetje zakonodajnega instrumenta za dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah (3),

| F. | ker Aarhuška konvencija omogoča javnim organom in državljanom, da prevzamejo osebno in kolektivno odgovornost za zaščito ter izboljšanje okolja za blaginjo sedanjih in prihodnjih generacij ter tako spodbujajo trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

F.

ker Aarhuška konvencija omogoča javnim organom in državljanom, da prevzamejo osebno in kolektivno odgovornost za zaščito ter izboljšanje okolja za blaginjo sedanjih in prihodnjih generacij ter tako spodbujajo trajnostni razvoj,

| G. | ker protokol o registrih izpustov in prenosov onesnaževal (4) prispeva k povečanju odgovornosti podjetij, zmanjševanju onesnaževanja in spodbujanju trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

G.

ker protokol o registrih izpustov in prenosov onesnaževal (4) prispeva k povečanju odgovornosti podjetij, zmanjševanju onesnaževanja in spodbujanju trajnostnega razvoja,

| 1. | poziva EU, naj prevzame vodilno, pregledno in konstruktivno vlogo v pogajanjih in naj dejavno prispeva k dolgoročnemu strateškemu načrtu konvencije, tudi z morebitno razširitvijo njenega obsega, tako da bodo za trajnostni razvoj v vseh njegovih razsežnostih veljala enaka načela preglednosti, sodelovanja in odgovornosti; |
| --- | --- |

1.

poziva EU, naj prevzame vodilno, pregledno in konstruktivno vlogo v pogajanjih in naj dejavno prispeva k dolgoročnemu strateškemu načrtu konvencije, tudi z morebitno razširitvijo njenega obsega, tako da bodo za trajnostni razvoj v vseh njegovih razsežnostih veljala enaka načela preglednosti, sodelovanja in odgovornosti;

| 2. | meni, da bo MOP-3 dobra priložnost tako za oceno doslej doseženega napredka kot za razmislek o bodočih izzivih; meni, da bi moralo biti zagotavljanje učinkovitega izvajanja konvencije v prihodnosti ključna prednostna naloga; |
| --- | --- |

2.

meni, da bo MOP-3 dobra priložnost tako za oceno doslej doseženega napredka kot za razmislek o bodočih izzivih; meni, da bi moralo biti zagotavljanje učinkovitega izvajanja konvencije v prihodnosti ključna prednostna naloga;

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se s sklepi, sprejetimi na MOP-3, konvencija nadalje izvaja in razvija ter da se vzpostavi sinergija med Aarhuško konvencijo in zadevnimi večstranskimi okoljskimi sporazumi; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se s sklepi, sprejetimi na MOP-3, konvencija nadalje izvaja in razvija ter da se vzpostavi sinergija med Aarhuško konvencijo in zadevnimi večstranskimi okoljskimi sporazumi;

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo predvsem, da:






  — | bo dolgoročni strateški načrt vključeval določbe o krepitvi ozaveščenosti javnosti o njenih pravicah in dolžnostih, ki izhajajo iz Aarhuške konvencije; |
| --- | --- | --- |

4.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo predvsem, da:

—

bo dolgoročni strateški načrt vključeval določbe o krepitvi ozaveščenosti javnosti o njenih pravicah in dolžnostih, ki izhajajo iz Aarhuške konvencije;

| — | MOP-3 pojasnjuje pogoje za pričetek veljave predloga spremembe o gensko spremenjenih organizmih iz leta 2005 (5) in vseh prihodnjih sprememb konvencije, da bi zagotovili njihovo zgodnje izvajanje; |
| --- | --- |

—

MOP-3 pojasnjuje pogoje za pričetek veljave predloga spremembe o gensko spremenjenih organizmih iz leta 2005 (5) in vseh prihodnjih sprememb konvencije, da bi zagotovili njihovo zgodnje izvajanje;

| — | se sprejmejo predvidljivi, stabilni in ustrezni finančni sporazumi za konvencijo; |
| --- | --- |

—

se sprejmejo predvidljivi, stabilni in ustrezni finančni sporazumi za konvencijo;

| — | se na podlagi pridobljenih izkušenj dodatno izboljša mehanizem privolitve; |
| --- | --- |

—

se na podlagi pridobljenih izkušenj dodatno izboljša mehanizem privolitve;

| — | se bo delo za dostop do pravnega varstva nadaljevalo, pri čemer je treba zagotoviti, da se bodo javni organi na vseh vladnih ravneh popolnoma zavedali svojih dolžnosti, ki izhajajo iz Aarhuške konvencije, in da se jih bo spodbujalo, da poskrbijo za človeške, finančne in materialne vire, potrebne za izpolnjevanje teh dolžnosti; |
| --- | --- |

—

se bo delo za dostop do pravnega varstva nadaljevalo, pri čemer je treba zagotoviti, da se bodo javni organi na vseh vladnih ravneh popolnoma zavedali svojih dolžnosti, ki izhajajo iz Aarhuške konvencije, in da se jih bo spodbujalo, da poskrbijo za človeške, finančne in materialne vire, potrebne za izpolnjevanje teh dolžnosti;

| — | bodo podpisnice sprejele potrebne pravne in proračunske ukrepe za dosledno izvajanje tretjega stebra konvencije, da bodo na voljo učinkovita sredstva za dostop do pravnega varstva in da bo dostop do postopkov pravičen, pravočasen in ne preveč drag; |
| --- | --- |

—

bodo podpisnice sprejele potrebne pravne in proračunske ukrepe za dosledno izvajanje tretjega stebra konvencije, da bodo na voljo učinkovita sredstva za dostop do pravnega varstva in da bo dostop do postopkov pravičen, pravočasen in ne preveč drag;

| — | bo ustanovljena delovna skupina za oceno izvajanja stebra konvencije, povezanega z udeležbo javnosti, ki bo po potrebi oblikovala predloge za izboljšanje konvencije; |
| --- | --- |

—

bo ustanovljena delovna skupina za oceno izvajanja stebra konvencije, povezanega z udeležbo javnosti, ki bo po potrebi oblikovala predloge za izboljšanje konvencije;

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj nadaljujejo zakonodajno delo, da bi sprejele zakonodajni instrument, ki izvaja člen 9 konvencije v okviru Evropske unije, saj ta zadnji preostali steber še ni bil v celoti prenesen v zakonodajo Skupnosti; pozdravlja načrt Komisije za organizacijo konference o dostopu do pravnega varstva junija 2008, ki bi zakonodajnemu delu znotraj Skupnosti dala dodaten zagon; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in države članice, naj nadaljujejo zakonodajno delo, da bi sprejele zakonodajni instrument, ki izvaja člen 9 konvencije v okviru Evropske unije, saj ta zadnji preostali steber še ni bil v celoti prenesen v zakonodajo Skupnosti; pozdravlja načrt Komisije za organizacijo konference o dostopu do pravnega varstva junija 2008, ki bi zakonodajnemu delu znotraj Skupnosti dala dodaten zagon;

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo sinergijo in povezavo z drugimi pomembnimi mednarodnimi organizacijami in konvencijami, zlasti s kartagenskim protokolom o biološki varnosti, vendar meni, da je Aarhuška konvencija ustrezen forum za odločanje o horizontalnih načelih dostopa javnosti do informacij, sodelovanja in dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo sinergijo in povezavo z drugimi pomembnimi mednarodnimi organizacijami in konvencijami, zlasti s kartagenskim protokolom o biološki varnosti, vendar meni, da je Aarhuška konvencija ustrezen forum za odločanje o horizontalnih načelih dostopa javnosti do informacij, sodelovanja in dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah;

| 7. | poziva Komisijo, naj bo z doslednim izvajanem Aarhuške konvencije v zgled javnim organom držav članic; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj bo z doslednim izvajanem Aarhuške konvencije v zgled javnim organom držav članic;

| 8. | poziva države, ki tega še niso storile, naj ratificirajo Aarhuško konvencijo in protokol o registrih izpustov in prenosov onesnaževal ter naj spodbujajo druge države izven gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo, da postanejo pogodbenice konvencije; |
| --- | --- |

8.

poziva države, ki tega še niso storile, naj ratificirajo Aarhuško konvencijo in protokol o registrih izpustov in prenosov onesnaževal ter naj spodbujajo druge države izven gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo, da postanejo pogodbenice konvencije;

| 9. | meni, da morajo poslanci Evropskega parlamenta, ki so člani delegacije Evropske skupnosti, igrati pomembno vlogo v tem pogledu in zato pričakuje, da bodo lahko na usklajevalnih sestankih EU v Rigi lahko sodelovali brez pravice govora; |
| --- | --- |

9.

meni, da morajo poslanci Evropskega parlamenta, ki so člani delegacije Evropske skupnosti, igrati pomembno vlogo v tem pogledu in zato pričakuje, da bodo lahko na usklajevalnih sestankih EU v Rigi lahko sodelovali brez pravice govora;

| 10. | poziva predsednika, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo s prošnjo, naj jo posreduje tudi vsem pogodbenicam, ki niso članice EU. |
| --- | --- |

10.

poziva predsednika, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo s prošnjo, naj jo posreduje tudi vsem pogodbenicam, ki niso članice EU.

---

(1)  Sklep Sveta 2005/370/ES z dne 17. februarja 2005 o sklenitvi Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, v imenu Evropske skupnosti (UL L 124, 17.5.2005, str. 1).

(2)  Direktiva 2003/4/ES o dostopu javnosti do informacij o okolju (UL L 41, 14.2.2003, str. 26); Direktiva 2003/35/ES o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem (UL L 156, 25.6.2003, str. 17); Uredba (ES) št. 1367/2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

(3)  Predlog direktive o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (KOM(2003)0624).

(4)  Sklep Sveta 2006/61/ES z dne 2. decembra 2005 o sklenitvi Protokola ZN-EKE o registrih izpustov in prenosov onesnaževal, v imenu Evropske skupnosti (UL L 32, 4.2.2006, str. 54).

(5)  Odobreno v imenu Evropske Skupnosti s Sklepom Sveta 2006/957/ES z dne 18. decembra 2006 o odobritvi, v imenu Evropske skupnosti, spremembe Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (UL L 386, 29.12.2006, str. 46).

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/100 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/100

---

Ukrepi po Pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomoči

P6_TA(2008)0237

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o ukrepih po Pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomoči (2008/2048(INI))

(2009/C 279 E/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 177 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 177 Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Kodeks ravnanja EU o delitvi dela v razvojni politiki (KOM(2007)0072), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Kodeks ravnanja EU o delitvi dela v razvojni politiki (KOM(2007)0072),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o pomoči EU za trgovino (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o pomoči EU za trgovino (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o okrepitvi in izboljšanju sodelovanja: paket 2006 o učinkovitosti pomoči za leto 2006 z dne 28. septembra 2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o okrepitvi in izboljšanju sodelovanja: paket 2006 o učinkovitosti pomoči za leto 2006 z dne 28. septembra 2006 (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Pomoč EU: nuditi več, hitreje in bolje (KOM(2006)0087), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Pomoč EU: nuditi več, hitreje in bolje (KOM(2006)0087),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Okrepiti evropski vpliv: skupni okvir za izdelavo državnih strateških dokumentov in skupno večletno načrtovanje“ (KOM(2006)0088), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Okrepiti evropski vpliv: skupni okvir za izdelavo državnih strateških dokumentov in skupno večletno načrtovanje“ (KOM(2006)0088),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Financiranje za razvoj in učinkovitost pomoči – Izzivi večanja obsega pomoči EU v obdobju 2006–2010 (KOM(2006)0085), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Financiranje za razvoj in učinkovitost pomoči – Izzivi večanja obsega pomoči EU v obdobju 2006–2010 (KOM(2006)0085),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Pospeševanje napredka v smeri doseganja razvojnih ciljev novega tisočletja – financiranje razvoja in učinkovitost pomoči (KOM(2005)0133), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Pospeševanje napredka v smeri doseganja razvojnih ciljev novega tisočletja – financiranje razvoja in učinkovitost pomoči (KOM(2005)0133),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom Skladnost politike za razvoj – Pospeševanje napredka v smeri uresničevanja razvojnih ciljev novega tisočletja (KOM(2005)0134), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom Skladnost politike za razvoj – Pospeševanje napredka v smeri uresničevanja razvojnih ciljev novega tisočletja (KOM(2005)0134),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Prenos soglasja iz Monterreyja v prakso: prispevek Evropske unije (KOM(2004)0150), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Prenos soglasja iz Monterreyja v prakso: prispevek Evropske unije (KOM(2004)0150),

| — | ob upoštevanju Skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic v okviru Sveta ter Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije „Evropsko soglasje“ (Evropsko soglasje o razvoju), ki je bilo podpisano 20. decembra 2005 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic v okviru Sveta ter Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije „Evropsko soglasje“ (Evropsko soglasje o razvoju), ki je bilo podpisano 20. decembra 2005 (3),

| — | ob upoštevanju Rimske deklaracije o usklajevanju, sprejete 25. februarja 2003 na forumu na visoki ravni o usklajevanju v Rimu, ter Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči (Pariška deklaracija), sprejete 2. marca 2005 na forumu na visoki ravni o usklajevanju in prilagajanju za učinkovitost pomoči v Parizu (pariški forum na visoki ravni), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimske deklaracije o usklajevanju, sprejete 25. februarja 2003 na forumu na visoki ravni o usklajevanju v Rimu, ter Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči (Pariška deklaracija), sprejete 2. marca 2005 na forumu na visoki ravni o usklajevanju in prilagajanju za učinkovitost pomoči v Parizu (pariški forum na visoki ravni),

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov (ZN) A/RES/55/2 o Deklaraciji tisočletja Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov (ZN) A/RES/55/2 o Deklaraciji tisočletja Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju soglasja iz Monterreyja, sprejetega na mednarodni konferenci Združenih narodov o financiranju za razvoj z dne 21. in 22. marca 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju soglasja iz Monterreyja, sprejetega na mednarodni konferenci Združenih narodov o financiranju za razvoj z dne 21. in 22. marca 2002,

| — | ob upoštevanju glavnih ugotovitev in priporočil Odbora za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) iz medsebojnega pregleda Evropske skupnosti iz leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glavnih ugotovitev in priporočil Odbora za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) iz medsebojnega pregleda Evropske skupnosti iz leta 2007,

| — | ob upoštevanju glavnih ugotovitev študije iz leta 2007 z naslovom „Kako učinkovita je pomoč EU na terenu“, ki jo je naročil njegov Odbor za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glavnih ugotovitev študije iz leta 2007 z naslovom „Kako učinkovita je pomoč EU na terenu“, ki jo je naročil njegov Odbor za razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila ZN o razvojnih ciljih tisočletja za leto 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ZN o razvojnih ciljih tisočletja za leto 2007,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A6-0171/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A6-0171/2008),

| A. | ker je bilo ob tekočem pregledu učinkovitosti pomoči ugotovljeno, da razvojna pomoč zaradi slabe usklajenosti donatorjev ter preveč projektov in programov z različnimi postopki ne deluje optimalno, |
| --- | --- |

A.

ker je bilo ob tekočem pregledu učinkovitosti pomoči ugotovljeno, da razvojna pomoč zaradi slabe usklajenosti donatorjev ter preveč projektov in programov z različnimi postopki ne deluje optimalno,

| B. | ker je zaradi neoptimalnega delovanja raven odgovornosti nižja, programi so manj učinkoviti, države v razvoju pa so preobremenjene z zahtevami donatorjev, in ker so razlike med tako imenovanimi „ljubljenčki“ in „sirotami“ donatorjev, zapostavljeni pa so ključni sektorji, kot so zdravstvo, izobraževanje in programi za spodbujanje enakosti med spoloma, |
| --- | --- |

B.

ker je zaradi neoptimalnega delovanja raven odgovornosti nižja, programi so manj učinkoviti, države v razvoju pa so preobremenjene z zahtevami donatorjev, in ker so razlike med tako imenovanimi „ljubljenčki“ in „sirotami“ donatorjev, zapostavljeni pa so ključni sektorji, kot so zdravstvo, izobraževanje in programi za spodbujanje enakosti med spoloma,

| C. | ker EU zagotavlja več kot polovico celotne uradne razvojne pomoči na svetu in ima zmogljivost, da postane najučinkovitejša donatorka, zato bi zato morala prevzeti mednarodno vodilno vlogo pri spodbujanju reform, ki so potrebne za izboljšanje učinkovitosti pomoči, |
| --- | --- |

C.

ker EU zagotavlja več kot polovico celotne uradne razvojne pomoči na svetu in ima zmogljivost, da postane najučinkovitejša donatorka, zato bi zato morala prevzeti mednarodno vodilno vlogo pri spodbujanju reform, ki so potrebne za izboljšanje učinkovitosti pomoči,

| D. | ker je splošni cilj razvojne politike EU izkoreninjenje revščine v okviru nove arhitekture pomoči, katere cilj je uresničevanje razvojnih ciljev novega tisočletja, |
| --- | --- |

D.

ker je splošni cilj razvojne politike EU izkoreninjenje revščine v okviru nove arhitekture pomoči, katere cilj je uresničevanje razvojnih ciljev novega tisočletja,

| E. | ker so gospodarski razvoj, družbeni razvoj in varstvo okolja medsebojno odvisni in tesno povezani s trajnostnim razvojem, v okviru katerega si prizadevamo izboljšati kakovost življenja za vse, kot je predvideno v odstavku 36 Pekinške deklaracije, sprejete 15. septembra 1995 na četrti svetovni konferenci o ženskah v Pekingu, |
| --- | --- |

E.

ker so gospodarski razvoj, družbeni razvoj in varstvo okolja medsebojno odvisni in tesno povezani s trajnostnim razvojem, v okviru katerega si prizadevamo izboljšati kakovost življenja za vse, kot je predvideno v odstavku 36 Pekinške deklaracije, sprejete 15. septembra 1995 na četrti svetovni konferenci o ženskah v Pekingu,

| F. | ker je varstvo okolja med prednostnimi nalogami EU in ker mora zato Komisija ta cilj upoštevati pri izvajanju vseh politik v zvezi z državami v razvoju, |
| --- | --- |

F.

ker je varstvo okolja med prednostnimi nalogami EU in ker mora zato Komisija ta cilj upoštevati pri izvajanju vseh politik v zvezi z državami v razvoju,

| G. | ker Komisija želi biti predlagateljica agende o učinkovitosti pomoči, v zvezi s katero ima dva tesno povezana cilja: (i) izvajanje Pariške deklaracije in izboljšanje kakovosti lastnih programov pomoči; ter (ii) pomoč državam članicam pri izvajanju Pariške deklaracije in izboljšanju učinkovitosti njihove pomoči, |
| --- | --- |

G.

ker Komisija želi biti predlagateljica agende o učinkovitosti pomoči, v zvezi s katero ima dva tesno povezana cilja: (i) izvajanje Pariške deklaracije in izboljšanje kakovosti lastnih programov pomoči; ter (ii) pomoč državam članicam pri izvajanju Pariške deklaracije in izboljšanju učinkovitosti njihove pomoči,

| H. | ker nedavni podatki OECD kažejo, da se je splošno gledano pomoč EU v letu 2007 občutno zmanjšala, |
| --- | --- |

H.

ker nedavni podatki OECD kažejo, da se je splošno gledano pomoč EU v letu 2007 občutno zmanjšala,

| I. | ker bi morale zaveze EU o dajanju več in kakovostnejše pomoči zajemati povečanje uradne razvojne pomoči na 0,56 % bruto nacionalnega dohodka do leta 2010, razvoj novih in predvidljivejših ter manj nestalnih mehanizmov pomoči ob hkratnem spodbujanju večje usklajenosti in dopolnjevanja z usmerjanjem v skupno večletno načrtovanje, ki temelji na načrtih in sistemih partnerskih držav, dodatno sprostitev pomoči in spremembo tehnične pomoči, da bo ustrezala nacionalnim prednostnim nalogam; ker se je odstotek bruto nacionalnega dohodka, namenjenega uradni razvojni pomoči, od leta 2006 do 2007 prvič po letu 2000 zmanjšal z 0,41 % na 0,38 % in ker mora zato EU podvojiti svoja prizadevanja za uresničitev cilja, predvidenega v razvojnih ciljih tisočletja, v skladu s katerim naj bi EU leta 2015 namenila uradni razvojni pomoči 0,7 % bruto nacionalnega dohodka, |
| --- | --- |

I.

ker bi morale zaveze EU o dajanju več in kakovostnejše pomoči zajemati povečanje uradne razvojne pomoči na 0,56 % bruto nacionalnega dohodka do leta 2010, razvoj novih in predvidljivejših ter manj nestalnih mehanizmov pomoči ob hkratnem spodbujanju večje usklajenosti in dopolnjevanja z usmerjanjem v skupno večletno načrtovanje, ki temelji na načrtih in sistemih partnerskih držav, dodatno sprostitev pomoči in spremembo tehnične pomoči, da bo ustrezala nacionalnim prednostnim nalogam; ker se je odstotek bruto nacionalnega dohodka, namenjenega uradni razvojni pomoči, od leta 2006 do 2007 prvič po letu 2000 zmanjšal z 0,41 % na 0,38 % in ker mora zato EU podvojiti svoja prizadevanja za uresničitev cilja, predvidenega v razvojnih ciljih tisočletja, v skladu s katerim naj bi EU leta 2015 namenila uradni razvojni pomoči 0,7 % bruto nacionalnega dohodka,

| J. | ker člen 180 Pogodbe ES skupaj s členom 188 D, dodanim z Lizbonsko pogodbo, določa, da se politika razvojnega sodelovanja Unije ter politike držav članic med seboj dopolnjujejo in krepijo, pri čemer si morajo države članice in Unija prizadevati za večjo usklajenost donatorjev in boljšo delitev dela, kar bo prispevalo k večji učinkovitosti pomoči, |
| --- | --- |

J.

ker člen 180 Pogodbe ES skupaj s členom 188 D, dodanim z Lizbonsko pogodbo, določa, da se politika razvojnega sodelovanja Unije ter politike držav članic med seboj dopolnjujejo in krepijo, pri čemer si morajo države članice in Unija prizadevati za večjo usklajenost donatorjev in boljšo delitev dela, kar bo prispevalo k večji učinkovitosti pomoči,

| K. | ker obstaja tveganje, da bodo ambiciozni cilji Evropskega soglasja o razvoju, vključno z drugimi političnimi cilji, na primer v zvezi z migracijami in trgovino, prenehali poudarjati razvoj ter ogrozili soglasje, doseženo z mednarodno agendo pomoči za zmanjšanje revščine, zaradi pomanjkanja skladnosti med različnimi politikami EU in ker je v zvezi s tem v odstavku 35 Evropskega soglasja o razvoju zapisano, da je „pomembno [...], da politike, ki zadevajo tudi druga področja poleg razvoja, pripomorejo k prizadevanjem držav v razvoju pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja“, |
| --- | --- |

K.

ker obstaja tveganje, da bodo ambiciozni cilji Evropskega soglasja o razvoju, vključno z drugimi političnimi cilji, na primer v zvezi z migracijami in trgovino, prenehali poudarjati razvoj ter ogrozili soglasje, doseženo z mednarodno agendo pomoči za zmanjšanje revščine, zaradi pomanjkanja skladnosti med različnimi politikami EU in ker je v zvezi s tem v odstavku 35 Evropskega soglasja o razvoju zapisano, da je „pomembno [...], da politike, ki zadevajo tudi druga področja poleg razvoja, pripomorejo k prizadevanjem držav v razvoju pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja“,

| L. | ker je zaradi bega možganov v državah v razvoju prišlo do kritičnega pomanjkanja delavcev in drugih ključnih kvalificiranih kadrov, tako da pomoč na terenu pogosto ni učinkovito dodeljena, |
| --- | --- |

L.

ker je zaradi bega možganov v državah v razvoju prišlo do kritičnega pomanjkanja delavcev in drugih ključnih kvalificiranih kadrov, tako da pomoč na terenu pogosto ni učinkovito dodeljena,

| M. | ker sistem pomoči postaja vedno bolj zapleten, pri čemer je zanj značilno širjenje kanalov pomoči, razdrobljenost dotoka pomoči, večje namensko rezerviranje pomoči, vedno večji vpliv nastajajočih gospodarstev pri sodelovanju z državami v razvoju, zaradi česar je pomoč razdrobljena, medtem ko se dejavnosti donatorjev na globalni, nacionalni ali sektorski ravni prekrivajo, |
| --- | --- |

M.

ker sistem pomoči postaja vedno bolj zapleten, pri čemer je zanj značilno širjenje kanalov pomoči, razdrobljenost dotoka pomoči, večje namensko rezerviranje pomoči, vedno večji vpliv nastajajočih gospodarstev pri sodelovanju z državami v razvoju, zaradi česar je pomoč razdrobljena, medtem ko se dejavnosti donatorjev na globalni, nacionalni ali sektorski ravni prekrivajo,

| N. | ker bo v naslednjih letih eden od institucionalnih izzivov, kako najbolje vključiti 12 novih članic EU v njihovo vlogo nastajajočih donatorjev, ker nekateri od teh donatorjev težko upoštevajo standardne smernice za razvojno sodelovanje v okviru sistema pomoči, ki ga spodbuja Odbor za razvojno pomoč OECD, |
| --- | --- |

N.

ker bo v naslednjih letih eden od institucionalnih izzivov, kako najbolje vključiti 12 novih članic EU v njihovo vlogo nastajajočih donatorjev, ker nekateri od teh donatorjev težko upoštevajo standardne smernice za razvojno sodelovanje v okviru sistema pomoči, ki ga spodbuja Odbor za razvojno pomoč OECD,

| O. | ker lahko takšne razmere ovirajo učinkovito zagotavljanje pomoči, |
| --- | --- |

O.

ker lahko takšne razmere ovirajo učinkovito zagotavljanje pomoči,

| P. | ker sedanji sistem dodeljevanja pomoči pogosto ni zadovoljiv, saj je veliko revnim državam ali težavnim področjem, na primer zdravstvu, socialni koheziji in enakosti med spoloma, dodeljeno premalo pomoči, |
| --- | --- |

P.

ker sedanji sistem dodeljevanja pomoči pogosto ni zadovoljiv, saj je veliko revnim državam ali težavnim področjem, na primer zdravstvu, socialni koheziji in enakosti med spoloma, dodeljeno premalo pomoči,

| Q. | ker je EU zavezana obravnavanju vprašanja držav in sektorjev, ki ne prejemajo pomoči, ali zapostavljenih držav in sektorjev v okviru zgoraj omenjenega Kodeksa ravnanja EU o delitvi dela v razvojni politiki, in začenja obravnavati sredstva za nestabilne razmere, |
| --- | --- |

Q.

ker je EU zavezana obravnavanju vprašanja držav in sektorjev, ki ne prejemajo pomoči, ali zapostavljenih držav in sektorjev v okviru zgoraj omenjenega Kodeksa ravnanja EU o delitvi dela v razvojni politiki, in začenja obravnavati sredstva za nestabilne razmere,

| R. | ker so Evropski parlament, prek nadzornega mehanizma instrumenta razvojnega sodelovanja, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1905/2006 (4), in posamezne države članice izrazili zaskrbljenost, da osnovni cilj izkoreninjenja revščine ni vedno viden na terenu, |
| --- | --- |

R.

ker so Evropski parlament, prek nadzornega mehanizma instrumenta razvojnega sodelovanja, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1905/2006 (4), in posamezne države članice izrazili zaskrbljenost, da osnovni cilj izkoreninjenja revščine ni vedno viden na terenu,

| S. | ker je veliko študij pokazalo, da je učinkovita odgovornost za uporabo pomoči, ki vključuje sodelovanje državljanov, eden od ključnih pokazateljev učinkovitosti pomoči, vendar je v zvezi s pomočjo še vedno premalo preglednosti in odprtosti; ker imajo zaradi pomanjkanja preglednosti vlade, lokalni organi in civilna družba v državah prejemnicah oviran dostop do informacij, kar najbolj ovira učinkovitejšo dodeljevanje pomoči, |
| --- | --- |

S.

ker je veliko študij pokazalo, da je učinkovita odgovornost za uporabo pomoči, ki vključuje sodelovanje državljanov, eden od ključnih pokazateljev učinkovitosti pomoči, vendar je v zvezi s pomočjo še vedno premalo preglednosti in odprtosti; ker imajo zaradi pomanjkanja preglednosti vlade, lokalni organi in civilna družba v državah prejemnicah oviran dostop do informacij, kar najbolj ovira učinkovitejšo dodeljevanje pomoči,

| T. | ker se pomoč pogosto izplačuje v skladu s prednostnimi nalogami in časovnimi razporedi donatorjev ter brez zadostnega upoštevanja nacionalnega načrtovanja in razvojnih prednostnih nalog ali nacionalnega proračunskega časovnega okvira ter brez zadostne skladnosti z njimi, zaradi česar prejemniki zelo težko pripravijo učinkovite proračune ali načrtujejo vnaprej, hkrati pa parlamenti, civilna družba in drugi težko spremljajo dotok in učinkovitost pomoči, |
| --- | --- |

T.

ker se pomoč pogosto izplačuje v skladu s prednostnimi nalogami in časovnimi razporedi donatorjev ter brez zadostnega upoštevanja nacionalnega načrtovanja in razvojnih prednostnih nalog ali nacionalnega proračunskega časovnega okvira ter brez zadostne skladnosti z njimi, zaradi česar prejemniki zelo težko pripravijo učinkovite proračune ali načrtujejo vnaprej, hkrati pa parlamenti, civilna družba in drugi težko spremljajo dotok in učinkovitost pomoči,

| U. | ker je uporaba nacionalnih sistemov ključni element učinkovitosti pomoči ter velja za pomembno sredstvo za povečanje odgovornosti partnerskih držav za oblikovanje in uresničevanje politike; ker se zato pričakuje, da bo uporaba nacionalnih sistemov okrepila nacionalne razvojne strategije in izvajalske okvire partnerskih držav, |
| --- | --- |

U.

ker je uporaba nacionalnih sistemov ključni element učinkovitosti pomoči ter velja za pomembno sredstvo za povečanje odgovornosti partnerskih držav za oblikovanje in uresničevanje politike; ker se zato pričakuje, da bo uporaba nacionalnih sistemov okrepila nacionalne razvojne strategije in izvajalske okvire partnerskih držav,

| V. | ker je v skladu z nedavno raziskavo OECD o spremljanju Pariške deklaracije pomanjkanje tehnične pomoči, ki bi bila odvisna od povpraševanja, ključno vprašanje za vlade držav v razvoju, saj je veliko tehnične pomoči še vedno predrage in precenjene ter je ta pogosto neučinkovita pri krepitvi lokalne zmogljivosti, kot to določa člen 31 uredbe o instrumentu razvojnega sodelovanja, |
| --- | --- |

V.

ker je v skladu z nedavno raziskavo OECD o spremljanju Pariške deklaracije pomanjkanje tehnične pomoči, ki bi bila odvisna od povpraševanja, ključno vprašanje za vlade držav v razvoju, saj je veliko tehnične pomoči še vedno predrage in precenjene ter je ta pogosto neučinkovita pri krepitvi lokalne zmogljivosti, kot to določa člen 31 uredbe o instrumentu razvojnega sodelovanja,

| W. | ker je vloga nacionalnih parlamentov ključna za osveščanje in opozarjanje v zvezi s spremembo strukture pomoči, to je prek razprave, odobritve razvojnih okvirov in proračunov, dodelitve sredstev sektorjem, povezanim z revščino, spodbujanja delitve dela ter zahteve, da vlada prevzame odgovornost za izvajanje Pariške deklaracije, |
| --- | --- |

W.

ker je vloga nacionalnih parlamentov ključna za osveščanje in opozarjanje v zvezi s spremembo strukture pomoči, to je prek razprave, odobritve razvojnih okvirov in proračunov, dodelitve sredstev sektorjem, povezanim z revščino, spodbujanja delitve dela ter zahteve, da vlada prevzame odgovornost za izvajanje Pariške deklaracije,

| X. | ker imajo lokalni organi glavno vlogo v razvojni politiki, saj jim njihovo strokovno znanje in poznavanje lokalnih potreb omogoča, da vsakodnevno posredujejo pričakovanja ljudi in premostijo vrzeli med slednjimi in državo, |
| --- | --- |

X.

ker imajo lokalni organi glavno vlogo v razvojni politiki, saj jim njihovo strokovno znanje in poznavanje lokalnih potreb omogoča, da vsakodnevno posredujejo pričakovanja ljudi in premostijo vrzeli med slednjimi in državo,

| Y. | ker je vloga civilne družbe osrednjega pomena, in sicer v vlogi partnerice v političnem dialogu o učinkovitosti pomoči, pa tudi kot varuhinje, ki nadzoruje vladno porabo denarja, |
| --- | --- |

Y.

ker je vloga civilne družbe osrednjega pomena, in sicer v vlogi partnerice v političnem dialogu o učinkovitosti pomoči, pa tudi kot varuhinje, ki nadzoruje vladno porabo denarja,

| Z. | ker instrument razvojnega sodelovanja predvideva, da se bo največ 15 % vsebinske kreditne linije za nedržavne akterje in lokalne organe, dodelilo slednjim, in ker mora biti takšen ugoden trend, ki naj bi pripomogel k učinkovitejši pomoči, povezan z večjim decentraliziranim sodelovanjem držav članic, |
| --- | --- |

Z.

ker instrument razvojnega sodelovanja predvideva, da se bo največ 15 % vsebinske kreditne linije za nedržavne akterje in lokalne organe, dodelilo slednjim, in ker mora biti takšen ugoden trend, ki naj bi pripomogel k učinkovitejši pomoči, povezan z večjim decentraliziranim sodelovanjem držav članic,

| AA. | ker mora EU zagotoviti, da se bo agenda o učinkovitosti pomoči, ki bo sprejeta na tretjem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči septembra 2008 v Akri, osredotočala na zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine, |
| --- | --- |

AA.

ker mora EU zagotoviti, da se bo agenda o učinkovitosti pomoči, ki bo sprejeta na tretjem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči septembra 2008 v Akri, osredotočala na zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine,

| AB. | ker sta večanje kakovosti pomoči in večja količina pomoči bistveni za doseganje razvojnih ciljev tisočletja, učinkovitost pomoči pa ne more biti izgovor za neuresničevanje zavez, ki so jih države članice sprejele v skladu z omenjenim soglasjem iz Monterreyja, |
| --- | --- |

AB.

ker sta večanje kakovosti pomoči in večja količina pomoči bistveni za doseganje razvojnih ciljev tisočletja, učinkovitost pomoči pa ne more biti izgovor za neuresničevanje zavez, ki so jih države članice sprejele v skladu z omenjenim soglasjem iz Monterreyja,

| AC. | ker je v Evropskem soglasju o razvoju enakost med spoloma priznana kot samostojen cilj, EU pa se z njim zavezuje, da bo ta pristop krepila v vsem svojem razvojnem sodelovanju, in ker sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Enakost spolov in krepitev vloge žensk v razvojnem sodelovanju (KOM(2007)0100) donatorje EU obvezuje, da zagotovijo učinkovito izvajanje strategij in praks, ki ženskam resnično pomagajo, |
| --- | --- |

AC.

ker je v Evropskem soglasju o razvoju enakost med spoloma priznana kot samostojen cilj, EU pa se z njim zavezuje, da bo ta pristop krepila v vsem svojem razvojnem sodelovanju, in ker sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Enakost spolov in krepitev vloge žensk v razvojnem sodelovanju (KOM(2007)0100) donatorje EU obvezuje, da zagotovijo učinkovito izvajanje strategij in praks, ki ženskam resnično pomagajo,

| AD. | ker je lokalni, nacionalni, regionalni in svetovni mir uresničljiv in neločljivo povezan z napredovanjem žensk, saj so gonilna sila ne le družinskega življenja in vzgoje otrok, marveč tudi javnih pobud, reševanja konfliktov in spodbujanja trajnega miru na vseh ravneh, kot je zapisano v odstavku 18 omenjene Pekinške deklaracije, |
| --- | --- |

AD.

ker je lokalni, nacionalni, regionalni in svetovni mir uresničljiv in neločljivo povezan z napredovanjem žensk, saj so gonilna sila ne le družinskega življenja in vzgoje otrok, marveč tudi javnih pobud, reševanja konfliktov in spodbujanja trajnega miru na vseh ravneh, kot je zapisano v odstavku 18 omenjene Pekinške deklaracije,

| 1. | poziva države članice in Komisijo, naj si čim bolj prizadevajo, da bo EU delovala enotno, da prilagodijo dobavo pomoči prednostnim nalogam partnerskih držav ter dosežejo, da bodo njihovi ukrepi bolj usklajeni, pregledni, predvidljivi in kolektivno učinkoviti; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice in Komisijo, naj si čim bolj prizadevajo, da bo EU delovala enotno, da prilagodijo dobavo pomoči prednostnim nalogam partnerskih držav ter dosežejo, da bodo njihovi ukrepi bolj usklajeni, pregledni, predvidljivi in kolektivno učinkoviti;

| 2. | poudarja, da bo morala Komisija ohraniti celovitost razvojne agende in jasno osredotočenost na končni cilj, namreč odpravo revščine, ter poudariti učinkovito izvajanje prednostnih politik, vključno z jasno osredotočenostjo na rezultate; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bo morala Komisija ohraniti celovitost razvojne agende in jasno osredotočenost na končni cilj, namreč odpravo revščine, ter poudariti učinkovito izvajanje prednostnih politik, vključno z jasno osredotočenostjo na rezultate;

| 3. | poudarja, da je rast cen surovin bistveno prispevala k sedanji svetovni prehrambeni krizi, ki lahko izniči vsa dosedanja prizadevanja za izboljšanje učinkovitosti pomoči, zato poziva Komisijo in vse države članice, naj podprejo vse ukrepe, s katerimi bi stabilizirali cene surovin za države v razvoju; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je rast cen surovin bistveno prispevala k sedanji svetovni prehrambeni krizi, ki lahko izniči vsa dosedanja prizadevanja za izboljšanje učinkovitosti pomoči, zato poziva Komisijo in vse države članice, naj podprejo vse ukrepe, s katerimi bi stabilizirali cene surovin za države v razvoju;

| 4. | poziva Komisijo, naj pomaga vključevati nove članice v vedno bolj usklajene mednarodne pristope k razvojni politiki in uresničevanju z ustreznimi mehanizmi, sodeluje z novimi državami članicami pri določanju, kako bodo izpolnile dodatne cilje EU o učinkovitosti pomoči, kakor je bilo dogovorjeno na pariškem forumu na visoki ravni, in dodatno preuči načine za morebitne postopke skupnega načrtovanja; v zvezi s tem opozarja, da so se nove države članice EU zavezale, da bodo dosegle cilj uradne razvojne pomoči v deležu 0,17 % bruto nacionalnega dohodka do leta 2010 in 0,33 % do leta 2015, ter da morajo njihovi prihodnji prispevki okrepiti vlogo EU v razvojnem sodelovanju; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj pomaga vključevati nove članice v vedno bolj usklajene mednarodne pristope k razvojni politiki in uresničevanju z ustreznimi mehanizmi, sodeluje z novimi državami članicami pri določanju, kako bodo izpolnile dodatne cilje EU o učinkovitosti pomoči, kakor je bilo dogovorjeno na pariškem forumu na visoki ravni, in dodatno preuči načine za morebitne postopke skupnega načrtovanja; v zvezi s tem opozarja, da so se nove države članice EU zavezale, da bodo dosegle cilj uradne razvojne pomoči v deležu 0,17 % bruto nacionalnega dohodka do leta 2010 in 0,33 % do leta 2015, ter da morajo njihovi prihodnji prispevki okrepiti vlogo EU v razvojnem sodelovanju;

| 5. | priznava, da imata demokratična odgovornost in parlamentarni nadzor v državah v razvoju osrednjo vlogo pri zagotavljanju učinkovitosti pomoči, da mora EU parlamentom teh držav zagotoviti sredstva in podporo za razvoj zmogljivostih, zato da bi jim omogočili ustrezne zmogljivosti za pregled in nadzor nad proračuni svojih vlad, ter priznava pomembnost dejstva, da lahko boljše poročanje o rezultatih Evropskemu parlamentu, civilni družbi in državam članicam okrepi zaupanje v programe Skupnosti, poveča odgovornost ter omogoči bolj strateške oblike pregleda nad delovanjem; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predlaga nov kazalnik za spremljanje parlamentarnega nadzora; |
| --- | --- |

5.

priznava, da imata demokratična odgovornost in parlamentarni nadzor v državah v razvoju osrednjo vlogo pri zagotavljanju učinkovitosti pomoči, da mora EU parlamentom teh držav zagotoviti sredstva in podporo za razvoj zmogljivostih, zato da bi jim omogočili ustrezne zmogljivosti za pregled in nadzor nad proračuni svojih vlad, ter priznava pomembnost dejstva, da lahko boljše poročanje o rezultatih Evropskemu parlamentu, civilni družbi in državam članicam okrepi zaupanje v programe Skupnosti, poveča odgovornost ter omogoči bolj strateške oblike pregleda nad delovanjem; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predlaga nov kazalnik za spremljanje parlamentarnega nadzora;

| 6. | poziva Komisijo in države članice, da skupaj opredelijo kazalnike uspešnosti, osredotočenih na kazalnike razvojnih ciljev novega tisočletja, zlasti v zvezi s proračunsko pomočjo, zato da lahko nacionalni parlamenti, lokalni organi in lokalna civilna družba ter Evropski parlament preverjajo rezultate prispevkov EU; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in države članice, da skupaj opredelijo kazalnike uspešnosti, osredotočenih na kazalnike razvojnih ciljev novega tisočletja, zlasti v zvezi s proračunsko pomočjo, zato da lahko nacionalni parlamenti, lokalni organi in lokalna civilna družba ter Evropski parlament preverjajo rezultate prispevkov EU;

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo politike EU in struktura pomoči podpirale načelo Pariške deklaracije v rezultate usmerjenega upravljanja, zlasti za dosego rezultatov glede razvojnih ciljev tisočletja, kot je peti razvojni cilj, ki imajo po poročilu Združenih narodov o razvojnih ciljih tisočletja za leto 2007 najmanj možnosti za uresničitev; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo politike EU in struktura pomoči podpirale načelo Pariške deklaracije v rezultate usmerjenega upravljanja, zlasti za dosego rezultatov glede razvojnih ciljev tisočletja, kot je peti razvojni cilj, ki imajo po poročilu Združenih narodov o razvojnih ciljih tisočletja za leto 2007 najmanj možnosti za uresničitev;

| 8. | poziva Komisijo, naj oblikuje matriko vseh finančnih instrumentov, iz katerih je namenila sredstva za dobro upravljanje, kot so Evropski razvojni sklad, instrument razvojnega sodelovanja, strategija EU-Afrika ali sredstva, dodeljena afriškim vladam za dobro upravljanje, da se preveri skladnost politike in dobro upravljanje teh sredstev; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj oblikuje matriko vseh finančnih instrumentov, iz katerih je namenila sredstva za dobro upravljanje, kot so Evropski razvojni sklad, instrument razvojnega sodelovanja, strategija EU-Afrika ali sredstva, dodeljena afriškim vladam za dobro upravljanje, da se preveri skladnost politike in dobro upravljanje teh sredstev;

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo oblikovanje in izvajanje inovativnih mehanizmov financiranja, ki bodo pomembno prispevali k uresničitvi razvojnih ciljev tisočletja v predvidenih rokih; poudarja, da omenjena dodatna sredstva ne morejo nadomestiti že sprejetih zavez glede javne razvojne pomoči; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo oblikovanje in izvajanje inovativnih mehanizmov financiranja, ki bodo pomembno prispevali k uresničitvi razvojnih ciljev tisočletja v predvidenih rokih; poudarja, da omenjena dodatna sredstva ne morejo nadomestiti že sprejetih zavez glede javne razvojne pomoči;

| 10. | podpira odločitev Komisije, da bo vedno bolj uporabljala proračunsko podporo, obenem pa jo spodbuja, naj nadalje preuči izzive te oblike pomoči; |
| --- | --- |

10.

podpira odločitev Komisije, da bo vedno bolj uporabljala proračunsko podporo, obenem pa jo spodbuja, naj nadalje preuči izzive te oblike pomoči;

| 11. | poziva države članice in njihove nacionalne parlamente, naj spodbujajo oblikovanje programov za delitev dela, zlasti kot to določa zgoraj omenjeni Kodeks ravnanja o delitvi dela v razvojni politiki, ter pripravijo izvedljive načrte, kako jih bodo izvedli, da se izboljša prizadevanje na področju evropske pomoči, obenem pa zagotovijo, da bodo te programe vodile partnerske države, ne zgolj donatorji; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice in njihove nacionalne parlamente, naj spodbujajo oblikovanje programov za delitev dela, zlasti kot to določa zgoraj omenjeni Kodeks ravnanja o delitvi dela v razvojni politiki, ter pripravijo izvedljive načrte, kako jih bodo izvedli, da se izboljša prizadevanje na področju evropske pomoči, obenem pa zagotovijo, da bodo te programe vodile partnerske države, ne zgolj donatorji;

| 12. | poudarja, da bi morale o porazdelitvi dela odločati države na podlagi načel Pariške izjave in usmerjeno v rezultate, privesti pa bi morala do zadostnega financiranja vseh sektorjev v vseh partnerskih državah; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bi morale o porazdelitvi dela odločati države na podlagi načel Pariške izjave in usmerjeno v rezultate, privesti pa bi morala do zadostnega financiranja vseh sektorjev v vseh partnerskih državah;

| 13. | podpira spremembo in razširitev pobude o atlasu donatorjev, da se spodbuja skladnejši meddržavni dialog o politiki med evropskimi donatorji; |
| --- | --- |

13.

podpira spremembo in razširitev pobude o atlasu donatorjev, da se spodbuja skladnejši meddržavni dialog o politiki med evropskimi donatorji;

| 14. | opozarja, da je korupcija, zaradi katere se sredstva, namenjena za razvoj, preusmerjajo, glavna ovira za večjo učinkovitost pomoči; poziva Komisijo, naj izboljša spremljanje dodeljevanja razvojne pomoči in spodbuja prejemnike pomoči k ratifikaciji ter doslednemu izvajanju mednarodnih in regionalnih sporazumov, ki se uporabljajo na tem področju; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je korupcija, zaradi katere se sredstva, namenjena za razvoj, preusmerjajo, glavna ovira za večjo učinkovitost pomoči; poziva Komisijo, naj izboljša spremljanje dodeljevanja razvojne pomoči in spodbuja prejemnike pomoči k ratifikaciji ter doslednemu izvajanju mednarodnih in regionalnih sporazumov, ki se uporabljajo na tem področju;

| 15. | poziva Komisijo, naj zagotovi večjo odgovornost in preglednost nacionalnih sistemov za upravljanje javnih financ, če je zagotovljeno, da bo pomoč uporabljena za predvidene namene, zato da se pospešita prevzemanje odgovornosti in zmanjšanje revščine; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj zagotovi večjo odgovornost in preglednost nacionalnih sistemov za upravljanje javnih financ, če je zagotovljeno, da bo pomoč uporabljena za predvidene namene, zato da se pospešita prevzemanje odgovornosti in zmanjšanje revščine;

| 16. | poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta praktične ukrepe za boj proti korupciji, zlasti s podpiranjem pobud civilne družbe za zagotovitev preglednosti uporabe pomoči EU in s spodbujanjem vseh držav članic in partnerskih držav k ratifikaciji Konvencije ZN o boju proti korupciji iz leta 2003; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta praktične ukrepe za boj proti korupciji, zlasti s podpiranjem pobud civilne družbe za zagotovitev preglednosti uporabe pomoči EU in s spodbujanjem vseh držav članic in partnerskih držav k ratifikaciji Konvencije ZN o boju proti korupciji iz leta 2003;

| 17. | podpira vlogo Komisije pri usklajevanju razvojnega sodelovanja med državami članicami na sedežu in na terenu ter poudarja dodano vrednost tega, da je Komisija prevzela vodstvo v političnem dialogu med EU in partnerskimi državami na podlagi skupnih vrednot EU, na primer spodbujanja človekovih pravic in enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

17.

podpira vlogo Komisije pri usklajevanju razvojnega sodelovanja med državami članicami na sedežu in na terenu ter poudarja dodano vrednost tega, da je Komisija prevzela vodstvo v političnem dialogu med EU in partnerskimi državami na podlagi skupnih vrednot EU, na primer spodbujanja človekovih pravic in enakosti med spoloma;

| 18. | poziva Komisijo, naj še naprej poenostavlja postopke, vključno s postopki dodeljevanja pomoči, dodatno decentralizira odgovornost in delegacijam zagotavlja zadostne zmogljivosti (osebje in usposobljenost) ter po potrebi nadzira ali vpliva na obliko in postopek odobritve vsebinskih in regionalnih proračunskih vrstic za izpolnjevanje njihovih odgovornosti; poudarja, da je pomembno prihodnji evropski službi za zunanje delovanje zagotoviti zadostne zmogljivosti za razvoj; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj še naprej poenostavlja postopke, vključno s postopki dodeljevanja pomoči, dodatno decentralizira odgovornost in delegacijam zagotavlja zadostne zmogljivosti (osebje in usposobljenost) ter po potrebi nadzira ali vpliva na obliko in postopek odobritve vsebinskih in regionalnih proračunskih vrstic za izpolnjevanje njihovih odgovornosti; poudarja, da je pomembno prihodnji evropski službi za zunanje delovanje zagotoviti zadostne zmogljivosti za razvoj;

| 19. | poziva Komisijo, naj tudi spodbuja redne stike in skupno delo med njenimi delegacijami ter civilno družbo in lokalnimi organi, da bi se bolje upoštevale potrebe in prednostne naloge partnerskih držav, s tem pa bi se tudi spodbujalo boljše dodeljevanje sredstev, kar je glavni cilj Pariške deklaracije; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj tudi spodbuja redne stike in skupno delo med njenimi delegacijami ter civilno družbo in lokalnimi organi, da bi se bolje upoštevale potrebe in prednostne naloge partnerskih držav, s tem pa bi se tudi spodbujalo boljše dodeljevanje sredstev, kar je glavni cilj Pariške deklaracije;

| 20. | poudarja potrebo po boljših smernicah in metodologiji za spremljanje Pariške deklaracije, da bi se izboljšalo kolektivno razumevanje agende, oblikovane na pariškem forumu na visoki ravni, in zagotovilo skladno združevanje informacij o kazalnikih po vseh ključnih državah, ki prejemajo pomoč; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo države donatorice uresničile svoje obljube o pomoči, in poziva države članice, naj zagotovijo boljši dostop do svojih ustreznih podatkov, da bi povečale preglednost in odgovornost pri poročanju o pomoči; zato poudarja potrebo po uporabi natančnih kazalnikov za vmesne presoje, na podlagi katerih bo mogoče prilagoditi in/ali okrepiti potrebne ukrepe za dosego ciljev, predvidenih za leto 2010; |
| --- | --- |

20.

poudarja potrebo po boljših smernicah in metodologiji za spremljanje Pariške deklaracije, da bi se izboljšalo kolektivno razumevanje agende, oblikovane na pariškem forumu na visoki ravni, in zagotovilo skladno združevanje informacij o kazalnikih po vseh ključnih državah, ki prejemajo pomoč; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo države donatorice uresničile svoje obljube o pomoči, in poziva države članice, naj zagotovijo boljši dostop do svojih ustreznih podatkov, da bi povečale preglednost in odgovornost pri poročanju o pomoči; zato poudarja potrebo po uporabi natančnih kazalnikov za vmesne presoje, na podlagi katerih bo mogoče prilagoditi in/ali okrepiti potrebne ukrepe za dosego ciljev, predvidenih za leto 2010;

| 21. | poudarja potrebo po pripravi srednjeročnega načrta spremljanja, da se pregleda napredek in spodbudijo akcijski koraki za povečanje zanesljivosti spremljanja na nacionalni ravni, omogoči sinergija med nacionalnim in mednarodnim prizadevanjem za spremljanje ter zmanjša morebitno podvajanje prizadevanja pri spremljanju zavez iz Pariške deklaracije, ki jih je sprejela EU; |
| --- | --- |

21.

poudarja potrebo po pripravi srednjeročnega načrta spremljanja, da se pregleda napredek in spodbudijo akcijski koraki za povečanje zanesljivosti spremljanja na nacionalni ravni, omogoči sinergija med nacionalnim in mednarodnim prizadevanjem za spremljanje ter zmanjša morebitno podvajanje prizadevanja pri spremljanju zavez iz Pariške deklaracije, ki jih je sprejela EU;

| 22. | poziva Komisijo, naj izboljša jasnost opredelitev v zvezi s sektorsko dodelitvijo uradne razvojne pomoči, zato da se izboljša skladnost rezultatov ter zmanjšajo transakcijski stroški upravljanja podatkov Komisije in držav članic na nacionalni ravni; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se opredelitve uradne razvojne pomoči ne bodo širile na tak način, da bi se lahko vanjo vštele postavke, ki niso pomoč, na primer poraba sredstev za vojaške namene; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj izboljša jasnost opredelitev v zvezi s sektorsko dodelitvijo uradne razvojne pomoči, zato da se izboljša skladnost rezultatov ter zmanjšajo transakcijski stroški upravljanja podatkov Komisije in držav članic na nacionalni ravni; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se opredelitve uradne razvojne pomoči ne bodo širile na tak način, da bi se lahko vanjo vštele postavke, ki niso pomoč, na primer poraba sredstev za vojaške namene;

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj v skladu z zavezo, sprejeto na svetovnem vrhunskem srečanju o družbenem razvoju v Kopenhagnu 15. do 12. marca 1995, upoštevajo poziv organizacij civilne družbe, da se najmanj 20 % razvojne pomoči nameni za izboljšanje osnovnih javnih storitev, kot so izobraževanje, zdravstvo, dostop do vode in sanitarna ureditev; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice, naj v skladu z zavezo, sprejeto na svetovnem vrhunskem srečanju o družbenem razvoju v Kopenhagnu 15. do 12. marca 1995, upoštevajo poziv organizacij civilne družbe, da se najmanj 20 % razvojne pomoči nameni za izboljšanje osnovnih javnih storitev, kot so izobraževanje, zdravstvo, dostop do vode in sanitarna ureditev;

| 24. | poziva člane Odbora za razvojno pomoč OECD, ki je pristojen za to področje, naj čim prej podajo opredelitev razvojnega sodelovanja, ki bo omogočila, da se bo dokončno prenehalo preusmerjati pomoč za namene, ki nimajo nič skupnega z razvojem, saj je bilo to preusmerjanje mogoče zgolj zaradi izredno široke sedanje uradne opredelitve razvojne pomoči; |
| --- | --- |

24.

poziva člane Odbora za razvojno pomoč OECD, ki je pristojen za to področje, naj čim prej podajo opredelitev razvojnega sodelovanja, ki bo omogočila, da se bo dokončno prenehalo preusmerjati pomoč za namene, ki nimajo nič skupnega z razvojem, saj je bilo to preusmerjanje mogoče zgolj zaradi izredno široke sedanje uradne opredelitve razvojne pomoči;

| 25. | poziva Komisijo in države članice, da v celoti sprostijo pomoč, zlasti tehnično pomoč, pomoč v hrani in pomoč pri dostavi hrane, v skladu s priporočilom Odbora za razvojno pomoč OECD iz leta 2001 za države, upravičene po Evropskem razvojnem skladu in členu 31 uredbe o instrumentu razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo in države članice, da v celoti sprostijo pomoč, zlasti tehnično pomoč, pomoč v hrani in pomoč pri dostavi hrane, v skladu s priporočilom Odbora za razvojno pomoč OECD iz leta 2001 za države, upravičene po Evropskem razvojnem skladu in členu 31 uredbe o instrumentu razvojnega sodelovanja;

| 26. | poziva Komisijo in države članice, naj postopno odpravijo politično usmerjene pogoje, zlasti gospodarsko-politične, podpirajo skupno soglasje o najpomembnejših prednostnih nalogah in uporabijo svoj vpliv, da prepričajo Svetovno banko in Mednarodni denarni sklad, naj storita enako; še posebej poziva, naj imajo od strategije pomoči za trgovino korist vse države v razvoje in ne le tiste, ki soglašajo z večjo liberalizacijo svojih trgov, zlasti v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo in države članice, naj postopno odpravijo politično usmerjene pogoje, zlasti gospodarsko-politične, podpirajo skupno soglasje o najpomembnejših prednostnih nalogah in uporabijo svoj vpliv, da prepričajo Svetovno banko in Mednarodni denarni sklad, naj storita enako; še posebej poziva, naj imajo od strategije pomoči za trgovino korist vse države v razvoje in ne le tiste, ki soglašajo z večjo liberalizacijo svojih trgov, zlasti v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu;

| 27. | poudarja, da morajo mednarodne finančne institucije in države donatorice objaviti pogoje za dodelitev razvojne pomoči, da bodo lahko parlamenti, lokalni organi in civilna družba izvajali resnično demokratični nadzor; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da morajo mednarodne finančne institucije in države donatorice objaviti pogoje za dodelitev razvojne pomoči, da bodo lahko parlamenti, lokalni organi in civilna družba izvajali resnično demokratični nadzor;

| 28. | poudarja potrebo po izplačilu pomoči v skladu s prednostnimi nalogami in časovnimi razporedi partnerjev ter upoštevanju nacionalnega načrtovanja in razvojnih prednostnih nalog ali nacionalnega proračunskega časovnega okvira; |
| --- | --- |

28.

poudarja potrebo po izplačilu pomoči v skladu s prednostnimi nalogami in časovnimi razporedi partnerjev ter upoštevanju nacionalnega načrtovanja in razvojnih prednostnih nalog ali nacionalnega proračunskega časovnega okvira;

| 29. | poudarja, da bi bilo treba vprašanje držav in sektorjev, ki ne prejemajo pomoči, obravnavati z večjo usklajenostjo Komisije in držav članic, ter poudarja pomembnost posodobljene in izboljšane različice atlasa donatorjev v zvezi s tem; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da bi bilo treba vprašanje držav in sektorjev, ki ne prejemajo pomoči, obravnavati z večjo usklajenostjo Komisije in držav članic, ter poudarja pomembnost posodobljene in izboljšane različice atlasa donatorjev v zvezi s tem;

| 30. | poudarja potreb po izboljšanju napredka pri razvojnih ciljih tisočletja s področja zdravstva, predvsem glede situacij, kjer vladajo nestabilne razmere, ter da morata generalna direktorata Komisije za humanitarno pomoč (ECHO) in za razvoj uskladiti svoje delo v obdobju nudenja človekoljubne pomoči, prehodnem obdobju in razvojnem obdobju (povezovanje nujne pomoči, sanacije in razvoja), kot je na primer opredeljeno v Evropskem soglasju o človekoljubni pomoči (5); |
| --- | --- |

30.

poudarja potreb po izboljšanju napredka pri razvojnih ciljih tisočletja s področja zdravstva, predvsem glede situacij, kjer vladajo nestabilne razmere, ter da morata generalna direktorata Komisije za humanitarno pomoč (ECHO) in za razvoj uskladiti svoje delo v obdobju nudenja človekoljubne pomoči, prehodnem obdobju in razvojnem obdobju (povezovanje nujne pomoči, sanacije in razvoja), kot je na primer opredeljeno v Evropskem soglasju o človekoljubni pomoči (5);

| 31. | poudarja potrebo po okrepljenem posvetovanju Komisije s partnerji civilne družbe na sedežu in na terenu na bolje strukturiranih sestankih o vprašanjih politike, strateškega načrtovanja in učinkovitosti pomoči, med drugim z zahtevami za javna naročila, postopke za izplačila, finančni nadzor nad projekti ter postopke spremljanja in ocenjevanja; poziva donatorje in vlade partnerice, naj zagotovijo celovito in pomembno udeležbo civilne družbe in lokalnih organov pri načrtovanju, spremljanju in vrednotenju sredstev in programov ter naj podpirajo pogoje, ki so potrebni za izpolnitev njihove vloge; |
| --- | --- |

31.

poudarja potrebo po okrepljenem posvetovanju Komisije s partnerji civilne družbe na sedežu in na terenu na bolje strukturiranih sestankih o vprašanjih politike, strateškega načrtovanja in učinkovitosti pomoči, med drugim z zahtevami za javna naročila, postopke za izplačila, finančni nadzor nad projekti ter postopke spremljanja in ocenjevanja; poziva donatorje in vlade partnerice, naj zagotovijo celovito in pomembno udeležbo civilne družbe in lokalnih organov pri načrtovanju, spremljanju in vrednotenju sredstev in programov ter naj podpirajo pogoje, ki so potrebni za izpolnitev njihove vloge;

| 32. | poudarja, da mora biti udeležba žensk in ženskih gibanj pri oblikovanju in izvajanju politike in programov, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju sestavni del zagotavljanja prave odgovornosti, saj ima revščina na ženske nesorazmerno velik vpliv; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da mora biti udeležba žensk in ženskih gibanj pri oblikovanju in izvajanju politike in programov, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju sestavni del zagotavljanja prave odgovornosti, saj ima revščina na ženske nesorazmerno velik vpliv;

| 33. | poudarja potrebo po vključitvi lokalnih organov držav članic in partnerjev EU v proces uresničevanja ciljev Pariške deklaracije, zlasti v vseh fazah oblikovanja, izvajanja in presoje razvojnih politik; |
| --- | --- |

33.

poudarja potrebo po vključitvi lokalnih organov držav članic in partnerjev EU v proces uresničevanja ciljev Pariške deklaracije, zlasti v vseh fazah oblikovanja, izvajanja in presoje razvojnih politik;

| 34. | opozarja na odločilno vlogo, ki jo lahko imajo člani diaspor pri izboljšanju učinkovitosti evropske pomoči, in zato poziva Komisijo in države članice, naj jih bolj vključijo v načrtovanje in izvajanje evropskih razvojnih programov; poudarja, da je vključevanje tujcev in oseb tujega porekla v partnerstvo med EU in njihovimi državami porekla močen dejavnik povezovanja; |
| --- | --- |

34.

opozarja na odločilno vlogo, ki jo lahko imajo člani diaspor pri izboljšanju učinkovitosti evropske pomoči, in zato poziva Komisijo in države članice, naj jih bolj vključijo v načrtovanje in izvajanje evropskih razvojnih programov; poudarja, da je vključevanje tujcev in oseb tujega porekla v partnerstvo med EU in njihovimi državami porekla močen dejavnik povezovanja;

| 35. | meni, da je večja preglednost informacij o dotoku pomoči pomemben cilj pri izboljšanju učinkovite uporabe pomoči in vzajemne odgovornosti in pri zagotavljanju pravočasne javne objave celovitih informacij o vsej pomoči, ki je bila obljubljena, dodeljena in porazdeljena, vključno z objavo zanesljivih časovnih razporedov o obveznostih in izdatkih za pomoč po posameznih državah; meni, da bi morale države članice in vsi partnerji avtomatsko, pravočasno in samoiniciativno objaviti vse dokumente, povezane z načrtovanjem, izvajanjem in ocenjevanem strategij in projektov pomoči, ter da bo ta objava zajemala publikacije z informacijami, ki bodo omogočile javno udeležbo pri odločanju, v jezikih in oblikah, primernih za zadevne zainteresirane strani; |
| --- | --- |

35.

meni, da je večja preglednost informacij o dotoku pomoči pomemben cilj pri izboljšanju učinkovite uporabe pomoči in vzajemne odgovornosti in pri zagotavljanju pravočasne javne objave celovitih informacij o vsej pomoči, ki je bila obljubljena, dodeljena in porazdeljena, vključno z objavo zanesljivih časovnih razporedov o obveznostih in izdatkih za pomoč po posameznih državah; meni, da bi morale države članice in vsi partnerji avtomatsko, pravočasno in samoiniciativno objaviti vse dokumente, povezane z načrtovanjem, izvajanjem in ocenjevanem strategij in projektov pomoči, ter da bo ta objava zajemala publikacije z informacijami, ki bodo omogočile javno udeležbo pri odločanju, v jezikih in oblikah, primernih za zadevne zainteresirane strani;

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj dosežejo napredek na tem področju s podpiranjem oblikovanja računovodskih standardov za zahteve po razkritju zunanje pomoči ter s sodelovanjem z organizacijami civilne družbe, nacionalnimi parlamenti in mednarodnimi organizacijami, da se pri evidentiranju dotoka pomoči v nacionalne proračune uvede dobra praksa; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo in države članice, naj dosežejo napredek na tem področju s podpiranjem oblikovanja računovodskih standardov za zahteve po razkritju zunanje pomoči ter s sodelovanjem z organizacijami civilne družbe, nacionalnimi parlamenti in mednarodnimi organizacijami, da se pri evidentiranju dotoka pomoči v nacionalne proračune uvede dobra praksa;

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj svojo pomoč povežejo z državnimi sistemi prek splošne in sektorske proračunske podpore, ki mora temeljiti na trdnem načrtu za odpravljanje revščine, ki bo krepil odgovornost držav in ki mora biti povezan z deljeno zavezanostjo odpravljanju revščine in doseganju razvojnih ciljev tisočletja, spoštovanju človekovih pravic ter okrepljenem in boljšem spremljanju, finančnem poslovodenju in odgovornosti; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in države članice, naj svojo pomoč povežejo z državnimi sistemi prek splošne in sektorske proračunske podpore, ki mora temeljiti na trdnem načrtu za odpravljanje revščine, ki bo krepil odgovornost držav in ki mora biti povezan z deljeno zavezanostjo odpravljanju revščine in doseganju razvojnih ciljev tisočletja, spoštovanju človekovih pravic ter okrepljenem in boljšem spremljanju, finančnem poslovodenju in odgovornosti;

| 38. | poudarja, da se morajo sredstva Komisije in držav članic povečevati in biti predvidljiva, v obliki večletnih (tri leta ali več) obveznostih za pomoč, ki bodo temeljile na jasnih in preglednih merilih in rezultatih odpravljanja revščine, vključno s sektorskimi rezultati, o katerih se bodo dogovorile s partnerskimi državami, in ki bodo izpolnjene na pregleden način v skladu s časovnim razporedom, tako da bodo omogočene naložbe v krepitev človeških virov, saj so osrednjega pomena za večjo učinkovitost pomoči; pozdravlja pobudo o pogodbah o razvojnih ciljih tisočletja, da bi dolgoročno zagotovili bolj predvidljivo obliko proračunske podpore; vztraja pa, da to zajema odločno zavezanost temu, da partnerske države dosežejo razvojne cilje tisočletja, in da je potrebno neprekinjeno spremljanje, ki bo odločno usmerjeno na rezultate; pozdravlja pogodbo o razvojnih ciljih tisočletja kot enega od načinov za zagotovitev večje predvidljivosti pomoči; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da se morajo sredstva Komisije in držav članic povečevati in biti predvidljiva, v obliki večletnih (tri leta ali več) obveznostih za pomoč, ki bodo temeljile na jasnih in preglednih merilih in rezultatih odpravljanja revščine, vključno s sektorskimi rezultati, o katerih se bodo dogovorile s partnerskimi državami, in ki bodo izpolnjene na pregleden način v skladu s časovnim razporedom, tako da bodo omogočene naložbe v krepitev človeških virov, saj so osrednjega pomena za večjo učinkovitost pomoči; pozdravlja pobudo o pogodbah o razvojnih ciljih tisočletja, da bi dolgoročno zagotovili bolj predvidljivo obliko proračunske podpore; vztraja pa, da to zajema odločno zavezanost temu, da partnerske države dosežejo razvojne cilje tisočletja, in da je potrebno neprekinjeno spremljanje, ki bo odločno usmerjeno na rezultate; pozdravlja pogodbo o razvojnih ciljih tisočletja kot enega od načinov za zagotovitev večje predvidljivosti pomoči;

| 39. | ugotavlja, da večina držav v razvoju večine razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015 ne bo izpolnila; poziva države članice, naj pripravijo letne časovne načrte za izpolnitev danih zavez; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da večina držav v razvoju večine razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015 ne bo izpolnila; poziva države članice, naj pripravijo letne časovne načrte za izpolnitev danih zavez;

| 40. | priznava pomembnost določitve ciljev, da se postopno doseže, da je celotna tehnična pomoč odvisna od povpraševanja in usklajena z nacionalnimi strategijami partnerjev; |
| --- | --- |

40.

priznava pomembnost določitve ciljev, da se postopno doseže, da je celotna tehnična pomoč odvisna od povpraševanja in usklajena z nacionalnimi strategijami partnerjev;

| 41. | poudarja, da mora tehnična pomoč, načrtovana glede na potrebe, ki jih izrazijo države prejemnice in organizacije civilne družbe, in ne glede na prednostne naloge držav donatoric, omogočiti okrepitev zmogljivosti partnerjev EU in lokalno dodeljevanje; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da mora tehnična pomoč, načrtovana glede na potrebe, ki jih izrazijo države prejemnice in organizacije civilne družbe, in ne glede na prednostne naloge držav donatoric, omogočiti okrepitev zmogljivosti partnerjev EU in lokalno dodeljevanje;

| 42. | ugotavlja, da je reforma pomoči le eden od korakov, ki jih mora EU narediti poleg tega, da doseže usklajeno delovanje trgovinske, varnostne, migracijske, kmetijske, ribiške, energetske, okoljske, podnebne in drugih politik z razvojnimi cilji, da bo koristila državam v razvoju ter spodbujala pošten mednarodni finančni in trgovinski sistem v korist razvoju; s tem v zvezi opozarja na odstavek 35 Evropskega soglasja o razvoju, kjer je zapisano, da je „pomembno [...], da politike, ki zadevajo tudi druga področja poleg razvoja, pripomorejo k prizadevanjem držav v razvoju pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja“; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da je reforma pomoči le eden od korakov, ki jih mora EU narediti poleg tega, da doseže usklajeno delovanje trgovinske, varnostne, migracijske, kmetijske, ribiške, energetske, okoljske, podnebne in drugih politik z razvojnimi cilji, da bo koristila državam v razvoju ter spodbujala pošten mednarodni finančni in trgovinski sistem v korist razvoju; s tem v zvezi opozarja na odstavek 35 Evropskega soglasja o razvoju, kjer je zapisano, da je „pomembno [...], da politike, ki zadevajo tudi druga področja poleg razvoja, pripomorejo k prizadevanjem držav v razvoju pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja“;

| 43. | opozarja na zavezo, ki so jo sprejele države podpisnice Pariške deklaracije, da bodo izvajale strateške okoljske presoje na sektorski in nacionalni ravni; zato poziva Komisijo, naj upošteva ta cilj, da bo ocenila učinek svoje politike zlasti na podnebne spremembe, dezertifikacijo in biotsko raznovrstnost v državah v razvoju; |
| --- | --- |

43.

opozarja na zavezo, ki so jo sprejele države podpisnice Pariške deklaracije, da bodo izvajale strateške okoljske presoje na sektorski in nacionalni ravni; zato poziva Komisijo, naj upošteva ta cilj, da bo ocenila učinek svoje politike zlasti na podnebne spremembe, dezertifikacijo in biotsko raznovrstnost v državah v razvoju;

| 44. | poudarja, da je poleg prizadevanj za večjo učinkovitost pomoči potrebno boljše obveščanje državljanov držav donatoric o ciljih, metodah izvajanja in prejemnikih razvojne pomoči; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je poleg prizadevanj za večjo učinkovitost pomoči potrebno boljše obveščanje državljanov držav donatoric o ciljih, metodah izvajanja in prejemnikih razvojne pomoči;

| 45. | opominja, da je v Evropskem soglasju o razvoju enakost med spoloma priznana kot samostojen cilj, zato bi to moralo biti osrednje področje razprave o učinkovitosti pomoči; |
| --- | --- |

45.

opominja, da je v Evropskem soglasju o razvoju enakost med spoloma priznana kot samostojen cilj, zato bi to moralo biti osrednje področje razprave o učinkovitosti pomoči;

| 46. | priznava, da sta agendi o količini in kakovosti pomoči neločljivo povezani in da je treba zaveze o sedanjih količinskih ciljih, o katerih so se dogovorile države članice, nadaljevati, da bodo doseženi cilji o učinkovitosti pomoči; v zvezi s tem nujno poziva Komisijo in države članice, naj ponovno potrdijo svoje zaveze, da bodo dosegle skupni cilj glede uradne razvojne pomoči, in sicer 0,56 % bruto nacionalnega dohodka leta 2010 in 0,7 % bruto nacionalnega dohodka leta 2015, povečajo pomoč in pripravijo ambiciozne večletne časovne načrte, ki bodo ustrezali postopnemu zviševanju sredstev za pomoč; |
| --- | --- |

46.

priznava, da sta agendi o količini in kakovosti pomoči neločljivo povezani in da je treba zaveze o sedanjih količinskih ciljih, o katerih so se dogovorile države članice, nadaljevati, da bodo doseženi cilji o učinkovitosti pomoči; v zvezi s tem nujno poziva Komisijo in države članice, naj ponovno potrdijo svoje zaveze, da bodo dosegle skupni cilj glede uradne razvojne pomoči, in sicer 0,56 % bruto nacionalnega dohodka leta 2010 in 0,7 % bruto nacionalnega dohodka leta 2015, povečajo pomoč in pripravijo ambiciozne večletne časovne načrte, ki bodo ustrezali postopnemu zviševanju sredstev za pomoč;

| 47. | poudarja, da je pomembno na vseh ravneh načrtovanja, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja vključiti neizpodbiten vidik spola; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je pomembno na vseh ravneh načrtovanja, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja vključiti neizpodbiten vidik spola;

| 48. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru za razvojno pomoč OECD in nacionalnim parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

48.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru za razvojno pomoč OECD in nacionalnim parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 291.

(2)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 373.

(3)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(4)  Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (UL L 378, 27.12.2006, str. 41).

(5)  Skupna izjava Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije „Evropsko soglasje o humanitarni pomoči“, ki je bila podpisana 18. decembra 2007 (UL C 25, 30.1.2008, str. 1).

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/109 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/109

---

Sudan in Mednarodno kazensko sodišče

P6_TA(2008)0238

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o Sudanu in Mednarodnem kazenskem sodišču

(2009/C 279 E/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Sudanu,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča in začetka njegove veljavnosti 1. julija 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča in začetka njegove veljavnosti 1. julija 2002,

| — | ob upoštevanju sprejetja resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1593 z dne 31. marca 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sprejetja resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1593 z dne 31. marca 2005,

| — | ob upoštevanju zaključkov Sveta o Sudanu/Čadu z dne 11. decembra 2007 in 30. januarja 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključkov Sveta o Sudanu/Čadu z dne 11. decembra 2007 in 30. januarja 2008,

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva v imenu Evropske unije o obletnici predaje zadeve o razmerah v Darfurju/Sudanu Mednarodnemu kazenskemu sodišču, sprejete dne 31. marca 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva v imenu Evropske unije o obletnici predaje zadeve o razmerah v Darfurju/Sudanu Mednarodnemu kazenskemu sodišču, sprejete dne 31. marca 2008,

| — | ob upoštevanju o podelitvi nagrade Saharova leta 2007 Salihu Mahmudu Osmanu, sudanskemu odvetniku za človekove pravice, ki dela v regiji Darfur v Sudanu, za njegova prizadevanja, da se zagotovi pravica žrtvam državljanske vojne v Darfurju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju o podelitvi nagrade Saharova leta 2007 Salihu Mahmudu Osmanu, sudanskemu odvetniku za človekove pravice, ki dela v regiji Darfur v Sudanu, za njegova prizadevanja, da se zagotovi pravica žrtvam državljanske vojne v Darfurju,

| — | ob upoštevanju kampanje „pravica za Darfur“, ki jo je začela velika skupina nevladnih organizacij, da bi prisilile Sudan k sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem in upoštevanju nalogov sodišča za prijetje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kampanje „pravica za Darfur“, ki jo je začela velika skupina nevladnih organizacij, da bi prisilile Sudan k sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem in upoštevanju nalogov sodišča za prijetje,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker so varnostne razmere v Darfurju še vedno zelo nestabilne in je prišlo do pomembnih nasilnih spopadov med uporniškimi gibanji in vladnimi silami, kar vpliva na humanitarne operacije, |
| --- | --- |

A.

ker so varnostne razmere v Darfurju še vedno zelo nestabilne in je prišlo do pomembnih nasilnih spopadov med uporniškimi gibanji in vladnimi silami, kar vpliva na humanitarne operacije,

| B. | ker je globoko pretresen zaradi trpljenja stotisočev moških, žensk in otrok, ki so bili pretepeni, umorjeni, posiljeni ali so drugače trpeli zaradi konflikta v Darfurju, ter ker opaža, da se razmere od leta 2003 spiralno slabšajo in da se nadaljujejo vsesplošni zračni napadi na civiliste, |
| --- | --- |

B.

ker je globoko pretresen zaradi trpljenja stotisočev moških, žensk in otrok, ki so bili pretepeni, umorjeni, posiljeni ali so drugače trpeli zaradi konflikta v Darfurju, ter ker opaža, da se razmere od leta 2003 spiralno slabšajo in da se nadaljujejo vsesplošni zračni napadi na civiliste,

| C. | ker načelo Združenih narodov „odgovornost zaščititi“ določa, da so drugi odgovorni za zagotavljanje potrebne zaščite, če nacionalni organi očitno ne zaščitijo svojega prebivalstva, |
| --- | --- |

C.

ker načelo Združenih narodov „odgovornost zaščititi“ določa, da so drugi odgovorni za zagotavljanje potrebne zaščite, če nacionalni organi očitno ne zaščitijo svojega prebivalstva,

| D. | ker je varnostni svet Združenih narodov marca 2005 primer o razmerah v Darfurju predal Mednarodnemu kazenskemu sodišču, po čemer se je začela preiskava, |
| --- | --- |

D.

ker je varnostni svet Združenih narodov marca 2005 primer o razmerah v Darfurju predal Mednarodnemu kazenskemu sodišču, po čemer se je začela preiskava,

| E. | ker je Sudan podpisal Rimski statut, s katerim je bilo leta 2002 ustanovljeno Mednarodno kazensko sodišče, vendar ga ni ratificiral, |
| --- | --- |

E.

ker je Sudan podpisal Rimski statut, s katerim je bilo leta 2002 ustanovljeno Mednarodno kazensko sodišče, vendar ga ni ratificiral,

| F. | ker je sudanska vlada kot članica Združenih narodov obvezana sodelovati z Mednarodnim kazenskim sodiščem skladno z resolucijo 1593 (2005), ki jo je Varnostni svet sprejel v skladu s svojimi pooblastili iz poglavja 7, |
| --- | --- |

F.

ker je sudanska vlada kot članica Združenih narodov obvezana sodelovati z Mednarodnim kazenskim sodiščem skladno z resolucijo 1593 (2005), ki jo je Varnostni svet sprejel v skladu s svojimi pooblastili iz poglavja 7,

| G. | ker je osupel nad dejstvom, da je sudanska vlada od izdaje nalogov za prijetje večkrat zavrnila sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem in je celo povečala število dejanj, s katerimi kljubuje Mednarodnemu kazenskemu sodišču in mednarodni skupnosti, |
| --- | --- |

G.

ker je osupel nad dejstvom, da je sudanska vlada od izdaje nalogov za prijetje večkrat zavrnila sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem in je celo povečala število dejanj, s katerimi kljubuje Mednarodnemu kazenskemu sodišču in mednarodni skupnosti,

| H. | ker je aprila 2007 Mednarodno kazensko sodišče izdalo naloga za prijetje nekdanjega sudanskega notranjega ministra Ahmada Haruna in nekdanjega vodje džandžavidske milice Alija Mohameda Ali Abdelrahmana, znanega tudi pod imenom Ali Kušajb, zaradi 51 domnevnih vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu, |
| --- | --- |

H.

ker je aprila 2007 Mednarodno kazensko sodišče izdalo naloga za prijetje nekdanjega sudanskega notranjega ministra Ahmada Haruna in nekdanjega vodje džandžavidske milice Alija Mohameda Ali Abdelrahmana, znanega tudi pod imenom Ali Kušajb, zaradi 51 domnevnih vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu,

| I. | ker je Ahmad Harun zdaj minister za humanitarne zadeve in je torej odgovoren za blaginjo žrtev zločinov, ki jih je domnevno sam zagrešil, ter tudi za stike z mednarodnimi mirovnimi silami – UNAMID (United Nations African Union Mission) v Darfurju; ker je postal tudi predsednik vladnega odbora, zadolženega za pritožbe o kršitvah človekovih pravic; in ker je bil Ali Kušajb, ki je bil v sudanskem priporu zaradi drugih obtožb, ko so bili izdani nalogi za prijetje, spuščen oktobra 2007, čeprav ga je iskalo Mednarodno kazensko sodišče, |
| --- | --- |

I.

ker je Ahmad Harun zdaj minister za humanitarne zadeve in je torej odgovoren za blaginjo žrtev zločinov, ki jih je domnevno sam zagrešil, ter tudi za stike z mednarodnimi mirovnimi silami – UNAMID (United Nations African Union Mission) v Darfurju; ker je postal tudi predsednik vladnega odbora, zadolženega za pritožbe o kršitvah človekovih pravic; in ker je bil Ali Kušajb, ki je bil v sudanskem priporu zaradi drugih obtožb, ko so bili izdani nalogi za prijetje, spuščen oktobra 2007, čeprav ga je iskalo Mednarodno kazensko sodišče,

| J. | ker so varnostnemu svetu Združenih narodov junija 2007 in ponovno decembra 2007 iz urada tožilca poročali o neuspehu in nepripravljenosti sudanske vlade za sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem in ker je ugotovil, da niso bili sprejeti ukrepi za prijetje in predajo Ahmada Haruna in Ali Kušajba, |
| --- | --- |

J.

ker so varnostnemu svetu Združenih narodov junija 2007 in ponovno decembra 2007 iz urada tožilca poročali o neuspehu in nepripravljenosti sudanske vlade za sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem in ker je ugotovil, da niso bili sprejeti ukrepi za prijetje in predajo Ahmada Haruna in Ali Kušajba,

| K. | ugotavlja, da bo 5. junija 2008 generalni tožilec Mednarodnega kazenskega sodišča Luis Moreno Ocampo sedmič poročal varnostnemu svetu Združenih narodov o napredku preiskav v Darfurju in o sodelovanju, ki so ga ponudile sudanske oblasti, |
| --- | --- |

K.

ugotavlja, da bo 5. junija 2008 generalni tožilec Mednarodnega kazenskega sodišča Luis Moreno Ocampo sedmič poročal varnostnemu svetu Združenih narodov o napredku preiskav v Darfurju in o sodelovanju, ki so ga ponudile sudanske oblasti,

| L. | je odločen, da bo podprl Mednarodno kazensko sodišče v tej odločilni fazi njegovega dela ter da je prenehanje nekaznovanja za načrtovalce in pripravljavce grozovitih zločinov, zagrešenih v Darfurju, bistveno za rešitev spora v Darfurju, |
| --- | --- |

L.

je odločen, da bo podprl Mednarodno kazensko sodišče v tej odločilni fazi njegovega dela ter da je prenehanje nekaznovanja za načrtovalce in pripravljavce grozovitih zločinov, zagrešenih v Darfurju, bistveno za rešitev spora v Darfurju,

| M. | ker so 10. in 11. maja 2008 uporniki Gibanja za pravico in enakost (JEM – Justice and Equality Movement) izvedli napad na Omdurman, blizu Kartuma, ki je terjal najmanj 200 žrtev, |
| --- | --- |

M.

ker so 10. in 11. maja 2008 uporniki Gibanja za pravico in enakost (JEM – Justice and Equality Movement) izvedli napad na Omdurman, blizu Kartuma, ki je terjal najmanj 200 žrtev,

| N. | ker so 20. maja 2008, po prvem valu spopadov teden prej, izbruhnili hudi boji v Abijeju, z nafto bogatim območjem, za katerega se potegujeta sever in jug, med sudansko vojsko in Sudansko ljudsko osvobodilno vojsko (SPLA – Sudan People's Liberation Army), katerih posledica je po mnenju Združenih narodov od 30 000 do 50 000 razseljenih oseb in še neznano število smrtnih žrtev, |
| --- | --- |

N.

ker so 20. maja 2008, po prvem valu spopadov teden prej, izbruhnili hudi boji v Abijeju, z nafto bogatim območjem, za katerega se potegujeta sever in jug, med sudansko vojsko in Sudansko ljudsko osvobodilno vojsko (SPLA – Sudan People's Liberation Army), katerih posledica je po mnenju Združenih narodov od 30 000 do 50 000 razseljenih oseb in še neznano število smrtnih žrtev,

| O. | ker so 4. maja 2008 letala sudanske vojske bombardirala civilne cilje v severnem Darfurju, zaradi česar je umrlo 12 civilistov, |
| --- | --- |

O.

ker so 4. maja 2008 letala sudanske vojske bombardirala civilne cilje v severnem Darfurju, zaradi česar je umrlo 12 civilistov,

| P. | ker je do sedaj spor v Sudanu po nedavnih ocenah Združenih narodov terjal približno 30 000 žrtev ter 2,5 milijona notranje razseljenih oseb in beguncev ter ker negotovost v darfurski regiji narašča, |
| --- | --- |

P.

ker je do sedaj spor v Sudanu po nedavnih ocenah Združenih narodov terjal približno 30 000 žrtev ter 2,5 milijona notranje razseljenih oseb in beguncev ter ker negotovost v darfurski regiji narašča,

| Q. | ker ima UNAMID še vedno samo 7 500 čet in manj kot 2 000 policistov v tej regiji, od odobrenih 26 000, |
| --- | --- |

Q.

ker ima UNAMID še vedno samo 7 500 čet in manj kot 2 000 policistov v tej regiji, od odobrenih 26 000,

| 1. | odločno obsoja stalno zavračanje Sudana glede sodelovanja z Mednarodnim kazenskim sodiščem, prijetja in predaje Ahmada Haruna in Ali Kušajba Mednarodnemu kazenskemu sodišču ter glede izpolnjevanja svojih mednarodnih obveznosti po humanitarnem pravu, s čimer izkazuje očitno nespoštovanje do stotine tisočev žrtev in njihovih družin ter milijonov oseb, ki so bile po začetku konflikta prisiljene zapustiti svoje domove; |
| --- | --- |

1.

odločno obsoja stalno zavračanje Sudana glede sodelovanja z Mednarodnim kazenskim sodiščem, prijetja in predaje Ahmada Haruna in Ali Kušajba Mednarodnemu kazenskemu sodišču ter glede izpolnjevanja svojih mednarodnih obveznosti po humanitarnem pravu, s čimer izkazuje očitno nespoštovanje do stotine tisočev žrtev in njihovih družin ter milijonov oseb, ki so bile po začetku konflikta prisiljene zapustiti svoje domove;

| 2. | poziva sudansko vlado, naj ratificira statut Mednarodnega kazenskega sodišča, upošteva resolucijo varnostnega sveta Združenih narodov št. 1593 (2005), brezpogojno sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem in izvaja dosledno in učinkovito preiskavo in pregon vojnih zločinov ter zločinov proti človeštvu, zagrešenih v regiji Darfur; |
| --- | --- |

2.

poziva sudansko vlado, naj ratificira statut Mednarodnega kazenskega sodišča, upošteva resolucijo varnostnega sveta Združenih narodov št. 1593 (2005), brezpogojno sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem in izvaja dosledno in učinkovito preiskavo in pregon vojnih zločinov ter zločinov proti človeštvu, zagrešenih v regiji Darfur;

| 3. | poziva kartumske oblasti, naj nemudoma aretirajo in predajo osumljenca Mednarodnega kazenskega sodišča, takoj prekinejo cikel nekaznovanosti v Darfurju in sodelujejo pri prihodnjih preiskavah Mednarodnega kazenskega sodišča v Darfurju; |
| --- | --- |

3.

poziva kartumske oblasti, naj nemudoma aretirajo in predajo osumljenca Mednarodnega kazenskega sodišča, takoj prekinejo cikel nekaznovanosti v Darfurju in sodelujejo pri prihodnjih preiskavah Mednarodnega kazenskega sodišča v Darfurju;

| 4. | poziva Svet za splošne zadeve in zunanje odnose dne 16. in 17. junija 2008 in Evropski svet dne 19. in 20. junija 2008, naj razpravljata o poročilu tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča in si prizadevata za sprejetje usmerjenih kazenskih ukrepov EU proti jasno določeni skupini sudanskih uradnikov, ki nosijo odgovornost za to, da Sudan ne sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, vključno z:






  — | zamrznitvijo in zasegom sredstev posameznikov, za katere je bilo ugotovljeno, da ovirajo sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, ter odkrivanje premoženja podjetij, povezanih z Nacionalno kongresno stranko (večinsko vladno stranko), v tujini in ukrepanjem proti tovrstnim dejavnostim, saj se na ta način financirajo milice v Darfurju; |
| --- | --- | --- |

4.

poziva Svet za splošne zadeve in zunanje odnose dne 16. in 17. junija 2008 in Evropski svet dne 19. in 20. junija 2008, naj razpravljata o poročilu tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča in si prizadevata za sprejetje usmerjenih kazenskih ukrepov EU proti jasno določeni skupini sudanskih uradnikov, ki nosijo odgovornost za to, da Sudan ne sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, vključno z:

—

zamrznitvijo in zasegom sredstev posameznikov, za katere je bilo ugotovljeno, da ovirajo sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, ter odkrivanje premoženja podjetij, povezanih z Nacionalno kongresno stranko (večinsko vladno stranko), v tujini in ukrepanjem proti tovrstnim dejavnostim, saj se na ta način financirajo milice v Darfurju;

| — | ukrepi, ki bodo tem posameznikom ali njihovim zastopnikom preprečevali finančne prenose ali plačila v bankah EU; |
| --- | --- |

—

ukrepi, ki bodo tem posameznikom ali njihovim zastopnikom preprečevali finančne prenose ali plačila v bankah EU;

| — | ukrepi, ki bodo preprečili poslovne in druge ekonomske ali trgovinske odnose med temi posamezniki oziroma pravnimi osebami ali podjetji, ki jih ti posamezniki nadzirajo, ter evropskimi podjetji, pri čemer se je treba osredotočiti zlasti na prihodke iz naftnega sektorja; |
| --- | --- |

—

ukrepi, ki bodo preprečili poslovne in druge ekonomske ali trgovinske odnose med temi posamezniki oziroma pravnimi osebami ali podjetji, ki jih ti posamezniki nadzirajo, ter evropskimi podjetji, pri čemer se je treba osredotočiti zlasti na prihodke iz naftnega sektorja;

| 5. | poziva države članice EU in države kandidatke s sedežem v varnostnem svetu ZN – in sicer Belgijo, Francijo, Italijo, Združeno kraljestvo in Hrvaško – naj med poročanjem tožilca 5. junija 2008 zavzamejo odločno stališče v skladu s skupnim stališčem EU do Mednarodnega kazenskega sodišča in se ustrezno odzovejo na njegove ugotovitve ter Sudan pozovejo, naj nemudoma spoštuje resolucijo varnostnega sveta ZN št. 1593 (2005) in zahteve Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice EU in države kandidatke s sedežem v varnostnem svetu ZN – in sicer Belgijo, Francijo, Italijo, Združeno kraljestvo in Hrvaško – naj med poročanjem tožilca 5. junija 2008 zavzamejo odločno stališče v skladu s skupnim stališčem EU do Mednarodnega kazenskega sodišča in se ustrezno odzovejo na njegove ugotovitve ter Sudan pozovejo, naj nemudoma spoštuje resolucijo varnostnega sveta ZN št. 1593 (2005) in zahteve Mednarodnega kazenskega sodišča;

| 6. | poziva preostale članice varnostnega sveta ZN, naj podprejo vse zahteve za sodelovanje, ki jih v imenu Mednarodnega kazenskega sodišča izrazi njegov tožilec, in še posebej poziva Kitajsko, Rusijo, Južno Afriko in Libijo, da izpolnijo svoje zaveze iz resolucije varnostnega sveta ZN št. 1593 (2005) in 5. junija 2008 ne ovirajo delovanja varnostnega sveta; |
| --- | --- |

6.

poziva preostale članice varnostnega sveta ZN, naj podprejo vse zahteve za sodelovanje, ki jih v imenu Mednarodnega kazenskega sodišča izrazi njegov tožilec, in še posebej poziva Kitajsko, Rusijo, Južno Afriko in Libijo, da izpolnijo svoje zaveze iz resolucije varnostnega sveta ZN št. 1593 (2005) in 5. junija 2008 ne ovirajo delovanja varnostnega sveta;

| 7. | poziva države članice EU in varnostni svet ZN, da se zavzamejo za izrecno omembo nekaznovanosti in vključitev nalogov za prijetje Mednarodnega kazenskega sodišča v uradni mandat za obisk predstavnikov varnostnega sveta ZN v Kartumu, ki je načrtovan za konec maja 2008; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice EU in varnostni svet ZN, da se zavzamejo za izrecno omembo nekaznovanosti in vključitev nalogov za prijetje Mednarodnega kazenskega sodišča v uradni mandat za obisk predstavnikov varnostnega sveta ZN v Kartumu, ki je načrtovan za konec maja 2008;

| 8. | poziva Komisijo in države članice EU, naj poskrbijo za to, da občutne razvojne pomoči za Sudan ne bodo posredovale prek ministrstva za humanitarne zadeve pod vodstvom Ahmada Haruna, donatorje pa poziva, naj uradno pritisnejo na sudansko vlado, da Ahmada Haruna odstavi; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in države članice EU, naj poskrbijo za to, da občutne razvojne pomoči za Sudan ne bodo posredovale prek ministrstva za humanitarne zadeve pod vodstvom Ahmada Haruna, donatorje pa poziva, naj uradno pritisnejo na sudansko vlado, da Ahmada Haruna odstavi;

| 9. | poziva EU, naj pritisne na Kitajsko, da bi se pridružila mednarodnim prizadevanjem za končanje konflikta in uporabila svoj precejšnji vpliv pri sudanski vladi, glede na to, da je največji kupec sudanske nafte; poziva Kitajsko, naj preneha dobavljati orožje Sudanu; |
| --- | --- |

9.

poziva EU, naj pritisne na Kitajsko, da bi se pridružila mednarodnim prizadevanjem za končanje konflikta in uporabila svoj precejšnji vpliv pri sudanski vladi, glede na to, da je največji kupec sudanske nafte; poziva Kitajsko, naj preneha dobavljati orožje Sudanu;

| 10. | poziva Afriško unijo in Arabsko ligo, naj se dejavno udeležita reševanja razmer v Darfurju in skušata sudansko vlado prepričati, naj sodeluje z uradom tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča v sedanji in prihodnjih preiskavah, in poziva predsedstvo EU, naj sodelovanje Sudana z Mednarodnim kazenskim sodiščem uvrsti na dnevni red političnih dialogov in vrhunskih srečanj ključnih partnerk, kot so Kitajska, Združene države, Afriška unija in Arabska liga; |
| --- | --- |

10.

poziva Afriško unijo in Arabsko ligo, naj se dejavno udeležita reševanja razmer v Darfurju in skušata sudansko vlado prepričati, naj sodeluje z uradom tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča v sedanji in prihodnjih preiskavah, in poziva predsedstvo EU, naj sodelovanje Sudana z Mednarodnim kazenskim sodiščem uvrsti na dnevni red političnih dialogov in vrhunskih srečanj ključnih partnerk, kot so Kitajska, Združene države, Afriška unija in Arabska liga;

| 11. | poziva Svet in Komisijo, naj Parlament redno obveščata o sedanjih in načrtovanih prizadevanjih, da bi sudansko vlado pripravila k sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem, ter se zavezuje, da se bo še naprej informiral o tej zadevi in da bo ob vsaki priložnosti načel to temo v pogovorih s sudanskimi uradniki in drugimi sogovorniki; |
| --- | --- |

11.

poziva Svet in Komisijo, naj Parlament redno obveščata o sedanjih in načrtovanih prizadevanjih, da bi sudansko vlado pripravila k sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem, ter se zavezuje, da se bo še naprej informiral o tej zadevi in da bo ob vsaki priložnosti načel to temo v pogovorih s sudanskimi uradniki in drugimi sogovorniki;

| 12. | obsoja napad upornikov iz Gibanja za pravico in enakost na Omdurman 10. in 11. maja 2008, pa tudi zračne napade v severnem Darfurju 4. maja 2008, v katerih je bilo ubitih dvanajst in ranjenih trideset ljudi, uničeni pa so bili šola, vodovod in tržnica; |
| --- | --- |

12.

obsoja napad upornikov iz Gibanja za pravico in enakost na Omdurman 10. in 11. maja 2008, pa tudi zračne napade v severnem Darfurju 4. maja 2008, v katerih je bilo ubitih dvanajst in ranjenih trideset ljudi, uničeni pa so bili šola, vodovod in tržnica;

| 13. | izraža resno zaskrbljenost zaradi obnovljenih spopadov med sudansko vojsko in Sudansko ljudsko osvobodilno vojsko v kraju Abijej, zaradi katerih naraščajo potrebe po humanitarni pomoči in ki ovirajo humanitarne operacije, utegnejo pa ogroziti tudi mirovni sporazum iz leta 2005; |
| --- | --- |

13.

izraža resno zaskrbljenost zaradi obnovljenih spopadov med sudansko vojsko in Sudansko ljudsko osvobodilno vojsko v kraju Abijej, zaradi katerih naraščajo potrebe po humanitarni pomoči in ki ovirajo humanitarne operacije, utegnejo pa ogroziti tudi mirovni sporazum iz leta 2005;

| 14. | obsoja kršitve mirovnih sporazumov in sporazumov o premirju, ne glede na to, katera stran jih zagreši, še zlasti pa nasilje nad civilnim prebivalstvom in napade na konvoje s humanitarno pomočjo; |
| --- | --- |

14.

obsoja kršitve mirovnih sporazumov in sporazumov o premirju, ne glede na to, katera stran jih zagreši, še zlasti pa nasilje nad civilnim prebivalstvom in napade na konvoje s humanitarno pomočjo;

| 15. | poziva sudanske oblasti, predvsem vlado nacionalne enotnosti, naj polno podprejo učinkovito namestitev sil UNAMID ter vsa prizadevanja za umiritev razmer in zagotovitev varnega okolja; |
| --- | --- |

15.

poziva sudanske oblasti, predvsem vlado nacionalne enotnosti, naj polno podprejo učinkovito namestitev sil UNAMID ter vsa prizadevanja za umiritev razmer in zagotovitev varnega okolja;

| 16. | znova poudarja, da trajen mir ne bo mogoč, dokler storilci hudih zločinov ne bodo kaznovani; poziva opazovalce EU na mirovnih pogajanjih, naj opozorijo, da je treba storilce kaznovati, sicer ne bo mogoče doseči trajnega spoštovanja pravne države in človekovih pravic v Sudanu; |
| --- | --- |

16.

znova poudarja, da trajen mir ne bo mogoč, dokler storilci hudih zločinov ne bodo kaznovani; poziva opazovalce EU na mirovnih pogajanjih, naj opozorijo, da je treba storilce kaznovati, sicer ne bo mogoče doseči trajnega spoštovanja pravne države in človekovih pravic v Sudanu;

| 17. | poziva sudansko vlado in vse oborožene skupine, da se izognejo brezobzirnim napadom na civiliste in spolnemu nasilju nad ženskami ter tako spoštujejo človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo; |
| --- | --- |

17.

poziva sudansko vlado in vse oborožene skupine, da se izognejo brezobzirnim napadom na civiliste in spolnemu nasilju nad ženskami ter tako spoštujejo človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo;

| 18. | poziva vse strani, vpletene v spor, da ne novačijo in najemajo otrok vojakov, starih manj kot 18 let, ter poziva sudanske oblasti, da zaščitijo razseljene otroke, zlasti mladoletnike brez spremstva, kot določajo ustrezne konvencije; |
| --- | --- |

18.

poziva vse strani, vpletene v spor, da ne novačijo in najemajo otrok vojakov, starih manj kot 18 let, ter poziva sudanske oblasti, da zaščitijo razseljene otroke, zlasti mladoletnike brez spremstva, kot določajo ustrezne konvencije;

| 19. | znova poziva vse izvoznice orožja, da slednjega prenehajo prodajati stranem, vpletenim v konflikt v Darfurju, in v svojih odnosih s Sudanom spoštujejo človekove pravice ter mednarodni mir in varnost; |
| --- | --- |

19.

znova poziva vse izvoznice orožja, da slednjega prenehajo prodajati stranem, vpletenim v konflikt v Darfurju, in v svojih odnosih s Sudanom spoštujejo človekove pravice ter mednarodni mir in varnost;

| 20. | je zaskrbljen zaradi množičnih aretacij v Kartumu po napadu upornikov; sudansko vlado opominja na njene obveznosti po Afriški listini o človekovih pravicah in pravicah narodov, po kateri med drugim nihče ne sme biti samovoljno aretiran ali pridržan, vsak posameznik pa ima pravico do obrambe in do sojenja v razumnem roku; |
| --- | --- |

20.

je zaskrbljen zaradi množičnih aretacij v Kartumu po napadu upornikov; sudansko vlado opominja na njene obveznosti po Afriški listini o človekovih pravicah in pravicah narodov, po kateri med drugim nihče ne sme biti samovoljno aretiran ali pridržan, vsak posameznik pa ima pravico do obrambe in do sojenja v razumnem roku;

| 21. | poziva posebnega predstavnika EU za Sudan Pekka Haavisto, naj v skladu s svojim mandatom in skupnim stališčem EU do Mednarodnega kazenskega sodišča ravna proaktivno in v pogovorih s sudanskimi sogovorniki in drugimi partnerji izkoristi vsako priložnost za omembo aretacije in predaje Ahmada Haruna in Alija Kušajba ter sodelovanja z Mednarodnim kazenskim sodiščem, posebnega predstavnika pa tudi poziva, naj drugim institucijam EU redno poroča o dogajanju v zvezi s tem; |
| --- | --- |

21.

poziva posebnega predstavnika EU za Sudan Pekka Haavisto, naj v skladu s svojim mandatom in skupnim stališčem EU do Mednarodnega kazenskega sodišča ravna proaktivno in v pogovorih s sudanskimi sogovorniki in drugimi partnerji izkoristi vsako priložnost za omembo aretacije in predaje Ahmada Haruna in Alija Kušajba ter sodelovanja z Mednarodnim kazenskim sodiščem, posebnega predstavnika pa tudi poziva, naj drugim institucijam EU redno poroča o dogajanju v zvezi s tem;

| 22. | je globoko zaskrbljen zaradi zelo pomanjkljivih sredstev za operacijo UNAMID ter poziva države članice Afriške unije in mednarodno skupnost, naj povečajo svoje prispevke, da bo mogoče v Darfur poslati nujno potrebne dodatne enote in opremo; |
| --- | --- |

22.

je globoko zaskrbljen zaradi zelo pomanjkljivih sredstev za operacijo UNAMID ter poziva države članice Afriške unije in mednarodno skupnost, naj povečajo svoje prispevke, da bo mogoče v Darfur poslati nujno potrebne dodatne enote in opremo;

| 23. | poziva sudansko vlado, naj spoštuje svojo zavezo, da ne bo več ovirala in omejevala humanitarnih delavcev; poudarja, da je stopnjevanje nasilja v zadnjih mesecih prizadelo tudi delo humanitarnih organizacij, ki so bile zaradi razbojništva in ugrabitev ob pošiljke pomoči, zato so morale organizacije za pomoč v hrani nedavno prepoloviti obroke več kot treh milijonov pomoči potrebnih prebivalcev Darfurja; |
| --- | --- |

23.

poziva sudansko vlado, naj spoštuje svojo zavezo, da ne bo več ovirala in omejevala humanitarnih delavcev; poudarja, da je stopnjevanje nasilja v zadnjih mesecih prizadelo tudi delo humanitarnih organizacij, ki so bile zaradi razbojništva in ugrabitev ob pošiljke pomoči, zato so morale organizacije za pomoč v hrani nedavno prepoloviti obroke več kot treh milijonov pomoči potrebnih prebivalcev Darfurja;

| 24. | poziva EU in druge mednarodne udeležence, da uvedejo ustrezne ukrepe proti povzročiteljem nasilja, ki ne spoštujejo premirja in napadajo civiliste, mirovne sile ali humanitarne delavce, in da ustrezno ukrepajo, da bi se nekaznovanost končala; |
| --- | --- |

24.

poziva EU in druge mednarodne udeležence, da uvedejo ustrezne ukrepe proti povzročiteljem nasilja, ki ne spoštujejo premirja in napadajo civiliste, mirovne sile ali humanitarne delavce, in da ustrezno ukrepajo, da bi se nekaznovanost končala;

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za Sudan, sudanski vladi, vladam držav članic EU in članic varnostnega sveta ZN, institucijam Afriške unije in Arabske lige ter tožilcu Mednarodnega kazenskega sodišča. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za Sudan, sudanski vladi, vladam držav članic EU in članic varnostnega sveta ZN, institucijam Afriške unije in Arabske lige ter tožilcu Mednarodnega kazenskega sodišča.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/113 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/113

---

Pridržanje političnih nasprotnikov v Belorusiji

P6_TA(2008)0239

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o pridržanju političnih nasprotnikov v Belorusiji

(2009/C 279 E/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Belorusiji, zlasti resolucije z dne 21. februarja 2008 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Belorusiji, zlasti resolucije z dne 21. februarja 2008 (1),

| — | ob upoštevanju izjave Komisije z dne 21. novembra 2006 o pripravljenosti Evropske unije za obnovo odnosov z Belorusijo in njenimi prebivalci v okviru evropske sosedske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije z dne 21. novembra 2006 o pripravljenosti Evropske unije za obnovo odnosov z Belorusijo in njenimi prebivalci v okviru evropske sosedske politike,

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva Evropske unije z dne 28. marca 2008 o Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva Evropske unije z dne 28. marca 2008 o Belorusiji,

| — | ob upoštevanju izjave o vnovičnih aretacijah in šikaniranju političnih nasprotnikov, ki jo je 29. aprila 2008 podalo predsedstvo Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o vnovičnih aretacijah in šikaniranju političnih nasprotnikov, ki jo je 29. aprila 2008 podalo predsedstvo Evropske unije,

| — | ob upoštevanju izjave o najnovejših dogodkih v odnosih med Belorusijo in Združenimi državami Amerike, ki jo je 6. maja 2008 podalo predsedstvo Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o najnovejših dogodkih v odnosih med Belorusijo in Združenimi državami Amerike, ki jo je 6. maja 2008 podalo predsedstvo Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker sta bili Andreju Kimu in Sergeju Parsijukeviču, beloruskima aktivistoma, naklonjenima demokraciji, izrečeni visoki kazni za sodelovanje na miroljubnih podjetniških demonstracijah 10. in 21. januarja 2008, |
| --- | --- |

A.

ker sta bili Andreju Kimu in Sergeju Parsijukeviču, beloruskima aktivistoma, naklonjenima demokraciji, izrečeni visoki kazni za sodelovanje na miroljubnih podjetniških demonstracijah 10. in 21. januarja 2008,

| B. | ker je Aleksander Kazulin še vedno v priporu, kar je zgolj eden od primerov neupoštevanja načel in obveznosti Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), katere članica je Belorusija, |
| --- | --- |

B.

ker je Aleksander Kazulin še vedno v priporu, kar je zgolj eden od primerov neupoštevanja načel in obveznosti Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), katere članica je Belorusija,

| C. | ker je pozval Svet in Komisijo, naj za mednarodne organizacije pripravita predlog, ki bo Lukašenkov režim podvrgel dodatnemu pritisku, in zahteval, naj se predstavi sveženj ciljnih sankcij, ki bi resno prizadele zatiralce, ne da bi dodatno povečale trpljenje državljanov Belorusije, |
| --- | --- |

C.

ker je pozval Svet in Komisijo, naj za mednarodne organizacije pripravita predlog, ki bo Lukašenkov režim podvrgel dodatnemu pritisku, in zahteval, naj se predstavi sveženj ciljnih sankcij, ki bi resno prizadele zatiralce, ne da bi dodatno povečale trpljenje državljanov Belorusije,

| D. | ker je obsodil uporabo sile in aretacijo večjega števila udeležencev dneva svobode v Minsku in drugih beloruskih mestih 25. marca 2008, |
| --- | --- |

D.

ker je obsodil uporabo sile in aretacijo večjega števila udeležencev dneva svobode v Minsku in drugih beloruskih mestih 25. marca 2008,

| E. | ker sta odločitev beloruske vlade, da deseterico ameriških diplomatov uvrsti med nezaželene osebe, in prisilni izgon ameriškega veleposlanika iz Belorusije neupravičeni dejanji, ki ogrožata interese prebivalcev Belorusije, |
| --- | --- |

E.

ker sta odločitev beloruske vlade, da deseterico ameriških diplomatov uvrsti med nezaželene osebe, in prisilni izgon ameriškega veleposlanika iz Belorusije neupravičeni dejanji, ki ogrožata interese prebivalcev Belorusije,

| 1. | izraža globoko obžalovanje, ker se stanje glede demokracije, človekovih pravic in pravne države v Belorusiji ne izboljšuje; opozarja, da so ponavljajoče se samovoljne aretacije članov civilne družbe in aktivistov opozicije, zlasti začasni pripor in sojenje Aleksandru Milinkeviču, ter ukinitev neodvisnih medijev v nasprotju z nedavnimi izjavami beloruske vlade, ki je izrazila željo po izboljšanju odnosov z Evropsko unijo; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko obžalovanje, ker se stanje glede demokracije, človekovih pravic in pravne države v Belorusiji ne izboljšuje; opozarja, da so ponavljajoče se samovoljne aretacije članov civilne družbe in aktivistov opozicije, zlasti začasni pripor in sojenje Aleksandru Milinkeviču, ter ukinitev neodvisnih medijev v nasprotju z nedavnimi izjavami beloruske vlade, ki je izrazila željo po izboljšanju odnosov z Evropsko unijo;

| 2. | obsoja visoki kazni za Sergeja Parsijukeviča in Andreja Kima, ki so jima jih oblasti izrekle 22. in 23. aprila 2008 v Minsku, ker sta sodelovala na podjetniških demonstracijah 10. januarja 2008; hkrati obžaluje, da so beloruske varnostne sile pri aretacijah domnevno znova uporabile silo nad miroljubnimi obiskovalci, ki so se 25. marca 2008 zbrali v Minsku, da bi obeležili devetdeseto obletnico ustanovitve neodvisne Beloruske ljudske republike; poziva beloruske oblasti, naj se vzdržijo uporabe kakršne koli oblike sile nad predstavniki demokratične opozicije; |
| --- | --- |

2.

obsoja visoki kazni za Sergeja Parsijukeviča in Andreja Kima, ki so jima jih oblasti izrekle 22. in 23. aprila 2008 v Minsku, ker sta sodelovala na podjetniških demonstracijah 10. januarja 2008; hkrati obžaluje, da so beloruske varnostne sile pri aretacijah domnevno znova uporabile silo nad miroljubnimi obiskovalci, ki so se 25. marca 2008 zbrali v Minsku, da bi obeležili devetdeseto obletnico ustanovitve neodvisne Beloruske ljudske republike; poziva beloruske oblasti, naj se vzdržijo uporabe kakršne koli oblike sile nad predstavniki demokratične opozicije;

| 3. | poziva beloruske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo političnega zapornika Aleksandra Kazulina ter prenehajo ustrahovanje, nadlegovanje, ciljne aretacije in politično vodeno preganjanje aktivistov demokratične opozicije in civilne družbe v Belorusiji; |
| --- | --- |

3.

poziva beloruske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo političnega zapornika Aleksandra Kazulina ter prenehajo ustrahovanje, nadlegovanje, ciljne aretacije in politično vodeno preganjanje aktivistov demokratične opozicije in civilne družbe v Belorusiji;

| 4. | znova poudarja, da je spoštovanje demokratičnih načel ključnega pomena za normalizacijo odnosov z Belorusijo; |
| --- | --- |

4.

znova poudarja, da je spoštovanje demokratičnih načel ključnega pomena za normalizacijo odnosov z Belorusijo;

| 5. | obsoja ravnanje beloruske tajne službe, ki je pridržala neodvisne novinarje, preiskala njihove domove ter zasegla ali uničila opremo, pa tudi prizadevanja beloruskih oblasti, ki so poskusile kršiti svobodo medijev; |
| --- | --- |

5.

obsoja ravnanje beloruske tajne službe, ki je pridržala neodvisne novinarje, preiskala njihove domove ter zasegla ali uničila opremo, pa tudi prizadevanja beloruskih oblasti, ki so poskusile kršiti svobodo medijev;

| 6. | od Sveta in Komisije zahteva, naj odločno podpreta žrtve kršitve človekovih pravic v Belorusiji; meni, da je za promocijo človekovih pravic v državi nujno potrebna finančna pomoč organizacijam civilne družbe, še posebej svobodnim medijem; |
| --- | --- |

6.

od Sveta in Komisije zahteva, naj odločno podpreta žrtve kršitve človekovih pravic v Belorusiji; meni, da je za promocijo človekovih pravic v državi nujno potrebna finančna pomoč organizacijam civilne družbe, še posebej svobodnim medijem;

| 7. | opozarja, da je Evropska unija 21. novembra 2006 izjavila, da je pripravljena v okviru evropske sosedske politike obnoviti odnose z Belorusijo in njenim ljudstvom takoj, ko bo beloruska vlada začela spoštovati demokratične vrednote in temeljne pravice beloruskega ljudstva; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da je Evropska unija 21. novembra 2006 izjavila, da je pripravljena v okviru evropske sosedske politike obnoviti odnose z Belorusijo in njenim ljudstvom takoj, ko bo beloruska vlada začela spoštovati demokratične vrednote in temeljne pravice beloruskega ljudstva;

| 8. | poudarja, da mora Belorusija za začetek obsežnega dialoga z EU uresničiti preostale pogoje, navedene v delovnem dokumentu Komisije z naslovom „Kaj bi EU lahko prinesla Belorusiji“, ki vključujejo izpustitev vseh političnih zapornikov, odpravo smrtne kazni, zagotovitev svobode medijev in svobode izražanja, neodvisnost sodnega sistema ter spoštovanje demokratičnih vrednot in temeljnih pravic beloruskega ljudstva; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da mora Belorusija za začetek obsežnega dialoga z EU uresničiti preostale pogoje, navedene v delovnem dokumentu Komisije z naslovom „Kaj bi EU lahko prinesla Belorusiji“, ki vključujejo izpustitev vseh političnih zapornikov, odpravo smrtne kazni, zagotovitev svobode medijev in svobode izražanja, neodvisnost sodnega sistema ter spoštovanje demokratičnih vrednot in temeljnih pravic beloruskega ljudstva;

| 9. | obsoja dejstvo, da je Belorusija edina država v Evropi, ki še vedno izvaja smrtno kazen, kar je v nasprotju z evropskimi in univerzalnimi vrednotami; |
| --- | --- |

9.

obsoja dejstvo, da je Belorusija edina država v Evropi, ki še vedno izvaja smrtno kazen, kar je v nasprotju z evropskimi in univerzalnimi vrednotami;

| 10. | globoko obžaluje zakon o verski svobodi in verskih organizacijah iz leta 2002, ki je v nasprotju z mednarodnimi načeli verske svobode in človekovih pravic, vključno s pravicami, opredeljenimi v Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah, in ugotavlja, da ta omejuje dejavnosti mnogih verskih organizacij, njihovi voditelji pa so stalna tarča šikaniranja, kazenskega pregona, kazni in aretacij; |
| --- | --- |

10.

globoko obžaluje zakon o verski svobodi in verskih organizacijah iz leta 2002, ki je v nasprotju z mednarodnimi načeli verske svobode in človekovih pravic, vključno s pravicami, opredeljenimi v Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah, in ugotavlja, da ta omejuje dejavnosti mnogih verskih organizacij, njihovi voditelji pa so stalna tarča šikaniranja, kazenskega pregona, kazni in aretacij;

| 11. | odločno poziva beloruske oblasti, naj med prihajajočimi parlamentarnimi volitvami jeseni 2008 v celoti spoštujejo standarde OVSE in ustvarijo razmere za svobodne in poštene volitve; poziva belorusko vlado, naj predstavnikom demokratične opozicije omogoči prost dostop do območnih volilnih odborov, zagotovi vpis vseh parlamentarnih kandidatov in njihovih opazovalcev ter ne ustvarja ovir, ki bi mednarodnim opazovalcem onemogočale izčrpno in celostno spremljanje volitev; |
| --- | --- |

11.

odločno poziva beloruske oblasti, naj med prihajajočimi parlamentarnimi volitvami jeseni 2008 v celoti spoštujejo standarde OVSE in ustvarijo razmere za svobodne in poštene volitve; poziva belorusko vlado, naj predstavnikom demokratične opozicije omogoči prost dostop do območnih volilnih odborov, zagotovi vpis vseh parlamentarnih kandidatov in njihovih opazovalcev ter ne ustvarja ovir, ki bi mednarodnim opazovalcem onemogočale izčrpno in celostno spremljanje volitev;

| 12. | poziva belorusko vlado, naj podpira in zagotavlja varstvo vseh temeljnih človekovih pravic ter zagotovi spoštovanje mednarodnih standardov, zlasti člena 18 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

12.

poziva belorusko vlado, naj podpira in zagotavlja varstvo vseh temeljnih človekovih pravic ter zagotovi spoštovanje mednarodnih standardov, zlasti člena 18 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah;

| 13. | poziva belorusko vlado, naj preuči in spremeni zakon o verski svobodi in verskih organizacijah iz leta 2002 ter obnovi postopke, ki zagotavljajo spoštovanje verske svobode; |
| --- | --- |

13.

poziva belorusko vlado, naj preuči in spremeni zakon o verski svobodi in verskih organizacijah iz leta 2002 ter obnovi postopke, ki zagotavljajo spoštovanje verske svobode;

| 14. | izraža solidarnost z združeno demokratično opozicijo Belorusije in vsemi beloruskimi državljani, ki stremijo po neodvisni, odprti in demokratični Belorusiji, temelječi na načelih pravne države; poziva voditelje opozicije, naj bodo na prihajajočih parlamentarnih volitvah enotni; |
| --- | --- |

14.

izraža solidarnost z združeno demokratično opozicijo Belorusije in vsemi beloruskimi državljani, ki stremijo po neodvisni, odprti in demokratični Belorusiji, temelječi na načelih pravne države; poziva voditelje opozicije, naj bodo na prihajajočih parlamentarnih volitvah enotni;

| 15. | poziva Komisijo in Svet, naj poskusita z dodatnimi ukrepi olajšati in liberalizirati vizumske postopke za beloruske državljane, saj lahko le tako pripomoreta k izpolnitvi glavnega cilja politike Evropske unije do Belorusije, tj. olajšanja in okrepitve stikov med ljudmi ter demokratizacije države; v zvezi s tem ju poziva, naj preučita možnost, da bi bili državljani Belorusije ob vstopu v schengensko območje oproščeni plačila vizumskih stroškov, saj je to edini način, kako preprečiti čedalje večjo osamitev Belorusije in njenih državljanov; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in Svet, naj poskusita z dodatnimi ukrepi olajšati in liberalizirati vizumske postopke za beloruske državljane, saj lahko le tako pripomoreta k izpolnitvi glavnega cilja politike Evropske unije do Belorusije, tj. olajšanja in okrepitve stikov med ljudmi ter demokratizacije države; v zvezi s tem ju poziva, naj preučita možnost, da bi bili državljani Belorusije ob vstopu v schengensko območje oproščeni plačila vizumskih stroškov, saj je to edini način, kako preprečiti čedalje večjo osamitev Belorusije in njenih državljanov;

| 16. | obžaluje odločitev beloruskih oblasti, ki zadnjih nekaj let vztrajno zavračajo vstopne vizume članom Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov; poziva beloruske oblasti, naj delegaciji Evropskega parlamenta za odnose z Belorusijo, ki želi spremljati prihajajoče splošne volitve in pridobiti izkušnje o Belorusiji, ne preprečuje vstopa v državo in tako ne ustvarja dodatnih ovir; |
| --- | --- |

16.

obžaluje odločitev beloruskih oblasti, ki zadnjih nekaj let vztrajno zavračajo vstopne vizume članom Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov; poziva beloruske oblasti, naj delegaciji Evropskega parlamenta za odnose z Belorusijo, ki želi spremljati prihajajoče splošne volitve in pridobiti izkušnje o Belorusiji, ne preprečuje vstopa v državo in tako ne ustvarja dodatnih ovir;

| 17. | izraža solidarnost z Združenimi državami Amerike in njeno diplomatsko službo ter poziva vlado Belorusije, naj znova pretehta svojo odločitev in nemudoma sprejme ukrepe, ki bodo na podlagi obojestransko koristnega sodelovanja normalizirali odnose med Belorusijo in Združenimi državami Amerike; |
| --- | --- |

17.

izraža solidarnost z Združenimi državami Amerike in njeno diplomatsko službo ter poziva vlado Belorusije, naj znova pretehta svojo odločitev in nemudoma sprejme ukrepe, ki bodo na podlagi obojestransko koristnega sodelovanja normalizirali odnose med Belorusijo in Združenimi državami Amerike;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, generalnemu sekretarju ZN, parlamentarnim skupščinam OVSE in Sveta Evrope ter vladi Belorusije. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, generalnemu sekretarju ZN, parlamentarnim skupščinam OVSE in Sveta Evrope ter vladi Belorusije.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0071.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/115 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/115

---

Naraščanje napetosti v Burundiju

P6_TA(2008)0240

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o naraščanju napetosti v Burundiju

(2009/C 279 E/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burundiju,

| — | ob upoštevanju vsestranskega sporazuma o prekinitvi ognja iz Dar es Salaama med burundijsko vlado in Narodnoosvobodilnimi silami (National Liberation Forces – FNL), podpisanega dne 7. septembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vsestranskega sporazuma o prekinitvi ognja iz Dar es Salaama med burundijsko vlado in Narodnoosvobodilnimi silami (National Liberation Forces – FNL), podpisanega dne 7. septembra 2006,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta, sprejetega v Cape Townu dne 22. in 23. februarja 2008 (akcijski načrt), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta, sprejetega v Cape Townu dne 22. in 23. februarja 2008 (akcijski načrt),

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva v imenu Evropske unije o napadih pri Budžumburi z dne 23. aprila 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva v imenu Evropske unije o napadih pri Budžumburi z dne 23. aprila 2008,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika varnostnega sveta Združenih narodov o razmerah v Burundiju z dne 24. aprila 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika varnostnega sveta Združenih narodov o razmerah v Burundiju z dne 24. aprila 2008,

| — | ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja ZN o integriranem uradu ZN v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja ZN o integriranem uradu ZN v Burundiju,

| — | ob upoštevanju poročila organizacije Human Rights Watch z naslovom „Vsako jutro me pretepajo: policijska zloraba v Burundiju“ iz aprila 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila organizacije Human Rights Watch z naslovom „Vsako jutro me pretepajo: policijska zloraba v Burundiju“ iz aprila 2008,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker so 17. aprila 2008 v Burundiju ponovno izbruhnili spopadi med vladnimi četami in FNL, zaradi česar je moralo več tisoč civilistov zapustiti svoje domove, 50 uporniških borcev pa je umrlo, |
| --- | --- |

A.

ker so 17. aprila 2008 v Burundiju ponovno izbruhnili spopadi med vladnimi četami in FNL, zaradi česar je moralo več tisoč civilistov zapustiti svoje domove, 50 uporniških borcev pa je umrlo,

| B. | ker mora Burundi po 14 letih državljanske vojne šele vzpostaviti trajen mir, konflikt pa je povzročil kritične humanitarne in družbeno-gospodarske razmere, ki ogrožajo stabilnost te regije, |
| --- | --- |

B.

ker mora Burundi po 14 letih državljanske vojne šele vzpostaviti trajen mir, konflikt pa je povzročil kritične humanitarne in družbeno-gospodarske razmere, ki ogrožajo stabilnost te regije,

| C. | ker so bila v zadnjih dveh letih mednarodna prizadevanja za oblikovanje mirovnega sporazuma med burundijsko vlado in FNL, vključno z regionalno mirovno pobudo za Burundi, neuspešna, |
| --- | --- |

C.

ker so bila v zadnjih dveh letih mednarodna prizadevanja za oblikovanje mirovnega sporazuma med burundijsko vlado in FNL, vključno z regionalno mirovno pobudo za Burundi, neuspešna,

| D. | ker so bila julija 2007 prekinjena pogajanja med burundijsko vlado in FNL, ko je FNL izstopila iz skupnega mehanizma za nadzor in spremljanje (Joint Verification and Monitoring Mechanism – JVMM), ki je bil ustanovljen za nadzor nad izvajanjem vsestranskega sporazuma o premirju, |
| --- | --- |

D.

ker so bila julija 2007 prekinjena pogajanja med burundijsko vlado in FNL, ko je FNL izstopila iz skupnega mehanizma za nadzor in spremljanje (Joint Verification and Monitoring Mechanism – JVMM), ki je bil ustanovljen za nadzor nad izvajanjem vsestranskega sporazuma o premirju,

| E. | ker jih veliko meni, da so nenehni upori FNL zadnja ovira za trajno stabilnost v Burundiju in da je treba poiskati politično rešitev, da se zagotovi razorožitev FNL, |
| --- | --- |

E.

ker jih veliko meni, da so nenehni upori FNL zadnja ovira za trajno stabilnost v Burundiju in da je treba poiskati politično rešitev, da se zagotovi razorožitev FNL,

| F. | ker sta v začetku maja 2008 zunanja ministra Tanzanije in Ugande na srečanju v okviru regionalne pobude za mir v Burundiju pozvala FNL in druge vodje upornikov, naj zapustijo Tanzanijo, kjer imajo bazo, in gredo v Burundi ter sodelujejo pri mirovnih pogajanjih, |
| --- | --- |

F.

ker sta v začetku maja 2008 zunanja ministra Tanzanije in Ugande na srečanju v okviru regionalne pobude za mir v Burundiju pozvala FNL in druge vodje upornikov, naj zapustijo Tanzanijo, kjer imajo bazo, in gredo v Burundi ter sodelujejo pri mirovnih pogajanjih,

| G. | ker so se avgusta 2007 začeli napadi na domove političnih oseb, ki niso podpirale ali so nekdaj podpirale predsednika Burundija Pierra Nkurunzizaja, |
| --- | --- |

G.

ker so se avgusta 2007 začeli napadi na domove političnih oseb, ki niso podpirale ali so nekdaj podpirale predsednika Burundija Pierra Nkurunzizaja,

| H. | ker je 46 poslancev burundijskega parlamenta v strahu za svojo varnost generalnega sekretarja Združenih narodov zaprosilo za zaščito, |
| --- | --- |

H.

ker je 46 poslancev burundijskega parlamenta v strahu za svojo varnost generalnega sekretarja Združenih narodov zaprosilo za zaščito,

| I. | ker je Evropska unija izbrala Burundi za pilotno državo za izvajanje prednostnega akcijskega načrta, namenjenega povečanju hitrosti in učinkovitosti pomoči za države v razvoju, v katerih vladajo negotove razmere, |
| --- | --- |

I.

ker je Evropska unija izbrala Burundi za pilotno državo za izvajanje prednostnega akcijskega načrta, namenjenega povečanju hitrosti in učinkovitosti pomoči za države v razvoju, v katerih vladajo negotove razmere,

| J. | ker naj bi bilo sedaj več kot 700 gospodinjstev (približno 3 500 ljudi) v oskrbi oblasti in čakajo na hrano in nujno oskrbo, |
| --- | --- |

J.

ker naj bi bilo sedaj več kot 700 gospodinjstev (približno 3 500 ljudi) v oskrbi oblasti in čakajo na hrano in nujno oskrbo,

| K. | ker so ti zadnji spopadi del vrste nemirov, ki so vzrok za še več razseljenih oseb (35 000 ljudi), zaradi česar skupno število v tej državi razseljenih oseb presega 100 000; ker želi Tanzanija burundijske begunce napotiti nazaj v Burundi, ta pa še vedno sprejema tisoče ruandskih in kongovskih beguncev, |
| --- | --- |

K.

ker so ti zadnji spopadi del vrste nemirov, ki so vzrok za še več razseljenih oseb (35 000 ljudi), zaradi česar skupno število v tej državi razseljenih oseb presega 100 000; ker želi Tanzanija burundijske begunce napotiti nazaj v Burundi, ta pa še vedno sprejema tisoče ruandskih in kongovskih beguncev,

| L. | ker naj bi burundijske varnostne sile nezakonito pridržale približno 200 ljudi, obtoženih, da podpirajo upornike FNL, |
| --- | --- |

L.

ker naj bi burundijske varnostne sile nezakonito pridržale približno 200 ljudi, obtoženih, da podpirajo upornike FNL,

| M. | ker je burundijska vlada 2. maja 2008 poročala, da so v dogodku, opisanem kot zaseda, ki so jo pripravile sile FNL, umrli štirje uporniški borci in pripadnik burundijske vojske, |
| --- | --- |

M.

ker je burundijska vlada 2. maja 2008 poročala, da so v dogodku, opisanem kot zaseda, ki so jo pripravile sile FNL, umrli štirje uporniški borci in pripadnik burundijske vojske,

| N. | ker je ozračje nekaznovanja v Burundiju povzročilo razmere, v katerih sta pogosta mučenje, ki ga izvajata policija in varnostne sile, ter nezakonito pridržanje, |
| --- | --- |

N.

ker je ozračje nekaznovanja v Burundiju povzročilo razmere, v katerih sta pogosta mučenje, ki ga izvajata policija in varnostne sile, ter nezakonito pridržanje,

| O. | ker burundijske nacionalne policijske sile, ustanovljene pod prehodno vlado leta 2004, niso dobro usposobljene in so sestavljene iz nekdanjih upornikov, vojakov in policistov, |
| --- | --- |

O.

ker burundijske nacionalne policijske sile, ustanovljene pod prehodno vlado leta 2004, niso dobro usposobljene in so sestavljene iz nekdanjih upornikov, vojakov in policistov,

| P. | ker je Unicef med letoma 2004 in 2006 pomagal pri demobilizaciji več kot 3 000 otrok vojakov v Burundiju; ker so otroci pred kratkim pobegnili iz demobilizacijskega centra in povzročili nemire, več kot 500 otrok pa je še vedno v rokah FNL, |
| --- | --- |

P.

ker je Unicef med letoma 2004 in 2006 pomagal pri demobilizaciji več kot 3 000 otrok vojakov v Burundiju; ker so otroci pred kratkim pobegnili iz demobilizacijskega centra in povzročili nemire, več kot 500 otrok pa je še vedno v rokah FNL,

| Q. | ker je Burundi po Ugandi in Etiopiji tretja država, ki je sodelovala pri mirovnih misijah Afriške unije v Mogadišu v Somaliji (AMISOM), tako da je kljub svojim negotovim varnostnim razmeram v Burundiju poslala 800 vojakov, |
| --- | --- |

Q.

ker je Burundi po Ugandi in Etiopiji tretja država, ki je sodelovala pri mirovnih misijah Afriške unije v Mogadišu v Somaliji (AMISOM), tako da je kljub svojim negotovim varnostnim razmeram v Burundiju poslala 800 vojakov,

| 1. | izraža hudo zaskrbljenost nad nedavnimi vojaškimi spopadi med silami za nacionalno obrambo in FNL v Burundiju, ki so zahtevali nedolžna življenja; |
| --- | --- |

1.

izraža hudo zaskrbljenost nad nedavnimi vojaškimi spopadi med silami za nacionalno obrambo in FNL v Burundiju, ki so zahtevali nedolžna življenja;

| 2. | poziva vse strani, naj spoštujejo vsestranski sporazum o prekinitvi ognja, nadaljujejo pogajanja in naglo začnejo izvajati skupni mehanizem za nadzor in spremljanje, ustanovljen po prekinitvi ognja; |
| --- | --- |

2.

poziva vse strani, naj spoštujejo vsestranski sporazum o prekinitvi ognja, nadaljujejo pogajanja in naglo začnejo izvajati skupni mehanizem za nadzor in spremljanje, ustanovljen po prekinitvi ognja;

| 3. | zlasti poziva FNL in njihovega vodjo Agathona Rwasa, naj konstruktivno sodeluje v mirovnem procesu; |
| --- | --- |

3.

zlasti poziva FNL in njihovega vodjo Agathona Rwasa, naj konstruktivno sodeluje v mirovnem procesu;

| 4. | poziva sosednje države Burundija, naj zagotovijo, da ne bodo oporišče za gibanje upornikov, in pozdravlja sklep Tanzanije, da ne bo več dajala zatočišča voditeljem FNL; |
| --- | --- |

4.

poziva sosednje države Burundija, naj zagotovijo, da ne bodo oporišče za gibanje upornikov, in pozdravlja sklep Tanzanije, da ne bo več dajala zatočišča voditeljem FNL;

| 5. | poziva Komisijo, naj pripravi ukrepe za enostavnejšo ponovno vključitev nekdanjih borcev FNL v družbo, ko bo podpisan sporazum; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj pripravi ukrepe za enostavnejšo ponovno vključitev nekdanjih borcev FNL v družbo, ko bo podpisan sporazum;

| 6. | poziva Komisijo, naj poveča humanitarno pomoč, vključno s tisto za begunce in notranje razseljene osebe, ter naj jo zmanjša le, ko jo bodo nadomestili konkretni razvojni ukrepi, da zagotovi miren prehod med humanitarnimi dejavnostmi in razvojnimi politikami; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj poveča humanitarno pomoč, vključno s tisto za begunce in notranje razseljene osebe, ter naj jo zmanjša le, ko jo bodo nadomestili konkretni razvojni ukrepi, da zagotovi miren prehod med humanitarnimi dejavnostmi in razvojnimi politikami;

| 7. | poziva donatorje, naj spoštujejo svoje obveznosti in zagotovijo tesnejše predhodno usklajevanje, da se poveča učinkovitost pomoči; |
| --- | --- |

7.

poziva donatorje, naj spoštujejo svoje obveznosti in zagotovijo tesnejše predhodno usklajevanje, da se poveča učinkovitost pomoči;

| 8. | poziva Komisijo, naj predlaga hitro in znatno povečanje finančnih sredstev, ki jih Evropska unija namenja Burundiju, zlasti ob vmesnem pregledu 10. Evropskega razvojnega sklada; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj predlaga hitro in znatno povečanje finančnih sredstev, ki jih Evropska unija namenja Burundiju, zlasti ob vmesnem pregledu 10. Evropskega razvojnega sklada;

| 9. | poziva Komisijo, naj glede na ranljivost Burundija in v okviru nujno potrebnega akcijskega načrta nameni prednostno pomoč za:






  — | programe za boljše ravnanje in demokratično upravljanje države, |
| --- | --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj glede na ranljivost Burundija in v okviru nujno potrebnega akcijskega načrta nameni prednostno pomoč za:

—

programe za boljše ravnanje in demokratično upravljanje države,

| — | zdravstveno politiko z oblikovanjem zdravstvenih centrov in nujno obnovo bolnišničnega omrežja, |
| --- | --- |

—

zdravstveno politiko z oblikovanjem zdravstvenih centrov in nujno obnovo bolnišničnega omrežja,

| — | sklep burundijske vlade, da zagotovi brezplačno osnovno šolstvo, |
| --- | --- |

—

sklep burundijske vlade, da zagotovi brezplačno osnovno šolstvo,

| — | nenehna prizadevanja za obnovo burundijske infrastrukture; |
| --- | --- |

—

nenehna prizadevanja za obnovo burundijske infrastrukture;

| 10. | zaradi nujnosti razmer vztraja, da je treba poudariti konkretne ukrepe, katerih koristi bodo prebivalci Burundija občutili; |
| --- | --- |

10.

zaradi nujnosti razmer vztraja, da je treba poudariti konkretne ukrepe, katerih koristi bodo prebivalci Burundija občutili;

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svojo prisotnost v Burundiju; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svojo prisotnost v Burundiju;

| 12. | poziva Komisijo, naj spodbuja ukrepe nevladnih organizacij in lokalnih oblasti v EU, ki so namenjene pomoči burundijskim lokalnim organom in civilni družbi; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj spodbuja ukrepe nevladnih organizacij in lokalnih oblasti v EU, ki so namenjene pomoči burundijskim lokalnim organom in civilni družbi;

| 13. | ponovno izraža podporo južnoafriškemu posredovanju in regionalnim pobudam ter ostaja trdno odločen, da bo imel kot del politične strukture aktivno vlogo pri odstranjevanju ovir za izvajanje akcijskega načrta, sprejetega v Cape Townu, in pomagal pri prizadevanjih za ponovno oživitev pogajanj in utrjevanje miru v Burundiju; prav tako podpira prizadevanja za posredovanje komisije ZN za utrjevanje miru; |
| --- | --- |

13.

ponovno izraža podporo južnoafriškemu posredovanju in regionalnim pobudam ter ostaja trdno odločen, da bo imel kot del politične strukture aktivno vlogo pri odstranjevanju ovir za izvajanje akcijskega načrta, sprejetega v Cape Townu, in pomagal pri prizadevanjih za ponovno oživitev pogajanj in utrjevanje miru v Burundiju; prav tako podpira prizadevanja za posredovanje komisije ZN za utrjevanje miru;

| 14. | opaža večjo stabilnost v Burundiju, odkar je začela veljati nova ustava, čemur so sledile splošne volitve, vendar poziva k ustanovitvi komisije za mir in spravo kot ukrepu za krepitev zaupanja, ki bo pomagal ponovno vzpostaviti ozračje zaupanja in stabilnosti med različnimi zainteresiranimi stranmi, in poziva vlade držav članic, naj finančno in logistično podprejo takšno pobudo; |
| --- | --- |

14.

opaža večjo stabilnost v Burundiju, odkar je začela veljati nova ustava, čemur so sledile splošne volitve, vendar poziva k ustanovitvi komisije za mir in spravo kot ukrepu za krepitev zaupanja, ki bo pomagal ponovno vzpostaviti ozračje zaupanja in stabilnosti med različnimi zainteresiranimi stranmi, in poziva vlade držav članic, naj finančno in logistično podprejo takšno pobudo;

| 15. | poziva burundijsko vlado, naj takoj ukrepa in zagotovi spoštovanje pravne države, naredi konec splošnemu ozračju nekaznovanja, zagotovi, da se storilci zlorab privedejo pred sodišče, in izboljša usposabljanje policijskih sil; |
| --- | --- |

15.

poziva burundijsko vlado, naj takoj ukrepa in zagotovi spoštovanje pravne države, naredi konec splošnemu ozračju nekaznovanja, zagotovi, da se storilci zlorab privedejo pred sodišče, in izboljša usposabljanje policijskih sil;

| 16. | pozdravlja nedavno izpustitev 232 otrok po osemmesečnih pogajanjih z odpadniško frakcijo FNL, med drugim burundijske vlade, civilne družbe in agencij ZN; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja nedavno izpustitev 232 otrok po osemmesečnih pogajanjih z odpadniško frakcijo FNL, med drugim burundijske vlade, civilne družbe in agencij ZN;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, vladam in parlamentom držav članic, varnostnemu svetu ZN, Afriški uniji ter vladam in parlamentom območja Velikih jezer in Južne Afrike. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, vladam in parlamentom držav članic, varnostnemu svetu ZN, Afriški uniji ter vladam in parlamentom območja Velikih jezer in Južne Afrike.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 20. maj 2008

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/119 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/119

---

Primerljivost poklicnih kvalifikacij med državami članicami ***I

P6_TA(2008)0200

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Odločbe Sveta 85/368/EGS o primerljivosti poklicnih kvalifikacij med državami članicami Evropske skupnosti (KOM(2007)0680 — C6-0398/2007 — 2007/0234(COD))

(2009/C 279 E/26)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0680), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0680),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 150(4) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0398/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 150(4) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0398/2007),

| — | ob upoštevanju členov 51 in 43(1) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51 in 43(1) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0132/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0132/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/120

---

Poenostavitev postopkov za oblikovanje seznamov in objavljanje informacij na veterinarskem in zootehničnem področju *

P6_TA(2008)0201

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Direktive Sveta o poenostavitvi postopkov za oblikovanje seznamov in objavljanje informacij na veterinarskem in zootehničnem področju in spremembi direktiv 64/432/EGS, 77/504/EGS, 88/407/EGS, 88/661/EGS, 89/361/EGS, 89/556/EGS, 90/427/EGS, 90/428/EGS, 90/429/EGS, 90/539/EGS, 91/68/EGS, 92/35/EGS, 92/65/EGS, 92/66/EGS, 92/119/EGS, 94/28/ES, 2000/75/ES, Odločbe 2000/258/ES ter direktiv 2001/89/ES, 2002/60/ES in 2005/94/ES (KOM(2008)0120 — C6-0156/2008 — 2008/0046(CNS))

(2009/C 279 E/27)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0120), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0120),

| — | ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0156/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0156/2008),

| — | ob upoštevanju členov 51 in 43(1) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51 in 43(1) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0160/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0160/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/120

---

Vračanje predmetov kulturne dediščine, ki so bili protipravno odstranjeni z ozemlja države članice (kodificirana različica) ***I

P6_TA(2008)0202

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vračanju predmetov kulturne dediščine, ki so bili protipravno odstranjeni iz ozemlja države članice (kodificirana različica) (KOM(2007)0873 — C6-0025/2008 — 2007/0299(COD))

(2009/C 279 E/28)

(Postopek soodločanja – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0873), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0873),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0025/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0025/2008),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 – Pospešeni način dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 – Pospešeni način dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0152/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0152/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/121 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/121

---

Skupno podjetja za gorivne celice in vodik *

P6_TA(2008)0203

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Uredbe Sveta o ustanovitvi skupnega podjetja za gorivne celice in vodik (KOM(2007)0571 — C6-0446/2007 — 2007/0211(CNS))

(2009/C 279 E/29)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0571), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0571),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1) (Finančna uredba), zlasti člena 185 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1) (Finančna uredba), zlasti člena 185 Uredbe,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (2), zlasti točke 47 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (2), zlasti točke 47 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju členov 171 in 172 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0446/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 171 in 172 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0446/2007),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za proračun (A6–0145/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za proračun (A6–0145/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | meni, da mora biti referenčni znesek, naveden v zakonodajnem predlogu, usklajen z zgornjo mejo razdelka 1a sedanjega večletnega finančnega okvira 2007–2013 in določbami točke 47 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006; ugotavlja, da bo ocena kakršnega koli financiranja po letu 2013 podana v okviru pogajanj o naslednjem finančnem okviru; |
| --- | --- |

2.

meni, da mora biti referenčni znesek, naveden v zakonodajnem predlogu, usklajen z zgornjo mejo razdelka 1a sedanjega večletnega finančnega okvira 2007–2013 in določbami točke 47 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006; ugotavlja, da bo ocena kakršnega koli financiranja po letu 2013 podana v okviru pogajanj o naslednjem finančnem okviru;

| 3. | poudarja, da mnenje Odbora za proračun ne vpliva na izid postopka iz točke 47 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, ki se uporablja za ustanovitev Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da mnenje Odbora za proračun ne vpliva na izid postopka iz točke 47 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, ki se uporablja za ustanovitev Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik;

| 4. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 5. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 6. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

6.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

SPREMEMBA

| (7a) | Marca 2007 je izvršilni odbor evropske tehnološke platforme za vodik in gorivne celice sprejel izvedbeni načrt, v katerem je bilo ocenjeno, da bo za izpolnjevanje tehnoloških izzivov v obdobju 2007–2015 potreben proračun v višini 7,4 milijarde EUR, od česar je treba tretjino porabiti za raziskave in razvoj. Velik del proračuna za raziskave in razvoj je treba nameniti raziskavam, ki skušajo doseči preboj, da bo EU lahko razvijala dolgoročno trajnostne tehnologije. |
| --- | --- |

(7a)

Marca 2007 je izvršilni odbor evropske tehnološke platforme za vodik in gorivne celice sprejel izvedbeni načrt, v katerem je bilo ocenjeno, da bo za izpolnjevanje tehnoloških izzivov v obdobju 2007–2015 potreben proračun v višini 7,4 milijarde EUR, od česar je treba tretjino porabiti za raziskave in razvoj. Velik del proračuna za raziskave in razvoj je treba nameniti raziskavam, ki skušajo doseči preboj, da bo EU lahko razvijala dolgoročno trajnostne tehnologije.

| (9) | Cilj JTI za „gorivne celice in vodik“ je izvajati program raziskovalnih, tehnološko razvojnih in predstavitvenih dejavnosti v Evropi na področjih gorivnih celic in vodika. Te dejavnosti je treba izvajati v sodelovanju in z udeležbo zainteresiranih strani iz industrije, vključno z MSP, raziskovalnimi centri, univerzami in regijami. |
| --- | --- |

(9)

Cilj JTI za „gorivne celice in vodik“ je izvajati program raziskovalnih, tehnološko razvojnih in predstavitvenih dejavnosti v Evropi na področjih gorivnih celic in vodika. Te dejavnosti je treba izvajati v sodelovanju in z udeležbo zainteresiranih strani iz industrije, vključno z MSP, raziskovalnimi centri, univerzami in regijami.

| (9) | Cilj JTI za „gorivne celice in vodik“ je izvajati program raziskovalnih, tehnološko razvojnih in predstavitvenih dejavnosti v Evropi na področjih gorivnih celic in vodika. Te dejavnosti
  , ki bi morale temeljiti na delu evropske tehnološke platforme za vodik in gorivne celice,
  je treba izvajati v sodelovanju in z udeležbo zainteresiranih strani iz industrije, vključno z MSP, raziskovalnimi centri, univerzami in regijami. |
| --- | --- |

(9)

Cilj JTI za „gorivne celice in vodik“ je izvajati program raziskovalnih, tehnološko razvojnih in predstavitvenih dejavnosti v Evropi na področjih gorivnih celic in vodika. Te dejavnosti
  , ki bi morale temeljiti na delu evropske tehnološke platforme za vodik in gorivne celice,
  je treba izvajati v sodelovanju in z udeležbo zainteresiranih strani iz industrije, vključno z MSP, raziskovalnimi centri, univerzami in regijami.

| (10) | Ob upoštevanju javno-zasebnega partnerstva, ki vključuje pomembnejše zainteresirane strani, in njegove dolgoročne dejavnosti, nastalih socio-ekonomskih koristi za evropske državljane, zbiranja finančnih sredstev in sofinanciranja na področju dejavnosti RTR&P za gorivne celice in vodik, ki ju zagotovita Komisija in industrija, potrebnega znanstvenega in tehničnega strokovnega znanja ter vnosa pravic industrijske lastnine, je pomembno, da se ustanovi Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (v nadaljevanju „Skupno podjetje GCV“) po členu 171 Pogodbe. Ta pravna oseba bi morala zagotoviti usklajeno uporabo in učinkovito upravljanje finančnih sredstev, dodeljenih JTI za „gorivne celice in vodik“. Da se zagotovi primerno upravljanje dejavnosti, ki se bodo med trajanjem Sedmega okvirnega programa (2007–2013) pričele, ne pa tudi dokončale, mora biti Skupno podjetje GCV ustanovljeno za
  začetno
  obdobje
  10 let, ki se konča
  31. decembra 2017.
  To obdobje
  je
  mogoče podaljšati
  . |
| --- | --- |

(10)

Ob upoštevanju javno-zasebnega partnerstva, ki vključuje pomembnejše zainteresirane strani, in njegove dolgoročne dejavnosti, nastalih socio-ekonomskih koristi za evropske državljane, zbiranja finančnih sredstev in sofinanciranja na področju dejavnosti RTR&P za gorivne celice in vodik, ki ju zagotovita Komisija in industrija, potrebnega znanstvenega in tehničnega strokovnega znanja ter vnosa pravic industrijske lastnine, je pomembno, da se ustanovi Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (v nadaljevanju „Skupno podjetje GCV“) po členu 171 Pogodbe. Ta pravna oseba bi morala zagotoviti usklajeno uporabo in učinkovito upravljanje finančnih sredstev, dodeljenih JTI za „gorivne celice in vodik“. Da se zagotovi primerno upravljanje dejavnosti, ki se bodo med trajanjem Sedmega okvirnega programa (2007–2013) pričele, ne pa tudi dokončale, mora biti Skupno podjetje GCV ustanovljeno za
  začetno
  obdobje
  10 let, ki se konča
  31. decembra 2017.
  To obdobje
  je
  mogoče podaljšati
  .

| (10) | Ob upoštevanju javno-zasebnega partnerstva, ki vključuje pomembnejše zainteresirane strani, in njegove dolgoročne dejavnosti, nastalih socio-ekonomskih koristi za evropske državljane, zbiranja finančnih sredstev in sofinanciranja na področju dejavnosti RTR&P za gorivne celice in vodik, ki ju zagotovita Komisija in industrija, potrebnega znanstvenega in tehničnega strokovnega znanja ter vnosa pravic industrijske lastnine, je pomembno, da se ustanovi Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (v nadaljevanju „Skupno podjetje GCV“) po členu 171 Pogodbe. Ta pravna oseba bi morala zagotoviti usklajeno uporabo in učinkovito upravljanje finančnih sredstev, dodeljenih JTI za „gorivne celice in vodik“. Da se zagotovi primerno upravljanje dejavnosti, ki se bodo med trajanjem Sedmega okvirnega programa (2007–2013) pričele, ne pa tudi dokončale, mora biti Skupno podjetje GCV ustanovljeno za obdobje
  do
  31. decembra 2017.
  Treba
  je
  zagotoviti, da se projekti, ki se po zadnjem razpisu za zbiranje predlogov v letu 2013 še niso zaključili, izvajajo, spremljajo in financirajo do leta 2017
  . |
| --- | --- |

(10)

Ob upoštevanju javno-zasebnega partnerstva, ki vključuje pomembnejše zainteresirane strani, in njegove dolgoročne dejavnosti, nastalih socio-ekonomskih koristi za evropske državljane, zbiranja finančnih sredstev in sofinanciranja na področju dejavnosti RTR&P za gorivne celice in vodik, ki ju zagotovita Komisija in industrija, potrebnega znanstvenega in tehničnega strokovnega znanja ter vnosa pravic industrijske lastnine, je pomembno, da se ustanovi Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (v nadaljevanju „Skupno podjetje GCV“) po členu 171 Pogodbe. Ta pravna oseba bi morala zagotoviti usklajeno uporabo in učinkovito upravljanje finančnih sredstev, dodeljenih JTI za „gorivne celice in vodik“. Da se zagotovi primerno upravljanje dejavnosti, ki se bodo med trajanjem Sedmega okvirnega programa (2007–2013) pričele, ne pa tudi dokončale, mora biti Skupno podjetje GCV ustanovljeno za obdobje
  do
  31. decembra 2017.
  Treba
  je
  zagotoviti, da se projekti, ki se po zadnjem razpisu za zbiranje predlogov v letu 2013 še niso zaključili, izvajajo, spremljajo in financirajo do leta 2017
  .

| (10a) | Za učinkovito uporabo tehnologij gorivnih celic in vodika je potreben občuten preboj na številnih področjih. Zato mora imeti Komisija ključno vlogo pri zagotavljanju, da se dolgoročnim raziskavam da ustrezen pomen in zadostno podporo, ob upoštevanju mnenj svetovalnih organov Skupnega podjetja GCV, tj. znanstvenega odbora in Skupine na visoki ravni držav članic. |
| --- | --- |

(10a)

Za učinkovito uporabo tehnologij gorivnih celic in vodika je potreben občuten preboj na številnih področjih. Zato mora imeti Komisija ključno vlogo pri zagotavljanju, da se dolgoročnim raziskavam da ustrezen pomen in zadostno podporo, ob upoštevanju mnenj svetovalnih organov Skupnega podjetja GCV, tj. znanstvenega odbora in Skupine na visoki ravni držav članic.

| (11a) | V dejavnostih raziskav in tehnološkega razvoja je treba spodbujati udeležbo MSP, raziskovalnih centrov in univerz. V primeru MSP, raziskovalnih centrov in univerz mora biti v skladu s pravili za udeležbo v Sedmem okvirnem programu najvišja raven javnega financiranja upravičenih stroškov 50 % višja kot pri drugih subjektih. |
| --- | --- |

(11a)

V dejavnostih raziskav in tehnološkega razvoja je treba spodbujati udeležbo MSP, raziskovalnih centrov in univerz. V primeru MSP, raziskovalnih centrov in univerz mora biti v skladu s pravili za udeležbo v Sedmem okvirnem programu najvišja raven javnega financiranja upravičenih stroškov 50 % višja kot pri drugih subjektih.

| (12) | Ustanovni članici Skupnega podjetja GCV sta Evropska skupnost in industrijska skupina evropske Skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik (v nadaljevanju „industrijska skupina“), ki zastopa interese industrije in je odprta za zasebna podjetja. Raziskovalna skupina lahko postane članica Skupnega podjetja GCV. |
| --- | --- |

(12)

Ustanovni članici Skupnega podjetja GCV sta Evropska skupnost in industrijska skupina evropske Skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik (v nadaljevanju „industrijska skupina“), ki zastopa interese industrije in je odprta za zasebna podjetja. Raziskovalna skupina lahko postane članica Skupnega podjetja GCV.

| (12) | Ustanovni članici Skupnega podjetja GCV sta Evropska skupnost
  , ki jo predstavlja Komisija,
  in industrijska skupina evropske Skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik (v nadaljevanju „industrijska skupina“), ki zastopa interese industrije in je odprta za zasebna podjetja
  in industrijska združenja na področju gorivnih celic in vodika
  . Raziskovalna skupina lahko postane članica Skupnega podjetja GCV. |
| --- | --- |

(12)

Ustanovni članici Skupnega podjetja GCV sta Evropska skupnost
  , ki jo predstavlja Komisija,
  in industrijska skupina evropske Skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik (v nadaljevanju „industrijska skupina“), ki zastopa interese industrije in je odprta za zasebna podjetja
  in industrijska združenja na področju gorivnih celic in vodika
  . Raziskovalna skupina lahko postane članica Skupnega podjetja GCV.

| (13) | Tekoče stroške Skupnega podjetja GCV bi morali v enakih deležih in v gotovini od začetka kriti Evropska skupnost in industrijska skupina. Če se ustanovi raziskovalna skupina, mora ta prispevati
  1/12 upravnih odhodkov
  . |
| --- | --- |

(13)

Tekoče stroške Skupnega podjetja GCV bi morali v enakih deležih in v gotovini od začetka kriti Evropska skupnost in industrijska skupina. Če se ustanovi raziskovalna skupina, mora ta prispevati
  1/12 upravnih odhodkov
  .

| (13) | Tekoče stroške Skupnega podjetja GCV bi morali v enakih deležih in v gotovini od začetka kriti Evropska skupnost in industrijska skupina. Če se ustanovi raziskovalna skupina, mora
  tudi
  ta prispevati
  k tekočim stroškom
  . |
| --- | --- |

(13)

Tekoče stroške Skupnega podjetja GCV bi morali v enakih deležih in v gotovini od začetka kriti Evropska skupnost in industrijska skupina. Če se ustanovi raziskovalna skupina, mora
  tudi
  ta prispevati
  k tekočim stroškom
  .

| (13a) | Tekočih stroškov, zlasti upravnih stroškov, bi moralo biti čim manj, v celoti pa bi bilo treba uporabljati vire in organizacijske sisteme obstoječih organov. |
| --- | --- |

(13a)

Tekočih stroškov, zlasti upravnih stroškov, bi moralo biti čim manj, v celoti pa bi bilo treba uporabljati vire in organizacijske sisteme obstoječih organov.

| (14) | Odhodke iz poslovanja
  RTR&P financirata
  Skupnost in
  zasebni sektor
  . |
| --- | --- |

(14)

Odhodke iz poslovanja
  RTR&P financirata
  Skupnost in
  zasebni sektor
  .

| (14) | Odhodke iz poslovanja
  financirajo
  Skupnost
  , industrija ter druge javne
  in
  zasebne pravne osebe, ki sodelujejo pri dejavnostih. Nadaljnje financiranje lahko med drugim nudi Evropska investicijska banka (EIB), zlasti iz Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja, ki sta ga skupaj razvili EIB in Komisija v skladu s Prilogo III k Odločbi 2006/971/ES. |
| --- | --- |

(14)

Odhodke iz poslovanja
  financirajo
  Skupnost
  , industrija ter druge javne
  in
  zasebne pravne osebe, ki sodelujejo pri dejavnostih. Nadaljnje financiranje lahko med drugim nudi Evropska investicijska banka (EIB), zlasti iz Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja, ki sta ga skupaj razvili EIB in Komisija v skladu s Prilogo III k Odločbi 2006/971/ES.

| (14a) | Da se zagotovijo stabilni pogoji zaposlovanja in enako obravnavanje osebja in da se privabi najboljše specializirano znanstveno in tehnično osebje, mora imeti Komisija pooblastilo napotiti v Skupno podjetje GCV toliko uradnikov, kot meni, da je potrebno. Drugo osebje bi moralo skupno podjetje zaposlovati v skladu s predpisi za zaposlovanje države gostiteljice
  . |
| --- | --- |

(14a)

Da se zagotovijo stabilni pogoji zaposlovanja in enako obravnavanje osebja in da se privabi najboljše specializirano znanstveno in tehnično osebje, mora imeti Komisija pooblastilo napotiti v Skupno podjetje GCV toliko uradnikov, kot meni, da je potrebno. Drugo osebje bi moralo skupno podjetje zaposlovati v skladu s predpisi za zaposlovanje države gostiteljice
  .

| (15) | Skupno podjetje GCV mora biti organ, ki ga ustanovi Skupnost, razrešnico za izvrševanje proračuna pa mora dati Evropski parlament
  na priporočilo
  Sveta.
  Vendar pa je treba upoštevati posebnosti, ki izhajajo iz narave JTI kot javno-zasebnega partnerstva in zlasti iz prispevka zasebnega sektorja v proračun. |
| --- | --- |

(15)

Skupno podjetje GCV mora biti organ, ki ga ustanovi Skupnost, razrešnico za izvrševanje proračuna pa mora dati Evropski parlament
  na priporočilo
  Sveta.
  Vendar pa je treba upoštevati posebnosti, ki izhajajo iz narave JTI kot javno-zasebnega partnerstva in zlasti iz prispevka zasebnega sektorja v proračun.

| (15) | Skupno podjetje GCV mora biti organ, ki ga ustanovi Skupnost, razrešnico za izvrševanje proračuna pa mora dati Evropski parlament
  ob upoštevanju priporočila
  Sveta. |
| --- | --- |

(15)

Skupno podjetje GCV mora biti organ, ki ga ustanovi Skupnost, razrešnico za izvrševanje proračuna pa mora dati Evropski parlament
  ob upoštevanju priporočila
  Sveta.

| (16) | Skupno podjetje GCV mora po predhodnem posvetovanju s Komisijo sprejeti posebne finančne določbe na podlagi načel Uredbe Sveta (ES
  ,
  Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti. Pri teh določbah
  je
  treba upoštevati posebne
  operativne potrebe,
  ki izhajajo
  zlasti
  iz potrebe
  po združitvi financiranja Skupnosti in zasebnega financiranja. |
| --- | --- |

(16)

Skupno podjetje GCV mora po predhodnem posvetovanju s Komisijo sprejeti posebne finančne določbe na podlagi načel Uredbe Sveta (ES
  ,
  Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti. Pri teh določbah
  je
  treba upoštevati posebne
  operativne potrebe,
  ki izhajajo
  zlasti
  iz potrebe
  po združitvi financiranja Skupnosti in zasebnega financiranja.

| (16) | Finančna pravila, ki se uporabljajo za Skupno podjetje GCV, ne smejo odstopati od Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), razen če
  je
  to posebej potrebno za njegove
  operativne potrebe, zlasti
  za potrebo
  po združitvi financiranja Skupnosti in zasebnega financiranja.
  Za sprejetje vseh pravil, ki odstopajo od Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002, je treba zahtevati predhodno privolitev Komisije. O takšnih odstopanjih je treba obvestiti proračunski organ. |
| --- | --- |

(16)

Finančna pravila, ki se uporabljajo za Skupno podjetje GCV, ne smejo odstopati od Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), razen če
  je
  to posebej potrebno za njegove
  operativne potrebe, zlasti
  za potrebo
  po združitvi financiranja Skupnosti in zasebnega financiranja.
  Za sprejetje vseh pravil, ki odstopajo od Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002, je treba zahtevati predhodno privolitev Komisije. O takšnih odstopanjih je treba obvestiti proračunski organ.

1.   Za izvajanje skupne tehnološke pobude (v nadaljevanju „JTI“) za „gorivne celice in vodik“ se ustanovi skupno podjetje (v nadaljevanju „Skupno podjetje GCV“) v smislu člena 171 Pogodbe ES za obdobje do 31. decembra 2017.
  To obdobje se lahko podaljša z revizijo te uredbe
  .

1.   Za izvajanje skupne tehnološke pobude (v nadaljevanju „JTI“) za „gorivne celice in vodik“ se ustanovi skupno podjetje (v nadaljevanju „Skupno podjetje GCV“) v smislu člena 171 Pogodbe ES za obdobje do 31. decembra 2017.
  Zagotovi se, da se projekti, ki se po zadnjem razpisu za zbiranje predlogov v letu 2013 še niso zaključili, izvajajo, spremljajo in financirajo do leta 2017
  .

2.   Skupno podjetje GCV je
  pravna oseba
  . V državah članicah uživa najširšo pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam podeljuje nacionalna zakonodaja navedenih držav. Zlasti lahko pridobiva premično in nepremično premoženje in z njimi razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.

2.   Skupno podjetje GCV je
  organ v skladu s členom 185 Finančne uredbe in točko 47 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (4)

  . V
  vseh
  državah članicah uživa najširšo pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam podeljuje nacionalna zakonodaja navedenih držav. Zlasti lahko pridobiva premično in nepremično premoženje in z njim razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.

3.
     
  Skupno podjetje GCV se šteje za mednarodno organizacijo v smislu člena 22(c) Direktive 2004/17/ES in člena 15(c) Direktive 2004/18/ES.

4.   Sedež Skupnega podjetja GCV je v Bruslju v Belgiji.

4.   Sedež Skupnega podjetja GCV je v Bruslju v Belgiji.

5.   Statut Skupnega podjetja GCV je določen v Prilogi.

5.   Statut Skupnega podjetja GCV je določen v Prilogi.

2.   Zlasti:

2.   Zlasti:

| (-a) | skuša Evropski uniji zagotoviti vodilni položaj na področju tehnologij gorivnih celic in vodika ter tem tehnologijam omogočiti preboj na trg, da bi se na trgu dosegle znatne koristi, ki se jih od teh tehnologij pričakuje; |
| --- | --- |

(-a)

skuša Evropski uniji zagotoviti vodilni položaj na področju tehnologij gorivnih celic in vodika ter tem tehnologijam omogočiti preboj na trg, da bi se na trgu dosegle znatne koristi, ki se jih od teh tehnologij pričakuje;

| (a) | usklajeno podpira raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (
  RTR&P
  ) v državah članicah in
  pridruženih državah
  z namenom odpraviti tržni neuspeh in se osredotočiti na razvoj uporab na trgu ter tako pospešiti dodatna industrijska prizadevanja v smeri hitre uveljavitve tehnologij gorivnih celic in vodika; |
| --- | --- |

(a)

usklajeno podpira raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (
  RTR&P
  ) v državah članicah in
  pridruženih državah
  z namenom odpraviti tržni neuspeh in se osredotočiti na razvoj uporab na trgu ter tako pospešiti dodatna industrijska prizadevanja v smeri hitre uveljavitve tehnologij gorivnih celic in vodika;

| (a) | usklajeno podpira raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (
  RTR
  ) v državah članicah in
  državah, pridruženih k Sedmemu okvirnemu programu (v nadaljevanju „pridružene države“)
  z namenom odpraviti tržni neuspeh in se osredotočiti na razvoj uporab na trgu ter tako pospešiti dodatna industrijska prizadevanja v smeri hitre uveljavitve tehnologij gorivnih celic in vodika; |
| --- | --- |

(a)

usklajeno podpira raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (
  RTR
  ) v državah članicah in
  državah, pridruženih k Sedmemu okvirnemu programu (v nadaljevanju „pridružene države“)
  z namenom odpraviti tržni neuspeh in se osredotočiti na razvoj uporab na trgu ter tako pospešiti dodatna industrijska prizadevanja v smeri hitre uveljavitve tehnologij gorivnih celic in vodika;

| (b) | podpira izvajanje raziskovalnih prednostnih nalog JTI za gorivne celice in vodik, predvsem z dodeljevanjem sredstev po konkurenčnih razpisih za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(b)

podpira izvajanje raziskovalnih prednostnih nalog JTI za gorivne celice in vodik, predvsem z dodeljevanjem sredstev po konkurenčnih razpisih za zbiranje predlogov;

| (b) | podpira izvajanje raziskovalnih prednostnih nalog JTI za gorivne celice in vodik,
  vključno z raziskavami, ki skušajo doseči preboj,
  predvsem z dodeljevanjem sredstev po konkurenčnih razpisih za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(b)

podpira izvajanje raziskovalnih prednostnih nalog JTI za gorivne celice in vodik,
  vključno z raziskavami, ki skušajo doseči preboj,
  predvsem z dodeljevanjem sredstev po konkurenčnih razpisih za zbiranje predlogov;

| (c) | spodbuja večje javne in zasebne naložbe v razvoj na področju tehnologij gorivnih celic in vodika v državah članicah in pridruženih državah; |
| --- | --- |

(c)

spodbuja večje javne in zasebne naložbe v razvoj na področju tehnologij gorivnih celic in vodika v državah članicah in pridruženih državah;

| (c) | spodbuja večje javne in zasebne naložbe v razvoj na področju tehnologij gorivnih celic in vodika v državah članicah in pridruženih državah; |
| --- | --- |

(c)

spodbuja večje javne in zasebne naložbe v razvoj na področju tehnologij gorivnih celic in vodika v državah članicah in pridruženih državah;

| (d) | sklepa pogodbe o storitvah in dobavi, potrebne za delovanje Skupnega podjetja GCV; |
| --- | --- |

(d)

sklepa pogodbe o storitvah in dobavi, potrebne za delovanje Skupnega podjetja GCV;

| (e) | zagotavlja učinkovitost in uspešnost JTI za gorivne celice in vodik. |
| --- | --- |

(e)

zagotavlja učinkovitost in uspešnost JTI za gorivne celice in vodik.

Člen 3

Člani

1.
     
  Ustanovni članici Skupnega podjetja GCV (v nadaljevanju „ustanovni članici“) sta:

| (a) | Evropska Skupnost, ki jo predstavlja Komisija, in |
| --- | --- |

(a)

Evropska Skupnost, ki jo predstavlja Komisija, in

| (b) | industrijska skupina evropske Skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik Aisbl, ustanovljena po belgijski zakonodaji (v nadaljevanju „industrijska skupina“). |
| --- | --- |

(b)

industrijska skupina evropske Skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik Aisbl, ustanovljena po belgijski zakonodaji (v nadaljevanju „industrijska skupina“).

2.
     
  Raziskovalna skupina, ki zastopa neprofitne raziskovalne organizacije, univerze in raziskovalne centre, lahko postane članica (v nadaljevanju „članica“), pod pogojem, da se ustanovi subjekt, ki zastopa raziskovalno skupnost. Če se raziskovalna skupina ustanovi, bo imela en sedež v upravnem odboru.

črtano

Člen 4

Organi

1.
     
  Izvršilna organa Skupnega podjetja GCV sta:

| (a) | upravni odbor in |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor in

| (b) | programska pisarna. |
| --- | --- |

(b)

programska pisarna.

2.
     
  Svetovalni organi Skupnega podjetja GCV so:

| (a) | Skupina na visoki ravni držav članic, in |
| --- | --- |

(a)

Skupina na visoki ravni držav članic, in

| (b) | Znanstveni odbor. |
| --- | --- |

(b)

Znanstveni odbor.

3.
     
  Generalna skupščina zainteresiranih strani je forum za posvetovanja o napredku, stanju, prihodnjem poteku in usmeritvi raziskovalnih dejavnosti.

Generalna skupščina zainteresiranih strani je odprta za vse javne in zasebne zainteresirane strani, mednarodne interesne skupine iz držav članic in tudi iz tretjih držav. Sestane se enkrat letno.

črtano

Viri financiranja

Prispevek Skupnosti

1.
     
  Dejavnosti Skupnega podjetja GCV se skupno financirajo s prispevki ustanovnih članic in članice. Poleg tega je prispevke za projekte dovoljeno sprejemati tudi od držav članic, pridruženih držav, regij ali drugih zainteresiranih strani, ki imajo iste cilje kot JTI.

2.
     
  Upravne odhodke Skupnega podjetja GCV v enakih deležih in v gotovini od začetka krijeta Evropska skupnost in industrijska skupina. Če se ustanovi raziskovalna skupina, mora ta prispevati 1/12 upravnih odhodkov. V tem primeru se prispevek Skupnosti ustrezno zmanjša.

3.
     
  Odhodki iz poslovanja za RTR&P se skupno financirajo s finančnimi prispevki Skupnosti in s prispevki v naravi zasebnih pravnih oseb, sodelujočih v dejavnostih, ki ustrezajo znesku, najmanj enakemu prispevkom Skupnosti.

4.   
  Najvišji
  prispevek Skupnosti Skupnemu podjetju GCV za kritje upravnih odhodkov in odhodkov iz poslovanja znaša 470 milijonov EUR.
  Po ocenah upravni odhodki ne bodo presegli 20 milijonov EUR. Prispevki izvirajo iz
  posebnega programa
  „Sodelovanje“
  za izvajanje Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) za izvajanje proračuna Skupnosti v skladu z določbami člena 54(2)(b) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.
  Ureditev finančnega prispevka Skupnosti se določi na podlagi splošnega sporazuma in letnih finančnih sporazumov, ki se sklenejo med Komisijo, ki deluje v imenu Skupnosti, in Skupnim podjetjem GCV
  .

4.   
  Začetni
  prispevek Skupnosti Skupnemu podjetju GCV za kritje upravnih odhodkov
  (vključno z upravnimi stroški)
  in odhodkov iz poslovanja znaša 470 milijonov EUR.
  Prispevek se izplača iz proračunskih sredstev splošnega proračuna Evropske unije, dodeljenih
  za
  teme
  posebnega programa
  „Sodelovanje“, ki so „energija“, „nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije“, „okolje (vključno s podnebnimi spremembami)“ in „promet (vključno z aeronavtiko)“,
  za izvajanje Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) za izvajanje proračuna Skupnosti v skladu z določbami člena 54(2)(b) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.
  Ta prispevek se lahko spremeni med vmesnim pregledom glede
  n
  a dosežen napredek ter dosežke
  in
  učinek Skupnega podjetja GCV
  .

5.   
  V obdobju od 2014 do 2017 se nadaljujejo le projekti, za katere je bil sporazum o dodelitvi sredstev podpisan najpozneje 31. decembra 2013, razen če se financiranje zagotovi po letu 2013 (ko se 7OP zaključi).

5.   
  Ureditev finančnega prispevka Skupnosti se določi na podlagi splošnega sporazuma
  in
  letnih finančnih sporazumov, ki se sklenejo med Komisijo, ki deluje v imenu Skupnosti, in Skupnim podjetjem GCV
  .

5a.
     
  Prispevek Skupnosti za Skupno podjetje GCV za financiranje dejavnosti RTR se dodeli po odprtih, konkurenčnih razpisih za zbiranje predlogov in po oceni predlaganega projekta, pripravljeni s pomočjo neodvisnih strokovnjakov.

5b.
     
  Prispevek Komisije za tekoče stroške ne preseže 20 milijonov EUR, plačljivih v letnih obrokih do 2 milijona EUR; vsak del tega prispevka, ki se ne porabi v tekočem letu, se v naslednjih letih nameni za dejavnosti RTR.

Člen 6

Sodelovanje pri projektih

1.
     
  Pri projektih lahko sodelujejo pravne osebe in mednarodne organizacije s sedežem v državi članici, pridruženi državi ali tretji državi, če so izpolnjeni minimalni pogoji.

2.
     
  Minimalni pogoji, ki morajo biti izpolnjeni za projekte, financirane s strani Skupnega podjetja GCV, so naslednji:

| (a) | sodelovati morajo vsaj tri pravne osebe, vsaka mora imeti sedež v državi članici ali pridruženi državi, pri tem pa dve izmed njih ne smeta imeti sedeža v isti državi članici ali pridruženi državi; |
| --- | --- |

(a)

sodelovati morajo vsaj tri pravne osebe, vsaka mora imeti sedež v državi članici ali pridruženi državi, pri tem pa dve izmed njih ne smeta imeti sedeža v isti državi članici ali pridruženi državi;

| (b) | vse tri pravne osebe morajo biti neodvisne druga od druge, kot je določeno v členu 6 Uredbe (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013); |
| --- | --- |

(b)

vse tri pravne osebe morajo biti neodvisne druga od druge, kot je določeno v členu 6 Uredbe (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013);

| (c) | vsaj ena pravna oseba mora biti članica industrijske skupine ali raziskovalne skupine, če je takšna raziskovalna skupina ustanovljena. |
| --- | --- |

(c)

vsaj ena pravna oseba mora biti članica industrijske skupine ali raziskovalne skupine, če je takšna raziskovalna skupina ustanovljena.

3.
     
  Pravne osebe, ki želijo sodelovati pri projektu, oblikujejo konzorcij in imenujejo enega izmed članov za koordinatorja konzorcija. Običajno je koordinator član industrijske skupine ali član raziskovalne skupine, če je taka raziskovalna skupina ustanovljena. Izjeme potrdi upravni odbor.

4.
     
  Minimalni pogoj za pogodbe o storitvah in dobavi, podporne ukrepe, študije in dejavnosti usposabljanja, ki jih financira Skupno podjetje GCV, je udeležba ene pravne osebe.

črtano

Člen 7

Upravičenost do financiranja

1.
     
  Prispevek Skupnosti za Skupno podjetje GCV za financiranje dejavnosti RTR&P se dodeli po konkurenčnih razpisih za zbiranje predlogov.

2.
     
  V izjemnih primerih lahko Skupno podjetje GCV objavi javne razpise, če je to primerno za učinkovito zasledovanje ciljev raziskav.

3.
     
  Do takega financiranja so upravičene zasebne pravne osebe, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:

| (a) | imajo sedež v državi članici ali pa imajo registrirani sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja v državi, ki je pogodbenica Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru ali ki je pridružena država ali država kandidatka; |
| --- | --- |

(a)

imajo sedež v državi članici ali pa imajo registrirani sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja v državi, ki je pogodbenica Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru ali ki je pridružena država ali država kandidatka;

| (b) | izvajajo zadevne dejavnosti na področju RTR&P, industrializacije ali uporabe za gorivne celice in/ali vodik in/ali imajo konkretne načrte, da jih bodo izvajale v bližnji prihodnosti v Evropski uniji ali v Evropskem gospodarskem prostoru. |
| --- | --- |

(b)

izvajajo zadevne dejavnosti na področju RTR&P, industrializacije ali uporabe za gorivne celice in/ali vodik in/ali imajo konkretne načrte, da jih bodo izvajale v bližnji prihodnosti v Evropski uniji ali v Evropskem gospodarskem prostoru.

4.
     
  Do financiranja so upravičeni tudi:

| (a) | neprofitni javni organi s sedežem v državi članici, pridruženi državi, državi kandidatki ali v EGP, vključno z srednješolskimi in visokošolskimi izobraževalnimi ustanovami; |
| --- | --- |

(a)

neprofitni javni organi s sedežem v državi članici, pridruženi državi, državi kandidatki ali v EGP, vključno z srednješolskimi in visokošolskimi izobraževalnimi ustanovami;

| (b) | mednarodne organizacije, ki so po mednarodnem javnem pravu pravne osebe, ter specializirane agencije, ki jih ustanovijo te medvladne organizacije; |
| --- | --- |

(b)

mednarodne organizacije, ki so po mednarodnem javnem pravu pravne osebe, ter specializirane agencije, ki jih ustanovijo te medvladne organizacije;

| (c) | pravne osebe iz tretjih držav, pod pogojem, da upravni odbor njihovo udeležbo šteje za posebej koristno za projekt. |
| --- | --- |

(c)

pravne osebe iz tretjih držav, pod pogojem, da upravni odbor njihovo udeležbo šteje za posebej koristno za projekt.

črtano

1.   
  Finančne določbe

  Skupnega podjetja GCV

  temeljijo na načelih Uredbe št. 1605/2002. Določbe lahko od Uredbe št. 1605/2002 odstopajo
  ,
  kjer
  je to potrebno zaradi posebnih operativnih potreb
  Skupnega podjetja GCV
  , s tem pa se mora predhodno strinjati Komisija.

1.   
  Finančna pravila, ki se uporabljajo za

  Skupno podjetje GCV

  , ne smejo odstopati od Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002
  ,
  razen če
  je to potrebno zaradi
  njegovih
  posebnih operativnih potreb, s tem pa se mora predhodno strinjati Komisija.
  O takšnih odstopanjih se obvesti proračunski organ.

1.   
  Za zaposlene
  v Skupnem podjetju GCV

  veljajo kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti
  ,
  pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti in predpisi
  ,
  ki so jih skupaj sprejele institucije Evropske skupnosti za uporabo teh kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlovanje
  .

1.   Skupno podjetje GCV

  zaposluje svoje osebje v skladu s predpisi za zaposlovanje
  ,
  veljavnimi v državi gostiteljici. Komisija lahko
  v
  Skupno podjetje
  GCV
  napoti toliko uradnikov
  ,
  kot meni
  ,
  da je potrebno
  .

2.
     
  V zvezi s svojim osebjem Skupno podjetje GCV izvaja pooblastila, dodeljena pristojnemu organu za imenovanje na podlagi kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti ter organu, pooblaščenemu za sklepanje pogodb, na podlagi pogojev za zaposlovanje drugih uslužbencev Evropske skupnosti.

črtano

3.   Upravni odbor v dogovoru s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe v
  skladu s členom 110 kadrovskih predpisov za uradnike
  Evropskih skupnosti
  in pogojev za zaposlovanje drugih uslužbencev
  Evropskih skupnosti.

3.   Upravni odbor v dogovoru s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe v
  zvezi z napotitvijo uradnikov
  Evropskih skupnosti.

Člen 10

Privilegiji in imunitete

Za Skupno podjetje GCV in njegove zaposlene velja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

črtano

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predloži poročilo o napredku, ki ga je doseglo Skupno podjetje GCV.

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predloži poročilo o napredku, ki ga je doseglo Skupno podjetje GCV.
  Poročilo vsebuje število predloženih predlogov, število predlogov, izbranih za financiranje, vrsto udeležencev (vključno z MSP) in nacionalne statistične podatke.

2.   Komisija
  dve leti po ustanovitvi
  Skupnega podjetja GCV,
  vendar v vsakem primeru najpozneje leta 2010, izvede vmesno oceno Skupnega podjetja GCV
  ob pomoči neodvisnih strokovnjakov. Ta ocena zajema kakovost in učinkovitost Skupnega podjetja GCV in napredek v smeri zastavljenih ciljev. Komisija sklepne ugotovitve iz te ocene skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

2.   Komisija
  najpozneje do 31. decembra 2011 in 31. decembra 2014 predstavi vmesni oceni
  Skupnega podjetja GCV,
  izvedeni
  ob pomoči neodvisnih strokovnjakov. Ta ocena zajema kakovost in učinkovitost Skupnega podjetja GCV in napredek v smeri zastavljenih ciljev. Komisija sklepne ugotovitve iz te ocene skupaj s svojimi pripombami
  in po potrebi s predlogi za spremembo te uredbe
  predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   Komisija
  konec 2017
  ob pomoči neodvisnih strokovnjakov izvede končno oceno Skupnega podjetja GCV. Rezultate končne ocene se predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   Komisija
  največ šest mesecev po koncu dejavnosti Skupnega podjetja GCV
  ob pomoči neodvisnih strokovnjakov izvede končno oceno Skupnega podjetja GCV. Rezultate končne ocene se predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

4.   Razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja GCV da Evropski
  parlament na priporočilo Sveta, in sicer v skladu s postopkom, določenim v finančni uredbi Skupnega podjetja GCV
  .

4.   Razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja GCV da Evropski parlament
  ob upoštevanju priporočila Sveta
  .

Skupno podjetje GCV sprejme pravila, ki urejajo uporabo in razširjanje rezultatov
  RTR&P
  ,
  vključno
  z
  določbami
  v
  zvezi z uveljavljanjem
  , kjer je to primerno,
  pravic
  intelektualne lastnine iz dejavnosti
  RTR&P
  po tej uredbi
  . Ta pravila zagotavljajo
  uporabo in razširjanje rezultatov
  RTR &P
  .

Skupno podjetje GCV sprejme pravila, ki urejajo uporabo in razširjanje rezultatov
  raziskav na podlagi načel
  ,
  vsebovanih v Uredbi (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta
  z
  dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih
  v
  okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013) (5) (v nadaljevanju „pravila za udeležbo v okviru Sedmega okvirnega programa“)
  ,
  ki zagotavljajo zaščito,
  kjer je to primerno, intelektualne lastnine
  , ki izhaja
  iz dejavnosti
  RTR
  po tej uredbi
  , in
  uporabo in razširjanje rezultatov
  raziskav
  .

Skupno podjetje
  GCV
  in Belgija skleneta sporazum o gostovanju v zvezi z namestitvijo pisarne, privilegiji in imunitetami ter drugo podporo, ki jo Belgija nudi Skupnemu podjetju GCV.

Skupno podjetje in Belgija skleneta gostiteljski sporazum o
  pomoči države gostiteljice
  v zvezi z namestitvijo pisarne, privilegiji in imunitetami ter drugo podporo, ki jo Belgija nudi Skupnemu podjetju GCV.

| 3. | Skupno podjetje GCV se ustanovi z dnem objave te uredbe v Uradnem listu Evropske unije za začetno obdobje do 31.12.2017. |
| --- | --- |

3.

Skupno podjetje GCV se ustanovi z dnem objave te uredbe v Uradnem listu Evropske unije za začetno obdobje do 31.12.2017.

| 3. | Skupno podjetje GCV se ustanovi z dnem objave te uredbe v Uradnem listu Evropske unije za začetno obdobje do 31.12.2017.
  Je organ, ustanovljen v skladu s členom 185 Finančne uredbe in točko 47 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006. |
| --- | --- |

3.

Skupno podjetje GCV se ustanovi z dnem objave te uredbe v Uradnem listu Evropske unije za začetno obdobje do 31.12.2017.
  Je organ, ustanovljen v skladu s členom 185 Finančne uredbe in točko 47 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006.

Cilji in glavna naloga

Glavna naloga in dejavnosti

| 1. | Skupno podjetje GCV

  deluje v okviru 7OP z namenom omogočiti tehnologijam gorivnih celic in vodika preboj na trg in s tem omogočiti, da komercialne tržne sile zagotovijo znatne morebitne javne koristi. |
| --- | --- |

1.

| 1. | Glavne naloge

  Skupnega podjetja GCV

  so: |
| --- | --- |

1.

| 2. | Cilji vključujejo: |
| --- | --- |

2.

| — | umestiti Evropo na vodilni položaj na področju tehnologij gorivnih celic
  in
  vodika na svetovni ravni
  ; |
| --- | --- |

—

umestiti Evropo na vodilni položaj na področju tehnologij gorivnih celic
  in
  vodika na svetovni ravni
  ;

| (a) | zagotoviti vzpostavitev
  in
  učinkovito upravljanje skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik
  ; |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti vzpostavitev
  in
  učinkovito upravljanje skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik
  ;

| — | doseči kritično maso raziskovalnih prizadevanj in dati industriji, javnim in zasebnim vlagateljem, oblikovalcem odločitev ter drugim zainteresiranim stranem zaupanje, da bodo začeli z dolgoročnimi programi; |
| --- | --- |

—

doseči kritično maso raziskovalnih prizadevanj in dati industriji, javnim in zasebnim vlagateljem, oblikovalcem odločitev ter drugim zainteresiranim stranem zaupanje, da bodo začeli z dolgoročnimi programi;

| (b) | doseči kritično maso raziskovalnih prizadevanj in dati industriji, javnim in zasebnim vlagateljem, oblikovalcem odločitev ter drugim zainteresiranim stranem zaupanje, da bodo začeli z dolgoročnimi programi; |
| --- | --- |

(b)

doseči kritično maso raziskovalnih prizadevanj in dati industriji, javnim in zasebnim vlagateljem, oblikovalcem odločitev ter drugim zainteresiranim stranem zaupanje, da bodo začeli z dolgoročnimi programi;

| — | spodbujati nadaljnja industrijska, nacionalna in regionalna vlaganja na področju RTR&P; |
| --- | --- |

—

spodbujati nadaljnja industrijska, nacionalna in regionalna vlaganja na področju RTR&P;

| (c) | spodbujati nadaljnja industrijska, nacionalna in regionalna vlaganja na področju RTR&P; |
| --- | --- |

(c)

spodbujati nadaljnja industrijska, nacionalna in regionalna vlaganja na področju RTR&P;

| — | vzpostaviti Evropski raziskovalni prostor s pomočjo tesnega sodelovanja z raziskavami na nacionalnih in regionalnih ravneh – ob upoštevanju subsidiarnosti; |
| --- | --- |

—

vzpostaviti Evropski raziskovalni prostor s pomočjo tesnega sodelovanja z raziskavami na nacionalnih in regionalnih ravneh – ob upoštevanju subsidiarnosti;

| — | integrirati raziskave, razvoj in predstavitvene dejavnosti ter se osredotočiti na doseganje dolgoročne trajnosti in ciljev industrijske konkurenčnosti za stroške, uspešnost in trajnost ter odpraviti kritična tehnološka ozka grla; |
| --- | --- |

—

integrirati raziskave, razvoj in predstavitvene dejavnosti ter se osredotočiti na doseganje dolgoročne trajnosti in ciljev industrijske konkurenčnosti za stroške, uspešnost in trajnost ter odpraviti kritična tehnološka ozka grla;

| (d) | integrirati raziskave, razvoj in predstavitvene dejavnosti ter se osredotočiti na doseganje dolgoročne trajnosti in ciljev industrijske konkurenčnosti za stroške, uspešnost in trajnost ter odpraviti kritična tehnološka ozka grla; |
| --- | --- |

(d)

integrirati raziskave, razvoj in predstavitvene dejavnosti ter se osredotočiti na doseganje dolgoročne trajnosti in ciljev industrijske konkurenčnosti za stroške, uspešnost in trajnost ter odpraviti kritična tehnološka ozka grla;

| — | spodbujati inovacije in pojav novih vrednostnih verig, vključno z MSP; |
| --- | --- |

—

spodbujati inovacije in pojav novih vrednostnih verig, vključno z MSP;

| (e) | spodbujati inovacije in pojav novih vrednostnih verig, vključno z MSP; |
| --- | --- |

(e)

spodbujati inovacije in pojav novih vrednostnih verig, vključno z MSP;

| — | spodbujati sodelovanje med industrijo, univerzami in raziskovalnimi centri, tudi na področju temeljnih raziskav; |
| --- | --- |

—

spodbujati sodelovanje med industrijo, univerzami in raziskovalnimi centri, tudi na področju temeljnih raziskav;

| (f) | spodbujati sodelovanje med industrijo, univerzami in raziskovalnimi centri, tudi na področju temeljnih raziskav; |
| --- | --- |

(f)

spodbujati sodelovanje med industrijo, univerzami in raziskovalnimi centri, tudi na področju temeljnih raziskav;

| (g) | spodbujati udeležbo MSP v svojih dejavnostih, skladno s cilji v Sedmem okvirnem programu; |
| --- | --- |

(g)

spodbujati udeležbo MSP v svojih dejavnostih, skladno s cilji v Sedmem okvirnem programu;

| — | spodbujati sodelovanje ustanov iz vseh
  , tudi novih
  držav članic in držav
  kandidatk
  ; |
| --- | --- |

—

spodbujati sodelovanje ustanov iz vseh
  , tudi novih
  držav članic in držav
  kandidatk
  ;

| (h) | spodbujati sodelovanje ustanov iz vseh držav članic in
  pridruženih
  držav; |
| --- | --- |

(h)

spodbujati sodelovanje ustanov iz vseh držav članic in
  pridruženih
  držav;

| — | izvesti široko zastavljeno socio-tehnološko-ekonomsko raziskavo za oceno in spremljanje tehnološkega napredka in netehničnih ovir za vstop na trg; |
| --- | --- |

—

izvesti široko zastavljeno socio-tehnološko-ekonomsko raziskavo za oceno in spremljanje tehnološkega napredka in netehničnih ovir za vstop na trg;

| (i) | izvesti široko zastavljeno socio-tehnološko-ekonomsko raziskavo za oceno in spremljanje tehnološkega napredka in netehničnih ovir za vstop na trg; |
| --- | --- |

(i)

izvesti široko zastavljeno socio-tehnološko-ekonomsko raziskavo za oceno in spremljanje tehnološkega napredka in netehničnih ovir za vstop na trg;

| — | izvajati raziskave za podporo razvoja novih in za pregled obstoječih predpisov in standardov za odpravo umetnih ovir za vstop na trg in za podporo zamenljivosti, interoperabilnosti, čezmejne trgovine z vodikom in izvoznih trgov, ob zagotavljanju varnega delovanja in neomejenih inovacij; |
| --- | --- |

—

izvajati raziskave za podporo razvoja novih in za pregled obstoječih predpisov in standardov za odpravo umetnih ovir za vstop na trg in za podporo zamenljivosti, interoperabilnosti, čezmejne trgovine z vodikom in izvoznih trgov, ob zagotavljanju varnega delovanja in neomejenih inovacij;

| (j) | izvajati raziskave za podporo razvoja novih in za pregled obstoječih predpisov in standardov za odpravo umetnih ovir za vstop na trg in za podporo zamenljivosti, interoperabilnosti, čezmejne trgovine z vodikom in izvoznih trgov, ob zagotavljanju varnega delovanja in neomejenih inovacij; |
| --- | --- |

(j)

izvajati raziskave za podporo razvoja novih in za pregled obstoječih predpisov in standardov za odpravo umetnih ovir za vstop na trg in za podporo zamenljivosti, interoperabilnosti, čezmejne trgovine z vodikom in izvoznih trgov, ob zagotavljanju varnega delovanja in neomejenih inovacij;

| — | zagotoviti javnosti zanesljive informacije, ki bodo izboljšale njeno ozaveščenost in pripomogle k temu, da bo spoznala, kako varen je vodik in kakšne koristi imajo nove tehnologije za okolje, zanesljivost dobave, stroške energije in zaposlovanje. |
| --- | --- |

—

zagotoviti javnosti zanesljive informacije, ki bodo izboljšale njeno ozaveščenost in pripomogle k temu, da bo spoznala, kako varen je vodik in kakšne koristi imajo nove tehnologije za okolje, zanesljivost dobave, stroške energije in zaposlovanje.

| (k) | posredovati in razširjati dragocene informacije o svojih dejavnostih, zlasti MSP in raziskovalnim centrom, ter
  zagotoviti javnosti zanesljive informacije, ki bodo izboljšale njeno ozaveščenost in pripomogle k temu, da bo spoznala, kako varen je vodik in kakšne koristi imajo nove tehnologije za okolje, zanesljivost dobave, stroške energije in zaposlovanje. |
| --- | --- |

(k)

posredovati in razširjati dragocene informacije o svojih dejavnostih, zlasti MSP in raziskovalnim centrom, ter
  zagotoviti javnosti zanesljive informacije, ki bodo izboljšale njeno ozaveščenost in pripomogle k temu, da bo spoznala, kako varen je vodik in kakšne koristi imajo nove tehnologije za okolje, zanesljivost dobave, stroške energije in zaposlovanje.

| 3. | Glavna naloga Skupnega podjetja GCV je zagotoviti vzpostavitev in učinkovito upravljanje skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik. |
| --- | --- |

3.

| 4. | To vključuje: |
| --- | --- |

4.

| — | pripravo in izvedbo večletnega načrta za raziskovalno dejavnost; |
| --- | --- |

—

pripravo in izvedbo večletnega načrta za raziskovalno dejavnost;

| (l) | pripraviti in izvesti večletni načrt za raziskovalno dejavnost; |
| --- | --- |

(l)

pripraviti in izvesti večletni načrt za raziskovalno dejavnost;

| — | dodelitev finančnih sredstev Skupnosti in aktivacijo sredstev iz zasebnega in javnega sektorja, potrebnih za izvajanje dejavnosti
  RTR&P
  ; |
| --- | --- |

—

dodelitev finančnih sredstev Skupnosti in aktivacijo sredstev iz zasebnega in javnega sektorja, potrebnih za izvajanje dejavnosti
  RTR&P
  ;

| (m) | dodeliti finančna sredstva Skupnosti in aktivirati sredstva iz zasebnega in javnega sektorja, potrebna za izvajanje dejavnosti
  RTR
  ; |
| --- | --- |

(m)

dodeliti finančna sredstva Skupnosti in aktivirati sredstva iz zasebnega in javnega sektorja, potrebna za izvajanje dejavnosti
  RTR
  ;

| — | zagotovitev dobrega delovanja dejavnosti
  RTR&P
  in dobrega finančnega upravljanja finančnih sredstev; |
| --- | --- |

—

zagotovitev dobrega delovanja dejavnosti
  RTR&P
  in dobrega finančnega upravljanja finančnih sredstev;

| (n) | zagotoviti dobro delovanje dejavnosti
  RTR
  in dobro finančno upravljanje finančnih sredstev; |
| --- | --- |

(n)

zagotoviti dobro delovanje dejavnosti
  RTR
  in dobro finančno upravljanje finančnih sredstev;

| — | sodelovanje s Skupino na visoki ravni držav članic in posvetovanja z njo; |
| --- | --- |

—

sodelovanje s Skupino na visoki ravni držav članic in posvetovanja z njo;

| — | sodelovanje z Znanstvenim odborom in posvetovanja z njim; |
| --- | --- |

—

sodelovanje z Znanstvenim odborom in posvetovanja z njim;

| — | organizacijo letnih srečanj Generalne skupščine zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

—

organizacijo letnih srečanj Generalne skupščine zainteresiranih strani;

| — | posredovanje in razširjanje informacij o projektih, vključno z nazivi udeležencev, rezultati dejavnosti
  RTR&P
  in zneskom finančnega prispevka Skupnega podjetja GCV; |
| --- | --- |

—

posredovanje in razširjanje informacij o projektih, vključno z nazivi udeležencev, rezultati dejavnosti
  RTR&P
  in zneskom finančnega prispevka Skupnega podjetja GCV;

| (o) | posredovati in razširjati informacije o projektih, vključno z nazivi udeležencev, rezultati dejavnosti
  RTR
  in zneskom finančnega prispevka Skupnega podjetja GCV; |
| --- | --- |

(o)

posredovati in razširjati informacije o projektih, vključno z nazivi udeležencev, rezultati dejavnosti
  RTR
  in zneskom finančnega prispevka Skupnega podjetja GCV;

| — | obveščanje pravnih oseb, ki so s Skupnim podjetjem GCV sklenile sporazum o dodelitvi sredstev, o morebitnih možnostih za posojila pri Evropski investicijski banki, zlasti pri Skladu za financiranje na osnovi delitve tveganja, ustanovljenem po Sedmem okvirnem programu; |
| --- | --- |

—

obveščanje pravnih oseb, ki so s Skupnim podjetjem GCV sklenile sporazum o dodelitvi sredstev, o morebitnih možnostih za posojila pri Evropski investicijski banki, zlasti pri Skladu za financiranje na osnovi delitve tveganja, ustanovljenem po Sedmem okvirnem programu;

| (p) | obveščati pravne osebe, ki so s Skupnim podjetjem GCV sklenile sporazum o dodelitvi sredstev, o morebitnih možnostih za posojila pri Evropski investicijski banki, zlasti pri Skladu za financiranje na osnovi delitve tveganja, ustanovljenem po Sedmem okvirnem programu; |
| --- | --- |

(p)

obveščati pravne osebe, ki so s Skupnim podjetjem GCV sklenile sporazum o dodelitvi sredstev, o morebitnih možnostih za posojila pri Evropski investicijski banki, zlasti pri Skladu za financiranje na osnovi delitve tveganja, ustanovljenem po Sedmem okvirnem programu;

| — | zagotovitev visoke ravni preglednosti in poštene konkurence pod enakimi pogoji dostopa za vse kandidate za raziskovalne in predstavitvene dejavnosti Skupnega podjetja GCV, ne glede na to, ali so člani raziskovalne skupine ali industrijske skupine (zlasti mala in srednje velika podjetja); |
| --- | --- |

—

zagotovitev visoke ravni preglednosti in poštene konkurence pod enakimi pogoji dostopa za vse kandidate za raziskovalne in predstavitvene dejavnosti Skupnega podjetja GCV, ne glede na to, ali so člani raziskovalne skupine ali industrijske skupine (zlasti mala in srednje velika podjetja);

| (q) | zagotoviti visoko raven preglednosti in poštene konkurence pod enakimi pogoji dostopa za vse kandidate za raziskovalne in predstavitvene dejavnosti Skupnega podjetja GCV, ne glede na to, ali so člani raziskovalne skupine ali industrijske skupine (zlasti mala in srednje velika podjetja); |
| --- | --- |

(q)

zagotoviti visoko raven preglednosti in poštene konkurence pod enakimi pogoji dostopa za vse kandidate za raziskovalne in predstavitvene dejavnosti Skupnega podjetja GCV, ne glede na to, ali so člani raziskovalne skupine ali industrijske skupine (zlasti mala in srednje velika podjetja);

| — | slediti mednarodnemu razvoju na tem področju in vključevanje v mednarodno sodelovanje, če je to primerno. |
| --- | --- |

—

slediti mednarodnemu razvoju na tem področju in vključevanje v mednarodno sodelovanje, če je to primerno.

| (r) | slediti mednarodnemu razvoju na tem področju in vključevanje v mednarodno sodelovanje, če je to primerno
  ; |
| --- | --- |

(r)

slediti mednarodnemu razvoju na tem področju in vključevanje v mednarodno sodelovanje, če je to primerno
  ;

| (s) | razviti tesno sodelovanje in zagotoviti usklajevanje s Sedmim okvirnim programom ter z ostalimi dejavnostmi, organi in zainteresiranimi stranmi na ravni EU, na nacionalni in nadnacionalni ravni; |
| --- | --- |

(s)

razviti tesno sodelovanje in zagotoviti usklajevanje s Sedmim okvirnim programom ter z ostalimi dejavnostmi, organi in zainteresiranimi stranmi na ravni EU, na nacionalni in nadnacionalni ravni;

| (t) | spremljati napredek pri doseganju ciljev Skupnega podjetja GCV; |
| --- | --- |

(t)

spremljati napredek pri doseganju ciljev Skupnega podjetja GCV;

| (u) | opravljati vse druge dejavnosti za doseganje svojih ciljev. |
| --- | --- |

(u)

opravljati vse druge dejavnosti za doseganje svojih ciljev.

Članice in interesne skupine

Člani

| 1. | Ustanovni članici Skupnega podjetja GCV (v nadaljevanju „ustanovni članici“) sta: |
| --- | --- |

1.

Ustanovni članici Skupnega podjetja GCV (v nadaljevanju „ustanovni članici“) sta:

| 1. | Ustanovni članici Skupnega podjetja GCV (v nadaljevanju „ustanovni članici“) sta: |
| --- | --- |

1.

Ustanovni članici Skupnega podjetja GCV (v nadaljevanju „ustanovni članici“) sta:

| — | Evropska skupnost, ki jo predstavlja Evropska komisija, in |
| --- | --- |

—

Evropska skupnost, ki jo predstavlja Evropska komisija, in

| (a) | Evropska skupnost, ki jo predstavlja Evropska komisija, in |
| --- | --- |

(a)

Evropska skupnost, ki jo predstavlja Evropska komisija, in

| — | industrijska skupina evropske Skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik Aisbl, ustanovljena po belgijski zakonodaji (v nadaljevanju „industrijska skupina“). |
| --- | --- |

—

industrijska skupina evropske Skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik Aisbl, ustanovljena po belgijski zakonodaji (v nadaljevanju „industrijska skupina“).

| (b) | po sprejetju statutov
  industrijska skupina evropske Skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik Aisbl,
  neprofitna organizacija,
  ustanovljena po belgijski zakonodaji
  , katere namen je prispevati k doseganju ciljev Skupnega podjetja GCV
  (v nadaljevanju „industrijska skupina“). |
| --- | --- |

(b)

po sprejetju statutov
  industrijska skupina evropske Skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik Aisbl,
  neprofitna organizacija,
  ustanovljena po belgijski zakonodaji
  , katere namen je prispevati k doseganju ciljev Skupnega podjetja GCV
  (v nadaljevanju „industrijska skupina“).

| 2. | Industrijska skupina: |
| --- | --- |

2.

Industrijska skupina:

| 2. | Industrijska skupina: |
| --- | --- |

2.

Industrijska skupina:

| — | je neprofitna organizacija, katere namen je prispevati k doseganju ciljev Skupnega podjetja GCV; |
| --- | --- |

—

je neprofitna organizacija, katere namen je prispevati k doseganju ciljev Skupnega podjetja GCV;

| — | je pravno ustanovljena po belgijski zakonodaji in deluje v skladu s svojimi registriranimi predpisi, ki so uradno sprejeti tako, da se nanašajo na skupno tehnološko pobudo; |
| --- | --- |

—

je pravno ustanovljena po belgijski zakonodaji in deluje v skladu s svojimi registriranimi predpisi, ki so uradno sprejeti tako, da se nanašajo na skupno tehnološko pobudo;

| — | zagotovi, da je njen prispevek k finančnim sredstvom Skupnega podjetja GCV, v skladu
  s členom 5
  te uredbe, plačan vnaprej kot prispevek v gotovini, ki krije 50% upravnih odhodkov Skupnega podjetja GCV, in da je denar v proračun Skupnega podjetja GCV nakazan pred začetkom vsakega proračunskega leta; |
| --- | --- |

—

zagotovi, da je njen prispevek k finančnim sredstvom Skupnega podjetja GCV, v skladu
  s členom 5
  te uredbe, plačan vnaprej kot prispevek v gotovini, ki krije 50% upravnih odhodkov Skupnega podjetja GCV, in da je denar v proračun Skupnega podjetja GCV nakazan pred začetkom vsakega proračunskega leta;

| — | zagotovi, da je njen prispevek k finančnim sredstvom Skupnega podjetja GCV, v skladu
  z določbami
  te uredbe, plačan vnaprej kot prispevek v gotovini, ki krije 50% upravnih odhodkov Skupnega podjetja GCV, in da je denar v proračun Skupnega podjetja GCV nakazan pred začetkom vsakega proračunskega leta; |
| --- | --- |

—

zagotovi, da je njen prispevek k finančnim sredstvom Skupnega podjetja GCV, v skladu
  z določbami
  te uredbe, plačan vnaprej kot prispevek v gotovini, ki krije 50% upravnih odhodkov Skupnega podjetja GCV, in da je denar v proračun Skupnega podjetja GCV nakazan pred začetkom vsakega proračunskega leta;

| — | zagotovi, da je prispevek industrije k izvajanju dejavnosti
  RTR&P
  , ki jih financira Skupno podjetje GCV
  , dan v naravi in da krije
  vsaj
  50 % skupnih stroškov projekta, izračunano na letni osnovi
  ; |
| --- | --- |

—

zagotovi, da je prispevek industrije k izvajanju dejavnosti
  RTR&P
  , ki jih financira Skupno podjetje GCV
  , dan v naravi in da krije
  vsaj
  50 % skupnih stroškov projekta, izračunano na letni osnovi
  ;

| — | zagotovi, da je prispevek industrije k izvajanju dejavnosti
  RTR
  , ki jih financira Skupno podjetje GCV vsaj
  enak prispevku Skupnosti
  ; |
| --- | --- |

—

zagotovi, da je prispevek industrije k izvajanju dejavnosti
  RTR
  , ki jih financira Skupno podjetje GCV vsaj
  enak prispevku Skupnosti
  ;

| — | je odprta za članstvo katere koli zasebne pravne osebe (vključno z malimi in srednje velikimi podjetji), ki je ustanovljena v skladu z zakonodajo države članice
  ,
  pridružene države
  ali države EGP
  in ima registrirani sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja na zgoraj omenjenem območju, pod pogojem, da je takšna zasebna pravna oseba dejavna na področju gorivnih celic in vodika v Evropi in je pripravljena prispevati k ciljem in finančnim sredstvom Skupnega podjetja GCV. |
| --- | --- |

—

je odprta za članstvo katere koli zasebne pravne osebe (vključno z malimi in srednje velikimi podjetji), ki je ustanovljena v skladu z zakonodajo države članice
  ,
  pridružene države
  ali države EGP
  in ima registrirani sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja na zgoraj omenjenem območju, pod pogojem, da je takšna zasebna pravna oseba dejavna na področju gorivnih celic in vodika v Evropi in je pripravljena prispevati k ciljem in finančnim sredstvom Skupnega podjetja GCV.

| — | je
  pod poštenimi in razumnimi pogoji
  odprta za članstvo katere koli zasebne pravne osebe (vključno z malimi in srednje velikimi podjetji
  in ustreznimi industrijskimi združenji za gorivne celice in vodik
  ), ki je ustanovljena v skladu z zakonodajo države članice
  ali
  pridružene države in ima registrirani sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja na zgoraj omenjenem območju, pod pogojem, da je takšna zasebna pravna oseba dejavna na področju gorivnih celic in vodika v Evropi in je pripravljena prispevati k ciljem in finančnim sredstvom Skupnega podjetja GCV. |
| --- | --- |

—

je
  pod poštenimi in razumnimi pogoji
  odprta za članstvo katere koli zasebne pravne osebe (vključno z malimi in srednje velikimi podjetji
  in ustreznimi industrijskimi združenji za gorivne celice in vodik
  ), ki je ustanovljena v skladu z zakonodajo države članice
  ali
  pridružene države in ima registrirani sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja na zgoraj omenjenem območju, pod pogojem, da je takšna zasebna pravna oseba dejavna na področju gorivnih celic in vodika v Evropi in je pripravljena prispevati k ciljem in finančnim sredstvom Skupnega podjetja GCV.

| 3. | Raziskovalna skupina
  , ki zastopa neprofitne raziskovalne organizacije, univerze in raziskovalne centre,
  lahko postane članica po ustanovitvi Skupnega podjetja GCV, pod pogojem, da
  se ustanovi subjekt, ki zastopa raziskovalno skupnost. Vlogo za članstvo raziskovalne skupine obravnava in o njej odloča upravni odbor. |
| --- | --- |

3.

Raziskovalna skupina
  , ki zastopa neprofitne raziskovalne organizacije, univerze in raziskovalne centre,
  lahko postane članica po ustanovitvi Skupnega podjetja GCV, pod pogojem, da
  se ustanovi subjekt, ki zastopa raziskovalno skupnost. Vlogo za članstvo raziskovalne skupine obravnava in o njej odloča upravni odbor.

| 3. | Raziskovalna skupina lahko postane članica po ustanovitvi Skupnega podjetja GCV, pod pogojem, da
  sprejme te statute
  . |
| --- | --- |

3.

Raziskovalna skupina lahko postane članica po ustanovitvi Skupnega podjetja GCV, pod pogojem, da
  sprejme te statute
  .

| 4. | Raziskovalna skupina: |
| --- | --- |

4.

Raziskovalna skupina:

| 4. | Raziskovalna skupina: |
| --- | --- |

4.

Raziskovalna skupina:

| — | je neprofitna organizacija, katere namen je prispevati k doseganju ciljev Skupnega podjetja GCV; |
| --- | --- |

—

je neprofitna organizacija, katere namen je prispevati k doseganju ciljev Skupnega podjetja GCV;

| — | je neprofitna organizacija, katere namen je prispevati k doseganju ciljev Skupnega podjetja GCV; |
| --- | --- |

—

je neprofitna organizacija, katere namen je prispevati k doseganju ciljev Skupnega podjetja GCV;

| — | je pravno ustanovljena po belgijski zakonodaji in deluje v skladu s svojimi registriranimi predpisi, ki so uradno sprejeti tako, da se nanašajo na skupno tehnološko pobudo; |
| --- | --- |

—

je pravno ustanovljena po belgijski zakonodaji in deluje v skladu s svojimi registriranimi predpisi, ki so uradno sprejeti tako, da se nanašajo na skupno tehnološko pobudo;

| — | je pravno ustanovljena po belgijski zakonodaji in deluje v skladu s svojimi registriranimi predpisi, ki so uradno sprejeti tako, da se nanašajo na skupno tehnološko pobudo; |
| --- | --- |

—

je pravno ustanovljena po belgijski zakonodaji in deluje v skladu s svojimi registriranimi predpisi, ki so uradno sprejeti tako, da se nanašajo na skupno tehnološko pobudo;

| — | zagotovi, da je njen prispevek k finančnim sredstvom Skupnega podjetja GCV plačan vnaprej kot prispevek v gotovini, ki krije
  1/12
  upravnih odhodkov Skupnega podjetja GCV, in da je denar v proračun Skupnega podjetja GCV nakazan pred začetkom vsakega proračunskega leta; |
| --- | --- |

—

zagotovi, da je njen prispevek k finančnim sredstvom Skupnega podjetja GCV plačan vnaprej kot prispevek v gotovini, ki krije
  1/12
  upravnih odhodkov Skupnega podjetja GCV, in da je denar v proračun Skupnega podjetja GCV nakazan pred začetkom vsakega proračunskega leta;

| — | zagotovi, da je njen prispevek k finančnim sredstvom Skupnega podjetja GCV plačan vnaprej kot prispevek v gotovini, ki krije
  1/20
  upravnih odhodkov Skupnega podjetja GCV, in da je denar v proračun Skupnega podjetja GCV nakazan pred začetkom vsakega proračunskega leta; |
| --- | --- |

—

zagotovi, da je njen prispevek k finančnim sredstvom Skupnega podjetja GCV plačan vnaprej kot prispevek v gotovini, ki krije
  1/20
  upravnih odhodkov Skupnega podjetja GCV, in da je denar v proračun Skupnega podjetja GCV nakazan pred začetkom vsakega proračunskega leta;

| — | je odprta za članstvo katere koli neprofitne raziskovalne organizacije, univerze ali raziskovalnega centra, ustanovljenega v državi članici, pridruženi državi ali državi kandidatki. |
| --- | --- |

—

je odprta za članstvo katere koli neprofitne raziskovalne organizacije, univerze ali raziskovalnega centra, ustanovljenega v državi članici, pridruženi državi ali državi kandidatki.

| 5. | Ustanovna članica lahko svoje članstvo v Skupnem podjetju GCV prekine. V tem primeru delovanje Skupnega podjetja GCV preneha, kot je določeno v členu I.22. |
| --- | --- |

5.

Ustanovna članica lahko svoje članstvo v Skupnem podjetju GCV prekine. V tem primeru delovanje Skupnega podjetja GCV preneha, kot je določeno v členu I.22.

| 5. | Ustanovna članica lahko svoje članstvo v Skupnem podjetju GCV prekine. V tem primeru delovanje Skupnega podjetja GCV preneha, kot je določeno v členu I.22. |
| --- | --- |

5.

Ustanovna članica lahko svoje članstvo v Skupnem podjetju GCV prekine. V tem primeru delovanje Skupnega podjetja GCV preneha, kot je določeno v členu I.22.

| 6. | Raziskovalna skupina lahko svoje članstvo v Skupnem podjetju GCV prekine. Prekinitev članstva začne veljati in je nepreklicna šest mesecev po obvestilu ustanovnim članicam, pri čemer se članica v odhodu oprosti vseh obveznosti, razen tistih, ki jih Skupno podjetje GCV odobri pred prekinitvijo članstva. |
| --- | --- |

6.

Raziskovalna skupina lahko svoje članstvo v Skupnem podjetju GCV prekine. Prekinitev članstva začne veljati in je nepreklicna šest mesecev po obvestilu ustanovnim članicam, pri čemer se članica v odhodu oprosti vseh obveznosti, razen tistih, ki jih Skupno podjetje GCV odobri pred prekinitvijo članstva.

| 6. | Raziskovalna skupina lahko svoje članstvo v Skupnem podjetju GCV prekine. Prekinitev članstva začne veljati in je nepreklicna šest mesecev po obvestilu ustanovnim članicam, pri čemer se članica v odhodu oprosti vseh obveznosti, razen tistih, ki jih Skupno podjetje GCV odobri pred prekinitvijo članstva. |
| --- | --- |

6.

Raziskovalna skupina lahko svoje članstvo v Skupnem podjetju GCV prekine. Prekinitev članstva začne veljati in je nepreklicna šest mesecev po obvestilu ustanovnim članicam, pri čemer se članica v odhodu oprosti vseh obveznosti, razen tistih, ki jih Skupno podjetje GCV odobri pred prekinitvijo članstva.

Izvršilna organa Skupnega podjetja GCV sta
  upravni odbor
  in programska pisarna. Svetovalni
  organi Skupnega podjetja GCV so
  Skupina na visoki ravni držav članic, Generalna skupščina zainteresiranih strani in Znanstveni odbor.

| 1
  . | Organi Skupnega podjetja GCV so: |
| --- | --- |

1
  .

Organi Skupnega podjetja GCV so:

| (a) | upravni odbor
  , |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor
  ,

| (b) | izvršni direktor, |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor,

| (b) | Znanstveni odbor. |
| --- | --- |

(b)

Znanstveni odbor.

| 2. | Kadar posebne naloge ne spadajo pod običajne pristojnosti teh organov, je pristojni organ zanje upravni odbor. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Skupina na visoki ravni držav članic in Generalna skupščina zainteresiranih strani sta zunanja svetovalna organa Skupnega podjetja GCV. |
| --- | --- |

3.

| 2. | Komisija v primeru, da se vzpostavi raziskovalna skupina, en sedež nameni
  njenemu predstavniku
  . |
| --- | --- |

2.

Komisija v primeru, da se vzpostavi raziskovalna skupina, en sedež nameni
  njenemu predstavniku
  .

| 2. | Komisija v primeru, da se vzpostavi raziskovalna skupina,
  vsaj
  en sedež nameni
  njenemu/im predstavniku/om
  . |
| --- | --- |

2.

Komisija v primeru, da se vzpostavi raziskovalna skupina,
  vsaj
  en sedež nameni
  njenemu/im predstavniku/om
  .

| 4. | Upravni odbor
  izvoli
  predsednika. Predsednik se
  izvoli za obdobje dveh let
  . |
| --- | --- |

4.

Upravni odbor
  izvoli
  predsednika. Predsednik se
  izvoli za obdobje dveh let
  .

| 4. | Upravni odbor
  imenuje
  predsednika
  izmed predstavnikov industrijske skupine
  . Predsednik se
  imenuje za obdobje enega leta in se lahko enkrat ponovno imenuje. Za podpredsednika se imenujeta predstavnik MSP in predstavnik raziskovalne skupine. |
| --- | --- |

4.

Upravni odbor
  imenuje
  predsednika
  izmed predstavnikov industrijske skupine
  . Predsednik se
  imenuje za obdobje enega leta in se lahko enkrat ponovno imenuje. Za podpredsednika se imenujeta predstavnik MSP in predstavnik raziskovalne skupine.

| 8. | Upravni odbor lahko za vsak primer posebej povabi opazovalce, ki nimajo glasovalne pravice, da prisostvujejo zasedanju, zlasti so to predstavniki regij in regulativnih organov. |
| --- | --- |

8.

Upravni odbor lahko za vsak primer posebej povabi opazovalce, ki nimajo glasovalne pravice, da prisostvujejo zasedanju, zlasti so to predstavniki regij in regulativnih organov.

| 8. | Upravni odbor lahko za vsak primer posebej povabi opazovalce, ki nimajo glasovalne pravice, da prisostvujejo zasedanju, zlasti so to predstavniki regij in regulativnih organov
  ter ustreznih industrijskih združenj za gorivne celice in vodik
  . |
| --- | --- |

8.

Upravni odbor lahko za vsak primer posebej povabi opazovalce, ki nimajo glasovalne pravice, da prisostvujejo zasedanju, zlasti so to predstavniki regij in regulativnih organov
  ter ustreznih industrijskih združenj za gorivne celice in vodik
  .

| — | odobri razpise za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

—

odobri razpise za zbiranje predlogov;

| — | utemelji in
  odobri
  odstopanja od finančne uredbe
  Skupnega podjetja GCV v skladu s členom 8; |
| --- | --- |

—

utemelji in
  odobri
  odstopanja od finančne uredbe
  Skupnega podjetja GCV v skladu s členom 8;

| — | po posvetovanju s Komisijo
  odobri
  finančna pravila
  Skupnega podjetja GCV v skladu s členom 8; |
| --- | --- |

—

po posvetovanju s Komisijo
  odobri
  finančna pravila
  Skupnega podjetja GCV v skladu s členom 8;

| — | utemelji vse zahteve za odstopanje od Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002, vsa odstopanja odobri po predhodnem soglasju Komisije in proračunski organ obvesti o vseh odobrenih odstopanjih; |
| --- | --- |

—

utemelji vse zahteve za odstopanje od Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002, vsa odstopanja odobri po predhodnem soglasju Komisije in proračunski organ obvesti o vseh odobrenih odstopanjih;

| 6. | Izvršni direktor je pravni zastopnik Skupnega podjetja GCV. Svoje naloge opravlja neodvisno in odgovarja upravnemu odboru. |
| --- | --- |

6.

Izvršni direktor je pravni zastopnik Skupnega podjetja GCV. Svoje naloge opravlja neodvisno in odgovarja upravnemu odboru.

| 6. | Izvršni direktor je pravni zastopnik Skupnega podjetja GCV. Svoje naloge opravlja neodvisno
  , zlasti v zvezi z izbiro predlogov projektov in upravljanjem projektov,
  in odgovarja upravnemu odboru. |
| --- | --- |

6.

Izvršni direktor je pravni zastopnik Skupnega podjetja GCV. Svoje naloge opravlja neodvisno
  , zlasti v zvezi z izbiro predlogov projektov in upravljanjem projektov,
  in odgovarja upravnemu odboru.

| 8. | Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor za
  začetno
  obdobje
  največ
  treh let, in
  sicer ga izbere s seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija
  . Po oceni uspešnosti dela izvršnega direktorja lahko upravni odbor njegov mandat podaljša, in sicer le enkrat in ne za več kot štiri leta. |
| --- | --- |

8.

Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor za
  začetno
  obdobje
  največ
  treh let, in
  sicer ga izbere s seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija
  . Po oceni uspešnosti dela izvršnega direktorja lahko upravni odbor njegov mandat podaljša, in sicer le enkrat in ne za več kot štiri leta.

| 8. | Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor za obdobje treh let
  na podlagi razpisa za prijavo interesa
  ,
  objavljenega v Uradnem listu Evropske unije in drugem javno dostopnem periodičnem tisku ali na spletnih straneh
  . Po oceni uspešnosti dela izvršnega direktorja lahko upravni odbor njegov mandat podaljša, in sicer le enkrat in ne za več kot štiri leta
  , temu sledi razpis za prijavo interesa, objavljen na enak način
  . |
| --- | --- |

8.

Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor za obdobje treh let
  na podlagi razpisa za prijavo interesa
  ,
  objavljenega v Uradnem listu Evropske unije in drugem javno dostopnem periodičnem tisku ali na spletnih straneh
  . Po oceni uspešnosti dela izvršnega direktorja lahko upravni odbor njegov mandat podaljša, in sicer le enkrat in ne za več kot štiri leta
  , temu sledi razpis za prijavo interesa, objavljen na enak način
  .

Znanstveni odbor
  opravlja
  naslednje naloge:

| — | poda mnenje o pomembnosti in napredku letnih dejavnosti RTR&P in priporoča spremembe; |
| --- | --- |

—

poda mnenje o pomembnosti in napredku letnih dejavnosti RTR&P in priporoča spremembe;

| — | poda mnenje o znanstvenih
  prednostnih nalogah
  za
  večletni načrt
  dejavnosti
  RTR&P
  ; |
| --- | --- |

—

poda mnenje o znanstvenih
  prednostnih nalogah
  za
  večletni načrt
  dejavnosti
  RTR&P
  ;

| — | upravnemu odboru
  svetuje
  o znanstvenih dosežkih, opisanih v letnem poročilu o dejavnostih
  . |
| --- | --- |

—

upravnemu odboru
  svetuje
  o znanstvenih dosežkih, opisanih v letnem poročilu o dejavnostih
  .

Znanstveni odbor
  ima
  naslednje naloge:

| (a) | določa znanstvene prednostne naloge pri predlogih
  za
  letne in večletne načrte raziskovalnih dejavnosti
  ; |
| --- | --- |

(a)

določa znanstvene prednostne naloge pri predlogih
  za
  letne in večletne načrte raziskovalnih dejavnosti
  ;

| (b) | poda mnenje o znanstvenih
  dosežkih, opisanih v letnem poročilu o dejavnostih
  ; |
| --- | --- |

(b)

poda mnenje o znanstvenih
  dosežkih, opisanih v letnem poročilu o dejavnostih
  ;

| (c
  ) | svetuje
  glede sestave odborov za medsebojne preglede. |
| --- | --- |

(c
  )

svetuje
  glede sestave odborov za medsebojne preglede.

| 1. | Celotni prispevek Skupnosti za Skupno podjetje GCV, ki krije upravne odhodke in odhodke iz poslovanja za dejavnosti RTR&P, ne presega 470 milijonov EUR iz Sedmega okvirnega programa. Po ocenah upravni odhodki ne bodo presegli 20 milijonov EUR. |
| --- | --- |

1.

| 1. | Skupno podjetje GCV skupaj financirajo njegove članice s finančnimi prispevki, plačanimi v obrokih, in stvarnimi prispevki pravnih oseb, sodelujočih v dejavnostih. Tekoče stroške skupnega podjetja naj bi v enaki višini in v gotovini od začetka krila Skupnost in industrijsko združenje. Takoj ko postane raziskovalno združenje član skupnega podjetja, znaša njegov prispevek 1/20 upravnih odhodkov, prispevek Komisije k upravnim odhodkom pa se ustrezno zmanjša. Skupni prispevek Skupnosti Skupnemu podjetju GCV za kritje upravnih odhodkov ne presega 20 milijonov EUR. Če kateri koli del prispevka Skupnosti ni uporabljen, se nameni za dejavnosti Skupnega podjetja GCV. |
| --- | --- |

1.

| 7. | Zasebni sektor, zlasti člani industrijske skupine, k odhodkom iz poslovanja projekta prispevajo v naravi. Prispevki v naravi so najmanj enaki javnemu financiranju. Celotna raven prispevkov v naravi, izračunana na letni osnovi, se oceni enkrat letno. Prva ocena se izvede ob zaključku drugega proračunskega leta po začetku delovanja Skupnega podjetja GCV. Nato oceno vsako proračunsko leto izvede neodvisen organ. Rezultati ocene se Komisiji predložijo v štirih mesecih po zaključku proračunskega leta. |
| --- | --- |

7.

Zasebni sektor, zlasti člani industrijske skupine, k odhodkom iz poslovanja projekta prispevajo v naravi. Prispevki v naravi so najmanj enaki javnemu financiranju. Celotna raven prispevkov v naravi, izračunana na letni osnovi, se oceni enkrat letno. Prva ocena se izvede ob zaključku drugega proračunskega leta po začetku delovanja Skupnega podjetja GCV. Nato oceno vsako proračunsko leto izvede neodvisen organ. Rezultati ocene se Komisiji predložijo v štirih mesecih po zaključku proračunskega leta.

| 7. | Zasebni sektor, zlasti člani industrijske skupine, k odhodkom iz poslovanja projekta prispevajo v naravi. Prispevki v naravi so najmanj enaki javnemu financiranju.
  V primeru, da Skupno raziskovalno središče Komisije sodeluje v projektih, se njegov stvarni prispevek ne šteje kot del prispevka Skupnosti.
  Celotna raven prispevkov v naravi, izračunana na letni osnovi, se oceni enkrat letno. Prva ocena se izvede ob zaključku drugega proračunskega leta po začetku delovanja Skupnega podjetja GCV. Nato oceno vsako proračunsko leto izvede neodvisen organ. Rezultati ocene se Komisiji predložijo v štirih mesecih po zaključku proračunskega leta. |
| --- | --- |

7.

Zasebni sektor, zlasti člani industrijske skupine, k odhodkom iz poslovanja projekta prispevajo v naravi. Prispevki v naravi so najmanj enaki javnemu financiranju.
  V primeru, da Skupno raziskovalno središče Komisije sodeluje v projektih, se njegov stvarni prispevek ne šteje kot del prispevka Skupnosti.
  Celotna raven prispevkov v naravi, izračunana na letni osnovi, se oceni enkrat letno. Prva ocena se izvede ob zaključku drugega proračunskega leta po začetku delovanja Skupnega podjetja GCV. Nato oceno vsako proračunsko leto izvede neodvisen organ. Rezultati ocene se Komisiji predložijo v štirih mesecih po zaključku proračunskega leta.

| 3. | Pravne osebe, ki želijo sodelovati pri projektu, oblikujejo konzorcij in imenujejo enega izmed članov za koordinatorja konzorcija.
  Običajno je koordinator član industrijske skupine ali član raziskovalne skupine, če je taka raziskovalna skupina ustanovljena. Izjeme potrdi upravni odbor. |
| --- | --- |

3.

Pravne osebe, ki želijo sodelovati pri projektu, oblikujejo konzorcij in imenujejo enega izmed članov za koordinatorja konzorcija.
  Običajno je koordinator član industrijske skupine ali član raziskovalne skupine, če je taka raziskovalna skupina ustanovljena. Izjeme potrdi upravni odbor.

| 3. | Pravne osebe, ki želijo sodelovati pri projektu, oblikujejo konzorcij in imenujejo enega izmed članov za koordinatorja konzorcija. |
| --- | --- |

3.

Pravne osebe, ki želijo sodelovati pri projektu, oblikujejo konzorcij in imenujejo enega izmed članov za koordinatorja konzorcija.

Člen I.9 a

Izvajanje dejavnosti RTR

| 1. | Skupno podjetje GCV podpira dejavnosti RTR po odprtih in konkurenčnih razpisih za zbiranje predlogov, neodvisni oceni in sklenitvi sporazuma o dodelitvi sredstev in konzorcijskega sporazuma za vsak projekt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V izjemnih primerih lahko Skupno podjetje GCV objavi javne razpise, če je to nujno za učinkovito zasledovanje ciljev raziskav. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Skupno podjetje GCV opredeli postopke in mehanizme za izvajanje, nadzor in preverjanje sporazumov o dodelitvi sredstev. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sporazum o dodelitvi sredstev:







  — | zagotovi ustrezno ureditev za izvajanje dejavnosti RTR; |
| --- | --- | --- |

4.

—

zagotovi ustrezno ureditev za izvajanje dejavnosti RTR;

| — | zagotovi ustrezno finančno ureditev in pravila v zvezi s pravicami intelektualne lastnine v skladu s členom 17 te uredbe; |
| --- | --- |

—

zagotovi ustrezno finančno ureditev in pravila v zvezi s pravicami intelektualne lastnine v skladu s členom 17 te uredbe;

| — | ureja odnos med projektnim konzorcijem in Skupnim podjetjem GCV. |
| --- | --- |

—

ureja odnos med projektnim konzorcijem in Skupnim podjetjem GCV.

| 5. | Konzorcijska pogodba se sklene med udeleženci projekta pred sklenitvijo sporazuma o dodelitvi sredstev. Konzorcijska pogodba:







  — | zagotovi ustrezno ureditev izvajanja sporazuma o dodelitvi sredstev; |
| --- | --- | --- |

5.

—

zagotovi ustrezno ureditev izvajanja sporazuma o dodelitvi sredstev;

| — | ureja odnos med udeleženci projekta, zlasti določbe o pravicah intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

—

ureja odnos med udeleženci projekta, zlasti določbe o pravicah intelektualne lastnine.

Upravičenost do financiranja

Financiranje dejavnosti

| 1. | Prispevek Skupnosti za Skupno podjetje GCV se uporabi za financiranje dejavnosti RTR&P po konkurenčnih razpisih za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

1.

| 1. | Do financiranja so upravičeni naslednji subjekti: |
| --- | --- |

1.

| (a) | pravne osebe, ki imajo sedež v državi članici ali pridruženi državi; |
| --- | --- |

(a)

pravne osebe, ki imajo sedež v državi članici ali pridruženi državi;

| (b) | mednarodne organizacije, ki so pravne osebe na podlagi mednarodnega javnega prava, kot tudi specializirane agencije, ki so jih ustanovile takšne mednarodne organizacije; |
| --- | --- |

(b)

mednarodne organizacije, ki so pravne osebe na podlagi mednarodnega javnega prava, kot tudi specializirane agencije, ki so jih ustanovile takšne mednarodne organizacije;

| (c) | pravne osebe iz tretjih držav, pod pogojem da upravni odbor njihovo udeležbo šteje za posebej koristno za projekt. |
| --- | --- |

(c)

pravne osebe iz tretjih držav, pod pogojem da upravni odbor njihovo udeležbo šteje za posebej koristno za projekt.

| 2. | V izjemnih primerih lahko Skupno podjetje GCV objavi javne razpise
  , če
  je to nujno za učinkovito zasledovanje ciljev raziskav
  . |
| --- | --- |

2.

V izjemnih primerih lahko Skupno podjetje GCV objavi javne razpise
  , če
  je to nujno za učinkovito zasledovanje ciljev raziskav
  .

| 2. | Stroški
  ,
  nastali pri izvajanju dejavnosti RTR
  ,
  so upravičeni do financiranja Skupnosti,
  če
  ne vključujejo davka na dodano vrednost
  . |
| --- | --- |

2.

Stroški
  ,
  nastali pri izvajanju dejavnosti RTR
  ,
  so upravičeni do financiranja Skupnosti,
  če
  ne vključujejo davka na dodano vrednost
  .

| 3. | Do takega financiranja so upravičene zasebne pravne osebe
  ,
  ki izpolnjujejo
  vse
  naslednje pogoje: |
| --- | --- |

3.

Do takega financiranja so upravičene zasebne pravne osebe
  ,
  ki izpolnjujejo
  vse
  naslednje pogoje:

| 3. | Zgornje meje finančnega prispevka Skupnosti za projekte se uskladijo z mejami, določenimi v pravilih za udeležbo v okviru Sedmega okvirnega programa. Kjer je za izpolnjevanje načel ustreznosti iz člena I.8 potrebno znižati financiranje
  ,
  je znižanje pošteno in sorazmerno z zgoraj navedenimi zgornjimi mejami iz pravil za udeležbo v okviru Sedmega okvirnega programa za
  vse
  kategorije udeležencev v vsakem posameznem projektu. |
| --- | --- |

3.

Zgornje meje finančnega prispevka Skupnosti za projekte se uskladijo z mejami, določenimi v pravilih za udeležbo v okviru Sedmega okvirnega programa. Kjer je za izpolnjevanje načel ustreznosti iz člena I.8 potrebno znižati financiranje
  ,
  je znižanje pošteno in sorazmerno z zgoraj navedenimi zgornjimi mejami iz pravil za udeležbo v okviru Sedmega okvirnega programa za
  vse
  kategorije udeležencev v vsakem posameznem projektu.

| (a) | imajo sedež v državi članici ali pa imajo registrirani sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja v državi, ki je pogodbenica Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru ali ki je pridružena država ali država kandidatka; |
| --- | --- |

(a)

imajo sedež v državi članici ali pa imajo registrirani sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja v državi, ki je pogodbenica Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru ali ki je pridružena država ali država kandidatka;

| (b) | izvajajo zadevne dejavnosti na področju RTR&P, industrializacije ali uporabe za gorivne celice in/ali vodik in/ali imajo konkretne načrte, da jih bodo izvajale v bližnji prihodnosti v Evropski uniji ali v Evropskem gospodarskem prostoru. |
| --- | --- |

(b)

izvajajo zadevne dejavnosti na področju RTR&P, industrializacije ali uporabe za gorivne celice in/ali vodik in/ali imajo konkretne načrte, da jih bodo izvajale v bližnji prihodnosti v Evropski uniji ali v Evropskem gospodarskem prostoru.

| 4. | Do financiranja so upravičeni tudi: |
| --- | --- |

4.

| (a) | neprofitni javni organi s sedežem v državi članici, pridruženi državi, državi kandidatki ali v EGP, vključno z srednješolskimi in visokošolskimi izobraževalnimi ustanovami; |
| --- | --- |

(a)

neprofitni javni organi s sedežem v državi članici, pridruženi državi, državi kandidatki ali v EGP, vključno z srednješolskimi in visokošolskimi izobraževalnimi ustanovami;

| (b) | mednarodne organizacije, ki so po mednarodnem javnem pravu pravne osebe, ter specializirane agencije, ki jih ustanovijo te medvladne organizacije; |
| --- | --- |

(b)

mednarodne organizacije, ki so po mednarodnem javnem pravu pravne osebe, ter specializirane agencije, ki jih ustanovijo te medvladne organizacije;

| (c) | pravne osebe iz tretjih držav, pod pogojem, da upravni odbor njihovo udeležbo šteje za posebej koristno za projekt. |
| --- | --- |

(c)

pravne osebe iz tretjih držav, pod pogojem, da upravni odbor njihovo udeležbo šteje za posebej koristno za projekt.

| 1. | Finančne določbe

  Skupnega podjetja GCV

  temeljijo na načelih Uredbe št. 1605/2002. Določbe lahko od Uredbe št. 1605/2002 odstopajo
  ,
  kjer
  je to potrebno zaradi posebnih operativnih potreb
  Skupnega podjetja GCV, s tem pa se mora predhodno strinjati Komisija
  . |
| --- | --- |

1.

Finančne določbe

  Skupnega podjetja GCV

  temeljijo na načelih Uredbe št. 1605/2002. Določbe lahko od Uredbe št. 1605/2002 odstopajo
  ,
  kjer
  je to potrebno zaradi posebnih operativnih potreb
  Skupnega podjetja GCV, s tem pa se mora predhodno strinjati Komisija
  .

| 1. | Finančna pravila, ki se uporabljajo za

  Skupno podjetje GCV

  , ne smejo odstopati od Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002, razen
  če je to potrebno zaradi posebnih operativnih potreb.
  Za sprejetje katerih koli pravil
  ,
  ki odstopajo od Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002
  ,
  se zahteva predhodno soglasje Komisije. O takšnih odstopanjih se obvesti proračunski organ. |
| --- | --- |

1.

Finančna pravila, ki se uporabljajo za

  Skupno podjetje GCV

  , ne smejo odstopati od Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002, razen
  če je to potrebno zaradi posebnih operativnih potreb.
  Za sprejetje katerih koli pravil
  ,
  ki odstopajo od Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002
  ,
  se zahteva predhodno soglasje Komisije. O takšnih odstopanjih se obvesti proračunski organ.

| 5. | V dveh mesecih po koncu vsakega proračunskega leta se Komisiji in Računskemu sodišču Evropskih skupnosti („Računsko sodišče“) predloži začasni zaključni račun Skupnega podjetja. Računsko sodišče do 15. junija po koncu vsakega poslovnega leta, poda svoje pripombe na začasne računovodske izkaze skupnega podjetja. Letni računovodski izkazi za poslovno leto |
| --- | --- |

5.

V dveh mesecih po koncu vsakega proračunskega leta se Komisiji in Računskemu sodišču Evropskih skupnosti („Računsko sodišče“) predloži začasni zaključni račun Skupnega podjetja. Računsko sodišče do 15. junija po koncu vsakega poslovnega leta, poda svoje pripombe na začasne računovodske izkaze skupnega podjetja. Letni računovodski izkazi za poslovno leto

| 5. | V dveh mesecih po koncu vsakega proračunskega leta se Komisiji in Računskemu sodišču Evropskih skupnosti („Računsko sodišče“) predloži začasni zaključni račun Skupnega podjetja. Računsko sodišče do 15. junija po koncu vsakega poslovnega leta, poda svoje pripombe na začasne računovodske izkaze skupnega podjetja. Letni računovodski izkazi za poslovno leto |
| --- | --- |

5.

V dveh mesecih po koncu vsakega proračunskega leta se Komisiji in Računskemu sodišču Evropskih skupnosti („Računsko sodišče“) predloži začasni zaključni račun Skupnega podjetja. Računsko sodišče do 15. junija po koncu vsakega poslovnega leta, poda svoje pripombe na začasne računovodske izkaze skupnega podjetja. Letni računovodski izkazi za poslovno leto

se naslednje leto pošljejo računovodji Komisije v skladu z roki, ki jih določa okvirna finančna uredba, tako da jih lahko računovodja Komisije konsolidira v letne računovodske izkaze ES. Letni zaključni račun Skupnega podjetja mora biti pripravljen in revidiran v skladu z računovodskimi pravili ES, kot jih je sprejel računovodja Komisije.

se naslednje leto pošljejo računovodji Komisije v skladu z roki, ki jih določa okvirna finančna uredba, tako da jih lahko računovodja Komisije konsolidira v letne računovodske izkaze ES.
  Letni računovodski izkazi in bilance stanja za predhodno leto se predložijo proračunskemu organu.
  Letni zaključni račun Skupnega podjetja mora biti pripravljen in revidiran v skladu z računovodskimi pravili ES, kot jih je sprejel računovodja Komisije.

| 6. | Razrešnico za izvrševanje proračuna da Evropski parlament 
  na priporočilo
  Sveta
  ,
  in sicer v skladu s postopkom,
  določenim v finančni uredbi
  Skupnega podjetja GCV. |
| --- | --- |

6.

Razrešnico za izvrševanje proračuna da Evropski parlament 
  na priporočilo
  Sveta
  ,
  in sicer v skladu s postopkom,
  določenim v finančni uredbi
  Skupnega podjetja GCV.

| 6. | Razrešnico za izvrševanje proračuna
  Skupnega podjetja GCV
  da Evropski parlament
  ob upoštevanju priporočila
  Sveta, in sicer v skladu s postopkom,
  ki ga določajo pravila o financiranju
  Skupnega podjetja GCV: |
| --- | --- |

6.

Razrešnico za izvrševanje proračuna
  Skupnega podjetja GCV
  da Evropski parlament
  ob upoštevanju priporočila
  Sveta, in sicer v skladu s postopkom,
  ki ga določajo pravila o financiranju
  Skupnega podjetja GCV:

| 1. | Kadrovski viri se določijo v načrtu delovnih mest, ki se navede v letnem proračunu. |
| --- | --- |

1.

Kadrovski viri se določijo v načrtu delovnih mest, ki se navede v letnem proračunu.

| 1. | Kadrovski viri se določijo v načrtu delovnih mest, ki se navede v letnem proračunu
  in ki ga Komisija skupaj s predhodnim predlogom proračuna Evropske unije posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu
  . |
| --- | --- |

1.

Kadrovski viri se določijo v načrtu delovnih mest, ki se navede v letnem proračunu
  in ki ga Komisija skupaj s predhodnim predlogom proračuna Evropske unije posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu
  .

| 2. | Zaposleni Skupnega podjetja GCV so začasni in pogodbeni delavci in imajo pogodbo za določen čas, ki jo je mogoče enkrat podaljšati za največ sedem let. |
| --- | --- |

2.

črtano

Sporazum o dodelitvi sredstev in konzorcijski sporazum

črtano

| 1. | Skupno podjetje GCV podpira dejavnosti RTR&P po konkurenčnih razpisih za zbiranje predlogov, neodvisni oceni in sklenitvi sporazuma o dodelitvi sredstev in konzorcijskega sporazuma za vsak projekt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Skupno podjetje GCV opredeli postopke in mehanizme za izvajanje, nadzor in preverjanje sporazumov o dodelitvi sredstev. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sporazum o dodelitvi sredstev:







  — | zagotovi ustrezno ureditev izvajanja dejavnosti RTR&P; |
| --- | --- | --- |

3.

—

zagotovi ustrezno ureditev izvajanja dejavnosti RTR&P;

| — | zagotovi ustrezno finančno ureditev in pravila v zvezi s pravicami intelektualne lastnine na podlagi načel iz člena I.24; |
| --- | --- |

—

zagotovi ustrezno finančno ureditev in pravila v zvezi s pravicami intelektualne lastnine na podlagi načel iz člena I.24;

| — | ureja odnos med projektnim konzorcijem in Skupnim podjetjem GCV. |
| --- | --- |

—

ureja odnos med projektnim konzorcijem in Skupnim podjetjem GCV.

| 4. | Konzorcijski sporazum:







  — | se sklene med udeleženci projekta pred sklenitvijo sporazuma o dodelitvi sredstev; |
| --- | --- | --- |

4.

—

se sklene med udeleženci projekta pred sklenitvijo sporazuma o dodelitvi sredstev;

| — | zagotovi ustrezno ureditev izvajanja sporazuma o dodelitvi sredstev; |
| --- | --- |

—

zagotovi ustrezno ureditev izvajanja sporazuma o dodelitvi sredstev;

| — | ureja odnos med udeleženci projekta, zlasti določbe o pravicah intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

—

ureja odnos med udeleženci projekta, zlasti določbe o pravicah intelektualne lastnine.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9).

(2)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1. Sporazum, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2008/29/ES (UL L 6, 10.1.2008, str. 7).

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/144 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/144

---

Sklad Skupnosti za tobak *

P6_TA(2008)0204

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 glede prenosa pomoči za tobak v Sklad Skupnosti za tobak za leti 2008 in 2009 in Uredbe (ES) št. 1234/2007 glede financiranja Sklada Skupnosti za tobak (KOM(2008)0051 — C6-0062/2008 — 2008/0020(CNS))

(2009/C 279 E/30)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0051), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0051),

| — | ob upoštevanju tretjega pododstavka člena 37(2) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0062/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega pododstavka člena 37(2) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0062/2008),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za proračun (A6-0164/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za proračun (A6-0164/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | meni, da mora biti vsak predviden znesek združljiv z zgornjo mejo postavke 2 večletnega finančnega okvira 2007–2013, in poudarja, da bo letni znesek določen v letnem proračunskem postopku in ocenjen v večletnem okviru; |
| --- | --- |

2.

meni, da mora biti vsak predviden znesek združljiv z zgornjo mejo postavke 2 večletnega finančnega okvira 2007–2013, in poudarja, da bo letni znesek določen v letnem proračunskem postopku in ocenjen v večletnem okviru;

| 3. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 4. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 5. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

| (1) | Na podlagi člena 110j Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete in o spremembi nekaterih uredb se pomoč za tobak dodeli proizvajalcem surovega tobaka
  za proizvodna leta 2006–2009. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 110j Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete in o spremembi nekaterih uredb se pomoč za tobak dodeli proizvajalcem surovega tobaka
  za proizvodna leta 2006–2009.

| (1) | Na podlagi člena 110j Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete in o spremembi nekaterih uredb se pomoč za tobak dodeli proizvajalcem surovega tobaka
  vse do proizvodnega leta 2012. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 110j Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete in o spremembi nekaterih uredb se pomoč za tobak dodeli proizvajalcem surovega tobaka
  vse do proizvodnega leta 2012.

| (1a) | Ob upoštevanju številnih reform po letu 2004, zlasti na področju sadja in zelenjave, se proizvajalcev surovega tobaka ne bi smelo diskriminirati v odnosu do drugih evropskih kmetov. |
| --- | --- |

(1a)

Ob upoštevanju številnih reform po letu 2004, zlasti na področju sadja in zelenjave, se proizvajalcev surovega tobaka ne bi smelo diskriminirati v odnosu do drugih evropskih kmetov.

| (3) | Ukrepi, financirani iz Sklada Skupnosti za tobak, so bili zelo uspešni in so pozitiven primer sodelovanja kmetijske in zdravstvene politike. Da se zagotovi nadaljevanje navedenih ukrepov in ob upoštevanju, da se je Sklad vedno financiral s prenosom pomoči za tobak, je primerno, da se v Sklad Skupnosti za tobak prenese znesek v višini
  5 %
  pomoči za tobak, dodeljene za koledarski leti

  2008 in 2009. |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, financirani iz Sklada Skupnosti za tobak, so bili zelo uspešni in so pozitiven primer sodelovanja kmetijske in zdravstvene politike. Da se zagotovi nadaljevanje navedenih ukrepov in ob upoštevanju, da se je Sklad vedno financiral s prenosom pomoči za tobak, je primerno, da se v Sklad Skupnosti za tobak prenese znesek v višini
  5 %
  pomoči za tobak, dodeljene za koledarski leti

  2008 in 2009.

| (3) | Ukrepi, financirani iz Sklada Skupnosti za tobak, so bili zelo uspešni in so pozitiven primer sodelovanja kmetijske in zdravstvene politike. Da se zagotovi nadaljevanje navedenih ukrepov in ob upoštevanju, da se je sklad vedno financiral s prenosom pomoči za tobak, je primerno, da se v Sklad Skupnosti za tobak prenese znesek v višini
  6 %
  pomoči za tobak, dodeljene za koledarska leta

  od 2009 do 2012. |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, financirani iz Sklada Skupnosti za tobak, so bili zelo uspešni in so pozitiven primer sodelovanja kmetijske in zdravstvene politike. Da se zagotovi nadaljevanje navedenih ukrepov in ob upoštevanju, da se je sklad vedno financiral s prenosom pomoči za tobak, je primerno, da se v Sklad Skupnosti za tobak prenese znesek v višini
  6 %
  pomoči za tobak, dodeljene za koledarska leta

  od 2009 do 2012.

Uredba (ES) št. 1782/2003 se spremeni:

| (-1) | Člen 110j se nadomesti z naslednjim besedilom:




  Člen 110j




  Področje uporabe


  „Za proizvodna leta

  vse do leta 2012

  se lahko dodeli pomoč kmetom, ki pridelujejo surovi tobak v skladu z oznako NC 2401, pod pogoji, ki so navedeni v tem poglavju.“ |
| --- | --- |

(-1)

Člen 110j se nadomesti z naslednjim besedilom:

Člen 110j

Področje uporabe

„Za proizvodna leta

  vse do leta 2012

  se lahko dodeli pomoč kmetom, ki pridelujejo surovi tobak v skladu z oznako NC 2401, pod pogoji, ki so navedeni v tem poglavju.“

| (-1a) | V členu 110l se razpredelnica nadomesti z naslednjo:








  (v mio EUR) |
| --- | --- |
| | 2009–2012 |
| Nemčija | p.m. |
| Španija | p.m. |
| Francija | p.m. |
| Italija (razen Apulije) | p.m. |
| Portugalska | p.m. |

(-1a)

V členu 110l se razpredelnica nadomesti z naslednjo:

(v mio EUR)

2009–2012

Nemčija

p.m.

Španija

p.m.

Francija

p.m.

Italija (razen Apulije)

p.m.

Portugalska

p.m.

Besedilo člena 110 m
  Uredbe (ES) št. 1782/2003
  se nadomesti z naslednjim:

| (-1b) | Besedilo člena 110 m se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(-1b)

Besedilo člena 110 m se nadomesti z naslednjim:

„Člen 110 m“

„Člen 110 m“

Prenos v Sklad Skupnosti za tobak

Prenos v Sklad Skupnosti za tobak

Z zneskom v višini 4 % pomoči za tobak, dodeljene na podlagi tega poglavja, za koledarsko leto 2006
  in
  5 % za koledarska leta

  2007, 2008 in 2009
  se financirajo ukrepi v okviru Sklada Skupnosti za tobak, kot določa člen 13 Uredbe (EGS) št. 2075/92.

Z zneskom v višini 4 % pomoči za tobak, dodeljene v skladu s tem poglavjem, za koledarsko leto 2006, 5 % za koledarsko leto

  2007 ter 6 %

  za koledarska leta

  od 2009 do 2012
  se financirajo ukrepi v okviru Sklada Skupnosti za tobak, kot določa člen 13 Uredbe (EGS) št. 2075/92.

| (-1c) | Člen 143e se črta. |
| --- | --- |

(-1c)

Člen 143e se črta.

| (-1d) | Priloga VII, točka I, alinea 2 se črta. |
| --- | --- |

(-1d)

Priloga VII, točka I, alinea 2 se črta.

| (b) | za koledarska leta 2006— 2009 v skladu s členom 110 m Uredbe (ES) št. 1782/2003. |
| --- | --- |

(b)

za koledarska leta 2006— 2009 v skladu s členom 110 m Uredbe (ES) št. 1782/2003.

| (b) | za koledarska leta 2006

  in 2007 ter
  2009
  do 2012
  v skladu s členom 110m Uredbe (ES) št. 1782/2003. |
| --- | --- |

(b)

za koledarska leta 2006

  in 2007 ter
  2009
  do 2012
  v skladu s členom 110m Uredbe (ES) št. 1782/2003.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/148 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/148

---

Statistika mesa in živinoreje ***I

P6_TA(2008)0206

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki mesa in živinoreje (KOM(2007)0129 — C6-0099/2007 — 2007/0051(COD))

(2009/C 279 E/31)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0129), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0129),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0099/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0099/2007),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0130/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0130/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

P6_TC1-COD(2007)0051

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 20. maja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki živinoreje in mesa ter razveljavitvi direktiv Sveta 93/23/EGS, 93/24/EGS in 93/25/EGS

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. ...)

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/149 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/149

---

Smernice za politike zaposlovanja držav članic *

P6_TA(2008)0207

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Odločbe Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (KOM(2007)0803 DEL V — C6-0031/2008 — 2007/0300(CNS))

(2009/C 279 E/32)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0803, DEL V), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0803, DEL V),

| — | ob upoštevanju člena 128(2) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0031/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(2) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0031/2008),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0172/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0172/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj svoj predlog ustrezno spremeni v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj svoj predlog ustrezno spremeni v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBE

| (2) | Pregled nacionalnih programov reform držav članic iz letnega poročila Komisije o napredku in skupnega poročila o zaposlovanju kaže, da si morajo države članice še naprej prizadevati za obravnavo naslednjih prednostnih področij: |
| --- | --- |

(2)

Pregled nacionalnih programov reform držav članic iz letnega poročila Komisije o napredku in skupnega poročila o zaposlovanju kaže, da si morajo države članice še naprej prizadevati za obravnavo naslednjih prednostnih področij:

| (2) | Pregled nacionalnih programov reform držav članic iz letnega poročila Komisije o napredku in skupnega poročila o zaposlovanju kaže, da si morajo države članice še naprej prizadevati
  , da dosežejo polno zaposlenost, izboljšajo kakovost delovnih mest in enake možnosti, izpolnijo socialno kohezijo ter
  za obravnavo naslednjih prednostnih področij: |
| --- | --- |

(2)

Pregled nacionalnih programov reform držav članic iz letnega poročila Komisije o napredku in skupnega poročila o zaposlovanju kaže, da si morajo države članice še naprej prizadevati
  , da dosežejo polno zaposlenost, izboljšajo kakovost delovnih mest in enake možnosti, izpolnijo socialno kohezijo ter
  za obravnavo naslednjih prednostnih področij:

| — | spodbuditi več ljudi, da se zaposlijo in ohranijo zaposlitev, povečati ponudbo delovne sile in posodobiti sisteme socialne zaščite, |
| --- | --- |

—

spodbuditi več ljudi, da se zaposlijo in ohranijo zaposlitev, povečati ponudbo delovne sile in posodobiti sisteme socialne zaščite,

| — | ustvariti številnejša in kakovostnejša delovna mesta,
  spodbuditi več ljudi, da se zaposlijo in ohranijo
  kakovostno
  zaposlitev, povečati ponudbo delovne sile, posodobiti sisteme socialne zaščite
  in zagotoviti vključujoče trge dela
  , |
| --- | --- |

—

ustvariti številnejša in kakovostnejša delovna mesta,
  spodbuditi več ljudi, da se zaposlijo in ohranijo
  kakovostno
  zaposlitev, povečati ponudbo delovne sile, posodobiti sisteme socialne zaščite
  in zagotoviti vključujoče trge dela
  ,

| — | izboljšati prilagodljivost delavcev in podjetij ter |
| --- | --- |

—

izboljšati prilagodljivost delavcev in podjetij ter

| — | izboljšati prilagodljivost
  ter varnost
  delavcev in podjetij
  , da bi se spodbujal prilagodljiv trg dela,
  ter
  spodbujati zaposljivost delavcev z vseživljenjskim učenjem in potrjevanjem pridobljenega znanja, |
| --- | --- |

—

izboljšati prilagodljivost
  ter varnost
  delavcev in podjetij
  , da bi se spodbujal prilagodljiv trg dela,
  ter
  spodbujati zaposljivost delavcev z vseživljenjskim učenjem in potrjevanjem pridobljenega znanja,

| — | povečati vlaganja v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem. |
| --- | --- |

—

povečati vlaganja v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem.

| — | povečati vlaganja v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem
  ter s širitvijo možnosti vseživljenjskega učenja ter |
| --- | --- |

—

povečati vlaganja v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem
  ter s širitvijo možnosti vseživljenjskega učenja ter

| — | spodbujati mobilnost delavcev na evropskem trgu dela. |
| --- | --- |

—

spodbujati mobilnost delavcev na evropskem trgu dela.

| (3) | Glede na pregled nacionalnih programov reform, ki ga je opravila Komisija, in sklepe Evropskega sveta se je treba osredotočiti na učinkovito in pravočasno izvajanje, pri čemer se je treba posvetiti zlasti dogovorjenim količinskim ciljem in merilom uspešnosti, v skladu s sklepi Evropskega sveta. |
| --- | --- |

(3)

Glede na pregled nacionalnih programov reform, ki ga je opravila Komisija, in sklepe Evropskega sveta se je treba osredotočiti na učinkovito in pravočasno izvajanje, pri čemer se je treba posvetiti zlasti dogovorjenim količinskim ciljem in merilom uspešnosti, v skladu s sklepi Evropskega sveta.

| (3) | Glede na pregled nacionalnih programov reform, ki ga je opravila Komisija, in sklepe Evropskega sveta se je treba osredotočiti na
  krepitev socialne razsežnosti smernic o zaposlovanju ter njihovo
  učinkovito in pravočasno izvajanje, pri čemer se je treba posvetiti zlasti dogovorjenim
  kvalitativnim in
  količinskim ciljem in merilom uspešnosti v skladu s sklepi Evropskega sveta. |
| --- | --- |

(3)

Glede na pregled nacionalnih programov reform, ki ga je opravila Komisija, in sklepe Evropskega sveta se je treba osredotočiti na
  krepitev socialne razsežnosti smernic o zaposlovanju ter njihovo
  učinkovito in pravočasno izvajanje, pri čemer se je treba posvetiti zlasti dogovorjenim
  kvalitativnim in
  količinskim ciljem in merilom uspešnosti v skladu s sklepi Evropskega sveta.

| (5) | Države članice morajo upoštevati smernice zaposlovanja pri uporabi načrtovanih finančnih sredstev Skupnosti, zlasti iz Evropskega socialnega sklada. |
| --- | --- |

(5)

Države članice morajo upoštevati smernice zaposlovanja pri uporabi načrtovanih finančnih sredstev Skupnosti, zlasti iz Evropskega socialnega sklada.

| (5) | Države članice morajo upoštevati smernice zaposlovanja pri uporabi načrtovanih finančnih sredstev Skupnosti, zlasti iz Evropskega socialnega sklada,
  Evropskega sklada za regionalni razvoj
  in
  Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji
  . |
| --- | --- |

(5)

Države članice morajo upoštevati smernice zaposlovanja pri uporabi načrtovanih finančnih sredstev Skupnosti, zlasti iz Evropskega socialnega sklada,
  Evropskega sklada za regionalni razvoj
  in
  Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji
  .

| (6) | Glede na integrirano naravo svežnja smernic bi morale države članice v celoti
  izvajati širše smernice
  ekonomskih politik – |
| --- | --- |

(6)

Glede na integrirano naravo svežnja smernic bi morale države članice v celoti
  izvajati širše smernice
  ekonomskih politik –

| (6) | Glede na integrirano naravo svežnja smernic bi morale države članice
  pri izvajanju širših smernic
  ekonomskih politik v celoti
  upoštevati smernice za zaposlovanje
  – |
| --- | --- |

(6)

Glede na integrirano naravo svežnja smernic bi morale države članice
  pri izvajanju širših smernic
  ekonomskih politik v celoti
  upoštevati smernice za zaposlovanje
  –

Člen 2a

1.
     
  Pri izvajanju smernic, določenih v Prilogi, države članice:

| — | upoštevajo zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, z zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti ter visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanja človekovega zdravja in |
| --- | --- |

—

upoštevajo zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, z zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti ter visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanja človekovega zdravja in

| — | se borijo proti diskriminaciji na podlagi spola, rasne ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. |
| --- | --- |

—

se borijo proti diskriminaciji na podlagi spola, rasne ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

2.
     
  Države članice zagotovijo okrepljeno medsebojno delovanje smernic in odprte metode usklajevanja v zvezi s postopki socialne zaščite in socialnega vključevanja.

3.
     
  Države članice v sodelovanju s socialnimi partnerji in v skladu s svojo nacionalno tradicijo v nacionalnih načrtih reform preučijo in poročajo o tem, kako izboljšati usklajenost z načeli in predpisi iz evropske socialne zakonodaje, sporazumov med socialnimi partnerji ter osnovnimi načeli enakega obravnavanja in nediskriminacije ter njihovo izvajanje.

Smernice zaposlovanja so del integriranih smernic za obdobje 2008–2010, ki temeljijo na treh stebrih: makroekonomskih politikah, mikroekonomskih reformah in politikah zaposlovanja. Ti stebri skupaj prispevajo k doseganju ciljev trajnostne širitve in zaposlovanja ter krepijo socialno kohezijo.

Države članice v sodelovanju s socialnimi partnerji izvajajo politike za uresničevanje ciljev in prednostnih nalog za spodaj opredeljene ukrepe, da bi s številčnejšimi in boljšimi delovnimi mesti podprli vključujoč trg dela. Ob upoštevanju lizbonske strategije in skupnih socialnih ciljev politike držav članic na uravnotežen način spodbujajo:

Države članice bodo v sodelovanju s socialnimi partnerji
  in drugimi zainteresiranimi stranmi ob upoštevanju nacionalnih tradicij

  izvajale politike za uresničevanje ciljev in prednostnih nalog za spodaj opredeljene ukrepe, da bi s številnejšimi in boljšimi delovnimi mesti
  ter bolj usposobljeno in specializirano delovno silo
  podprli vključujoč trg dela. Ob upoštevanju lizbonske strategije in skupnih socialnih ciljev politike držav članic bodo na uravnotežen način spodbujale:

| — | polno zaposlenost: za trajno gospodarsko rast in krepitev socialne kohezije je bistveno doseči polno zaposlenost ter zmanjšati brezposelnost in neaktivnost, tako da se povečata povpraševanje po delovni sili in njena ponudba s celovitim pristopom prožne varnosti. Za to so potrebne politike, ki hkrati obravnavajo prožnost trgov dela, organizacijo dela in odnos med delavci in delodajalci ter varnost zaposlitve in socialno varnost; |
| --- | --- |

—

polno zaposlenost: za trajno gospodarsko rast in krepitev socialne kohezije je bistveno doseči polno zaposlenost ter zmanjšati brezposelnost in neaktivnost, tako da se povečata povpraševanje po delovni sili in njena ponudba s celovitim pristopom prožne varnosti. Za to so potrebne politike, ki hkrati obravnavajo prožnost trgov dela, organizacijo dela in odnos med delavci in delodajalci ter varnost zaposlitve in socialno varnost;

| — | polno zaposlenost: za trajno gospodarsko rast in krepitev socialne kohezije je bistveno doseči polno zaposlenost ter zmanjšati brezposelnost in neaktivnost, tako da se povečata povpraševanje po delovni sili in njena ponudba s celovitim pristopom prožne varnosti. Za to so potrebne politike, ki hkrati obravnavajo prožnost trgov dela, organizacijo dela in odnos med delavci in delodajalci
  , usklajevanje poklicnega in družinskega življenja
  ter varnost zaposlitve in socialno varnost; |
| --- | --- |

—

polno zaposlenost: za trajno gospodarsko rast in krepitev socialne kohezije je bistveno doseči polno zaposlenost ter zmanjšati brezposelnost in neaktivnost, tako da se povečata povpraševanje po delovni sili in njena ponudba s celovitim pristopom prožne varnosti. Za to so potrebne politike, ki hkrati obravnavajo prožnost trgov dela, organizacijo dela in odnos med delavci in delodajalci
  , usklajevanje poklicnega in družinskega življenja
  ter varnost zaposlitve in socialno varnost;

| — | izboljševanje kakovosti in produktivnosti dela: prizadevanja za dvig stopnje zaposlenosti so povezana z izboljševanjem privlačnosti delovnih mest, kakovosti dela, rasti produktivnosti dela, zmanjševanjem segmentacije in deleža zaposlenih revnih oseb. V celoti bi bilo treba izkoristiti sinergije med kakovostjo pri delu, produktivnostjo in zaposlovanjem. |
| --- | --- |

—

izboljševanje kakovosti in produktivnosti dela: prizadevanja za dvig stopnje zaposlenosti so povezana z izboljševanjem privlačnosti delovnih mest, kakovosti dela, rasti produktivnosti dela, zmanjševanjem segmentacije in deleža zaposlenih revnih oseb. V celoti bi bilo treba izkoristiti sinergije med kakovostjo pri delu, produktivnostjo in zaposlovanjem.

| — | izboljševanje kakovosti in produktivnosti dela: prizadevanja za dvig stopnje zaposlenosti so povezana z izboljševanjem privlačnosti delovnih mest, kakovosti dela, rasti produktivnosti dela, zmanjševanjem segmentacije
  , neenakosti med spoloma
  in deleža zaposlenih revnih oseb. V celoti bi bilo treba izkoristiti sinergije med kakovostjo pri delu, produktivnostjo in zaposlovanjem. |
| --- | --- |

—

izboljševanje kakovosti in produktivnosti dela: prizadevanja za dvig stopnje zaposlenosti so povezana z izboljševanjem privlačnosti delovnih mest, kakovosti dela, rasti produktivnosti dela, zmanjševanjem segmentacije
  , neenakosti med spoloma
  in deleža zaposlenih revnih oseb. V celoti bi bilo treba izkoristiti sinergije med kakovostjo pri delu, produktivnostjo in zaposlovanjem.

Za napredek so ključni enake možnosti in boj proti diskriminaciji. Pri izvajanju vseh ukrepov je treba zagotoviti upoštevanje načela enakosti spolov in vzpodbujati enakost spolov. Posebno pozornost je treba posvetiti tudi občutnemu zmanjšanju vseh razlik, povezanih s spolom, na trgu dela v skladu z Evropskim paktom za enakost med spoloma. Državam članicam bo to pomagalo pri spopadanju z demografskim izzivom. V okviru novega medgeneracijskega pristopa je treba posebno pozornost posvetiti položaju mladih z izvajanjem Evropskega pakta za mlade in spodbujanju dostopa do zaposlitve v celotnem aktivnem obdobju. Posebno pozornost je treba posvetiti tudi občutnemu znižanju razlik glede zaposlenosti prikrajšanih oseb, vključno z invalidi, ter med državljani tretjih držav in državljani EU, v skladu s katerimi koli nacionalnimi cilji.

Za napredek so ključni enake možnosti in boj proti diskriminaciji. Pri izvajanju vseh ukrepov je treba zagotoviti upoštevanje načela enakosti spolov in vzpodbujati enakost spolov. Posebno pozornost je treba posvetiti tudi občutnemu zmanjšanju vseh razlik na trgu dela, povezanih s spolom

  , pri tem pa se osredotočiti zlasti na neenakost plačila,
  v skladu z Evropskim paktom za enakost med spoloma. Državam članicam bo to pomagalo pri spopadanju z demografskim izzivom. V okviru novega medgeneracijskega pristopa je treba posebno pozornost posvetiti položaju mladih z izvajanjem Evropskega pakta za mlade in spodbujanju dostopa do zaposlitve v celotnem aktivnem obdobju,
  tudi za starejše delavce
  . Posebno pozornost je treba posvetiti tudi občutnemu znižanju razlik glede zaposlenosti prikrajšanih oseb, vključno z invalidi, ter med državljani tretjih držav in državljani EU, v skladu s katerimi koli nacionalnimi cilji.
  Državam članicam bo to pomagalo pri spopadanju z demografskim izzivom.

| — | spodbuditi več ljudi, da se zaposlijo in ohranijo zaposlitev, povečati ponudbo delovne sile
  in
  posodobiti sisteme socialne zaščite, |
| --- | --- |

—

spodbuditi več ljudi, da se zaposlijo in ohranijo zaposlitev, povečati ponudbo delovne sile
  in
  posodobiti sisteme socialne zaščite,

| — | spodbuditi več ljudi, da se zaposlijo in ohranijo
  kakovostno
  zaposlitev
  , in sicer s spodbujanjem usklajevanja dela in družinskega življenja
  , povečati ponudbo delovne sile
  z izboljšanjem zaposljivosti,
  posodobiti sisteme socialne zaščite
  in zagotoviti vključujoče trge dela
  , |
| --- | --- |

—

spodbuditi več ljudi, da se zaposlijo in ohranijo
  kakovostno
  zaposlitev
  , in sicer s spodbujanjem usklajevanja dela in družinskega življenja
  , povečati ponudbo delovne sile
  z izboljšanjem zaposljivosti,
  posodobiti sisteme socialne zaščite
  in zagotoviti vključujoče trge dela
  ,

| — | spodbuditi dejavno socialno vključevanje vseh za boj proti revščini in socialni izključenosti z zagotavljanjem primernega dohodka in kakovostnih socialnih storitev ter dostopa do trga dela z omogočanjem priložnosti za zaposlovanje in začetno ali stalno poklicno usposabljanje, |
| --- | --- |

—

spodbuditi dejavno socialno vključevanje vseh za boj proti revščini in socialni izključenosti z zagotavljanjem primernega dohodka in kakovostnih socialnih storitev ter dostopa do trga dela z omogočanjem priložnosti za zaposlovanje in začetno ali stalno poklicno usposabljanje,

| — | izboljšati prilagodljivost delavcev in podjetij, |
| --- | --- |

—

izboljšati prilagodljivost delavcev in podjetij,

| — | izboljšati prilagodljivost
  in varnost
  delavcev in podjetij, |
| --- | --- |

—

izboljšati prilagodljivost
  in varnost
  delavcev in podjetij,

| — | povečati naložbe v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem. |
| --- | --- |

—

povečati naložbe v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem.

| — | povečati naložbe v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem
  ter prilagoditi sisteme izobraževanja in usposabljanja novim zahtevam v zvezi z usposobljenostjo, |
| --- | --- |

—

povečati naložbe v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem
  ter prilagoditi sisteme izobraževanja in usposabljanja novim zahtevam v zvezi z usposobljenostjo,

| — | povečati in izboljšati naložbe v raziskave, znanost in inovacije, |
| --- | --- |

—

povečati in izboljšati naložbe v raziskave, znanost in inovacije,

| — | odpraviti vse oblike spolne diskriminacije na delovnem mestu. |
| --- | --- |

—

odpraviti vse oblike spolne diskriminacije na delovnem mestu.

| 1. | Spodbuditi več ljudi, da se zaposlijo in ohranijo zaposlitev, povečati ponudbo delovne sile in posodobiti sisteme socialne zaščite |
| --- | --- |

1.

Spodbuditi več ljudi, da se zaposlijo in ohranijo zaposlitev, povečati ponudbo delovne sile in posodobiti sisteme socialne zaščite

| 1. | Spodbuditi več ljudi, da se zaposlijo
  na kakovostnem delovnem mestu in ga ohranijo
  , povečati ponudbo delovne sile in posodobiti sisteme socialne zaščite
  ter zagotoviti vključujoče trge dela
  , |
| --- | --- |

1.

Spodbuditi več ljudi, da se zaposlijo
  na kakovostnem delovnem mestu in ga ohranijo
  , povečati ponudbo delovne sile in posodobiti sisteme socialne zaščite
  ter zagotoviti vključujoče trge dela
  ,

Dvig stopenj zaposlenosti je najučinkovitejše sredstvo za ustvarjanje gospodarske rasti in spodbujanje socialno vključujočih gospodarstev ob hkratnem zagotavljanju varnostne mreže za osebe, nezmožne za delo. Spodbujanje pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih in posodabljanje sistemov socialne zaščite za zagotovitev njihove ustreznosti, finančne vzdržnosti in odzivnosti na spreminjajoče se potrebe v družbi sta vedno bolj potrebna zaradi pričakovanega upada delovno aktivnega prebivalstva. Posebno pozornost je treba nameniti odpravljanju trajnih razlik v zaposlenosti med ženskami in moškimi ter nadaljnjemu povečevanju stopenj zaposlenosti starejših delavcev in mladih, kar je del novega medgeneracijskega pristopa, ter spodbujanju dejavnega vključevanja oseb, ki so najbolj izključene s trga dela. Potrebni so tudi odločnejši ukrepi za izboljšanje razmer za mlade na trgu dela in za bistveno zmanjšanje brezposelnosti mladih, ki je v povprečju dvakrat višja od skupne stopnje brezposelnosti.

Dvig stopenj zaposlenosti je najučinkovitejše sredstvo za ustvarjanje gospodarske rasti in spodbujanje socialno vključujočih gospodarstev ob hkratnem zagotavljanju varnostne mreže za osebe, nezmožne za delo. Spodbujanje pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih in posodabljanje sistemov socialne zaščite za zagotovitev njihove ustreznosti, finančne vzdržnosti in odzivnosti na spreminjajoče se potrebe v družbi sta vedno bolj potrebna zaradi pričakovanega upada delovno aktivnega prebivalstva. Posebno pozornost je treba nameniti odpravljanju trajnih razlik v zaposlenosti med ženskami in moškimi
  ter razlik v plačah na podlagi spola
  ter nadaljnjemu povečevanju stopenj zaposlenosti starejših delavcev in mladih, kar je del novega medgeneracijskega pristopa, ter spodbujanju dejavnega vključevanja oseb, ki so najbolj izključene s trga dela. Potrebni so tudi odločnejši ukrepi za izboljšanje razmer za mlade
  , zlasti nekvalificirane,
  na trgu dela in za bistveno zmanjšanje brezposelnosti mladih, ki je v povprečju dvakrat višja od skupne stopnje brezposelnosti.

Oblikovati je treba prave razmere za pospeševanje zaposlovanja, ne glede na to, ali gre za prvo zaposlitev, vrnitev v zaposlitev po premoru ali željo po podaljšanju delovne aktivnosti. Za pristop prožne varnosti so izredno pomembni kakovost delovnih mest, vključno s plačilom in ugodnostmi, delovni pogoji, dostop do vseživljenjskega učenja in poklicnega napredovanja, prav tako pa tudi podpora in spodbude, ki izhajajo iz sistemov socialne zaščite. Za okrepitev pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih in za spodbujanje usklajenosti med delom in družinskim življenjem so potrebne politike zagotavljanja otroškega varstva. Uporabno merilo uspešnosti je zagotoviti vključenost najmanj 90 % otrok od starosti 3 let do začetka obveznega šolanja in vsaj 33 % otrok do starosti 3 let do leta 2010. Zaradi povečanja povprečne stopnje zaposlenosti staršev, zlasti samohranilcev, so potrebni ukrepi za podporo družinam. Države članice morajo predvsem upoštevati posebne potrebe staršev samohranilcev in družin s številnimi otroki. Poleg tega bi bilo treba za podaljšanje

Vzpostaviti je treba prave razmere
  , med drugim z ustreznim razvojem človeškega kapitala in socialnega delovnega okolja
  za pospeševanje zaposlovanja, ne glede na to, ali gre za prvo zaposlitev, vrnitev v zaposlitev po premoru ali željo po podaljšanju delovnega življenja. Za pristop prožne varnosti so izredno pomembni kakovost delovnih mest, vključno s plačilom in ugodnostmi, delovni pogoji, dostop do vseživljenjskega učenja in poklicnega napredovanja, prav tako pa tudi podpora in spodbude, ki izhajajo iz sistemov socialne zaščite. Za okrepitev pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih in za spodbujanje usklajenosti med delom in družinskim življenjem so potrebne politike zagotavljanja otroškega varstva. Uporabno merilo uspešnosti je zagotoviti vključenost najmanj 90 % otrok od starosti 3 let do začetka obveznega šolanja in vsaj 33 % otrok do starosti 3 let do leta 2010. Zaradi povečanja povprečne stopnje zaposlenosti staršev, zlasti samohranilcev, so potrebni ukrepi za podporo družinam. Države članice morajo predvsem upoštevati posebne potrebe staršev samohranilcev in družin s številnimi otroki. Poleg tega bi bilo treba za podaljšanje delovnega življenja

delovnega življenja dvigniti dejansko povprečno upokojitveno starost na ravni Evropske unije ob odhodu s trga dela za pet let do leta 2010 (v primerjavi z 59,9 leta v letu 2001). Države članice morajo tudi uzakoniti ukrepe za varovanje zdravja, preprečevanje bolezni in spodbujanje zdravega načina življenja, katerih cilj je zmanjšati obremenitev zaradi bolezni, povečati produktivnost dela in podaljšati delovno življenje.

dvigniti dejansko povprečno upokojitveno starost na ravni Evropske unije ob odhodu s trga dela za pet let do leta 2010 (v primerjavi z 59,9 leta v letu 2001). Države članice morajo tudi uzakoniti ukrepe za varovanje zdravja, preprečevanje bolezni in spodbujanje zdravega načina življenja, katerih cilj je zmanjšati obremenitev zaradi bolezni, povečati produktivnost dela in podaljšati delovno življenje.

Uresničevanje Evropskega pakta za mlade mora tudi prispevati k pristopu k zaposlitvi po življenjskih obdobjih, zlasti z olajšanjem prehoda iz izobraževanja na trg dela.

Uresničevanje Evropskega pakta za mlade,
  evropskega sporazuma o enakopravnosti med spoloma in odobritve v zvezi z ustanovitvijo Evropske zveze za družine
  mora prispevati tudi k pristopu k zaposlitvi po življenjskih obdobjih, zlasti z olajšanjem prehoda iz izobraževanja na trg dela.
  Sprejeti je treba ukrepe, da se mladim, ki so imeli manj priložnosti, zagotovi enaka možnost socialnega in poklicnega vključevanja.

| Smernica št. 18. | Spodbujanje pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih: |
| --- | --- |

Smernica št. 18.

Spodbujanje pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih:

| Smernica št. 18. | Spodbujanje pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih: |
| --- | --- |

Smernica št. 18.

Spodbujanje pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih:

| — | z obnovljenim prizadevanjem za ustvarjanje poti zaposlovanja za mlade in zmanjšanje brezposelnosti mladih v skladu s pozivi Evropskega pakta za mlade, |
| --- | --- |

—

z obnovljenim prizadevanjem za ustvarjanje poti zaposlovanja za mlade in zmanjšanje brezposelnosti mladih v skladu s pozivi Evropskega pakta za mlade,

| — | z obnovljenim prizadevanjem za ustvarjanje poti zaposlovanja za mlade in zmanjšanje brezposelnosti mladih v skladu s pozivi Evropskega pakta za mlade
  ter z bojem proti diskriminaciji
  , |
| --- | --- |

—

z obnovljenim prizadevanjem za ustvarjanje poti zaposlovanja za mlade in zmanjšanje brezposelnosti mladih v skladu s pozivi Evropskega pakta za mlade
  ter z bojem proti diskriminaciji
  ,

| — | z ukrepi za zagotavljanje, da ljudje, ki združujejo delo in nego, ne bi bili pozneje oškodovani z nižjimi pokojninami in prejemki socialne varnosti, |
| --- | --- |

—

z ukrepi za zagotavljanje, da ljudje, ki združujejo delo in nego, ne bi bili pozneje oškodovani z nižjimi pokojninami in prejemki socialne varnosti,

| — | z ukrepi za omogočanje ljudem, ki so izgubili službo pozneje v življenju, da bi spet začeli delati, ter za odpravo diskriminacije na podlagi starosti, katere žrtve so predvsem starejši od 40 let, ter z vključevanjem oblik samozaposlitve in samoorganizacije, |
| --- | --- |

—

z ukrepi za omogočanje ljudem, ki so izgubili službo pozneje v življenju, da bi spet začeli delati, ter za odpravo diskriminacije na podlagi starosti, katere žrtve so predvsem starejši od 40 let, ter z vključevanjem oblik samozaposlitve in samoorganizacije,

| — | z odločnim ukrepanjem za večje sodelovanje žensk na trgu dela in odpravljanje razlik med spoloma pri zaposlovanju, brezposelnosti in plačilu, |
| --- | --- |

—

z odločnim ukrepanjem za večje sodelovanje žensk na trgu dela in odpravljanje razlik med spoloma pri zaposlovanju, brezposelnosti in plačilu,

| — | z odločnim ukrepanjem za večje sodelovanje žensk na trgu dela in odpravljanje razlik med spoloma pri zaposlovanju, brezposelnosti in
  poklicnem usposabljanju, da bi se zagotovile enake

  plače

  in spodbujala enakost med spoloma, vključno z ukrepi za krepitev enakih možnosti in zvišanje stopnje zaposlenosti žensk, v skladu s pozivi v Evropskem paktu za enakost med spoloma, |
| --- | --- |

—

z odločnim ukrepanjem za večje sodelovanje žensk na trgu dela in odpravljanje razlik med spoloma pri zaposlovanju, brezposelnosti in
  poklicnem usposabljanju, da bi se zagotovile enake

  plače

  in spodbujala enakost med spoloma, vključno z ukrepi za krepitev enakih možnosti in zvišanje stopnje zaposlenosti žensk, v skladu s pozivi v Evropskem paktu za enakost med spoloma,

| — | z osredotočanjem zlasti na različne vplive sistemov socialnega varstva na moške in ženske ter s pregledom sistemov socialnega varstva, ki negativno vplivajo na udeležbo žensk na trgu dela, |
| --- | --- |

—

z osredotočanjem zlasti na različne vplive sistemov socialnega varstva na moške in ženske ter s pregledom sistemov socialnega varstva, ki negativno vplivajo na udeležbo žensk na trgu dela,

| — | z boljšim usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja ter zagotavljanjem dostopnega in finančno sprejemljivega otroškega varstva in oskrbe za druge vzdrževane člane, |
| --- | --- |

—

z boljšim usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja ter zagotavljanjem dostopnega in finančno sprejemljivega otroškega varstva in oskrbe za druge vzdrževane člane,

| — | z boljšim usklajevanjem poklicnega
  ,
  zasebnega
  in družinskega
  življenja ter zagotavljanjem dostopnega in finančno sprejemljivega
  kakovostnega
  otroškega varstva in oskrbe za druge vzdrževane člane
  , vključno s shemami starševskega in drugega dopusta
  , |
| --- | --- |

—

z boljšim usklajevanjem poklicnega
  ,
  zasebnega
  in družinskega
  življenja ter zagotavljanjem dostopnega in finančno sprejemljivega
  kakovostnega
  otroškega varstva in oskrbe za druge vzdrževane člane
  , vključno s shemami starševskega in drugega dopusta
  ,

| — | z osredotočanjem zlasti na ženske in moške, ki se želijo po odsotnosti vrniti v poklicno življenje, in s preučitvijo, kako je mogoče postopno odpraviti ovire za to vrnitev, ne da bi se pri tem poslabšala kakovost dela, |
| --- | --- |

—

z osredotočanjem zlasti na ženske in moške, ki se želijo po odsotnosti vrniti v poklicno življenje, in s preučitvijo, kako je mogoče postopno odpraviti ovire za to vrnitev, ne da bi se pri tem poslabšala kakovost dela,

| — | s podporo za aktivno staranje, vključno z ustreznimi delovnimi razmerami, izboljšanim (poklicnim) zdravstvenim statusom ter primernimi spodbudami za delo in
  odvračanjem od predčasnega upokojevanja
  , |
| --- | --- |

—

s podporo za aktivno staranje, vključno z ustreznimi delovnimi razmerami, izboljšanim (poklicnim) zdravstvenim statusom ter primernimi spodbudami za delo in
  odvračanjem od predčasnega upokojevanja
  ,

| — | s podporo za aktivno staranje, vključno z ustreznimi delovnimi razmerami, izboljšanim poklicnim zdravstvenim statusom ter primernimi spodbudami za delo in
  spodbujanjem delavcev k podaljšanju delovnega življenja, če se želijo upokojiti pozneje
  , |
| --- | --- |

—

s podporo za aktivno staranje, vključno z ustreznimi delovnimi razmerami, izboljšanim poklicnim zdravstvenim statusom ter primernimi spodbudami za delo in
  spodbujanjem delavcev k podaljšanju delovnega življenja, če se želijo upokojiti pozneje
  ,

| — | s sodobnimi sistemi socialne zaščite, vključno s pokojninskimi in zdravstvenimi, ob zagotavljanju njihove ustreznosti, finančne vzdržnosti in odzivnosti na spreminjajoče se potrebe, da se spodbudijo udeležba in boljša varnost zaposlitve ter daljše delovno življenje. |
| --- | --- |

—

s sodobnimi sistemi socialne zaščite, vključno s pokojninskimi in zdravstvenimi, ob zagotavljanju njihove ustreznosti, finančne vzdržnosti in odzivnosti na spreminjajoče se potrebe, da se spodbudijo udeležba in boljša varnost zaposlitve ter daljše delovno življenje.

| — | s sodobnimi sistemi socialne zaščite, vključno s pokojninskimi in zdravstvenimi, ob zagotavljanju njihove ustreznosti, finančne vzdržnosti in odzivnosti na spreminjajoče se potrebe, da se spodbudijo udeležba in boljša varnost zaposlitve ter daljše delovno življenje. |
| --- | --- |

—

s sodobnimi sistemi socialne zaščite, vključno s pokojninskimi in zdravstvenimi, ob zagotavljanju njihove ustreznosti, finančne vzdržnosti in odzivnosti na spreminjajoče se potrebe, da se spodbudijo udeležba in boljša varnost zaposlitve ter daljše delovno življenje.

Glej tudi integrirano smernico „Ohranitev gospodarske in proračunske vzdržnosti kot podlage za večje zaposlovanje“ (št. 2).

Glej tudi integrirano smernico „Ohranitev gospodarske in proračunske vzdržnosti kot podlage za večje zaposlovanje“ (št. 2).

Politike aktivnega vključevanja lahko povečajo ponudbo delovne sile in okrepijo družbeno kohezijo, poleg tega pa so učinkovito orodje za spodbujanje socialnega vključevanja najbolj prikrajšanih posameznikov in njihovega vključevanja na trg dela. Vsem osebam, ki ostanejo brez zaposlitve, je treba v primernem času ponuditi
  nov začetek
  . Pri mladih osebah mora biti to obdobje kratko, na primer največ 4 mesece do leta 2010; za odrasle oseba pa največ 12 mesecev. Treba si je prizadevati za politike, katerih cilj je zagotavljanje aktivnih ukrepov na trgu dela za dolgotrajno brezposelne, ob upoštevanju merila uspešnosti za udeležbo, ki znaša 25% do leta 2010. Aktiviranje mora potekati v obliki usposabljanja, preusposabljanja, delovne prakse, zaposlitve ali drugih zaposlitvenih ukrepov, po potrebi v povezavi s stalno pomočjo pri iskanju zaposlitve. Olajšanje dostopa do zaposlitve za iskalce zaposlitve, preprečevanje brezposelnosti in zagotavljanje, da osebe, ki postanejo brezposelne, ostanejo tesno povezane s trgom dela in zaposljive, so izredno pomembni za povečanje udeležbe in boj proti socialni izključenosti.
  To je tudi skladno s pristopom prožne varnosti.
  Za uresničitev teh ciljev je treba odstraniti ovire na trgu dela z zagotavljanjem pomoči pri učinkovitem iskanju zaposlitve, omogočanjem dostopa do usposabljanja in drugih aktivnih ukrepov na trgu dela ter zagotavljanjem cenovno sprejemljivega dostopa do osnovnih storitev in ustreznega obsega minimalnih sredstev za vse. V okviru tega pristopa je treba hkrati zagotoviti, da se delo izplača vsem delavcem, pa tudi odstranjevati pasti brezposelnosti, revščine in neaktivnosti. Posebno pozornost je treba nameniti spodbujanju

Politike aktivnega vključevanja lahko povečajo ponudbo delovne sile in okrepijo družbeno kohezijo, poleg tega pa so učinkovito orodje za spodbujanje socialnega vključevanja najbolj prikrajšanih posameznikov in njihovega vključevanja na trg dela. Vsem osebam, ki ostanejo brez zaposlitve, je treba v primernem času ponuditi
  možnost zaposlitve, pripravništvo, nadaljnje usposabljanje ali druge ukrepe za zaposlitev
  . Pri mladih osebah mora biti to obdobje kratko, na primer največ 4 mesece do leta 2010; za odrasle oseba pa največ 12 mesecev. Treba si je prizadevati za politike, katerih cilj je zagotavljanje aktivnih ukrepov na trgu dela za dolgotrajno brezposelne, ob upoštevanju merila uspešnosti za udeležbo, ki znaša 25% do leta 2010. Aktiviranje mora potekati v obliki usposabljanja, preusposabljanja, delovne prakse, zaposlitve ali drugih zaposlitvenih ukrepov, po potrebi v povezavi s stalno pomočjo pri iskanju zaposlitve. Olajšanje dostopa do zaposlitve za iskalce zaposlitve, preprečevanje brezposelnosti in zagotavljanje, da osebe, ki postanejo brezposelne, ostanejo tesno povezane s trgom dela in zaposljive, so izredno pomembni za povečanje udeležbe in boj proti socialni izključenosti. Za uresničitev teh ciljev je treba odstraniti ovire na trgu dela z zagotavljanjem pomoči pri učinkovitem iskanju zaposlitve, omogočanjem dostopa do usposabljanja in drugih aktivnih ukrepov na trgu dela ter zagotavljanjem cenovno sprejemljivega dostopa do osnovnih storitev in ustreznega obsega minimalnih sredstev za vse
  , ob istočasnem izvajanju načela pravičnega plačila kot gospodarske spodbude za delo.
  V okviru

vključevanja prikrajšanih oseb na trg dela, vključno z delavci z nizko izobrazbo, tudi s širjenjem socialnih storitev in socialnega gospodarstva ter razvijanjem novih zaposlitvenih možnosti za zadovoljevanje skupnih potreb. Še posebej pomembni so boj proti diskriminaciji, spodbujanje dostopa do zaposlitve za invalide ter vključevanje priseljencev in manjšin.

tega pristopa je treba hkrati zagotoviti, da se delo izplača vsem delavcem
  in da se podpira načelo enakega plačila za enakovredno delo
  , pa tudi odstranjevati pasti brezposelnosti, revščine in neaktivnosti. Posebno pozornost je treba nameniti spodbujanju vključevanja prikrajšanih oseb na trg dela, vključno z delavci z nizko izobrazbo, tudi s širjenjem socialnih storitev in socialnega gospodarstva ter razvijanjem novih zaposlitvenih možnosti za zadovoljevanje skupnih potreb. Še posebej pomembni so boj proti diskriminaciji, spodbujanje dostopa do zaposlitve za
  ženske in
  invalide ter vključevanje priseljencev in manjšin.
  Upoštevati je treba najboljše lokalne prakse v zvezi z izkušnjami socialnih zadrug in vse oblike družbene odgovornosti podjetij.

| — | z razvojem novih zaposlitvenih možnosti na področju storitev za posameznike in podjetja, zlasti na lokalni ravni. |
| --- | --- |

—

z razvojem novih zaposlitvenih možnosti na področju storitev za posameznike in podjetja, zlasti na lokalni ravni.

| — | z razvojem novih zaposlitvenih možnosti na področju storitev za posameznike in podjetja,
  neprofitnega sektorja in socialnega gospodarstva,
  zlasti na lokalni ravni. |
| --- | --- |

—

z razvojem novih zaposlitvenih možnosti na področju storitev za posameznike in podjetja,
  neprofitnega sektorja in socialnega gospodarstva,
  zlasti na lokalni ravni.

| Smernica 19a. | Zagotavljanje dejavnega socialnega vključevanja vseh in boj proti revščini in socialni izključenosti z zagotavljanjem dostojnega dohodka in boljšega dostopa do kakovostnih socialnih storitev ter trga dela s povečanjem priložnosti za zaposlovanje in začetno ali stalno poklicno usposabljanje. |
| --- | --- |

Smernica 19a.

| — | s spodbujanjem modelov partnerstva interesnih skupin, da se povečata lokalni in regionalni potencial, ki ju izkoriščajo lokalni subjekti, ob uporabi odprtih, participativnih oblik organizacije, |
| --- | --- |

—

s spodbujanjem modelov partnerstva interesnih skupin, da se povečata lokalni in regionalni potencial, ki ju izkoriščajo lokalni subjekti, ob uporabi odprtih, participativnih oblik organizacije,

| — | s preprečevanjem bega možganov iz obrobnih regij Evropske unije ali držav članic prek regionalnih gospodarskih, socialnih in strukturnih naložb
  . |
| --- | --- |

—

s preprečevanjem bega možganov iz obrobnih regij Evropske unije ali držav članic prek regionalnih gospodarskih, socialnih in strukturnih naložb
  .

| 2. | Izboljšati prilagodljivost delavcev in podjetij |
| --- | --- |

2.

Izboljšati prilagodljivost delavcev in podjetij

| 2. | Izboljšati prilagodljivost
  in varnost
  delavcev in podjetij
  (večanje varnosti zaposlitve) |
| --- | --- |

2.

Izboljšati prilagodljivost
  in varnost
  delavcev in podjetij
  (večanje varnosti zaposlitve)

| Smernica št. 21. | Spodbujanje prožnosti v povezavi z varnostjo
  zaposlitve
  in zmanjševanje segmentacije trgov dela, ob upoštevanju vloge socialnih partnerjev: |
| --- | --- |

Smernica št. 21.

Spodbujanje prožnosti v povezavi z varnostjo
  zaposlitve
  in zmanjševanje segmentacije trgov dela, ob upoštevanju vloge socialnih partnerjev:

| Smernica št. 21. | Spodbujanje prožnosti v povezavi z varnostjo in zmanjševanje segmentacije trgov dela, ob upoštevanju vloge socialnih partnerjev
  in naslednjih ključnih sestavin
  : |
| --- | --- |

Smernica št. 21.

Spodbujanje prožnosti v povezavi z varnostjo in zmanjševanje segmentacije trgov dela, ob upoštevanju vloge socialnih partnerjev
  in naslednjih ključnih sestavin
  :

| — | prožnih in zanesljivih pogodbenih dogovorov ob uporabi sodobnega delovnega prava, kolektivnih pogodb in organizacije dela, |
| --- | --- |

—

prožnih in zanesljivih pogodbenih dogovorov ob uporabi sodobnega delovnega prava, kolektivnih pogodb in organizacije dela,

| — | celovitih strategij vseživljenjskega učenja za zagotovitev stalne prilagodljivosti in zaposljivosti delavcev, zlasti najranljivejših, |
| --- | --- |

—

celovitih strategij vseživljenjskega učenja za zagotovitev stalne prilagodljivosti in zaposljivosti delavcev, zlasti najranljivejših,

| — | učinkovite aktivne politike trga dela, ki ne upošteva aktivne politike predčasnega upokojevanja, temveč starejše in izkušenejše delavce bolj vključi v poklicno življenje ter ljudem omogoča, da se spoprimejo s hitrimi spremembami ter skrajšajo obdobja brezposelnosti, in olajša prehod v novo zaposlitev; |
| --- | --- |

—

učinkovite aktivne politike trga dela, ki ne upošteva aktivne politike predčasnega upokojevanja, temveč starejše in izkušenejše delavce bolj vključi v poklicno življenje ter ljudem omogoča, da se spoprimejo s hitrimi spremembami ter skrajšajo obdobja brezposelnosti, in olajša prehod v novo zaposlitev;

| — | sodobnih sistemov socialne varnosti, ki zagotavljajo ustrezno dohodkovno podporo ter spodbujajo zaposlovanje in mobilnost na trgu dela
  . |
| --- | --- |

—

sodobnih sistemov socialne varnosti, ki zagotavljajo ustrezno dohodkovno podporo ter spodbujajo zaposlovanje in mobilnost na trgu dela
  .

Sem spadajo tudi naslednji vidiki:

| — | s prilagoditvijo
  zakonodaje o zaposlovanju in po potrebi
  s pregledom
  različnih pogodbenih ureditev in ureditev delovnega časa, |
| --- | --- |

—

s prilagoditvijo
  zakonodaje o zaposlovanju in po potrebi
  s pregledom
  različnih pogodbenih ureditev in ureditev delovnega časa,

| — | prilagoditev
  zakonodaje o zaposlovanju in po potrebi
  pregled
  različnih pogodbenih ureditev in ureditev delovnega časa
  ter zagotavljanje temeljnih pravic dela
  ,
  ne glede na zaposlitveni status, z namenom spodbujanja stabilnih delovnih razmerij, |
| --- | --- |

—

prilagoditev
  zakonodaje o zaposlovanju in po potrebi
  pregled
  različnih pogodbenih ureditev in ureditev delovnega časa
  ter zagotavljanje temeljnih pravic dela
  ,
  ne glede na zaposlitveni status, z namenom spodbujanja stabilnih delovnih razmerij,

| — | z urejanjem
  vprašanja neprijavljenega dela, |
| --- | --- |

—

z urejanjem
  vprašanja neprijavljenega dela,

| — | uporaba preventivnih ukrepov, podprtih s kaznimi, s čimer bi uredili
  vprašanja neprijavljenega dela,
  da bi se zmanjšala razširjenost nezakonitih oblik dela, z okrepitvijo in razvojem zmogljivosti specializiranih organov, ki opravljajo preglede delovnih mest, |
| --- | --- |

—

uporaba preventivnih ukrepov, podprtih s kaznimi, s čimer bi uredili
  vprašanja neprijavljenega dela,
  da bi se zmanjšala razširjenost nezakonitih oblik dela, z okrepitvijo in razvojem zmogljivosti specializiranih organov, ki opravljajo preglede delovnih mest,

| — | z boljšim predvidevanjem in pozitivnim upravljanjem sprememb, vključno z gospodarskim prestrukturiranjem, predvsem sprememb, povezanih z liberalizacijo trgovine, da se tako kar najbolj zmanjšajo socialni stroški in se olajša prilagajanje, |
| --- | --- |

—

z boljšim predvidevanjem in pozitivnim upravljanjem sprememb, vključno z gospodarskim prestrukturiranjem, predvsem sprememb, povezanih z liberalizacijo trgovine, da se tako kar najbolj zmanjšajo socialni stroški in se olajša prilagajanje,

| — | boljše predvidevanje in pozitivno upravljanje sprememb, vključno z gospodarskim prestrukturiranjem, predvsem sprememb, povezanih z liberalizacijo trgovine, da se tako kar najbolj zmanjšajo socialni stroški in se olajša prilagajanje, |
| --- | --- |

—

boljše predvidevanje in pozitivno upravljanje sprememb, vključno z gospodarskim prestrukturiranjem, predvsem sprememb, povezanih z liberalizacijo trgovine, da se tako kar najbolj zmanjšajo socialni stroški in se olajša prilagajanje,

| — | s spodbujanjem in razširjanjem inovativnih in prilagodljivih oblik organizacije dela, da se izboljšata kakovost in produktivnost dela, vključno z zdravjem in varnostjo, |
| --- | --- |

—

s spodbujanjem in razširjanjem inovativnih in prilagodljivih oblik organizacije dela, da se izboljšata kakovost in produktivnost dela, vključno z zdravjem in varnostjo,

| — | spodbujanje in razširjanje inovativnih in prilagodljivih oblik organizacije dela, da se izboljšata kakovost in produktivnost dela, vključno z zdravjem in varnostjo
  na delovnem mestu ter zagotovitvijo razumne prilagoditve za delavce invalide
  , |
| --- | --- |

—

spodbujanje in razširjanje inovativnih in prilagodljivih oblik organizacije dela, da se izboljšata kakovost in produktivnost dela, vključno z zdravjem in varnostjo
  na delovnem mestu ter zagotovitvijo razumne prilagoditve za delavce invalide
  ,

| — | s podporo prehodom v poklicnem statusu, vključno z usposabljanjem, samozaposlitvijo, ustanavljanjem podjetij in geografsko mobilnostjo, |
| --- | --- |

—

s podporo prehodom v poklicnem statusu, vključno z usposabljanjem, samozaposlitvijo, ustanavljanjem podjetij in geografsko mobilnostjo,

| — | podpora prehodom v poklicnem statusu, vključno z usposabljanjem, samozaposlitvijo, ustanavljanjem podjetij in geografsko mobilnostjo, |
| --- | --- |

—

podpora prehodom v poklicnem statusu, vključno z usposabljanjem, samozaposlitvijo, ustanavljanjem podjetij in geografsko mobilnostjo,

| — | namenjanje posebne pozornosti oviram, s katerimi se srečujejo ženske pri ustanavljanju podjetij ali kadar želijo opravljati samostojno dejavnost, in njihovemu odpravljanju. |
| --- | --- |

—

namenjanje posebne pozornosti oviram, s katerimi se srečujejo ženske pri ustanavljanju podjetij ali kadar želijo opravljati samostojno dejavnost, in njihovemu odpravljanju.

Države članice morajo uresničiti svoje lastne načrte na podlagi skupnih načel prožne varnosti, ki jih sprejme Svet.

Bistveno je vključevanje socialnih partnerjev v oblikovanje in izvajanje politik prožne varnosti prek socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj.

Glej tudi integrirano smernico „Spodbujanje večje skladnosti med makroekonomskimi in strukturnimi politikami ter politikami zaposlovanja“ (št. 5).

Glej tudi integrirano smernico „Spodbujanje večje skladnosti med makroekonomskimi in strukturnimi politikami ter politikami zaposlovanja“ (št. 5).

Da bi se kar najbolj povečalo odpiranje novih delovnih mest, ohranila konkurenčnost in prispevalo k splošnemu gospodarskemu okviru, morajo biti celotna gibanja plač v skladu z rastjo produktivnosti v gospodarskem ciklusu in izražati stanje na trgu dela. Treba je zmanjšati razliko v plačah med spoloma. Zlasti se je treba osredotočiti na nizko raven plač v poklicih in sektorjih, v katerih ponavadi prevladujejo ženske, in na vzroke, ki so povzročili nižje zaslužke v poklicih in sektorjih, v katerih so ženske postale pomembnejše. Za lažje ustvarjanje novih delovnih mest, zlasti za nizko plačane zaposlitve, bodo morda potrebna tudi prizadevanja za zmanjšanje stroškov dela, ki ne spadajo v plačo, in za pregled davčnega primeža.

Da bi se kar najbolj povečalo odpiranje novih delovnih mest, ohranila konkurenčnost in prispevalo k splošnemu gospodarskemu okviru, morajo biti celotna gibanja plač v skladu z rastjo produktivnosti v gospodarskem ciklusu in izražati stanje na trgu dela. Treba je zmanjšati razliko v plačah med spoloma.
  V ta namen
  se je treba zlasti osredotočiti na nizko raven plač v poklicih in sektorjih, v katerih ponavadi prevladujejo ženske, in na vzroke, ki so povzročili nižje zaslužke v poklicih in sektorjih, v katerih so ženske postale pomembnejše. Za lažje ustvarjanje novih delovnih mest, zlasti za nizko plačane zaposlitve, bodo morda potrebna tudi prizadevanja za zmanjšanje stroškov dela, ki ne spadajo v plačo, in za pregled davčnega primeža.

| — | s spodbujanjem socialnih partnerjev v okviru njihovih pristojnosti za oblikovanje pravega okvira za pogajanja o plačah, da bi se izrazili izzivi glede produktivnosti in trga dela na vseh ustreznih ravneh in da bi se izognili razlikam v plačah med spoloma, |
| --- | --- |

—

s spodbujanjem socialnih partnerjev v okviru njihovih pristojnosti za oblikovanje pravega okvira za pogajanja o plačah, da bi se izrazili izzivi glede produktivnosti in trga dela na vseh ustreznih ravneh in da bi se izognili razlikam v plačah med spoloma,

| — | s spodbujanjem socialnih partnerjev v okviru njihovih pristojnosti za oblikovanje pravega okvira za pogajanja o plačah, da bi se izrazili izzivi glede produktivnosti in trga dela na vseh ustreznih ravneh
  , zagotovila zadostna kupna moč evropskih državljanov
  in da bi se izognili razlikam v plačah med spoloma
  ter naraščajočim razlikam
  , |
| --- | --- |

—

s spodbujanjem socialnih partnerjev v okviru njihovih pristojnosti za oblikovanje pravega okvira za pogajanja o plačah, da bi se izrazili izzivi glede produktivnosti in trga dela na vseh ustreznih ravneh
  , zagotovila zadostna kupna moč evropskih državljanov
  in da bi se izognili razlikam v plačah med spoloma
  ter naraščajočim razlikam
  ,

Evropa mora v človeški kapital vlagati več in bolj učinkovito. Vse preveč ljudem ne uspe vstopiti na trg dela ter na njem napredovati ali ostati, ker niso dovolj ali ustrezno usposobljeni. Da bi EU izboljšala dostop do zaposlitve za moške in ženske vseh starosti, dvignila raven produktivnosti, povečala inovativnost in kakovost pri delu, potrebuje večja in učinkovitejša vlaganja v človeški kapital ter vseživljenjsko
  učenje
  v skladu s pojmom prožne varnosti v dobro posameznikov, podjetij, gospodarstva in družbe.

Evropa mora v človeški kapital vlagati več in bolj učinkovito. Vse preveč ljudem ne uspe vstopiti na trg dela ter na njem napredovati ali ostati, ker niso dovolj ali ustrezno usposobljeni. Da bi EU izboljšala dostop do zaposlitve
  na podlagi enakih možnosti
  za moške in ženske vseh starosti, dvignila raven produktivnosti, povečala inovativnost in kakovost pri delu
  ter pomagala delavcem pri prilagajanju novim razmeram
  ,
  ki jih povzročajo hitre spremembe,
  potrebuje večja in učinkovitejša vlaganja v človeški kapital ter vseživljenjsko
  poklicno usposabljanje s pomočjo dostopa do različnih oblik vseživljenjskega učenja
  v skladu s pojmom prožne varnosti v dobro posameznikov, podjetij, gospodarstva in družbe.

| Smernica št. 23. | Razširjanje in izboljšanje naložb v človeški kapital: |
| --- | --- |

Smernica št. 23.

Razširjanje in izboljšanje naložb v človeški kapital:

| Smernica št. 23. | Povečanje

  priložnosti za vseživljenjsko učenje
  in izboljšanje naložb v človeški kapital: |
| --- | --- |

Smernica št. 23.

Povečanje

  priložnosti za vseživljenjsko učenje
  in izboljšanje naložb v človeški kapital:

| — | z vključujočimi politikami izobraževanja in usposabljanja ter ukrepi za bistveno olajšanje dostopa do začetnega poklicnega, srednješolskega in visokošolskega izobraževanja, vključno s pripravništvom in podjetniškim usposabljanjem, |
| --- | --- |

—

z vključujočimi politikami izobraževanja in usposabljanja ter ukrepi za bistveno olajšanje dostopa do začetnega poklicnega, srednješolskega in visokošolskega izobraževanja, vključno s pripravništvom in podjetniškim usposabljanjem,

| — | z vključujočimi politikami izobraževanja in usposabljanja ter ukrepi za bistveno olajšanje dostopa do začetnega poklicnega, srednješolskega in visokošolskega izobraževanja, vključno s pripravništvom in podjetniškim usposabljanjem
  ter s priznavanjem pridobljenih izkušenj
  , |
| --- | --- |

—

z vključujočimi politikami izobraževanja in usposabljanja ter ukrepi za bistveno olajšanje dostopa do začetnega poklicnega, srednješolskega in visokošolskega izobraževanja, vključno s pripravništvom in podjetniškim usposabljanjem
  ter s priznavanjem pridobljenih izkušenj
  ,

| — | z bistvenim zmanjšanjem števila
  oseb, ki zgodaj opustijo šolanje, |
| --- | --- |

—

z bistvenim zmanjšanjem števila
  oseb, ki zgodaj opustijo šolanje,

| — | tako, da se kolikor je mogoče zmanjša število
  oseb, ki zgodaj opustijo šolanje,
  s čimer se prepreči, da bi učenci zapustili šolo brez kvalifikacij in se s tem izpostavili visokemu tveganju brezposelnosti, |
| --- | --- |

—

tako, da se kolikor je mogoče zmanjša število
  oseb, ki zgodaj opustijo šolanje,
  s čimer se prepreči, da bi učenci zapustili šolo brez kvalifikacij in se s tem izpostavili visokemu tveganju brezposelnosti,

| — | z učinkovitimi strategijami vsem dostopnega vseživljenjskega učenja v šolah, podjetjih, javnih organih in gospodinjstvih, skladno z evropskimi sporazumi, vključno z ustreznimi spodbudami in mehanizmi delitve stroškov, ob upoštevanju izboljšanja sodelovanja pri stalnem usposabljanju in usposabljanju na delovnem mestu v vseh življenjskih obdobjih, zlasti za nizko izobražene in starejše delavce, |
| --- | --- |

—

z učinkovitimi strategijami vsem dostopnega vseživljenjskega učenja v šolah, podjetjih, javnih organih in gospodinjstvih, skladno z evropskimi sporazumi, vključno z ustreznimi spodbudami in mehanizmi delitve stroškov, ob upoštevanju izboljšanja sodelovanja pri stalnem usposabljanju in usposabljanju na delovnem mestu v vseh življenjskih obdobjih, zlasti za nizko izobražene in starejše delavce,

| — | z učinkovitimi strategijami vsem dostopnega vseživljenjskega učenja v šolah, podjetjih, javnih organih in gospodinjstvih, skladno z evropskimi sporazumi, vključno z ustreznimi spodbudami in mehanizmi delitve stroškov, ob upoštevanju izboljšanja sodelovanja pri stalnem usposabljanju in usposabljanju na delovnem mestu v vseh življenjskih obdobjih, zlasti za nizko izobražene in starejše delavce, |
| --- | --- |

—

z učinkovitimi strategijami vsem dostopnega vseživljenjskega učenja v šolah, podjetjih, javnih organih in gospodinjstvih, skladno z evropskimi sporazumi, vključno z ustreznimi spodbudami in mehanizmi delitve stroškov, ob upoštevanju izboljšanja sodelovanja pri stalnem usposabljanju in usposabljanju na delovnem mestu v vseh življenjskih obdobjih, zlasti za nizko izobražene in starejše delavce,

| — | z ustvarjanjem razmer za lažji dostop žensk do izobraževanja, nadaljnjega usposabljanja in vseživljenjskega učenja, zlasti do usposabljanja in pridobitve strokovnega znanja, ki so potrebni za kariero. |
| --- | --- |

—

z ustvarjanjem razmer za lažji dostop žensk do izobraževanja, nadaljnjega usposabljanja in vseživljenjskega učenja, zlasti do usposabljanja in pridobitve strokovnega znanja, ki so potrebni za kariero.

Glej tudi integrirano smernico „Povečanje in izboljšanje naložb v R&R, predvsem v zasebnih podjetjih“ (št. 7).

Glej tudi integrirano smernico „Povečanje in izboljšanje naložb v R&R, predvsem v zasebnih podjetjih“ (št. 7).

Zastavljanje ambicioznih ciljev in povečevanje naložb vseh udeležencev ne zadostujeta. Da se zagotovi usklajenost ponudbe in povpraševanja v praksi, morajo biti sistemi vseživljenjskega učenja cenovno ugodni, dostopni in se odzivati na spreminjajoče se potrebe. Prilagajanje in krepitev zmogljivosti sistemov izobraževanja in usposabljanja sta nujna za izboljšanje njihovega pomena za trg dela, njihove odzivnosti na potrebe na znanju temelječega gospodarstva in družbe
  ter
  njihove učinkovitosti in
  pravičnosti
  . Z uporabo IKT je mogoče izboljšati dostop do učenja in ga ustrezneje prilagoditi potrebam delodajalcev in delojemalcev. Potrebna je tudi večja mobilnost na področju dela in izobraževanja za širši dostop do zaposlitvenih priložnosti v vsej EU. Treba je odpraviti preostale ovire za mobilnost na evropskem trgu dela, zlasti tiste, ki so povezane s priznavanjem, preglednostjo in uporabo kvalifikacij ter učnih rezultatov, predvsem z izvajanjem Evropskega kvalifikacijskega okvira. Pomembna bo uporaba dogovorjenih evropskih instrumentov in sklicevanj v podporo reformam nacionalnih sistemov izobraževanja in usposabljanja, kakor je določeno v delovnem programu „Izobraževanje in usposabljanje 2010“.

Zastavljanje ambicioznih ciljev in povečevanje naložb vseh udeležencev ne zadostujeta. Da se zagotovi usklajenost ponudbe in povpraševanja v praksi, morajo biti sistemi vseživljenjskega učenja cenovno ugodni, dostopni in se odzivati na spreminjajoče se potrebe. Prilagajanje in krepitev zmogljivosti sistemov izobraževanja in usposabljanja sta nujna za izboljšanje njihovega pomena za trg dela, njihove odzivnosti na potrebe na znanju temelječega gospodarstva in družbe
  ,
  njihove učinkovitosti
  ter njihove dostopnosti
  in
  razpoložljivosti na pravični osnovi. Dostop do izobraževanja in usposabljanja za moške in ženske vseh starosti ter usklajevanje potreb z znanjem in izkušnjami ter z izobraževanjem in usposabljanjem, ki ju zagotavljata javni in zasebni sektor, mora spremljati sistem vseživljenjskega poklicnega svetovanja.
  Z uporabo IKT je mogoče izboljšati dostop do učenja in ga ustrezneje prilagoditi potrebam delodajalcev in delojemalcev. Potrebna je tudi večja mobilnost na področju dela in izobraževanja za širši dostop do zaposlitvenih priložnosti v vsej EU. Treba je odpraviti preostale ovire za mobilnost na evropskem trgu dela, zlasti tiste, ki so povezane s priznavanjem, preglednostjo in uporabo kvalifikacij ter učnih rezultatov, predvsem z izvajanjem Evropskega kvalifikacijskega okvira. Pomembna bo uporaba dogovorjenih evropskih instrumentov in sklicevanj v podporo reformam nacionalnih sistemov izobraževanja in usposabljanja, kakor je določeno v delovnem programu „Izobraževanje in usposabljanje 2010“.

| — | z omogočanjem, da se izobraževalne tehnike in učna vsebina prenesejo na naslednje generacije učiteljev, |
| --- | --- |

—

z omogočanjem, da se izobraževalne tehnike in učna vsebina prenesejo na naslednje generacije učiteljev,

| — | z zagotavljanjem učenja tujega jezika kot dela začetnega in vseživljenjskega usposabljanja. |
| --- | --- |

—

z zagotavljanjem učenja tujega jezika kot dela začetnega in vseživljenjskega usposabljanja.

Naslednji cilji in merila uspešnosti so bili dogovorjeni v okviru evropske strategije zaposlovanja:

| — | da se vsaki brezposelni osebi omogoči nov začetek, in sicer za mlade v štirih mesecih po nastopu brezposelnosti in za odrasle v roku 12 mesecev, v obliki usposabljanja, preusposabljanja, delovne prakse, delovnega mesta ali drugega zaposlitvenega ukrepa, po potrebi v povezavi s stalno pomočjo pri iskanju zaposlitve, |
| --- | --- |

—

da se vsaki brezposelni osebi omogoči nov začetek, in sicer za mlade v štirih mesecih po nastopu brezposelnosti in za odrasle v roku 12 mesecev, v obliki usposabljanja, preusposabljanja, delovne prakse, delovnega mesta ali drugega zaposlitvenega ukrepa, po potrebi v povezavi s stalno pomočjo pri iskanju zaposlitve,

| — | 25 % dolgotrajno brezposelnih mora do leta 2010 sodelovati pri aktivnem ukrepu v obliki usposabljanja, preusposabljanja, delovne prakse ali drugih zaposlitvenih ukrepov, da se doseže povprečje treh najnaprednejših držav članic, |
| --- | --- |

—

25 % dolgotrajno brezposelnih mora do leta 2010 sodelovati pri aktivnem ukrepu v obliki usposabljanja, preusposabljanja, delovne prakse ali drugih zaposlitvenih ukrepov, da se doseže povprečje treh najnaprednejših držav članic,

| — | iskalcem zaposlitve po vsej EU je treba omogočiti, da se seznanijo z vsemi prostimi delovnimi mesti, ki jih oglašujejo zavodi za zaposlovanje držav članic, da se spodbudi mobilnost iskalcev zaposlitve na evropskem trgu dela, |
| --- | --- |

—

iskalcem zaposlitve po vsej EU je treba omogočiti, da se seznanijo z vsemi prostimi delovnimi mesti, ki jih oglašujejo zavodi za zaposlovanje držav članic, da se spodbudi mobilnost iskalcev zaposlitve na evropskem trgu dela,

| — | dvig dejanske povprečne upokojitvene starosti na ravni EU ob odhodu s trga dela za pet let do leta 2010 (v primerjavi z 59,9 let v letu 2001), |
| --- | --- |

—

dvig dejanske povprečne upokojitvene starosti na ravni EU ob odhodu s trga dela za pet let do leta 2010 (v primerjavi z 59,9 let v letu 2001),

| — | do leta 2010 zagotoviti otroško varstvo najmanj 90 % otrok od starosti 3 let do začetka obveznega šolanja in vsaj za 33 % otrok do starosti 3 let, |
| --- | --- |

—

do leta 2010 zagotoviti otroško varstvo najmanj 90 % otrok od starosti 3 let do začetka obveznega šolanja in vsaj za 33 % otrok do starosti 3 let,

| — | povprečni delež oseb, ki predčasno opustijo šolanje, na ravni EU največ 10 %, |
| --- | --- |

—

povprečni delež oseb, ki predčasno opustijo šolanje, na ravni EU največ 10 %,

| — | najmanj 85 % 22-letnikov mora imeti do leta 2010 zaključeno višje sekundarno izobraževanje, |
| --- | --- |

—

najmanj 85 % 22-letnikov mora imeti do leta 2010 zaključeno višje sekundarno izobraževanje,

| — | povprečni delež udeležencev vseživljenjskega učenja v EU mora biti najmanj 12,5 % odraslega, za delo sposobnega prebivalstva (starostna skupina od 25 do 64 let). |
| --- | --- |

—

povprečni delež udeležencev vseživljenjskega učenja v EU mora biti najmanj 12,5 % odraslega, za delo sposobnega prebivalstva (starostna skupina od 25 do 64 let).

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/163 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/163

---

Proračun 2009: načrt prihodkov in odhodkov Parlamenta

P6_TA(2008)0208

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2009 (2008/2022(BUD))

(2009/C 279 E/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 272(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 272(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti člena 31, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti člena 31,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o smernicah za proračunski postopek za leto 2009 – oddelki I, II, IV, V, VI, VII, VIII in IX (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o smernicah za proračunski postopek za leto 2009 – oddelki I, II, IV, V, VI, VII, VIII in IX (3),

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja predsedstvu o pripravi predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov Parlamenta za proračunsko leto 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja predsedstvu o pripravi predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov Parlamenta za proračunsko leto 2009,

| — | ob upoštevanju predhodnega predloga načrta odhodkov, ki ga je pripravilo predsedstvo dne 21. aprila 2008 v skladu s členoma 22(6) in 73 Poslovnika Parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnega predloga načrta odhodkov, ki ga je pripravilo predsedstvo dne 21. aprila 2008 v skladu s členoma 22(6) in 73 Poslovnika Parlamenta,

| — | ob upoštevanju člena 73 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 73 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0181/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0181/2008),

| A. | ker je bil sprejet dogovor o poskusnem procesu, po katerem bo v celotnem proračunskem postopku za leto 2009 uporabljeno okrepljeno sodelovanje med predsedstvom in Odborom za proračun ter zgodnje sodelovanje v vseh zadevah s proračunskimi posledicami, |
| --- | --- |

A.

ker je bil sprejet dogovor o poskusnem procesu, po katerem bo v celotnem proračunskem postopku za leto 2009 uporabljeno okrepljeno sodelovanje med predsedstvom in Odborom za proračun ter zgodnje sodelovanje v vseh zadevah s proračunskimi posledicami,

| B. | ker bodo pristojnosti plenarnega zasedanja pri sprejemu proračuna v skladu z določbami Pogodbe in Poslovnika Parlamenta v celoti ohranjene, |
| --- | --- |

B.

ker bodo pristojnosti plenarnega zasedanja pri sprejemu proračuna v skladu z določbami Pogodbe in Poslovnika Parlamenta v celoti ohranjene,

| C. | ker je 16. aprila 2008 potekalo predhodno usklajevalno srečanje delegacij predsedstva in Odbora za proračun, na katerem so bila obravnavana številna bistvena vprašanja, |
| --- | --- |

C.

ker je 16. aprila 2008 potekalo predhodno usklajevalno srečanje delegacij predsedstva in Odbora za proračun, na katerem so bila obravnavana številna bistvena vprašanja,

| 1. | znova opozarja, da bi morali s sredstvi proračuna za leto 2009 odgovoriti na številne osrednje izzive, opredeljene v omenjeni resoluciji z dne 10. aprila 2008 o smernicah za proračunski postopek, hkrati pa si prizadevati za čim bolj učinkovito porabo sredstev in preverjati vse odhodke, da bi odkrili priložnosti za prihranke, kjer je le mogoče; poudarja visoko stopnjo soglasja o teh področjih:






  — | izzivi, povezani z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, |
| --- | --- | --- |

1.

znova opozarja, da bi morali s sredstvi proračuna za leto 2009 odgovoriti na številne osrednje izzive, opredeljene v omenjeni resoluciji z dne 10. aprila 2008 o smernicah za proračunski postopek, hkrati pa si prizadevati za čim bolj učinkovito porabo sredstev in preverjati vse odhodke, da bi odkrili priložnosti za prihranke, kjer je le mogoče; poudarja visoko stopnjo soglasja o teh področjih:

—

izzivi, povezani z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe,

| — | izzive, ki jih bo prineslo leto 2009 kot leto volitev za Parlament, |
| --- | --- |

—

izzive, ki jih bo prineslo leto 2009 kot leto volitev za Parlament,

| — | izzive, povezane z novim statutom poslancev in novim mandatom; |
| --- | --- |

—

izzive, povezane z novim statutom poslancev in novim mandatom;

| 2. | je seznanjen z razširjenim dialogom, ki je privedel do načrta prihodkov in odhodkov za leto 2009, in še posebej pozdravlja pilotni proces okrepljenega notranjega sodelovanja, vključno s predhodnim usklajevalnim sestankom med predsedstvom in Odborom za proračun, kjer so razpravljali o proračunskih vprašanjih, povezanih s prednostnimi nalogami, preden je predsedstvo sprejelo predhodni predlog načrta prihodkov in odhodkov Parlamenta; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z razširjenim dialogom, ki je privedel do načrta prihodkov in odhodkov za leto 2009, in še posebej pozdravlja pilotni proces okrepljenega notranjega sodelovanja, vključno s predhodnim usklajevalnim sestankom med predsedstvom in Odborom za proračun, kjer so razpravljali o proračunskih vprašanjih, povezanih s prednostnimi nalogami, preden je predsedstvo sprejelo predhodni predlog načrta prihodkov in odhodkov Parlamenta;

| 3. | ugotavlja, da skupni proračun za leto 2009, kot je predlagalo predsedstvo, ne bo presegel običajnega deleža, ki znaša 20 % razdelka 5 (upravni odhodki) večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da skupni proračun za leto 2009, kot je predlagalo predsedstvo, ne bo presegel običajnega deleža, ki znaša 20 % razdelka 5 (upravni odhodki) večletnega finančnega okvira;

| 4. | poudarja, da so bili prevladujoča tema na predhodnem usklajevalnem srečanju človeški viri in viri nasploh za vprašanja, povezana z Lizbonsko pogodbo; pozdravlja dejstvo, da se je predsedstvo odzvalo na skrbi in predlaganih 65 novih delovnih mest vključilo v načrt odhodkov (to pomeni 2 020 023 EUR v letu 2009), vendar hkrati 15 % teh sredstev preneslo v rezervo do konca junija 2008, dokler ne bodo predložene dodatne informacije, na primer analitičen, podroben in bralcu prijazen kadrovski načrt z razporeditvijo in uporabo človeških virov v sekretariatu Parlamenta, vključno s podrobnim poročilom o prerazporeditvah v letu 2008 in načrtovanih prerazporeditvah v letu 2009, z navedbo pozitivnih in negativnih prednostnih nalog; meni, da bi moral ta načrt vsebovati tudi spremembe znotraj generalnih direktoratov in med njimi ter obete glede izboljšanja osrednjih zakonodajnih dejavnosti in storitev za poslance; meni še, da je treba posredovati tudi podatke o zaposlenih, ki niso uradniki, da bo mogoče primerno oceniti resnične potrebe po delavcih; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da so bili prevladujoča tema na predhodnem usklajevalnem srečanju človeški viri in viri nasploh za vprašanja, povezana z Lizbonsko pogodbo; pozdravlja dejstvo, da se je predsedstvo odzvalo na skrbi in predlaganih 65 novih delovnih mest vključilo v načrt odhodkov (to pomeni 2 020 023 EUR v letu 2009), vendar hkrati 15 % teh sredstev preneslo v rezervo do konca junija 2008, dokler ne bodo predložene dodatne informacije, na primer analitičen, podroben in bralcu prijazen kadrovski načrt z razporeditvijo in uporabo človeških virov v sekretariatu Parlamenta, vključno s podrobnim poročilom o prerazporeditvah v letu 2008 in načrtovanih prerazporeditvah v letu 2009, z navedbo pozitivnih in negativnih prednostnih nalog; meni, da bi moral ta načrt vsebovati tudi spremembe znotraj generalnih direktoratov in med njimi ter obete glede izboljšanja osrednjih zakonodajnih dejavnosti in storitev za poslance; meni še, da je treba posredovati tudi podatke o zaposlenih, ki niso uradniki, da bo mogoče primerno oceniti resnične potrebe po delavcih;

| 5. | poudarja, da je sodelovanje predsedstva in Odbora za proračun pri iskanju takšnih dodatnih pojasnil nov, pozitiven premik; opozarja, da se mora Odbor za proračun vnaprej in pravočasno posvetovati o zadevah s pomembnimi finančnimi posledicami; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je sodelovanje predsedstva in Odbora za proračun pri iskanju takšnih dodatnih pojasnil nov, pozitiven premik; opozarja, da se mora Odbor za proračun vnaprej in pravočasno posvetovati o zadevah s pomembnimi finančnimi posledicami;

| 6. | se strinja z načelom, da se vse predvidene potrebe vključijo v predhodni predlog načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je pripravilo predsedstvo, vključno z „lizbonsko rezervo“ v znesku 2 milijona EUR, ki čaka na nadaljnje ocene, ter s predlogom predsedstva, kjer bodo upoštevani rezultati delovne skupine o človeških in finančnih virih, ki trenutno analizira zadevne učinke; ponavlja, da je treba zlasti opredeliti naloge in odgovornosti, ki bodo dejansko posledica nove pogodbe, pa tudi dejavnosti, ki jih je mogoče opustiti ali na novo opredeliti njihovo pomembnost; |
| --- | --- |

6.

se strinja z načelom, da se vse predvidene potrebe vključijo v predhodni predlog načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je pripravilo predsedstvo, vključno z „lizbonsko rezervo“ v znesku 2 milijona EUR, ki čaka na nadaljnje ocene, ter s predlogom predsedstva, kjer bodo upoštevani rezultati delovne skupine o človeških in finančnih virih, ki trenutno analizira zadevne učinke; ponavlja, da je treba zlasti opredeliti naloge in odgovornosti, ki bodo dejansko posledica nove pogodbe, pa tudi dejavnosti, ki jih je mogoče opustiti ali na novo opredeliti njihovo pomembnost;

| 7. | poudarja, da bo nova Lizbonska pogodba prinesla izzive tudi političnim skupinam; priznava, da bodo politične skupine v sklopu okrepitve osrednjih dejavnosti uprave Parlamenta prav tako potrebovale delovne okrepitve, vendar ne v škodo proračunske varčnosti; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bo nova Lizbonska pogodba prinesla izzive tudi političnim skupinam; priznava, da bodo politične skupine v sklopu okrepitve osrednjih dejavnosti uprave Parlamenta prav tako potrebovale delovne okrepitve, vendar ne v škodo proračunske varčnosti;

| 8. | ugotavlja tudi, da je predsedstvo že nakazalo, da se utegnejo zaradi centra obiskovalcev pojaviti nove potrebe, ki trenutno v proračunu še niso predvidene; poudarja, da je bilo to ugotovljeno pozno, in predpostavlja, da bo znesek večletne narave; znova izraža željo, da se Odbor za proračun pravočasno posvetuje o zadevah s pomembnimi finančnimi posledicami, kot je bilo dogovorjeno v okviru pilotnega procesa; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja tudi, da je predsedstvo že nakazalo, da se utegnejo zaradi centra obiskovalcev pojaviti nove potrebe, ki trenutno v proračunu še niso predvidene; poudarja, da je bilo to ugotovljeno pozno, in predpostavlja, da bo znesek večletne narave; znova izraža željo, da se Odbor za proračun pravočasno posvetuje o zadevah s pomembnimi finančnimi posledicami, kot je bilo dogovorjeno v okviru pilotnega procesa;

| 9. | je seznanjen s predlogom o nadaljevanju triletnega načrta za pridobivanje strokovnega znanja o informacijski tehnologiji, s čimer bi zmanjšali odvisnost od zunanjih svetovalcev na nekaterih osrednjih področjih, in s predlogom o povečanju števila delovnih mest v tem sektorju; je pripravljen razmisliti o tem pristopu, vendar meni, da bi bilo treba dokazati, za koliko se bodo zmanjšali trenutni stroški za svetovanje, če naj se upraviči takšno povečanje končnega proračuna; poziva upravo, naj pred septembrom 2008 predloži popolno oceno stanja, vključno s celovito strategijo za informacijsko tehnologijo; |
| --- | --- |

9.

je seznanjen s predlogom o nadaljevanju triletnega načrta za pridobivanje strokovnega znanja o informacijski tehnologiji, s čimer bi zmanjšali odvisnost od zunanjih svetovalcev na nekaterih osrednjih področjih, in s predlogom o povečanju števila delovnih mest v tem sektorju; je pripravljen razmisliti o tem pristopu, vendar meni, da bi bilo treba dokazati, za koliko se bodo zmanjšali trenutni stroški za svetovanje, če naj se upraviči takšno povečanje končnega proračuna; poziva upravo, naj pred septembrom 2008 predloži popolno oceno stanja, vključno s celovito strategijo za informacijsko tehnologijo;

| 10. | je seznanjen, da bo dolgoročni strateški načrt za nepremičninsko politiko, vključno s stroški vzdrževanja in okoljskimi vprašanji, predstavljen pred koncem maja 2008; poudarja pomen poglobljene razprave o tem vprašanju, ki naj bi čim prej privedla do tehtnih odločitev o nadaljnjem ukrepanju in porabi teh sredstev; želi biti obveščen o sodelovanju predsedstva s Komisijo v zvezi s sporazumom o nakupu nepremičnin in stroških; v pričakovanju teh informacij ugotavlja, da rezerva za nepremičnine v predlogu načrta prihodkov in odhodkov znaša 30 milijonov EUR, torej 10 milijonov EUR več kot leta 2008; je sklenil v rezervo prenesti 3 400 000 EUR, ki jih je v predhodnem predlogu načrta prihodkov in odhodkov predvidelo predsedstvo, dokler ne prejme tehničnih, upravnih in finančnih pojasnil o predlaganem odstranjevanju azbesta v stavbi SDM v Strasbourgu; |
| --- | --- |

10.

je seznanjen, da bo dolgoročni strateški načrt za nepremičninsko politiko, vključno s stroški vzdrževanja in okoljskimi vprašanji, predstavljen pred koncem maja 2008; poudarja pomen poglobljene razprave o tem vprašanju, ki naj bi čim prej privedla do tehtnih odločitev o nadaljnjem ukrepanju in porabi teh sredstev; želi biti obveščen o sodelovanju predsedstva s Komisijo v zvezi s sporazumom o nakupu nepremičnin in stroških; v pričakovanju teh informacij ugotavlja, da rezerva za nepremičnine v predlogu načrta prihodkov in odhodkov znaša 30 milijonov EUR, torej 10 milijonov EUR več kot leta 2008; je sklenil v rezervo prenesti 3 400 000 EUR, ki jih je v predhodnem predlogu načrta prihodkov in odhodkov predvidelo predsedstvo, dokler ne prejme tehničnih, upravnih in finančnih pojasnil o predlaganem odstranjevanju azbesta v stavbi SDM v Strasbourgu;

| 11. | potrjuje, da namerava še naprej financirati prednostne naloge, opredeljene v proračunu za leto 2008, zlasti izboljšati storitve za poslance, kar zadeva tolmačenje in analitsko službo v knjižnici; |
| --- | --- |

11.

potrjuje, da namerava še naprej financirati prednostne naloge, opredeljene v proračunu za leto 2008, zlasti izboljšati storitve za poslance, kar zadeva tolmačenje in analitsko službo v knjižnici;

| 12. | poudarja pomen dobrega sodelovanja med evropskimi institucijami, zlasti Parlamentom, Svetom in Komisijo, na področju informacijske in komunikacijske politike; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen dobrega sodelovanja med evropskimi institucijami, zlasti Parlamentom, Svetom in Komisijo, na področju informacijske in komunikacijske politike;

| 13. | z zadovoljstvom ugotavlja, da so bili odhodki, povezani z novim statutom poslancev, ocenjeni razumno; vztraja, da je treba morebitne spremembe teh zneskov sporočiti čim prej, in poudarja, da bo mogoče s tem povezana proračunska sredstva natančneje prilagoditi še pozneje; odobrava zavezo generalnega sekretarja, da bo predsedstvo in Odbor za proračun nemudoma obvestil o morebitnih novih informacijah držav članic glede njihovih nameravanih prispevkov in/ali odstopanja („opt-out“), takoj ko bodo na voljo; |
| --- | --- |

13.

z zadovoljstvom ugotavlja, da so bili odhodki, povezani z novim statutom poslancev, ocenjeni razumno; vztraja, da je treba morebitne spremembe teh zneskov sporočiti čim prej, in poudarja, da bo mogoče s tem povezana proračunska sredstva natančneje prilagoditi še pozneje; odobrava zavezo generalnega sekretarja, da bo predsedstvo in Odbor za proračun nemudoma obvestil o morebitnih novih informacijah držav članic glede njihovih nameravanih prispevkov in/ali odstopanja („opt-out“), takoj ko bodo na voljo;

| 14. | je zadovoljen ob novici, da so bili vzpostavljeni stiki z državami članicami, Svetom ter sedanjim in prihodnjimi predsedstvi glede sporazuma o statutu pomočnikov; ob tem znova opozarja na svoje smernice in poudarja, da je rešitev tega vprašanja izjemno pomembna; |
| --- | --- |

14.

je zadovoljen ob novici, da so bili vzpostavljeni stiki z državami članicami, Svetom ter sedanjim in prihodnjimi predsedstvi glede sporazuma o statutu pomočnikov; ob tem znova opozarja na svoje smernice in poudarja, da je rešitev tega vprašanja izjemno pomembna;

| 15. | pričakuje predlog za sistem upravljanja znanja, ki naj bi bil predsedstvu predložen v prihodnjih tednih; znova potrjuje svojo namero, da bo to zadevo pozorno spremljal, in znova priporoča predsedstvu, naj v prvi polovici julija 2008 sprejme potrebne odločitve; |
| --- | --- |

15.

pričakuje predlog za sistem upravljanja znanja, ki naj bi bil predsedstvu predložen v prihodnjih tednih; znova potrjuje svojo namero, da bo to zadevo pozorno spremljal, in znova priporoča predsedstvu, naj v prvi polovici julija 2008 sprejme potrebne odločitve;

| 16. | kljub dosedanjim pozitivnim rezultatom okrepljenega sodelovanja, še zlasti predhodnega usklajevalnega srečanja, poudarja, da bi bilo treba pred prvo jesensko obravnavo 2008 proračuna posamezne proračunske postavke podrobneje preučiti; zato bo opravil ta pregled in takrat sprejel dokončne proračunske odločitve; |
| --- | --- |

16.

kljub dosedanjim pozitivnim rezultatom okrepljenega sodelovanja, še zlasti predhodnega usklajevalnega srečanja, poudarja, da bi bilo treba pred prvo jesensko obravnavo 2008 proračuna posamezne proračunske postavke podrobneje preučiti; zato bo opravil ta pregled in takrat sprejel dokončne proračunske odločitve;

| 17. | sprejme načrt prihodkov in odhodkov za proračunsko leto 2009, ki ga je predsedstvo sprejelo dne 21. aprila 2008; opominja, da bo predlog proračuna sprejet na prvi obravnavi oktobra 2008, v skladu s postopkom glasovanja, ki ga določa Pogodba; |
| --- | --- |

17.

sprejme načrt prihodkov in odhodkov za proračunsko leto 2009, ki ga je predsedstvo sprejelo dne 21. aprila 2008; opominja, da bo predlog proračuna sprejet na prvi obravnavi oktobra 2008, v skladu s postopkom glasovanja, ki ga določa Pogodba;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo ter načrte prihodkov in odhodkov posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo ter načrte prihodkov in odhodkov posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9).

(2)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1. Sporazum, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2008/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 6, 10.1.2008, str. 7).

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0115.

---

Sreda, 21. maj 2008

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/166 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/166

---

Prepoved izvoza in varno skladiščenje kovinskega živega srebra ***II

P6_TA(2008)0214

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi izvoza in varnem skladiščenju kovinskega živega srebra (11488/1/2007 — C6-0034/2008 — 2006/0206(COD))

(2009/C 279 E/34)

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (11488/1/2007 — C6-0034/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (11488/1/2007 — C6-0034/2008),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0636), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0636),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0102/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0102/2008),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, 20.6.2007, P6_TA(2007)0267.

---

P6_TC2-COD(2006)0206

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 21. maja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi izvoza kovinskega živega srebra in nekaterih spojin in zmesi živega srebra ter varnem skladiščenju kovinskega živega srebra

(Ker je bil dosežen sporazum med Evropskim parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. .../2008.)

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/167 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/167

---

Kazenskopravno varstvo okolja ***I

P6_TA(2008)0215

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskopravnem varstvu okolja (KOM(2007)0051 — C6-0063/2007 — 2007/0022(COD))

(2009/C 279 E/35)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0051), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0051),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 175(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C6-0063/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 175(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C6-0063/2007),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0154/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0154/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

P6_TC1-COD(2007)0022

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. maja 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskopravnem varstvu okolja

(Ker je bil dosežen sporazum med Evropskim parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2008/.../ES.)

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/168 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/168

---

Raziskovanja o strukturi kmetij in raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje ***I

P6_TA(2008)0216

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o raziskovanjih o strukturi kmetij in raziskovanju o metodah kmetijske proizvodnje ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 571/88 (KOM(2007)0245 — C6-0127/2007 — 2007/0084(COD))

(2009/C 279 E/36)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0245), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0245),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija predlog poslala Parlamentu (C6-0127/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija predlog poslala Parlamentu (C6-0127/2007),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0061/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0061/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

P6_TC1-COD(2007)0084

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. maja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o raziskovanjih o strukturi kmetij in raziskovanju o metodah kmetijske proizvodnje ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 571/88

(Ker je bil dosežen sporazum med Evropskim parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. .../2008.)

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/169 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/169

---

Pogoji za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika ***I

P6_TA(2008)0217

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika (KOM(2007)0263 — C6-0145/2007 — 2007/0098(COD))

(2009/C 279 E/37)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0263), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0263),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 71 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0145/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 71 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0145/2007),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0087/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0087/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, da zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, da zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

P6_TC1-COD(2007)0098

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. maja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in razveljavitvi Direktive 96/26/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

po posvetovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vzpostavitev notranjega trga za cestni prevoz s poštenimi konkurenčnimi pogoji zahteva enotno izvajanje skupnih pravil za dostop do opravljanja dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem ali potniškem prometu, v nadaljnjem besedilu „dejavnost cestnega prevoznika“. Ta skupna pravila lahko pripomorejo k visoki ravni strokovne usposobljenosti prevoznikov, racionalizaciji trga, izboljšanju kakovosti opravljenih storitev, kar je v interesu prevoznikov, njihovih strank in celotnega gospodarstva, ter k večji varnosti v cestnem prometu. Lahko tudi spodbudijo učinkovito izvajanje pravice do ustanavljanja prevoznih podjetij. |
| --- | --- |

(1)

Vzpostavitev notranjega trga za cestni prevoz s poštenimi konkurenčnimi pogoji zahteva enotno izvajanje skupnih pravil za dostop do opravljanja dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem ali potniškem prometu, v nadaljnjem besedilu „dejavnost cestnega prevoznika“. Ta skupna pravila lahko pripomorejo k visoki ravni strokovne usposobljenosti prevoznikov, racionalizaciji trga, izboljšanju kakovosti opravljenih storitev, kar je v interesu prevoznikov, njihovih strank in celotnega gospodarstva, ter k večji varnosti v cestnem prometu. Lahko tudi spodbudijo učinkovito izvajanje pravice do ustanavljanja prevoznih podjetij.

| (2) | Direktiva Sveta 96/26/ES z dne 29. aprila 1996 o dovoljenju za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem in potniškem prometu ter o medsebojnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah za olajšanje uresničevanja pravic teh prevoznikov do ustanavljanja prevoznih podjetij v domačem in mednarodnem prometu (4) je določila minimalne pogoje za pridobitev dovoljenja za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in medsebojno priznavanje v ta namen zahtevanih dokumentov. Kljub temu izkušnje, ocena učinka in različne študije kažejo, da države članice to direktivo izvajajo zelo različno. Ta različnost ima več negativnih posledic, zlasti izkrivljanje konkurence, določeno nepreglednost trga, neenako raven nadzora in nevarnost, da bodo podjetja z nizko ravnjo usposobljenosti malomarna ali bodo manj upoštevala pravila o varnosti v cestnem prometu in socialne predpise, kar lahko škoduje ugledu sektorja. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva Sveta 96/26/ES z dne 29. aprila 1996 o dovoljenju za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem in potniškem prometu ter o medsebojnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah za olajšanje uresničevanja pravic teh prevoznikov do ustanavljanja prevoznih podjetij v domačem in mednarodnem prometu (4) je določila minimalne pogoje za pridobitev dovoljenja za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in medsebojno priznavanje v ta namen zahtevanih dokumentov. Kljub temu izkušnje, ocena učinka in različne študije kažejo, da države članice to direktivo izvajajo zelo različno. Ta različnost ima več negativnih posledic, zlasti izkrivljanje konkurence, določeno nepreglednost trga, neenako raven nadzora in nevarnost, da bodo podjetja z nizko ravnjo usposobljenosti malomarna ali bodo manj upoštevala pravila o varnosti v cestnem prometu in socialne predpise, kar lahko škoduje ugledu sektorja.

| (3) | Te posledice so še toliko bolj negativne, ker lahko povzročijo motnje v pravilnem delovanju notranjega trga cestnega prevoza. Dostop na trg mednarodnega prevoza blaga in nekaterih poslov kabotaže je namreč odprt za podjetja iz vse Skupnosti. Edini pogoj, ki ga morajo izpolnjevati ta podjetja, je, da imajo dovoljenje Skupnosti, ki ga lahko pridobijo, če izpolnjujejo pogoje za pridobitev dovoljenja za opravljanje dejavnosti v skladu z Uredbo (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga]
   (5)
  in Uredbo (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o skupnih pravilih za dostop do trga avtobusnih prevozov]
   (6). |
| --- | --- |

(3)

Te posledice so še toliko bolj negativne, ker lahko povzročijo motnje v pravilnem delovanju notranjega trga cestnega prevoza. Dostop na trg mednarodnega prevoza blaga in nekaterih poslov kabotaže je namreč odprt za podjetja iz vse Skupnosti. Edini pogoj, ki ga morajo izpolnjevati ta podjetja, je, da imajo dovoljenje Skupnosti, ki ga lahko pridobijo, če izpolnjujejo pogoje za pridobitev dovoljenja za opravljanje dejavnosti v skladu z Uredbo (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga]
   (5)
  in Uredbo (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o skupnih pravilih za dostop do trga avtobusnih prevozov]
   (6).

| (4) | Zato je treba posodobiti obstoječa pravila o dovoljenju za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika, da bi zagotovili njihovo enotnejše in učinkovitejše izvajanje. Ker je upoštevanje teh pravil glavni pogoj za dostop na trg Skupnosti in ker so veljavni instrumenti Skupnosti na področju dostopa na trg uredbe, se zdi uredba najprimernejši instrument za ureditev pridobitve dovoljenja za opravljanje dejavnosti. |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba posodobiti obstoječa pravila o dovoljenju za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika, da bi zagotovili njihovo enotnejše in učinkovitejše izvajanje. Ker je upoštevanje teh pravil glavni pogoj za dostop na trg Skupnosti in ker so veljavni instrumenti Skupnosti na področju dostopa na trg uredbe, se zdi uredba najprimernejši instrument za ureditev pridobitve dovoljenja za opravljanje dejavnosti.

| (5) | Zaradi zagotavljanja poštene konkurence se morajo skupna pravila za opravljanje dejavnosti v čim širšem obsegu nanašati na vsa podjetja. Kljub temu ni nujno, da se v to uredbo vključijo podjetja, ki opravljajo izključno prevoze z zelo majhnim vplivom na trg prevoznih storitev. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi zagotavljanja poštene konkurence se morajo skupna pravila za opravljanje dejavnosti v čim širšem obsegu nanašati na vsa podjetja. Kljub temu ni nujno, da se v to uredbo vključijo podjetja, ki opravljajo izključno prevoze z zelo majhnim vplivom na trg prevoznih storitev.

| (6) | Dolžnost države članice, v kateri je sedež podjetja, mora biti, da zagotovi, da podjetje trajno izpolnjuje pogoje, določene v tej uredbi, da se lahko ta država članica po potrebi odloči za začasni ali trajni odvzem dovoljenj, na podlagi katerih lahko to podjetje posluje na trgu. Pravilno upoštevanje in zanesljiv nadzor nad pogoji za pridobitev dovoljenja za opravljanje dejavnosti zahtevata, da imajo podjetja stalen in dejanski sedež. |
| --- | --- |

(6)

Dolžnost države članice, v kateri je sedež podjetja, mora biti, da zagotovi, da podjetje trajno izpolnjuje pogoje, določene v tej uredbi, da se lahko ta država članica po potrebi odloči za začasni ali trajni odvzem dovoljenj, na podlagi katerih lahko to podjetje posluje na trgu. Pravilno upoštevanje in zanesljiv nadzor nad pogoji za pridobitev dovoljenja za opravljanje dejavnosti zahtevata, da imajo podjetja stalen in dejanski sedež.

| (7) | Fizične osebe z zahtevanima dobrim ugledom in strokovno usposobljenostjo je treba jasno opredeliti in imenovati pri pristojnih organih. Te osebe, tako imenovani „upravljavci prevoza“, morajo
  prebivati v državi članici ter
  stalno in dejansko voditi prevozne dejavnosti podjetij za cestni prevoz. Treba je podrobno določiti, pod kakšnimi pogoji se šteje, da oseba neprekinjeno in dejansko vodi prevozno dejavnost v podjetju. |
| --- | --- |

(7)

Fizične osebe z zahtevanima dobrim ugledom in strokovno usposobljenostjo je treba jasno opredeliti in imenovati pri pristojnih organih. Te osebe, tako imenovani „upravljavci prevoza“, morajo
  prebivati v državi članici ter
  stalno in dejansko voditi prevozne dejavnosti podjetij za cestni prevoz. Treba je podrobno določiti, pod kakšnimi pogoji se šteje, da oseba neprekinjeno in dejansko vodi prevozno dejavnost v podjetju.

| (8) | Dober ugled upravljavca prevoza zahteva, da ni bil obsojen za hujša kazniva dejanja ali deležen resnih sankcij, zlasti zaradi kršitve predpisov Skupnosti na področju cestnega prevoza. Na področjih, na katera se nanašajo predpisi Skupnosti, je nujno treba skupaj določiti vrste kršitev in ustrezne ravni teže kršitev, ki lahko omadežujejo dober ugled podjetja. |
| --- | --- |

(8)

Dober ugled upravljavca prevoza zahteva, da ni bil obsojen za hujša kazniva dejanja ali deležen resnih sankcij, zlasti zaradi kršitve predpisov Skupnosti na področju cestnega prevoza. Na področjih, na katera se nanašajo predpisi Skupnosti, je nujno treba skupaj določiti vrste kršitev in ustrezne ravni teže kršitev, ki lahko omadežujejo dober ugled podjetja.

| (9) | Komisija bi si morala prizadevati za uresničitev cilja zagotavljanja, da se hude kršitve v različnih državah članicah enako strogo kaznujejo, ter za to sprejeti ustrezne ukrepe. |
| --- | --- |

(9)

Komisija bi si morala prizadevati za uresničitev cilja zagotavljanja, da se hude kršitve v različnih državah članicah enako strogo kaznujejo, ter za to sprejeti ustrezne ukrepe.

| (10) | Podjetje za cestni prevoz mora imeti določeno minimalno finančno sposobnost za zagotovitev primernega zagona in dobrega upravljanja podjetja.

  Treba je poseči po
  dobro
  opredeljenih

  upoštevnih finančnih kazalnikih, ki se lahko določijo na podlagi letnih računovodskih izkazov. Podjetja, ki to želijo, morajo imeti možnost, da svoj finančni položaj dokažejo z bančno garancijo
  ali drugim finančnim instrumentom, kot na primer zavarovanjem
  , kar je lahko za ta podjetja preprosteje in ceneje. |
| --- | --- |

(10)

Image

Image

| (11) | Visoka raven strokovne usposobljenosti lahko poveča družbeno-gospodarsko učinkovitost sektorja cestnega prevoza. Zato se morajo kandidati za mesto upravljavca prevoza udeleževati kakovostnega usposabljanja. Da bi zagotovili bolj enake pogoje usposabljanja in preverjanja ter kandidatom omogočili transparentnost, je treba določiti, da države članice na podlagi meril, ki jih določijo same, akreditirajo centre za preverjanje in usposabljanje.

  Od vzpostavitve notranjega trga naprej nacionalni trgi niso več ločeni. Zato morajo imeti vsi, ki so usposobljeni za vodenje prevoznih dejavnosti, potrebno znanje za vodenje domačega in mednarodnega prevoza. Seznam predmetov, ki jih je treba poznati za pridobitev spričevala o strokovni usposobljenosti, in podrobna pravila glede preverjanja se lahko spreminjajo skupaj s tehničnim napredkom, zato je treba omogočiti njihovo posodabljanje. |
| --- | --- |

(11)

Image

| (12) | Poštena konkurenca in cestni prevoz, ki v celoti upošteva pravila, zahtevata enako raven nadzora in spremljanja med državami članicami. Nacionalni organi za nadzor podjetij in veljavnosti njihovih dovoljenj imajo pri tem ključno vlogo, zato je treba zagotoviti, da po potrebi lahko sprejmejo ustrezne ukrepe, zlasti
  v najresnejših primerih

  z začasnim ali trajnim odvzemom dovoljenj ali za razglasitev neprimernosti malomarnih ali zlonamernih upravljavcev prevoza.
  Pred tem morajo te ukrepe preučiti z ozirom na načelo sorazmernosti.
  Kljub temu je treba podjetje predhodno opozoriti in mu dati na voljo razumen rok za ureditev položaja, preden si nakoplje take sankcije. |
| --- | --- |

(12)

Poštena konkurenca in cestni prevoz, ki v celoti upošteva pravila, zahtevata enako raven nadzora in spremljanja med državami članicami. Nacionalni organi za nadzor podjetij in veljavnosti njihovih dovoljenj imajo pri tem ključno vlogo, zato je treba zagotoviti, da po potrebi lahko sprejmejo ustrezne ukrepe, zlasti
  v najresnejših primerih

  z začasnim ali trajnim odvzemom dovoljenj ali za razglasitev neprimernosti malomarnih ali zlonamernih upravljavcev prevoza.
  Pred tem morajo te ukrepe preučiti z ozirom na načelo sorazmernosti.
  Kljub temu je treba podjetje predhodno opozoriti in mu dati na voljo razumen rok za ureditev položaja, preden si nakoplje take sankcije.

| (13) | Bolj urejeno upravno sodelovanje med državami članicami bi izboljšalo učinkovitost nadzora nad podjetji, ki poslujejo v več državah članicah, in lahko zmanjša upravne stroške. Elektronski registri podjetij, ki so medsebojno povezani na evropski ravni, lahko ob upoštevanju pravil Skupnosti o varstvu osebnih podatkov olajšajo tako sodelovanje in zmanjšajo stroške, povezane z nadzorom, za podjetja in tudi za uprave. V večini držav članic že obstajajo nacionalni elektronski registri. Tudi infrastruktura za medsebojno povezanost med državami članicami že obstaja. Te nacionalne registre podjetij in njihovo medsebojno povezanost na evropski ravni je torej mogoče bolj sistematično uporabljati po nižjih stroških, kar lahko po drugi strani prispeva k občutnemu zmanjšanju upravnih stroškov pregledov in izboljša njihovo učinkovitost. |
| --- | --- |

(13)

Bolj urejeno upravno sodelovanje med državami članicami bi izboljšalo učinkovitost nadzora nad podjetji, ki poslujejo v več državah članicah, in lahko zmanjša upravne stroške. Elektronski registri podjetij, ki so medsebojno povezani na evropski ravni, lahko ob upoštevanju pravil Skupnosti o varstvu osebnih podatkov olajšajo tako sodelovanje in zmanjšajo stroške, povezane z nadzorom, za podjetja in tudi za uprave. V večini držav članic že obstajajo nacionalni elektronski registri. Tudi infrastruktura za medsebojno povezanost med državami članicami že obstaja. Te nacionalne registre podjetij in njihovo medsebojno povezanost na evropski ravni je torej mogoče bolj sistematično uporabljati po nižjih stroških, kar lahko po drugi strani prispeva k občutnemu zmanjšanju upravnih stroškov pregledov in izboljša njihovo učinkovitost.

| (14) | Nekateri podatki iz teh registrov, povezani s kršitvami in sankcijami, so osebni. Države članice morajo zato sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da se upoštevajo določbe Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (7), zlasti glede nadzora obdelave teh podatkov s strani organov javne oblasti ter pravice do informiranja zadevnih oseb, njihove pravice dostopa do podatkov in pravice do ugovora. Za namene te uredbe se zdi nujno, da se tovrstni podatki ohranijo vsaj dve leti, s čimer bi preprečili, da bi izločena podjetja prenesla sedež v druge države članice. |
| --- | --- |

(14)

Nekateri podatki iz teh registrov, povezani s kršitvami in sankcijami, so osebni. Države članice morajo zato sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da se upoštevajo določbe Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (7), zlasti glede nadzora obdelave teh podatkov s strani organov javne oblasti ter pravice do informiranja zadevnih oseb, njihove pravice dostopa do podatkov in pravice do ugovora. Za namene te uredbe se zdi nujno, da se tovrstni podatki ohranijo vsaj dve leti, s čimer bi preprečili, da bi izločena podjetja prenesla sedež v druge države članice.

| (15) | Medsebojna povezanost nacionalnih registrov je bistvenega pomena za hitro in učinkovito izmenjavo informacij med državami članicami ter za zagotovitev, da prevozniki ne bodo poskušali storiti hujših kršitev ali jih utegnili zagrešiti v drugih državah članicah kot v državi, kjer imajo sedež. Ta medsebojna povezanost zahteva skupno opredelitev natančnega formata podatkov za izmenjavo in tehničnih postopkov izmenjave. |
| --- | --- |

(15)

Medsebojna povezanost nacionalnih registrov je bistvenega pomena za hitro in učinkovito izmenjavo informacij med državami članicami ter za zagotovitev, da prevozniki ne bodo poskušali storiti hujših kršitev ali jih utegnili zagrešiti v drugih državah članicah kot v državi, kjer imajo sedež. Ta medsebojna povezanost zahteva skupno opredelitev natančnega formata podatkov za izmenjavo in tehničnih postopkov izmenjave.

| (16) | Za učinkovito izmenjavo informacij med državami članicami je treba določiti nacionalne kontaktne točke in nekatere skupne postopke glede rokov in narave minimalnih informacij, ki jih je treba posredovati. |
| --- | --- |

(16)

Za učinkovito izmenjavo informacij med državami članicami je treba določiti nacionalne kontaktne točke in nekatere skupne postopke glede rokov in narave minimalnih informacij, ki jih je treba posredovati.

| (17) | Da bi olajšali uveljavljanje pravice do ustanavljanja, je treba kot zadosten dokaz o dobrem ugledu za pridobitev dovoljenja za opravljanje zadevnih dejavnosti v državi članici gostiteljici sprejeti predložitev ustreznih dokumentov, ki jih je izdal pristojni organ matične države cestnega prevoznika, pri čemer se je treba prepričati, da zadevne osebe niso bile razglašene za neprimerne za opravljanje dejavnosti v drugih državah članicah, iz katerih izhajajo. |
| --- | --- |

(17)

Da bi olajšali uveljavljanje pravice do ustanavljanja, je treba kot zadosten dokaz o dobrem ugledu za pridobitev dovoljenja za opravljanje zadevnih dejavnosti v državi članici gostiteljici sprejeti predložitev ustreznih dokumentov, ki jih je izdal pristojni organ matične države cestnega prevoznika, pri čemer se je treba prepričati, da zadevne osebe niso bile razglašene za neprimerne za opravljanje dejavnosti v drugih državah članicah, iz katerih izhajajo.

| (18) | Kar zadeva strokovno usposobljenost, mora država članica, v kateri je sedež podjetja, enotni vzorec potrdila, izdan na podlagi določb iz te uredbe, priznati kot zadosten dokaz, da se tako olajša uveljavljanje pravice do ustanavljanja. |
| --- | --- |

(18)

Kar zadeva strokovno usposobljenost, mora država članica, v kateri je sedež podjetja, enotni vzorec potrdila, izdan na podlagi določb iz te uredbe, priznati kot zadosten dokaz, da se tako olajša uveljavljanje pravice do ustanavljanja.

| (19) | Na ravni Skupnosti je potrebno natančnejše spremljanje izvajanja določb te uredbe, kar vključuje pošiljanje rednih poročil o dobrem ugledu s strani Komisije, finančnem položaju in strokovni usposobljenosti podjetij iz sektorja cestnega prevoza, in sicer prek poročil, pripravljenih na podlagi nacionalnih registrov. |
| --- | --- |

(19)

Na ravni Skupnosti je potrebno natančnejše spremljanje izvajanja določb te uredbe, kar vključuje pošiljanje rednih poročil o dobrem ugledu s strani Komisije, finančnem položaju in strokovni usposobljenosti podjetij iz sektorja cestnega prevoza, in sicer prek poročil, pripravljenih na podlagi nacionalnih registrov.

| (20) | Države članice morajo določiti kazni za kršitve določb te uredbe. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(20)

Države članice morajo določiti kazni za kršitve določb te uredbe. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (21) | Ker ciljev te uredbe, tj. posodobitve pravil, ki urejajo dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika, za zagotovitev njihove enotnejše in bolj primerljive uporabe v državah članicah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in jih je zato lažje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne sme preseči okvirov, potrebnih za doseganje teh ciljev. |
| --- | --- |

(21)

Ker ciljev te uredbe, tj. posodobitve pravil, ki urejajo dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika, za zagotovitev njihove enotnejše in bolj primerljive uporabe v državah članicah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in jih je zato lažje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne sme preseči okvirov, potrebnih za doseganje teh ciljev.

| (22) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8). |
| --- | --- |

(22)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8).

| (23) | Zlasti je treba Komisijo pooblastiti za pripravo seznama kategorij, vrst in stopnje teže
  resnih
  kršitev, zaradi katerih
  lahko
  cestni prevozniki
  v določenih okoliščinah
  izgubijo zahtevan dober ugled; za prilagoditev tehničnemu napredku Priloge k tej uredbi o znanju, ki ga morajo države članice upoštevati pri priznanju strokovne usposobljenosti, in priloge, v kateri je vzorec spričevala o strokovni usposobljenosti; za pripravo seznama

  kršitev,
  zaradi katerih lahko oblasti v določenih okoliščinah in ob upoštevanju sorazmernosti, kar zadeva naravo kršitve, obravnavajo možnost začasnega ali trajnega odvzema
  dovoljenja za opravljanje dejavnosti ali
  izdajo
  razglasitev
  o
  neprimernosti. Ker imajo ti ukrepi splošen doseg in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe ali njenim dopolnitvam z dodajanjem nebistvenih določb, morajo biti sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. Običajne roke za regulativni postopek s pregledom je zaradi učinkovitosti treba skrajšati za posodobitev vzorca spričevala o strokovni usposobljenosti. |
| --- | --- |

(23)

Image

| (24) | Treba je razveljaviti Direktivo 96/26/ES — |
| --- | --- |

(24)

Treba je razveljaviti Direktivo 96/26/ES —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet in
  področje uporabe

1.   Ta uredba ureja dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in izvajanje te dejavnosti.

2.
     Ta uredba se uporablja za vsa podjetja s sedežem v Skupnosti, ki opravljajo dejavnost cestnega prevoznika. Uporablja se tudi za podjetja, ki
  nameravajo
  opravljati dejavnost cestnega prevoznika
  in sklicevanja na podjetja, ki opravljajo dejavnost cestnega prevoznika, je treba, če je to primerno, razumeti, kot da vsebujejo tudi sklicevanje na podjetja, ki nameravajo opravljati tako dejavnost
  .

3.
     Z odstopanjem od odstavka 1 se ta uredba ne uporablja za:

| a) | podjetja, ki opravljajo dejavnost cestnega prevoznika v tovornem prometu izključno z motornimi vozili ali s kombinacijami vozil, katerih največja
  dovoljena naložena teža
  ne presega 3,5 tone. Vendar lahko države članice to mejo znižajo za vse ali samo za nekatere vrste prevozov; |
| --- | --- |

a)

podjetja, ki opravljajo dejavnost cestnega prevoznika v tovornem prometu izključno z motornimi vozili ali s kombinacijami vozil, katerih največja
  dovoljena naložena teža
  ne presega 3,5 tone. Vendar lahko države članice to mejo znižajo za vse ali samo za nekatere vrste prevozov;

| b) | podjetja, ki
  brezplačno
  opravljajo


  storitve cestnega prevoza v potniškem prometu
  izključno
  za nekomercialne namene, katerih glavna dejavnost ni cestni prevoz potnikov in katerih uporabljena vozila upravljajo lastni zaposleni; |
| --- | --- |

b)

Image

| c) | podjetja, ki opravljajo dejavnost cestnega prevoznika samo z vozili, katerih najvišja dovoljena hitrost ne presega 40 km/h. |
| --- | --- |

c)

podjetja, ki opravljajo dejavnost cestnega prevoznika samo z vozili, katerih najvišja dovoljena hitrost ne presega 40 km/h.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Image V tej uredbi pomeni:

| a) | „poklicna dejavnost cestnega prevoznika“ dejavnost cestnega prevoznika v potniškem prometu ali dejavnost cestnega prevoznika v tovornem prometu; |
| --- | --- |

a)

„poklicna dejavnost cestnega prevoznika“ dejavnost cestnega prevoznika v potniškem prometu ali dejavnost cestnega prevoznika v tovornem prometu;

| b) | „poklicna dejavnost cestnega prevoznika v tovornem prometu“ dejavnost vsakega podjetja, ki z motornimi vozili ali kombinacijo vozil prevaža blago za najem ali plačilo; |
| --- | --- |

b)

„poklicna dejavnost cestnega prevoznika v tovornem prometu“ dejavnost vsakega podjetja, ki z motornimi vozili ali kombinacijo vozil prevaža blago za najem ali plačilo;

| c) | „poklicna dejavnost cestnega prevoznika v potniškem prometu“ dejavnost vsakega podjetja, ki z motornimi vozili, konstruiranimi in opremljenimi tako, da so primerna za prevoz več kot devet oseb – skupaj z voznikom – in predvidena v ta namen, opravlja storitve v potniškem prometu za javnost ali za določene skupine uporabnikov, storitve pa plačajo osebe, ki prevoz uporabljajo, ali organizator prevoza; |
| --- | --- |

c)

„poklicna dejavnost cestnega prevoznika v potniškem prometu“ dejavnost vsakega podjetja, ki z motornimi vozili, konstruiranimi in opremljenimi tako, da so primerna za prevoz več kot devet oseb – skupaj z voznikom – in predvidena v ta namen, opravlja storitve v potniškem prometu za javnost ali za določene skupine uporabnikov, storitve pa plačajo osebe, ki prevoz uporabljajo, ali organizator prevoza;

| d) | „podjetje“ vsako fizično ali pravno osebo, ki ustvarja dobiček ali ne, vsako združenje ali skupino oseb, ki ni pravna oseba in ustvarja dobiček ali ne, ter vsako organizacijo, ki je pravna oseba ali je odvisna od organa, ki je pravna oseba; |
| --- | --- |

d)

„podjetje“ vsako fizično ali pravno osebo, ki ustvarja dobiček ali ne, vsako združenje ali skupino oseb, ki ni pravna oseba in ustvarja dobiček ali ne, ter vsako organizacijo, ki je pravna oseba ali je odvisna od organa, ki je pravna oseba;

| e) | „upravljavec prevoza“ fizično osebo, zaposleno v podjetju, ali, če je to podjetje fizična oseba, to isto osebo ali
  , če je določeno,
  drugo fizično osebo, imenovano s pogodbo, ki dejansko in trajno vodi prevozne dejavnosti tega podjetja; |
| --- | --- |

e)

„upravljavec prevoza“ fizično osebo, zaposleno v podjetju, ali, če je to podjetje fizična oseba, to isto osebo ali
  , če je določeno,
  drugo fizično osebo, imenovano s pogodbo, ki dejansko in trajno vodi prevozne dejavnosti tega podjetja;

| f) | „dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika“ upravno odločbo, s katero se podjetju, ki izpolnjuje pogoje, določene v tej uredbi, dovoli opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika; |
| --- | --- |

f)

„dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika“ upravno odločbo, s katero se podjetju, ki izpolnjuje pogoje, določene v tej uredbi, dovoli opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika;

| g) | „pristojni organ“

  organ v državi članici na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki
  za izdajo dovoljenja za opravljanje dejavnosti
  preveri, ali podjetje izpolnjuje pogoje iz te uredbe, ter je pooblaščen za izdajo in začasni ali trajni odvzem dovoljenja za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika; |
| --- | --- |

g)

Image

| h) | „država članica sedeža“ državo članico, v kateri
  ustanovi
  sedež podjetje, katerega |
| --- | --- |

h)

„država članica sedeža“ državo članico, v kateri
  ustanovi
  sedež podjetje, katerega

upravljavec prevoza lahko izhaja iz druge države.

Image

Člen 3

Zahteve za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika

Podjetja, ki opravljajo dejavnost cestnega prevoznika, Image morajo izpolnjevati naslednje zahteve:

| a) | imeti morajo dejanski in stalni sedež v eni od držav članic
  , kot to določa člen 5
  ; |
| --- | --- |

a)

imeti morajo dejanski in stalni sedež v eni od držav članic
  , kot to določa člen 5
  ;

| b) | imeti morajo dober ugled
  , kot to določa člen 6
  ; |
| --- | --- |

b)

imeti morajo dober ugled
  , kot to določa člen 6
  ;

| c) | imeti morajo ustrezen finančni položaj
  , kot to določa člen 7
  ; |
| --- | --- |

c)

imeti morajo ustrezen finančni položaj
  , kot to določa člen 7
  ;

| d) | imeti morajo ustrezno strokovno usposobljenost
  , kot to določa člen 8
  . |
| --- | --- |

d)

imeti morajo ustrezno strokovno usposobljenost
  , kot to določa člen 8
  .

Pogoji za izpolnjevanje vsake od teh zahtev so določeni v poglavju II. Ta uredba ne prepoveduje, da se države članice odločijo predpisati dodatne pogoje, ki jih morajo izpolnjevati podjetja, ki želijo pridobiti dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika.

Člen 4

Upravljavec prevoza

1.   Podjetje, ki
  opravlja
  dejavnost cestnega prevoznika, Image imenuje vsaj eno fizično osebo,
  upravljavca prevoza,
  ki izpolnjuje zahteve iz člena 3(b) in (d)
  in
  naslednje pogoje:

| a) | dejansko in neprekinjeno mora voditi prevozno dejavnost podjetja; |
| --- | --- |

a)

dejansko in neprekinjeno mora voditi prevozno dejavnost podjetja;

| b) | imeti mora dejansko povezavo s podjetjem oziroma biti mora zaposlena v podjetju ali biti njegov partner, direktor, delničar ali imeti podobno pogodbeno razmerje s podjetjem
  ali, če je podjetje fizična oseba, biti ta ista oseba
  , ali, če je podjetje partnersko, biti pristojna, da pravno zastopa in sprejema zavezujoče odločitve v imenu partnerstva

  ; |
| --- | --- |

b)

imeti mora dejansko povezavo s podjetjem oziroma biti mora zaposlena v podjetju ali biti njegov partner, direktor, delničar ali imeti podobno pogodbeno razmerje s podjetjem
  ali, če je podjetje fizična oseba, biti ta ista oseba
  , ali, če je podjetje partnersko, biti pristojna, da pravno zastopa in sprejema zavezujoče odločitve v imenu partnerstva

  ;

| c) | prebivati v državi članici
  . |
| --- | --- |

c)

prebivati v državi članici
  .

Podjetje pristojni organ obvesti o imenovanju upravljavca ali upravljavcev prevoza.

2.   Če Image podjetje Image ne izpolnjuje zahteve po strokovni usposobljenosti iz člena 3(d),
  mu
  lahko pristojni
  organ dovoli
  opravljati dejavnost prevoznika
  , ne da bi bil imenovan upravljavec prevoza iz člena 1
  , če:

| (a) | imenuje drugo
  fizično
  osebo, ki
  prebiva v državi članici in ki
  izpolnjuje zahteve iz člena 3(b) in (d) ter je s pogodbo pooblaščena za izvajanje nalog kot upravljavec prevoza v imenu podjetja
  in o tem obvesti pristojni organ
  ; |
| --- | --- |

(a)

Image

| b) | so v pogodbi, ki jo je podjetje sklenilo z upravljavcem prevoza, podrobno določene naloge, ki jih mora zadevna oseba izvajati
  stalno
  , in navedene njene obveznosti kot upravljavca prevoza; naloge, ki jih je treba podrobno določiti, obsegajo predvsem naloge, povezane
  z upravljanjem servisiranja in vzdrževanja
  vozil, preverjanjem prevoznih pogodb in dokumentov, računovodstvom, razporeditvijo natovarjanj
  ali storitev
  po voznikih in vozilih ter preverjanjem postopkov v zvezi z varnostjo; |
| --- | --- |

b)

so v pogodbi, ki jo je podjetje sklenilo z upravljavcem prevoza, podrobno določene naloge, ki jih mora zadevna oseba izvajati
  stalno
  , in navedene njene obveznosti kot upravljavca prevoza; naloge, ki jih je treba podrobno določiti, obsegajo predvsem naloge, povezane
  z upravljanjem servisiranja in vzdrževanja
  vozil, preverjanjem prevoznih pogodb in dokumentov, računovodstvom, razporeditvijo natovarjanj
  ali storitev
  po voznikih in vozilih ter preverjanjem postopkov v zvezi z varnostjo;

| c) | imenovana oseba kot upravljavec prevoza ne vodi prevoznih dejavnosti več kot štirih različnih podjetij
  . Pristojni organ lahko odloči o največjem številu vozil, s katerimi upravlja upravljavec prevoza, ki ni večje od 50 za vsakega upravljavca prevoza
  ; |
| --- | --- |

c)

imenovana oseba kot upravljavec prevoza ne vodi prevoznih dejavnosti več kot štirih različnih podjetij
  . Pristojni organ lahko odloči o največjem številu vozil, s katerimi upravlja upravljavec prevoza, ki ni večje od 50 za vsakega upravljavca prevoza
  ;

| d) | je imenovana oseba neodvisna od drugih podjetij, ki
  podjetje
  zaprosijo za opravljanje prevoza ali ki opravljajo prevoze v

  imenu
  podjetja
  . |
| --- | --- |

d)

Image

Image

Poglavje II

Pogoji, ki jih je treba izpolnjevati

Člen 5

Pogoji v zvezi z zahtevo glede sedeža

Za izpolnitev zahteve iz člena 3(a) Image mora imeti podjetje v zadevni državi članici:

| a) | sedež

  , skupaj s prostori, v katerih
  na varnih nosilcih podatkov
  hrani svojo poslovno dokumentacijo
  za zakonsko predpisana časovna obdobja
  , zlasti računovodske dokumente, kadrovsko dokumentacijo in kateri koli drug dokument, do katerega mora imeti dostop pristojni organ za izdajo dovoljenja za opravljanje dejavnosti, da preveri izpolnjevanje pogojev iz te uredbe
  , pri čemer izpolnjuje vse standarde varovanja osebnih podatkov
  ; |
| --- | --- |

a)

Image

| b) | eno ali več vozil
  , katerih edini lastnik je ali jih ima v lasti na kak drug način, zlasti na podlagi pogodbe o nakupu na obroke, najemne ali zakupne pogodbe (leasing) ali na podlagi kupoprodajne pogodbe, ter so registrirana

  v tej državi članici; |
| --- | --- |

b)

Image

| c) | učinkovito in neprekinjeno izvajati svoje dejavnosti v operativnem centru
  v tej državi članici, skupaj s potrebno opremo

  ,
  ter mora biti sposobno na zahtevo dokazati, kje v državi članici, v kateri ima sedež, so parkirana vozila, ko se ta ne uporabljajo
  . |
| --- | --- |

c)

Image

Člen 6

Pogoji v zvezi z zahtevo po dobrem ugledu

1.   Za namene člena 3(b)
  in ob upoštevanju odstavka 2 države članice določijo pogoje, ki jih morata podjetje in upravljavec prevoza izpolnjevati v skladu s to uredbo, da zadostita zahtevi
  po dobrem ugledu Image.

Ti pogoji vključujejo najmanj naslednje zahteve:

| a) | ni nobenega resnega razloga, ki bi postavil pod vprašaj njegov dober ugled
  prevoznega podjetja, njegovih upravljavcev prevoza ali katerih koli ustreznih oseb – na primer obsodbe ali kazni za kakršno koli hudo kršenje veljavnih nacionalnih pravil na področju:










  i) | gospodarskega prava; |
| --- | --- | --- |

a)

ni nobenega resnega razloga, ki bi postavil pod vprašaj njegov dober ugled
  prevoznega podjetja, njegovih upravljavcev prevoza ali katerih koli ustreznih oseb – na primer obsodbe ali kazni za kakršno koli hudo kršenje veljavnih nacionalnih pravil na področju:

i)

gospodarskega prava;

| ii) | zakonodaje o insolventnosti; |
| --- | --- |

ii)

zakonodaje o insolventnosti;

| iii) | plačilnih pogojev in pogojev zaposlovanja v tem poklicu; |
| --- | --- |

iii)

plačilnih pogojev in pogojev zaposlovanja v tem poklicu;

| iv) | cestnega prometa; |
| --- | --- |

iv)

cestnega prometa;

| v) | poklicne odgovornosti; in |
| --- | --- |

v)

poklicne odgovornosti; in

| vi) | trgovanja z ljudmi ali prepovedanimi drogami. |
| --- | --- |

vi)

trgovanja z ljudmi ali prepovedanimi drogami.

| b) | upravljavec prevoza ali prevozno podjetje nista bila obsojena
  ali
  jima
  ni bila naložena kazen v eni
  ali več državah članicah
  zaradi hujših kršitev

  predpisov Skupnosti, ki se nanašajo zlasti na:





  i) | čas vožnje in počitka voznikov, delovni čas ter namestitev in uporabo nadzornih naprav;
  preverjanje bi moralo zajemati njihovo dosledno upoštevanje predpisov, shranjevanje podatkov in varstvo pridobljenih osebnih podatkov; |
| --- | --- | --- |

b)

Image

i)

čas vožnje in počitka voznikov, delovni čas ter namestitev in uporabo nadzornih naprav;
  preverjanje bi moralo zajemati njihovo dosledno upoštevanje predpisov, shranjevanje podatkov in varstvo pridobljenih osebnih podatkov;

| ii) | največjo maso in dimenzije gospodarskih vozil v mednarodnem prometu; |
| --- | --- |

ii)

največjo maso in dimenzije gospodarskih vozil v mednarodnem prometu;

| iii) | začetno kvalifikacijo in stalno usposabljanje voznikov; |
| --- | --- |

iii)

začetno kvalifikacijo in stalno usposabljanje voznikov;

| iv) | tehnična cestna ustreznost
  gospodarskih vozil
  , vključno

  z obveznimi



  tehničnimi inšpekcijskimi pregledi motornih vozil; |
| --- | --- |

iv)

Image

| v) | dostop na trg mednarodnega cestnega prevoza blaga ali, glede na primer, dostop na trg prevoza potnikov; |
| --- | --- |

v)

dostop na trg mednarodnega cestnega prevoza blaga ali, glede na primer, dostop na trg prevoza potnikov;

| vi) | varnost pri mednarodnem cestnem prevozu nevarnega blaga; |
| --- | --- |

vi)

varnost pri mednarodnem cestnem prevozu nevarnega blaga;

| vii) | namestitev in uporabo omejilnikov hitrosti v nekatere vrste vozil; |
| --- | --- |

vii)

namestitev in uporabo omejilnikov hitrosti v nekatere vrste vozil;

| viii) | vozniško dovoljenje; |
| --- | --- |

viii)

vozniško dovoljenje;

| ix) | dovoljenja za opravljanje dejavnosti. |
| --- | --- |

ix)

dovoljenja za opravljanje dejavnosti.

Image

2.   Za namene
  odstavka 1, pododstavka 2(b):

| a) | obsodba ali sankcije, ki se jih upravljavcu prevoza ali prevoznemu podjetju izreče v eni ali več državah članicah za najhujše kršitve predpisov Skupnosti, opredeljene v Prilogi III, povzročijo izgubo dobrega ugleda po ustrezno zaključenem upravnem postopku in, če je to primerno, po pregledu prostorov podjetja, razen v primeru, če pristojni organ zaradi izjemnih in ustrezno utemeljenih razlogov ugotovi, da je zadevni ukrep nesorazmerno strog. V takem primeru se izjemni in ustrezno utemeljeni razlogi vnesejo v nacionalni register in navedejo v poročilu iz člena 25(1). Ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, ki zadevajo prilagoditev Priloge III, se zaradi upoštevanja razvoja prava Skupnosti na področju cestnega prevoza sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 24(3). |
| --- | --- |

a)

obsodba ali sankcije, ki se jih upravljavcu prevoza ali prevoznemu podjetju izreče v eni ali več državah članicah za najhujše kršitve predpisov Skupnosti, opredeljene v Prilogi III, povzročijo izgubo dobrega ugleda po ustrezno zaključenem upravnem postopku in, če je to primerno, po pregledu prostorov podjetja, razen v primeru, če pristojni organ zaradi izjemnih in ustrezno utemeljenih razlogov ugotovi, da je zadevni ukrep nesorazmerno strog. V takem primeru se izjemni in ustrezno utemeljeni razlogi vnesejo v nacionalni register in navedejo v poročilu iz člena 25(1). Ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, ki zadevajo prilagoditev Priloge III, se zaradi upoštevanja razvoja prava Skupnosti na področju cestnega prevoza sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 24(3).

| (b) | Komisija najpozneje do 1. januarja 2010 sprejme seznam kategorij, vrst in stopenj teže kršitev, zaradi katerih se lahko izgubi dober ugled. Države članice pri določanju prednostnih nalog za preglede v skladu s členom 11(2) upoštevajo podatke o teh kršitvah, vključno s podatki, ki so jih posredovale druge države članice. |
| --- | --- |

(b)

Komisija najpozneje do 1. januarja 2010 sprejme seznam kategorij, vrst in stopenj teže kršitev, zaradi katerih se lahko izgubi dober ugled. Države članice pri določanju prednostnih nalog za preglede v skladu s členom 11(2) upoštevajo podatke o teh kršitvah, vključno s podatki, ki so jih posredovale druge države članice.

Ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z dopolnjevanjem, ki se nanašajo na ta seznam, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 24(3).

V ta namen Komisija najpozneje do 1. januarja 2010:

| i) | določi kategorije in vrste kršitev, do katerih prihaja najpogosteje; |
| --- | --- |

i)

določi kategorije in vrste kršitev, do katerih prihaja najpogosteje;

| ii) | opredeli stopnjo teže kršitev glede na možnost, da te povzročijo resno nevarnost smrti ali hudih telesnih poškodb; in |
| --- | --- |

ii)

opredeli stopnjo teže kršitev glede na možnost, da te povzročijo resno nevarnost smrti ali hudih telesnih poškodb; in

| iii) | določi, koliko ponavljajočih kršitev je potrebnih, da se štejejo za hude kršitve, ob upoštevanju števila voznikov v okviru prevoznih dejavnosti, ki jih vodi upravljavec prevoza. |
| --- | --- |

iii)

določi, koliko ponavljajočih kršitev je potrebnih, da se štejejo za hude kršitve, ob upoštevanju števila voznikov v okviru prevoznih dejavnosti, ki jih vodi upravljavec prevoza.

3.   Zahteva po dobrem ugledu ostane neizpolnjena do povrnitve ugleda ali sprejetja kakega drugega ukrepa z enakovrednim učinkom v skladu z ustreznimi veljavnimi nacionalnimi predpisi.

Člen 7

Pogoji v zvezi z zahtevo glede finančnega položaja

1.   Za namene člena 3(c)
  mora podjetje biti sposobno
  trajno i
  zpolnjevati
  svoje
  finančne obveznosti
  v okviru poslovnega leta. Za ta namen mora podjetje na podlagi letnih računovodskih izkazov, ki jih je potrdil revizor ali ustrezno pooblaščena oseba,
  izkazati
  , da ima vsako leto na voljo
  kapital in rezerve
  , ki morajo znašati vsaj 9 000 EUR, če se uporablja samo eno vozilo, in najmanj 5 000 EUR za vsako dodatno uporabljeno vozilo.

Kapitalska sredstva se izkažejo s potrjeno bilanco stanja ali z bilanco stanja za davčne namene. Osebe, ki prvič zaprosijo za opravljanje poklica cestnega prevoznika, morajo predložiti potrjeno otvoritveno bilanco stanja;

Image

Za namene te uredbe se vrednost eura v tistih nacionalnih valutah držav članic, ki niso vključene v tretjo fazo monetarne unije, določi
  vsako leto
  . Uporabijo se tečaji, pridobljeni prvi delovni dan oktobra in objavljeni v Uradnem listu Evropske unije. Veljati začnejo 1. januarja v naslednjem koledarskem letu.

Računovodske postavke iz Image prvega pododstavka so enake postavkam, opredeljenim v Direktivi Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe
   (9).

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organ dovoli, da podjetje dokaže svoje finančno stanje s potrdilom ene ali več bank ali drugih finančnih institucij,
  vključno z zavarovalnicami,
  ki se nanaša na solidarnostno poroštvo podjetja z bančno garancijo, ali s kakim drugim podobnim dokumentom, in sicer za zneske, določene v
  odstavku 1
  . Bančno garancijo
  ali zavarovanje
  lahko zahteva pristojni organ, ki izda dovoljenje za opravljanje dejavnosti, in se lahko sprosti samo z njegovim soglasjem.
  Pristojni organ določi tudi pogoje, pod katerimi se lahko bančna garancija ali zavarovanje zahteva in sprosti v korist drugih upnikov.

3.   Letni računovodski izkazi iz
  odstavka 1
  ali garancija iz
  odstavka 2
  , ki jih je treba preveriti, so letni računovodski izkazi gospodarskega subjekta s sedežem na ozemlju države članice, v kateri se zaprosi za dovoljenje, in ne letni računovodski izkazi morebitnih drugih subjektov s sedežem v drugi državi članici.

Člen 8

Pogoji v zvezi z zahtevo po strokovni usposobljenosti

1.   Za namene člena 3(d)
  imajo zadevna oseba oziroma osebe
  , znanja, ki ustrezajo stopnji usposobljenosti, določeni v oddelku I Priloge I, in sicer iz tam naštetih predmetov. Ugotavlja se Image po obveznem pisnem izpitu, ki ga lahko
  , če država članica tako odloči,
  dopolnjuje ustni izpit. Oba izpita se organizirata v skladu z oddelkom II Priloge I.

2.
     
  Zadevne osebe opravljajo izpit v državi članici, v kateri imajo stalno prebivališče.

3.   Pisni in ustni izpit za ugotavljanje strokovne usposobljenosti lahko organizirajo samo organi in telesa, ki jih država članica v ta namen akreditira na podlagi meril, ki jih določi. Države članice redno preverjajo, ali so pogoji, pod katerimi organi ali telesa, ki so jih akreditirale, organizirajo preverjanja, v skladu s Prilogo I.

4.   Države članice v skladu z
  medsebojno skladnimi
  merili, ki jih določijo, akreditirajo organizacije, ki lahko kandidatom zagotovijo kakovostno usposabljanje, da se lahko učinkovito pripravijo na preverjanje, in redno usposabljanje, da lahko upravljavci prevoza, ki to želijo, dopolnjujejo svoje znanje. Države članice redno preverjajo, ali te organizacije še naprej izpolnjujejo merila, na podlagi katerih so bile akreditirane.

5.   Države članice lahko
  opravljanja izpita
  oprostijo
  osebe
  , ki predložijo dokazilo o najmanj
  10 letih neprekinjenih
  praktičnih
  izkušenj, pridobljenih pred objavo te uredbe,
  na vodstvenem položaju v prevoznem podjetju.

6.
     
  Države članice lahko spodbujajo usposabljanje iz Priloge I in izpit iz člena 8(1) za upravljavce prevoza vsakih deset let, da se prepričajo, če so upravljavci seznanjeni z novostmi stroke.

7.
     
  Države članice zagotovijo, da upravljavci prevoza s praktičnimi izkušnjami, ki se vračajo v poklic po petletni prekinitvi, opravijo preusposabljanje in obnovitev znanja, ki je potrebno za potrditev njihove trajne strokovne usposobljenosti in znanja o novostih v zakonodaji, ki velja za to stroko.

8.   Države članice lahko diplomante z Image visokošolskimi diplomami in diplomami tehničnih smeri, izdanimi v tej isti državi članici in ki dokazujejo obiskovanje tečajev iz predmetov, naštetih v seznamu iz Priloge I, ki jih države članice določijo v ta namen, oprostijo Image usposabljanja iz predmetov, ki jih te diplome zajemajo
  , in opravljanja izpitov
  .

9.   Kot dokazilo o strokovni usposobljenosti je treba predložiti potrdilo, ki ga izda organ ali telo iz odstavka 3. To potrdilo ni prenosljivo
  na nobeno drugo fizično ali pravno osebo
  . Sestavi se v skladu z vzorcem spričevala iz Priloge II in nosi žig ali pečat akreditiranega organa ali telesa, ki ga je izdal.

10.   Komisija prilagodi Prilogo I in Prilogo II tehničnemu napredku. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom, določenim v členu 24(3), kar zadeva Prilogo I, in v skladu z regulativnim postopkom s pregledom, določenim v členu 24(4), kar zadeva Prilogo II.

11.   Dejavno se spodbuja izmenjava izkušenj in informacij med državami članicami na področju usposabljanja, preverjanja in akreditiranja, predvsem, vendar ne izključno, prek odbora iz člena 24 in vseh organizacij, ki jih lahko imenuje Komisija.

Poglavje III

Dovoljenje in nadzor

Člen 9

Pristojni organi

1.   Vsaka država članica imenuje enega ali več pristojnih organov za zagotavljanje pravilnega izvajanja te uredbe. Ti pristojni organi so pooblaščeni za:

| a) | proučitev vlog, ki jih vložijo podjetja; |
| --- | --- |

a)

proučitev vlog, ki jih vložijo podjetja;

| b) | izdajo dovoljenj za opravljanje dejavnosti ter za začasni ali trajni odvzem teh dovoljenj; |
| --- | --- |

b)

izdajo dovoljenj za opravljanje dejavnosti ter za začasni ali trajni odvzem teh dovoljenj;

| c) | razglasitev neprimernosti fizične osebe, da kot upravljavec prevoza vodi prevozno dejavnost podjetja; |
| --- | --- |

c)

razglasitev neprimernosti fizične osebe, da kot upravljavec prevoza vodi prevozno dejavnost podjetja;

| d) | izvedbo zahtevanih pregledov, s katerimi se preveri, ali podjetje izpolnjuje zahteve iz člena 3. |
| --- | --- |

d)

izvedbo zahtevanih pregledov, s katerimi se preveri, ali podjetje izpolnjuje zahteve iz člena 3.

2.   Pristojni organi objavijo vse pogoje, zahtevane v okviru te uredbe, morebitne druge nacionalne določbe, postopke, ki jih morajo izvesti zadevni kandidati, in ustrezna pojasnila.

Člen 10

Proučitev in vknjižba vlog

1.   
  Prevoznemu podjetju, ki
  izpolnjuje zahteve iz člena 3,
  se na prošnjo izda
  dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika.
  Pristojni organ se prepriča, da podjetje, ki vloži prošnjo, izpolnjuje zahteve iz tega člena.

2.   Pristojni organ
  je odgovoren za posodabljanje in vzdrževanje

  elektronskega registra iz člena 15

Pristojni organ v elektronski register iz člena 15 vpiše uradno ime podjetja,
  ime upravljavca prevoza, ki ga je imenovalo podjetje
  , ter zabeležko o tem, ali je sposoben upravljati promet,
  naslov sedeža, število uporabljenih vozil ter, če dovoljenje velja za mednarodni prevoz, zaporedno številko dovoljenja Skupnosti in zaporedno številko overjenih kopij.

3.   Rok, v katerem mora pristojni organ proučiti vlogo za izdajo dovoljenj, je čim krajši in ne sme biti daljši od treh mesecev.

4.   Od
  1. januarja 2012
  pristojni organ za presojo dobrega ugleda podjetja preveri,
  če obstaja kakršen koli dvom,
  da eden ali več imenovanih upravljavcev prevoza v kaki od držav članic
  v času vložitve prošnje
  na podlagi člena 13 niso bili razglašeni za neprimerne za vodenje prevozne dejavnosti podjetja.

5.   Podjetja z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti prevoznika pristojni organ, ki je dovoljenje izdal, v 28 dneh obvestijo o spremembah podatkov iz odstavka 2.

Člen 11

Pregledi

1.   Pristojni organi zagotovijo, da podjetja, ki so jim izdali dovoljenje za opravljanje dejavnosti
  cestnega prevoznika
  , trajno izpolnjujejo zahteve iz člena 3. V ta namen vsakih pet let preverijo, ali podjetja še vedno izpolnjujejo vsako od teh zahtev.

Komisija ponavljanje rednih preverjanj prilagodi tehničnemu napredku, zlati elektronskim nacionalnim registrom iz člena 15. Ker so ti ukrepi namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 24(3).

2.   V dopolnitev preverjanj iz odstavka 1 pristojni organi izvedejo preglede, usmerjene na podjetja, za katera je bilo ocenjeno
  povečano
  tveganje po sistemu, ki so ga države članice vzpostavile na podlagi člena 9 Direktive 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10). Države članice ta sistem ocenjevanja tveganj razširijo na vse kršitve, opredeljene v členu 6 te uredbe.

3.   Če Komisija to zahteva, država članica zagotovi izvedbo zahtevanih pregledov, da se preveri, ali podjetje še vedno izpolnjuje pogoje za dovoljenje za opravljanje dejavnosti. Država članica obvesti Komisijo o rezultatih pregledov, opravljenih na podlagi te zahteve, in o sprejetih ukrepih, če se ugotovi, da podjetje ne izpolnjuje več pogojev iz te uredbe.

Člen 12

Opozorilni postopek in odvzem dovoljenj

1.   
  Kadar pristojni organ ugotovi, da obstaja tveganje, da podjetje ne izpolnjuje več
  zahtev iz člena 3
  , o tem obvesti podjetje. Če pristojni organ ugotovi, da ena od teh zahtev ni več izpolnjena, lahko pristojni organ dodeli rok, v katerem lahko podjetje uredi svoj položaj, z naslednjimi omejitvami:

| a) | največ
  trimesečni
  rok za imenovanje namestnika upravljavca prevoza, če ta ne izpolnjuje več zahteve po dobrem ugledu ali strokovni usposobljenosti, s podaljšanjem za največ
  tri mesece
  ob smrti ali fizični nesposobnosti upravljavca prevoza; |
| --- | --- |

a)

največ
  trimesečni
  rok za imenovanje namestnika upravljavca prevoza, če ta ne izpolnjuje več zahteve po dobrem ugledu ali strokovni usposobljenosti, s podaljšanjem za največ
  tri mesece
  ob smrti ali fizični nesposobnosti upravljavca prevoza;

| b) | največ
  trimesečni
  rok, če mora podjetje urediti svoj položaj tako, da dokaže, da ima dejanski in stalni sedež; |
| --- | --- |

b)

največ
  trimesečni
  rok, če mora podjetje urediti svoj položaj tako, da dokaže, da ima dejanski in stalni sedež;

| c) | največ šestmesečni rok, če ni izpolnjena zahteva glede finančnega položaja, da se na podlagi finančnega načrta s stvarnimi predpostavkami dokaže, da bo zahteva glede finančnega položaja znova trajno izpolnjena od naslednjega poslovnega leta naprej. |
| --- | --- |

c)

največ šestmesečni rok, če ni izpolnjena zahteva glede finančnega položaja, da se na podlagi finančnega načrta s stvarnimi predpostavkami dokaže, da bo zahteva glede finančnega položaja znova trajno izpolnjena od naslednjega poslovnega leta naprej.

2.   
  Pristojni organ lahko od podjetij, katerih dovoljenje je bilo začasno odvzeto, zahteva, da se pred vsakršnim popravljalnim ukrepom njihovi upravljavci prevoza udeležijo tečaja usposabljanja in opravijo izpit iz člena 8.

3.   
  Če
  pristojni organ
  ugotovi, da podjetje ne izpolnjuje več ene ali več zahtev iz člena 3
  ,
  začasno ali trajno odvzame dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika, ki je bilo dodeljeno podjetju, najkasneje do roka iz člena 1
  .

Člen 13

Razglasitev upravljavca prevoza za neprimernega

1.   Ob
  hudih
  kršitvah
  iz člena 6(1)(b)
  , katerih težo potrjujejo njihova sistematičnost, premišljenost
  ali
  poskusi prikrivanja dejstev
  in za katera je odgovoren upravljavec prevoza
  , pristojni organ razglasi upravljavca prevoza podjetja, katerega dovoljenje je bilo odvzeto, za neprimernega za vodenje prevozne dejavnosti podjetja.

2.   Dokler se ne uporabi popravljalni ukrep
  v skladu z ustreznimi nacionalnimi določbami
  , potrdilo o strokovni usposobljenosti iz člena 8(9) osebe, ki je bila razglašena za neprimerno za upravljanje prevozne dejavnosti, ni veljavno v nobeni državi članici.

Člen 14

Odločitve pristojnih organov in pravna sredstva

1.   
  Negativne

  odločitve, ki jih pristojni organi držav članic sprejmejo v skladu s to uredbo in
  vključujejo
  zavrnitev vloge Image, začasni ali trajni odvzem obstoječega dovoljenja
  in
  razglasitev neprimernosti
  upravljavca prevoza
  , se pojasnijo.

Pri teh odločitvah se upoštevajo razpoložljive informacije o kršitvah, ki jih je zadevno podjetje ali eden od upravljavcev prevoza storil v drugih državah članicah in ki lahko omadežujejo dober ugled podjetja, ter vse druge informacije, ki jih ima na voljo pristojni organ.

V odločitvah se podrobno navedejo popravljalni ukrepi, ki veljajo v primeru začasnega odvzema dovoljenja ali razglasitve neprimernosti.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo
  zadevna podjetja in osebe
  možnost Image se pritožiti zoper odločitve iz odstavka 1
  tudi na sodišče.

Poglavje IV

Upravna poenostavitev in sodelovanje

Člen 15

Nacionalni elektronski registri

1.   Za izvajanje te uredbe, zlasti členov 10, 11, 12, 13 in 25, vsaka država članica vodi nacionalni elektronski register podjetij cestnega prevoza
  in upravljavcev prevoza
  ,, katerim je pristojni organ, ki ga je imenovala, izdal dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika. Obdelava podatkov iz tega registra se izvaja pod nadzorom organa javne oblasti, imenovanega v ta namen
  in ki je odgovoren tudi za uporabo in posodabljanje teh podatkov. Nacionalni elektronski register vsebuje en javni in en zaupni oddelek.
  Elektronski register je prek spleta dostopen vsem pristojnim organom iz člena 9 te države članice.
  Zaupni oddelek elektronskega registra je
  organom
  , ki niso pristojni organ,
  dostopen le, če so ustrezno pooblaščeni za izvajanje nadzora in nalaganje sankcij na področju cestnega prometa in v kolikor so njihove uradne osebe zaprisežene.

Komisija skupaj z državami članicami najkasneje do 1. januarja 2010 določi minimalno strukturo podatkov, ki morajo biti vneseni v nacionalni elektronski register.

Oddelek

  nacionalnega elektronskega registra države članice
  , ki je povezan s podjetji cestnega prevoza,
  vsebuje naslednje podatke:

| a) | naziv in pravno obliko podjetja; |
| --- | --- |

a)

naziv in pravno obliko podjetja;

| b) | naslov njegovega sedeža; |
| --- | --- |

b)

naslov njegovega sedeža;

| c) | imena upravljavcev prevoza, imenovanih za izpolnitev zahteve po dobrem ugledu in strokovni usposobljenosti, ter, če se razlikuje, ime pravnega zastopnika; |
| --- | --- |

c)

imena upravljavcev prevoza, imenovanih za izpolnitev zahteve po dobrem ugledu in strokovni usposobljenosti, ter, če se razlikuje, ime pravnega zastopnika;

| d) | vrsto dovoljenja, število vozil, na katera se nanaša, ter po potrebi zaporedno številko dovoljenja Skupnosti in overjenih kopij
  ter registrske oznake vseh vozil, s katerimi se na podlagi dovoljenja opravlja prevoze zunaj države članice sedeža podjetja
  ; |
| --- | --- |

d)

vrsto dovoljenja, število vozil, na katera se nanaša, ter po potrebi zaporedno številko dovoljenja Skupnosti in overjenih kopij
  ter registrske oznake vseh vozil, s katerimi se na podlagi dovoljenja opravlja prevoze zunaj države članice sedeža podjetja
  ;

| e) | število, kategorijo in vrsto hujših kršitev

  , zaradi katerih je bila v zadnjih dveh letih naložena kazen; |
| --- | --- |

e)

Image

| f) | imena oseb, ki so bile v zadnjih dveh letih razglašene za neprimerne za vodenje prevozne dejavnosti podjetja, in veljavne popravljalne ukrepe. |
| --- | --- |

f)

imena oseb, ki so bile v zadnjih dveh letih razglašene za neprimerne za vodenje prevozne dejavnosti podjetja, in veljavne popravljalne ukrepe.

Oddelek nacionalnega elektronskega registra države članice, ki je povezan s upravljavci cestnega prevoza, vsebuje naslednje podatke:

| a) | ime upravljavca prevoza, ki je bil razglašen za primernega za vodenje prevozne dejavnosti ali podjetja; |
| --- | --- |

a)

ime upravljavca prevoza, ki je bil razglašen za primernega za vodenje prevozne dejavnosti ali podjetja;

| b) | ime, pravnoorganizacijsko obliko in naslov podjetja ali podjetij, ki jih upravlja; |
| --- | --- |

b)

ime, pravnoorganizacijsko obliko in naslov podjetja ali podjetij, ki jih upravlja;

Države članice lahko sklenejo, da bodo podatki iz pododstavka 3(e) in (f) hranile v ločenih registrih. V tem primeru so ustrezni podatki na voljo na zahtevo ali neposredno dostopni vsem pristojnim organom zadevne države članice. Zahtevani podatki se zagotovijo v desetih delovnih dneh po prejemu zahteve.

V vsakem primeru so podatki iz pododstavka 3(e) in (f) dostopni organom, ki niso pristojni organi, samo če so ustrezno pooblaščeni za izvajanje nadzora in nalaganje kazni na področju cestnega prometa in če so njihove uradne osebe zaprisežene ali kako drugače formalno zavezane k molčečnosti.

2.   Podatki o podjetju, katerega dovoljenje je bilo Image začasno ali trajno odvzeto, Image ostanejo v registru dve leti
  po izteku obdobja začasnega ali trajnega odvzema dovoljenja in se zatem nemudoma odstranijo
  .

Podatki o vseh osebah, razglašenih za neprimerne za opravljanje dejavnosti, ostanejo v registru, dokler za te osebe ni ponovno vzpostavljen dober ugled, v skladu z določbami iz člena 6(3). Po izvedbi takšnih ukrepov vrnitve ugleda ali enakovrednih ukrepov se podatki nemudoma odstranijo.

V teh podatkih se podrobno navedejo razlogi za začasni ali trajni odvzem dovoljenj ali razglasitev neprimernosti in trajanje teh ukrepov.

3.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev sprotnega dopolnjevanja in točnosti podatkov v elektronskem registru, zlasti podatkov iz odstavka 1(3)(e) in (f).

4.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za to, da se nacionalni elektronski registri na ravni Skupnosti medsebojno povežejo najpozneje do 31. decembra 2010. Medsebojna povezava se izvede tako, da lahko pristojni organ katere koli države članice išče podatke v elektronskih registrih vseh držav članic.
  Komisija da potrebne pobude za lažje izvajanje tega odstavka.

5.   Za namene odstavka 4 skupna podrobna pravila glede formata izmenjanih podatkov in glede tehničnih postopkov za samodejno iskanje po elektronskih registrih drugih držav članic določi Komisija v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 24(2).

Image

Člen 16

Varstvo osebnih podatkov

V zvezi z uporabo Direktive 95/46/ES države članice določijo zlasti:

| a) | da ima vsak posameznik dostop do podatkov, če so podatki, ki ga zadevajo, vpisani v register ali če se jih namerava posredovati tretjim osebam. Informacije morajo vsebovati identiteto organa, ki je odgovoren za obdelavo podatkov, vrsto podatkov za obdelavo in razloge; |
| --- | --- |

a)

da ima vsak posameznik dostop do podatkov, če so podatki, ki ga zadevajo, vpisani v register ali če se jih namerava posredovati tretjim osebam. Informacije morajo vsebovati identiteto organa, ki je odgovoren za obdelavo podatkov, vrsto podatkov za obdelavo in razloge;

| b) | da ima vsak posameznik pravico dostopa do podatkov, ki ga zadevajo, pri organu, ki je odgovoren za obdelavo teh podatkov. Ta pravica se zagotovi brez omejitev, v ustreznih časovnih obdobjih in brez prekomernih zamud ali

  stroškov

  za prosilca; |
| --- | --- |

b)

Image

Image

| c) | da ima vsak posameznik pravico, da doseže popravek, izbris ali blokiranje podatkov, ki ga zadevajo in ki so nepopolni ali netočni; |
| --- | --- |

c)

da ima vsak posameznik pravico, da doseže popravek, izbris ali blokiranje podatkov, ki ga zadevajo in ki so nepopolni ali netočni;

| d) | da ima vsak posameznik pravico, da ugovarja obdelavi podatkov, ki ga zadevajo, iz upravičenih in nujnih razlogov. V primeru upravičenega ugovora se ti podatki ne morejo obdelovati. |
| --- | --- |

d)

da ima vsak posameznik pravico, da ugovarja obdelavi podatkov, ki ga zadevajo, iz upravičenih in nujnih razlogov. V primeru upravičenega ugovora se ti podatki ne morejo obdelovati.

Člen 17

Upravno sodelovanje med državami članicami

1.   Kadar država članica ugotovi kršitev podjetja, katerega dovoljenje je izdal pristojni organ druge države članice, in kadar bi lahko teža te kršitve povzročila začasni ali trajni odvzem dovoljenja na podlagi te uredbe, država članica pošlje tej drugi državi članici vse podatke, ki jih ima o teh kršitvah in o kaznih, ki jih je naložila.

2.   Države članice določijo nacionalno kontaktno točko, odgovorno za izmenjavo informacij z drugimi državami članicami glede uporabe te uredbe. Države članice Komisiji posredujejo ime in naslov svoje nacionalne kontaktne točke najpozneje do [...]. Komisija sestavi seznam vseh nacionalnih kontaktnih točk in ga posreduje državam članicam.

3.   Države članice, ki izmenjujejo informacije v okviru te uredbe, uporabljajo nacionalne kontaktne točke, določene na podlagi odstavka 2.

4.   Države članice, ki izmenjujejo informacije o kršitvah iz člena 6(2) ali o morebitnih upravljavcih prevoza, razglašenih za neprimerne, upoštevajo postopek in roke iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. .../2008 [o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga], ali, glede na primer, iz člena 23(1) Uredbe (ES) št. .../2008 [o skupnih pravilih za dostop do trga avtobusnih prevozov]. Država članica, ki od druge države članice dobi obvestilo o
  hudi
  kršitvi,
  ki ji je sledila obsodba,
  to kršitev vpiše v svoj nacionalni elektronski register.

Poglavje V

Medsebojno priznanje potrdil in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah

Člen 18

Potrdila in drugi dokumenti v zvezi z dobrim ugledom

1.   Brez poseganja v člen 10(4) Image država članica sedeža sprejme kot zadosten dokaz o dobrem ugledu za pridobitev dovoljenja za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika izpisek iz kazenske evidence, če tega ni, pa enakovreden dokument, ki ga izda pristojni sodni ali upravni organ ene ali več Image držav
  , v katerih je prebival upravljavec prevoza
  .

2.   Kadar država članica za svoje državljane uvede določene zahteve glede dobrega ugleda in izpolnjevanja teh zahtev ni mogoče dokazati z dokumentom iz odstavka 1, ta država sprejme kot zadostno dokazilo za državljane drugih članic potrdilo o izpolnjevanju teh zahtev, ki ga izstavi pristojni sodni ali upravni organ v eni ali več Image državah članicah
  , v katerih je prebival upravljavec prevoza
  . Potrdilo se nanaša na posebna dejstva, ki so upoštevna v novi državi članici sedeža.

3.   Če ena ali več Image držav
  , v katerih je prebival upravljavec prevoza
  ne izdaja dokumenta, ki se zahteva v skladu z odstavkoma 1 in 2, se lahko ta dokument nadomesti z izjavo pod prisego ali s slovesno izjavo zadevne osebe pred pristojnim sodnim ali upravnim organom ali po potrebi pred notarjem v Image državi
  , v katerih je prebival upravljavec prevoza
  . Tak organ ali notar izda potrdilo, s katerim potrjuje verodostojnost izjave pod prisego ali slovesne izjave.

4.   Ne sprejmejo se dokumenti, izdani v skladu z odstavkoma 1 in 2, če so predloženi več kot 3 mesece po datumu izdaje. Ta pogoj velja tudi za izjave iz odstavka 3.

Člen 19

Potrdila v zvezi s finančnim položajem

Kadar država članica od državljanov zahteva izpolnjevanje nekaterih dodatnih pogojev v zvezi s finančnim položajem, ki niso navedeni v členu 7, ta država članica sprejme kot zadosten dokaz za državljane drugih držav članic, potrdilo o izpolnjevanju teh zahtev, ki ga izda pristojni upravni organ ene ali več Image držav
  , v katerih je prebival upravljavec prevoza
  . Ta potrdila se nanašajo na
  posebne podatke
  , ki so upoštevni v novi državi članici sedeža.

Člen 20

Potrdila o strokovni usposobljenosti

1.   Države članice priznajo kot zadostno dokazilo o strokovni usposobljenosti potrdila, ki so skladna z vzorcem spričevala iz Priloge II in jih v ta namen izdajo akreditirani organi ali telesa.

2.   Potrdila, izdana pred [...] kot dokazilo o strokovni usposobljenosti v skladu z določbami, veljavnimi do tega datuma, se upoštevajo kot enakovredna spričevalu, katerega vzorec je v Prilogi II, in se kot dokazilo o strokovni usposobljenosti priznajo v vseh državah članicah.
  Države članice obvestijo Komisijo o spričevalih, ki jih priznajo kot dokazilo o strokovni usposobljenosti za namene tega člena.

Poglavje VI

Končne določbe

Člen 21

Kazni

1.   Države članice določijo sistem kazni za kršitve določb te uredbe in storijo vse potrebno, da se te kazni uporabljajo. Tako določene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh določbah obvestijo najpozneje do
  1. januarja 2012
  , o vseh nadaljnjih spremembah v zvezi z njimi pa čim prej.

2.   Kazni iz odstavka 1 obsegajo zlasti Image odvzem dovoljenja za opravljanje dejavnosti, trajni odvzem dovoljenj in razglasitev neprimernosti obtoženih upravljavcev prevoznih dejavnosti. Te kazni obsegajo tudi zaplembo vozila, s katerim podjetje opravlja prevoze brez dovoljenja, določenega v tej uredbi.

Image

Člen 22

Prehodne določbe

Podjetja, ki imajo pred datumom začetka veljavnosti te uredbe dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika, upoštevajo določbe te uredbe najpozneje dve leti po tem datumu.

Člen 23

Medsebojna pomoč

Image Pristojni organi držav članic tesno sodelujejo in si medsebojno pomagajo pri izvajanju te uredbe.
  Izmenjujejo informacije o obsodbah za hujša kazniva dejanja ali drugih posebnih dejstvih, ki bi lahko vplivala na opravljanje dejavnosti cestnih prevoznikov, in sicer ob upoštevanju določb, ki se uporabljajo na področju varstva osebnih podatkov
  .

Člen 24

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen na podlagi člena 18(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu
   (11).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 tega sklepa.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata
  člen 5a(1) do (4)
  in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 tega sklepa.

4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata
  člen 5a(1) do (4)
  in
  5(b)
  ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 tega sklepa.
  Rok, določen v členu 5a(3)(c), (4)(b) in (4)(e) Sklepa 1999/468/ES, je en mesec.

Člen 25

Poročila o opravljanju dejavnosti

1.   Države članice vsaki dve leti pripravijo poročilo o dejavnosti pristojnih organov in ga pošljejo Komisiji. To poročilo obsega:

| a) | analizo sektorja, kar zadeva dober ugled, finančni položaj in strokovno usposobljenost; |
| --- | --- |

a)

analizo sektorja, kar zadeva dober ugled, finančni položaj in strokovno usposobljenost;

| b) | število po vrsti in letu izdanih, začasno in trajno odvzetih dovoljenj,

  število razglasitev neprimernosti ter razloge; |
| --- | --- |

b)

Image

| c) | število vsako leto izdanih spričeval o strokovni usposobljenosti; |
| --- | --- |

c)

število vsako leto izdanih spričeval o strokovni usposobljenosti;

| d) | temeljne
  statistične podatke o

  nacionalnih elektronskih registrih
  in njihovo uporabo s strani pristojnih organov

  ; in |
| --- | --- |

d)

Image

| e) | analizo o izmenjavah informacij z drugimi državami članicami, ki obsega zlasti letno število ugotovljenih kršitev, o katerih je bila obveščena druga država članica, in prejetih odgovorov na podlagi člena 17(3), ter letno število poizvedb in odgovorov na podlagi člena 17(4). |
| --- | --- |

e)

analizo o izmenjavah informacij z drugimi državami članicami, ki obsega zlasti letno število ugotovljenih kršitev, o katerih je bila obveščena druga država članica, in prejetih odgovorov na podlagi člena 17(3), ter letno število poizvedb in odgovorov na podlagi člena 17(4).

2.   Komisija vsaki dve leti na podlagi teh nacionalnih poročil pripravi poročilo o opravljanju dejavnosti cestnega prevoznika, s katerim seznani Parlament in Svet. To poročilo vsebuje zlasti oceno delovanja izmenjave informacij med državami članicami. To poročilo se objavi hkrati s poročilom iz člena 17 Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom
   (12).

3.
     
  Najpozneje do 1. junija 2009 Komisija poroča o verjetnem učinku razširitve področja uporabe te uredbe na gospodarske prevoze z vozili, ki so ustrezno zasnovana in opremljena ter so namenjena prevozu največ devetih oseb, vključno z voznikom. Komisija po potrebi da ustrezne pobude.

Člen 26

Seznami pristojnih organov

Vsaka država članica
  najpozneje do 1. junija 2009
  pošlje Komisiji seznam pristojnih organov, ki jih je imenovala za izdajanje dovoljenj za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika, in seznam organov ali teles, akreditiranih za organizacijo preverjanj
  in za izdajo spričeval
  . Zbirni seznam teh organov ali teles iz vse Skupnosti Komisija objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 27

Obveščanje o nacionalnih ukrepih

Države članice Komisiji
  najpozneje šest dni po dnevu sprejetja in prvič 1. junija 2009
  pošljejo besedilo zakonov ali drugih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta uredba.

Člen 28

Razveljavitev

Direktiva 96/26/ES se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 29

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od
  1. junija 2009
  .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Image,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C ....

1

(2)  UL C ....

2

(3)  Stališče evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008.

3

Stališče evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008.

(4)  UL L 124, 23.5.1996, str. 1. Image.

4

(5)  UL L ....

5

UL L ...

(6)  UL L ....

6

UL L ...

(7)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

7

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Image.

8

(9)  UL L 222, 14.8.1978, str. 11. Image.

9

(10)  Direktiva 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu in razveljavitvi Direktive Sveta 88/599/EGS (
  UL L 102, 11.4.2006, str. 35
  ).

10

Direktiva 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu in razveljavitvi Direktive Sveta 88/599/EGS (

)

(11)  UL L 370, 31.12.1985, str. 8. Image.

11

(12)  UL L 102, 11.4.2006, str. 1.

12

PRILOGA I

I.   SEZNAM PREDMETOV IZ ČLENA 8

Znanje, ki ga države članice upoštevajo pri ugotavljanju strokovne usposobljenosti, mora vsebovati vsaj tiste predmete, ki so za cestni prevoz blaga in potnikov navedeni v tem seznamu. Iz teh predmetov morajo kandidati za cestne prevoznike pridobiti raven znanja in praktičnih sposobnosti, ki je potrebna za vodenje prevoznega podjetja.

Najnižja raven znanja, kot je navedena spodaj, ne sme biti nižja od stopnje 3 po strukturi stopenj usposabljanja, ki je določena v Prilogi k Odločbi Sveta 85/368/EGS z dne 16. julija 1985 o primerljivosti poklicnih kvalifikacij med državami članicami Evropske skupnosti
   (1), to je stopnje, dosežene z usposabljanjem med obveznim šolanjem, dopolnjenim s poklicnim in dodatnim tehničnim usposabljanjem ali s srednješolskim tehničnim ali drugim usposabljanjem.

A.   Civilno pravo

Cestni prevoz blaga in potnikov

Kandidat mora zlasti:

| (1) | poznati glavne vrste pogodb, ki se uporabljajo v cestnem prevozu, ter pravice in obveznosti, ki iz njih izhajajo; |
| --- | --- |

(1)

poznati glavne vrste pogodb, ki se uporabljajo v cestnem prevozu, ter pravice in obveznosti, ki iz njih izhajajo;

| (2) | biti sposoben skleniti pravno veljavno prevozno pogodbo, zlasti glede prevoznih pogojev. |
| --- | --- |

(2)

biti sposoben skleniti pravno veljavno prevozno pogodbo, zlasti glede prevoznih pogojev.

Cestni prevoz blaga

| (3) | biti sposoben proučiti zahtevek naročnika za nadomestilo izgube ali škode, povzročene blagu med prevozom, ali za zamudo pri dostavi blaga in vpliv takega zahtevka na njegovo pogodbeno odgovornost; |
| --- | --- |

(3)

biti sposoben proučiti zahtevek naročnika za nadomestilo izgube ali škode, povzročene blagu med prevozom, ali za zamudo pri dostavi blaga in vpliv takega zahtevka na njegovo pogodbeno odgovornost;

| (4) | poznati pravila in obveznosti iz Konvencije CMR o pogodbi za mednarodni cestni prevoz blaga. |
| --- | --- |

(4)

poznati pravila in obveznosti iz Konvencije CMR o pogodbi za mednarodni cestni prevoz blaga.

Cestni prevoz potnikov

| (5) | biti sposoben proučiti zahtevek naročnika glede nadomestila za poškodbe potnikov ali škode na njihovi prtljagi zaradi nesreče med prevozom ali glede nadomestila za zamude in vpliv takega zahtevka na njegovo pogodbeno odgovornost. |
| --- | --- |

(5)

biti sposoben proučiti zahtevek naročnika glede nadomestila za poškodbe potnikov ali škode na njihovi prtljagi zaradi nesreče med prevozom ali glede nadomestila za zamude in vpliv takega zahtevka na njegovo pogodbeno odgovornost.

B.   Gospodarsko pravo

Cestni prevoz blaga in potnikov

Kandidat mora zlasti:

| (1) | poznati pogoje in formalnosti, določene za poslovanje, splošne obveznosti izvajalcev (registracija, poslovne knjige itd.) ter posledice stečaja; |
| --- | --- |

(1)

poznati pogoje in formalnosti, določene za poslovanje, splošne obveznosti izvajalcev (registracija, poslovne knjige itd.) ter posledice stečaja;

| (2) | imeti primerno znanje o raznih oblikah gospodarskih družb ter o pravilih glede njihovega ustroja in delovanja. |
| --- | --- |

(2)

imeti primerno znanje o raznih oblikah gospodarskih družb ter o pravilih glede njihovega ustroja in delovanja.

C.   Socialno pravo

Cestni prevoz blaga in potnikov

Kandidat mora zlasti:

| (1) | poznati vlogo in funkcijo različnih socialnih institucij, ki so vključene v sektor cestnega prevoza (sindikati, sveti delavcev, sindikalni predstavniki, inšpektorji za delo itd.); |
| --- | --- |

(1)

poznati vlogo in funkcijo različnih socialnih institucij, ki so vključene v sektor cestnega prevoza (sindikati, sveti delavcev, sindikalni predstavniki, inšpektorji za delo itd.);

| (2) | poznati obveznosti delodajalcev na področju socialnega varstva; |
| --- | --- |

(2)

poznati obveznosti delodajalcev na področju socialnega varstva;

| (3) | poznati pravila, ki urejajo pogodbe o delu za različne kategorije delavcev, zaposlenih v podjetjih cestnega prevoza (oblika pogodb, obveznosti pogodbenih strank, delovni pogoji in delovni čas, plačani dopust, plačilo za delo, kršitev pogodbe itd.); |
| --- | --- |

(3)

poznati pravila, ki urejajo pogodbe o delu za različne kategorije delavcev, zaposlenih v podjetjih cestnega prevoza (oblika pogodb, obveznosti pogodbenih strank, delovni pogoji in delovni čas, plačani dopust, plačilo za delo, kršitev pogodbe itd.);

| (4) | poznati veljavna pravila glede časa vožnje, časa počitka in delovnega časa, zlasti določbe Uredbe

  (ES) št. 561/2006

  , Uredbe (EGS) št. 3821/85

  , Direktive 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu
   (2) in Direktive 2006/22/ES ter praktične dogovore za izvajanje teh uredb; |
| --- | --- |

(4)

Image

Image

Image

| (5) | poznati veljavna pravila o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov, zlasti tistih, ki izhajajo iz Direktive 2003/59/ES z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov
   (3). |
| --- | --- |

(5)

poznati veljavna pravila o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov, zlasti tistih, ki izhajajo iz Direktive 2003/59/ES z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov
   (3).

D.   Davčna zakonodaja

Cestni prevoz blaga in potnikov

Kandidat mora poznati zlasti pravila, ki urejajo:

| (1) | DDV na prevozne storitve, |
| --- | --- |

(1)

DDV na prevozne storitve,

| (2) | davek na motorna vozila; |
| --- | --- |

(2)

davek na motorna vozila;

| (3) | davke na določena vozila za cestni prevoz blaga, cestnine in pristojbine za uporabo infrastrukture; |
| --- | --- |

(3)

davke na določena vozila za cestni prevoz blaga, cestnine in pristojbine za uporabo infrastrukture;

| (4) | davek na dohodek. |
| --- | --- |

(4)

davek na dohodek.

E.   Poslovno in finančno vodenje podjetja

Cestni prevoz blaga in potnikov

Kandidat mora zlasti:

| (1) | poznati zakonske določbe in postopke uporabe čekov, menic, zadolžnic, kreditnih kartic in drugih sredstev ali načinov plačila; |
| --- | --- |

(1)

poznati zakonske določbe in postopke uporabe čekov, menic, zadolžnic, kreditnih kartic in drugih sredstev ali načinov plačila;

| (2) | poznati različne oblike posojil (bančno posojilo, akceptni kredit, garancijski depoziti, hipoteke, zakup, najem, odkup terjatev itd.) ter obremenitve in obveznosti, ki iz tega izhajajo; |
| --- | --- |

(2)

poznati različne oblike posojil (bančno posojilo, akceptni kredit, garancijski depoziti, hipoteke, zakup, najem, odkup terjatev itd.) ter obremenitve in obveznosti, ki iz tega izhajajo;

| (3) | vedeti, kaj je bilanca stanja, kako se izdela in kako se razlaga; |
| --- | --- |

(3)

vedeti, kaj je bilanca stanja, kako se izdela in kako se razlaga;

| (4) | biti sposoben brati in razlagati izkaz uspeha; |
| --- | --- |

(4)

biti sposoben brati in razlagati izkaz uspeha;

| (5) | biti sposoben oceniti finančno stanje podjetja in njegovo donosnost, zlasti na podlagi finančnih kazalnikov; |
| --- | --- |

(5)

biti sposoben oceniti finančno stanje podjetja in njegovo donosnost, zlasti na podlagi finančnih kazalnikov;

| (6) | biti sposoben pripraviti proračun; |
| --- | --- |

(6)

biti sposoben pripraviti proračun;

| (7) | poznati stroškovne elemente svojega podjetja (fiksne stroške, spremenljive stroške, obratni kapital, amortizacijo itd.) in znati izračunati stroške na vozilo, na kilometer, na vožnjo ali na tono; |
| --- | --- |

(7)

poznati stroškovne elemente svojega podjetja (fiksne stroške, spremenljive stroške, obratni kapital, amortizacijo itd.) in znati izračunati stroške na vozilo, na kilometer, na vožnjo ali na tono;

| (8) | biti sposoben izdelati organigram vseh zaposlenih v podjetju in sestaviti delovne načrte itd.; |
| --- | --- |

(8)

biti sposoben izdelati organigram vseh zaposlenih v podjetju in sestaviti delovne načrte itd.;

| (9) | poznati načela tržne raziskave (marketing), prodajne promocije prevoznih storitev, izdelave seznama strank, oglaševanja, stikov z javnostjo itd.; |
| --- | --- |

(9)

poznati načela tržne raziskave (marketing), prodajne promocije prevoznih storitev, izdelave seznama strank, oglaševanja, stikov z javnostjo itd.;

| (10) | poznati različne vrste zavarovanj, značilne za cestni prevoz (odgovornostno zavarovanje, zavarovanje oseb, zavarovanje stvari in zavarovanje prtljage), ter jamstva in obveznosti, ki izhajajo iz teh zavarovanj; |
| --- | --- |

(10)

poznati različne vrste zavarovanj, značilne za cestni prevoz (odgovornostno zavarovanje, zavarovanje oseb, zavarovanje stvari in zavarovanje prtljage), ter jamstva in obveznosti, ki izhajajo iz teh zavarovanj;

| (11) | poznati uporabo telematskih aplikacij v cestnem prometu; |
| --- | --- |

(11)

poznati uporabo telematskih aplikacij v cestnem prometu;

Cestni prevoz blaga

| (12) | biti sposoben uporabljati pravila, ki urejajo fakturiranje storitev cestnega prevoza blaga ter poznati pomen in uporabo mednarodnih trgovskih izrazov Incoterms; |
| --- | --- |

(12)

biti sposoben uporabljati pravila, ki urejajo fakturiranje storitev cestnega prevoza blaga ter poznati pomen in uporabo mednarodnih trgovskih izrazov Incoterms;

| (13) | poznati različne kategorije pomožnih izvajalcev prevoznih storitev, njihovo vlogo, naloge in njihov morebitni status; |
| --- | --- |

(13)

poznati različne kategorije pomožnih izvajalcev prevoznih storitev, njihovo vlogo, naloge in njihov morebitni status;

Cestni prevoz potnikov

| (14) | biti sposoben uporabljati pravila, ki urejajo voznine in cene v javnem in zasebnem prevozu potnikov; |
| --- | --- |

(14)

biti sposoben uporabljati pravila, ki urejajo voznine in cene v javnem in zasebnem prevozu potnikov;

| (15) | biti sposoben uporabljati pravila, ki urejajo fakturiranje storitev cestnega prevoza potnikov. |
| --- | --- |

(15)

biti sposoben uporabljati pravila, ki urejajo fakturiranje storitev cestnega prevoza potnikov.

F.   Dostop do trga

Cestni prevoz blaga in potnikov

Kandidat mora zlasti:

| (1) | poznati poklicna pravila, ki urejajo dejavnost cestnega prevoza za najem ali plačilo, najem gospodarskih vozil in sklepanje podizvajalskih pogodb, ter zlasti pravila o uradnem organiziranju dejavnosti, dovoljenju za opravljanje dejavnosti, dovoljenju za cestni prevoz znotraj in zunaj Skupnosti, nadzoru in kaznih; |
| --- | --- |

(1)

poznati poklicna pravila, ki urejajo dejavnost cestnega prevoza za najem ali plačilo, najem gospodarskih vozil in sklepanje podizvajalskih pogodb, ter zlasti pravila o uradnem organiziranju dejavnosti, dovoljenju za opravljanje dejavnosti, dovoljenju za cestni prevoz znotraj in zunaj Skupnosti, nadzoru in kaznih;

| (2) | poznati pravila o ustanovitvi podjetja za cestne prevoze; |
| --- | --- |

(2)

poznati pravila o ustanovitvi podjetja za cestne prevoze;

| (3) | poznati različne dokumente, ki se zahtevajo za opravljanje storitev cestnega prevoza, in biti sposoben uvesti kontrolne postopke za zagotovitev hrambe odobrenih dokumentov o vsakem opravljenem prevozu, zlasti dokumentacije o vozilu, vozniku, blagu in prtljagi, tako v podjetju kot v vozilu; |
| --- | --- |

(3)

poznati različne dokumente, ki se zahtevajo za opravljanje storitev cestnega prevoza, in biti sposoben uvesti kontrolne postopke za zagotovitev hrambe odobrenih dokumentov o vsakem opravljenem prevozu, zlasti dokumentacije o vozilu, vozniku, blagu in prtljagi, tako v podjetju kot v vozilu;

Cestni prevoz blaga

| (4) | poznati pravila o organizaciji trga cestnega prevoza blaga, o špediciji in o logistiki; |
| --- | --- |

(4)

poznati pravila o organizaciji trga cestnega prevoza blaga, o špediciji in o logistiki;

| (5) | poznati obmejne formalnosti, vlogo in področje uporabe dokumentov T in zvezkov TIR ter obveznosti in odgovornosti, ki izhajajo iz njihove uporabe; |
| --- | --- |

(5)

poznati obmejne formalnosti, vlogo in področje uporabe dokumentov T in zvezkov TIR ter obveznosti in odgovornosti, ki izhajajo iz njihove uporabe;

Cestni prevoz potnikov

| (6) | poznati pravila o organizaciji trga cestnega prevoza potnikov; |
| --- | --- |

(6)

poznati pravila o organizaciji trga cestnega prevoza potnikov;

| (7) | poznati pravila za uvedbo prevoznih storitev in biti sposoben sestaviti prevozne načrte. |
| --- | --- |

(7)

poznati pravila za uvedbo prevoznih storitev in biti sposoben sestaviti prevozne načrte.

G.   Tehnični standardi in vidiki poslovanja

Cestni prevoz blaga in potnikov

Kandidat mora zlasti:

| (1) | poznati pravila o masah in dimenzijah vozil v državah članicah ter postopke v primeru izrednih prevozov, ko gre za odstopanje od teh pravil; |
| --- | --- |

(1)

poznati pravila o masah in dimenzijah vozil v državah članicah ter postopke v primeru izrednih prevozov, ko gre za odstopanje od teh pravil;

| (2) | biti sposoben izbrati vozila in njihove sestavne dele (šasija, motor, prenosni mehanizem, zavorni sistem itd.) v skladu s potrebami podjetja; |
| --- | --- |

(2)

biti sposoben izbrati vozila in njihove sestavne dele (šasija, motor, prenosni mehanizem, zavorni sistem itd.) v skladu s potrebami podjetja;

| (3) | poznati formalnosti, ki se nanašajo na homologacijo tipa, registracijo in tehnični pregled teh vozil; |
| --- | --- |

(3)

poznati formalnosti, ki se nanašajo na homologacijo tipa, registracijo in tehnični pregled teh vozil;

| (4) | upoštevati potrebne ukrepe proti onesnaževanju zraka zaradi emisij izpušnih plinov motornih vozil in proti emisijam hrupa; |
| --- | --- |

(4)

upoštevati potrebne ukrepe proti onesnaževanju zraka zaradi emisij izpušnih plinov motornih vozil in proti emisijam hrupa;

| (5) | biti sposoben sestaviti načrte rednega vzdrževanja vozil in njihove opreme; |
| --- | --- |

(5)

biti sposoben sestaviti načrte rednega vzdrževanja vozil in njihove opreme;

Cestni prevoz blaga

| (6) | poznati različne vrste naprav za ravnanje s tovorom in natovarjanje (kesoni, zabojniki, palete itd.) ter biti sposoben uvesti postopke in izdati navodila za nakladanje in razkladanje blaga (razporeditev teže, zlaganje, nalaganje, zagraditev itd.); |
| --- | --- |

(6)

poznati različne vrste naprav za ravnanje s tovorom in natovarjanje (kesoni, zabojniki, palete itd.) ter biti sposoben uvesti postopke in izdati navodila za nakladanje in razkladanje blaga (razporeditev teže, zlaganje, nalaganje, zagraditev itd.);

| (7) | poznati različne tehnike kombiniranega prevoza, kot sta oprtni prevoz in ro-ro prevoz; |
| --- | --- |

(7)

poznati različne tehnike kombiniranega prevoza, kot sta oprtni prevoz in ro-ro prevoz;

| (8) | biti sposoben izvajati postopke za uskladitev s pravili o prevozu nevarnih snovi in odpadkov, zlasti tistih, ki izhajajo iz Direktive Sveta 94/55/ES (4), Direktive Sveta 96/35/ES (5) in Uredbe Sveta (EGS) št. 259/93 (6); |
| --- | --- |

(8)

biti sposoben izvajati postopke za uskladitev s pravili o prevozu nevarnih snovi in odpadkov, zlasti tistih, ki izhajajo iz Direktive Sveta 94/55/ES (4), Direktive Sveta 96/35/ES (5) in Uredbe Sveta (EGS) št. 259/93 (6);

| (9) | biti sposoben izvajati postopke za uskladitev s pravili o prevozu pokvarljivih živil, zlasti tistih, ki izhajajo iz Sporazuma o mednarodnem prevozu pokvarljivih živil in o specialnih vozilih za njihov prevoz (ATP); |
| --- | --- |

(9)

biti sposoben izvajati postopke za uskladitev s pravili o prevozu pokvarljivih živil, zlasti tistih, ki izhajajo iz Sporazuma o mednarodnem prevozu pokvarljivih živil in o specialnih vozilih za njihov prevoz (ATP);

| (10) | biti sposoben izvajati postopke za uskladitev s pravili o prevozu živih živali. |
| --- | --- |

(10)

biti sposoben izvajati postopke za uskladitev s pravili o prevozu živih živali.

H.   Varnost v cestnem prometu

Cestni prevoz blaga in potnikov

Kandidat mora zlasti:

| (1) | vedeti, kakšna usposobljenost se zahteva od voznikov (vozniško dovoljenje, zdravniška spričevala, potrdilo o fizični pripravljenosti itd.); |
| --- | --- |

(1)

vedeti, kakšna usposobljenost se zahteva od voznikov (vozniško dovoljenje, zdravniška spričevala, potrdilo o fizični pripravljenosti itd.);

| (2) | biti sposoben izvesti potrebne korake za zagotovitev, da vozniki upoštevajo prometna pravila, prepovedi in omejitve, ki veljajo v različnih državah članicah (omejitve hitrosti, prednost, postanki in parkiranje, uporaba luči, cestna signalizacija itd.); |
| --- | --- |

(2)

biti sposoben izvesti potrebne korake za zagotovitev, da vozniki upoštevajo prometna pravila, prepovedi in omejitve, ki veljajo v različnih državah članicah (omejitve hitrosti, prednost, postanki in parkiranje, uporaba luči, cestna signalizacija itd.);

| (3) | biti sposoben sestaviti navodila voznikom v zvezi s preverjanjem skladnosti z varnostnimi zahtevami, ki se nanašajo na stanje vozil, njihovo opremo in tovor ter na defenzivno vožnjo; |
| --- | --- |

(3)

biti sposoben sestaviti navodila voznikom v zvezi s preverjanjem skladnosti z varnostnimi zahtevami, ki se nanašajo na stanje vozil, njihovo opremo in tovor ter na defenzivno vožnjo;

| (4) | biti sposoben določiti postopke, ki jih je treba upoštevati ob nesreči, in izvesti primerne postopke za preprečitev ponovitve nesreč ali hudih prometnih prekrškov; |
| --- | --- |

(4)

biti sposoben določiti postopke, ki jih je treba upoštevati ob nesreči, in izvesti primerne postopke za preprečitev ponovitve nesreč ali hudih prometnih prekrškov;

| (5) | biti sposoben izvesti postopke za varno pritrditev blaga in poznati ustrezne tehnike; |
| --- | --- |

(5)

biti sposoben izvesti postopke za varno pritrditev blaga in poznati ustrezne tehnike;

Cestni prevoz potnikov

| (6) | imeti temeljno znanje o cestnem omrežju v državah članicah. |
| --- | --- |

(6)

imeti temeljno znanje o cestnem omrežju v državah članicah.

II.   ORGANIZIRANJE PREVERJANJA

| 1. | Države članice organizirajo obvezen pisni izpit, ki ga lahko dopolnijo z neobveznim ustnim izpitom, da ugotovijo, ali so kandidati za cestne prevoznike dosegli zahtevano raven znanja iz predmetov, navedenih v delu I, zlasti ali so sposobni uporabljati ustrezna orodja in tehnike ter izpolnjevati ustrezne izvedbene in uskladitvene naloge.






  (a) | Obvezen pisni izpit zajema dva preizkusa, in sicer:






  — | pisna vprašanja izbirnega tipa (vsako s štirimi možnimi odgovori), vprašanja, ki zahtevajo neposredne odgovore, ali kombinacijo obeh metod; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Države članice organizirajo obvezen pisni izpit, ki ga lahko dopolnijo z neobveznim ustnim izpitom, da ugotovijo, ali so kandidati za cestne prevoznike dosegli zahtevano raven znanja iz predmetov, navedenih v delu I, zlasti ali so sposobni uporabljati ustrezna orodja in tehnike ter izpolnjevati ustrezne izvedbene in uskladitvene naloge.

(a)

Obvezen pisni izpit zajema dva preizkusa, in sicer:

—

pisna vprašanja izbirnega tipa (vsako s štirimi možnimi odgovori), vprašanja, ki zahtevajo neposredne odgovore, ali kombinacijo obeh metod;

| — | pisne vaje/študije primera. |
| --- | --- |

—

pisne vaje/študije primera.

Vsak preizkus traja najmanj dve uri.

| (b) | Če je organiziran ustni izpit, lahko države članice določijo, da je uspešno opravljen pisni izpit pogoj za opravljanje ustnega izpita. |
| --- | --- |

(b)

Če je organiziran ustni izpit, lahko države članice določijo, da je uspešno opravljen pisni izpit pogoj za opravljanje ustnega izpita.

| 2. | Če države članice organizirajo tudi ustni izpit, morajo zagotoviti, da se vsak od treh preizkusov oceni z najmanj 25 % in največ 40 % od skupnega števila točk.
  Če države članice organizirajo samo pisni izpit, morajo zagotoviti, da vsak preizkus ocenijo z najmanj 40 % in največ 60 % od skupnega števila točk. |
| --- | --- |

2.

Če države članice organizirajo tudi ustni izpit, morajo zagotoviti, da se vsak od treh preizkusov oceni z najmanj 25 % in največ 40 % od skupnega števila točk.

Če države članice organizirajo samo pisni izpit, morajo zagotoviti, da vsak preizkus ocenijo z najmanj 40 % in največ 60 % od skupnega števila točk.

| 3. | Kandidati morajo pri vseh preizkusih doseči povprečno najmanj 60 % skupnega števila točk, pri čemer morajo pri vsakem preizkusu doseči najmanj 50 % skupnega možnega števila točk. Država članica lahko to mejo zniža s 50 % na 40 % samo pri enem preizkusu. |
| --- | --- |

3.

Kandidati morajo pri vseh preizkusih doseči povprečno najmanj 60 % skupnega števila točk, pri čemer morajo pri vsakem preizkusu doseči najmanj 50 % skupnega možnega števila točk. Država članica lahko to mejo zniža s 50 % na 40 % samo pri enem preizkusu.

---

(1)  UL L 199, 31.7.1985, str. 56.

(2)  
  UL L 80, 23.3.2002, str. 35
  .

(3)  
  UL L 226, 10.9.2003, str. 4
  .

(4)  Direktiva Sveta 94/55/ES z dne 21. novembra 1994 o približevanju zakonodaje držav članic glede prevoza nevarnega blaga po cesti (
  UL L 319, 12.12.1994, str. 7
  ).

(5)  Direktiva Sveta 96/35/ES z dne 3. junija 1996 o imenovanju in poklicni usposobljenosti svetovalcev za varnost pri prevozu nevarnega blaga po cesti, železnici in celinskih plovnih poteh (
  UL L 145, 19.6.1996, str. 10
  ).

(6)  Uredba Sveta (EGS) št. 259/93 z dne 1. februarja 1993 o nadzorovanju in kontroli pošiljk odpadkov znotraj Evropske skupnosti, v Skupnost in iz nje (
  UL L 30, 6.2.1993, str. 1
  ). Razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1013/2006 (UL L 190, 12.7.2006, str. 1).

PRILOGA II

Image

EVROPSKA SKUPNOST

(Odporen papir bež barve – format DIN A4, sintetični papir 150 g/m2 ali več)

(Besedilo v uradnem(-ih) jeziku(-ih) ali enem od uradnih jezikov države članice, ki izdaja spričevalo)

Prepoznavni znak zadevne države članice (1)

Oznaka akreditiranega organa ali telesa (2)

SPRIČEVALO O STROKOVNI USPOSOBLJENOSTI

ZA OPRAVLJANJE CESTNEGA PREVOZA BLAGA [POTNIKOV] (3)

Št.

S tem

potrjuje, da je (4)

rojen dne

v

uspešno opravil usposabljanje in preverjanje znanja (leto:,

semester: ) (5), organizirana za pridobitev spričevala o strokovni usposobljenosti za opravljanje cestnega prevoza blaga [potnikov] (6), v skladu z Uredbo (ES) št. / z dne

To spričevalo je zadosten dokaz strokovne usposobljenosti iz člena 20(1) Uredbe (ES) št.... / 2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika.

Izdano v , dne (7)

(1) Prepoznavni znak države: (B) Belgija, (BG) Bolgarija, (CZ) Češka, (DK) Danska, (D) Nemčija, (EST) Estonija, (GR) Grčija, (E) Španija, (F) Francija, (IRL) Irska, (I) Italija, (CY) Ciper, (LV) Latvija, (LT) Litva, (L) Luksemburg, (H) Madžarska, (NL) Nizozemska, (A) Avstrija, (PL) Poljska, (P) Portugalska, (RO) Romunija, (SLO) Slovenija, (SK) Slovaška, (FIN) Finska, (S) Švedska, (UK) Združeno kraljestvo.

(2) Organ ali organizacija, ki ga vsaka država članica Evropske skupnosti vnaprej določi za izdajanje tega spričevala.

(3) )Neustr ezno črtaj.

(4) Priimek in ime; kraj in datum rojstva.

(5) Podatki o preverjanju.

(6) Neustrezno črtaj.

(7) Žig in podpis organa ali telesa, akreditiranega za izdajo spričevala.

PRILOGA III

Seznam kršitev iz člena 6(2)(a):

| 1. | a) | prekoračitev maksimalne časovne omejitve za 6- ali 15-dnevno vožnjo za 25 % ali več; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

prekoračitev maksimalne časovne omejitve za 6- ali 15-dnevno vožnjo za 25 % ali več;

| b) | prekoračitev – med delovnim dnem – maksimalne časovne omejitve dnevnega časa vožnje za 50 % ali več brez odmora ali neprekinjenega počitka v trajanju vsaj 4,5 ure. |
| --- | --- |

b)

prekoračitev – med delovnim dnem – maksimalne časovne omejitve dnevnega časa vožnje za 50 % ali več brez odmora ali neprekinjenega počitka v trajanju vsaj 4,5 ure.

| 2. | Tahograf in/ali omejilnik hitrosti ni nameščen ali se uporablja naprava, s katero se lahko z goljufijo spremenijo podatki opreme za beleženje in/ali omejilnika hitrosti ali ponaredijo [...] tahografski vložki oziroma podatki, preneseni s tahografa in/ali voznikove kartice. |
| --- | --- |

2.

Tahograf in/ali omejilnik hitrosti ni nameščen ali se uporablja naprava, s katero se lahko z goljufijo spremenijo podatki opreme za beleženje in/ali omejilnika hitrosti ali ponaredijo [...] tahografski vložki oziroma podatki, preneseni s tahografa in/ali voznikove kartice.

| 3. | Vožnja brez opravljenega tehničnega pregleda vozila ali s hudimi pomanjkljivostmi pri, med drugim, zavornem sistemu, vzvodju krmilja, kolesih/gumah, vzmetenju ali podvozju, ki bi lahko povzročile neposredno nevarnost za varnost v cestnem prometu in bi vodila do odločitve, da se vozilo izloči iz prometa. |
| --- | --- |

3.

Vožnja brez opravljenega tehničnega pregleda vozila ali s hudimi pomanjkljivostmi pri, med drugim, zavornem sistemu, vzvodju krmilja, kolesih/gumah, vzmetenju ali podvozju, ki bi lahko povzročile neposredno nevarnost za varnost v cestnem prometu in bi vodila do odločitve, da se vozilo izloči iz prometa.

| 4. | Vozilo prevaža snovi, ki jih je prepovedano prevažati, ali prevaža nevarne snovi, ne da bi bilo vozilo opremljeno s predpisano nalepko ali oznako. |
| --- | --- |

4.

Vozilo prevaža snovi, ki jih je prepovedano prevažati, ali prevaža nevarne snovi, ne da bi bilo vozilo opremljeno s predpisano nalepko ali oznako.

| 5. | Prevoz potnikov ali tovora brez veljavnega vozniškega dovoljenja ali ki ga opravlja podjetje, ki nima veljavne licence Skupnosti. |
| --- | --- |

5.

Prevoz potnikov ali tovora brez veljavnega vozniškega dovoljenja ali ki ga opravlja podjetje, ki nima veljavne licence Skupnosti.

| 6. | Voznik uporablja ponarejeno voznikovo kartico, ali kartico, ki ni njegova last ali je bila pridobljena na podlagi lažnega prikazovanja in/ali ponarejenih dokumentov. |
| --- | --- |

6.

Voznik uporablja ponarejeno voznikovo kartico, ali kartico, ki ni njegova last ali je bila pridobljena na podlagi lažnega prikazovanja in/ali ponarejenih dokumentov.

| 7. | Prevoz tovora, ki za 20 % ali več presega največjo dovoljeno naloženo težo. |
| --- | --- |

7.

Prevoz tovora, ki za 20 % ali več presega največjo dovoljeno naloženo težo.

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/194 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/194

---

Dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga v Skupnosti (prenovitev) ***I

P6_TA(2008)0218

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (prenovitev) (KOM(2007)0265 — C6-0146/2007 — 2007/0099(COD))

(2009/C 279 E/38)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0265), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0265),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 71 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0146/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 71 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0146/2007),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 20. novembra 2007 v skladu s členom 80a(3) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 20. novembra 2007 v skladu s členom 80a(3) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 80a in 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 80a in 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0038/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0038/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen in prilagojen glede na priporočila posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen in prilagojen glede na priporočila posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava ta predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava ta predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P6_TC1-COD(2007)0099

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. maja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (prenova)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije Image,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Potrebne so številne bistvene spremembe Uredbe Sveta (EGS) št. 881/92 z dne 26. marca 1992 o dostopu na trg znotraj Skupnosti pri cestnem prevozu blaga na ozemlje države članice ali z njega ali prek ozemlja ene ali več držav članic (4), Uredbe Sveta (EGS) št. 3118/93 z dne 25. oktobra 1993 o pogojih, pod katerimi lahko prevozniki nerezidenti opravljajo notranje cestne prevoze tovora v državi članici (5) in Direktive 2006/94/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o določitvi skupnih pravil za določene vrste cestnega prevoza blaga (6). Zaradi jasnosti in poenostavitve bi bilo treba te pravne akte prenoviti in strniti v eno samo uredbo. |
| --- | --- |

(1)

Potrebne so številne bistvene spremembe Uredbe Sveta (EGS) št. 881/92 z dne 26. marca 1992 o dostopu na trg znotraj Skupnosti pri cestnem prevozu blaga na ozemlje države članice ali z njega ali prek ozemlja ene ali več držav članic (4), Uredbe Sveta (EGS) št. 3118/93 z dne 25. oktobra 1993 o pogojih, pod katerimi lahko prevozniki nerezidenti opravljajo notranje cestne prevoze tovora v državi članici (5) in Direktive 2006/94/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o določitvi skupnih pravil za določene vrste cestnega prevoza blaga (6). Zaradi jasnosti in poenostavitve bi bilo treba te pravne akte prenoviti in strniti v eno samo uredbo.

| (2) | Vzpostavitev skupne prometne politike med drugim vključuje določitev enotnih pravil, ki se uporabljajo za dostop na trg v mednarodnem cestnem prevozu blaga znotraj ozemlja Skupnosti, in pogojev, pod katerimi lahko cestni prevozniki nerezidenti opravljajo prevozne storitve v državi članici. Ta pravila se morajo določiti na tak način, da omogočijo nemoteno delovanje notranjega prevoznega trga. |
| --- | --- |

(2)

Vzpostavitev skupne prometne politike med drugim vključuje določitev enotnih pravil, ki se uporabljajo za dostop na trg v mednarodnem cestnem prevozu blaga znotraj ozemlja Skupnosti, in pogojev, pod katerimi lahko cestni prevozniki nerezidenti opravljajo prevozne storitve v državi članici. Ta pravila se morajo določiti na tak način, da omogočijo nemoteno delovanje notranjega prevoznega trga.

| (3) | Ti skupni dogovori za dostop na trg vključujejo tudi uvedbo prostega pretoka storitev z odpravljanjem vseh omejitev, ki so naložene izvajalcu storitev zaradi njegovega državljanstva ali dejstva, da ima sedež v državi članici, ki ni tista, v kateri je treba opraviti storitev. |
| --- | --- |

(3)

Ti skupni dogovori za dostop na trg vključujejo tudi uvedbo prostega pretoka storitev z odpravljanjem vseh omejitev, ki so naložene izvajalcu storitev zaradi njegovega državljanstva ali dejstva, da ima sedež v državi članici, ki ni tista, v kateri je treba opraviti storitev.

| (4) | Da se zagotovi skladen okvir za mednarodni cestni prevoz tovora v celotni Skupnosti, bi se morala ta uredba uporabljati za vse mednarodne prevoze na ozemlju Skupnosti. Prevoze iz držav članic v tretje države še vedno v veliki meri urejajo dvostranski sporazumi med državami članicami in navedenimi tretjimi državami. Zato se ta uredba ne bi smela uporabljati za tisti del vožnje na ozemlju države članice, kjer se blago naklada ali razklada, dokler se ne sklenejo potrebni sporazumi med Skupnostjo in zadevnimi tretjimi državami. Uporabljati pa bi se morala na ozemlju prečkane tranzitne države članice. |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi skladen okvir za mednarodni cestni prevoz tovora v celotni Skupnosti, bi se morala ta uredba uporabljati za vse mednarodne prevoze na ozemlju Skupnosti. Prevoze iz držav članic v tretje države še vedno v veliki meri urejajo dvostranski sporazumi med državami članicami in navedenimi tretjimi državami. Zato se ta uredba ne bi smela uporabljati za tisti del vožnje na ozemlju države članice, kjer se blago naklada ali razklada, dokler se ne sklenejo potrebni sporazumi med Skupnostjo in zadevnimi tretjimi državami. Uporabljati pa bi se morala na ozemlju prečkane tranzitne države članice.

| (5) | Dohodni ali odhodni cestni prevoz blaga kot del kombiniranega prevoza pod pogoji, ki jih določa Direktiva Sveta 92/106/EGS z dne 7. decembra 1992 o določitvi skupnih pravil za nekatere vrste kombiniranega prevoza blaga med državami članicami

   (7)

  , ter kombinirani železniški/cestni prevoz in/ali vodni/cestni prevoz v obe smeri, ne sodi v opredelitev pojma kabotaže. |
| --- | --- |

(5)

Dohodni ali odhodni cestni prevoz blaga kot del kombiniranega prevoza pod pogoji, ki jih določa Direktiva Sveta 92/106/EGS z dne 7. decembra 1992 o določitvi skupnih pravil za nekatere vrste kombiniranega prevoza blaga med državami članicami

   (7)

  , ter kombinirani železniški/cestni prevoz in/ali vodni/cestni prevoz v obe smeri, ne sodi v opredelitev pojma kabotaže.

| 6) | V skladu z Direktivo 2006/94/ES so določene vrste prevoza izvzete iz dovoljenja Skupnosti in iz vseh drugih dovolilnic za prevoz. V okviru ureditve trga, določene s to uredbo, je treba sistem izvzetja iz licence Skupnosti in vsakega drugega prevoznega dovoljenja ohraniti za nekatere od tistih vrst prevoza zaradi njihove posebne narave. |
| --- | --- |

6)

Image

| (7) | V skladu z Direktivo 2006/94/ES je bil prevoz blaga, pri katerem se uporabljajo vozila z največjo maso od 3,5 do 6 ton, izvzet iz zahteve po licenci Skupnosti. Vendar pravila Skupnosti na področju cestnega prevoza blaga in potnikov na splošno veljajo za vozila z maso 3,5 tone ali več. Določbe te uredbe bi bilo treba uskladiti s splošnim področjem uporabe pravil Skupnosti o cestnem prevozu in izjemo omogočiti le za vozila z največjo maso, ki ne presega 3,5 tone. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z Direktivo 2006/94/ES je bil prevoz blaga, pri katerem se uporabljajo vozila z največjo maso od 3,5 do 6 ton, izvzet iz zahteve po licenci Skupnosti. Vendar pravila Skupnosti na področju cestnega prevoza blaga in potnikov na splošno veljajo za vozila z maso 3,5 tone ali več. Določbe te uredbe bi bilo treba uskladiti s splošnim področjem uporabe pravil Skupnosti o cestnem prevozu in izjemo omogočiti le za vozila z največjo maso, ki ne presega 3,5 tone.

| (8) | Mednarodni cestni prevoz blaga mora biti odvisen od razpolaganja z licenco Skupnosti brez kvot. Od cestnih prevoznikov bi bilo treba zahtevati, da imajo v vsakem od svojih vozil overjeno verodostojno kopijo licence Skupnosti, da bi izvršnim organom omogočili učinkovito kontrolo, zlasti zunaj države članice, v kateri ima cestni prevoznik sedež. Zato je treba določiti podrobnejše tehnične zahteve glede formata in drugih lastnosti licence Skupnosti ter overjenih kopij. |
| --- | --- |

(8)

Mednarodni cestni prevoz blaga mora biti odvisen od razpolaganja z licenco Skupnosti brez kvot. Od cestnih prevoznikov bi bilo treba zahtevati, da imajo v vsakem od svojih vozil overjeno verodostojno kopijo licence Skupnosti, da bi izvršnim organom omogočili učinkovito kontrolo, zlasti zunaj države članice, v kateri ima cestni prevoznik sedež. Zato je treba določiti podrobnejše tehnične zahteve glede formata in drugih lastnosti licence Skupnosti ter overjenih kopij.

| (9) | Treba bi bilo določiti pogoje, ki urejajo izdajanje in odvzem licenc Skupnosti ter vrste prevoza, za katere se uporabljajo, njihove roke veljavnosti in podrobna pravila za njihovo uporabo. |
| --- | --- |

(9)

Treba bi bilo določiti pogoje, ki urejajo izdajanje in odvzem licenc Skupnosti ter vrste prevoza, za katere se uporabljajo, njihove roke veljavnosti in podrobna pravila za njihovo uporabo.

| (10) | Uvesti bi bilo treba tudi potrdilo za voznike, da bi države članice lahko učinkovito preverjale, ali so vozniki iz tretjih držav zakonito zaposleni ali zakonito na voljo cestnemu prevozniku, ki je odgovoren za zadevni prevoz.
  Potrdilo za voznike bi moralo biti razumljivo vsakomur, ki opravlja takšne preglede. |
| --- | --- |

(10)

Uvesti bi bilo treba tudi potrdilo za voznike, da bi države članice lahko učinkovito preverjale, ali so vozniki iz tretjih držav zakonito zaposleni ali zakonito na voljo cestnemu prevozniku, ki je odgovoren za zadevni prevoz.
  Potrdilo za voznike bi moralo biti razumljivo vsakomur, ki opravlja takšne preglede.

| (11) | Cestnim prevoznikom, ki so imetniki licenc Skupnosti, predvidenih v tej uredbi in cestnim prevoznikom, ki imajo dovoljenje za opravljanje določenih kategorij mednarodnih prevozov tovora, bi bilo treba dovoliti opravljati nacionalne prevoze v državi članici, ne da bi tam imeli svoj statutarni sedež ali drugo poslovalnico. |
| --- | --- |

(11)

Cestnim prevoznikom, ki so imetniki licenc Skupnosti, predvidenih v tej uredbi in cestnim prevoznikom, ki imajo dovoljenje za opravljanje določenih kategorij mednarodnih prevozov tovora, bi bilo treba dovoliti opravljati nacionalne prevoze v državi članici, ne da bi tam imeli svoj statutarni sedež ali drugo poslovalnico.

| (12) | V preteklosti so bili taki nacionalni prevozi dovoljeni le začasno. V praksi je bilo težko ugotoviti, kateri prevozi so odobreni. Zato so potrebna jasna in lahko izvršljiva pravila.
  Vendar pa dolgoročno omejitve glede kabotaže niso upravičene. Treba jih je popolnoma odpraviti, saj niso v skladu z načeli mednarodnega trga brez notranjih meja, kjer mora biti zagotovljen prost pretok blaga in storitev. Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za enotno izvrševanje pravil po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(12)

V preteklosti so bili taki nacionalni prevozi dovoljeni le začasno. V praksi je bilo težko ugotoviti, kateri prevozi so odobreni. Zato so potrebna jasna in lahko izvršljiva pravila.
  Vendar pa dolgoročno omejitve glede kabotaže niso upravičene. Treba jih je popolnoma odpraviti, saj niso v skladu z načeli mednarodnega trga brez notranjih meja, kjer mora biti zagotovljen prost pretok blaga in storitev. Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za enotno izvrševanje pravil po vsej Uniji.

| (13) | Določbe Direktive

  96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (8) se uporabljajo, kadar cestni prevozniki za zagotavljanje kabotaže napotijo delavce, ki so v delovnem razmerju pri teh cestnih prevoznikih, iz države članice, kjer običajno delajo. |
| --- | --- |

(13)

Image

| (14) | Omejitve glede števila in obdobja izvajanja kabotaže so potrebne, vendar vmesen ukrep, ki mora spodbuditi države članice, da v največji možni meri uskladijo svoje davčne in delovne pogoje. Omejitve, določene s to uredbo, so zato začasne in bi morale biti odpravljene s 1. januarjem 2014. |
| --- | --- |

(14)

Omejitve glede števila in obdobja izvajanja kabotaže so potrebne, vendar vmesen ukrep, ki mora spodbuditi države članice, da v največji možni meri uskladijo svoje davčne in delovne pogoje. Omejitve, določene s to uredbo, so zato začasne in bi morale biti odpravljene s 1. januarjem 2014.

| (15) | Nekatere sosednje države članice so že dolgo časa tesno gospodarsko povezane. Tem državam članicam bi zato morali omogočiti, da prevoznikom iz zadevnih sosednjih držav članic dovolijo večji dostop do kabotaže. |
| --- | --- |

(15)

Nekatere sosednje države članice so že dolgo časa tesno gospodarsko povezane. Tem državam članicam bi zato morali omogočiti, da prevoznikom iz zadevnih sosednjih držav članic dovolijo večji dostop do kabotaže.

| (16) | Zaželeno je, da si države članice vzajemno pomagajo za pravilno uporabo te uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Zaželeno je, da si države članice vzajemno pomagajo za pravilno uporabo te uredbe.

| (17) | Treba se je izogniti temu, da bi tretji promet – to je mednarodni prevoz, ki ga opravlja prevoznik med dvema državama članicama, od katerih nobena ni država članica, v kateri ima prevoznik svoj sedež – zaradi svoje rednosti, stalnosti in/ali sistematičnosti oviral trg, saj bi potekal pod zaposlitvenimi in delovnimi pogoji, ki bi bili manj ugodni od pogojev, ki se uporabljajo v tistih dveh državah članicah, med katerima tretji promet poteka. |
| --- | --- |

(17)

Treba se je izogniti temu, da bi tretji promet – to je mednarodni prevoz, ki ga opravlja prevoznik med dvema državama članicama, od katerih nobena ni država članica, v kateri ima prevoznik svoj sedež – zaradi svoje rednosti, stalnosti in/ali sistematičnosti oviral trg, saj bi potekal pod zaposlitvenimi in delovnimi pogoji, ki bi bili manj ugodni od pogojev, ki se uporabljajo v tistih dveh državah članicah, med katerima tretji promet poteka.

| (18) | Upravne postopke bi bilo treba čim bolj skrajšati, brez opustitve kontrole in kazni, ki zagotavljajo pravilno uporabo in učinkovito izvrševanje te uredbe. V ta namen bi bilo treba pojasniti in okrepiti obstoječa pravila o odvzemu licence Skupnosti. Veljavna pravila bi bilo treba prilagoditi, da bodo omogočala učinkovito sankcioniranje resnih kršitev

  , storjenih v državi članici, ki ni država članica sedeža. Sankcije bi morale biti nediskriminatorne in sorazmerne z resnostjo kršitev. Obstajati bi morala možnost vložitve pravnega sredstva

  . |
| --- | --- |

(18)

Image

Image

| (19) | Države članice bi morale v svoj nacionalni register podjetij cestnega prevoza vnesti vse resne kršitve

  , ki so jih storili cestni prevozniki in za katere so bile naložene kazni. |
| --- | --- |

(19)

Image

| (20) | Da bi se okrepila in olajšala izmenjava informacij med nacionalnimi organi, bi morale države članice ustrezne informacije izmenjati preko nacionalnih kontaktnih točk, vzpostavljenih v skladu z Uredbo

  (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta ... [o določitvi skupnih pravil glede pogojev, ki morajo biti izpolnjeni za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika] (9). |
| --- | --- |

(20)

Image

| (21) | Ukrepe, ki so potrebni za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblasti (10). |
| --- | --- |

(21)

Ukrepe, ki so potrebni za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblasti (10).

| (22) | Zlasti bi bilo treba Komisiji

  podeliti pooblastila za prilagoditev prilog I in II tehničnemu napredku
  in oblikovanje enotnega usklajenega modela tovornega lista
  . Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe,

  med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami
  , jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(22)

Image

| (23) | Zaradi učinkovitosti bi bilo treba običajne roke za regulativni postopek s pregledom skrajšati za sprejetje teh ukrepov. |
| --- | --- |

(23)

Zaradi učinkovitosti bi bilo treba običajne roke za regulativni postopek s pregledom skrajšati za sprejetje teh ukrepov.

| (24) | Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za izvajanje te uredbe, zlasti glede učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni. |
| --- | --- |

(24)

Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za izvajanje te uredbe, zlasti glede učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni.

| (25) | Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo

  in jih zaradi obsega in učinkov ukrepa, laže doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(25)

Image

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I

Splošne določbe

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja v mednarodnem cestnem prevozu blaga za najem ali plačilo za vožnje, ki se opravljajo na ozemlju Skupnosti.

2.   Pri prevozu iz države članice v tretjo državo in obratno se ta uredba uporablja za del vožnje na ozemlju katere koli prečkane tranzitne države članice. Ne uporablja se za tisti del vsake vožnje, ki se opravlja znotraj ozemlja države članice nakladanja ali razkladanja, dokler se ne sklene potrebni sporazum med Skupnostjo in zadevno tretjo državo.

3.   Do sklenitve sporazumov iz odstavka 2 med Skupnostjo in zadevnimi tretjimi državami ta uredba ne vpliva na:

| a) | določbe v zvezi s prevozom iz države članice v tretjo državo in obratno, ki so vključene v dvostranske sporazume, ki jih države članice sklepajo s temi tretjimi državami; |
| --- | --- |

a)

določbe v zvezi s prevozom iz države članice v tretjo državo in obratno, ki so vključene v dvostranske sporazume, ki jih države članice sklepajo s temi tretjimi državami;

| b) | določbe v zvezi s prevozom iz države članice v tretjo državo in obratno, ki so vključene v dvostranske sporazume, sklenjene med državami članicami, ki bodisi po dvostranskih dovoljenjih ali po sporazumih o liberalizaciji dovoljujejo cestnim prevoznikom nakladanje in razkladanje v državi članici, v kateri nimajo sedeža. |
| --- | --- |

b)

določbe v zvezi s prevozom iz države članice v tretjo državo in obratno, ki so vključene v dvostranske sporazume, sklenjene med državami članicami, ki bodisi po dvostranskih dovoljenjih ali po sporazumih o liberalizaciji dovoljujejo cestnim prevoznikom nakladanje in razkladanje v državi članici, v kateri nimajo sedeža.

Vendar države članice prilagodijo sporazume iz točke (a) prvega pododstavka, da zagotovijo skladnost z načelom nediskriminacije med cestnimi prevozniki Skupnosti.

4.   Ta uredba se uporablja za
  kabotažo
  .

5.   Ta uredba se ne uporablja za naslednje vrste prevoza in prazne vožnje, ki potekajo v povezavi s takimi prevozi
  , saj so izvzete iz sheme izdajanja dovoljenj Skupnosti
  :

| a) | prevoz pošte kot
  univerzalna
  storitev; |
| --- | --- |

a)

prevoz pošte kot
  univerzalna
  storitev;

| b) | prevoz vozil, ki so bila poškodovana ali so se pokvarila; |
| --- | --- |

b)

prevoz vozil, ki so bila poškodovana ali so se pokvarila;

| c) | prevoz blaga z motornimi vozili, katerih dovoljena skupna teža, vključno s skupno težo priklopnikov, ne presega 3,5 tone; |
| --- | --- |

c)

prevoz blaga z motornimi vozili, katerih dovoljena skupna teža, vključno s skupno težo priklopnikov, ne presega 3,5 tone;

| d) | prevoz blaga v motornih vozilih, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  i) | blago, ki se prevaža, mora biti v lasti podjetja oziroma ga je moralo podjetje prodati, kupiti, dati v najem ali najeti, izdelati, pridobiti, obdelati ali popraviti; |
| --- | --- | --- |

d)

prevoz blaga v motornih vozilih, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

i)

blago, ki se prevaža, mora biti v lasti podjetja oziroma ga je moralo podjetje prodati, kupiti, dati v najem ali najeti, izdelati, pridobiti, obdelati ali popraviti;

| ii) | namen vožnje mora biti prevoz blaga v podjetje ali iz njega ali njegovo gibanje znotraj ali zunaj podjetja za lastne potrebe podjetja; |
| --- | --- |

ii)

namen vožnje mora biti prevoz blaga v podjetje ali iz njega ali njegovo gibanje znotraj ali zunaj podjetja za lastne potrebe podjetja;

| iii) | motorna vozila, ki se uporabljajo za tak prevoz, morajo voziti zaposleni podjetja; |
| --- | --- |

iii)

motorna vozila, ki se uporabljajo za tak prevoz, morajo voziti zaposleni podjetja;

| iv) | vozila, ki prevažajo blago, morajo biti v lasti podjetja ali jih je moralo podjetje kupiti z odloženim plačilom ali najeti, vendar pod pogojem, da v primeru najema izpolnjujejo pogoje Direktive 2006/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. januarja 2006 o uporabi vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga
   (11); |
| --- | --- |

iv)

vozila, ki prevažajo blago, morajo biti v lasti podjetja ali jih je moralo podjetje kupiti z odloženim plačilom ali najeti, vendar pod pogojem, da v primeru najema izpolnjujejo pogoje Direktive 2006/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. januarja 2006 o uporabi vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga
   (11);

| v) | tak prevoz je lahko samo pomožna dejavnost v okviru celotne dejavnosti podjetja; |
| --- | --- |

v)

tak prevoz je lahko samo pomožna dejavnost v okviru celotne dejavnosti podjetja;

| e) | prevoz medicinskih izdelkov, pripomočkov, opreme in drugih izdelkov, ki se zahtevajo za medicinsko oskrbo pri pomoči v nujnih primerih, zlasti pri naravnih katastrofah. |
| --- | --- |

e)

prevoz medicinskih izdelkov, pripomočkov, opreme in drugih izdelkov, ki se zahtevajo za medicinsko oskrbo pri pomoči v nujnih primerih, zlasti pri naravnih katastrofah.

Točka (d)(iv) prvega pododstavka se ne uporablja za uporabo nadomestnega vozila v času manjše okvare vozila, ki se navadno uporablja.

6.   Določbe iz odstavka 5 ne vplivajo na pogoje, pod katerimi država članica svojim državljanom dovoli opravljanje dejavnosti, navedenih v omenjenem odstavku.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe:

| 1) | „vozilo“ pomeni motorno vozilo, registrirano v državi članici, ali spojeno kombinacijo vozil, od katerih je vsaj motorno vozilo registrirano v državi članici, in se uporabljajo izključno za prevoz blaga; |
| --- | --- |

1)

„vozilo“ pomeni motorno vozilo, registrirano v državi članici, ali spojeno kombinacijo vozil, od katerih je vsaj motorno vozilo registrirano v državi članici, in se uporabljajo izključno za prevoz blaga;

| 2) | „mednarodni prevoz“ pomeni:






  a) | vožnjo, ki se opravlja s polnim vozilom, pri kateri sta odhodni in namembni kraj v dveh različnih državah članicah, s tranzitom ali brez tranzita skozi eno državo članico ali tretjo državo oziroma več držav članic ali tretjih držav; |
| --- | --- | --- |

2)

„mednarodni prevoz“ pomeni:

a)

vožnjo, ki se opravlja s polnim vozilom, pri kateri sta odhodni in namembni kraj v dveh različnih državah članicah, s tranzitom ali brez tranzita skozi eno državo članico ali tretjo državo oziroma več držav članic ali tretjih držav;

| b) | vožnjo, ki se opravlja s polnim vozilom iz države članice v tretjo državo ali obratno, s tranzitom ali brez tranzita skozi eno državo članico ali tretjo državo oziroma več držav članic ali tretjih držav; |
| --- | --- |

b)

vožnjo, ki se opravlja s polnim vozilom iz države članice v tretjo državo ali obratno, s tranzitom ali brez tranzita skozi eno državo članico ali tretjo državo oziroma več držav članic ali tretjih držav;

| c) | vožnjo, ki se opravlja s polnim vozilom med tretjimi državami, s tranzitom prek ozemlja ene države članice ali več držav članic; |
| --- | --- |

c)

vožnjo, ki se opravlja s polnim vozilom med tretjimi državami, s tranzitom prek ozemlja ene države članice ali več držav članic;

| d) | prazno vožnjo v povezavi s prevozom iz točk (a), (b) in (c); |
| --- | --- |

d)

prazno vožnjo v povezavi s prevozom iz točk (a), (b) in (c);

| 3) | „država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, v kateri cestni prevoznik opravlja dejavnost in ki ni država članica, v kateri ima cestni prevoznik sedež; |
| --- | --- |

3)

„država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, v kateri cestni prevoznik opravlja dejavnost in ki ni država članica, v kateri ima cestni prevoznik sedež;

| 4) | „cestni prevoznik nerezident“ pomeni podjetje, ki opravlja cestni prevoz blaga v državi članici gostiteljici; |
| --- | --- |

4)

„cestni prevoznik nerezident“ pomeni podjetje, ki opravlja cestni prevoz blaga v državi članici gostiteljici;

| 5) | „voznik“ pomeni vsako osebo, ki vozi vozilo, čeprav le za krajši čas, ali se po službeni dolžnosti prevaža v vozilu, da je po potrebi na voljo za vožnjo; |
| --- | --- |

5)

„voznik“ pomeni vsako osebo, ki vozi vozilo, čeprav le za krajši čas, ali se po službeni dolžnosti prevaža v vozilu, da je po potrebi na voljo za vožnjo;

| 6) | „kabotaža“ pomeni nacionalni cestni prevoz za najem ali plačilo, ki se začasno opravlja v državi članici gostiteljici,
  tj. v skladu z določbami Poglavja III
  ; |
| --- | --- |

6)

„kabotaža“ pomeni nacionalni cestni prevoz za najem ali plačilo, ki se začasno opravlja v državi članici gostiteljici,
  tj. v skladu z določbami Poglavja III
  ;

| 7) | „resne kršitve

  zakonodaje Skupnosti o cestnem prometu“ pomenijo kršitve, ki vodijo do izgube dobrega ugleda v skladu s členom 6(1) in (2) Uredbe (ES) št. .../2008 [o določitvi skupnih pravil glede pogojev, ki morajo biti izpolnjeni za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika]; |
| --- | --- |

7)

Image

| 8) | „tretji promet“ pomeni mednarodni prevoz, ki ga opravlja prevoznik med dvema državama članicama, od katerih nobena ni država članica, v kateri ima prevoznik svoj sedež. |
| --- | --- |

8)

„tretji promet“ pomeni mednarodni prevoz, ki ga opravlja prevoznik med dvema državama članicama, od katerih nobena ni država članica, v kateri ima prevoznik svoj sedež.

Poglavje II

Mednarodni prevoz

Člen 3

Načelo

Za opravljanje mednarodnega prevoza se zahteva licenca Skupnosti, če je voznik državljan tretje države, v povezavi s potrdilom za voznike.

Člen 4

Licenca Skupnosti

1.   Licenco Skupnosti izda država članica v skladu s to uredbo cestnemu prevozniku, ki prevaža blago po cesti za najem ali plačilo in ki:

| a) | ima sedež v državi članici v skladu z zakonodajo Skupnosti in nacionalno zakonodajo te države članice; |
| --- | --- |

a)

ima sedež v državi članici v skladu z zakonodajo Skupnosti in nacionalno zakonodajo te države članice;

| b) | ima v državi članici sedeža v skladu z zakonodajo Skupnosti in nacionalno zakonodajo te države članice, za katero ima dovoljenje za opravljanje poklica cestnega prevoznika v mednarodnem cestnem prevozu blaga, pravico do opravljanja mednarodnega cestnega prevoza blaga. |
| --- | --- |

b)

ima v državi članici sedeža v skladu z zakonodajo Skupnosti in nacionalno zakonodajo te države članice, za katero ima dovoljenje za opravljanje poklica cestnega prevoznika v mednarodnem cestnem prevozu blaga, pravico do opravljanja mednarodnega cestnega prevoza blaga.

2.   Licenco Skupnosti izdajo pristojni organi države članice sedeža za obdobje pet let, ki se lahko podaljša. Licence Skupnosti in overjene kopije, ki so bile izdane pred datumom začetka uporabe te uredbe, ostanejo v veljavi do datuma izteka njihove veljavnosti.

3.   Država članica sedeža izda imetniku skupaj z izvirnikom licenco Skupnosti, ki jo hrani prevozno podjetje, in več overjenih verodostojnih kopij, ki ustrezajo številu vozil, ki so na voljo imetniku licence Skupnosti, in so bodisi v popolni lasti ali je bila zanje sklenjena na primer pogodba o nakupu na kredit, najemna pogodba ali pogodba o leasingu.

4.   Licenca Skupnosti in overjene verodostojne kopije ustrezajo vzorcu iz Priloge I, ki določa tudi pogoje, ki urejajo njegovo uporabo.

Komisija prilagodi Prilogo I tehničnemu napredku. Ker so ti ukrepi namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, vključno z dodajanjem takšnih določb, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 16(2).

5.   Licenca Skupnosti in overjene verodostojne kopije so opremljene z žigom ali pečatom organa izdaje ter izvirnim lastnoročnim podpisom in zaporedno številko. Zaporedna številka licence Skupnosti in overjenih verodostojnih kopij se vnese v nacionalni elektronski register podjetij cestnega prevoza iz člena 15 Uredbe (ES) št. .../2008 [o določitvi skupnih pravil glede pogojev, ki morajo biti izpolnjeni za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika] kot del niza podatkov o cestnem prevozniku.

6.   Licenca Skupnosti se izda v imenu cestnega prevoznika. Cestni prevoznik jo ne prenese na tretjo osebo. Overjena verodostojna kopija licence Skupnosti se hrani v vseh vozilih cestnega prevoznika in jo je treba predložiti vselej, ko to zahteva pooblaščeni nadzorni uradnik.

Kadar gre za spojeno kombinacijo vozil, se overjena verodostojna kopija hrani v motornem vozilu. Velja za spojeno kombinacijo vozil celo takrat, kadar priklopnik ali polpriklopnik ni registriran ali nima dovoljenja za uporabo cest v imenu imetnika licence ali če je registrirano ali ima dovoljenje za uporabo cest v drugi državi članici.

Člen 5

Potrdilo za voznike

1.   Potrdilo za voznike izda država članica v skladu s tem členom kateremu koli prevozniku, ki:

| a) | ima licenco Skupnosti; |
| --- | --- |

a)

ima licenco Skupnosti;

| b) | v navedeni državi članici zakonito zaposluje voznike, ki so državljani tretjih držav, ali uporablja voznike, državljane tretjih držav, ki so mu na voljo v skladu s pogoji zaposlitve in poklicnega usposabljanja, določenimi v navedeni državi članici:






  i) | z zakoni ali drugimi predpisi in po potrebi |
| --- | --- | --- |

b)

v navedeni državi članici zakonito zaposluje voznike, ki so državljani tretjih držav, ali uporablja voznike, državljane tretjih držav, ki so mu na voljo v skladu s pogoji zaposlitve in poklicnega usposabljanja, določenimi v navedeni državi članici:

i)

z zakoni ali drugimi predpisi in po potrebi

| ii) | s kolektivnimi pogodbami v skladu z veljavnimi predpisi v navedeni državi članici. |
| --- | --- |

ii)

s kolektivnimi pogodbami v skladu z veljavnimi predpisi v navedeni državi članici.

2.   Potrdilo za voznike izdajo pristojni organi države članice sedeža cestnega prevoznika na zahtevo imetnika licence Skupnosti za vsakega voznika, ki je državljan tretje države in ga ta zakonito zaposluje ali mu je zakonito na voljo. Vsako potrdilo za voznike potrjuje, da je imetnik, ki je v njem imenovan, zaposlen pod pogoji, določenimi v odstavku 1.

3.   Potrdilo za voznike je v skladu z vzorcem iz Priloge II.

4.   Komisija prilagodi Prilogo I tehničnemu napredku. Ker so ti ukrepi namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, vključno z dodajanjem takšnih določb, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 16(2).

5.   Potrdilo za voznike je opremljeno z žigom ali pečatom organa izdaje ter lastnoročnim podpisom in zaporedno številko. Zaporedna številka potrdila za voznike se vnese v nacionalni elektronski register podjetij cestnega prevoza iz člena 15 Uredbe (ES) št. .../2008 [o določitvi skupnih pravil glede pogojev, ki morajo biti izpolnjeni za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika] kot del niza podatkov o cestnem prevozniku, ki ga da na voljo vozniku, imenovanemu v njem.

6.   Potrdilo za voznike je last prevoznika, ki ga da na voljo vozniku, imenovanemu v njem, kadar voznik vozi vozilo z licenco Skupnosti, izdano navedenemu prevozniku. Overjeno kopijo potrdila za voznike, ki ga izdajo pristojni organi države članice sedeža, se hrani v poslovnih prostorih prevoznika. Potrdilo za voznike se pokaže na vsakokratno zahtevo pooblaščenega inšpektorja.

7.   Potrdilo za voznike se izda za obdobje, ki ga določi država članica izdajateljica, vendar največ z veljavnostjo petih let. Potrdila za voznike, ki so bila izdana pred datumom začetka uporabe te uredbe, ostanejo v veljavi do datuma izteka njihove veljavnosti.

Potrdilo za voznike velja, dokler so izpolnjeni pogoji, pod katerimi je bilo izdano. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da prevoznik nemudoma vrne potrdilo organom, ki so ga izdali, če navedeni pogoji niso več izpolnjeni.

Člen 6

Preverjanje izpolnjevanja pogojev

1.   Kadar se vloži prošnja za licenco Skupnosti, pristojni organi države članice sedeža najkasneje pet let po izdaji in potem vsaj vsakih pet let preverijo in potrdijo, ali cestni prevoznik izpolnjuje ali še vedno izpolnjuje pogoje, določene v členu 4(1).

2.   Pristojni organi države članice sedeža z opravljanjem vsakoletnih kontrol, ki obsegajo vsaj 20 % veljavnih potrdil, izdanih v navedeni državi članici, redno preverjajo, ali so pogoji iz člena 5(1), pod katerimi je bilo potrdilo za voznike izdano, še vedno izpolnjeni.

Člen 7

Zavrnitev izdaje ter odvzem licence Skupnosti in potrdila za voznike

1.   Če pogoji iz člena 4(1) ali tisti iz člena 5(1) niso izpolnjeni, pristojni organi države članice sedeža zavrnejo vlogo za izdajo ali podaljšanje licence Skupnosti ali potrdila za voznike z odločbo, v kateri so navedeni razlogi zavrnitve.

2.   Pristojni organi odvzamejo licenco Skupnosti ali potrdilo za voznike, če imetniki:

| a) | ne izpolnjujejo več pogojev iz člena 4(1) ali tistih iz člena 5(1), ali |
| --- | --- |

a)

ne izpolnjujejo več pogojev iz člena 4(1) ali tistih iz člena 5(1), ali

| b) | so dali napačne informacije v zvezi z vlogo za izdajo licence Skupnosti ali potrdila za voznike. |
| --- | --- |

b)

so dali napačne informacije v zvezi z vlogo za izdajo licence Skupnosti ali potrdila za voznike.

Člen 8

Tretji prevoz in napotitve delavcev

Kadar prevoznik blaga med dvema državama članicama redno, stalno in/ali sistematično opravlja prevoze v okviru tretjega prometa, lahko država članica gostiteljica zahteva izvajanje delovnih in zaposlitvenih pogojev iz člena 10
  .

Poglavje III

Kabotaža

Člen 9

Načelo

1.   Vsak cestni prevoznik, ki opravlja prevoz blaga za najem ali plačilo in je imetnik licence Skupnosti ter katerega voznik, če je državljan tretje države, ima potrdilo za voznike, je upravičen pod pogoji iz tega poglavja do opravljanja kabotaže.

2.   Cestnim prevoznikom iz odstavka 1 se dovoli opravljanje do treh kabotaž z istim vozilom po mednarodnemu prevozu iz druge države članice ali tretje države v državo članico gostiteljico, potem ko je bilo blago, prevažano v okviru dohodnega mednarodnega prevoza, dostavljeno.
  Z dovoljenjem za opravljanje kabotaž se ne domneva, da je vozilo popolnoma raztovorjeno.
  Zadnje razkladanje tovora v okviru
  kabotaž
  pred zapustitvijo države članice gostiteljice je treba izvršiti v sedmih dneh od zadnjega razkladanja v državi članici gostiteljici v okviru dohodnega mednarodnega prevoza.

3.
     
  Kabotažo je mogoče opraviti tudi v državi članici, katero mora vozilo prečkati po razkladanju v državi članici dostave v okviru mednarodnega prevoza, pod pogojem da najbližja pot vrnitve poteka prek te države članice in je opravljena v roku sedmih dni po razkladanju v državi dostave.

4.
     
  Omejitve glede števila in trajanja kabotaž se postopoma odpravijo. Dve leti po začetku veljavnosti uredbe se število kabotaž iz odstavka 2 poveča na sedem. Vse omejitve glede števila in trajanja kabotaž se odpravijo s 1. januarjem 2014.

5.   Opravljanje cestnih prevozov blaga v državi članici gostiteljici s strani cestnega prevoznika nerezidenta velja za skladno s to uredbo le, če lahko cestni prevoznik predloži jasne dokaze o mednarodnemu prevozu, med katerim je prispel v državo članico gostiteljico, ter o vsaki zaporedni kabotaži, izvedeni v navedeni državi.

Taki dokazi vključujejo Image naslednje podatke za vsak prevoz:

| a) | ime, naslov in podpis pošiljatelja; |
| --- | --- |

a)

ime, naslov in podpis pošiljatelja;

| b) | ime, naslov in podpis cestnega prevoznika; |
| --- | --- |

b)

ime, naslov in podpis cestnega prevoznika;

| c) | ime, naslov in podpis prejemnika ter, potem ko je bilo blago dostavljeno, datum dostave; |
| --- | --- |

c)

ime, naslov in podpis prejemnika ter, potem ko je bilo blago dostavljeno, datum dostave;

| d) | kraj in datum prevzema blaga ter kraj, določen za dostavo; |
| --- | --- |

d)

kraj in datum prevzema blaga ter kraj, določen za dostavo;

| e) | splošno uporabljan opis vrste blaga in načina pakiranja ter v primeru nevarnega blaga njegov splošno uveljavljen opis kot tudi število pošiljk ter njihove posebne oznake in številke; |
| --- | --- |

e)

splošno uporabljan opis vrste blaga in načina pakiranja ter v primeru nevarnega blaga njegov splošno uveljavljen opis kot tudi število pošiljk ter njihove posebne oznake in številke;

| f) | bruto težo blaga ali njegovo drugače izraženo količino; |
| --- | --- |

f)

bruto težo blaga ali njegovo drugače izraženo količino;

| g) | registrske tablice motornih vozil in priklopnikov. |
| --- | --- |

g)

registrske tablice motornih vozil in priklopnikov.

V ta namen se lahko predloži tovorni list ali drug prevozni dokument.

6.
     
  Države članice ne zahtevajo posebnih dodatnih ali podvajajočih se dokumentov, ki bi služili kot dokaz, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 5. Najpozneje do 1. januarja 2010 in v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 16(2) Komisija pripravi enoten usklajen model tovornega lista, veljaven po vsej Evropski uniji za mednarodni in domači prevoz ter kabotažo. Države članice in Komisija se obvežejo, da bodo glede na določila te uredbe uskladile določbe drugih konvencij s tretjimi državami.

7.   Vsakemu cestnemu prevozniku, ki ima pravico, da v državi članici, v kateri ima sedež, v skladu z zakonodajo te države članice opravlja cestne prevoze za najem ali plačilo, navedene v členu 1(5)(a), (b) in (c), je dovoljeno, da pod pogoji iz tega poglavja po potrebi opravlja kabotažo iste vrste ali kabotažo z vozili iz iste kategorije.

8.   V zvezi z dovoljenjem za opravljanje kabotaže v okviru načinov prevoza iz člena 1(5)(e) omejitve ne veljajo.

9.   Vsakemu podjetju, ki ima v državi članici sedeža pravico v skladu z zakonodajo te države članice opravljati cestni prevoz tovora za lastni račun, kot je opredeljeno v členu 1(5)(d), je dovoljeno opravljati kabotažo za lastni račun.

10.
     
  Določbe te uredbe državam članicam ne preprečujejo, da na svojem ozemlju dovolijo cestnim prevoznikom iz ene ali več držav članic opravljanje neomejenega števila kabotaž ali večjega števila kabotaž, kakor določa odstavek 2, brez časovnega roka za zadnje razkladanje ali s časovnim rokom, daljšim od tistega, iz odstavka 2. Dovoljenja, ki so bila izdana pred začetkom veljavnosti te uredbe, se uporabljajo še naprej. Države članice obvestijo Komisijo o obstoječih dovoljenjih in dovoljenjih, ki jih izdajo po začetku veljavnosti te uredbe.

11.
     
  Dohodni ali odhodni cestni prevoz blaga kot del kombiniranega prevoza pod pogoji, ki jih določa Direktiva 92/106/EGS, ne sodi v opredelitev pojma kabotaže.

Člen 10

Pravila, ki se uporabljajo za kabotažo

1.   Če v zakonodaji Skupnosti ni drugače določeno, za opravljanje kabotaže veljajo zakoni in drugi predpisi, ki veljajo v državi članici gostiteljici za naslednja področja:

| a) | pogoji, ki urejajo prevozno pogodbo; |
| --- | --- |

a)

pogoji, ki urejajo prevozno pogodbo;

| b) | mase in dimenzije cestnih vozil; |
| --- | --- |

b)

mase in dimenzije cestnih vozil;

| c) | zahteve v zvezi s prevozom določenih kategorij blaga, zlasti nevarnih snovi, pokvarljivih prehrambenih proizvodov, živih živali; |
| --- | --- |

c)

zahteve v zvezi s prevozom določenih kategorij blaga, zlasti nevarnih snovi, pokvarljivih prehrambenih proizvodov, živih živali;

| d) | čas vožnje in obdobja počitka; |
| --- | --- |

d)

Image

| e) | davek na dodano vrednost (DDV) na prevozne storitve: |
| --- | --- |

e)

davek na dodano vrednost (DDV) na prevozne storitve:

| f) | napotitev delavcev, kot jo določa direktiva 96/71/ES. |
| --- | --- |

f)

napotitev delavcev, kot jo določa direktiva 96/71/ES.

Mase in dimenzije cestnih vozil iz točke (b) prvega pododstavka, pri čemer lahko take mase in dimenzije, kadar je primerno, presegajo tiste, ki veljajo v državi članici ustanovitve sedeža prevoznika, vendar pod nobenim pogojem ne smejo presegati omejitev, ki jih država članica gostiteljica določi za notranji promet ali tehničnih značilnosti, ki so navedene v dokazilih iz člena 6(1) Direktive Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu
   (12).

2.   Zakoni in drugi predpisi iz odstavka 1 se uporabljajo za cestne prevoznike nerezidente pod enakimi pogoji kot so tisti, ki jih država članica določi za svoje državljane, da bi preprečili vsako diskriminacijo na podlagi državljanstva ali kraja ustanovitve sedeža.

Poglavje IV

Medsebojna pomoč, zaščitni ukrepi in kazni

Člen 11

Medsebojna pomoč

Države članice si med seboj pomagajo pri zagotavljanju spremljanja uporabe te uredbe. Informacije si izmenjujejo preko nacionalnih kontaktnih točk, vzpostavljenih na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. .../2008 [o določitvi skupnih pravil glede pogojev, ki morajo biti izpolnjeni za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika].

Člen 12

Zaščitni ukrepi

1.
     
  Po odpravi omejitev iz člena 9(3) se v primeru resnih motenj notranjega trga prevoznih storitev na določenem zemljepisnem območju, katerih vzrok je kabotaža ali poslabšanje razmer zaradi kabotaže, vsaka država članica lahko obrne na Komisijo, da bi bili sprejeti zaščitni ukrepi, in priskrbi Komisiji potrebne podatke ter jo obvesti o ukrepih, ki jih namerava sprejeti v zvezi s prevozniki rezidenti.

2.
     
  Za namene odstavka 1:

| — | „resne motnje notranjega trga prevoznih storitev na določenem zemljepisnem območju“ pomenijo nastanek težav, značilnih za ta trg, tako da povzročajo resen in morebiti trajni presežek ponudbe nad povpraševanjem, kar lahko ogrozi finančno trdnost in preživetje velikega števila cestnih prevoznikov, |
| --- | --- |

—

„resne motnje notranjega trga prevoznih storitev na določenem zemljepisnem območju“ pomenijo nastanek težav, značilnih za ta trg, tako da povzročajo resen in morebiti trajni presežek ponudbe nad povpraševanjem, kar lahko ogrozi finančno trdnost in preživetje velikega števila cestnih prevoznikov,

| — | „zemljepisno območje“ pomeni območje, ki obsega del ozemlja ali celotno ozemlje države članice ali zajema del ozemlja ali celotno ozemlje drugih držav članic. |
| --- | --- |

—

„zemljepisno območje“ pomeni območje, ki obsega del ozemlja ali celotno ozemlje države članice ali zajema del ozemlja ali celotno ozemlje drugih držav članic.

3.
     
  Komisija obravnava primer, še zlasti s pomočjo podatkov iz zadnjega četrtletja v skladu s postopkom iz člena 5 Uredbe Sveta (EGS) št. 3916/90 z dne 21. decembra 1990 o ukrepih, ki se sprejmejo v primeru krize na trgu cestnega prevoza blaga

   (13)

  in po posvetovanju s svetovalnim odborom, ustanovljenim po členu 5 te uredbe, v roku enega meseca po prejemu zahtevka države članice odloči, ali so zaščitni ukrepi potrebni, in jih sprejme, če so potrebni. Ti ukrepi lahko določajo, da je zemljepisno območje začasno izvzeto iz področja uporabe te uredbe. Ukrepi, sprejeti v skladu s tem členom, veljajo največ šest mesecev, njihov rok veljavnosti pa se lahko pod enakimi pogoji enkrat podaljša za največ šest mesecev. Komisija nemudoma obvesti države članice in Svet o odločitvah, sprejetih v skladu s tem odstavkom.

4.
     
  Če se Komisija odloči sprejeti zaščitne ukrepe v zvezi z eno ali več državami članicami, se od pristojnih organov teh držav članic zahteva, da za prevoznike rezidente sprejmejo ukrepe v enakem obsegu ter da o tem obvestijo Komisijo. Ti ukrepi veljajo najkasneje od datuma, ko začnejo veljati zaščitni ukrepi, ki jih sprejme Komisija.

5.
     
  Vsaka država članica lahko v tridesetih dneh od prejema uradnega obvestila o njej sporoči Svetu odločitev Komisije iz odstavka 3. Svet lahko v tridesetih dneh po datumu zahteve države članice ali v primeru zahtev več držav članic po datumu prve zahteve s kvalificirano večino sprejme drugačno odločitev.

Za odločitev Sveta veljajo časovne omejitve iz odstavka 3. Pristojni organi teh držav članic morajo sprejeti ukrepe z enakim učinkom za prevoznike, ki imajo sedež na njihovem državnem ozemlju; o tem obvestijo Komisijo. Če Svet v roku, določenem v prvem pododstavku ne sprejme odločitve, odločitev Komisije postane dokončna.

6.
     
  Če Komisija meni, da je za ukrepe, sprejete po odstavku 3, treba podaljšati rok veljavnosti, poda predlog Svetu, ki o tem odloča s kvalificirano večino.

Člen 13

Sankcioniranje kršitev s strani države članice sedeža

1.   V primeru resne kršitve Image zakonodaje Skupnosti o cestnem prometu, storjenih ali ugotovljenih v kateri koli državi članici, pristojni organi države članice, v kateri je sedež prevoznika, ki je storil take kršitve, izdajo opozorilo in lahko med drugim naložijo naslednje upravne kazni:

| a) | začasni ali trajni odvzem nekaterih ali vseh overjenih verodostojnih kopij licence Skupnosti; |
| --- | --- |

a)

začasni ali trajni odvzem nekaterih ali vseh overjenih verodostojnih kopij licence Skupnosti;

| b) | začasni ali trajni odvzem licence Skupnosti; |
| --- | --- |

b)

začasni ali trajni odvzem licence Skupnosti;

| c) | denarne kazni
  . |
| --- | --- |

c)

denarne kazni
  .

Te kazni se
  potem, ko je bila izdana dokončna odločba in so bila izčrpana vsa pravna sredstva, ki jih ima prevoznik,
  določijo glede na resnost kršitve Image, ki jih stori imetnik licence Skupnosti, in ob upoštevanju skupnega števila overjenih kopij navedene licence, ki jih ima prevoznik na voljo za mednarodni promet.

2.   V primeru resne kršitve Image v zvezi z vsako zlorabo potrdil za voznike, pristojni organi države članice, v kateri je sedež prevoznika, ki je storil take kršitve, naložijo ustrezne kazni, kot so:

| a) | odložitev izdaje potrdil za voznike, |
| --- | --- |

a)

odložitev izdaje potrdil za voznike,

| b) | odvzem potrdil za voznike, |
| --- | --- |

b)

odvzem potrdil za voznike,

| c) | postavljanje dodatnih pogojev za izdajo potrdil za voznike zaradi preprečitve zlorabe, |
| --- | --- |

c)

postavljanje dodatnih pogojev za izdajo potrdil za voznike zaradi preprečitve zlorabe,

| d) | začasni ali trajni odvzem nekaterih ali vseh overjenih verodostojnih kopij licence Skupnosti; |
| --- | --- |

d)

začasni ali trajni odvzem nekaterih ali vseh overjenih verodostojnih kopij licence Skupnosti;

| e) | začasni ali trajni odvzem licence Skupnosti; |
| --- | --- |

e)

začasni ali trajni odvzem licence Skupnosti;

| f) | denarne kazni. |
| --- | --- |

f)

denarne kazni.

Te kazni se določijo ob upoštevanju resnosti kršitve, ki jo je storil imetnik licence Skupnosti.

3.   
  Če je v
  primeru iz člena 14(1)

  ugotovljena resna kršitev,
  pristojni organi države članice sedeža odločijo,
  katero kazen, od opozorila do začasnega ali stalnega odvzema licence Skupnosti
  ,
  bodo naložili
  zadevnemu cestnemu prevozniku Image. Pristojnim organom države članice, 1 v kateri so bile kršitve ugotovljene, čim prej in najkasneje v treh mesecih od prejema obvestila o kršitvi sporočijo, katere od kazni, predvidenih v odstavkih 1 in 2 tega člena so bile naložene.

Če takih kazni ni bilo mogoče naložiti, navedejo razloge.

4
  .   
  Odločba o začasnem odvzemu dokumenta (licence Skupnosti, potrdila za voznike, overjene kopije) določa:

| a) | obdobje začasnega odvzema; |
| --- | --- |

a)

obdobje začasnega odvzema;

| b) | pogoje za odpravo začasnega odvzema; |
| --- | --- |

b)

pogoje za odpravo začasnega odvzema;

| c) | primere, v katerih se licenca Skupnosti trajno odvzame, ker v obdobju, določenem v skladu s točko (a), niso bili izpolnjeni pogoji, določeni v skladu s točko (b). |
| --- | --- |

c)

primere, v katerih se licenca Skupnosti trajno odvzame, ker v obdobju, določenem v skladu s točko (a), niso bili izpolnjeni pogoji, določeni v skladu s točko (b).

5.   Pristojni organi upoštevajo vsako kazen, ki je bila naložena v drugi državi članici in zagotovijo, da so sankcije, ki so bile naložene zadevnemu cestnemu prevozniku, sorazmerne s kršitvijo ali kršitvami, za katere so bile kazni naložene.

6.   Pristojni organi države članice, v kateri ima cestni prevoznik sedež, lahko v skladu s svojo domačo zakonodajo sproži postopek zoper zadevnega cestnega prevoznika pred pristojnim domačim sodiščem. Pristojni organ države članice sedeža obvesti pristojni organ države članice gostiteljice o odločitvah, sprejetih v ta namen.

7.   Države članice cestnim prevoznikom zagotovijo pravico do pravnega sredstva zoper vsako upravno kazen, ki jim je bila naložena v skladu s tem členom.

Člen 14

Sankcioniranje kršitev s strani države članice gostiteljice

1.   Če pristojni organi države članice ugotovijo resno Image
  kršitev te uredbe ali zakonodaje Skupnosti o cestnem prometu, ki se lahko pripišejo cestnemu prevozniku nerezidentu, država članica na ozemlju, 1 na katerem je bila kršitev ugotovljena, pristojnim organom države članice sedeža čim prej, vendar najkasneje v enem mesecu
  od datuma dokončne odločbe, izdane po izčrpanju vseh pravnih sredstev, dostopnih prevozniku, kateremu so bile naložene kazni
  , predloži naslednje informacije:

| a) | opis kršitve ter datum in čas, ko je bila kršitev storjena; |
| --- | --- |

a)

opis kršitve ter datum in čas, ko je bila kršitev storjena;

| b) | kategorijo, vrsto in resnost kršitve; |
| --- | --- |

b)

kategorijo, vrsto in resnost kršitve;

| c) | naložene in izvršene kazni. |
| --- | --- |

c)

naložene in izvršene kazni.

Pristojni organi države članice gostiteljice lahko od pristojnih organov države članice sedeža zahtevajo, da uvedejo upravne sankcije v skladu s členom 13.

2.   Brez vpliva na kakršen koli kazenski pregon so pristojni organi države članice gostiteljice pooblaščeni, da naložijo kazni cestnemu prevozniku nerezidentu, ki je med opravljanjem kabotaže kršil to uredbo ali domačo zakonodajo ali zakonodajo Skupnosti o cestnem prometu na njihovem ozemlju. Take kazni se naložijo na nediskriminatorni podlagi. Te kazni so lahko med drugim opozorilo ali, če gre za težko kršitev Image, začasna prepoved opravljanja kabotaže na ozemlju države članice gostiteljice, v kateri je bila kršitev storjena.

3.   Države članice cestnim prevoznikom zagotovijo pravico do pravnega sredstva zoper vsako upravno sankcijo, ki jim je bila naložena v skladu s tem členom.

Člen 15

Vnos v nacionalni register

Države članice zagotovijo, da se resne kršitve Image zakonodaje Skupnosti o cestnem prometu, ki so jih storili cestni prevozniki s sedežem na njenem ozemlju in za katere je katera koli država članica naložila kazen, ter naložene kazni

  po dokončni odločbi, izdani po izčrpanju vseh pravnih sredstev, dostopnih prevozniku,
  vnesejo v nacionalni register podjetij cestnega prevoza, ki je bil vzpostavljen v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. [ ...] [o določitvi skupnih pravil glede pogojev, ki morajo biti izpolnjeni za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika]. Vnosi v register, ki zadevajo začasni ali trajni odvzem licence Skupnosti, se v zbirki podatkov hranijo vsaj dve leti.

Poglavje V

Izvajanje

Člen 16

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 18(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu
   (14).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5a(1) do (4) in (5)(b) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok, določeni v členu 5a(3)(c), (4)(b) in Image(e) Sklepa 1999/468/ES, je en mesec.

Člen 17

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo njihovo izvajanje. Tako določene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice uradno obvestijo Komisijo o ustreznih ukrepih najkasneje v ... (15) in v najkrajšem možnem času tudi o vsaki njeni nadaljnji spremembi.

Države članice zagotovijo, da se vsi taki ukrepi uporabljajo brez diskriminacije glede državljanstva ali kraja sedeža cestnega prevoznika.

Člen 18

Poročanje

1.   Države članice do 31. januarja vsako leto obvestijo Komisijo o številu cestnih prevoznikov, ki imajo na dan 31. decembra v prejšnjem letu licence Skupnosti, in o številu overjenih verodostojnih kopij, ki ustrezajo vozilom, ki so na ta datum v obtoku.

2.   Države članice Komisijo prav tako obvestijo o številu potrdil za voznike, izdanih v prejšnjem koledarskem letu, ter o številu potrdil za voznike, ki so 31. decembra navedenega leta v obtoku.

Poglavje VI

Končne določbe

Člen 19

Razveljavitve

Uredbi (EGS) št. 881/92 in (EGS) št. 3118/93 ter Direktiva 2006/94/ES se razveljavijo.

Sklicevanja na razveljavljeni uredbi in Direktivo se štejejo za sklicevanja na to uredbo ter se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge III.

Člen 20

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od
  1. januarja 2009
  .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Image,

Za Evropski parlament

Predsednik
  Image

Za Svet

Predsednik
  Image

---

(1)  Mnenje z dne 12. marca 2008 (še ni objavljeno v UL).

1

Mnenje z dne 12. marca 2008 (še ni objavljeno v UL)

(2)  UL C [...], [...], str. [...].

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008

(4)  UL L 95, 9.4.1992, str. 1. Image.

4

(5)  UL L 279, 12.11.1993, str. 1. Image.

5

(6)  UL L 374, 27.12.2006, str. 5.

6

(7)  

  UL L 368, 17.12.1992, str. 38.

7

UL L 368, 17.12.1992, str. 38.

(8)  UL L 18, 21.1.1997, str. 1.

8

(9)  UL L [...], [...], str. [...].

9

(10)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Image.

10

(11)  UL L 33, 4.2.2006, str. 82.

11

(12)  UL L 235, 17.9.1996, str. 59.

12

(13)  

  UL L 375, 31.12.1990, str. 10.

13

UL L 375, 31.12.1990, str. 10.

(14)  UL L 370, 31.12.1985, str. 8.

14

(15)  12 mesecev od dneva začetka veljavnosti te uredbe.

15

12 mesecev od dneva začetka veljavnosti te uredbe.

PRILOGA I

EVROPSKA SKUPNOST

(a)

(Svetlo modra barva, format DIN A4, sintetični papir, 150 g/m2 ali več)

(Prva stran licence)

(Besedilo v uradnem jeziku (enem od uradnih jezikov) države članice, ki izdaja licenco)

Država, ki izdaja licenco

Razločevalni znak (1)

Ime pristojnega organa ali telesa

LICENCA št.

OVERJENA VERODOSTOJNA KOPIJA ŠT.

za mednarodni cestni prevoz blaga za najem ali plačilo

Ta licenca daje pravico (2)

do izvajanja mednarodnega cestnega prevoza blaga za najem ali plačilo na vsaki progi, za vožnje ali dele voženj, ki se izvajajo za najem ali plačilo na ozemlju Skupnosti, kot je določeno v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. .../2008 z dne ... [o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga] (3) in ob upoštevanju splošnih te pogojev licence.

Posebne opombe:

Ta licenca je veljavna od do

Izdana v , dne ...

(4)

(1) Razločevalni znaki držav članic so: (B) Belgija, (BG) Bolgarija, (CZ) Češka, (DK) Danska, (D) Nemčija, (EST) Estonija, (GR) Grčija, (ES) Španija, (F) Francija, (IRL) Irska, (I) Italija, (CY) Ciper, (LV) Latvija, (LT) Litva, (L) Luksemburg, (H) Madžarska, (MT) Malta, (NL) Nizozemska, (A) Avstrija, (PL) Poljska, (P) Portugalska, (RO) Romunija, (SLO) Slovenija, (SK) Slovaška, (FIN) Finska, (S) Švedska, (UK) Združeno kraljestvo.

(2) Ime prevoznika ali ime njegovega podjetja in polni naslov.

(3) UL L ....

(4) Podpis in žig pristojnega organa ali telesa, ki licenco izda.

(b)

(DRUGA STRAN LICENCE)

(Besedilo v uradnem jeziku (enem od uradnih jezikov) države članice, ki izdaja licenco)

Splošne določbe

Ta licenca se izda po Uredbi (ES) št. .../2008 [o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga].

Imetniku daje pravico, da opravlja mednarodni cestni prevoz blaga za najem ali plačilo na vsaki progi za vožnje ali dele voženj na ozemlju Skupnosti in, kjer je to primerno, ob izpolnjevanju pogojev, določenih v teh določbah:

— če sta odhodni in namembni kraj v dveh različnih državah članicah, s tranzitom ali brez tranzita prek ene države članice ali tretje države oziroma več držav članic ali tretjih držav,

— iz države članice v tretjo državo ali obratno, s tranzitom ali brez njega skozi eno državo članico ali tretjo državo ali več držav članic ali tretjih držav,

— med tretjimi državami s tranzitom prek ozemlja ene države članice ali več držav članic,

in prazne vožnje v zvezi s takim prevozom.

Pri prevozu iz države članice v tretjo državo in obratno ta licenca velja za tisti del vožnje, ki se izvaja na ozemlju Skupnosti. V državi članici nakladanja ali razkladanja velja le po sklenitvi potrebnega sporazuma med Skupnostjo in zadevno tretjo državo v skladu z Uredbo (ES) št. .../2008 [o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga].

Licenca se izda na ime imetnika in ni prenosljiva.

Pristojni organ države članice, ki je izdal licenco, lahko imetniku licenco odvzame predvsem:

— kadar ni izpolnil vseh pogojev za uporabo licence,

— kadar je predložil nepravilne informacije v zvezi s podatki, ki se zahtevajo za izdajo ali podaljšanje licence.

Izvirnik licence mora hraniti prevozno podjetje.

Overjeno kopijo licence je treba hraniti v vozilu (1). Kadar gre za spojeno kombinacijo vozil, je treba licenco hraniti v motornem vozilu. Licenca velja za spojeno kombinacijo vozil celo takrat, kadar priklopnik ali polpriklopnik ni registriran ali nima dovoljenja za uporabo cest v imenu imetnika licence ali če je registriran ali ima dovoljenje za uporabo cest v drugi državi članici.

Licenca mora biti predložena, kadar to zahteva pooblaščeni nadzorni uradnik.

Na ozemlju države članice mora imetnik izpolnjevati zakone in druge predpise, ki veljajo v tej državi, zlasti v zvezi s prevozom in prometom.

(1) „Vozilo“ pomeni motorno vozilo, ki je registrirano v državi članici, ali spojeno kombinacijo vozil, od katerih je vsaj motorno vozilo registrirano v državi članici, ki se uporablja izključno za prevoz blaga.

PRILOGA II

EVROPSKA SKUPNOST

(a)

(Rožnata barva – format DIN A4; sintetični papir, 150 g/m2 ali več)

(Prva stran potrdila)

(Besedilo v (enem od) uradnem(-ih) jeziku(-ov) države članice, ki izdaja potrdilo)

Razlikovalni znak države članice (1), ki izdaja potrdilo

Ime pristojnega organa ali telesa

POTRDILO ZA VOZNIKE ŠT. ...

za prevoz blaga po cesti za najem ali plačilo v okviru licence Skupnosti

(Uredba (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga] (2)

To potrdilo potrjuje, da je na podlagi dokumentov, ki jih je predložil:

(3)

naslednji voznik:

Ime in priimek:

Datum in kraj rojstva: Državljanstvo:

Vrsta in referenčna številka osebnega dokumenta:

Datum izdaje: Kraj izdaje:

Številka vozniškega dovoljenja:

Datum izdaje: Kraj izdaje:

Številka socialne varnosti:

zaposlen v skladu z zakoni ali drugimi predpisi in po potrebi v skladu s kolektivnimi pogodbami, glede na predpise, ki se uporabljajo v navedeni državi članici, o pogojih zaposlitve in poklicnega usposabljanja voznikov za opravljanje cestnih prevozov v navedeni državi:

(4)

Posebne opombe:

To potrdilo je veljavno od: do:

Izdano v: dne:

(5)

(1) Razlikovalni znaki držav članic so: (B) Belgija, (BG) Bolgarija, (CZ) Češka, (DK) Danska, (D) Nemčija, (EST) Estonija, (GR) Grčija, (E) Španija, (F) Francija, (IRL) Irska, (I) Italija, (CY) Ciper, (LV) Latvija, (LT) Litva, (L) Luksemburg, (H) Madžarska, (MT) Malta, (NL) Nizozemska, (A) Avstrija, (PL) Poljska, (P) Portugalska, (RO) Romunija, (SLO) Slovenija, (SK) Slovaška, (FIN) Finska, (S) Švedska, (UK) Združeno kraljestvo.

(2) UL L ...

(3) Ime ali naziv podjetja in polni naslov prevoznika.

(4) Ime države članice, v kateri ima sedež prevoznik.

(5) Podpis in žig pristojnega organa ali telesa izdajatelja.

(Druga stran potrdila)

(Besedilo v (enem od) uradnem(-ih) jeziku(-ov) države članice, ki izdaja potrdilo)

SPLOŠNE DOLOČBE

Potrdilo je izdano v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. .../2008 [o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga].

Potrjuje, da je navedeni voznik zaposlen v skladu z zakoni ali drugimi predpisi in po potrebi v skladu s kolektivnimi pogodbami, glede na predpise, ki se uporabljajo v navedeni državi članici, o pogojih zaposlitve in poklicnega usposabljanja voznikov za opravljanje cestnih prevozov v navedeni državi.

Potrdilo za voznike je last prevoznika, ki ga da na voljo vozniku, imenovanemu v njem, kadar voznik vozi vozilo (1), vključeno v prevoz na podlagi licence Skupnosti, ki je bilo izdana navedenemu prevozniku. Potrdilo za voznike ni prenosljivo. Potrdilo za voznike velja, dokler so izpolnjeni pogoji, pod katerimi je bilo izdano, in ga mora prevoznik nemudoma vrniti pristojnim organom, ki so ga izdali, če ti pogoji niso več izpolnjeni.

Pristojni organ države članice, ki ga je izdal, ga lahko odvzame, zlasti kadar imetnik:

— ne izpolnjuje vseh pogojev za uporabo potrdila;

— predloži napačne informacije v zvezi s podatki, ki so potrebni za izdajo ali podaljšanje potrdila;

Overjeno kopijo potrdila mora hraniti prevozniško podjetje;

Izvirnik potrdila se mora hraniti v vozilu in ga mora voznik predložiti na vsakokratno zahtevo pooblaščenega inšpektorja.

(1) „Vozilo“ pomeni motorno vozilo, ki je registrirano v državi članici, ali spojeno kombinacijo vozil, od katerih je vsaj motorno vozilo registrirano v državi članici, in se uporablja izključno za prevoz.

PRILOGA III

KORELACIJSKA TABELA

| Uredba (EGS) št. 881/92 | Uredba (EGS) št. 3118/93 | Direktiva 2006/94/ES | Ta uredba |
| --- | --- | --- | --- |
| člen 1(1) | | | člen 1(1) |
| člen 1(2) | | | člen 1(2) |
| člen 1(3) | | | člen 1(3) |
| | | | člen 1(4) novo |
| | | člen 1(1) in (2), Priloga I; člen 2 | člen 1(5) |
| | | člen 2 | člen 1(6) |
| člen 2 | | | člen 2 spremenjeno |
| člen 3(1) | | | člen 3 |
| člen 3(2) | | | člen 4(1) spremenjeno |
| člen 3(3) | | | člen 5(1) spremenjeno |
| člen 4 | | | - |
| člen 5(1) | | | člen 4(2) spremenjeno |
| člen 5(2) | | | člen 4(3) spremenjeno |
| člen 5(3) | | | člen 4(4) spremenjeno |
| | | | člen 4(5) novo |
| člen 5(4), drugi in tretji stavek sedmega odstavka druge strani Priloge I | | | člen 4(6) spremenjeno |
| člen 5(5) | | | člen 4(2) |
| člen 6(1) | | | člen 5(2) spremenjeno |
| člen 6(2) | | | člen 5(2) spremenjeno |
| člen 6(3) | | | člen 5(3) spremenjeno |
| člen 6(4) | | | člen 5(4) |
| člen 6(5) | | | člen 5(5) |
| člen 7 | | | člen 6 |
| člen 8(1) | | | člen 7(1) |
| člen 8(2) | | | člen 7(2) |
| | | | člen 8 novo |
| člen 8(3) | | | člen 13(1) spremenjeno |
| člen 8(4) | | | člen 13(2) |
| člen 9(1) | | | člen 13(7) spremenjeno |
| člen 9(2) | | | člen 13(7) spremenjeno |
| | člen 1(1) | | člen 9(1) |
| | | | člen 9(2) |
| | | | člen 9(3) novo |
| | | | člen 9(4) novo |
| | | | člen 9(5) |
| | | | člen 9(6) novo |
| | člen 1(2) | | člen 9(7) |
| | člen 1(3) | | člen 9(8) |
| | člen 1(4) | | člen 9(9) |
| | | | člen 9(10) novo |
| | člen 2 | | - |
| | člen 3 | | - |
| | člen 4 | | - |
| | člen 5 | | - |
| | člen 6(1) | | člen 10(1) spremenjeno |
| | člen 6(2) | | - |
| | člen 6(3) | | člen 10(2) |
| | člen 6(4) | | - |
| | člen 7 | | - |
| člen 10 | | | člen 18(1) spremenjeno |
| člen 11(1) | | | člen 11 spremenjeno |
| člen 11(2) | | | člen 14(1) spremenjeno |
| člen 11(3) | | | člen 13(3) spremenjeno |
| člen 11a | | | - |
| | | | člen 12 novo |
| | člen 8(1) | | člen 11 spremenjeno |
| | člen 8(2) | | člen 14(2) spremenjeno |
| | člen 8(3) | | člen 14(2) spremenjeno |
| | prvi in tretji pododstavek člena 8(4) | | - |
| | | | člen 13(4) novo |
| | drugi pododstavek člena 8(4) | | člen 13(5) spremenjeno |
| | četrti in peti pododstavek člena 8(4) | | člen 13(6) spremenjeno |
| | člen 9 | | člen 14(3) spremenjeno |
| | | | člen 15 |
| | | | člen 16 |
| | | | člen 17 |
| člen 12 | | | člen 19 |
| člen 13 | | | - |
| člen 14 | člen 10 | | - |
| | člen 11 | | - |
| člen 15 | člen 12 | | člen 20 |
| | | člen 3 | - |
| | | člen 4 | - |
| | | člen 5 | - |
| | | Priloga II, III | - |
| Priloga I | | | Priloga I |
| Priloga II | | | člen 1(5) |
| Priloga III | | | Priloga II |
| | Priloga I | | - |
| | Priloga II | | - |
| | Priloga III | | - |
| | Priloga IV | | - |

Uredba (EGS) št. 881/92

Uredba (EGS) št. 3118/93

Direktiva 2006/94/ES

Ta uredba

člen 1(1)

člen 1(1)

člen 1(2)

člen 1(2)

člen 1(3)

člen 1(3)

člen 1(4) novo

člen 1(1) in (2), Priloga I; člen 2

člen 1(5)

člen 2

člen 1(6)

člen 2

člen 2 spremenjeno

člen 3(1)

člen 3

člen 3(2)

člen 4(1) spremenjeno

člen 3(3)

člen 5(1) spremenjeno

člen 4

-

člen 5(1)

člen 4(2) spremenjeno

člen 5(2)

člen 4(3) spremenjeno

člen 5(3)

člen 4(4) spremenjeno

člen 4(5) novo

člen 5(4), drugi in tretji stavek sedmega odstavka druge strani Priloge I

člen 4(6) spremenjeno

člen 5(5)

člen 4(2)

člen 6(1)

člen 5(2) spremenjeno

člen 6(2)

člen 5(2) spremenjeno

člen 6(3)

člen 5(3) spremenjeno

člen 6(4)

člen 5(4)

člen 6(5)

člen 5(5)

člen 7

člen 6

člen 8(1)

člen 7(1)

člen 8(2)

člen 7(2)

člen 8 novo

člen 8(3)

člen 13(1) spremenjeno

člen 8(4)

člen 13(2)

člen 9(1)

člen 13(7) spremenjeno

člen 9(2)

člen 13(7) spremenjeno

člen 1(1)

člen 9(1)

člen 9(2)

člen 9(3) novo

člen 9(4) novo

člen 9(5)

člen 9(6) novo

člen 1(2)

člen 9(7)

člen 1(3)

člen 9(8)

člen 1(4)

člen 9(9)

člen 9(10) novo

člen 2

-

člen 3

-

člen 4

-

člen 5

-

člen 6(1)

člen 10(1) spremenjeno

člen 6(2)

-

člen 6(3)

člen 10(2)

člen 6(4)

-

člen 7

-

člen 10

člen 18(1) spremenjeno

člen 11(1)

člen 11 spremenjeno

člen 11(2)

člen 14(1) spremenjeno

člen 11(3)

člen 13(3) spremenjeno

člen 11a

-

člen 12 novo

člen 8(1)

člen 11 spremenjeno

člen 8(2)

člen 14(2) spremenjeno

člen 8(3)

člen 14(2) spremenjeno

prvi in tretji pododstavek člena 8(4)

-

člen 13(4) novo

drugi pododstavek člena 8(4)

člen 13(5) spremenjeno

četrti in peti pododstavek člena 8(4)

člen 13(6) spremenjeno

člen 9

člen 14(3) spremenjeno

člen 15

člen 16

člen 17

člen 12

člen 19

člen 13

-

člen 14

člen 10

-

člen 11

-

člen 15

člen 12

člen 20

člen 3

-

člen 4

-

člen 5

-

Priloga II, III

-

Priloga I

Priloga I

Priloga II

člen 1(5)

Priloga III

Priloga II

Priloga I

-

Priloga II

-

Priloga III

-

Priloga IV

-

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/215 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/215

---

Mobilne satelitske storitve (MSS) ***I

P6_TA(2008)0219

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (MSS) (KOM(2007)0480 — C6-0257/2007 — 2007/0174(COD))

(2009/C 279 E/39)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0480), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0480),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0257/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0257/2007),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0077/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0077/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

P6_TC1-COD(2007)0174

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. maja 2008 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (MSS)

(Ker je bil dosežen sporazum med Evropskim parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Odločbi št. 626/2008/ES.)

---

Četrtek, 22. maj 2008

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/216 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/216

---

Predlog spremembe proračuna št. 2/2008

P6_TA(2008)0225

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2008 za proračunsko leto 2008, Oddelek III – Komisija (9190/2008 — C6-0192/2008 — 2008/2080(BUD))

(2009/C 279 E/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 272 Pogodbe ES in člena 177 Pogodbe Euratom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 272 Pogodbe ES in člena 177 Pogodbe Euratom,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), in zlasti členov 37 in 38, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), in zlasti členov 37 in 38,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, ki je bil dokončno sprejet 13. decembra 2007 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, ki je bil dokončno sprejet 13. decembra 2007 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju predhodnega predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2008 za proračunsko leto 2008, ki ga je Komisija predložila 14. marca 2008 (KOM(2008)0150), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnega predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2008 za proračunsko leto 2008, ki ga je Komisija predložila 14. marca 2008 (KOM(2008)0150),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 2/2008, ki ga je Svet pripravil 14. maja 2008 (9190/2008 — C6-0192/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 2/2008, ki ga je Svet pripravil 14. maja 2008 (9190/2008 — C6-0192/2008),

| — | ob upoštevanju člena 69 in Priloge IV svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 69 in Priloge IV svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0188/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0188/2008),

| A. | ker predlog spremembe proračuna št. 2 k splošnemu proračunu za leto 2008 vključuje naslednje postavke:






  — | vključitev neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in Evropskega sklada za ribištvo, ki izhajajo iz zamud v prvem letu izvrševanja večletnega finančnega okvira 2007–2013. To povečuje odobritve za prevzem obveznosti v višini 378 milijonov EUR v podrazdelku 1b „Kohezija za rast in zaposlovanje“ in 393,6 milijona EUR v razdelku 2 „Ohranjanje in upravljanje naravnih virov“, |
| --- | --- | --- |

A.

ker predlog spremembe proračuna št. 2 k splošnemu proračunu za leto 2008 vključuje naslednje postavke:

—

vključitev neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in Evropskega sklada za ribištvo, ki izhajajo iz zamud v prvem letu izvrševanja večletnega finančnega okvira 2007–2013. To povečuje odobritve za prevzem obveznosti v višini 378 milijonov EUR v podrazdelku 1b „Kohezija za rast in zaposlovanje“ in 393,6 milijona EUR v razdelku 2 „Ohranjanje in upravljanje naravnih virov“,

| — | spremembe kadrovskega načrta Evropske agencije za zdravila zaradi ustanovitve „pediatričnega odbora“, |
| --- | --- |

—

spremembe kadrovskega načrta Evropske agencije za zdravila zaradi ustanovitve „pediatričnega odbora“,

| — | spremembe kadrovskega načrta Evropske agencije za pomorsko varnost, ki upoštevajo ustanovitev Evropskega centra za spremljanje in obveščanje ladij na dolge razdalje, |
| --- | --- |

—

spremembe kadrovskega načrta Evropske agencije za pomorsko varnost, ki upoštevajo ustanovitev Evropskega centra za spremljanje in obveščanje ladij na dolge razdalje,

| B. | ker je predlog spremembe proračuna št. 2/2008 namenjen uradni vključitvi teh proračunskih sprememb v proračun za leto 2008, |
| --- | --- |

B.

ker je predlog spremembe proračuna št. 2/2008 namenjen uradni vključitvi teh proračunskih sprememb v proračun za leto 2008,

| 1. | je seznanjen s predhodnim predlogom spremembe proračuna št. 2/2008; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predhodnim predlogom spremembe proračuna št. 2/2008;

| 2. | odobri nespremenjeni predlog spremembe proračuna št. 2/2008; |
| --- | --- |

2.

odobri nespremenjeni predlog spremembe proračuna št. 2/2008;

| 3. | opozarja, da je razporedil del upravnih odhodkov, povezanih s strukturnimi skladi in razvojem podeželja, v rezervo proračuna za leto 2008, da bi pospešil odobritev operativnih programov; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je razporedil del upravnih odhodkov, povezanih s strukturnimi skladi in razvojem podeželja, v rezervo proračuna za leto 2008, da bi pospešil odobritev operativnih programov;

| 4. | ugotavlja, da jih Komisija obravnava v šestmesečnem obdobju skladno s predpisi o teritorialnih operativnih programih; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da jih Komisija obravnava v šestmesečnem obdobju skladno s predpisi o teritorialnih operativnih programih;

| 5. | ugotavlja, da je leta 2007 nezadostno izvrševanje razdelkov 1b in 2 znašalo 3 525 milijonov EUR, od tega je bilo 1 491 milijonov EUR prenesenih v leto 2008, 2 034 milijonov EUR pa je treba prenesti skladno s točko 48 Medinstitucionalnega sporazuma v kasnejša leta; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je leta 2007 nezadostno izvrševanje razdelkov 1b in 2 znašalo 3 525 milijonov EUR, od tega je bilo 1 491 milijonov EUR prenesenih v leto 2008, 2 034 milijonov EUR pa je treba prenesti skladno s točko 48 Medinstitucionalnega sporazuma v kasnejša leta;

| 6. | z zadovoljstvom ugotavlja, da so bili odobreni vsi operativni programi Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

6.

z zadovoljstvom ugotavlja, da so bili odobreni vsi operativni programi Evropskega socialnega sklada;

| 7. | ugotavlja, da Komisija ni obravnavala nekaterih operativnih programov Evropskega sklada za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da Komisija ni obravnavala nekaterih operativnih programov Evropskega sklada za regionalni razvoj;

| 8. | je zaskrbljen zaradi zamud pri odobravanju operativnih programov za razvoj podeželja, ki predstavljajo eno izmed političnih prednostnih nalog Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

je zaskrbljen zaradi zamud pri odobravanju operativnih programov za razvoj podeželja, ki predstavljajo eno izmed političnih prednostnih nalog Parlamenta;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9).

(2)  UL L 71, 14.3.2008.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1. Sporazum, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2008/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 6, 10.1.2008, str. 7).

---

| 19.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 279/217 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 279/217

---

Evropska fundacija za usposabljanje (prenovitev) ***I

P6_TA(2008)0227

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje (prenovitev) (KOM(2007)0443 — C6-0243/2007 — 2007/0163(COD))

(2009/C 279 E/41)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0443), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0443),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 150 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0243/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 150 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0243/2007),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 24. januarja 2008, naslovljenega na Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve v skladu s členom 80a(3) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 24. januarja 2008, naslovljenega na Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve v skladu s členom 80a(3) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 80a in 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 80a in 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0131/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0131/2008),

| A. | ker iz mnenja posvetovalne delovne skupine pravni služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije izhaja, da zadevni predlog ne vsebuje nobene bistvene spremembe vsebine, razen tistih, ki so bile kot take opredeljene v predlogu in ker je predlog, kar se tiče določb obstoječih besedil, ki so ostale nespremenjene, omejen le na kodifikacijo le-teh, brez spreminjanja njihove vsebine, |
| --- | --- |

A.

ker iz mnenja posvetovalne delovne skupine pravni služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije izhaja, da zadevni predlog ne vsebuje nobene bistvene spremembe vsebine, razen tistih, ki so bile kot take opredeljene v predlogu in ker je predlog, kar se tiče določb obstoječih besedil, ki so ostale nespremenjene, omejen le na kodifikacijo le-teh, brez spreminjanja njihove vsebine,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spodaj spremenjen v skladu s priporočili posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spodaj spremenjen v skladu s priporočili posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P6_TC1-COD(2007)0163

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. maja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje (prenovitev)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 150 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije Image,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EGS) št. 1360/90 z dne 7. maja 1990 o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje (4) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba navedeno uredbo zaradi jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EGS) št. 1360/90 z dne 7. maja 1990 o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje (4) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba navedeno uredbo zaradi jasnosti prenoviti.

| (2) | Evropski svet, ki se je sestal v Strasbourgu 8. in 9. decembra 1989, je pozval Svet, da v začetku leta 1990 na predlog Komisije sprejme odločitve, potrebne za ustanovitev Evropske fundacije za usposabljanje za srednjo in vzhodno Evropo. Svet je v ta namen 7. maja 1990 sprejel Uredbo (EGS) št. 1360/90, s katero je bila ta fundacija ustanovljena. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet, ki se je sestal v Strasbourgu 8. in 9. decembra 1989, je pozval Svet, da v začetku leta 1990 na predlog Komisije sprejme odločitve, potrebne za ustanovitev Evropske fundacije za usposabljanje za srednjo in vzhodno Evropo. Svet je v ta namen 7. maja 1990 sprejel Uredbo (EGS) št. 1360/90, s katero je bila ta fundacija ustanovljena.

| (3) | V skladu s sklepom, ki so ga soglasno sprejeli predstavniki vlad držav članic na srečanju na ravni voditeljev držav in vlad v Bruslju 29. oktobra 1993 (5), ima Fundacija svoj sedež v Torinu v Italiji. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s sklepom, ki so ga soglasno sprejeli predstavniki vlad držav članic na srečanju na ravni voditeljev držav in vlad v Bruslju 29. oktobra 1993 (5), ima Fundacija svoj sedež v Torinu v Italiji.

| (4) | Svet je 18. decembra 1989 sprejel Uredbo (EGS) št. 3906/89 (6) o gospodarski pomoči Republiki Madžarski in Ljudski republiki Poljski, ki zagotavlja pomoč na področjih, ki vključujejo usposabljanje, v podporo procesu gospodarske in socialne reforme na Madžarskem in Poljskem. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 18. decembra 1989 sprejel Uredbo (EGS) št. 3906/89 (6) o gospodarski pomoči Republiki Madžarski in Ljudski republiki Poljski, ki zagotavlja pomoč na področjih, ki vključujejo usposabljanje, v podporo procesu gospodarske in socialne reforme na Madžarskem in Poljskem.

| (5) | Svet je

  to pomoč naknadno razširil na druge države srednje in vzhodne Evrope

  . |
| --- | --- |

(5)

Image

Image

| (6) | Svet je 27. julija 1994 sprejel Uredbo (ES) št. 2063/94 (7) o spremembi Uredbe (EGS) št. 1360/90 z namenom, da v dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje vključi države, ki prejemajo pomoč v skladu s programom TACIS

  . |
| --- | --- |

(6)

Image

| (7) | Svet je 17. julija 1998 sprejel Uredbo (ES) št. 1572/98 (8) o spremembi Uredbe (EGS) št. 1360/90 z namenom, da v dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje vključi sredozemske države nečlanice in ozemlja, ki so upravičena do finančnih in tehničnih ukrepov za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v skladu s programom MEDA. |
| --- | --- |

(7)

Svet je 17. julija 1998 sprejel Uredbo (ES) št. 1572/98 (8) o spremembi Uredbe (EGS) št. 1360/90 z namenom, da v dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje vključi sredozemske države nečlanice in ozemlja, ki so upravičena do finančnih in tehničnih ukrepov za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v skladu s programom MEDA.

| (8) | Svet je 5. decembra 2000 sprejel Uredbo (ES) št. 2666/2000 (9) o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Zvezni republiki Jugoslaviji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in spremembah Uredbe (EGS) št. 1360/90 z namenom, da v dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje vključi države Zahodnega Balkana, ki jih zajema Uredba (ES) št. 2666/2000. |
| --- | --- |

(8)

Svet je 5. decembra 2000 sprejel Uredbo (ES) št. 2666/2000 (9) o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Zvezni republiki Jugoslaviji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in spremembah Uredbe (EGS) št. 1360/90 z namenom, da v dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje vključi države Zahodnega Balkana, ki jih zajema Uredba (ES) št. 2666/2000.

| (9) | Programi zunanje pomoči, povezani z državami, ki jih zajemajo dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje, se nadomestijo z novimi instrumenti politike zunanjih odnosov, zlasti z instrumentom, vzpostavljenim z Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (10), in instrumentom, vzpostavljenim z Uredbo (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI) (11). |
| --- | --- |

(9)

Programi zunanje pomoči, povezani z državami, ki jih zajemajo dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje, se nadomestijo z novimi instrumenti politike zunanjih odnosov, zlasti z instrumentom, vzpostavljenim z Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (10), in instrumentom, vzpostavljenim z Uredbo (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI) (11).

| (10) | EU s podpiranjem razvoja
  človeškega kapitala
  v okviru politike zunanjih odnosov prispeva h gospodarskemu razvoju v teh državah z zagotavljanjem znanja, potrebnega za večjo produktivnost in zaposlovanje, ter podpira socialno kohezijo s spodbujanjem državljanske udeležbe. |
| --- | --- |

(10)

EU s podpiranjem razvoja
  človeškega kapitala
  v okviru politike zunanjih odnosov prispeva h gospodarskemu razvoju v teh državah z zagotavljanjem znanja, potrebnega za večjo produktivnost in zaposlovanje, ter podpira socialno kohezijo s spodbujanjem državljanske udeležbe.

| (11) | V okviru prizadevanj teh držav za reformo gospodarskih in družbenih struktur je razvoj
  človeškega kapitala
  bistven za doseganje dolgoročne stabilnosti in blaginje ter zlasti za doseganje socialno-gospodarskega ravnotežja. |
| --- | --- |

(11)

V okviru prizadevanj teh držav za reformo gospodarskih in družbenih struktur je razvoj
  človeškega kapitala
  bistven za doseganje dolgoročne stabilnosti in blaginje ter zlasti za doseganje socialno-gospodarskega ravnotežja.

| (12) | Evropska fundacija za usposabljanje bi lahko v okviru politike zunanjih odnosov EU odločilno prispevala k izboljšanju razvoja
  človeškega kapitala
  , zlasti izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

(12)

Evropska fundacija za usposabljanje bi lahko v okviru politike zunanjih odnosov EU odločilno prispevala k izboljšanju razvoja
  človeškega kapitala
  , zlasti izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja.

| (13) | Evropska fundacija za usposabljanje se bo zaradi svojega prispevka morala obrniti na izkušnje, pridobljene v Evropski uniji, v zvezi z izobraževanjem in usposabljanjem v okviru vseživljenjskega učenja, in njene institucije, vključene v to dejavnost. |
| --- | --- |

(13)

Evropska fundacija za usposabljanje se bo zaradi svojega prispevka morala obrniti na izkušnje, pridobljene v Evropski uniji, v zvezi z izobraževanjem in usposabljanjem v okviru vseživljenjskega učenja, in njene institucije, vključene v to dejavnost.

| (14) | V Skupnosti in tretjih državah, vključno z državami, ki jih zajemajo dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje, obstaja regionalna in/ali nacionalna, javna in/ali zasebna infrastruktura, ki se lahko pritegne k sodelovanju pri učinkovitem zagotavljanju pomoči na področju razvoja
  človeškega kapitala
  , zlasti izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

(14)

V Skupnosti in tretjih državah, vključno z državami, ki jih zajemajo dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje, obstaja regionalna in/ali nacionalna, javna in/ali zasebna infrastruktura, ki se lahko pritegne k sodelovanju pri učinkovitem zagotavljanju pomoči na področju razvoja
  človeškega kapitala
  , zlasti izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja.

| (15) | Položaj in sestava Evropske fundacije za usposabljanje morata omogočiti prožen odziv na posebne in različne potrebe posameznih držav po pomoči ter ji omogočiti izvajanje funkcij v tesnem sodelovanju z obstoječimi nacionalnimi in mednarodnimi organi. |
| --- | --- |

(15)

Položaj in sestava Evropske fundacije za usposabljanje morata omogočiti prožen odziv na posebne in različne potrebe posameznih držav po pomoči ter ji omogočiti izvajanje funkcij v tesnem sodelovanju z obstoječimi nacionalnimi in mednarodnimi organi.

| (16) | Evropska fundacija za usposabljanje bi morala biti pravna oseba in pri tem ohraniti tesen korporacijski odnos s Komisijo ter upoštevati splošno politično in operativno odgovornost Skupnosti in njenih institucij. |
| --- | --- |

(16)

Evropska fundacija za usposabljanje bi morala biti pravna oseba in pri tem ohraniti tesen korporacijski odnos s Komisijo ter upoštevati splošno politično in operativno odgovornost Skupnosti in njenih institucij.

| (17) | Evropska fundacija za usposabljanje mora biti tesno povezana z Evropskim centrom za razvoj poklicnega usposabljanja, vseevropskim programom mobilnosti v okviru univerzitetnega študija (Tempus) in vsemi drugimi programi, ki jih je uvedel Svet za zagotavljanje pomoči na področju usposabljanja za države, ki jih zajemajo njene dejavnosti. |
| --- | --- |

(17)

Evropska fundacija za usposabljanje mora biti tesno povezana z Evropskim centrom za razvoj poklicnega usposabljanja, vseevropskim programom mobilnosti v okviru univerzitetnega študija (Tempus) in vsemi drugimi programi, ki jih je uvedel Svet za zagotavljanje pomoči na področju usposabljanja za države, ki jih zajemajo njene dejavnosti.

| (18) | Evropska fundacija za usposabljanje mora biti odprta za sodelovanje z državami, ki niso članice Skupnosti ter si s Skupnostjo in državami članicami delijo obveznost zagotavljati pomoč državam, ki jih zajemajo dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje, na področju razvoja
  človeškega kapitala
  , zlasti izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja, po programih, ki bodo določeni v sporazumih med Skupnostjo in njimi. |
| --- | --- |

(18)

Evropska fundacija za usposabljanje mora biti odprta za sodelovanje z državami, ki niso članice Skupnosti ter si s Skupnostjo in državami članicami delijo obveznost zagotavljati pomoč državam, ki jih zajemajo dejavnosti Evropske fundacije za usposabljanje, na področju razvoja
  človeškega kapitala
  , zlasti izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja, po programih, ki bodo določeni v sporazumih med Skupnostjo in njimi.

| (19) | Za učinkovit
  pregled
  nad nalogami fundacije bi morali biti
  Evropski parlament,
  Komisija in
  vse
  države članice zastopane v upravnem odboru fundacije. |
| --- | --- |

(19)

Image

| (20) | Fundaciji je za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti treba dodeliti samostojni proračun, katerega prihodki so v
  prvi vrsti
  prispevki Skupnosti. Za prispevek Skupnosti in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Evropske unije je treba uporabiti proračunski postopek Skupnosti. Revizijo računovodskih izkazov mora opravljati Računsko sodišče. |
| --- | --- |

(20)

Fundaciji je za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti treba dodeliti samostojni proračun, katerega prihodki so v
  prvi vrsti
  prispevki Skupnosti. Za prispevek Skupnosti in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Evropske unije je treba uporabiti proračunski postopek Skupnosti. Revizijo računovodskih izkazov mora opravljati Računsko sodišče.

| (21) | Fundacija je organ, ki sta ga Skupnosti ustanovili v smislu člena 185(1) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (12) (v nadaljevanju „Finančna uredba“), in mora v skladu s tem sprejeti svoja finančna pravila. |
| --- | --- |

(21)

Fundacija je organ, ki sta ga Skupnosti ustanovili v smislu člena 185(1) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (12) (v nadaljevanju „Finančna uredba“), in mora v skladu s tem sprejeti svoja finančna pravila.

| (22) | Za Fundacijo se mora uporabljati Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (13). |
| --- | --- |

(22)

Za Fundacijo se mora uporabljati Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (13).

| (23) | Za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim bi se morale določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (14), za Fundacijo uporabljati brez omejitev. |
| --- | --- |

(23)

Za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim bi se morale določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (14), za Fundacijo uporabljati brez omejitev.

| (24) | Za Fundacijo bi se morala uporabljati Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (15). |
| --- | --- |

(24)

Za Fundacijo bi se morala uporabljati Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (15).

| (25) | Pri obdelavi osebnih podatkov bi se v Fundaciji morala uporabljati Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (16). |
| --- | --- |

(25)

Pri obdelavi osebnih podatkov bi se v Fundaciji morala uporabljati Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (16).

| (26) | Ker cilja te uredbe, in sicer

  pomoči tretjim državam na področju razvoja človeškega kapitala
  , države članice ne morejo zadovoljivo doseči

  in bi jih bilo zato lažje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego navedenega cilja. |
| --- | --- |

(26)

Image

| (27) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice,
  priznane
  z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti
  člen 43(2) Listine
  — |
| --- | --- |

(27)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice,
  priznane
  z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti
  člen 43(2) Listine
  —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

S to uredbo se ustanovi Evropska fundacija za usposabljanje (v nadaljnjem besedilu „Fundacija“), katere cilj je prispevati, v okviru politike zunanjih odnosov, k izboljšanju razvoja
  človeškega kapitala
  v naslednjih državah:

| (a) | državah, ki so upravičene do podpore v skladu z Uredbo

  (ES) št. 1085/2006 in nadaljnjimi povezanimi predpisi, |
| --- | --- |

(a)

Image

| (b) | državah, ki so upravičene do podpore v skladu z Uredbo (ES) št. 1638/2006 in nadaljnjimi povezanimi predpisi, |
| --- | --- |

(b)

državah, ki so upravičene do podpore v skladu z Uredbo (ES) št. 1638/2006 in nadaljnjimi povezanimi predpisi,

| (c) | drugih državah, ki jih na predlog Komisije določi upravni odbor v skladu s
  predlogom, ki ga podpirata dve tretjini njegovih članov, in z mnenjem Komisije, in so zajete v instrumentu Skupnosti ali mednarodnem sporazumu, ki vključuje element razvoja človeškega kapitala,
  ter v okviru razpoložljivih sredstev. |
| --- | --- |

(c)

drugih državah, ki jih na predlog Komisije določi upravni odbor v skladu s
  predlogom, ki ga podpirata dve tretjini njegovih članov, in z mnenjem Komisije, in so zajete v instrumentu Skupnosti ali mednarodnem sporazumu, ki vključuje element razvoja človeškega kapitala,
  ter v okviru razpoložljivih sredstev.

Države iz točk (a), (b) in (c) se v nadaljnjem besedilu imenujejo „partnerske države“.

Za namene te uredbe je „razvoj človeškega kapitala“ opredeljen kot delo, ki prispeva k vseživljenjskemu razvoju veščin in spretnosti vsakega posameznika s pomočjo izboljšanja poklicnega izobraževanja in sistemov usposabljanja.

Da bi dosegla svoj cilj, lahko Fundacija partnerskim državam zagotovi pomoč pri:

| — | olajševanju prilagajanja panožnim spremembam, zlasti s poklicnim usposabljanjem in preusposabljanjem; |
| --- | --- |

—

olajševanju prilagajanja panožnim spremembam, zlasti s poklicnim usposabljanjem in preusposabljanjem;

| — | izboljševanju začetnega in nadaljevalnega poklicnega usposabljanja zaradi lažje poklicne vključitve in ponovne vključitve v trg dela; |
| --- | --- |

—

izboljševanju začetnega in nadaljevalnega poklicnega usposabljanja zaradi lažje poklicne vključitve in ponovne vključitve v trg dela;

| — | olajševanju dostopa do poklicnega usposabljanja ter spodbujanju mobilnosti izobraževalcev in udeležencev usposabljanja, zlasti mladih; |
| --- | --- |

—

olajševanju dostopa do poklicnega usposabljanja ter spodbujanju mobilnosti izobraževalcev in udeležencev usposabljanja, zlasti mladih;

| — | spodbujanju sodelovanja pri usposabljanjih med izobraževalnimi ustanovami in podjetji; |
| --- | --- |

—

spodbujanju sodelovanja pri usposabljanjih med izobraževalnimi ustanovami in podjetji;

| — | razvijanju izmenjave informacij in izkušenj glede vprašanj, ki so skupna sistemom usposabljanja držav članic; |
| --- | --- |

—

razvijanju izmenjave informacij in izkušenj glede vprašanj, ki so skupna sistemom usposabljanja držav članic;

| — | povečevanju prilagodljivosti delavcev, zlasti s pomočjo večjega sodelovanja pri izobraževanju in usposabljanju z vidika vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

—

povečevanju prilagodljivosti delavcev, zlasti s pomočjo večjega sodelovanja pri izobraževanju in usposabljanju z vidika vseživljenjskega učenja;

| — | oblikovanju, uvajanju in izvajanju reform sistemov izobraževanja in usposabljanja, da bi razvili zaposljivost in pomembnost za trg dela. |
| --- | --- |

—

oblikovanju, uvajanju in izvajanju reform sistemov izobraževanja in usposabljanja, da bi razvili zaposljivost in pomembnost za trg dela.

Člen 2

Funkcije

Za doseganje ciljev iz člena 1 ima Fundacija v mejah pristojnosti, podeljenih upravnemu odboru, in upoštevaje splošne usmeritve na ravni Skupnosti naslednje funkcije:

| (a) | zagotavlja informacije, politično analizo in svetovanje glede vprašanj razvoja
  človeškega kapitala
  v partnerskih državah, |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja informacije, politično analizo in svetovanje glede vprašanj razvoja
  človeškega kapitala
  v partnerskih državah,

| (b) | spodbuja znanje in analizo veščin, potrebnih na nacionalnih in lokalnih trgih dela, |
| --- | --- |

(b)

spodbuja znanje in analizo veščin, potrebnih na nacionalnih in lokalnih trgih dela,

| (c) | podpira zainteresirane strani v partnerskih državah, da bi povečale zmogljivosti na področju razvoja
  človeškega kapitala
  , |
| --- | --- |

(c)

podpira zainteresirane strani v partnerskih državah, da bi povečale zmogljivosti na področju razvoja
  človeškega kapitala
  ,

| (d) | omogoča lažjo izmenjavo informacij in izkušenj med donatorji, ki sodelujejo pri reformi razvoja
  človeškega kapitala
  v partnerskih državah, |
| --- | --- |

(d)

omogoča lažjo izmenjavo informacij in izkušenj med donatorji, ki sodelujejo pri reformi razvoja
  človeškega kapitala
  v partnerskih državah,

| (e) | podpira zagotavljanje pomoči Skupnosti partnerskim državam na področju razvoja
  človeškega kapitala
  , |
| --- | --- |

(e)

podpira zagotavljanje pomoči Skupnosti partnerskim državam na področju razvoja
  človeškega kapitala
  ,

| (f) | širi informacije in spodbuja mrežno povezovanje ter izmenjavo izkušenj in dobre prakse v zvezi z vprašanji razvoja
  človeškega kapitala
  med Evropsko unijo in partnerskimi državami ter med partnerskimi državami samimi, |
| --- | --- |

(f)

širi informacije in spodbuja mrežno povezovanje ter izmenjavo izkušenj in dobre prakse v zvezi z vprašanji razvoja
  človeškega kapitala
  med Evropsko unijo in partnerskimi državami ter med partnerskimi državami samimi,

| (g) | na zahtevo Komisije prispeva k analizi skupne učinkovitosti pomoči pri usposabljanju partnerskim državam
  , |
| --- | --- |

(g)

na zahtevo Komisije prispeva k analizi skupne učinkovitosti pomoči pri usposabljanju partnerskim državam
  ,

| (h) | izvaja druge naloge, za katere se lahko v splošnem okviru te uredbe dogovorita upravni odbor in Komisija. |
| --- | --- |

(h)

izvaja druge naloge, za katere se lahko v splošnem okviru te uredbe dogovorita upravni odbor in Komisija.

Člen 3

Splošne določbe

1.   Fundacija je pravna oseba. V vseh državah članicah ima kar najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava nacionalna zakonodaja; zlasti lahko pridobiva premično in nepremično premoženje in z njim razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku. Je neprofitna organizacija.

2.   Fundacija ima sedež v Torinu, Italiji.

3.   Fundacija ob podpori Komisije sodeluje z drugimi ustreznimi institucijami Skupnosti. Fundacija sodeluje zlasti z Evropskim centrom za razvoj poklicnega usposabljanja Image v okviru skupnega letnega delovnega programa, ki je priložen letnemu delovnemu programu vsake agencije, s ciljem spodbujati sinergijo

  in komplementarnost
  med dejavnostmi obeh agencij.

4.
     
  Predstavniki socialnih partnerjev na evropski ravni, ki so že dejavni pri delu institucij Skupnosti in mednarodnih organizacij, dejavnih na področju usposabljanja, so po potrebi lahko povabljeni k sodelovanju pri delu Fundacije.

5.   Fundacija je Image predmet upravnega nadzora evropskega varuha človekovih pravic pod pogoji iz člena 195 Pogodbe.

6.   Fundacija lahko sklepa sporazume o sodelovanju z drugimi ustreznimi organi, ki so dejavni na področju razvoja
  človeškega kapitala
  v EU in mednarodno. Upravni odbor sprejema takšne sporazume na osnovi osnutka, ki ga predloži direktor po prejetju mnenja Komisije. Delovni pogoji s tem v zvezi morajo biti v skladu s pravom Skupnosti.

Člen 4

Preglednost

1.   Fundacija deluje z visoko stopnjo preglednosti in v skladu z določbami iz odstavkov 2 do 4.

2.   Fundacija
  v šestih mesecih po ustanovitvi svojega upravnega odbora
  objavi:

| (a) | svoj poslovnik in poslovnik upravnega odbora, |
| --- | --- |

(a)

svoj poslovnik in poslovnik upravnega odbora,

| (b) | svoje letno poročilo o dejavnostih. |
| --- | --- |

(b)

svoje letno poročilo o dejavnostih.

3.   Upravni odbor lahko Image pooblasti predstavnike zainteresiranih skupin, da se po potrebi kot opazovalci udeležijo sestankov organov Fundacije.

4.   Uredba (ES) št. 1049/2001 se uporablja za dokumente, ki jih hrani Fundacija.

Upravni odbor sprejme praktična pravila za uporabo te uredbe.

Člen 5

Zaupnost

1.   Brez poseganja v člen 4(4) Fundacija tretjim strankam ne sme razkrivati pridobljenih zaupnih informacij, za katere se je upravičeno zahtevala zaupna obravnava.

2.   Za člane upravnega odbora in direktorja velja obveza o zaupnosti iz člena 287 Pogodbe ES.

3.   Za informacije, ki jih je Fundacija pridobila v skladu s to uredbo, velja Uredba (ES) št. 45/2001.

Člen 6

Pravna sredstva

Proti odločitvam, ki jih sprejme Fundacija na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, se lahko vložijo pritožbe pri varuhu človekovih pravic, ali pa so lahko predmet tožbe pred Sodiščem Evropskih skupnosti, pod pogoji, določenimi v členih 195 oziroma 230 Pogodbe.

Člen 7

Upravni odbor

1.   Fundacija ima upravni odbor, ki ga
  sestavljajo predstavniki
  držav članic
  v skladu z določbami o rotaciji iz Lizbonske pogodbe v zvezi z imenovanjem komisarjev
  ,
  trije predstavniki
  Komisije
  in trije strokovnjaki, ki jih imenuje Evropski parlament. Poleg tega pa se lahko
  trije predstavniki partnerskih držav
  udeležijo sej upravnega odbora kot opazovalci
  . Predstavnike lahko nadomeščajo njihovi namestniki, ki so bili imenovani istočasno.

2.   
  Države članice in
  Komisija
  imenujejo
  svoje predstavnike
  in njihove namestnike v upravnem odboru
  .

Predstavnike partnerskih držav imenuje Komisija
  na podlagi seznama kandidatov, ki so jih predlagale te države, ter na podlagi njihovih izkušenj in strokovnega znanja s področij dela Fundacije
  .

Države članice, Evropski parlament in
  Komisija Image si
  prizadevajo doseči
  uravnoteženo zastopanost moških in žensk v upravnem odboru.

3.   Mandat predstavnikov traja pet let. Lahko so enkrat ponovno imenovani.

4.   Upravnemu odboru predseduje eden od predstavnikov Komisije. Mandat predsednika poteče s prenehanjem njegovega članstva v upravnem odboru.

5.   Upravni odbor sprejme svoj Poslovnik.

Člen 8

Pravila glasovanja in naloge predsednika

1.   Predstavniki držav članic Image
  imajo vsak po en glas v upravnem odboru.
  Predstavniki Komisije imajo en glas vsi skupaj.

Image

Za odločitve upravnega odbora se zahteva dvotretjinska večina članov odbora
  , ki lahko glasujejo
  , razen v primerih iz
  odstavkov 2 in 3
  .

2.   Upravni odbor s soglasno odločitvijo svojih članov
  , ki lahko glasujejo,
  sprejema pravila o jezikih Fundacije, pri čemer upošteva potrebo, da vsem zainteresiranim omogoči dostop do dela in sodelovanje pri delu Fundacije.

3.   Predsednik skliče upravni odbor vsaj
  enkrat
  na leto.
  Nadaljnji sestanki se lahko skličejo
  na zahtevo
  navadne
  večine članov odbora
  , ki lahko glasujejo
  .

Predsednik je odgovoren za informiranje odbora o drugih dejavnostih Skupnosti, pomembnih za njihovo delo, in o tem, kaj Komisija v naslednjem letu pričakuje v zvezi z dejavnostmi Fundacije.

Člen 9

Pristojnosti upravnega odbora

Upravni odbor ima naslednje funkcije in pristojnosti:

| (a) | imenuje in po potrebi razreši direktorja Fundacije v skladu s členom 10(5), |
| --- | --- |

(a)

imenuje in po potrebi razreši direktorja Fundacije v skladu s členom 10(5),

| (b) | izvaja disciplinski nadzor nad direktorjem, |
| --- | --- |

(b)

izvaja disciplinski nadzor nad direktorjem,

| (c) | na podlagi osnutka, ki ga predloži direktor Fundacije po prejetju mnenja Komisije, in v skladu s členom 12 sprejme letni delovni program Fundacije, |
| --- | --- |

(c)

na podlagi osnutka, ki ga predloži direktor Fundacije po prejetju mnenja Komisije, in v skladu s členom 12 sprejme letni delovni program Fundacije,

| (d) | pripravi letni načrt odhodkov in prihodkov Fundacije in ga posreduje Komisiji, |
| --- | --- |

(d)

pripravi letni načrt odhodkov in prihodkov Fundacije in ga posreduje Komisiji,

| (e) | po končanem letnem proračunskem postopku in v skladu s členom 16 sprejme končni proračun in kadrovski načrt Fundacije, |
| --- | --- |

(e)

po končanem letnem proračunskem postopku in v skladu s členom 16 sprejme končni proračun in kadrovski načrt Fundacije,

| (f) | v skladu s postopkom iz člena 13 sprejme letno poročilo o dejavnostih Fundacije in ga pošlje institucijam in državam članicam, |
| --- | --- |

(f)

v skladu s postopkom iz člena 13 sprejme letno poročilo o dejavnostih Fundacije in ga pošlje institucijam in državam članicam,

| (g) | na osnovi osnutka, ki ga po prejetju mnenja Komisije predloži direktor, sprejme poslovnik Fundacije, |
| --- | --- |

(g)

na osnovi osnutka, ki ga po prejetju mnenja Komisije predloži direktor, sprejme poslovnik Fundacije,

| (h) | na podlagi osnutka, ki ga predloži direktor po prejetju mnenja Komisije, in v skladu s členom 19 sprejme finančna pravila, ki veljajo za Fundacijo, |
| --- | --- |

(h)

na podlagi osnutka, ki ga predloži direktor po prejetju mnenja Komisije, in v skladu s členom 19 sprejme finančna pravila, ki veljajo za Fundacijo,

| (i) | sprejme postopke za uporabo Uredbe (ES) 1049/2001 v skladu s členom 4 te uredbe. |
| --- | --- |

(i)

sprejme postopke za uporabo Uredbe (ES) 1049/2001 v skladu s členom 4 te uredbe.

Člen 10

Direktor

1.   Direktorja Fundacije imenuje upravni odbor
  za obdobje petih let
  na podlagi seznama
  vsaj treh
  kandidatov, ki jih predlaga Komisija Image. Kandidate, ki jih izbere upravni odbor, Image pred njihovim imenovanjem povabijo pristojni odbori Evropskega parlamenta, da podajo izjavo in odgovorijo na vprašanja njihovih članov.

V devetih mesecih pred koncem tega obdobja Komisija izvede ocenjevanje
  na podlagi predhodne ocene zunanjih strokovnjakov, v kateri se
  zlasti oceni:

| — | delo direktorja, |
| --- | --- |

—

delo direktorja,

| — | dolžnosti in zahteve Fundacije v naslednjih letih. |
| --- | --- |

—

dolžnosti in zahteve Fundacije v naslednjih letih.

Upravni odbor lahko na predlog Komisije, ob upoštevanju poročila o oceni in zgolj v primerih, kadar dolžnosti in zahteve Fundacije to upravičujejo, enkrat podaljša mandat direktorja za največ tri leta.

Upravni odbor obvesti Evropski parlament, da namerava podaljšati direktorjev mandat. Direktorja lahko v času enega meseca pred podaljšanjem njegovega mandata povabijo pristojni odbori Evropskega parlamenta, da poda izjavo in odgovori na vprašanja njihovih članov.

Če mandat direktorja ni podaljšan, ta opravlja funkcijo do imenovanja njegovega naslednika.

2.   Direktor je imenovan na podlagi njegovih dosežkov, sposobnosti upravljanja in vodenja ter strokovnega znanja in izkušenj s področja dela Fundacije.

3.   Direktor je pravni zastopnik Fundacije.

4.   Direktor ima naslednje funkcije in pooblastila:

| (a) | na podlagi splošnih smernic, ki jih določi Komisija, pripravi letni delovni program, osnutek načrta odhodkov in prihodkov Fundacije, svoj poslovnik in poslovnik upravnega odbora, svoja finančna pravila in pravila dela upravnega odbora ter vseh začasnih delovnih skupin, ki jih sklicuje upravni odbor, |
| --- | --- |

(a)

na podlagi splošnih smernic, ki jih določi Komisija, pripravi letni delovni program, osnutek načrta odhodkov in prihodkov Fundacije, svoj poslovnik in poslovnik upravnega odbora, svoja finančna pravila in pravila dela upravnega odbora ter vseh začasnih delovnih skupin, ki jih sklicuje upravni odbor,

| (b) | se brez glasovalne pravice udeležuje sestankov upravnega odbora, |
| --- | --- |

(b)

se brez glasovalne pravice udeležuje sestankov upravnega odbora,

| (c) | izvaja odločitve upravnega odbora, |
| --- | --- |

(c)

izvaja odločitve upravnega odbora,

| (d) | izvaja letni delovni načrt Fundacije in se odziva na zahteve Komisije po pomoči, |
| --- | --- |

(d)

izvaja letni delovni načrt Fundacije in se odziva na zahteve Komisije po pomoči,

| (e) | opravlja naloge odredbodajalca v skladu s členi 33 do 42 Uredbe

  (ES, Euratom) št. 2343/2002, |
| --- | --- |

(e)

Image

| (f) | izvršuje proračun Fundacije, |
| --- | --- |

(f)

izvršuje proračun Fundacije,

| (g) | vzpostavi učinkovit sistem spremljanja, ki omogoča redno izvajanje ocenjevanja iz člena 24, in na tej podlagi pripravi osnutek letnega poročila o dejavnostih Fundacije, |
| --- | --- |

(g)

vzpostavi učinkovit sistem spremljanja, ki omogoča redno izvajanje ocenjevanja iz člena 24, in na tej podlagi pripravi osnutek letnega poročila o dejavnostih Fundacije,

| (h) | predstavi poročilo Evropskemu parlamentu, |
| --- | --- |

(h)

predstavi poročilo Evropskemu parlamentu,

| (i) | rešuje vsa vprašanja v zvezi z osebjem in predvsem izvaja pooblastila iz člena 21, |
| --- | --- |

(i)

rešuje vsa vprašanja v zvezi z osebjem in predvsem izvaja pooblastila iz člena 21,

| (j) | opredeli organizacijsko strukturo Fundacije in jo predloži v odobritev upravnemu odboru, |
| --- | --- |

(j)

opredeli organizacijsko strukturo Fundacije in jo predloži v odobritev upravnemu odboru,

| (k) | predstavlja Fundacijo pred Evropskim parlamentom in Svetom v skladu s členom 18. |
| --- | --- |

(k)

predstavlja Fundacijo pred Evropskim parlamentom in Svetom v skladu s členom 18.

5.   Direktor je za svoje dejavnosti odgovoren upravnemu odboru, ki lahko na predlog Komisije direktorja razreši pred iztekom njegovega mandata.

Člen 11

Javni interes in neodvisnost

Člani upravnega odbora in direktor delujejo v javnem interesu in neodvisno od vsakršnih zunanjih vplivov. V ta namen vsako leto sestavijo pisno izjavo o obvezi in izjavo o interesu.

Člen 12

Letni delovni program

1.   Letni delovni program mora biti skladen z vsebino, področjem uporabe in nalogami Fundacije iz členov 1 in 2 Image.

2.   Letni delovni program se sestavi v okviru štiriletnega
  večletnega delovnega programa
  v sodelovanju s službami Komisije in glede na prednostne naloge zunanjih odnosov zadevnih držav in regij
  , kot tudi glede na pridobljene izkušnje na področju izobraževanja in usposabljanja v Skupnosti
  .

3.   Projektom in dejavnostim iz letnega delovnega programa je priložena ocena potrebnih stroškov ter kadrovski načrt in načrt proračunskih sredstev.

4.   Direktor po prejetju mnenja Komisije predloži osnutek delovnega programa upravnemu odboru.

5.   Upravni odbor sprejme osnutek letnega delovnega programa za naslednje leto najkasneje do 30. novembra. Delovni program se dokončno sprejme na začetku vsakega leta.

6.   Po potrebi se lahko program med letom po enakem postopku prilagodi, da se zagotovi večja učinkovitost politike Skupnosti.

Člen 13

Letno poročilo o dejavnostih

1.   Direktor poroča upravnemu odboru o opravljanju svojih dolžnosti v obliki letnega poročila o dejavnostih.

2.   Poročilo vsebuje finančne in upravljavske informacije, ki navajajo rezultate poslovanja glede na
  letni delovni program in
  zastavljene cilje, tveganja, povezana s tem poslovanjem, uporabo zagotovljenih sredstev ter način delovanja sistema za notranji nadzor.

3.   Upravni odbor pripravi osnutek analize in ocene letnega poročila o dejavnostih za prejšnje finančno leto.

4.   Upravni odbor sprejme direktorjevo letno poročilo o dejavnostih in ga skupaj s svojimi analizami in oceno najpozneje do 15. junija posreduje
  pristojnim organom v Evropskem
  parlamentu, Svetu, Komisiji,
  Evropskem ekonomsko-socialnem
  odboru in
  Računskem
  sodišču. Poročilo se posreduje državam članicam in v vednost partnerskim državam.

5.
     
  Direktor predstavi letno poročilo o dejavnostih Fundacije pred pristojnimi odbori Evropskega parlamenta in pripravljalnimi organi Sveta.

Člen 14

Povezave z drugimi dejavnostmi Skupnosti

Komisija v sodelovanju z upravnim odborom v okviru Skupnosti in kot pomoč partnerskim državam zagotavlja skladnost in komplementarnost med delom Fundacije in drugimi dejavnostmi na ravni Skupnosti.

Člen 15

Proračun

1.   Za vsako finančno leto se pripravi predračun prihodkov in odhodkov Fundacije ter se prikaže v finančnem načrtu Fundacije, ki vključuje kadrovski načrt. Finančno leto se ujema s koledarskim.

2.   Prihodki in odhodki, prikazani v finančnem načrtu Fundacije, morajo biti uravnoteženi.

3.   Brez poseganja v druge vrste dohodkov obsega prihodek Fundacije subvencije iz splošnega proračuna Evropske unije (v nadaljnjem besedilu „splošni proračun“), plačila za opravljene storitve in financiranje iz drugih virov.

4.   Proračun vključuje tudi podrobnosti o vseh finančnih sredstvih, zagotovljenih s strani partnerskih držav za projekte, ki imajo korist od finančne pomoči Fundacije.

Člen 16

Proračunski postopek

1.   Vsako leto upravni odbor na podlagi osnutka, ki ga pripravi direktor, izdela načrt prihodkov in odhodkov Fundacije za naslednje proračunsko leto. Upravni odbor najpozneje do 31. marca ta načrt, ki vključuje osnutek kadrovskega načrta, posreduje Komisiji.

2.   Komisija pregleda načrt glede na predlagane omejitve celotnega zneska, zagotovljenega za zunanje dejavnosti, in v predhodni predlog splošnega proračuna Image vnese sredstva, ki se ji zdijo nujna za kadrovski načrt, in znesek subvencije v breme splošnega proračuna Evropske unije Image.

3.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu „proračunski organ“) pošlje načrt skupaj s predhodnim predlogom splošnega proračuna Image.

4.   Proračunski organ odobri proračunska sredstva za subvencijo Fundaciji.

Proračunski organ sprejme kadrovski načrt Fundacije.

5.   Proračun in kadrovski načrt sprejme upravni odbor. Ta sta dokončna po dokončnem sprejetju splošnega proračuna. Po potrebi se proračun in kadrovski načrt ustrezno prilagodita.

6.   Upravni odbor čim prej uradno obvesti proračunski organ o svojem namenu, da izvede kateri koli projekt, ki ima lahko znatne finančne posledice za financiranje njegovega proračuna, zlasti o projektih, ki se nanašajo na lastnino, kot je najem ali nakup stavb. O tem obvesti Komisijo.

Kadar ena izmed vej proračunskega organa obvesti, da namerava dati mnenje, to mnenje posreduje upravnemu odboru v šestih tednih od datuma obvestila o projektu.

Člen 17

Izvrševanje proračuna in nadzor

1.   Najpozneje do 1. marca po vsakem proračunskem letu računovodja Fundacije posreduje računovodji Komisije začasne računovodske izkaze skupaj s poročilom o upravljanju proračuna in finančnem poslovanju za navedeno proračunsko leto. Računovodja Komisije združi začasne računovodske izkaze institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 Finančne uredbe.

2.   Najpozneje do 31. marca po vsakem proračunskem letu računovodja Komisije posreduje začasne računovodske izkaze Fundacije Računskemu sodišču skupaj s poročilom o upravljanju proračuna in finančnem poslovanju za navedeno proračunsko leto. Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovanju za navedeno proračunsko leto se posreduje tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   Proračun Fundacije izvršuje direktor.

4.   Po prejemu pripomb Računskega sodišča o začasnih računovodskih izkazih Fundacije na podlagi člena 129 Finančne uredbe direktor pripravi končne računovodske izkaze Fundacije na lastno odgovornost in jih posreduje upravnemu odboru v mnenje.

5.   Upravni odbor da mnenje o končnih računovodskih izkazih Fundacije.

6.   Direktor najpozneje do 1. julija po vsakem proračunskem letu posreduje končne računovodske izkaze in mnenje upravnega odbora Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

7.   Končni računovodski izkazi se objavijo.

8.   Najpozneje do 30. septembra direktor Fundacije pošlje Računskemu sodišču odgovor na njegove pripombe. Navedeni odgovor pošlje tudi upravnemu odboru.

9.   Na zahtevo Evropskega parlamenta mu direktor predloži vse informacije, potrebne za nemoteno uporabo postopka potrditve računovodskih izkazov za zadevno proračunsko leto, kakor je predpisano v členu 146(3) Finančne uredbe.

10.   Na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, da Evropski parlament do 30. aprila leta N + 2 direktorju razrešnico glede izvrševanja proračuna za leto N.

11.   Direktor po potrebi ustrezno ukrepa, če tako zahtevajo ugotovitve, ki spremljajo sklep o razrešnici.

Člen 18

Evropski parlament in Svet

Evropski parlament in Svet lahko brez poseganja v zgoraj navedeni nadzor ter predvsem v proračunski postopek in razrešnico kadar koli zahtevata zaslišanje direktorja o temi, povezani z dejavnostmi Fundacije Image .

Člen 19

Finančna pravila

1.   Finančna pravila, ki se uporabljajo za Fundacijo, sprejme upravni odbor po posvetovanju s Komisijo. Ne smejo odstopati od Uredbe Image (ES, Euratom) št. 2343/2002, razen če se to posebej ne zahteva za delovanje Fundacije, in sicer s predhodnim soglasjem Komisije.

2.   Fundacija v skladu s členom 133(1) Finančne uredbe uporablja računovodska pravila, ki jih je določil računovodja Komisije, da se lahko njeni računovodski izkazi konsolidirajo z računovodskimi izkazi Komisije.

3.   Za Fundacijo se v celoti uporablja Uredbo (ES) št. 1073/1999.

4.   Fundacija
  spoštuje Medinstitucionalni sporazum
  z dne 25. maja 1999
  med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (17)

  . Upravni odbor Image sprejme potrebne ukrepe za pomoč OLAF-u pri izvedbi
  takšnih
  notranjih preiskav.

Člen 20

Privilegiji in imunitete

Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti se uporablja tudi za Fundacijo.

Člen 21

Kadrovska pravila

Položaj zaposlenih v Fundaciji ureja pravilnik, ki velja za uradnike in druge uslužbence Evropskih skupnosti.

Fundacija v zvezi s svojimi zaposlenimi izvaja pristojnosti, ki pripadajo organu za imenovanje.

Upravni odbor sporazumno s Komisijo sprejema ustrezna izvedbena pravila v skladu z ureditvijo iz člena 110 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in člena 127 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti.

Upravni odbor lahko sprejme določbe, na podlagi katerih se nacionalni strokovnjaki iz držav članic in partnerskih držav lahko napotijo v Fundacijo.

Člen 22

Odgovornost

1.   Pogodbeno odgovornost Fundacije ureja pravo, ki velja za zadevno pogodbo.

2.   V primeru nepogodbene odgovornosti pa Fundacija v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna pravnim ureditvam držav članic, nadomesti kakršno koli škodo, ki jo je povzročila Fundacija ali njeni uslužbenci pri opravljanju svojih dolžnosti.

V sporih glede vsakega takšnega nadomestila škode je pristojno Sodišče.

3.   Osebno odgovornost uslužbencev nasproti Fundaciji urejajo ustrezne določbe, ki veljajo za osebje Fundacije.

Člen 23

Sodelovanje tretjih držav

1.   Fundacija omogoča sodelovanje državam, ki niso članice Evropske skupnosti ter si s Skupnostjo in državami članicami delijo obveznost za zagotavljanje pomoči na področju
  razvoja človeškega kapitala
  partnerskim državam iz člena 1 tako, kakor je določeno v sporazumih med Skupnostjo in temi državami, po postopku iz člena 300 Pogodbe.

Sporazumi med drugim opredelijo naravo in obseg ter podrobna pravila za sodelovanje teh držav pri delu fundacije, vključno z določbami o finančnih prispevkih in uslužbencih. Takšni sporazumi tretjim državam ne morejo zagotavljati predstavnikov v upravnem odboru z glasovalno pravico ali vsebovati določb, ki niso v skladu s kadrovskimi pravili iz člena 21 Image.

2.   O sodelovanju teh držav v začasnih delovnih skupinah lahko po potrebi odloča upravni odbor, ne da bi bilo za to potrebno skleniti sporazum.

Člen 24

Ocenjevanje

1.   Fundacija v skladu s členom 25(4) Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 redno izvaja predhodna in naknadna ocenjevanja svojih dejavnosti, povezanih z visokimi odhodki. Rezultati takšnih ocenjevanj se sporočijo upravnemu odboru.

2.   Komisija po posvetovanju z upravnim odborom vsake štiri leta izvede oceno izvajanja te uredbe, rezultatov, pridobljenih od Fundacije, ter njenih delovnih metod v skladu s tukaj opredeljenimi cilji, pooblastili in nalogami. To ocenjevanje
  izvajajo zunanji izvedenci
  . Komisija rezultate ocenjevanja predstavi Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru.

3.   Fundacija sprejme vse ustrezne ukrepe za rešitev morebitnih težav v postopku ocenjevanja.

Člen 25

Pregled

Komisija na koncu ocenjevanja po potrebi predloži predlog za pregled določb te uredbe. Če Komisija ugotovi, da obstoj Fundacije glede na zastavljene cilje ni več upravičen, lahko predlaga razveljavitev te uredbe.

Člen 26

Razveljavitev

Uredbe (EGS) št. 1360/90, (ES) št. 2063/94, (ES) št. 1572/98, (ES) št. 1648/2003 in člen 16 Uredbe (ES) št. 2666/2000, kakor so navedene v Prilogi I, se razveljavijo.

Sklicevanja na razveljavljene uredbe se štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.

Člen 27

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V...

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  UL C ....

1

(2)  UL C ....

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008.

(4)  UL L 131, 23.5.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Image(ES) št. 1648/2003 Image(UL L 245, 29.9.2003, str. 22).

4

nazadnje spremenjena

(5)  UL C 323, 30.11.1993, str. 1.

5

(6)  UL L 375, 23.12.1989, str. 11.

6

(7)  UL L 216, 20.8.1994, str. 9.

7

(8)  UL L 206, 23.7.1998, str. 1.

8

(9)  UL L 306, 7.12.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2112/2005 (UL L 344, 27.12.2005, str. 23).

9

Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2112/2005 (UL L 344, 27.12.2005, str. 23).

(10)  6 UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

10

(11)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

11

(12)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9).

12

Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9).

(13)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

13

(14)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

14

(15)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

15

(16)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

16

(17)  

  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

17

UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

PRILOGA I

RAZVELJAVLJENA UREDBA IN ZAPOREDNE SPREMEMBE

Uredba Sveta (EGS) št. 1360/90 z dne 7. maja 1990

(UL L 131, 23.5.1990, str. 1)

Uredba Sveta (ES) št. 2063/94 z dne 27. julija 1994

(UL L 216, 20.8.1994, str. 9)

Uredba Sveta (ES) št. 1572/98 z dne 17. julija 1998

(UL L 206, 23.7.1998, str. 1)

Člen 16 Uredbe Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000

(UL L 306, 7.12.2000, str. 1)

Uredba Sveta (ES) št. 1648/2003 z dne 18. junija 2003

(UL L 245, 29.9.2003, str. 22)

PRILOGA II

Korelacijska tabela

| Uredba (EGS) št. 1360/90 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1, uvodno besedilo | Člen 1, uvodno besedilo |
| Člen 1, konec uvodnega besedila | – |
| Člen 1 prva do četrta alinea | – |
| Člen 1 drugi stavek | – |
| – | Člen 1, konec uvodnega besedila |
| – | Člen 1 a do c |
| – | Člen 1 drugi stavek |
| Člen 2 | – |
| Člen 3, uvodno besedilo | Člen 2, uvodno besedilo |
| Člen 3 a do g | – |
| – | Člen 2 (a) do (f) |
| Člen 3 h | Člen 2 (g) |
| Člen 4(1) | Člen 3(1) |
| – | Člen 3(2) |
| Člen 4(3) prvi stavek | Člen 3(3) prvi stavek |
| – | Člen 3(3) drugi stavek |
| Člen 4(2) | – |
| – | Člen 3(4) in (5) |
| – | Člen 4(1) do (3) |
| Člen 4a(1) | Člen 4(4) prvi pododstavek |
| Člen 4a(2) | Člen 4(4) drugi pododstavek |
| – | Člen 5 |
| Člen 4a(3) | Člen 6 |
| Člen 5(1) | Člen 7(1) |
| Člen 5(2) | Člen 7(2) prvi in drugi pododstavek |
| – | Člen 7(2) tretji in četrti pododstavek |
| Člen 5(3) | Člen 7(3) |
| Člen 5(4) prvi odstavek | Člen 7(4) prvi stavek |
| – | Člen 7(4) drugi stavek |
| Člen 5(4) drugi odstavek | Člen 7(5) |
| Člen 5(4) tretji in četrti odstavek | Člen 8(1) prvi pododstavek |
| – | Člen 8(1) drugi pododstavek |
| Člen 5(4) zadnji odstavek | Člen 8(1) zadnji pododstavek |
| Člen 5(5) in (6) | Člen 8(2) in (3) |
| Člen 5(7) do (10) | – |
| – | Člen 9 |
| Člen 6 | – |
| Člen 7(1) začetne besede | Člen 10(1) začetne besede |
| Člen 7(1) konec prvega stavka in drugi stavek | – |
| – | Člen 10(1) konec prvega stavka, drugi stavek in drugi do četrti pododstavek |
| – | Člen 10(2) |
| Člen 7(2) | Člen 10(5) prvi stavek |
| Člen 7(3) | Člen 10(3) |
| – | Člen 10(4) točke (a) do (k) |
| – | Člen 11 |
| – | Člen 12 |
| – | Člen 13 |
| Člen 8 (delno) | Člen 14 |
| Člen 9 | Člen 15 |
| Člen 10(1) | Člen 16(1) |
| – | Člen 16(2) |
| Člen 10(2) | Člen 16(3) |
| Člen 10(3) | – |
| Člen 10(4) do (6) | Člen 16(4) do (6) |
| Člen 11(1) | Člen 17(3) |
| Člen 11(2) in (3) | Člen 17(1) in (2) |
| Člen 11(4) do (10) | Člen 17(4) do (10) |
| – | Člen 17(11) |
| – | Člen 18 |
| Člen 12 | Člen 19(1) |
| – | Člen 19(2) do (4) |
| Člen 13 | Člen 20 |
| Člen 14 | Člen 21, prvi in drugi stavek ter začetne besede tretjega stavka |
| – | Člen 21, končne besede tretjega in zadnji stavek |
| Člen 15 | Člen 22 |
| Člen 16(1) | Člen 23(1), prvi odstavek in prvi stavek drugega odstavka |
| – | Člen 23(1), zadnji stavek drugega odstavka |
| Člen 16(2) | Člen 23(2) |
| – | Člen 24(1) |
| Člen 17 (partly) | Člen 24(2) |
| – | Člen 24(3) |
| Člen 18 | – |
| – | Člen 25 |
| – | Člen 26 |
| Člen 19 | Člen 27 |
| – | Priloga |

Uredba (EGS) št. 1360/90

Ta uredba

Člen 1, uvodno besedilo

Člen 1, uvodno besedilo

Člen 1, konec uvodnega besedila

–

Člen 1 prva do četrta alinea

–

Člen 1 drugi stavek

–

–

Člen 1, konec uvodnega besedila

–

Člen 1 a do c

–

Člen 1 drugi stavek

Člen 2

–

Člen 3, uvodno besedilo

Člen 2, uvodno besedilo

Člen 3 a do g

–

–

Člen 2 (a) do (f)

Člen 3 h

Člen 2 (g)

Člen 4(1)

Člen 3(1)

–

Člen 3(2)

Člen 4(3) prvi stavek

Člen 3(3) prvi stavek

–

Člen 3(3) drugi stavek

Člen 4(2)

–

–

Člen 3(4) in (5)

–

Člen 4(1) do (3)

Člen 4a(1)

Člen 4(4) prvi pododstavek

Člen 4a(2)

Člen 4(4) drugi pododstavek

–

Člen 5

Člen 4a(3)

Člen 6

Člen 5(1)

Člen 7(1)

Člen 5(2)

Člen 7(2) prvi in drugi pododstavek

–

Člen 7(2) tretji in četrti pododstavek

Člen 5(3)

Člen 7(3)

Člen 5(4) prvi odstavek

Člen 7(4) prvi stavek

–

Člen 7(4) drugi stavek

Člen 5(4) drugi odstavek

Člen 7(5)

Člen 5(4) tretji in četrti odstavek

Člen 8(1) prvi pododstavek

–

Člen 8(1) drugi pododstavek

Člen 5(4) zadnji odstavek

Člen 8(1) zadnji pododstavek

Člen 5(5) in (6)

Člen 8(2) in (3)

Člen 5(7) do (10)

–

–

Člen 9

Člen 6

–

Člen 7(1) začetne besede

Člen 10(1) začetne besede

Člen 7(1) konec prvega stavka in drugi stavek

–

–

Člen 10(1) konec prvega stavka, drugi stavek in drugi do četrti pododstavek

–

Člen 10(2)

Člen 7(2)

Člen 10(5) prvi stavek

Člen 7(3)

Člen 10(3)

–

Člen 10(4) točke (a) do (k)

–

Člen 11

–

Člen 12

–

Člen 13

Člen 8 (delno)

Člen 14

Člen 9

Člen 15

Člen 10(1)

Člen 16(1)

–

Člen 16(2)

Člen 10(2)

Člen 16(3)

Člen 10(3)

–

Člen 10(4) do (6)

Člen 16(4) do (6)

Člen 11(1)

Člen 17(3)

Člen 11(2) in (3)

Člen 17(1) in (2)

Člen 11(4) do (10)

Člen 17(4) do (10)

–

Člen 17(11)

–

Člen 18

Člen 12

Člen 19(1)

–

Člen 19(2) do (4)

Člen 13

Člen 20

Člen 14

Člen 21, prvi in drugi stavek ter začetne besede tretjega stavka

–

Člen 21, končne besede tretjega in zadnji stavek

Člen 15

Člen 22

Člen 16(1)

Člen 23(1), prvi odstavek in prvi stavek drugega odstavka

–

Člen 23(1), zadnji stavek drugega odstavka

Člen 16(2)

Člen 23(2)

–

Člen 24(1)

Člen 17 (partly)

Člen 24(2)

–

Člen 24(3)

Člen 18

–

–

Člen 25

–

Člen 26

Člen 19

Člen 27

–

Priloga

---