# Jurnalul Oficial C 315/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2009.315.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 315 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5223 decembrie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2009.315.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 315

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5223 decembrie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 315/01 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5720 – BAYERNLB/LBLUX) (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 315/01

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5720 – BAYERNLB/LBLUX) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 315/02 | Rata de schimb a monedei euro | 2 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 315/02

Rata de schimb a monedei euro

2

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisie |
| 2009/C 315/03 | Cerere de propuneri – EAC/01/10 – Programul Tineretul în acțiune 2007-2013 | 3 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2009/C 315/04 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5685 – Louis Dreyfus/Fin Lov/SBM/Mangas Gaming) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 8 |
| | ALTE ACTE |
| | Consiliu |
| 2009/C 315/05 | Notă în atenția acelor persoane, entități și organisme care au fost incluse de către Consiliu pe lista persoanelor, entităților și organismelor cărora li se aplică articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 329/2007 al Consiliului (anexa V) | 9 |
| 2009/C 315/06 | Notă în atenția acelor persoane, entități și organisme care au fost incluse de către Consiliu pe lista persoanelor, entităților și organismelor cărora li se aplică articolul 6 din Regulamentul (UE) nr. 1284/2009 al Consiliului (anexa II) | 10 |
| 2009/C 315/07 | Aviz în atenția persoanelor, grupurilor și entităților cuprinse în lista prevăzută la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului (a se vedea anexa la Regulamentul (UE) nr. 1285/2009 al Consiliului din 23 decembrie 2009) | 11 |
| | Comisie |
| 2009/C 315/08 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 12 |
| 2009/C 315/09 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 18 |
| 2009/C 315/10 | Publicarea unei cereri de anulare în temeiul articolului 12 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 26 |
| 2009/C 315/11 | Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 27 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

2009/C 315/03

Cerere de propuneri – EAC/01/10 – Programul Tineretul în acțiune 2007-2013

3

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2009/C 315/04

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5685 – Louis Dreyfus/Fin Lov/SBM/Mangas Gaming) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

8

ALTE ACTE

Consiliu

2009/C 315/05

Notă în atenția acelor persoane, entități și organisme care au fost incluse de către Consiliu pe lista persoanelor, entităților și organismelor cărora li se aplică articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 329/2007 al Consiliului (anexa V)

9

2009/C 315/06

Notă în atenția acelor persoane, entități și organisme care au fost incluse de către Consiliu pe lista persoanelor, entităților și organismelor cărora li se aplică articolul 6 din Regulamentul (UE) nr. 1284/2009 al Consiliului (anexa II)

10

2009/C 315/07

Aviz în atenția persoanelor, grupurilor și entităților cuprinse în lista prevăzută la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului (a se vedea anexa la Regulamentul (UE) nr. 1285/2009 al Consiliului din 23 decembrie 2009)

11

Comisie

2009/C 315/08

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

12

2009/C 315/09

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

18

2009/C 315/10

Publicarea unei cereri de anulare în temeiul articolului 12 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

26

2009/C 315/11

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 23.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/1

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5720 – BAYERNLB/LBLUX)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 315/01

La data de 16 decembrie 2009, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba Germană și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5720. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5720. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 23.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/2

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

22 decembrie 2009

2009/C 315/02

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4279 |
| JPY | yen japonez | 130,83 |
| DKK | coroana daneză | 7,4420 |
| GBP | lira sterlină | 0,89305 |
| SEK | coroana suedeză | 10,4295 |
| CHF | franc elvețian | 1,4987 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,3650 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,266 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 274,28 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7080 |
| PLN | zlot polonez | 4,1770 |
| RON | leu românesc nou | 4,2193 |
| TRY | lira turcească | 2,1798 |
| AUD | dolar australian | 1,6259 |
| CAD | dolar canadian | 1,5109 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,0744 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,0294 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0076 |
| KRW | won sud-coreean | 1 685,05 |
| ZAR | rand sud-african | 11,0340 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,7498 |
| HRK | kuna croată | 7,2830 |
| IDR | rupia indoneziană | 13 543,20 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9100 |
| PHP | peso Filipine | 66,389 |
| RUB | rubla rusească | 43,6041 |
| THB | baht thailandez | 47,492 |
| BRL | real brazilian | 2,5468 |
| MXN | peso mexican | 18,4699 |
| INR | rupie indiană | 66,8200 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4279

JPY

yen japonez

130,83

DKK

coroana daneză

7,4420

GBP

lira sterlină

0,89305

SEK

coroana suedeză

10,4295

CHF

franc elvețian

1,4987

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,3650

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,266

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

274,28

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7080

PLN

zlot polonez

4,1770

RON

leu românesc nou

4,2193

TRY

lira turcească

2,1798

AUD

dolar australian

1,6259

CAD

dolar canadian

1,5109

HKD

dolar Hong Kong

11,0744

NZD

dolar neozeelandez

2,0294

SGD

dolar Singapore

2,0076

KRW

won sud-coreean

1 685,05

ZAR

rand sud-african

11,0340

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,7498

HRK

kuna croată

7,2830

IDR

rupia indoneziană

13 543,20

MYR

ringgit Malaiezia

4,9100

PHP

peso Filipine

66,389

RUB

rubla rusească

43,6041

THB

baht thailandez

47,492

BRL

real brazilian

2,5468

MXN

peso mexican

18,4699

INR

rupie indiană

66,8200

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

| 23.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/3

---

CERERE DE PROPUNERI – EAC/01/10

Programul „Tineretul în acțiune” 2007-2013

2009/C 315/03

INTRODUCERE

Prezenta cerere de propuneri se bazează pe Decizia nr. 1719/2006/CE (1) a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 de instituire a programului „Tineretul în acțiune” pentru perioada 2007-2013, denumit în continuare „programul Tineretul în acțiune”. Condițiile detaliate ale prezentei cereri de propuneri figurează în Ghidul programului „Tineretul în acțiune” (2007-2013) publicat pe site-ul internet Europa (a se vedea punctul VIII). Ghidul programului constituie parte integrantă din prezenta cerere de propuneri.

I.   Obiective și priorități

Obiectivele generale expuse în decizia de instituire a programului Tineretul în acțiune sunt următoarele:

| — | promovarea cetățeniei active în rândul tinerilor, în general, și a cetățeniei lor europene, în particular; |
| --- | --- |

—

promovarea cetățeniei active în rândul tinerilor, în general, și a cetățeniei lor europene, în particular;

| — | dezvoltarea solidarității și promovarea toleranței între tineri, în special în vederea consolidării coeziunii sociale în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea solidarității și promovarea toleranței între tineri, în special în vederea consolidării coeziunii sociale în Uniunea Europeană;

| — | favorizarea înțelegerii reciproce între tinerii din diferite țări; |
| --- | --- |

—

favorizarea înțelegerii reciproce între tinerii din diferite țări;

| — | contribuția la îmbunătățirea calității sistemelor de sprijinire a activităților tinerilor și a capacității organizațiilor din cadrul societății civile în domeniul tineretului; |
| --- | --- |

—

contribuția la îmbunătățirea calității sistemelor de sprijinire a activităților tinerilor și a capacității organizațiilor din cadrul societății civile în domeniul tineretului;

| — | promovarea cooperării europene în domeniul tineretului. |
| --- | --- |

—

promovarea cooperării europene în domeniul tineretului.

Aceste obiective generale vor fi puse în aplicare la nivelul proiectului luând în considerare următoarele priorități permanente:

| — | cetățenia europeană; |
| --- | --- |

—

cetățenia europeană;

| — | participarea tinerilor; |
| --- | --- |

—

participarea tinerilor;

| — | diversitatea culturală; |
| --- | --- |

—

diversitatea culturală;

| — | incluziunea tinerilor cu mai puține oportunități. |
| --- | --- |

—

incluziunea tinerilor cu mai puține oportunități.

Pe lângă prioritățile permanente menționate anterior, prioritățile anuale din 2010 sunt următoarele:

| — | Anul european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale
  Această prioritate are scopul de a încuraja proiecte care vizează sensibilizarea tinerilor cu privire la responsabilității fiecăruia în lupta contra sărăciei și a marginalizării, precum și promovarea incluziunii grupurilor cu mai puține oportunități. Aceasta se referă, în special, la proiectele care vizează stimularea reflecției tinerilor privind prevenirea, combaterea și consecințele sărăciei; proiectele care abordează problema marginalizării și a diferitelor forme de discriminare, cum ar fi cele pe bază de gen, handicap, etnie, religie, limbă sau de imigrație. În acest context, o atenție specială se va acorda proiectelor care promovează participarea activă a: (a) tinerilor cu handicap, prin încurajarea schimburilor între tinerii cu handicap și tinerii fără handicap, precum și proiectele care vizează subiectul persoanelor cu handicap în societatea noastră; (b) tinerilor care provin din familii de migranți sau care aparțin minorităților etnice, religioase sau lingvistice. În acest context, proiectele care implică tinerii romi sunt încurajate după caz. |
| --- | --- |

—

Anul european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale

Această prioritate are scopul de a încuraja proiecte care vizează sensibilizarea tinerilor cu privire la responsabilității fiecăruia în lupta contra sărăciei și a marginalizării, precum și promovarea incluziunii grupurilor cu mai puține oportunități. Aceasta se referă, în special, la proiectele care vizează stimularea reflecției tinerilor privind prevenirea, combaterea și consecințele sărăciei; proiectele care abordează problema marginalizării și a diferitelor forme de discriminare, cum ar fi cele pe bază de gen, handicap, etnie, religie, limbă sau de imigrație. În acest context, o atenție specială se va acorda proiectelor care promovează participarea activă a: (a) tinerilor cu handicap, prin încurajarea schimburilor între tinerii cu handicap și tinerii fără handicap, precum și proiectele care vizează subiectul persoanelor cu handicap în societatea noastră; (b) tinerilor care provin din familii de migranți sau care aparțin minorităților etnice, religioase sau lingvistice. În acest context, proiectele care implică tinerii romi sunt încurajate după caz.

| — | Șomajul în rândul tinerilor și promovarea participării active a tinerilor șomeri în societate
  Această prioritate este menită să încurajeze proiecte care abordează aspectul șomajului în rândul tinerilor și care vizează stimularea participării active a tinerilor șomeri în societate. |
| --- | --- |

—

Șomajul în rândul tinerilor și promovarea participării active a tinerilor șomeri în societate

Această prioritate este menită să încurajeze proiecte care abordează aspectul șomajului în rândul tinerilor și care vizează stimularea participării active a tinerilor șomeri în societate.

| — | Sensibilizarea și mobilizarea tinerilor privind provocări globale (cum ar fi dezvoltarea durabilă, schimbările climatice, migrațiile și obiectivele de dezvoltare ale mileniului)
  Această prioritate este menită să încurajeze proiecte care vizează sensibilizarea tinerilor cu privire la rolul lor de cetățeni activi într-o lume globalizată, precum și întărirea sentimentului de solidaritate globală și a angajamentului față de problemele actuale. |
| --- | --- |

—

Sensibilizarea și mobilizarea tinerilor privind provocări globale (cum ar fi dezvoltarea durabilă, schimbările climatice, migrațiile și obiectivele de dezvoltare ale mileniului)

Această prioritate este menită să încurajeze proiecte care vizează sensibilizarea tinerilor cu privire la rolul lor de cetățeni activi într-o lume globalizată, precum și întărirea sentimentului de solidaritate globală și a angajamentului față de problemele actuale.

II.   Structura programului Tineretul în acțiune

Pentru a-și atinge obiectivele, programul Tineretul în acțiune prevede cinci acțiuni operaționale.

Prezenta cerere de propuneri privește sprijinirea următoarelor acțiuni și subacțiuni enumerate în continuare:

Acțiunea 1 – Tineret pentru Europa

| — | Subacțiunea 1.1 – Schimburile de tineri (cu o durată de până la 15 luni): Schimburile care implică tineri oferă posibilitatea grupurilor de tineri din țări diferite să se întâlnească și să învețe despre cultura celorlalți. Grupurile planifică împreună schimbul de experiență alegând o temă de interes comun. |
| --- | --- |

—

Subacțiunea 1.1 – Schimburile de tineri (cu o durată de până la 15 luni): Schimburile care implică tineri oferă posibilitatea grupurilor de tineri din țări diferite să se întâlnească și să învețe despre cultura celorlalți. Grupurile planifică împreună schimbul de experiență alegând o temă de interes comun.

| — | Subacțiunea 1.2 – Inițiative ale tinerilor (cu o durată de la 3 până la 18 luni): Această subacțiune susține proiecte de grup concepute la nivel local, regional și național. De asemenea, sprijină crearea de rețele alcătuite din proiecte similare din diferite țări, pentru a consolida dimensiunea europeană a acestora și pentru a spori cooperarea și schimburile de experiență între tineri. |
| --- | --- |

—

Subacțiunea 1.2 – Inițiative ale tinerilor (cu o durată de la 3 până la 18 luni): Această subacțiune susține proiecte de grup concepute la nivel local, regional și național. De asemenea, sprijină crearea de rețele alcătuite din proiecte similare din diferite țări, pentru a consolida dimensiunea europeană a acestora și pentru a spori cooperarea și schimburile de experiență între tineri.

| — | Subacțiunea 1.3 – Proiecte de democrație participativă (cu o durată de la 3 până la 18 luni): Această subacțiune susține participarea tinerilor la viața democratică a comunității lor locale, regionale sau naționale și la nivel internațional. |
| --- | --- |

—

Subacțiunea 1.3 – Proiecte de democrație participativă (cu o durată de la 3 până la 18 luni): Această subacțiune susține participarea tinerilor la viața democratică a comunității lor locale, regionale sau naționale și la nivel internațional.

Acțiunea 2 – Serviciul european de voluntariat

Această acțiune sprijină participarea tinerilor la diverse forme de activități de voluntariat, atât în Uniunea Europeană cât și dincolo de frontierele sale. În cadrul acestei acțiuni, tinerii iau parte individual sau în grupuri la activități voluntare fără scop lucrativ, neremunerate, care se desfășoară în altă țară decât cea în care au reședința (cu o durată de până la 24 de luni).

Acțiunea 3 – Tineretul în lume

| — | Subacțiunea 3.1 – Cooperarea cu țările vecine Uniunii Europene (cu o durată de până la 15 luni): această subacțiune sprijină proiecte cu țările vecine partenere, și anume schimburile de tineri și proiectele de formare profesională și de creare de rețele în domeniul tineretului. |
| --- | --- |

—

Subacțiunea 3.1 – Cooperarea cu țările vecine Uniunii Europene (cu o durată de până la 15 luni): această subacțiune sprijină proiecte cu țările vecine partenere, și anume schimburile de tineri și proiectele de formare profesională și de creare de rețele în domeniul tineretului.

Acțiunea 4 – Sisteme de sprijin pentru tineret

| — | Subacțiunea 4.3 – Formarea și integrarea în rețea a persoanelor care lucrează în domeniul tineretului și în organizațiile de tineret (cu o durată de la 3 până la 18 luni): această subacțiune sprijină în special schimburile de experiență, de cunoștințe specializate și de bune practici, precum și activitățile care pot facilita stabilirea de proiecte, parteneriate și rețele durabile și de înaltă calitate. |
| --- | --- |

—

Subacțiunea 4.3 – Formarea și integrarea în rețea a persoanelor care lucrează în domeniul tineretului și în organizațiile de tineret (cu o durată de la 3 până la 18 luni): această subacțiune sprijină în special schimburile de experiență, de cunoștințe specializate și de bune practici, precum și activitățile care pot facilita stabilirea de proiecte, parteneriate și rețele durabile și de înaltă calitate.

Acțiunea 5 – Sprijin pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului

| — | Subacțiunea 5.1 – Întâlniri între tineri și persoanele responsabile cu politica în domeniul tineretului (cu o durată de la 3 la 9 luni): această subacțiune sprijină cooperarea, seminariile și dialogul structurat între tineri, persoane care lucrează în domeniul tineretului și persoanele responsabile cu politica în domeniul tineretului. |
| --- | --- |

—

Subacțiunea 5.1 – Întâlniri între tineri și persoanele responsabile cu politica în domeniul tineretului (cu o durată de la 3 la 9 luni): această subacțiune sprijină cooperarea, seminariile și dialogul structurat între tineri, persoane care lucrează în domeniul tineretului și persoanele responsabile cu politica în domeniul tineretului.

III.   Candidați eligibili

Candidaturile pot fi depuse de către:

| — | organizații fără scop lucrativ sau organizații non-guvernamentale; |
| --- | --- |

—

organizații fără scop lucrativ sau organizații non-guvernamentale;

| — | organisme publice locale, regionale; |
| --- | --- |

—

organisme publice locale, regionale;

| — | grupuri informale de tineri; |
| --- | --- |

—

grupuri informale de tineri;

| — | organisme care activează la nivel european în domeniul tineretului; |
| --- | --- |

—

organisme care activează la nivel european în domeniul tineretului;

| — | organizații internaționale fără scop lucrativ; |
| --- | --- |

—

organizații internaționale fără scop lucrativ;

| — | organizații cu scop lucrativ care organizează evenimente în domeniul tineretului, sportului sau culturii. |
| --- | --- |

—

organizații cu scop lucrativ care organizează evenimente în domeniul tineretului, sportului sau culturii.

Candidații trebuie să aibă reședința legală într-o țară participantă la program sau într-o țară vecină parteneră din Balcanii de Vest.

Cu toate acestea, anumite acțiuni ale programului se adresează unei game mai limitate de promotori. Eligibilitatea promotorilor candidați este, prin urmare, definită în Ghidul programului în mod specific pentru fiecare acțiune/subacțiune.

IV.   Țări eligibile

Programul este deschis participării următoarelor țări:

| (a) | statele membre ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(a)

statele membre ale Uniunii Europene;

| (b) | statele AELS care sunt parte la Acordul SEE, în conformitate cu dispozițiile acordului menționat (Islanda, Lichtenstein și Norvegia); |
| --- | --- |

(b)

statele AELS care sunt parte la Acordul SEE, în conformitate cu dispozițiile acordului menționat (Islanda, Lichtenstein și Norvegia);

| (c) | țările candidate care beneficiază de o strategie de preaderare, în conformitate cu principiile generale și cu termenii și condițiile generale stabilite prin acordurile-cadru încheiate cu aceste țări cu privire la participarea la programele comunitare (Turcia); |
| --- | --- |

(c)

țările candidate care beneficiază de o strategie de preaderare, în conformitate cu principiile generale și cu termenii și condițiile generale stabilite prin acordurile-cadru încheiate cu aceste țări cu privire la participarea la programele comunitare (Turcia);

| (d) | țările terțe care au semnat acorduri relevante în domeniul tineretului cu Comunitatea. |
| --- | --- |

(d)

țările terțe care au semnat acorduri relevante în domeniul tineretului cu Comunitatea.

Cu toate acestea, anumite acțiuni ale programului se adresează unei game mai limitate de țări. Eligibilitatea țărilor este, prin urmare, definită în Ghidul programului în mod specific pentru fiecare acțiune/subacțiune.

V.   Criterii de atribuire

| (i) | subacțiunile 1.1, 1.2, 3.1, 4.3 și acțiunea 2:






  — | relevanța pentru obiectivele și prioritățile programului (30 %); |
| --- | --- | --- |

(i)

subacțiunile 1.1, 1.2, 3.1, 4.3 și acțiunea 2:

—

relevanța pentru obiectivele și prioritățile programului (30 %);

| — | calitatea proiectului și a metodelor propuse (50 %); |
| --- | --- |

—

calitatea proiectului și a metodelor propuse (50 %);

| — | profilul participanților și al promotorilor (20 %); |
| --- | --- |

—

profilul participanților și al promotorilor (20 %);

| (ii) | subacțiunea 1.3:






  — | relevanța pentru obiectivele și prioritățile programului (30 %); |
| --- | --- | --- |

(ii)

subacțiunea 1.3:

—

relevanța pentru obiectivele și prioritățile programului (30 %);

| — | calitatea conceptului tematic (20 %); |
| --- | --- |

—

calitatea conceptului tematic (20 %);

| — | calitatea proiectului și a metodelor propuse (30 %); |
| --- | --- |

—

calitatea proiectului și a metodelor propuse (30 %);

| — | profilul și numărul participanților și al promotorilor (20 %); |
| --- | --- |

—

profilul și numărul participanților și al promotorilor (20 %);

| (iii) | subacțiunea 5.1:






  — | relevanța pentru obiectivele și prioritățile programului (20 %); |
| --- | --- | --- |

(iii)

subacțiunea 5.1:

—

relevanța pentru obiectivele și prioritățile programului (20 %);

| — | relevanța pentru obiectivele politicii UE privind tineretul (20 %); |
| --- | --- |

—

relevanța pentru obiectivele politicii UE privind tineretul (20 %);

| — | calitatea proiectului și a metodelor propuse (40 %); |
| --- | --- |

—

calitatea proiectului și a metodelor propuse (40 %);

| — | profilul și numărul participanților și al promotorilor (20 %). |
| --- | --- |

—

profilul și numărul participanților și al promotorilor (20 %).

VI.   Buget și durată

Programul are un buget general de 885 milioane EUR pentru perioada 2007-2013. Bugetul anual este condiționat de decizia autorităților bugetare.

Buget prevăzut în 2010 pentru următoarele acțiuni și subacțiuni:

| Subacțiunea 1.1 | Schimburi de tineri | 28 826 417 |
| --- | --- | --- |
| Subacțiunea 1.2 | Inițiative ale tinerilor | 10 271 681 |
| Subacțiunea 1.3 | Proiecte ale tineretului pentru democrație | 6 423 262 |
| Acțiunea 2 | Serviciul european de voluntariat | 43 055 567 |
| Subacțiunea 3.1 | Cooperarea cu țările vecine ale Uniunii Europene | 8 206 160 |
| Subacțiunea 4.3 | Formarea și integrarea în rețea a persoanelor care lucrează în domeniul tineretului și în organizațiile de tineret | 14 029 397 |
| Subacțiunea 5.1 | Întâlniri între tineri și persoanele responsabile cu politica în domeniul tineretului | 4 507 356 |

Subacțiunea 1.1

Schimburi de tineri

28 826 417

Subacțiunea 1.2

Inițiative ale tinerilor

10 271 681

Subacțiunea 1.3

Proiecte ale tineretului pentru democrație

6 423 262

Acțiunea 2

Serviciul european de voluntariat

43 055 567

Subacțiunea 3.1

Cooperarea cu țările vecine ale Uniunii Europene

8 206 160

Subacțiunea 4.3

Formarea și integrarea în rețea a persoanelor care lucrează în domeniul tineretului și în organizațiile de tineret

14 029 397

Subacțiunea 5.1

Întâlniri între tineri și persoanele responsabile cu politica în domeniul tineretului

4 507 356

VII.   Termene-limită pentru depunerea cererilor

Cererea trebuie depusă în termenul-limită corespunzător datei de începere a proiectului. Pentru proiectele depuse la agențiile naționale există cinci termene-limită pentru depunerea cererilor pe an:

| Proiecte care încep între | Termen-limită pentru depunerea cererilor |
| --- | --- |
| 1 mai și 30 septembrie | 1 februarie |
| 1 iulie și 30 noiembrie | 1 aprilie |
| 1 septembrie și 31 ianuarie | 1 iunie |
| 1 decembrie și 30 aprilie | 1 septembrie |
| 1 februarie și 31 iulie | 1 noiembrie |

Proiecte care încep între

Termen-limită pentru depunerea cererilor

1 mai și 30 septembrie

1 februarie

1 iulie și 30 noiembrie

1 aprilie

1 septembrie și 31 ianuarie

1 iunie

1 decembrie și 30 aprilie

1 septembrie

1 februarie și 31 iulie

1 noiembrie

Pentru proiectele depuse la Agenția Executivă există trei termene-limită pentru depunerea cererilor pe an:

| Proiecte care încep între | Termen-limită pentru depunerea cererilor |
| --- | --- |
| 1 august și 31 decembrie | 1 februarie |
| 1 decembrie și 30 aprilie | 1 iunie |
| 1 martie și 31 iulie | 1 septembrie |

Proiecte care încep între

Termen-limită pentru depunerea cererilor

1 august și 31 decembrie

1 februarie

1 decembrie și 30 aprilie

1 iunie

1 martie și 31 iulie

1 septembrie

VIII.   Informații suplimentare

Se pot obține informații suplimentare din Ghidul programului „Tineretul în acțiune” disponibil pe următoarele site-uri internet:

http://ec.europa.eu/youth

http://eacea.ec.europa.eu/youth/index_en.htm

---

(1)  JO L 327, 24.11.2006, p. 30.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 23.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/8

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5685 – Louis Dreyfus/Fin Lov/SBM/Mangas Gaming)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 315/04

| 1. | La data de 14 decembrie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Louis Dreyfus S.A.S („LD”, Franța), Financières Lov S.A.S.(„Fin Lov”, Franța) și la Société Anonyme des Bains de Mer et du Cercle des Etrangers à Monaco („SBM”, Monaco) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulament, controlul în comun asupra întreprinderii Mangas Gaming S.A.S. („MG”, Franța), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 14 decembrie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Louis Dreyfus S.A.S („LD”, Franța), Financières Lov S.A.S.(„Fin Lov”, Franța) și la Société Anonyme des Bains de Mer et du Cercle des Etrangers à Monaco („SBM”, Monaco) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulament, controlul în comun asupra întreprinderii Mangas Gaming S.A.S. („MG”, Franța), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | LD își desfășoară activitatea în sectorul comerțului cu cereale și cu materii prime (orez, zahăr, etanol, cafea, bumbac, citrice, plante oleaginoase etc.) și în sectoarele energetic și imobiliar, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

LD își desfășoară activitatea în sectorul comerțului cu cereale și cu materii prime (orez, zahăr, etanol, cafea, bumbac, citrice, plante oleaginoase etc.) și în sectoarele energetic și imobiliar,

| — | Fin Lov o societate holding integrată în Lov Group. Lov Group este prezent, în principal, în sectorul producției audiovizuale, în sectorul hotelier, al jocurilor online (prin intermediul MG), în sectorul energetic și în cel al producției muzicale online, |
| --- | --- |

—

Fin Lov o societate holding integrată în Lov Group. Lov Group este prezent, în principal, în sectorul producției audiovizuale, în sectorul hotelier, al jocurilor online (prin intermediul MG), în sectorul energetic și în cel al producției muzicale online,

| — | SBM își desfășoară activitatea în sectorul hotelier, în sectorul serviciilor de catering, al cazinourilor și în sectorul imobiliar. Această întreprindere își desfășoară activitatea în sectorul jocurilor online prin participarea în cadrul MG, |
| --- | --- |

—

SBM își desfășoară activitatea în sectorul hotelier, în sectorul serviciilor de catering, al cazinourilor și în sectorul imobiliar. Această întreprindere își desfășoară activitatea în sectorul jocurilor online prin participarea în cadrul MG,

| — | MG își desfășoară activitatea în sectorul jocurilor online. |
| --- | --- |

—

MG își desfășoară activitatea în sectorul jocurilor online.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301 sau 22967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5685 – Louis Dreyfus/Fin Lov/SBM/Mangas Gaming, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301 sau 22967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5685 – Louis Dreyfus/Fin Lov/SBM/Mangas Gaming, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

ALTE ACTE

Consiliu

| 23.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/9

---

Notă în atenția acelor persoane, entități și organisme care au fost incluse de către Consiliu pe lista persoanelor, entităților și organismelor cărora li se aplică articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 329/2007 al Consiliului (anexa V)

2009/C 315/05

Următoarele informații sunt aduse în atenția persoanelor, entităților și organismelor care figurează în anexa V la Regulamentul (CE) nr. 329/2007 al Consiliului din 27 martie 2007 (1).

Consiliul Uniunii Europene a stabilit că persoanele, entitățile și organismele care figurează pe lista menționată anterior îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 329/2007 din 27 martie 2007 privind măsuri restrictive împotriva Republicii Populare Democrate Coreene și au fost, prin urmare, incluse în anexa V la regulamentul respectiv. Regulamentul citat prevede ca toate fondurile, alte active financiare și resurse economice aparținând persoanelor, entităților sau organismelor respective să fie înghețate, precum și ca niciun fond și niciun alt activ financiar sau resursă economică să nu fie puse la dispoziția acestor persoane, entități sau organisme sau utilizate în beneficiul acestora în mod direct sau indirect.

Se atrage atenția persoanelor, entităților și organismelor în cauză asupra posibilității de a depune o cerere adresată autorităților competente din statele membre în cauză, conform indicațiilor de pe site-urile web care figurează în anexa III la regulament, pentru a obține autorizația de a utiliza fonduri înghețate pentru nevoi de bază sau plăți specifice (în conformitate cu articolele 7 și 8 din regulament).

Persoanele, entitățile sau organismele implicate pot depune o cerere adresată Consiliului, împreună cu documentația doveditoare, solicitând reanalizarea deciziei de a fi incluse pe lista menționată anterior.

Orice cerere de acest fel trebuie trimisă la următoarea adresă:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| Rue de la Loi 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

Rue de la Loi 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Se atrage, de asemenea, atenția persoanelor, entităților și organismelor vizate asupra posibilității de a contesta regulamentul Consiliului în fața Tribunalului Uniunii Europene, în condițiile prevăzute la articolul 263 alineatele (4) și (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

---

(1)  JO L 88, 29.3.2007, p. 1.

---

| 23.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/10

---

Notă în atenția acelor persoane, entități și organisme care au fost incluse de către Consiliu pe lista persoanelor, entităților și organismelor cărora li se aplică articolul 6 din Regulamentul (UE) nr. 1284/2009 al Consiliului (anexa II)

2009/C 315/06

Următoarele informații sunt aduse în atenția persoanelor, entităților și organismelor care figurează în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1284/2009 al Consiliului din decembrie 2009 (1).

Consiliul Uniunii Europene a stabilit că persoanele, entitățile și organismele care figurează pe lista sus-menționată îndeplinesc criteriile prevăzute în articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1284/2009 al Consiliului din decembrie 2009 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva Republicii Guineea, și, prin urmare, au fost incluse, în anexa II la respectivul regulament. Regulamentul prevede înghețarea tuturor fondurilor, a altor active financiare și resurse economice aparținând persoanelor, entităților sau organismelor în cauză, și faptul că niciun fond, alt activ financiar sau resursă economică nu poate fi pusă la dispoziția acestora, în mod direct sau indirect.

Se atrage atenția persoanelor, entităților și organismelor în cauză privind posibilitatea de a depune o cerere adresată autorităților competente din statele membre în cauză, conform indicațiilor de pe site-urile web care figurează în anexa III la regulament, pentru a obține autorizația de a utiliza fonduri înghețate pentru nevoi de bază sau plăți specifice (în conformitate cu articolele 8, 9 și 10 din regulament).

Persoanele, entitățile sau organismele implicate pot depune o cerere adresată Consiliului, împreună cu documentația doveditoare, solicitând reanalizarea deciziei de a fi incluse pe lista sus-menționată.

Orice cerere de acest fel trebuie trimisă la următoarea adresă:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| Rue de la Loi 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

Rue de la Loi 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Se atrage, de asemenea, atenția persoanelor, entităților și organismelor în cauză cu privire la posibilitatea de a contesta Regulamentul Consiliului în fața Tribunalului Uniunii Europene, în conformitate cu condițiile stabilite prin articolul 263 alineatele (4) și (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

---

(1)  JO L 346, 23.12.2009.

---

| 23.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/11

---

Aviz în atenția persoanelor, grupurilor și entităților cuprinse în lista prevăzută la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului

(a se vedea anexa la Regulamentul (UE) nr. 1285/2009 al Consiliului din 23 decembrie 2009)

2009/C 315/07

Următoarele informații se supun atenției persoanelor, grupurilor și entităților cuprinse în lista prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 1285/2009 al Consiliului din 23 decembrie 2009 (1).

Consiliul Uniunii Europene a stabilit că motivele pentru includerea persoanelor, grupurilor și entităților cuprinse în lista sus-menționată de persoane, grupuri și entități care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 al Consiliului din 27 decembrie 2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului (2) își păstrează valabilitatea. Prin urmare, Consiliul a hotărât să mențină acele persoane, grupuri și entități pe listă.

Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 prevede înghețarea tuturor fondurilor, a altor active financiare și resurse economice aparținând persoanelor, grupurilor și entităților în cauză și că niciun fond, alte active financiare sau resurse economice nu pot fi puse la dispoziția acestora, în mod direct sau indirect.

Se atrage atenția persoanelor, grupurilor și entităților vizate asupra posibilității de a adresa o cerere autorităților competente din statul membru (statele membre) în cauză, astfel cum figurează în anexa la regulament, pentru a obține autorizarea de a utiliza fondurile înghețate pentru nevoi de bază sau plăți specifice, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din regulamentul menționat. Lista actualizată a autorităților competente poate fi consultată la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

Persoanele, grupurile și entitățile vizate pot adresa Consiliului o cerere pentru a obține expunerea de motive privind menținerea acestora pe lista sus-menționată (cu excepția cazului în care expunerea de motive le-a fost deja comunicată), la următoarea adresă:

| Council of the European Union |
| --- |
| (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

(Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Persoanele, grupurile și entitățile vizate pot adresa Consiliului, în orice moment, o cerere, însoțită de orice documente justificative, pentru reanalizarea deciziei de includere și menținere a acestora pe listă, la adresa sus-menționată. Cererile vor fi analizate după primire. În acest sens, se atrage atenția persoanelor, grupurilor și entităților vizate asupra efectuării de revizuiri periodice ale listei de către Consiliu, în conformitate cu articolul 1 alineatul (6) din Poziția comună 2001/931/PESC. Pentru ca cererile respective să fie luate în considerare în cadrul următoarei revizuiri, acestea trebuie înaintate în termen de două luni de la data publicării prezentului aviz.

Se atrage, de asemenea, atenția persoanelor, grupurilor și entităților vizate asupra posibilității de a contesta regulamentul Consiliului în fața Tribunalului Uniunii Europene, în condițiile prevăzute la articolul 263 alineatele (4) și (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

---

(1)  JO L 346, 23.12.2009.

(2)  JO L 344, 28.12.2001, p. 70.

---

Comisie

| 23.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/12

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2009/C 315/08

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului. Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„SAUCISSE DE MORTEAU” sau „JESUS DE MORTEAU”

NR. CE: FR-PGI-0005-0556-26.09.2006

IGP ( X ) AOP ( )

1.   Denumire:

„Saucisse de Morteau” sau „Jésus de Morteau”

2.   Statul membru sau țara terță:

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 1.2. | Produse din carne (fierte, afumate, sărate etc.) |
| --- | --- |

Clasa 1.2.

Produse din carne (fierte, afumate, sărate etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

„Saucisse de Morteau” este un cârnat drept de formă cilindrică, regulată și cu un diametru de minimum 40 mm (diametrul de umplere a intestinului), produs din carne de porc. Pentru obținerea produsului „Saucisse de Morteau” se umplu intestine naturale și incolore de porc (segmente de intestin gros). Intestinul se închide la un capăt cu un bețigaș de lemn, iar la cealaltă extremitate se leagă cu fire naturale.

Jésus de Morteau este un mod prezentare special a produsului „Saucisse de Morteau”, acest cârnat drept de formă cilindrică fiind mai puțin regulat și având un diametru de minimum 65 mm (diametrul de umplere a intestinului). Pentru obținerea produsului Jésus de Morteau se umplu, de asemenea, intestine naturale și incolore de porc (segmente de intestin gros). În cazul în care se utilizează cecul, nu este neapărat nevoie de bețigașul de lemn, cecul fiind închis natural la una dintre extremități.

Cârnații „Saucisse de Morteau” și „Jésus de Morteau” pot prezenta, prin urmare, caracteristici fizice variabile, având în vedere diversitatea intestinelor utilizate. După preparare prin tratare termică, secțiunea în produsele „Saucisse” și „Jésus” prezintă un amestec de carne tocată mare, dar omogen, cu un aspect compact și închegat.

Afumarea cârnaților „Saucisse de Morteau” și „Jésus de Morteau” le conferă acestora o culoare specifică de chihlimbar, între brun și auriu. Cu toate acestea, culoarea nu este omogenă pe întreg produsul. Produsele „Saucisse de Morteau” și „Jésus de Morteau” sunt preparate pe bază de amestec de carne macră de porc și grăsime solidă, tocate în bucăți mari și amestecate. Astfel, prin intestinul transparent se pot vedea pete mai închise, care corespund cărnii macre, și pete mai deschise, care corespund slăninii. Consistența cârnaților „Saucisse de Morteau” sau „Jésus de Morteau” se caracterizează prin fermitate la atingere.

Aroma de fum este una dintre caracteristicile principale ale cârnaților „Saucisse de Morteau” și „Jésus de Morteau”, obținându-se datorită rumegușului și lemnului de rășinoase, precum și ritmului lent de afumare. În cazul produsului crud, această aromă este în mod clar prezentă. În cazul produsului tratat termic, la degustare, savoarea de afumat este echilibrată și persistentă, fără a fi acidă sau aspră. Produsele „Saucisse de Morteau” și „Jésus de Morteau” au, de asemenea, un gust pregnant de carne, prezentând un conținut echilibrat de apă și de grăsime.

Textura cârnaților „Saucisse de Morteau” și „Jésus de Morteau” tratați termic se caracterizează prin frăgezime și suplețe, cu o umplutură omogenă formată din carne tocată mare. La degustare, produsul nu trebuie să fie nici solid și nici gumos, ci ferm și suculent.

Caracteristicile fizico-chimice ale cârnaților „Saucisse de Morteau” și „Jésus de Morteau” sunt următoarele:

| Conținut de apă pentru produsul degresat (HPD) | : | < sau = 75 % (pentru produsul crud) |
| --- | --- | --- |
| Lipide | : | < sau = 30 % raportat la o UPD de 75 % (pentru produsul crud) |
| Colagen/proteine | : | maximum 16 % (pentru produsul crud) |
| Conținut de zahăr | : | inferior sau egal cu 1 % raportat la un conținut de umiditate de 75 % (pentru produsul crud) |

Conținut de apă pentru produsul degresat (HPD)

:

< sau = 75 % (pentru produsul crud)

Lipide

:

< sau = 30 % raportat la o UPD de 75 % (pentru produsul crud)

Colagen/proteine

:

maximum 16 % (pentru produsul crud)

Conținut de zahăr

:

inferior sau egal cu 1 % raportat la un conținut de umiditate de 75 % (pentru produsul crud)

3.3.   Materii prime:

Criterii calitative de alegere a cărnii

Creșterea animalelor

Animalele pentru îngrășare sunt femele și masculi castrați. Nu sunt acceptați masculii adulți, vierii, monorhizii, criptorhizii, hermafrodiții și scroafele reformate. Procentul de porci crescuți pentru producția de carne sensibili la halotan nu trebuie să depășească 3 %, iar aceștia trebuie să fie indemni de alela Rn-.

Pentru a stabili condiții optime de igienă la fermă și pentru a limita recurgerea la aditivi și tratamente, este pusă în aplicare o procedură de curățare-dezinfecție-uscare între toate bateriile de cuști în toate etapele de creștere a porcinelor pentru producția de carne. Este interzisă utilizarea de medicamente tranchilizante timp de 48 de ore înainte de plecarea animalelor de la fermă și în timpul transportului. Animalele nu mai sunt hrănite timp de minimum 12 ore înainte de încărcare.

Tăiere și tranșare

Trebuie respectată o perioadă de minimum 2 ore de așteptare înainte de tăiere, iar porcii sunt spălați la sosirea în abator și cu o jumătate de oră înainte de anestezie.

Greutatea minimă a carcasei de porc la cald este stabilită la 80 kg. Imperfecțiunile care afectează aspectul sunt limitate la 5 % din toate carcasele unui lot. Pot fi imperfecțiuni care afectează aspectul următoarele:

| — | imperfecțiuni de îndepărtare a părului; |
| --- | --- |

—

imperfecțiuni de îndepărtare a părului;

| — | imperfecțiuni ale șoriciului; |
| --- | --- |

—

imperfecțiuni ale șoriciului;

| — | cheaguri de sânge; |
| --- | --- |

—

cheaguri de sânge;

| — | hematoame; |
| --- | --- |

—

hematoame;

| — | fracturi; |
| --- | --- |

—

fracturi;

| — | prezența unei substanțe străine (pete de grăsime, urme de materii fecale, fragmente de organe sau alte substanțe străine nedorită). |
| --- | --- |

—

prezența unei substanțe străine (pete de grăsime, urme de materii fecale, fragmente de organe sau alte substanțe străine nedorită).

PH-ul este un indicator al calității tehnologice a carcaselor, prin urmare acesta trebuie controlat, iar mijloacele de control prin eșantionare trebuie să facă obiectul unei descrieri documentate la nivelul abatorului. Ultimul pH (măsurat la cel puțin 18 ore după tăiere) trebuie să fie cuprins în intervalul 5,50 ≤ pH< 6,20. Acesta este măsurat la 5 cm deasupra pulpei și la 2-3 cm adâncime.

Bucățile de carne care intră în compoziția umpluturii, cu excluderea tuturor celorlalte, sunt următoarele:

| — | pulpă cu rasol; |
| --- | --- |

—

pulpă cu rasol;

| — | spată; |
| --- | --- |

—

spată;

| — | piept; |
| --- | --- |

—

piept;

| — | slănină dorsală; |
| --- | --- |

—

slănină dorsală;

| — | antricot cu cotlet; |
| --- | --- |

—

antricot cu cotlet;

| — | elemente de fasonare (gâtul trebuie prelucrat, în cazul în care este utilizat, fără glande sau pete roșii). |
| --- | --- |

—

elemente de fasonare (gâtul trebuie prelucrat, în cazul în care este utilizat, fără glande sau pete roșii).

Marjele de înglobare a cărnii sunt următoarele:

| — | grăsime solidă între 15 și 35 % din carnea pentru o umplutură; |
| --- | --- |

—

grăsime solidă între 15 și 35 % din carnea pentru o umplutură;

| — | carne macră de porc între 65 și 85 % din carnea pentru o umplutură. |
| --- | --- |

—

carne macră de porc între 65 și 85 % din carnea pentru o umplutură.

Utilizarea de materii prime (grăsime și/sau carne macră de porc) congelate este autorizată și limitată la 15 % din umplutură. Materiile prime congelate sunt tocate la maximum 24 de ore după decongelare. Cârnații „Saucisse” și „Jésus” fabricați dintr-o umplutură conținând materie primă care a fost congelată sunt afumați la maximum 24 de ore după tocarea cărnii.

Durata de congelare a bucăților de carne utilizabile pentru fabricarea cârnaților „Saucisse de Morteau” și „Jésus de Morteau” nu poate depăși 12 luni, în ceea ce privește carnea macră de porc, și 9 luni, în ceea ce privește grăsimea.

Sunt neconforme bucățile principale de carne care prezintă una sau mai multe dintre următoarele imperfecțiuni care afectează aspectul:

| — | imperfecțiuni de îndepărtare a părului; |
| --- | --- |

—

imperfecțiuni de îndepărtare a părului;

| — | imperfecțiuni ale șoriciului; |
| --- | --- |

—

imperfecțiuni ale șoriciului;

| — | cheaguri de sânge; |
| --- | --- |

—

cheaguri de sânge;

| — | hematoame; |
| --- | --- |

—

hematoame;

| — | fracturi; |
| --- | --- |

—

fracturi;

| — | prezența unei substanțe străine (pete de grăsime, urme de materii fecale, fragmente de organe sau alte substanțe străine nedorite); |
| --- | --- |

—

prezența unei substanțe străine (pete de grăsime, urme de materii fecale, fragmente de organe sau alte substanțe străine nedorite);

| — | abcese. |
| --- | --- |

—

abcese.

Carnea a cărei culoare corespunde nivelurilor 1 sau 2 pentru antricot (evaluată cu ajutorul scalei japoneze a culorilor sau al unei scale echivalente) sau nivelului 6 pentru șira spinării se elimină. Carnea care prezintă grăsime moale sau uleioasă este eliminată.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

Rația alimentară a porcilor pentru îngrășare destinați fabricării cârnaților „Saucisse de Morteau” sau „Jésus de Morteau” conține lactoser (în formă proaspătă sau deshidratată, complet degresat). Nivelul de încorporare a lactoserului în porția de îngrășare este cuprins între 15 % și 35 % din materiile uscate. Furajele complementare lactoserului conțin cel puțin 50 % cereale și uruială.

Rația alimentară de îngrășare trebuie să conțină mai puțin de 1,7 % acid linoleic.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Fabricarea cârnaților „Saucisse de Morteau” și „Jésus de Morteau”, de la prepararea umpluturii la afumare, trebuie să aibă loc în aria geografică delimitată.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Din motive de siguranță alimentară, produsele congelate, tratate termic sau tranșate trebuie în mod obligatoriu ambalate în momentul predării către consumator.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Etichetarea produsului cuprinde obligatoriu:

| — | Denumirea sub care se comercializează produsul: „Saucisse de Morteau” sau „Jésus de Morteau” |
| --- | --- |

—

Denumirea sub care se comercializează produsul: „Saucisse de Morteau” sau „Jésus de Morteau”

Pentru un produs dat se utilizează o singură denumire de comercializare: „Saucisse de Morteau” sau „Jésus de Morteau”.

Denumirea implicită sub care se comercializează produsul este „Saucisse de Morteau”, dar produsele care respectă criteriile de prezentare pentru cârnații „Jésus” o pot înlocui cu cea de „Jésus de Morteau”.

În cazul în care cârnații „Saucisse” sau „Jésus” nu sunt afumați într-o afumătorie specială („thué”), mesajul vizual sau scris asociat produsului nu poate face referire la utilizarea acestui tip de afumătoare.

4.   Delimitare concisă a ariei geografice:

Aria geografică de fabricare a cârnaților „Saucisse de Morteau” și „Jésus de Morteau” este formată din cele 4 departamente care constituie regiunea Franche-Comté, și anume Doubs, Jura, Haute-Saône și teritoriul Belfort.

Aria geografică în cauză corespunde zonei de cunoștințe practice tradiționale de fabricare și afumare a cârnaților „Saucisse de Morteau”. Aceasta corespunde locurilor unde se află afumătoarele specifice („tuyés”) și a afumătoarele tradiționale care sunt răspândite pe întreg teritoriul regiunii Franche-Comté.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Ca activitate care dă în mare măsură specificitatea teritoriului, agricultura din regiunea Franche-Comté este axată în principal pe creșterea bovinelor, orientarea dominantă în acest sector fiind producția de lapte. Franche-Comté deține o filieră foarte dezvoltată de brânzeturi cu denumire de origine controlată. Astfel, o multitudine de „fruitières” (denumire locală a brânzăriilor) împânzesc teritoriul.

Din activitatea acestor „fruitières” rezultă lactoser, principala materie primă din alimentația animalelor: deși sărac în materii grase și în acizi grași nesaturați, acesta dispune în schimb de o cantitate apreciabilă de lizină și treonină, aminoacizi esențiali în special pentru specia porcină. Astfel, datorită dezvoltării brânzăriilor, ale căror dimensiuni reduse contribuie la utilizarea locală a lactoserului fără transport sau răcire, a putut fi dezvoltată, pe teritoriul regiunii Franche-Comté, creșterea porcilor hrăniți pe bază de lactoser.

Legătura dintre producția de brânzeturi și producția de porcine este astfel directă și tradițională, iar această tradiție, spre deosebire de aproape toate celelalte regiuni, s-a păstrat în Franche-Comté.

Producția de porci din această zonă a favorizat dezvoltarea întreprinderilor de prelucrare artizanală și industrială a cărnii de porc, punând la dispoziția operatorilor o materie primă care nu putea ajunge pe piețele naționale sau internaționale. Acest lucru explică continuitatea unei rețele relativ dense de abatoare și de ateliere de tranșare de dimensiuni medii și mici în aria de furnizare, care aprovizionează o rețea de întreprinderi locale de prelucrare al căror număr încă însemnat (peste treizeci) și în prezent ilustrează foarte bine dinamismul acesteia.

De altfel, Franche-Comté este o regiune cu multe păduri formate în principal din esențe rășinoase, mai ales în zona de munte. Această disponibilitate a lemnului de rășinoase a permis dezvoltarea practicii afumatului.

În general, afumăturile fac parte din tradiția produselor originare din estul Franței și din estul Europei. Afumarea a îndeplinit din punct de vedere istoric obiectivul de uscare și de conservare a produselor, mai ales în zonele de munte, mai reci, unde practica afumării a putut fi asociată cu necesitatea încălzirii locuințelor. Astfel a apărut în Franche-Comté conceptul de „thué”, locul unde se afla sursa de căldură a fermei și cameră de afumare utilizată pentru depozitarea produselor din carne în vederea uscării și afumării, ceea ce le asigura astfel conservarea. Această practică, dezvoltată inițial în Haut-Doubs, stă la baza dezvoltării unor cunoștințe practice în ceea ce privește afumatul care s-au răspândit ulterior pe întreg teritoriul regiunii Franche-Comté, odată cu apariția unor dispozitive de afumare care reiau principiile afumătorilor „thué”.

5.2.   Specificitatea produsului:

Caracteristici particulare legate de alegerea materiei prime, precum și de procesul de prelucrare specific

Caracteristicile specifice ale produsului legate de procesul de fabricare sunt următoarele:

| — | prezența bețigașului de lemn la toți cârnații „Saucisse de Morteau”, dar nu și în cazul cârnaților „Jésus” atunci când se utilizează cecul ca intestin de umplere; |
| --- | --- |

—

prezența bețigașului de lemn la toți cârnații „Saucisse de Morteau”, dar nu și în cazul cârnaților „Jésus” atunci când se utilizează cecul ca intestin de umplere;

| — | utilizarea segmentelor de intestin gros în cazul cârnaților „Saucisse”, respectiv a cecului sau a unui segment de intestin gros, în cazul cârnaților „Jésus”; |
| --- | --- |

—

utilizarea segmentelor de intestin gros în cazul cârnaților „Saucisse”, respectiv a cecului sau a unui segment de intestin gros, în cazul cârnaților „Jésus”;

| — | membrana cârnaților „Saucisse” are un diametru de minimum 40 mm la umplere, iar cea a cârnaților „Jésus”, un diametru de minimum 65 mm; |
| --- | --- |

—

membrana cârnaților „Saucisse” are un diametru de minimum 40 mm la umplere, iar cea a cârnaților „Jésus”, un diametru de minimum 65 mm;

| — | amestecul de carne tocată mare, cu un calibru al bucăților de grăsime sau de carne din tocătură de minimum opt milimetri; |
| --- | --- |

—

amestecul de carne tocată mare, cu un calibru al bucăților de grăsime sau de carne din tocătură de minimum opt milimetri;

| — | afumarea lentă cu lemn de rășinoase; |
| --- | --- |

—

afumarea lentă cu lemn de rășinoase;

| — | nuanța de chihlimbar după afumare. |
| --- | --- |

—

nuanța de chihlimbar după afumare.

Calitatea aromatică, textura specifică (bucățile disociate de grăsime și de carne macră, frăgezimea), aspectul vizual (grăsime de culoare albă și carne macră de culoare uniformă), sunt conferite de caracteristicile deosebite ale materiei prime.

Materia primă provine de la porci care beneficiază de o selecție genetică și de o alimentație specială.

Alimentația porcilor cu lactoser și limitată în acid linoleic (1,7 % din porție) permite selecționarea unor grăsimi de porc slab nesaturate. Această caracteristică permite obținerea unei granule de grăsime bine disociate în umplutură și a unei frumoase culori albe. Această granulă va rezista, de asemenea, mai bine la căldură, fie în timpul afumării, fie în timpul preparării cârnaților „Saucisse de Morteau” și „Jésus de Morteau” și va evita fenomenele de curgere a grăsimii.

Prezența redusă a acidului gras nesaturat asigurată de alimentația cu lactoser conduce, de asemenea, la evitarea dezvoltării mirosului de rânced.

Limitarea prezenței grăsimilor nesaturate, mai aderente, creează condiții favorabile pentru fixarea fumului în produs. În prezența grăsimilor nestructurate, aromele de fum se fixează la suprafața membranei, formând o peliculă impermeabilă care împiedică pătrunderea în profunzime a fumului.

Alimentația cu lactoser, combinată cu criteriile genetice reținute, permite obținerea unei cărni de culoare roz uniformă. Asociată grăsimii tari și albe, aceasta contribuie la conservarea unei bune vizibilități a granulei, trăsătură specifică a cârnaților „Saucisse de Morteau” și „Jésus de Morteau”.

Un renume care datează din secolul al XVIII-lea

Cârnații „Saucisse de Morteau” și „Jésus de Morteau” au avut mult timp un renume limitat la nivel local și regional, răspândit doar, începând cu secolul al XVIII-lea, de negustorii și de călătorii aflați în trecere prin regiune. Cârnații „Jésus de Morteau” făceau parte din alimentația rurală tradițională, mai ales în cadrul meselor de duminică sau de Crăciun. Ulterior, renumele lor s-a extins în afara vetrei de origine, pe baza identificării clare a produsului atât prin aspectul său vizual ușor de recunoscut (calibru mare, culoare, bețigaș de lemn), cât și prin calitățile gustative (carne tocată mare, gust de afumat).

Cârnații „Saucisse de Morteau” și „Jésus de Morteau” sunt cunoscuți publicului larg, proprietarilor de restaurante și consumatorilor. Studiul de notorietate derulat în 2008 în rândul consumatorilor arată că produsul este cunoscut de 71 % dintre aceștia. Acesta este identificat direct, alături de diferite brânzeturi și vinuri, ca imagine simbol a bucătăriei specifice regiunii Franche-Comté. Această legătură puternică dintre Franche-Comté și cârnații „Saucisse de Morteau” rămâne în continuare de actualitate și îi plasează pe o poziție bună în patrimoniul culinar al regiunii.

Iar dacă această reputație este deținută, în special, de denumirea de „Saucisse de Morteau”, denumirea de „Jésus de Morteau” beneficiază, de asemenea, de o notorietate proprie, mai ales la nivelul regiunii, unde produsul este întâlnit frecvent pe rafturi alături de cârnații „Saucisse de Morteau”.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Caracteristici legate de aria geografică de fabricație

Cârnații „Saucisse de Morteau” și „Jésus de Morteau” se caracterizează printr-o afumare lentă. O astfel de afumare necesită un control permanent al producerii fumului, parametru important al afumării. Această tehnologie, care se bazează pe o combustie lentă fără flacără, cu utilizarea de rumeguș și de lemn în funcție de diferiți parametri, este transmisă în cadrul întreprinderilor regionale. Este vorba despre o practică și o expertiză umană care s-au dezvoltat ca răspuns la constrângerile mediului. Rășinoasele sunt omniprezente în pădurile din regiune, mai ales în zona muntoasă. În mod logic, sărătorii locali au utilizat tipurile de lemn aflate la dispoziția lor. Acest obicei de utilizare a rășinoaselor ca și practica de afumare lentă dezvoltată inițial în zonele de munte s-a răspândit, de asemenea, în întreaga regiune Franche-Comté. Prezența specifică a rășinoaselor justifică faptul că procesul de afumare a cârnaților „Saucisse de Morteau” și „Jésus de Morteau” s-a dezvoltat exclusiv pe bază de lemn de rășinoase, spre deosebire de specificul celorlalte tipuri de cârnați afumați care pot fi întâlniți pe teritoriul Franței sau la nivel european, care sunt afumați cu lemn de foioase. Afumarea lentă cu lemn de rășinoase constituie o caracteristică marcantă a cârnaților „Saucisse de Morteau” și „Jésus de Morteau”, conferindu-le culoarea de chihlimbar și gustul puternic de afumat ancorate în aria de fabricație a acestora.

Pe de altă parte, împreună cu practicile afumatului, utilizarea unui amestec de carne tocată mare, a bețigașelor de lemn și a învelișului din intestin gros de porc fac parte dintre practicile tradiționale locale specifice regiunii Franche-Comté. Această regiune corespunde unei zone de cunoștințe practice specifice.

O notorietate puternic legată de loc

Renumele produsului reprezintă unul dintre elementele fundamentale ale legăturii acestuia cu aria geografică și se concretizează, de exemplu, în serbarea și concursurile anuale legate de cârnații „Saucisse de Morteau” care se desfășoară la sfârșitul săptămânii care cuprinde data de 15 august și, respectiv, în luna octombrie.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDCIGP/CDCSaucisseDeMorteauOuJesusDeMorteau.pdf

---

| 23.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/18

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2009/C 315/09

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului. Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„QUESO DE FLOR DE GUÍA”/„QUESO DE MEDIA FLOR DE GUÍA”/„QUESO DE GUÍA”

NR. CE: ES-PDO-005-0605-21.05.2007

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire:

„Queso de Flor de Guía”/„Queso de Media Flor de Guía”/„Queso de Guía”

2.   Statul membru sau țara terță:

Spania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs (conform clasificării din anexa II):

| Clasa 1.3. – | Brânzeturi |
| --- | --- |

Clasa 1.3. –

Brânzeturi

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Descriere generală

Aceste brânzeturi au un caracter sezonier foarte pronunțat și sunt strâns legate de sistemul tradițional de producție (o perioadă de lactație care durează din ianuarie până în iulie, în timpul căreia pot fi folosite pășunile din zona delimitată, iar laptele este procesat în fabricile de brânzeturi și o perioadă seacă, din august până în decembrie, în timpul căreia se produce transhumanța către vârful muntos insulei în căutarea pășunilor adecvate). Această caracteristică este esențială și determină, conform tradiției, perioada de producție.

Denumirea de origine protejată „Queso de Flor de Guía”/„Queso de Media Flor de Guía”/„Queso de Guía” se aplică brânzeturilor menționate în continuare.

„Queso de Flor de Guía”: grasă sau semigrasă, preparată în principal din lapte de oaie din rasa locală din Insulele Canare. Se admite totuși amestecul laptelui de oaie cu cel de vacă sau de capră cu condiția respectării următoarelor procente:

| — | laptele de oaie din rasa locală din Insulele Canare reprezintă întotdeauna cel puțin 60 %; |
| --- | --- |

—

laptele de oaie din rasa locală din Insulele Canare reprezintă întotdeauna cel puțin 60 %;

| — | procentul maxim admis de lapte de vacă din rasa locală din Insulele Canare și din rase obținute prin încrucișări ale acesteia este de 40 %; |
| --- | --- |

—

procentul maxim admis de lapte de vacă din rasa locală din Insulele Canare și din rase obținute prin încrucișări ale acesteia este de 40 %;

| — | procentul maxim admis de lapte de capră din oricare din rasele locale din Insulele Canare este stabilit la 10 %. |
| --- | --- |

—

procentul maxim admis de lapte de capră din oricare din rasele locale din Insulele Canare este stabilit la 10 %.

Principala caracteristică a acestui tip de brânză constă în modul în care se efectuează coagularea laptelui, și anume utilizând numai coagul vegetal obținut din capitule uscate de cardon (Cynara cardunculus), soiurile Ferocissima și Cynara scolymus.

„Queso de Media Flor de Guía”: grasă sau semigrasă, preparată în principal din lapte de oaie din rasa locală din Insulele Canare. Se admite totuși amestecul laptelui de oaie cu cel de vacă sau de capră cu condiția respectării următoarelor procente:

| — | laptele de oaie din rasa locală din Insulele Canare reprezintă întotdeauna cel puțin 60 %; |
| --- | --- |

—

laptele de oaie din rasa locală din Insulele Canare reprezintă întotdeauna cel puțin 60 %;

| — | procentul maxim admis de lapte de vacă din rasa locală din Insulele Canare și din rase obținute prin încrucișări ale acesteia este de 40 %; |
| --- | --- |

—

procentul maxim admis de lapte de vacă din rasa locală din Insulele Canare și din rase obținute prin încrucișări ale acesteia este de 40 %;

| — | procentul maxim admis de lapte de capră din oricare din rasele locale din Insulele Canare este stabilit la 10 %. |
| --- | --- |

—

procentul maxim admis de lapte de capră din oricare din rasele locale din Insulele Canare este stabilit la 10 %.

Acest tip de brânză se caracterizează prin modul de efectuare a coagulării laptelui, și anume utilizând, întotdeauna în proporție mai mare de 50 %, coagul vegetal obținut din capitule uscate de cardon (Cynara cardunculus), soiurile Ferocissima și Cynara scolymus.

„Queso de Guía”: grasă sau semigrasă, preparată în principal din lapte de oaie din rasa locală din Insulele Canare. Se admite totuși amestecul laptelui de oaie cu cel de vacă sau de capră cu condiția respectării următoarelor procente:

| — | laptele de oaie din rasa locală din Insulele Canare reprezintă întotdeauna cel puțin 60 %; |
| --- | --- |

—

laptele de oaie din rasa locală din Insulele Canare reprezintă întotdeauna cel puțin 60 %;

| — | procentul maxim admis de lapte de vacă din rasa locală din Insulele Canare și din rase obținute prin încrucișări ale acesteia este de 40 %; |
| --- | --- |

—

procentul maxim admis de lapte de vacă din rasa locală din Insulele Canare și din rase obținute prin încrucișări ale acesteia este de 40 %;

| — | procentul maxim admis de lapte de capră din oricare din rasele locale din Insulele Canare este stabilit la 10 %. |
| --- | --- |

—

procentul maxim admis de lapte de capră din oricare din rasele locale din Insulele Canare este stabilit la 10 %.

La acest tip de brânză, pentru coagularea laptelui se utilizează cheag și/sau coagul vegetal (Cynara cardunculus soiurile Ferocissima, Cynara scolymus) și/sau alți fermenți autorizați.

Brânzeturile care beneficiază de denumirea de origine protejată se clasifică, în funcție de gradul de maturare, în:

| — | „semimaturate” dacă procesul de maturare durează între 15 și 60 de zile; |
| --- | --- |

—

„semimaturate” dacă procesul de maturare durează între 15 și 60 de zile;

| — | „maturate” dacă procesul de maturare durează mai mult de 60 de zile. |
| --- | --- |

—

„maturate” dacă procesul de maturare durează mai mult de 60 de zile.

Caracteristici fizice și organoleptice

Caracteristicile fizice și organoleptice ale acestor brânzeturi sunt indicate în continuare.

„Queso de Flor de Guía”:

| Formă | : | cilindrică. |
| --- | --- | --- |
| Înălțime | : | între 4 și 6 cm. |
| Diametru | : | între 15 și 30 cm. |
| Greutate | : | între 0,5 și 5 kg. |
| Crustă | : | la brânzeturile supuse unei maturări de scurtă durată, crusta este destul de fină, elastică și moale, de culoare alb-ivoriu stins și cu forma asemănătoare unei turte. La brânzeturile supuse unei maturări mai lungi, crusta este mai tare, bine definită și de culoare maro închis. În ambele cazuri, crusta are marginile netede, iar pe fața inferioară a acesteia sunt vizibile urmele formei de turnare și urmele bine definite ale pânzei. |
| Pastă | : | brânzeturile semimaturate au o pastă de culoare crem, de consistență foarte moale, densă în secțiune, cu textura foarte cremoasă și gust acru amar foarte aromatic, în timp ce brânzeturile maturate au o pastă de culoare galbenă cafenie și de consistență tare, care degajă un miros agreabil când este tăiată și are un gust amar cu senzație de picant. |
| Miros | : | intensitate medie, lactic, vegetal (cardon și fructe seci). |
| Arome | : | intensitate medie înaltă, aceleași elemente de identificare ca în cazul mirosului. |
| Gusturi elementare | : | amar, sărat și acru. |
| Senzații trigeminale | : | ușor înțepătoare și astringente. |
| Gust remanent | : | persistență medie. |
| Persistență aromatică | : | medie. |
| Textură | : | brânzeturi dense, compacte și păstoase. |

Formă

:

cilindrică.

Înălțime

:

între 4 și 6 cm.

Diametru

:

între 15 și 30 cm.

Greutate

:

între 0,5 și 5 kg.

Crustă

:

la brânzeturile supuse unei maturări de scurtă durată, crusta este destul de fină, elastică și moale, de culoare alb-ivoriu stins și cu forma asemănătoare unei turte. La brânzeturile supuse unei maturări mai lungi, crusta este mai tare, bine definită și de culoare maro închis. În ambele cazuri, crusta are marginile netede, iar pe fața inferioară a acesteia sunt vizibile urmele formei de turnare și urmele bine definite ale pânzei.

Pastă

:

brânzeturile semimaturate au o pastă de culoare crem, de consistență foarte moale, densă în secțiune, cu textura foarte cremoasă și gust acru amar foarte aromatic, în timp ce brânzeturile maturate au o pastă de culoare galbenă cafenie și de consistență tare, care degajă un miros agreabil când este tăiată și are un gust amar cu senzație de picant.

Miros

:

intensitate medie, lactic, vegetal (cardon și fructe seci).

Arome

:

intensitate medie înaltă, aceleași elemente de identificare ca în cazul mirosului.

Gusturi elementare

:

amar, sărat și acru.

Senzații trigeminale

:

ușor înțepătoare și astringente.

Gust remanent

:

persistență medie.

Persistență aromatică

:

medie.

Textură

:

brânzeturi dense, compacte și păstoase.

„Queso de Media Flor de Guía”:

| Formă | : | cilindrică. |
| --- | --- | --- |
| Înălțime | : | între 4 și 8 cm. |
| Diametru | : | între 15 și 30 cm. |
| Greutate | : | între 0,5 și 5 kg. |
| Crustă | : | culoarea și grosimea variază în funcție de durata de maturare. Astfel, brânzeturile puțin maturate au o crustă fină de culoare ivorie, în timp ce brânzeturile cu grad mai mare de maturare au crusta mai groasă și de culoare maro. Marginile crustei sunt netede iar pe fața inferioară a acesteia sunt vizibile urmele formei de turnare. |
| Pastă | : | în funcție de gradul de maturare, culoarea variază de la alb ivoriu la galben, iar consistența variază de la cremoasă la foarte tare, este compactă în secțiune, iar gustul acru dă senzația de ușor picant. |
| Miros | : | intensitate medie, lactic, vegetal (cardon și fructe seci), de cheag și câteodată floral sau de prăjit. |
| Arome | : | intensitate medie înaltă, aceleași elemente de identificare ca în cazul mirosului, sunt prezente arome de fermenți. |
| Gusturi elementare | : | amar și sărat, ușor acru. |
| Senzații trigeminale | : | ușor înțepătoare, picante și astringente. |
| Gust remanent | : | persistență medie scăzută. |
| Persistență aromatică | : | medie scăzută. |
| Textură | : | brânzeturi dense, compacte și câteodată gumate sau cremoase. |

Formă

:

cilindrică.

Înălțime

:

între 4 și 8 cm.

Diametru

:

între 15 și 30 cm.

Greutate

:

între 0,5 și 5 kg.

Crustă

:

culoarea și grosimea variază în funcție de durata de maturare. Astfel, brânzeturile puțin maturate au o crustă fină de culoare ivorie, în timp ce brânzeturile cu grad mai mare de maturare au crusta mai groasă și de culoare maro. Marginile crustei sunt netede iar pe fața inferioară a acesteia sunt vizibile urmele formei de turnare.

Pastă

:

în funcție de gradul de maturare, culoarea variază de la alb ivoriu la galben, iar consistența variază de la cremoasă la foarte tare, este compactă în secțiune, iar gustul acru dă senzația de ușor picant.

Miros

:

intensitate medie, lactic, vegetal (cardon și fructe seci), de cheag și câteodată floral sau de prăjit.

Arome

:

intensitate medie înaltă, aceleași elemente de identificare ca în cazul mirosului, sunt prezente arome de fermenți.

Gusturi elementare

:

amar și sărat, ușor acru.

Senzații trigeminale

:

ușor înțepătoare, picante și astringente.

Gust remanent

:

persistență medie scăzută.

Persistență aromatică

:

medie scăzută.

Textură

:

brânzeturi dense, compacte și câteodată gumate sau cremoase.

„Queso de Guía”:

| Formă | : | cilindrică. |
| --- | --- | --- |
| Înălțime | : | între 4 și 8 cm. |
| Diametru | : | între 15 și 30 cm. |
| Greutate | : | între 0,5 și 5 kg. |
| Crustă | : | atât grosimea, cât și culoarea variază în funcție de durata de maturare, astfel încât brânzeturile semimaturate au o crustă destul de fină și de culoare ivorie iar cele cu grad mai mare de maturare au crusta groasă și de culoare galbenă trecând prin toate nuanțele până la maro închis. Pe fața inferioară a crustei sunt vizibile urmele formei de turnare și poate apărea sau nu o floare simetrică. |
| Pastă | : | culoarea variază de la alb ivoriu la galben, consistența oscilează între foarte moale și tare, deși în general este compactă și densă în secțiune. Predomină gusturile sărat și acru, câteodată fiind prezente note amare și senzația de picant. |
| Miros | : | intensitate medie, cu predominanța mirosului lactic, urmat de cel de cheag. |
| Arome | : | intensitate medie, aceleași elemente de identificare ca în cazul mirosului, aroma lactică se evidențiază în mod special. |
| Gusturi elementare | : | sărat și mai ales acru, la unele brânzeturi detectându-se un gust ușor amar. |
| Senzații trigeminale | : | în special senzația astringentă urmată de cea înțepătoare, ambele având intensitate medie spre scăzută. |
| Gust remanent | : | persistență medie. |
| Persistență aromatică | : | medie scăzută spre scăzută. |
| Textură | : | brânzeturi dense, compacte și câteodată cremoase. |

Formă

:

cilindrică.

Înălțime

:

între 4 și 8 cm.

Diametru

:

între 15 și 30 cm.

Greutate

:

între 0,5 și 5 kg.

Crustă

:

atât grosimea, cât și culoarea variază în funcție de durata de maturare, astfel încât brânzeturile semimaturate au o crustă destul de fină și de culoare ivorie iar cele cu grad mai mare de maturare au crusta groasă și de culoare galbenă trecând prin toate nuanțele până la maro închis. Pe fața inferioară a crustei sunt vizibile urmele formei de turnare și poate apărea sau nu o floare simetrică.

Pastă

:

culoarea variază de la alb ivoriu la galben, consistența oscilează între foarte moale și tare, deși în general este compactă și densă în secțiune. Predomină gusturile sărat și acru, câteodată fiind prezente note amare și senzația de picant.

Miros

:

intensitate medie, cu predominanța mirosului lactic, urmat de cel de cheag.

Arome

:

intensitate medie, aceleași elemente de identificare ca în cazul mirosului, aroma lactică se evidențiază în mod special.

Gusturi elementare

:

sărat și mai ales acru, la unele brânzeturi detectându-se un gust ușor amar.

Senzații trigeminale

:

în special senzația astringentă urmată de cea înțepătoare, ambele având intensitate medie spre scăzută.

Gust remanent

:

persistență medie.

Persistență aromatică

:

medie scăzută spre scăzută.

Textură

:

brânzeturi dense, compacte și câteodată cremoase.

Caracteristici chimice

Caracteristicile chimice variază în funcție de gradul de maturare și au valorile minime indicate în continuare.

„Queso de Flor de Guía”:

| Proteine | : | 22,50 % (din extractul uscat). |
| --- | --- | --- |
| Grăsime | : | 29,50 % (din extractul uscat). |
| Extract uscat | : | 56,50 %. |

Proteine

:

22,50 % (din extractul uscat).

Grăsime

:

29,50 % (din extractul uscat).

Extract uscat

:

56,50 %.

„Queso de Media Flor de Guía”:

| Proteine | : | 23,50 % (din extractul uscat). |
| --- | --- | --- |
| Grăsime | : | 27,50 % (din extractul uscat). |
| Extract uscat | : | 55,50 %. |

Proteine

:

23,50 % (din extractul uscat).

Grăsime

:

27,50 % (din extractul uscat).

Extract uscat

:

55,50 %.

„Queso de Guía”:

| Proteine | : | 24,10 % (din extractul uscat). |
| --- | --- | --- |
| Grăsime | : | 27,50 % (din extractul uscat). |
| Extract uscat | : | 57,00 %. |

Proteine

:

24,10 % (din extractul uscat).

Grăsime

:

27,50 % (din extractul uscat).

Extract uscat

:

57,00 %.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

Materiile prime utilizate la producerea fiecărui tip de brânză sunt menționate în continuare.

Laptele de oaie din rasa locală din Insulele Canare reprezintă întotdeauna cel puțin 60 %.

Procentul maxim admis de lapte de vacă din rasa locală din Insulele Canare și din rase obținute prin încrucișări ale acesteia este de 40 %.

Procentul maxim admis de lapte de capră din oricare din rasele locale din Insulele Canare este stabilit la 10 %.

Pentru coagularea laptelui se utilizează cantitățile minime, specificate la punctele anterioare, de coagul vegetal obținut din capitule uscate de cardon (Cynara cardunculus), soiurile Ferocissima și Cynara scolymus.

Parametrii minimi ai laptelui sunt următorii:

pentru laptele de oaie:

| proteine | : | minimum 3,90 % (în greutate); |
| --- | --- | --- |
| materii grase | : | minimum 6,50 % (în greutate); |
| extract sec total | : | minimum 15,15 %; |

proteine

:

minimum 3,90 % (în greutate);

materii grase

:

minimum 6,50 % (în greutate);

extract sec total

:

minimum 15,15 %;

pentru laptele de vacă:

| proteine | : | minimum 3,20 % (în greutate); |
| --- | --- | --- |
| materii grase | : | minimum 3,20 % (în greutate); |
| extract sec total | : | minimum 13,00 %; |

proteine

:

minimum 3,20 % (în greutate);

materii grase

:

minimum 3,20 % (în greutate);

extract sec total

:

minimum 13,00 %;

pentru laptele de capră:

| proteine | : | minimum 3,40 % (în greutate); |
| --- | --- | --- |
| materii grase | : | minimum 4,30 % (în greutate); |
| extract sec total | : | minimum 14,00 %. |

proteine

:

minimum 3,40 % (în greutate);

materii grase

:

minimum 4,30 % (în greutate);

extract sec total

:

minimum 14,00 %.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

În ceea ce privește ovinele, pășunatul furnizează baza alimentației. Flora prezentă în zonă, care se distinge prin varietate și este în mare parte endemică, asigură brânzeturilor caracteristici organoleptice foarte deosebite. Acest aspect, alături de practicarea transhumanței, constituie una din caracteristicile principale ale acestor brânzeturi cu denumire de origine protejată.

Pășunile care asigură hrana ovinelor sunt foarte variate și bogate în floră autohtonă. Între acestea se remarcă fânețele, asociate păstoritului tradițional intens și productiv, unde sunt bine reprezentați arbuștii din clasa Poetea bulbosae, dominați de planta graminee cunoscută sub denumirea de firuță bulboasă, și diferite varietăți de trifoi subteran care împreună cu Poa pitardiana acoperă spații întinse în zonă.

Deși în mai mică măsură, tufișurile fac parte, de asemenea, din hrana ovinelor. Este vorba despre specii leguminoase cu valoare furajeră ridicată, precum lucerna și codeso, ambele aparținând florei autohtone a insulelor Canare.

În cazul în care condițiile climatice au fost nefavorabile, în completarea pășunatului pot fi administrate concentrate. Hrana complementară se administrează ovinelor numai în perioada de lactație și la finalul perioadei seci, atunci când animalele sunt mulse o dată pe zi și se compune numai din concentrate având în vedere că pășunatul asigură hrana de tip fibros. În mod obișnuit, hrana complementară constă numai din porumb, deși câteodată se adaugă de asemenea tărâțe de cereale, ovăz și sfeclă.

În ceea ce privește transhumanța, după ce nu mai produc lapte (în perioada seacă, în general între lunile august și decembrie) oile sunt deplasate prin practica transhumanței către spații mai largi, unde pot profita de pășuni. Transhumanța are loc în afara ariei delimitate pentru brânzeturile cu denumire de origine protejată, în perioadele în care acestea nu se produc. Din acest motiv, pentru a putea beneficia de denumirea de origine protejată, brânzeturile trebuie să fie produse în perioada cuprinsă între lunile ianuarie și iulie, atunci când oile pasc în aria delimitată.

În ceea ce privește bovinele, alimentația este intensivă și se compune întotdeauna din vegetația recoltată de crescător. Astfel:

| (a) | între lunile mai și octombrie, aceasta constă în culturile semănate de crescător (porumb, sorg, cereale și plante furajere). Animalele sunt hrănite și cu plante care se găsesc în această perioadă pe câmp și pe care crescătorul le cosește precum stuf, crengi de castan, lucernă, plante furajere etc.; |
| --- | --- |

(a)

între lunile mai și octombrie, aceasta constă în culturile semănate de crescător (porumb, sorg, cereale și plante furajere). Animalele sunt hrănite și cu plante care se găsesc în această perioadă pe câmp și pe care crescătorul le cosește precum stuf, crengi de castan, lucernă, plante furajere etc.;

| (b) | între lunile octombrie și aprilie, apar noi plante datorită ploilor, cum sunt miscleras, cardon, brâncuță, lucernă, codeso care pot fi folosite pentru hrana bovinelor, la fel ca orice iarbă care crește pe câmp în această perioadă. |
| --- | --- |

(b)

între lunile octombrie și aprilie, apar noi plante datorită ploilor, cum sunt miscleras, cardon, brâncuță, lucernă, codeso care pot fi folosite pentru hrana bovinelor, la fel ca orice iarbă care crește pe câmp în această perioadă.

Această alimentație se completează pe tot parcursul anului cu concentrate, a căror cantitate și calitate crește în perioada în care producția este mărită, iar pășunile se restrâng. Aceste complemente alimentare constau în principal din in, soia, porumb, făină furajeră și sfeclă.

În ceea ce privește caprinele, alimentația provine din culturi intensive sau semiextensive.

Hrana de tip fibros destinată acestei specii este obținută în cadrul ariei delimitate și se bazează pe:

| — | furajele cultivate de crescător pe terenurile agricole deținute, administrate în staul; speciile semănate sunt, în ordinea descrescătoare a importanței: măzăriche, ovăz, porumb, varză furajeră, Lathyrus, secară, sorg etc.; |
| --- | --- |

—

furajele cultivate de crescător pe terenurile agricole deținute, administrate în staul; speciile semănate sunt, în ordinea descrescătoare a importanței: măzăriche, ovăz, porumb, varză furajeră, Lathyrus, secară, sorg etc.;

| — | tufișurile și ierburile pe care crescătorii le cosesc pe câmp în diferite perioade ale anului și care coincid cu cele descrise pentru ovine; |
| --- | --- |

—

tufișurile și ierburile pe care crescătorii le cosesc pe câmp în diferite perioade ale anului și care coincid cu cele descrise pentru ovine;

| — | pășunile naturale de pe terenurile îngrădite pe care se află câteodată animalele și care coincid cu cele descrise pentru ovine. |
| --- | --- |

—

pășunile naturale de pe terenurile îngrădite pe care se află câteodată animalele și care coincid cu cele descrise pentru ovine.

Concentratele se utilizează în calitate de complement alimentar numai în perioada de lactație când animalele sunt mulse. Aceste concentrate conțin în principal porumb, tărâțe de cereale, ovăz și sfeclă și se administrează o dată pe zi în perioada menționată.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Toate etapele producției „Queso de Flor de Guía”/„Queso de Media Flor de Guía”/„Queso de Guía” se desfășoară în aria geografică delimitată perpetuând astfel tradiția zonei.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Pe eticheta brânzeturilor care beneficiază de denumirea de origine protejată și care au fost produse din lapte crud provenind de la animalele deținute de producător poate figura mențiunea „artesano” (artizanal).

4.   Delimitare concisă a ariei geografice:

Aria de producție a laptelui pentru brânzeturile care beneficiază de denumirea de origine protejată coincide cu aria în care acestea se prepară și se maturează și cuprinde trei localități din regiunea de nord vest a insulei Gran Canaria, enumerate în continuare.

Gáldar: cu o suprafață de 67,6 km2, această zonă, aflată la o altitudine de peste 1 500 m, are un perimetru care se aseamănă cu un triunghi oarecare având un vârf ascuțit orientat către interiorul insulei.

Moya: enclavată în centrul părții nordice a insulei Gran Canaria, localitatea are o suprafață de 36,3 km2.

Santa María de Guía: situată la o altitudine de 1 500 m, are o suprafață de 37,72 km2 coborând în pantă accentuată, mai mare de 11,5 %, către coastă.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

„Queso de Flor de Guía”/„Queso de Media Flor de Guía”/„Queso de Guía” se produc numai în trei localități din aria delimitată. Turmele de animale din rase locale existau în aceste localități încă dinainte de 1526. Istoricii care relatează despre tradiția fabricării brânzeturilor în localitățile respective atestă traiul tradițional al populației alături de aceste animale, care reprezentau un mijloc de subzistență și de comerț.

În prezent, în cele trei localități, aproximativ 100 de ferme de creștere a animalelor în care se fabrică brânză în mod artizanal și după metode tradiționale continuă tradiția creșterii animalelor și a fabricării brânzei.

Metoda de preparare a „queso de flor” este atribuită vechii populații castiliene stabilite în zona cunoscută astăzi sub numele de „Altos de Guía”, care include regiunea importantă a proprietăților locuitorilor din Gáldar, situate la altitudini medii. Secretul persistenței tradiției de creștere a animalelor și de fabricare a brânzei rezidă în izolarea în care au trăit locuitorii timp de secole din cauza precarității mijloacelor de transport, fiind constrânși să utilizeze aproape până la începutul secolului actual numai drumuri accesibile cailor, și în închistarea produsă ca urmare a lipsei aproape totale a comunicațiilor. La aceste aspecte trebuie adăugat secretul de fabricare păstrat ca un bun de mare preț de producătorii „queso de flor, de media flor y de cuajo” și transmis numai urmașilor lor.

Relieful abrupt și lipsa șoselelor de legătură dintre centrele artizanale și alte localități în afară de Guía a favorizat apariția în această localitate, la sfârșitul secolului al XIX-lea, a unei mici piețe agricole, la care veneau fermierii și producătorii de brânzeturi din împrejurimi, în special din Los Altos de Guía, Moya și Gáldar.

5.2.   Specificitatea produsului:

Prima caracteristică din care decurge specificitatea produsului este reprezentată de proporțiile laptelui provenit de la animale din rase indigene:

| — | minimum 60 % lapte de oaie din rasa locală din Insulele Canare; |
| --- | --- |

—

minimum 60 % lapte de oaie din rasa locală din Insulele Canare;

| — | maximum 40 % lapte de vacă, preferabil din rasa locală din Insulele Canare, deși se admit și încrucișările de rase; |
| --- | --- |

—

maximum 40 % lapte de vacă, preferabil din rasa locală din Insulele Canare, deși se admit și încrucișările de rase;

| — | maximum 10 % lapte de capră din rasa locală. |
| --- | --- |

—

maximum 10 % lapte de capră din rasa locală.

A doua caracteristică din care provine specificitatea produsului este practica pășunatului oilor, al căror lapte este folosit în cea mai mare proporție la fabricarea brânzei. Pășunatul implică hrănirea oilor cu specii din flora autohtonă din Insulele Canare, care conferă laptelui cu care se fabrică brânza caracteristici organoleptice speciale, diferențiate și inimitabile.

Pe de altă parte, deși nu se obișnuiește practicarea pășunatului caprelor și al vacilor, crescătorii recoltează iarbă și furaje din aria de producție și le folosesc ca alimentație de bază pentru aceste animale. Din acest motiv, laptele produs are caracteristicile organoleptice specifice rezultate în urma acestei alimentații.

A treia caracteristică din care provine specificitatea produsului este utilizarea coagulului vegetal la fabricarea „Queso de Flor de Guía” și a „Queso de Media Flor de Guía”, provenit de la specia Cynara cardunculus, soiurile Ferocisima și Cynara scolymus care cresc spontan în aria de producție.

Aceste aspecte conferă brânzeturilor caracteristici organoleptice speciale și inimitabile, precum textura, gustul și aroma.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Floarea de cardon și coagulul dau specificitatea brânzeturilor din zonă, datorită faptului că se utilizează numai în această parte a insulei, dând naștere produsului cunoscut sub denumirea de „Queso de Flor de Guía”. Acest tip de coagul se obține din așa-numita floare de cardon, care este de fapt capitulul uscat al unuia din soiurile de cardon care se găsesc în aria menționată, și stabilește o legătură cauzală între aria geografica și calitatea sau caracteristicile produsului.

Deși este relativ mică, aria geografică de producție posedă o mare diversitate de microclimate datorită reliefului sau. Perimetrul ariei se aseamănă cu un triunghi oarecare având un vârf ascuțit orientat către interiorul insulei, altitudinea de peste 1 500 m reprezentând un alt factor climatic important.

Condițiile climatice ale localității Santa María de Guía derivă din poziția sa nordică în cadrul căreia se diferențiază trei altitudini, în timp ce localitatea Moya este influențată de așezarea în calea vânturilor, fiind mai umedă și mai ploioasă la altitudini medii și în vârf, iar Gáldar, situat la altitudini sub 400 m, este mai arid. Aceste microclimate conferă brânzeturilor caracteristicile lor speciale.

În aceste localități există aproximativ o mie de specii de plante care cresc în mod spontan, din care aproximativ o sută sunt endemice, ca urmare a microclimatelor și a altitudinilor diferite. Multe dintre speciile care cresc spontan sunt specii furajere autohtone, precum codeso, miscleras, cardonul, brâncuța, lucerna etc. și reprezintă baza alimentației animalelor din ianuarie până în iulie, perioadă în care acestea se află în aria geografică, după care urmează, din august până în decembrie, deplasarea în cadrul transhumanței, fapt care conferă brânzeturilor beneficiind de denumirea de origine protejată caracteristicile organoleptice și olfactiv-gustative care le disting de altele și fac legătura cu mediul în care sunt fabricate.

În rezumat, caracteristicile care diferențiază brânzeturile beneficiind de denumirea de origine protejată sunt strâns legate de aria geografică de producție aflată sub influența simultană a mai multor factori unici precum:

| (a) | rasele indigene: rasa de bovine și rasa de ovine din Insulele Canare și oricare din rasele de caprine din Insulele Canare (Majorera, Palmera sau Tinerfeña), care sunt rase pure autohtone recunoscute de legislație și de la care provine laptele necesar fabricării brânzeturilor; |
| --- | --- |

(a)

rasele indigene: rasa de bovine și rasa de ovine din Insulele Canare și oricare din rasele de caprine din Insulele Canare (Majorera, Palmera sau Tinerfeña), care sunt rase pure autohtone recunoscute de legislație și de la care provine laptele necesar fabricării brânzeturilor;

| (b) | o vegetație bogată și variată cu specii endemice și pășuni de calitate înaltă; |
| --- | --- |

(b)

o vegetație bogată și variată cu specii endemice și pășuni de calitate înaltă;

| (c) | o importantă tradiție pastorală care datează din secolul al XV-lea, continuată de locuitorii care au păstrat această activitate ca unul din principalele mijloace de subzistență și au perpetuat până în prezent tradiția fabricării brânzeturilor; |
| --- | --- |

(c)

o importantă tradiție pastorală care datează din secolul al XV-lea, continuată de locuitorii care au păstrat această activitate ca unul din principalele mijloace de subzistență și au perpetuat până în prezent tradiția fabricării brânzeturilor;

| (d) | o localizare geografică bine definită, respectiv în regiunea menționată, a cărei topografie favorizează o mare varietate de microclimate, permițând pășunatul animalelor pe parcursul întregului an; |
| --- | --- |

(d)

o localizare geografică bine definită, respectiv în regiunea menționată, a cărei topografie favorizează o mare varietate de microclimate, permițând pășunatul animalelor pe parcursul întregului an;

| (e) | un peisaj specific, constând din pășuni întinse și așezări rurale legate de această activitate economică; |
| --- | --- |

(e)

un peisaj specific, constând din pășuni întinse și așezări rurale legate de această activitate economică;

| (f) | un sistem agricol care demonstrează că obținerea acestui produs este strâns legată de teritoriu, de climă și de integrarea producătorilor în mediul natural. Chiar când animalele se afla în staule, hrana acestora se compune din iarba și furajele pe care le produce și le recoltează crescătorul în aria delimitată. |
| --- | --- |

(f)

un sistem agricol care demonstrează că obținerea acestui produs este strâns legată de teritoriu, de climă și de integrarea producătorilor în mediul natural. Chiar când animalele se afla în staule, hrana acestora se compune din iarba și furajele pe care le produce și le recoltează crescătorul în aria delimitată.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

http://www.gobiernodecanarias.org/boc/2007/065/008.html

---

| 23.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/26

---

Publicarea unei cereri de anulare în temeiul articolului 12 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2009/C 315/10

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de anulare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului. Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE ANULARE

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

Cerere de anulare în temeiul articolului 12 alineatul (2)

„GÖGGINGER BIER”

NR. CE: DE-PGI-117-1237-27.05.2008

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumirea înregistrată care face obiectul cererii de anulare:

„Gögginger Bier”

2.   Statul membru sau țara terță:

Germania

3.   Tipul de produs:

| Bere din | clasa 2.1. |
| --- | --- |

Bere din

clasa 2.1.

4.   Persoana sau organismul care solicită anularea:

| Nume | : | Brauerei Ott GmbH & Co. KG |
| --- | --- | --- |
| Adresă | : | Wilhelm-Schussen-Straße 12 |
| 88427 Bad Schussenried |
| DEUTSCHLAND |

Nume

:

Brauerei Ott GmbH & Co. KG

Adresă

:

Wilhelm-Schussen-Straße 12

88427 Bad Schussenried

DEUTSCHLAND

Natura interesului legitim care justifică cererea:

Solicitantul este succesorul legal al deponentului inițial al cererii și utilizatorul curent al indicației geografice „Gögginger Bier” și, prin urmare, deține interese legitime în raport cu prezenta cerere de anulare.

5.   Motivele anulării:

Întreprinderea producătoare de bere Schussenrieder Bierbrauerei Ott a cumpărat societatea Brauerei Adler, localizată anterior în districtul Krauchenwies-Göggingen, și a transferat producția la Bad Schussenried. Nu se intenționează reluarea producției în Krauchenwies-Göggingen. Din aceste motive, produsele întreprinderii producătoare de bere Schussenrieder Bierbrauerei Ott nu mai îndeplinesc cerințele IGP „Gögginger Bier”. Prin scrisoarea din 26 septembrie 2007, Regierungspräsidium Karlsruhe – în calitate de autoritate competentă de control – a confirmat faptul că societatea Brauerei Adler era singura întreprindere producătoare de bere din districtul Krauchenwies-Göggingen și că nu există alți producători potențiali care ar putea fi interesați în utilizarea indicației geografice protejate.

În aceste condiții, nu se pot întrevedea interese legitime din partea unor părți terțe care să se opună anulării indicației geografice protejate.

---

| 23.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 315/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 315/27

---

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2009/C 315/11

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului. Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE MODIFICARE

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

Cerere de modificare în conformitate cu articolul 9

„MELA VAL DI NON”

NR. CE: IT-PDO-0105-0197-10.12.2007

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării:

| — |  | Denumirea produsului |
| --- | --- | --- |
| — | | Descrierea produsului |
| — |  | Aria geografică |
| — |  | Dovada originii |
| — | | Metodă de obținere |
| — |  | Legătură |
| — |  | Etichetare |
| — |  | Cerințe naționale |
| — | | Altele [Referiri legislative] |

—



Denumirea produsului

—

Image

Descrierea produsului

—



Aria geografică

—



Dovada originii

—

Image

Metodă de obținere

—



Legătură

—



Etichetare

—



Cerințe naționale

—

Image

Altele [Referiri legislative]

2.   Tipul modificării (modificărilor):

| — | | Modificarea documentului unic sau a fișei-rezumat |
| --- | --- | --- |
| — |  | Modificarea caietului de sarcini pentru DOP sau IGP înregistrată, pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă-rezumat |
| — |  | Modificarea caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |
| — |  | Modificarea temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |

—

Image

Modificarea documentului unic sau a fișei-rezumat

—



Modificarea caietului de sarcini pentru DOP sau IGP înregistrată, pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă-rezumat

—



Modificarea caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

—



Modificarea temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

3.   Modificare (modificări):

În caietul de sarcini în vigoare, la articolul 2, referitor la descrierea produsului, pentru a facilita recoltarea fructelor de măr din soiul Red Delicious cu gradul de coacere cel mai potrivit, a fost considerată oportună referirea la culoarea de fond a cojii, care variază progresiv de la verde la galben.

În plus, deoarece caietul de sarcini în vigoare prezintă caracteristicile chimice, fizice și organoleptice ale fructelor fără a specifica momentul în care sunt verificate aceste caracteristici, a fost stabilită o perioadă în care trebuie efectuată această evaluare. Parametrii calitativi măsurați în perioada stabilită trebuie considerați valabili pe toată durata vieții comerciale a produsului, deoarece, grație tehnicilor de păstrare moderne, nu poate fi depistată nici o degradare semnificativă legată de duritatea, concentrația de zahăr și aciditatea fructului.

Din caietul de sarcini, de la articolul 5, referitor la metoda de obținere, a fost eliminată indicația referitoare la limita privind densitatea de plantare stabilită la 4 800 de plante/ha, deoarece stabilirea unei densități are sens doar dacă este legată de parametri biologici, agronomici și pedoclimatici și nu are sens dacă nu este însoțită de nicio altă referire.

Tot din articolul 5 din caietul de sarcini în vigoare a fost considerată oportună eliminarea referirii la media de producție a unei exploatații agricole, de 68 t/ha, deoarece penalizează exploatațiile mici în favoarea celor mari.

În plus, la articolul 5 a fost introdus un paragraf referitor la păstrarea fructelor, deoarece, în ani deosebit de favorabili, producătorii nu dispun de structuri adecvate pentru păstrarea tuturor fructelor culese, și deci a fost introdusă posibilitatea păstrării acestora în alte structuri adecvate aflate sub controlul organismului de control autorizat.

În sfârșit, la articolul 7 al caietului de sarcini în vigoare, au fost actualizate referirile la legislația comunitară care făceau trimitere la Regulamentul (CEE) nr. 2081/92, acestea fiind înlocuite cu referiri la Regulamentul (CE) nr. 510/2006.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„MELA VAL DI NON”

NR. CE: IT-PDO-0105-0197-10.12.2007

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire:

„Mela val di Non”

2.   Statul membru sau țara terță:

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs (a se vedea anexa II):

| Clasa 1.6. | Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate |
| --- | --- |

Clasa 1.6.

Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Denumirea de origine protejată „mela Val di Non” este rezervată merelor produse prin utilizarea exclusivă a următoarelor soiuri: Golden Delicious, Renetta Canada, Red Delicious și care prezintă următoarele caracteristici.

Aspectul exterior al fructelor la momentul introducerii pe piață:

întregi, cu aspect proaspăt și sănătos, curate, fără substanțe și mirosuri străine.

Fructele trebuie să aibă formă:

| — | tronconică alungită în cazul merelor Golden Delicious și Red Delicious; |
| --- | --- |

—

tronconică alungită în cazul merelor Golden Delicious și Red Delicious;

| — | tronconică sau turtită în cazul merelor Renetta Canada. |
| --- | --- |

—

tronconică sau turtită în cazul merelor Renetta Canada.

Culoarea tipică a fructelor este:

| | de la verde la galben, uneori cu o parte roz, în cazul merelor Golden Delicious; |
| --- | --- |

de la verde la galben, uneori cu o parte roz, în cazul merelor Golden Delicious;

| | galben-verzui cu coajă aspră în cazul merelor Renetta Canada; |
| --- | --- |

galben-verzui cu coajă aspră în cazul merelor Renetta Canada;

| | roșu pe fond verde/galben în cazul merelor Red Delicious. |
| --- | --- |

roșu pe fond verde/galben în cazul merelor Red Delicious.

Caracteristici chimice

În primele două luni după recoltare, conținutul de zahăr al fructelor trebuie să corespundă următoarelor valori minime pentru respectivele soiuri:

| | 12 °Brix pentru Golden Delicious; |
| --- | --- |

12 °Brix pentru Golden Delicious;

| | 9 °Brix pentru Renetta Canada; |
| --- | --- |

9 °Brix pentru Renetta Canada;

| | 9 °Brix pentru Red Delicious. |
| --- | --- |

9 °Brix pentru Red Delicious.

În primele două luni după recoltare, în ceea ce privește aciditatea, valorile minime sunt indicate ca fiind:

| | 5 meq NaOH/100 g pentru Golden Delicious; |
| --- | --- |

5 meq NaOH/100 g pentru Golden Delicious;

| | 8 meq NaOH/100 g pentru Renetta Canada; |
| --- | --- |

8 meq NaOH/100 g pentru Renetta Canada;

| | 3,5 meq NaOH/100 g pentru Red Delicious. |
| --- | --- |

3,5 meq NaOH/100 g pentru Red Delicious.

În plus, în primele două luni după recoltare, fructele din soiul Golden Delicious trebuie să prezinte o valoare minimă a indicelui Thiault „zaharuri totale (g/l) + aciditate (g/l de acid malic) x 10” de 170.

Caracteristici fizice

În primele două luni după recoltare, valoarea durității, exprimată în kg/cm2, nu trebuie să scadă sub:

| | 5 pentru Golden Delicious; |
| --- | --- |

5 pentru Golden Delicious;

| | 5 pentru Renetta Canada; |
| --- | --- |

5 pentru Renetta Canada;

| | 5,5 pentru Red Delicious. |
| --- | --- |

5,5 pentru Red Delicious.

DOP „mela Val di Non” este rezervată merelor aparținând categoriilor comerciale Extra și I. Caracteristicile minime ale calibrului sunt cuprinse în indicația 65 mm. Cerințele calitative minime impuse diferitelor soiuri și categorii sunt cele stabilite de legislația comunitară, în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 920/89 astfel cum a fost modificat.

Deosebitele caracteristici organoleptice ale merelor cu denumirea „mela Val di Non” derivă din echilibrul perfect dintre parametrii fizici și chimici descriși anterior.

În special:

| — | soiul Golden Delicious se deosebește prin pulpa crocantă și zemoasă și prin gustul aparte dulce-acrișor; |
| --- | --- |

—

soiul Golden Delicious se deosebește prin pulpa crocantă și zemoasă și prin gustul aparte dulce-acrișor;

| — | merele din soiul Renetta Canada dobândesc o consistență diferită și diverse gusturi în funcție de perioada în care sunt consumate, trecând de la o pulpă crocantă și intens acrișoară la o pulpă dulce și păstoasă, păstrându-și, totuși, în note puternice, particularitățile organoleptice specifice; |
| --- | --- |

—

merele din soiul Renetta Canada dobândesc o consistență diferită și diverse gusturi în funcție de perioada în care sunt consumate, trecând de la o pulpă crocantă și intens acrișoară la o pulpă dulce și păstoasă, păstrându-și, totuși, în note puternice, particularitățile organoleptice specifice;

| — | Red Delicious se caracterizează printr-o pulpă mai păstoasă și are un gust predominant dulceag. |
| --- | --- |

—

Red Delicious se caracterizează printr-o pulpă mai păstoasă și are un gust predominant dulceag.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Operațiunile de cultivare și recoltare ale DOP „mela Val di Non” trebuie să se desfășoare în aria de producție indicată la punctul 4.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Pe ambalajele în care sunt comercializate fructele sau pe fiecare fruct comercializat la bucată trebuie indicată mențiunea DOP „mela Val di Non”. În cadrul denumirii este interzisă adăugarea oricărei indicații de origine care nu este prevăzută în mod expres și a indicațiilor suplimentare care ar putea induce în eroare consumatorul.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice:

Aria de producție a DOP „mela Val di Non”, care corespunde cu bazinul hidrografic al râului Noce cuprins între Val di Sole și Val di Non, numite și Valli del Noce sau Anaunia, este situată în provincia autonomă Trento.

Această zonă, formată din respectivele văi, cuprinde întregul teritoriu al următoarelor comune:

Andalo, Amblar, Bresimo, Brez, Cagnò, Caldes, Campodenno, Castelfondo, Cavareno, Cavedago, Cavizzana, Cis, Cles, Cloz, Commezzadura, Coredo, Croviana, Cunevo, Dambel, Denno, Dimaro, Don, Flavon, Fondo, Livo, Malè, Malosco, Mezzana, Monclassico, Nanno, Ossana, Peio, Pellizzano, Rabbi, Revò, Romallo, Romeno, Ronzone, Ruffrè, Rumo, Sanzeno, Sarnonico, Sfruz, Smarano, Spormaggiore, Sporminore, Taio, Tassullo, Terres, Terzolas, Ton, Tres, Tuenno, Vermiglio, Vervò.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Mediul natural

Terenuri: „Mela Val di Non” se cultivă într-un teritoriu cât se poate de potrivit pentru producția de mere cu mare valoare organoleptică și calitativă. Acest mediu este caracterizat de terenuri generate de formațiuni stâncoase de tip „dolomitic”, care constituie, ele însele, un element unic. Ca particularitate a acestor terenuri, este de semnalat prezența, într-o proporție excepțională, a magneziului schimbabil, valorile înregistrate fiind adesea mai mult decât duble față de cele considerate normale în alte zone în care se cultivă pomi fructiferi.

Conținutul de substanțe organice, de 4-6 %, este optim, la fel ca cel de azot, iar conținutul de alte macro și microelemente este adecvat.

Clima: Expunerea deosebit de favorabilă, spre sud-sud-est, a zonei fructifere este completată de o climă între temperat-oceanică și continental-alpină, atenuată în mare parte de formațiunea tectonică deosebită, o mare depresiune glaciară.

Precipitațiile reduse care caracterizează zona (în medie, 5-7 zile ploioase în fiecare lună) pot determina un total de aproape 300 de zile însorite într-un an. Absența absolută a ceții și negurii, în orice anotimp, împreună cu umiditatea redusă a aerului, determină o claritate atmosferică foarte bună, care permite folosirea pe deplin a beneficiului oferit de expunerea puternică la soare în procesele de biosintetizare a zaharurilor și în formarea „buchetului” de arome, factori care caracterizează merele produse în această zonă fructicolă deosebită.

Aerul cristalin este favorizat, de asemenea, în orele cele mai calde ale zilei, de briza regulată a dimineților târzii provenită din sud (numită „Ora del Garda”), creată de mișcările maselor de aer generate de extinsul bazin lacustru Bènaco, cel mai mare lac italian.

În întreaga arie de producție, și „calitatea” aerului este supusă unei monitorizări continue de către APPA [Agenzia provinciale per la protezione dell’ambiente (Agenția provincială de protecție a mediului)], care poate certifica absența poluării atmosferice urbane în întreaga arie de producție a „mela Val di Non”.

De asemenea, teritoriul natural, într-un context alpin caracterizat de asocieri tipice de flori și de o faună sălbatică deosebită, conform descrierilor botaniștilor și naturaliștilor, este o dovadă a fuziunii ambientale și teritoriale dintre cultivare și natură.

Mediul uman

Împreună cu mediul natural, factorul uman, cu tradiția sa seculară, a contribuit în mod determinant la caracterizarea puternicei legături existente între „mela Val di Non” și aria de producție delimitată, descrisă în mărturiile istorice legate de dovada originii și demonstrată de o bibliografie consistentă cu caracter istoric, cultural și științific.

Grație populației rurale cu rădăcini străvechi în aria de producție, cu întreaga-i experiență tradițională, cu capacitățile sale culturale transmise din generație în generație, cu o continuă cercetare și punere în practică a tehnicilor de cultivare tradiționale și specifice, au fost create condițiile necesare pentru ca, de-a lungul timpului și până în prezent, cultivarea merelor să se consolideze, devenind nu doar o resursă economică fundamentală, ci și un patrimoniu istoric, tradițional și cultural al întregului teritoriu.

În prezent, 15 000 de persoane din totalul de 35 000 al ariei fructicole delimitate sunt implicate în filiera de producție a merelor.

Iată de ce ritmul vieții persoanelor care locuiesc în zonă este dictat de fazele fenologice ale producției merelor (mai ales cele de înflorire, coacere și recoltare), iar numeroase sărbători populare, evenimente culturale și congrese sunt legate de acest fruct și de adevăratul sens pe care îl dobândește cultivarea merelor în agricultura integrată a unei zone de munte, atât din punctul de vedere al protejării teritoriului și a mediului natural, cât și din punctul de vedere al tradiției culturale.

5.2.   Specificitatea produsului:

Temperaturile oarecum scăzute de primăvară, din timpul primelor faze de dezvoltare a fructelor, condiționează în mod favorabil prezența giberelinelor naturale ale plantei, care determină o multiplicare celulară eficace, generând fructe deosebit de crocante și alungirea naturală a fructelor care, în cazul soiurilor Delicious, prezintă o formă tronconică tipică.

Irigarea rațională, care împiedică apariția stresului de creștere și care permite dezvoltarea echilibrată a pulpei și a cojii, face ca fructele să crească armonios pe toată durata verii, cu o coajă care, în cazul soiurilor Delicious, este deosebit de fină, lipsită de defectele legate de prezența ruginii.

Pe lângă toate acestea, clima alpină (zilele calde/nopțile reci) permite, de asemenea, obținerea unui echilibru foarte favorabil între cantitatea de produse ale fotosintezei elaborate în timpul zilei și pierderea zaharurilor care are loc în mod normal în timpul nopții și care este nesemnificativă în acest caz. Echilibrul este foarte pozitiv, deoarece pierderile de zaharuri datorate respirației nocturne, direct proporționale cu temperaturile înregistrate noaptea, sunt mult limitate tocmai de clima deosebit de răcoroasă chiar și în nopțile de vară.

Un alt rol fundamental îl au nopțile senine, care constituie aproape o regulă și care determină formarea unui strat de rouă matinală pe fructele aflate în curs de creștere și coacere, rouă care, evaporându-se la apariția primelor raze de soare, ia din căldura fructelor, generând o reacție prețioasă a cojii acestora, care dobândește o nuanță de roz, atât în cazul merelor din soiul Golden Delicious, cât și în cazul celor din soiul Renetta del Canada, sau se colorează în roșu viu și strălucitor în cazul merelor din soiul Red Delicious.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Din însumarea factorilor cu totul excepționali menționați anterior reiese în mod evident că mediile natural, climatic și uman ale văilor din aria de producție constituie un tot inseparabil.

Această legătură a contribuit la obținerea unui produs cu totul deosebit, cu caracteristici organoleptice și calitative unice, foarte renumit și apreciat. Merele provenite din Val di Non se bucură pretutindeni de o foarte bună reputație, atât din punct de vedere socio-economic, cât și din punct de vedere comercial.

Datele oficiale arată că merele provenite din Val di Non constituie o categorie de sine stătătoare, indicată ca atare deja în deceniile trecute.

Trebuie evidențiat și faptul că, în comparație cu alte mere de proveniențe diferite, dar de același calibru și de aceeași culoare, adică din aceeași categorie comercială, „mela Val di Non” se vinde în medie și în mod constant la prețuri cu 20-25 % mai mari, având uneori prețuri chiar cu 40-45 % mai mari.

Trebuie subliniat și că prețul constant mai ridicat, îmbinat cu proveniența specifică, reprezintă o caracteristică a tuturor celor trei soiuri de mere pentru care a fost solicitată protecția prin DOP „mela Val di Non”, respectiv Golden Delicious, Renetta Canada și Red Delicious.

Chiar dacă există variații care țin de natura produsului, reflectate în multitudinea de rezultate analitice prin care sunt descrise calitățile fructelor „mela Val di Non”, aceste variații sunt, totuși, caracterizate de un profil calitativ mediu de nivel superior, recunoscut în mod evident de consumatori, care sunt dispuși să plătească un preț semnificativ mai mare pentru merele care provin din aria de producție în cauză.

Pe lângă faptul că sunt apreciate de consumatori pentru caracteristicile calitative deosebite legate de mediu, merele din Val din Non se bucură pretutindeni de un foarte bun renume, fapt dovedit de participarea acestor produse la numeroase expoziții și evenimente la nivel național și internațional, unde au câștigat premii și diplome de merit.

Pe scurt, aceste rezultate se datorează implicării „atotcuprinzătoare” – culturale, profesionale și economice – a locuitorilor din zonă în procesul de producție a „mela Val di Non”, care au contribuit la stabilirea unei legături puternice a produsului cu mediul și, mai ales, la dezvoltarea, în timp, a unei legături „sentimentale” profunde între locuitorii văilor în care se obține acest fruct excepțional.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

Administrația actuală a lansat procedura națională de opoziție prin publicarea propunerii de recunoaștere a denumirii de origine protejate „mela Val di Non” în Gazzetta ufficiale della Repubblica italiana, nr. 253 din 30 octombrie 2007.

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil făcând click pe următorul link: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

sau

accesând direct pagina de internet a ministerului (http://www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Prodotti di Qualità” (Produse de calitate) (în stânga ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” [Caiete de sarcini ale produselor supuse analizei UE – Regulamentul (CE) nr. 510/2006].

---