# Euroopa Liidu C 286E/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2009.286.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 286E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide27. november 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2009.286.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 286E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide27. november 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | Euroopa Parlament2008–2009 ISTUNGJÄRK17.–19. juuni 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 207 E, 14.8.2008. |
| | |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 17. juuni 2008 |
| 2009/C 286E/01 | Ühtekuuluvuspoliitika mõju haavatavate kogukondade ja rühmade integratsioonileEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta resolutsioon ühtekuuluvuspoliitika mõju kohta haavatavate kogukondade ja rühmade integratsioonile (2007/2191(INI)) | 1 |
| 2009/C 286E/02 | Arengupoliitika sidusus ja ELi poolt teatavate bioloogiliste loodusvarade kasutamise mõju Lääne-Aafrika arenguleEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta resolutsioon arengupoliitika sidususe ja ELi poolt teatavate bioloogiliste loodusvarade kasutamise mõju kohta Lääne-Aafrika arengule (2007/2183(INI)) | 5 |
| | Kolmapäev, 18. juuni 2008 |
| 2009/C 286E/03 | Teadmata kadunud isikud Küprosel – järelmeetmedEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta resolutsioon teadmata kadunud isikute kohta Küprosel – Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsiooni järelmeetmed (2007/2280(INI)) | 13 |
| | Neljapäev, 19. juuni 2008 |
| 2009/C 286E/04 | Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkusEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta | 15 |
| 2009/C 286E/05 | Tolliliidu 40. aastapäevEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon tolliliidu 40. aastapäeva kohta | 20 |
| 2009/C 286E/06 | Euroopa energiatarbijate õiguste hartaEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon Euroopa energiatarbijate õiguste harta kohta (2008/2006(INI)) | 24 |
| 2009/C 286E/07 | Linnurümpade importEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon linnurümpade impordi kohta | 30 |
| 2009/C 286E/08 | Kriis kalandussektorisEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon kütuse hinna tõusust põhjustatud kriisi kohta kalandussektoris | 32 |
| 2009/C 286E/09 | ELi ja Venemaa tippkohtumineEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta 26.–27. juunil 2008 Hantõ-Mansiiskis | 35 |
| 2009/C 286E/10 | Lamba- ja kitsekasvatussektori tulevik EuroopasEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon lamba- ja kitsekasvatussektori tuleviku kohta Euroopas (2007/2192(INI)) | 41 |
| 2009/C 286E/11 | Üleeuroopalise turvalisema, puhtama ja tõhusama liikuvuse suunas: esimene aruanne intelligentse auto kohtaEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Üleeuroopalise turvalisema, puhtama ja tõhusama liikuvuse suunas: esimene aruanne intelligentse auto kohta (2007/2259(INI)) | 45 |
| 2009/C 286E/12 | BirmaEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon poliitvangide jätkuva kinnipidamise kohta Birmas | 49 |
| 2009/C 286E/13 | SomaaliaEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon tsiviilisikute igapäevase tapmise kohta Somaalias | 52 |
| 2009/C 286E/14 | IraanEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon Iraani kohta | 54 |
| | |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 17. juuni 2008 |
| 2009/C 286E/15 | Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses selle kestusega (KOM(2007)0861 – C6-0003/2008 – 2007/0291(COD)) | 56 |
| P6_TC1-COD(2007)0291Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses selle kestusega | 56 |
| 2009/C 286E/16 | Kahe- või kolmerattalistele mootorsõidukitele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kahe- või kolmerattalistele mootorsõidukitele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0768 – C6-0449/2007 – 2007/0270(COD)) | 57 |
| 2009/C 286E/17 | Põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete osa tüübikinnitus (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete osa tüübikinnituse kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0840 – C6-0004/2008 – 2007/0284(COD)) | 58 |
| 2009/C 286E/18 | Põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite ümbermineku kaitsekonstruktsioonid (staatiline testimine) (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (staatiline testimine) (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0025 – C6-0044/2008 – 2008/0008(COD)) | 59 |
| 2009/C 286E/19 | Aktsiaseltside ühinemine (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0026 – C6-0045/2008 – 2008/0009(COD)) | 60 |
| 2009/C 286E/20 | Arvutiprogrammide õiguskaitse (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv arvutiprogrammide õiguskaitse kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0023 – C6-0042/2008 – 2008/0019(COD)) | 61 |
| 2009/C 286E/21 | Siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikune tunnustamine (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0037 – C6-0048/2008 – 2008/0021(COD)) | 61 |
| 2009/C 286E/22 | Asutamislepingu artikli 48 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõutavad tagatised (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks asutamislepingu artikli 48 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0039 – C6-0050/2008 – 2008/0022(COD)) | 62 |
| 2009/C 286E/23 | Veterinaarkontrollid ühendusesiseses kaubanduses (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0099 – C6-0135/2008 – 2008/0037(CNS)) | 63 |
| 2009/C 286E/24 | Viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamine (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0091 – C6-0136/2008 – 2008/0039(CNS)) | 63 |
| 2009/C 286E/25 | Ühenduse menetlus tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ühenduse menetluse kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0735 – C6-0441/2007 – 2007/0253(COD)) | 64 |
| 2009/C 286E/26 | Nominaalsaagi statistilised andmed teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0760 – C6-0443/2007 – 2007/0260(COD)) | 65 |
| 2009/C 286E/27 | Saagi ja kalandustegevuse statistilised andmed Loode-Atlandi piirkonnas (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0762 – C6-0444/2007 – 2007/0264(COD)) | 66 |
| 2009/C 286E/28 | Nominaalsaagi statistilised andmed Atlandi ookeani kirdeosas (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0763 – C6-0440/2007 – 2007/0268(COD)) | 67 |
| 2009/C 286E/29 | Tekstiilinimetused (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tekstiilinimetuste kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0870 – C6-0024/2008 – 2008/0005(COD)) | 68 |
| 2009/C 286E/30 | Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsiooniga *Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsiooniga (KOM(2007)0839 – C6-0028/2008 – 2007/0283(CNS)) | 69 |
| 2009/C 286E/31 | Karistusregistrite andmete vahetamine liikmesriikide vahel *Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus, mis käsitleb karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja nende andmete sisu (5968/2008 – C6-0067/2008 – 2005/0267(CNS)) | 70 |
| 2009/C 286E/32 | Euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed *Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (KOM(2007)0525 – C6-0431/2007 – 2007/0192(CNS)) | 76 |
| 2009/C 286E/33 | Euroopa Kohtu kodukorra muutmine, et täpsustada läbivaatamismenetluse suhtes kohaldatavaid keele-eeskirju *Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse Euroopa Kohtu kodukorda, et täpsustada läbivaatamismenetluse suhtes kohaldatavaid keele-eeskirju (5953/2008 – C6-0066/2008 – 2008/0801(CNS)) | 80 |
| 2009/C 286E/34 | Jäätmete raamdirektiivi läbivaatamine ***IIEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (11406/4/2007 – C6-0056/2008 – 2005/0281(COD)) | 81 |
| P6_TC2-COD(2005)0281Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 17. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid | 82 |
| 2009/C 286E/35 | Keskkonnakvaliteedi standardid veepoliitika valdkonnas ***IIEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse direktiive 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ, 86/280/EMÜ ja 2000/60/EÜ (11486/3/2007 – C6-0055/2008 – 2006/0129(COD)) | 82 |
| P6_TC2-COD(2006)0129Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 17. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse direktiive 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ, 86/280/EMÜ ja tunnistatakse need seejärel kehtetuks ning muudetakse direktiivi 2000/60/EÜ | 82 |
| 2009/C 286E/36 | Meremeeste väljaõppe miinimumtase (uuesti sõnastatud) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (uuesti sõnastatud) (KOM(2007)0610 – C6-0348/2007 – 2007/0219(COD)) | 83 |
| P6_TC1-COD(2007)0219Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (uuestisõnastamine) | 83 |
| 2009/C 286E/37 | Farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamine loomses toidus ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidus ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 2377/90 (KOM(2007)0194 – C6-0113/2007 – 2007/0064(COD)) | 84 |
| P6_TC1-COD(2007)0064Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidus ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 2377/90 | 84 |
| 2009/C 286E/38 | Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (KOM(2007)0797 – C6-0469/2007 – 2007/0278(COD)) | 99 |
| P6_TC1-COD(2007)0278Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta | 99 |
| 2009/C 286E/39 | Ühisraha kasutuselevõtt Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal *Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal (KOM(2008)0249 – C6-0198/2008 – 2008/0092(CNS)) | 100 |
| | Kolmapäev, 18. juuni 2008 |
| 2009/C 286E/40 | Komisjoni asepresident Jacques Barrot' ülesannete ümberjaotamise heakskiitmineEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta otsus, millega kiidetakse heaks komisjoni asepresident Jacques Barrot' ülesannete ümberjaotamine | 103 |
| 2009/C 286E/41 | Antonio Tajani komisjoni liikmeks nimetamise heakskiitmineEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta otsus, millega kiidetakse heaks Antonio Tajani komisjoni liikmeks nimetamine | 103 |
| 2009/C 286E/42 | Ühised nõuded ja kord liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel ***IEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (KOM(2005)0391 – C6-0266/2005 – 2005/0167(COD)) | 104 |
| P6_TC1-COD(2005)0167Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel | 105 |
| 2009/C 286E/43 | Elektrienergia siseturg ***IEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (KOM(2007)0528 – C6-0316/2007 – 2007/0195(COD)) | 106 |
| P6_TC1-COD(2007)0195Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju | 106 |
| 2009/C 286E/44 | Võrkudele juurdepääsu tingimused piiriüleses elektrikaubanduses ***IEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses (KOM(2007)0531 – C6-0320/2007 – 2007/0198(COD)) | 136 |
| P6_TC1-COD(2007)0198Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses | 136 |
| 2009/C 286E/45 | Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet ***IEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (KOM(2007)0530 – C6-0318/2007 – 2007/0197(COD)) | 149 |
| P6_TC1-COD(2007)0197Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet | 149 |
| 2009/C 286E/46 | Jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitse ***IEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitset (KOM(2007)0560 – C6-0331/2007 – 2007/0201(COD)) | 169 |
| P6_TC1-COD(2007)0201Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses jalakäijate ja teiste haavatavamate liiklejate kaitsega ning millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2003/102/EÜ ning 2005/66/EÜ | 169 |
| 2009/C 286E/47 | Teatavate õigusaktide kohandamine kontrolliga regulatiivmenetluse osas (esimene osa) ***IEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008 aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte otsusega 2006/512/EÜ muudetud nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas – Esimene osa (KOM(2007)0741 – C6-0432/2007 – 2007/0262(COD)) | 170 |
| P6_TC1-COD(2007)0262Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ seoses kontrolliga regulatiivmenetlusega – Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega – Esimene osa | 170 |
| 2009/C 286E/48 | Teatavate õigusaktide kohandamine otsusega 2006/512/EÜ muudetud nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas (III osa) ***IEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte otsusega 2006/512/EÜ muudetud nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas – III osa (KOM(2007)0822 – C6-0474/2007 – 2007/0282(COD)) | 171 |
| 2009/C 286E/49 | Teatavate kalandussaaduste importi Kanaari saartele hõlmavad autonoomsed ühenduse tariifikvoodid *Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega avatakse teatavate kalandussaaduste importi Kanaari saartele hõlmavad autonoomsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (KOM(2008)0129 – C6-0153/2008 – 2008/0054(CNS)) | 171 |
| 2009/C 286E/50 | Euroopa ombudsmani põhikiriEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi otsuse vastuvõtmise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (2006/2223(INI)) | 172 |
| Euroopa Parlamendi otsus millega muudetakse 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta | 173 |
| | Neljapäev, 19. juuni 2008 |
| 2009/C 286E/51 | Ohtlike kaupade sisevedu ***IIEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ohtlike kaupade siseveo kohta (6920/3/2008 – C6-0160/2008 – 2006/0278(COD)) | 177 |
| 2009/C 286E/52 | Maanteede infrastruktuuri ohutus ***IEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta (KOM(2006)0569 – C6-0331/2006 – 2006/0182(COD)) | 178 |
| P6_TC1-COD(2006)0182Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta | 178 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

Euroopa Parlament2008–2009 ISTUNGJÄRK17.–19. juuni 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 207 E, 14.8.2008.

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 17. juuni 2008

2009/C 286E/01

Ühtekuuluvuspoliitika mõju haavatavate kogukondade ja rühmade integratsioonileEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta resolutsioon ühtekuuluvuspoliitika mõju kohta haavatavate kogukondade ja rühmade integratsioonile (2007/2191(INI))

1

2009/C 286E/02

Arengupoliitika sidusus ja ELi poolt teatavate bioloogiliste loodusvarade kasutamise mõju Lääne-Aafrika arenguleEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta resolutsioon arengupoliitika sidususe ja ELi poolt teatavate bioloogiliste loodusvarade kasutamise mõju kohta Lääne-Aafrika arengule (2007/2183(INI))

5

Kolmapäev, 18. juuni 2008

2009/C 286E/03

Teadmata kadunud isikud Küprosel – järelmeetmedEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta resolutsioon teadmata kadunud isikute kohta Küprosel – Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsiooni järelmeetmed (2007/2280(INI))

13

Neljapäev, 19. juuni 2008

2009/C 286E/04

Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkusEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta

15

2009/C 286E/05

Tolliliidu 40. aastapäevEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon tolliliidu 40. aastapäeva kohta

20

2009/C 286E/06

Euroopa energiatarbijate õiguste hartaEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon Euroopa energiatarbijate õiguste harta kohta (2008/2006(INI))

24

2009/C 286E/07

Linnurümpade importEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon linnurümpade impordi kohta

30

2009/C 286E/08

Kriis kalandussektorisEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon kütuse hinna tõusust põhjustatud kriisi kohta kalandussektoris

32

2009/C 286E/09

ELi ja Venemaa tippkohtumineEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta 26.–27. juunil 2008 Hantõ-Mansiiskis

35

2009/C 286E/10

Lamba- ja kitsekasvatussektori tulevik EuroopasEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon lamba- ja kitsekasvatussektori tuleviku kohta Euroopas (2007/2192(INI))

41

2009/C 286E/11

Üleeuroopalise turvalisema, puhtama ja tõhusama liikuvuse suunas: esimene aruanne intelligentse auto kohtaEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Üleeuroopalise turvalisema, puhtama ja tõhusama liikuvuse suunas: esimene aruanne intelligentse auto kohta (2007/2259(INI))

45

2009/C 286E/12

BirmaEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon poliitvangide jätkuva kinnipidamise kohta Birmas

49

2009/C 286E/13

SomaaliaEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon tsiviilisikute igapäevase tapmise kohta Somaalias

52

2009/C 286E/14

IraanEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon Iraani kohta

54

Euroopa Parlament

Teisipäev, 17. juuni 2008

2009/C 286E/15

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses selle kestusega (KOM(2007)0861 – C6-0003/2008 – 2007/0291(COD))

56

P6_TC1-COD(2007)0291Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses selle kestusega

56

2009/C 286E/16

Kahe- või kolmerattalistele mootorsõidukitele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kahe- või kolmerattalistele mootorsõidukitele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0768 – C6-0449/2007 – 2007/0270(COD))

57

2009/C 286E/17

Põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete osa tüübikinnitus (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete osa tüübikinnituse kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0840 – C6-0004/2008 – 2007/0284(COD))

58

2009/C 286E/18

Põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite ümbermineku kaitsekonstruktsioonid (staatiline testimine) (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (staatiline testimine) (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0025 – C6-0044/2008 – 2008/0008(COD))

59

2009/C 286E/19

Aktsiaseltside ühinemine (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0026 – C6-0045/2008 – 2008/0009(COD))

60

2009/C 286E/20

Arvutiprogrammide õiguskaitse (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv arvutiprogrammide õiguskaitse kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0023 – C6-0042/2008 – 2008/0019(COD))

61

2009/C 286E/21

Siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikune tunnustamine (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0037 – C6-0048/2008 – 2008/0021(COD))

61

2009/C 286E/22

Asutamislepingu artikli 48 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõutavad tagatised (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks asutamislepingu artikli 48 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0039 – C6-0050/2008 – 2008/0022(COD))

62

2009/C 286E/23

Veterinaarkontrollid ühendusesiseses kaubanduses (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0099 – C6-0135/2008 – 2008/0037(CNS))

63

2009/C 286E/24

Viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamine (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0091 – C6-0136/2008 – 2008/0039(CNS))

63

2009/C 286E/25

Ühenduse menetlus tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ühenduse menetluse kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0735 – C6-0441/2007 – 2007/0253(COD))

64

2009/C 286E/26

Nominaalsaagi statistilised andmed teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0760 – C6-0443/2007 – 2007/0260(COD))

65

2009/C 286E/27

Saagi ja kalandustegevuse statistilised andmed Loode-Atlandi piirkonnas (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0762 – C6-0444/2007 – 2007/0264(COD))

66

2009/C 286E/28

Nominaalsaagi statistilised andmed Atlandi ookeani kirdeosas (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0763 – C6-0440/2007 – 2007/0268(COD))

67

2009/C 286E/29

Tekstiilinimetused (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tekstiilinimetuste kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0870 – C6-0024/2008 – 2008/0005(COD))

68

2009/C 286E/30

Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsiooniga *Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsiooniga (KOM(2007)0839 – C6-0028/2008 – 2007/0283(CNS))

69

2009/C 286E/31

Karistusregistrite andmete vahetamine liikmesriikide vahel *Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus, mis käsitleb karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja nende andmete sisu (5968/2008 – C6-0067/2008 – 2005/0267(CNS))

70

2009/C 286E/32

Euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed *Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (KOM(2007)0525 – C6-0431/2007 – 2007/0192(CNS))

76

2009/C 286E/33

Euroopa Kohtu kodukorra muutmine, et täpsustada läbivaatamismenetluse suhtes kohaldatavaid keele-eeskirju *Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse Euroopa Kohtu kodukorda, et täpsustada läbivaatamismenetluse suhtes kohaldatavaid keele-eeskirju (5953/2008 – C6-0066/2008 – 2008/0801(CNS))

80

2009/C 286E/34

Jäätmete raamdirektiivi läbivaatamine ***IIEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (11406/4/2007 – C6-0056/2008 – 2005/0281(COD))

81

P6_TC2-COD(2005)0281Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 17. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid

82

2009/C 286E/35

Keskkonnakvaliteedi standardid veepoliitika valdkonnas ***IIEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse direktiive 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ, 86/280/EMÜ ja 2000/60/EÜ (11486/3/2007 – C6-0055/2008 – 2006/0129(COD))

82

P6_TC2-COD(2006)0129Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 17. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse direktiive 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ, 86/280/EMÜ ja tunnistatakse need seejärel kehtetuks ning muudetakse direktiivi 2000/60/EÜ

82

2009/C 286E/36

Meremeeste väljaõppe miinimumtase (uuesti sõnastatud) ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (uuesti sõnastatud) (KOM(2007)0610 – C6-0348/2007 – 2007/0219(COD))

83

P6_TC1-COD(2007)0219Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (uuestisõnastamine)

83

2009/C 286E/37

Farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamine loomses toidus ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidus ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 2377/90 (KOM(2007)0194 – C6-0113/2007 – 2007/0064(COD))

84

P6_TC1-COD(2007)0064Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidus ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 2377/90

84

2009/C 286E/38

Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta ***IEuroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (KOM(2007)0797 – C6-0469/2007 – 2007/0278(COD))

99

P6_TC1-COD(2007)0278Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta

99

2009/C 286E/39

Ühisraha kasutuselevõtt Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal *Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal (KOM(2008)0249 – C6-0198/2008 – 2008/0092(CNS))

100

Kolmapäev, 18. juuni 2008

2009/C 286E/40

Komisjoni asepresident Jacques Barrot' ülesannete ümberjaotamise heakskiitmineEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta otsus, millega kiidetakse heaks komisjoni asepresident Jacques Barrot' ülesannete ümberjaotamine

103

2009/C 286E/41

Antonio Tajani komisjoni liikmeks nimetamise heakskiitmineEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta otsus, millega kiidetakse heaks Antonio Tajani komisjoni liikmeks nimetamine

103

2009/C 286E/42

Ühised nõuded ja kord liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel ***IEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (KOM(2005)0391 – C6-0266/2005 – 2005/0167(COD))

104

P6_TC1-COD(2005)0167Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel

105

2009/C 286E/43

Elektrienergia siseturg ***IEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (KOM(2007)0528 – C6-0316/2007 – 2007/0195(COD))

106

P6_TC1-COD(2007)0195Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju

106

2009/C 286E/44

Võrkudele juurdepääsu tingimused piiriüleses elektrikaubanduses ***IEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses (KOM(2007)0531 – C6-0320/2007 – 2007/0198(COD))

136

P6_TC1-COD(2007)0198Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses

136

2009/C 286E/45

Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet ***IEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (KOM(2007)0530 – C6-0318/2007 – 2007/0197(COD))

149

P6_TC1-COD(2007)0197Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet

149

2009/C 286E/46

Jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitse ***IEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitset (KOM(2007)0560 – C6-0331/2007 – 2007/0201(COD))

169

P6_TC1-COD(2007)0201Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses jalakäijate ja teiste haavatavamate liiklejate kaitsega ning millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2003/102/EÜ ning 2005/66/EÜ

169

2009/C 286E/47

Teatavate õigusaktide kohandamine kontrolliga regulatiivmenetluse osas (esimene osa) ***IEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008 aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte otsusega 2006/512/EÜ muudetud nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas – Esimene osa (KOM(2007)0741 – C6-0432/2007 – 2007/0262(COD))

170

P6_TC1-COD(2007)0262Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ seoses kontrolliga regulatiivmenetlusega – Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega – Esimene osa

170

2009/C 286E/48

Teatavate õigusaktide kohandamine otsusega 2006/512/EÜ muudetud nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas (III osa) ***IEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte otsusega 2006/512/EÜ muudetud nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas – III osa (KOM(2007)0822 – C6-0474/2007 – 2007/0282(COD))

171

2009/C 286E/49

Teatavate kalandussaaduste importi Kanaari saartele hõlmavad autonoomsed ühenduse tariifikvoodid *Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega avatakse teatavate kalandussaaduste importi Kanaari saartele hõlmavad autonoomsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (KOM(2008)0129 – C6-0153/2008 – 2008/0054(CNS))

171

2009/C 286E/50

Euroopa ombudsmani põhikiriEuroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi otsuse vastuvõtmise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (2006/2223(INI))

172

Euroopa Parlamendi otsus millega muudetakse 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta

173

Neljapäev, 19. juuni 2008

2009/C 286E/51

Ohtlike kaupade sisevedu ***IIEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ohtlike kaupade siseveo kohta (6920/3/2008 – C6-0160/2008 – 2006/0278(COD))

177

2009/C 286E/52

Maanteede infrastruktuuri ohutus ***IEuroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta (KOM(2006)0569 – C6-0331/2006 – 2006/0182(COD))

178

P6_TC1-COD(2006)0182Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta

178

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

Euroopa Parlament2008–2009 ISTUNGJÄRK17.–19. juuni 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 207 E, 14.8.2008.

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 17. juuni 2008

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/1

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Ühtekuuluvuspoliitika mõju haavatavate kogukondade ja rühmade integratsioonile

P6_TA(2008)0288

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta resolutsioon ühtekuuluvuspoliitika mõju kohta haavatavate kogukondade ja rühmade integratsioonile (2007/2191(INI))

2009/C 286 E/01

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 87 lõiget 3, artiklit 137 ja artiklit 158;

võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (1);

võttes arvesse komisjoni 5. juuli 2005. aasta teatist „Ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele: ühenduse strateegilised suunised, 2007–2013” (KOM(2005)0299);

võttes arvesse komisjoni 9. veebruari 2005. aasta teatist sotsiaalmeetmete kava kohta (KOM(2005)0033);

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust 2006/702/EÜ ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta (2);

võttes arvesse komisjoni 17. mai 2005. aasta teatist „Kolmas ühtekuuluvuse arenguaruanne: uue partnerluse poole majanduskasvu, tööhõive ja ühtekuuluvuse valdkonnas” (KOM(2005)0192);

võttes arvesse komisjoni 12. juuni 2006. aasta teatist „Majanduskasv ja tööhõive ning Euroopa ühtekuuluvuspoliitika reform. Neljas ühtekuuluvuse arenguaruanne” (KOM(2006)0281);

võttes arvesse Euroopa Liidu territoriaalset tegevuskava ja Euroopa linnade säästvat arengut käsitlevat Leipzigi hartat ning esimest tegevusprogrammi Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava rakendamiseks;

võttes arvesse territoriaalse ühtekuuluvuse kohta rohelise raamatu ettevalmistamist komisjoni poolt;

võttes arvesse Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustiku (ESPON) aruannet „Ruumilise arengu tulevikukontseptsioon – Euroopa territoriaalse arengu mudelid” ning Euroopa Parlamendi aruannet „Piirkondlikud erinevused ja ühtekuuluvus: millised on tulevikustrateegiad?”;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 3, 13 ja 141, milles kohustatakse liikmesriike tagama kõigile kodanikele võrdseid võimalusi;

võttes arvesse oma 31. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni romisid käsitleva Euroopa strateegia kohta (3);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A6-0212/2008),

| A. | arvestades, et üks ühenduse eesmärke, nagu on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 158, on edendada kogu ühenduse harmoonilist majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning vähendada sotsiaal-majanduslikke erinevusi eri piirkondade vahel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üks ühenduse eesmärke, nagu on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 158, on edendada kogu ühenduse harmoonilist majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning vähendada sotsiaal-majanduslikke erinevusi eri piirkondade vahel;

| B. | arvestades, et piirkonnasiseselt ja piirkondade vahel võivad tekkida erinevused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et piirkonnasiseselt ja piirkondade vahel võivad tekkida erinevused;

| C. | arvestades, et jõukamate ja kõige vaesemate piirkondade vaheliste sotsiaalsete, majanduslike ja territoriaalsete erinevustega tegelemine jääb ühtekuuluvuspoliitika põhieesmärgiks ning et seetõttu ei tohiks selle ulatust piirata teiste strateegiate eesmärkide toetamisega, mis võiks takistada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et jõukamate ja kõige vaesemate piirkondade vaheliste sotsiaalsete, majanduslike ja territoriaalsete erinevustega tegelemine jääb ühtekuuluvuspoliitika põhieesmärgiks ning et seetõttu ei tohiks selle ulatust piirata teiste strateegiate eesmärkide toetamisega, mis võiks takistada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust;

| D. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on praeguseni andnud tulemusliku panuse, aidates kõige vaesematel piirkondadel vähendada erinevusi sotsiaal-majanduslikus arengus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on praeguseni andnud tulemusliku panuse, aidates kõige vaesematel piirkondadel vähendada erinevusi sotsiaal-majanduslikus arengus;

| E. | arvestades, et terved riigid seisavad ikka veel silmitsi märkimisväärsete arenguga seotud väljakutsetega ja praeguse raamistiku 2007–2013 ajal lähenemist tõenäoliselt ei toimu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et terved riigid seisavad ikka veel silmitsi märkimisväärsete arenguga seotud väljakutsetega ja praeguse raamistiku 2007–2013 ajal lähenemist tõenäoliselt ei toimu;

| F. | arvestades, et majanduskasv koondub mõnedes liikmesriikides riigi ja piirkondade pealinnade ja suurte linnakeskuste ümbrusse, mis toob kaasa teiste piirkondade, nagu maapiirkondade, äärealade, saare- ja mägipiirkondade, ebaühtlase sotsiaal-majandusliku arengu ning suurendab nende piirkondade sotsiaalsete kogukondade ja rühmade haavatavust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et majanduskasv koondub mõnedes liikmesriikides riigi ja piirkondade pealinnade ja suurte linnakeskuste ümbrusse, mis toob kaasa teiste piirkondade, nagu maapiirkondade, äärealade, saare- ja mägipiirkondade, ebaühtlase sotsiaal-majandusliku arengu ning suurendab nende piirkondade sotsiaalsete kogukondade ja rühmade haavatavust;

| G. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepinguga seatakse territoriaalne ühtekuuluvus üheks ELi eesmärkidest ning nähakse ette liidu ja liikmesriikide jagatud pädevus selles valdkonnas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepinguga seatakse territoriaalne ühtekuuluvus üheks ELi eesmärkidest ning nähakse ette liidu ja liikmesriikide jagatud pädevus selles valdkonnas;

| H. | arvestades, et haavatava kogukonna mõiste on väga lai ja selle määratlemiseks puuduvad selged kriteeriumid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et haavatava kogukonna mõiste on väga lai ja selle määratlemiseks puuduvad selged kriteeriumid;

| I. | arvestades, et paljud territooriumid kannatavad endiselt kaugel asumisest ja geograafiliselt ebasoodsast olukorrast tingitud negatiivsete mõjude tõttu ning neis puudub vajalik infrastruktuur tõelisteks arenguvõimalusteks ELi keskmisele arengutasemele järele jõudmiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et paljud territooriumid kannatavad endiselt kaugel asumisest ja geograafiliselt ebasoodsast olukorrast tingitud negatiivsete mõjude tõttu ning neis puudub vajalik infrastruktuur tõelisteks arenguvõimalusteks ELi keskmisele arengutasemele järele jõudmiseks;

| J. | arvestades, et transpordi infrastruktuuri täiustamine ja transporditeenuste kättesaadavuse parandamine aitavad muuta eraldatud piirkonnad paremini ligipääsetavaks, leevendades samas neis kõrvalistes piirkondades elavate kogukondade ja rühmade tõrjutust ning arvestades, et üldhuviteenuste ja eelkõige hariduse täiustamine muudab haavatavate rühmade ja kogukondade elu paremaks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et transpordi infrastruktuuri täiustamine ja transporditeenuste kättesaadavuse parandamine aitavad muuta eraldatud piirkonnad paremini ligipääsetavaks, leevendades samas neis kõrvalistes piirkondades elavate kogukondade ja rühmade tõrjutust ning arvestades, et üldhuviteenuste ja eelkõige hariduse täiustamine muudab haavatavate rühmade ja kogukondade elu paremaks;

| K. | arvestades, et kõige vaesematel riikidel ja piirkondadel puuduvad vajalikud rahalised vahendid, et anda oma panus ühenduse rahastamisse, milleks nad on abikõlblikud, ja lisaks puuduvad neil väga tihti haldussuutlikkus ja inimressursid eraldatud raha otstarbekaks kasutamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kõige vaesematel riikidel ja piirkondadel puuduvad vajalikud rahalised vahendid, et anda oma panus ühenduse rahastamisse, milleks nad on abikõlblikud, ja lisaks puuduvad neil väga tihti haldussuutlikkus ja inimressursid eraldatud raha otstarbekaks kasutamiseks;

| L. | arvestades, et oma tugeva territoriaalse mõju tõttu on vaja paremini koordineerida maaelu arengu poliitikat ja regionaalpoliitikat, et tugevdada nende vahelist sünergiat ja vastastikust täiendavust ning kaaluda nende poliitikate reintegreerimise eeliseid ja puudusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et oma tugeva territoriaalse mõju tõttu on vaja paremini koordineerida maaelu arengu poliitikat ja regionaalpoliitikat, et tugevdada nende vahelist sünergiat ja vastastikust täiendavust ning kaaluda nende poliitikate reintegreerimise eeliseid ja puudusi;

| M. | arvestades, et puuduvad kättesaadavad ja võrreldavad mikropiirkondlikud statistilised andmed ELi piirkondade kohta, kus elavad haavatavad kogukonnad ja rühmad; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et puuduvad kättesaadavad ja võrreldavad mikropiirkondlikud statistilised andmed ELi piirkondade kohta, kus elavad haavatavad kogukonnad ja rühmad;

| N. | arvestades, et vaesus ja tõrjutus on tugeva territoriaalse iseloomuga; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vaesus ja tõrjutus on tugeva territoriaalse iseloomuga;

| O. | arvestades, et enamik kõige ebasoodsamaid mikropiirkondlikke territooriume seisab silmitsi komplekssete mitmemõõtmeliste probleemidega, mis on seotud nende ääremaise asukoha, piiratud juurdepääsuvõimaluste, esmase infrastruktuuri puudumise, sotsiaal-majandusliku alaarengu, deindustrialiseerimise suundumuse, hariduse ja koolituse madala taseme, haldussuutlikkuse puudumise, suure töötuse, halvenevate majutus- ja elutingimuste, üldhuviteenustele keerulise juurdepääsu, tehnoloogiliseks arenguks ja progressiks vajalike tingimuste puudumise ning suurte eraldatud vähemuste ja haavatavate rühmadega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et enamik kõige ebasoodsamaid mikropiirkondlikke territooriume seisab silmitsi komplekssete mitmemõõtmeliste probleemidega, mis on seotud nende ääremaise asukoha, piiratud juurdepääsuvõimaluste, esmase infrastruktuuri puudumise, sotsiaal-majandusliku alaarengu, deindustrialiseerimise suundumuse, hariduse ja koolituse madala taseme, haldussuutlikkuse puudumise, suure töötuse, halvenevate majutus- ja elutingimuste, üldhuviteenustele keerulise juurdepääsu, tehnoloogiliseks arenguks ja progressiks vajalike tingimuste puudumise ning suurte eraldatud vähemuste ja haavatavate rühmadega;

| P. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika nõuab oma eesmärkidele vastavat eelarvet ning tõhusaid vahendeid, mis võimaldavad piirkondadel ületada arenguerinevused ning tulla toime territoriaalsete väljakutsetega, mille hulka kuuluvad demograafilised muutused, linnastumine, rändevood, globaliseerumine, kliimamuutus ja energiavarustus; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika nõuab oma eesmärkidele vastavat eelarvet ning tõhusaid vahendeid, mis võimaldavad piirkondadel ületada arenguerinevused ning tulla toime territoriaalsete väljakutsetega, mille hulka kuuluvad demograafilised muutused, linnastumine, rändevood, globaliseerumine, kliimamuutus ja energiavarustus;

| 1. | rõhutab, et haavatavate kogukondade ja rühmade territoriaalne koondumine ja sotsiaalne tõrjutus, mis mõjutab vähimarenenud piirkondi, on kasvav väljakutse ELi ühtekuuluvusele; rõhutab lisaks, et kõnealune nähtus ei ilmne ainult piirkondadevaheliselt vähemarenenud piirkondades, vaid ka piirkonnasiseselt olulisel määral nii arenevates kui ka arenenud piirkondades, ning nõuab erilist tähelepanu, sest haavatavad kogukonnad ja rühmad kalduvad üldisemal ja soodsamal taustal varju jääma; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et haavatavate kogukondade ja rühmade territoriaalne koondumine ja sotsiaalne tõrjutus, mis mõjutab vähimarenenud piirkondi, on kasvav väljakutse ELi ühtekuuluvusele; rõhutab lisaks, et kõnealune nähtus ei ilmne ainult piirkondadevaheliselt vähemarenenud piirkondades, vaid ka piirkonnasiseselt olulisel määral nii arenevates kui ka arenenud piirkondades, ning nõuab erilist tähelepanu, sest haavatavad kogukonnad ja rühmad kalduvad üldisemal ja soodsamal taustal varju jääma;

| 2. | kutsub liikmesriike üles töötama välja haavatavate kogukondade ja rühmade määratlemise kriteeriumid, et tuvastada paremini tekkinud probleeme, ning aitama kaasa suunatud ja süstemaatilistele meetmetele; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike üles töötama välja haavatavate kogukondade ja rühmade määratlemise kriteeriumid, et tuvastada paremini tekkinud probleeme, ning aitama kaasa suunatud ja süstemaatilistele meetmetele;

| 3. | on seisukohal, et sotsiaalse tõrjutuse territoriaalse mõõtmega tuleks tegeleda territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika kontekstis; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et sotsiaalse tõrjutuse territoriaalse mõõtmega tuleks tegeleda territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika kontekstis;

| 4. | rõhutab sellega seoses, et sotsiaalse tõrjutuse territoriaalsete probleemide ületamiseks ei piisa ainult üksikmeetmetest, ja soovitab liikmesriikidel seetõttu kohaldada terviklikku territoriaalse arengu strateegiat, viies ellu võrdsete võimaluste poliitikat, rakendades praktikas valdkondadevahelist integreeritud lähenemisviisi ja keskendudes kõikide ELi territooriumide potentsiaalile; |
| --- | --- |

4.

rõhutab sellega seoses, et sotsiaalse tõrjutuse territoriaalsete probleemide ületamiseks ei piisa ainult üksikmeetmetest, ja soovitab liikmesriikidel seetõttu kohaldada terviklikku territoriaalse arengu strateegiat, viies ellu võrdsete võimaluste poliitikat, rakendades praktikas valdkondadevahelist integreeritud lähenemisviisi ja keskendudes kõikide ELi territooriumide potentsiaalile;

| 5. | juhib tähelepanu vajadusele tegeleda integreeritud lähenemisviisi kaudu vajakajäämistega võrdsete võimaluste osas ja sotsiaalsete konfliktide võimaliku koondumisega vähearenenud piirkondadesse; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu vajadusele tegeleda integreeritud lähenemisviisi kaudu vajakajäämistega võrdsete võimaluste osas ja sotsiaalsete konfliktide võimaliku koondumisega vähearenenud piirkondadesse;

| 6. | märgib sellega seoses, et haavatavaid rühmi võib esineda kõikides, isegi kõige jõukamates piirkondades, ja et integreeritud lähenemisviisi kaudu tuleks selliste rühmadega arvestada; |
| --- | --- |

6.

märgib sellega seoses, et haavatavaid rühmi võib esineda kõikides, isegi kõige jõukamates piirkondades, ja et integreeritud lähenemisviisi kaudu tuleks selliste rühmadega arvestada;

| 7. | toob välja, et vaesumine ja tõrjutus ei esine üksnes linnapiirkondades, need nähtused puudutavad ka maapiirkondi, ehkki võivad seal esineda teistsugusel kujul eelkõige selle tõttu, et maapiirkondades kombineerub sotsiaalne tõrjutus piirkondliku tõrjutusega; nende alade kõrvalejäämine majandusarengust avaldab mõju kõigile ühiskonnarühmadele, kes seal elavad; |
| --- | --- |

7.

toob välja, et vaesumine ja tõrjutus ei esine üksnes linnapiirkondades, need nähtused puudutavad ka maapiirkondi, ehkki võivad seal esineda teistsugusel kujul eelkõige selle tõttu, et maapiirkondades kombineerub sotsiaalne tõrjutus piirkondliku tõrjutusega; nende alade kõrvalejäämine majandusarengust avaldab mõju kõigile ühiskonnarühmadele, kes seal elavad;

| 8. | rõhutab integreeritud lähenemisviisi raames, et on oluline lugeda prioriteediks ühenduse, liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil terve keskkonna arendamine, et saavutada ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid, nagu vaesusega võitlemine, kodanike hea tervis ning parem elukvaliteet kõikides piirkondades, mis on olulised pikaajaliseks arenguks ning ELis sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamiseks; |
| --- | --- |

8.

rõhutab integreeritud lähenemisviisi raames, et on oluline lugeda prioriteediks ühenduse, liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil terve keskkonna arendamine, et saavutada ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid, nagu vaesusega võitlemine, kodanike hea tervis ning parem elukvaliteet kõikides piirkondades, mis on olulised pikaajaliseks arenguks ning ELis sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamiseks;

| 9. | rõhutab piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning majandus- ja sotsiaalpartnerite ja asjaomaste VVOde integreeritud arengustrateegiate kavandamisse ja rakendamisse kaasamise ning altpoolt tulevate algatuste toetamise olulisust; |
| --- | --- |

9.

rõhutab piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning majandus- ja sotsiaalpartnerite ja asjaomaste VVOde integreeritud arengustrateegiate kavandamisse ja rakendamisse kaasamise ning altpoolt tulevate algatuste toetamise olulisust;

| 10. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jaotama vahendeid arenenud linnade ja eraldatud piirkondade, sealhulgas maapiirkondade vahel nende konkreetsete vajadustega kohandatud viisil ning looma kohalike ametiasutuste, asjaomaste sotsiaal- ja majanduspartnerite ning asjaomaste elanikkonnarühmade esindajate otsustamisprotsessis ja rakendamise juures osalemisel haavatavate rühmade ja kogukondade jaoks täpseid vajadusi arvessevõtvaid pikaajalisi programme, et tegeleda kõige paremini nende vajadustega ja leida tõelisi lahendusi tõrjutuse ja sellega kaasnevate tagajärgede ületamiseks; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jaotama vahendeid arenenud linnade ja eraldatud piirkondade, sealhulgas maapiirkondade vahel nende konkreetsete vajadustega kohandatud viisil ning looma kohalike ametiasutuste, asjaomaste sotsiaal- ja majanduspartnerite ning asjaomaste elanikkonnarühmade esindajate otsustamisprotsessis ja rakendamise juures osalemisel haavatavate rühmade ja kogukondade jaoks täpseid vajadusi arvessevõtvaid pikaajalisi programme, et tegeleda kõige paremini nende vajadustega ja leida tõelisi lahendusi tõrjutuse ja sellega kaasnevate tagajärgede ületamiseks;

| 11. | kutsub üles jätkama majanduslikult tasuvat tegevust maapiirkondades, seejuures tuleb pöörata erilist tähelepanu peretalundusele ning väikestele ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetele, eelkõige ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise kaudu, et muuta see õiglasemaks; tähelepanu tuleb pöörata ka mittepõllumajanduslikule ettevõtlustegevusele, mis pakub tooteid ja teenuseid, mis on möödapääsmatud hoidmaks inimesi maal ning soodustamaks uute elanike siirdumist maapiirkondadesse; |
| --- | --- |

11.

kutsub üles jätkama majanduslikult tasuvat tegevust maapiirkondades, seejuures tuleb pöörata erilist tähelepanu peretalundusele ning väikestele ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetele, eelkõige ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise kaudu, et muuta see õiglasemaks; tähelepanu tuleb pöörata ka mittepõllumajanduslikule ettevõtlustegevusele, mis pakub tooteid ja teenuseid, mis on möödapääsmatud hoidmaks inimesi maal ning soodustamaks uute elanike siirdumist maapiirkondadesse;

| 12. | rõhutab, kui tähtis on maapiirkondades tööhõive seisukohast ning vaesuse ja maapiirkondadest väljarändamise vältimiseks põllumajanduslik ja mittepõllumajanduslik ettevõtlustegevus, nagu põllumajandustoodete töötlemine ja otsemüük, turism, teenused ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted; nõuab seega, et parandataks kutseõppe võimalusi maapiirkondades, et toetada ettevõtete arengut; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, kui tähtis on maapiirkondades tööhõive seisukohast ning vaesuse ja maapiirkondadest väljarändamise vältimiseks põllumajanduslik ja mittepõllumajanduslik ettevõtlustegevus, nagu põllumajandustoodete töötlemine ja otsemüük, turism, teenused ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted; nõuab seega, et parandataks kutseõppe võimalusi maapiirkondades, et toetada ettevõtete arengut;

| 13. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaksid rohkem erinevate saadavalolevate rahastamisvahendite – nagu Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Integratsioonifond, ühenduse rahvatervise alane tegevusprogramm ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond – sünergiat ja vastastikust täiendavust, et suurendada nende lisandväärtust; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaksid rohkem erinevate saadavalolevate rahastamisvahendite – nagu Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Integratsioonifond, ühenduse rahvatervise alane tegevusprogramm ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond – sünergiat ja vastastikust täiendavust, et suurendada nende lisandväärtust;

| 14. | kutsub komisjoni üles esitama territoriaalse ühtekuuluvuse kohta peagi ilmuva rohelise raamatu raamistikus territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärki ja selget määratlust, määratlemise kriteeriume, ühtekuuluvuse vahendeid ning saadavalolevaid vahendeid territoriaalsete eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles esitama territoriaalse ühtekuuluvuse kohta peagi ilmuva rohelise raamatu raamistikus territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärki ja selget määratlust, määratlemise kriteeriume, ühtekuuluvuse vahendeid ning saadavalolevaid vahendeid territoriaalsete eesmärkide saavutamiseks;

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kättesaadavaks võrreldavaid mikropiirkondlikke statistilisi andmeid, pidades eriti silmas sotsiaalseid näitajaid nagu ÜRO poolt kasutusele võetud inimarengu indeksit, et rakendada asjakohaseid meetmeid olukorra lahendamiseks piirkondades, kus enim haavatavad kogukonnad ja rühmad elavad ning nende probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kättesaadavaks võrreldavaid mikropiirkondlikke statistilisi andmeid, pidades eriti silmas sotsiaalseid näitajaid nagu ÜRO poolt kasutusele võetud inimarengu indeksit, et rakendada asjakohaseid meetmeid olukorra lahendamiseks piirkondades, kus enim haavatavad kogukonnad ja rühmad elavad ning nende probleemide lahendamiseks;

| 16. | kutsub sellega seoses komisjoni üles hoolikalt uurima, kui suures ulatuses tuleks lisaks SKT-le inimese kohta kasutada uusi mõõdetavaid arengunäitajaid, nagu sotsiaalindikaatorid, et määratleda kõige haavatavamad kogukonnad ja rühmad ning nende asukoht, näidata piirkonnasiseseid ja -vahelisi erinevusi, hinnata rakendamist ja poliitika tõhusust ning kasutada neid suunisena arengu kavandamiseks; |
| --- | --- |

16.

kutsub sellega seoses komisjoni üles hoolikalt uurima, kui suures ulatuses tuleks lisaks SKT-le inimese kohta kasutada uusi mõõdetavaid arengunäitajaid, nagu sotsiaalindikaatorid, et määratleda kõige haavatavamad kogukonnad ja rühmad ning nende asukoht, näidata piirkonnasiseseid ja -vahelisi erinevusi, hinnata rakendamist ja poliitika tõhusust ning kasutada neid suunisena arengu kavandamiseks;

| 17. | nõuab tungivalt, et komisjon uuriks territoriaalse ühtekuuluvuse rohelise raamatu raames, kas NUTSi 4. tasand sobiks diferentseeritud poliitika teostamiseks, et saavutada territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärk; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et komisjon uuriks territoriaalse ühtekuuluvuse rohelise raamatu raames, kas NUTSi 4. tasand sobiks diferentseeritud poliitika teostamiseks, et saavutada territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärk;

| 18. | rõhutab vajadust tegeleda edasise linnastumise ja maapiirkondadest väljarändamise demograafiliste suundumustega ning nende territoriaalse mõjuga; kutsub liikmesriike seetõttu üles koostama strateegiaid haavatavate alade taaselustamiseks infrastruktuuri arendamise kaudu, edendades tõelisi arenguvõimalusi kooskõlas kõnealuste piirkondade konkreetse potentsiaaliga, pakkudes üldhuviteenuseid tõhustatud kohaliku haldussuutlikkuse abil ja detsentraliseeritud avaliku sektori kaudu, pakkudes vastavat koolitust ja töökohti, parandades majutus- ja elutingimusi ning suurendades nimetatud alade atraktiivsust investorite jaoks; on seisukohal, et samal ajal vajavad linnad toetust oma jõupingutustele linnadega seotud probleemide lahendamisel; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust tegeleda edasise linnastumise ja maapiirkondadest väljarändamise demograafiliste suundumustega ning nende territoriaalse mõjuga; kutsub liikmesriike seetõttu üles koostama strateegiaid haavatavate alade taaselustamiseks infrastruktuuri arendamise kaudu, edendades tõelisi arenguvõimalusi kooskõlas kõnealuste piirkondade konkreetse potentsiaaliga, pakkudes üldhuviteenuseid tõhustatud kohaliku haldussuutlikkuse abil ja detsentraliseeritud avaliku sektori kaudu, pakkudes vastavat koolitust ja töökohti, parandades majutus- ja elutingimusi ning suurendades nimetatud alade atraktiivsust investorite jaoks; on seisukohal, et samal ajal vajavad linnad toetust oma jõupingutustele linnadega seotud probleemide lahendamisel;

| 19. | on seisukohal, et kuigi maapiirkondadest väljarändamine oli varem varuväljapääs algsest tegevusest kõrvale tõrjutud põllumeestele, siis tänaseks on olukord muutunud, kuna töötus lööb praegu kõige valusamalt lihttöölisi ning seetõttu on maapiirkondadesse rajatud tööstusüksused restruktureerimise ja ümberpaigutamise esimeste ohvrite hulgas, mistõttu väheneb võimalus töötada mitmel kohal, millele raskustesse sattunud põllumehed said varem loota, et teenida lisa põllumajandusest saadavale tulule, mistõttu kiirendab selline olukord nende vaesumist veelgi; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et kuigi maapiirkondadest väljarändamine oli varem varuväljapääs algsest tegevusest kõrvale tõrjutud põllumeestele, siis tänaseks on olukord muutunud, kuna töötus lööb praegu kõige valusamalt lihttöölisi ning seetõttu on maapiirkondadesse rajatud tööstusüksused restruktureerimise ja ümberpaigutamise esimeste ohvrite hulgas, mistõttu väheneb võimalus töötada mitmel kohal, millele raskustesse sattunud põllumehed said varem loota, et teenida lisa põllumajandusest saadavale tulule, mistõttu kiirendab selline olukord nende vaesumist veelgi;

| 20. | rõhutab, et pärast 2013. aastat ei tuleks säilitada mitte üksnes struktuuripoliitikat, vaid et eelarve läbivaatamist tuleks kasutada võimalusena tagada vajalike vahendite kättesaadavaks tegemine, et tagada tulevikus ELi piirkondade ja riikide majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et pärast 2013. aastat ei tuleks säilitada mitte üksnes struktuuripoliitikat, vaid et eelarve läbivaatamist tuleks kasutada võimalusena tagada vajalike vahendite kättesaadavaks tegemine, et tagada tulevikus ELi piirkondade ja riikide majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus;

| 21. | soovitab, et sotsiaalse tõrjutusega tegelemiseks ja haavatavate kogukondade ja rühmade aktiveerimiseks võetavad poliitilised meetmed peaksid sisaldama vabatahtlikkuse põhimõtet; |
| --- | --- |

21.

soovitab, et sotsiaalse tõrjutusega tegelemiseks ja haavatavate kogukondade ja rühmade aktiveerimiseks võetavad poliitilised meetmed peaksid sisaldama vabatahtlikkuse põhimõtet;

| 22. | kutsub komisjoni üles esitama konkreetset ettepanekut, mille eesmärk on tegeleda realistlikult ja konkreetselt haavatavate kogukondade ja rühmade ees seisvate probleemidega, sealhulgas sotsiaalse tõrjutusega; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles esitama konkreetset ettepanekut, mille eesmärk on tegeleda realistlikult ja konkreetselt haavatavate kogukondade ja rühmade ees seisvate probleemidega, sealhulgas sotsiaalse tõrjutusega;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

(2)  ELT L 291, 21.10.2006, lk 11.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0035.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/5

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Arengupoliitika sidusus ja ELi poolt teatavate bioloogiliste loodusvarade kasutamise mõju Lääne-Aafrika arengule

P6_TA(2008)0289

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta resolutsioon arengupoliitika sidususe ja ELi poolt teatavate bioloogiliste loodusvarade kasutamise mõju kohta Lääne-Aafrika arengule (2007/2183(INI))

2009/C 286 E/02

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 178;

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni 2005. aasta ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus” (1);

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000. aastal, (2) ja mida muudeti Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal allkirjastatud lepinguga (3);

võttes arvesse ELi-Aafrika ühisstrateegiat;

võttes arvesse esimest komisjoni töödokumenti „Euroopa Liidu aruanne arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe kohta” (KOM(2007)0545), mida hakatakse avaldama iga kahe aasta järel, ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEK(2007)1202;

võttes arvesse nõukogu 21.–22. detsembri 2004. aasta, 24. mai 2005. aasta, 10. märtsi 2006. aasta, 11. aprilli 2006. aasta, 17. oktoobri 2006. aasta, 5. detsembri 2006. aasta, 15. detsembri 2006. aasta ja 19.–20. novembri 2007. aasta järeldusi;

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe kohta kui töökava aastateks 2006–2007 (SEK(2006)0335);

võttes arvesse 8. septembri 2000. aasta ÜRO aastatuhande deklaratsiooni;

võttes arvesse 22. märtsi 2002. aasta Monterrey konsensust arengu rahastamise kohta;

võttes arvesse 2007. aasta mais avaldatud Euroopa Arengupoliitika Juhtimise Keskuse, PARTICIP GmbH ja Rahvusvaheliste Uuringute Complutense Instituudi hindamisuuringut „ELi institutsioonide ja liikmesriikide mehhanismid arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe edendamiseks”;

võttes arvesse Evert Vermeer Foundationi ja Euroopa arengu- ja humanitaarabi heaks töötavate mittetulundusühingute konföderatsiooni (CONCORD) ELi ühtekuuluvusprogrammi;

võttes arvesse komisjoni teatist „Ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomine Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel” (KOM(2007)0540);

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuse raamkonventsiooni (UNFCCC) osaliste 13. konverentsi (COP13) tulemusi ja 3.–14. detsembril 2007. aastal Indoneesias Balil toimunud Kyoto protokolli osaliste kohtumise tulemusi;

võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamise kohta 2010. aastaks (4);

võttes arvesse komisjoni 21. mai 2003. aasta ettepanekut metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT) käsitleva ELi tegevuskava kohta (KOM(2003)0251), mis kinnitati põllumajandus- ja kalandusministrite nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta järeldustega, ning nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse (5);

võttes arvesse oma 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT) käsitleva ELi tegevuskava rakendamise kiirendamise kohta (6);

võttes arvesse keskkonnaministrite nõukogu 20. veebruari 2007. aasta järeldusi, mis käsitlevad ELi eesmärke rahvusvahelise kliimarežiimi edasiseks arenguks 2012. aasta järgsel perioodil, milles „rõhutatakse vajadust konkreetsete poliitikate ja meetmete järele, et peatada ja vähendada metsade hävitamisest arengumaades tulenevaid süsinikdioksiidi heitkoguseid järgneva kahe või kolme aastakümne jooksul”;

võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 2002. aasta teatist kolmandate riikidega sõlmitavate kalandusalaste partnerluslepingute ühtse raamistiku kohta (KOM(2002)0637);

võttes arvesse Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 1995. aastal vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendit ja FAO 1999. aastal vastu võetud rahvusvahelist tegevuskava püügimahu juhtimiseks;

võttes arvesse FAO 2005. aasta uurimust „Vastutustundlik kalapüük ja toiduainetega kindlustatus”, mille viis läbi John Kurien;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi tellimusel läbi viidud uuringut „Arenguga seotud poliitikavaldkondade sidusus ja ELi kalanduspoliitika mõju Lääne-Aafrika arengule”, mis avaldati 16. juulil 2007. aastal;

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni kalanduse ja vaesuse vähendamise kohta (7);

võttes arvesse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni avaldatud 2007. aasta septembri uurimust „Euroopa Liidu suunaline ebaseaduslik ränne Senegali rannikult”, mille viis läbi Juliette Hallaire;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja kalanduskomisjoni arvamust (A6-0137/2008),

| A. | arvestades, et ÜRO aastatuhande deklaratsioonis kutsutakse kõiki riike üles tagama arengupoliitika sidusust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO aastatuhande deklaratsioonis kutsutakse kõiki riike üles tagama arengupoliitika sidusust;

| B. | arvestades, et EL on võtnud kindla kohustuse tagada arenguga seotud poliitikavaldkondade sidusus vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 178, milles on sätestatud, et ühendus võtab arvesse ühenduse arengukoostöö alase poliitika eesmärke poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL on võtnud kindla kohustuse tagada arenguga seotud poliitikavaldkondade sidusus vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 178, milles on sätestatud, et ühendus võtab arvesse ühenduse arengukoostöö alase poliitika eesmärke poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid;

| C. | arvestades, et ülalnimetatud Euroopa konsensuse arengu küsimuses lõikes 35 sätestatakse, et „EL on täielikult pühendunud meetmete võtmisele, mis edendavad arengupoliitika sidusust mitmes valdkonnas”, ning et „on oluline, et arenguga mitteseotud poliitikad aitavad kaasa arengumaade poolt aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtavatele jõupingutustele”; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ülalnimetatud Euroopa konsensuse arengu küsimuses lõikes 35 sätestatakse, et „EL on täielikult pühendunud meetmete võtmisele, mis edendavad arengupoliitika sidusust mitmes valdkonnas”, ning et „on oluline, et arenguga mitteseotud poliitikad aitavad kaasa arengumaade poolt aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtavatele jõupingutustele”;

| D. | arvestades, et ülalnimetatud kahe aasta tagant avaldatavas aruandes arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe kohta järeldatakse muu hulgas, et:






  — | arenguga seotud poliitikavaldkondade sidusus kui kontseptsioon ei ole veel piisavalt otsustamisprotsessidesse juurdunud; |
| --- | --- | --- |

D.

arvestades, et ülalnimetatud kahe aasta tagant avaldatavas aruandes arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe kohta järeldatakse muu hulgas, et:

—

arenguga seotud poliitikavaldkondade sidusus kui kontseptsioon ei ole veel piisavalt otsustamisprotsessidesse juurdunud;

| — | püüdlustele vaatamata on EL alles arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe kontseptsiooni tulemusliku väljatöötamise algstaadiumis; |
| --- | --- |

—

püüdlustele vaatamata on EL alles arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe kontseptsiooni tulemusliku väljatöötamise algstaadiumis;

| — | poliitikavaldkondade suuremat sidusust takistavad peamiselt liikmesriikide vahelised ja arengumaade vahelised poliitiliste prioriteetide ja huvide konfliktid; |
| --- | --- |

—

poliitikavaldkondade suuremat sidusust takistavad peamiselt liikmesriikide vahelised ja arengumaade vahelised poliitiliste prioriteetide ja huvide konfliktid;

| — | endiselt napib teadlikkust ja teadmisi arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe kohta, samuti on vaja tagada pidev kaasamine kõrgel poliitilisel tasandil; |
| --- | --- |

—

endiselt napib teadlikkust ja teadmisi arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe kohta, samuti on vaja tagada pidev kaasamine kõrgel poliitilisel tasandil;

| — | arvestades, et kalandus on rannikuäärsetes riikides oluline majandussektor, võib see etendada tähtsat rolli toiduainetega kindlustatuse tagamisel, |
| --- | --- |

—

arvestades, et kalandus on rannikuäärsetes riikides oluline majandussektor, võib see etendada tähtsat rolli toiduainetega kindlustatuse tagamisel,

| E. | arvestades, et nõukogu 24. mai 2005. aasta järeldustes on võetud eesmärgiks tõhustada ELi arengupoliitika sidusust, eelkõige 12 prioriteetses poliitikavaldkonnas, kaasa arvatud kaubandus, kalandus, keskkond, kliimamuutused, ränne ja tööhõive; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nõukogu 24. mai 2005. aasta järeldustes on võetud eesmärgiks tõhustada ELi arengupoliitika sidusust, eelkõige 12 prioriteetses poliitikavaldkonnas, kaasa arvatud kaubandus, kalandus, keskkond, kliimamuutused, ränne ja tööhõive;

| F. | arvestades, et kaks kõige olulisemat ELi poolt kasutatud bioloogilist loodusvara Lääne-Aafrikas on kala ja puit, ja et komisjoni kaubanduse peadirektoraadi andmeil läheb üle 80 % Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) eksporditavast kalasaagist ja puidust ELi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kaks kõige olulisemat ELi poolt kasutatud bioloogilist loodusvara Lääne-Aafrikas on kala ja puit, ja et komisjoni kaubanduse peadirektoraadi andmeil läheb üle 80 % Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) eksporditavast kalasaagist ja puidust ELi;

| G. | arvestades, et ÜRO määratluse järgi on Lääne-Aafrika Aafrika kõige läänepoolsem piirkond, mis koosneb järgmisest 16 riigist: Benin, Burkina Faso, Cabo Verde, Côte d'Ivoire, Gambia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Libeeria, Mali, Mauritaania, Niger, Nigeeria, Senegal, Sierra Leone, Togo (st ECOWAS ning Mauritaania) (8), ning arvestades, et lisaks sellele peetakse Kameruni sageli Lääne-Aafrika osaks, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO määratluse järgi on Lääne-Aafrika Aafrika kõige läänepoolsem piirkond, mis koosneb järgmisest 16 riigist: Benin, Burkina Faso, Cabo Verde, Côte d'Ivoire, Gambia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Libeeria, Mali, Mauritaania, Niger, Nigeeria, Senegal, Sierra Leone, Togo (st ECOWAS ning Mauritaania) (8), ning arvestades, et lisaks sellele peetakse Kameruni sageli Lääne-Aafrika osaks,

Arenguga seotud poliitikavaldkondade sidusus

| 1. | väljendab heameelt komisjoni, nõukogu ja liikmesriikide üha suurema tähelepanu ja pühendumise üle arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususega seoses, mida näitavad 12 arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe alast kohustust, iga kahe aasta tagant esitatavad aruanded ja mitmed muud uued mehhanismid; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt komisjoni, nõukogu ja liikmesriikide üha suurema tähelepanu ja pühendumise üle arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususega seoses, mida näitavad 12 arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe alast kohustust, iga kahe aasta tagant esitatavad aruanded ja mitmed muud uued mehhanismid;

| 2. | rõhutab, kui oluline on poliitikavaldkondade sidusus ELi ühe panusena aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, kui oluline on poliitikavaldkondade sidusus ELi ühe panusena aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse;

| 3. | rõhutab asjaolu, et poliitiline tahe ja pühendumus võtta arengumaade huve arvesse kõikides neid mõjutavates poliitikavaldkondades on äärmiselt oluline, saavutamaks paremat poliitikavaldkondade sidusust; |
| --- | --- |

3.

rõhutab asjaolu, et poliitiline tahe ja pühendumus võtta arengumaade huve arvesse kõikides neid mõjutavates poliitikavaldkondades on äärmiselt oluline, saavutamaks paremat poliitikavaldkondade sidusust;

| 4. | juhib tähelepanu ELi kalanduspoliitika ja puidukaubanduspoliitika tugevatele seostele arengupoliitikaga ning rõhutab, et ELi kalanduspoliitika ja puidupoliitika valdkonnas võetavad meetmed avaldavad tugevat mõju kohalikule säästvale arengule; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu ELi kalanduspoliitika ja puidukaubanduspoliitika tugevatele seostele arengupoliitikaga ning rõhutab, et ELi kalanduspoliitika ja puidupoliitika valdkonnas võetavad meetmed avaldavad tugevat mõju kohalikule säästvale arengule;

| 5. | tuletab meelde, et ülalnimetatud ÜRO kliimamuutuste konverentsil tunnistati, et metsade hävitamine suurendab olulisel määral kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja aitab seega kaasa kliimamuutusele, ning rõhutati vajadust toetada arengumaid nende püüdlustes hoida oma metsi ja neid säästvalt majandada; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid toetaksid rahaliselt olulisel määral rahvusvahelisi algatusi, et säilitada arengumaade metsi ja neid säästvalt kasutada ning majandada ja eelkõige toetada Aafrika riike; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et ülalnimetatud ÜRO kliimamuutuste konverentsil tunnistati, et metsade hävitamine suurendab olulisel määral kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja aitab seega kaasa kliimamuutusele, ning rõhutati vajadust toetada arengumaid nende püüdlustes hoida oma metsi ja neid säästvalt majandada; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid toetaksid rahaliselt olulisel määral rahvusvahelisi algatusi, et säilitada arengumaade metsi ja neid säästvalt kasutada ning majandada ja eelkõige toetada Aafrika riike;

Puit

| 6. | on mures, et troopiliste metsade hävitamine on üks kliimamuutuse põhjustest, millest tuleneb umbes 20 % inimtegevusest põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkogustest aastas ning mis hävitab miljonite kohalike ja põliskogukondade elatusvahendeid; |
| --- | --- |

6.

on mures, et troopiliste metsade hävitamine on üks kliimamuutuse põhjustest, millest tuleneb umbes 20 % inimtegevusest põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkogustest aastas ning mis hävitab miljonite kohalike ja põliskogukondade elatusvahendeid;

| 7. | on mures, et ebaseadusliku puidu ja metsamajandussaaduste odav import ning sotsiaalsete ja keskkonnaalaste põhinõuete eiramine mõne selles majandusharus osaleja poolt viib rahvusvahelised turud tasakaalust välja ja vähendab tootjariikide maksutulusid; |
| --- | --- |

7.

on mures, et ebaseadusliku puidu ja metsamajandussaaduste odav import ning sotsiaalsete ja keskkonnaalaste põhinõuete eiramine mõne selles majandusharus osaleja poolt viib rahvusvahelised turud tasakaalust välja ja vähendab tootjariikide maksutulusid;

| 8. | on mures, et FAO andmetel on ökomärgistusega vähem kui 7 % ülemaailmsetest metsaaladest ning vähem kui 5 % troopilistest metsadest majandatakse säästval viisil; |
| --- | --- |

8.

on mures, et FAO andmetel on ökomärgistusega vähem kui 7 % ülemaailmsetest metsaaladest ning vähem kui 5 % troopilistest metsadest majandatakse säästval viisil;

| 9. | tervitab asjaolu, et komisjon peab Lääne-Aafrikas ametlikke läbirääkimisi Ghana ja Kameruniga ning esialgseid arutelusid Libeeriaga, et kirjutada alla vabatahtlikele partnerluslepingutele, kontrollimaks otse Euroopa Liitu eksporditavate puidutoodete seaduslikkust; |
| --- | --- |

9.

tervitab asjaolu, et komisjon peab Lääne-Aafrikas ametlikke läbirääkimisi Ghana ja Kameruniga ning esialgseid arutelusid Libeeriaga, et kirjutada alla vabatahtlikele partnerluslepingutele, kontrollimaks otse Euroopa Liitu eksporditavate puidutoodete seaduslikkust;

| 10. | rõhutab, et kõik metsade säilitamise kavad, sealhulgas metsade ja süsiniku alane partnerlusfond (FCPF) ning FLEGT-tegevuskava, peavad tagama vastavalt ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonile põlis- ja kohaliku kogukonna traditsioonilised ja tavapärased õigused oma metsade kasutamisele; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et kõik metsade säilitamise kavad, sealhulgas metsade ja süsiniku alane partnerlusfond (FCPF) ning FLEGT-tegevuskava, peavad tagama vastavalt ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonile põlis- ja kohaliku kogukonna traditsioonilised ja tavapärased õigused oma metsade kasutamisele;

| 11. | kutsub komisjoni üles rahuldama taotlusi rahastada abiprogrammide ja riikide strateegiadokumentide raames metsade säästva majandamise algatusi; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles rahuldama taotlusi rahastada abiprogrammide ja riikide strateegiadokumentide raames metsade säästva majandamise algatusi;

| 12. | kutsub komisjoni üles esitama teatist, milles määratletakse ELi lähenemisviis, kaasatus ja toetus praegustele ja tulevastele rahastamismehhanismidele metsade kaitse edendamiseks ja metsade hävitamisest tulenevate heitkoguste vähendamiseks, sealhulgas ÜRO kliimamuutuse raamkonventsiooni / Kyoto protokolli ning metsade ja süsiniku alase partnerlusfondi (FCPF) raames; on seisukohal, et selles teatises peaks olema välja toodud ELi lubadus eraldada rahalisi vahendeid, et aidata arengumaadel kaitsta oma metsi, rahastada metsakaitsealasid ja edendada majanduslikke alternatiive metsade hävitamisele; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles esitama teatist, milles määratletakse ELi lähenemisviis, kaasatus ja toetus praegustele ja tulevastele rahastamismehhanismidele metsade kaitse edendamiseks ja metsade hävitamisest tulenevate heitkoguste vähendamiseks, sealhulgas ÜRO kliimamuutuse raamkonventsiooni / Kyoto protokolli ning metsade ja süsiniku alase partnerlusfondi (FCPF) raames; on seisukohal, et selles teatises peaks olema välja toodud ELi lubadus eraldada rahalisi vahendeid, et aidata arengumaadel kaitsta oma metsi, rahastada metsakaitsealasid ja edendada majanduslikke alternatiive metsade hävitamisele;

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama ülalnimetatud FLEGT-tegevuskava ja määruse rakendamist, mille eesmärk on võidelda ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud puidukaubanduse vastu ning edendada jätkusuutlikult toodetud puidutoodete tarbimist ja suurendada märkimisväärselt partnerriikide arvu; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama ülalnimetatud FLEGT-tegevuskava ja määruse rakendamist, mille eesmärk on võidelda ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud puidukaubanduse vastu ning edendada jätkusuutlikult toodetud puidutoodete tarbimist ja suurendada märkimisväärselt partnerriikide arvu;

| 14. | kutsub komisjoni üles eelkõige esitama käesoleva ametiaja jooksul üldist õigusloomega seotud ettepanekut, et takistada ebaseaduslikest ja hävitavatest allikatest pärineva puidu ja puidutoodete turuleviimist; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles eelkõige esitama käesoleva ametiaja jooksul üldist õigusloomega seotud ettepanekut, et takistada ebaseaduslikest ja hävitavatest allikatest pärineva puidu ja puidutoodete turuleviimist;

| 15. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon kiirendaksid nii ELi, riikide kui ka kohalikul tasandil keskkonnasõbraliku avaliku hanke poliitika vastuvõtmist ja rakendamist, mis soodustaks ökomärgistusega puidutoodete ostmist, eriti nende, mis on sertifitseeritud vastavalt metsahoolde nõukogu (Forest Stewardship Council) standardile; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon kiirendaksid nii ELi, riikide kui ka kohalikul tasandil keskkonnasõbraliku avaliku hanke poliitika vastuvõtmist ja rakendamist, mis soodustaks ökomärgistusega puidutoodete ostmist, eriti nende, mis on sertifitseeritud vastavalt metsahoolde nõukogu (Forest Stewardship Council) standardile;

Kalandus

| 16. | rõhutab Lääne-Aafrika riikide suurt sõltuvust kalandusest kui tööhõive, toiduainetega kindlustatuse, valkude, riigitulude ja välisvaluuta allikast, millest annab tunnistust ka Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni äsja avaldatud juhtumiuuring, milles väidetakse, et üks olulisimaid väljarände põhjusi Senegalis on kohaliku kalatööstuse halvenev olukord; |
| --- | --- |

16.

rõhutab Lääne-Aafrika riikide suurt sõltuvust kalandusest kui tööhõive, toiduainetega kindlustatuse, valkude, riigitulude ja välisvaluuta allikast, millest annab tunnistust ka Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni äsja avaldatud juhtumiuuring, milles väidetakse, et üks olulisimaid väljarände põhjusi Senegalis on kohaliku kalatööstuse halvenev olukord;

| 17. | tunneb heameelt selles valdkonnas tehtud edusammude üle ning ergutab neid, kuid tunneb jätkuvalt muret aeglase tempo ja kõhkluste üle, mida näitavad üles mõned Lääne-Aafrika riigid oma kalavarude kaitsmisel; avaldab kahetsust, et vaatamata jõupingutustele, mida EL on partnerluslepingute raames teinud, ei ole bioloogiliste loodusvarade (sealhulgas kalavarude) jätkusuutlik kasutamine ja selle eelised ikka veel nimetatud riikidele esmatähtsad, vaid allutatakse tihti muudele poliitilistele ja majanduslikele huvidele; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt selles valdkonnas tehtud edusammude üle ning ergutab neid, kuid tunneb jätkuvalt muret aeglase tempo ja kõhkluste üle, mida näitavad üles mõned Lääne-Aafrika riigid oma kalavarude kaitsmisel; avaldab kahetsust, et vaatamata jõupingutustele, mida EL on partnerluslepingute raames teinud, ei ole bioloogiliste loodusvarade (sealhulgas kalavarude) jätkusuutlik kasutamine ja selle eelised ikka veel nimetatud riikidele esmatähtsad, vaid allutatakse tihti muudele poliitilistele ja majanduslikele huvidele;

| 18. | nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon uuriks seda küsimust ja selget seost Lääne-Aafrika riikidest pärit sisserändajate ELi toimuva rände taseme ja Lääne-Aafrika ranniku kalavarude märkimisväärse kahanemise vahel; |
| --- | --- |

18.

nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon uuriks seda küsimust ja selget seost Lääne-Aafrika riikidest pärit sisserändajate ELi toimuva rände taseme ja Lääne-Aafrika ranniku kalavarude märkimisväärse kahanemise vahel;

| 19. | kutsub komisjoni ja Lääne-Aafrika riikide valitsusi üles piirama ebaseaduslikku kalapüüki ning teostama järelevalvet ja kontrolli kalavarude üle, et peatada kalavarude järsk kahanemine Lääne-Aafrika vetes; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja Lääne-Aafrika riikide valitsusi üles piirama ebaseaduslikku kalapüüki ning teostama järelevalvet ja kontrolli kalavarude üle, et peatada kalavarude järsk kahanemine Lääne-Aafrika vetes;

| 20. | on seisukohal, et Lääne-Aafrika kalavarud kujutavad endast olulist potentsiaali kohaliku arengu edendamiseks ning toiduainetega kindlustatuse tagamiseks; märgib murelikult, et Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) viimaste 2006. aasta teaduslike hinnangute kohaselt kannatavad paljud Lääne-Aafrika kalavarud ülepüügi all ning vähemalt üks liik on väljasuremisohus; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et Lääne-Aafrika kalavarud kujutavad endast olulist potentsiaali kohaliku arengu edendamiseks ning toiduainetega kindlustatuse tagamiseks; märgib murelikult, et Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) viimaste 2006. aasta teaduslike hinnangute kohaselt kannatavad paljud Lääne-Aafrika kalavarud ülepüügi all ning vähemalt üks liik on väljasuremisohus;

| 21. | on seisukohal, et ühenduse arengupoliitika ja kalanduspoliitika vahelise sidususe määra hindamine hõlmab paljusid aspekte lisaks mitmete Lääne-Aafrika kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsetele kalandusalastele partnerluslepingutele; võrdselt tähtis on ühenduse poliitika järgmistes valdkondades:






  — | Lääne-Aafrika vete seire, kontroll ja järelevalve ning ELi panus võitlusse ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vastu; |
| --- | --- | --- |

21.

on seisukohal, et ühenduse arengupoliitika ja kalanduspoliitika vahelise sidususe määra hindamine hõlmab paljusid aspekte lisaks mitmete Lääne-Aafrika kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsetele kalandusalastele partnerluslepingutele; võrdselt tähtis on ühenduse poliitika järgmistes valdkondades:

—

Lääne-Aafrika vete seire, kontroll ja järelevalve ning ELi panus võitlusse ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vastu;

| — | kalavarude ning ökosüsteemi struktuuri alaste teadusuuringute toetamine; |
| --- | --- |

—

kalavarude ning ökosüsteemi struktuuri alaste teadusuuringute toetamine;

| — | ELi laevade eksport Lääne-Aafrikasse ja nende ümberregistreerimine; |
| --- | --- |

—

ELi laevade eksport Lääne-Aafrikasse ja nende ümberregistreerimine;

| — | fütosanitaarnormid kalade impordiks ja muud mittetariifsed kaubandustõkked; |
| --- | --- |

—

fütosanitaarnormid kalade impordiks ja muud mittetariifsed kaubandustõkked;

| — | ELi turupoliitika ning Lääne-Aafrikast imporditava kala tüüp ja kogus; |
| --- | --- |

—

ELi turupoliitika ning Lääne-Aafrikast imporditava kala tüüp ja kogus;

| 22. | palub komisjonil, pidades silmas majanduspartnerluse lepingut (EPA) Lääne-Aafrika riikidega, mille suhtes ei ole veel täies ulatuses kokkulepet saavutatud ning mis on alla kirjutamata, majanduspartnerluse lepingu protsessi raames puitu ja kalavarusid käsitlevate lepingute üle läbi rääkides järgida arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe tegevuskava; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil, pidades silmas majanduspartnerluse lepingut (EPA) Lääne-Aafrika riikidega, mille suhtes ei ole veel täies ulatuses kokkulepet saavutatud ning mis on alla kirjutamata, majanduspartnerluse lepingu protsessi raames puitu ja kalavarusid käsitlevate lepingute üle läbi rääkides järgida arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe tegevuskava;

| 23. | keelitab veel kord komisjoni juhinduma majanduspartnerluse lepingute ülimast eesmärgist, milleks on piirkondliku integratsiooni edendamine ja AKV riikide majandusliku olukorra tugevdamine, ning rõhutab sellega seoses eelkõige Lääne-Aafrika riikide olukorda; |
| --- | --- |

23.

keelitab veel kord komisjoni juhinduma majanduspartnerluse lepingute ülimast eesmärgist, milleks on piirkondliku integratsiooni edendamine ja AKV riikide majandusliku olukorra tugevdamine, ning rõhutab sellega seoses eelkõige Lääne-Aafrika riikide olukorda;

| 24. | on seisukohal, et EL peab oma kalanduspoliitikas, sealhulgas suhetes Lääne-Aafrikaga, järgima FAO ülalnimetatud 1995. aasta vastutustundliku kalapüügi juhendit; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et EL peab oma kalanduspoliitikas, sealhulgas suhetes Lääne-Aafrikaga, järgima FAO ülalnimetatud 1995. aasta vastutustundliku kalapüügi juhendit;

| 25. | avaldab rahulolu tõsiasja üle, et seitse Lääne-Aafrika riiki on sõlminud ELiga kalanduskokkulepped vastavalt uuele partnerluslepingute korrale, millesse on lisaks algsele ELi laevastiku huvide kaitsmise eesmärgile lisatud sätted, mille alusel kolmas riik peab kehtestama kavad, mis tagavad kalavarude jätkusuutliku kasutamise; |
| --- | --- |

25.

avaldab rahulolu tõsiasja üle, et seitse Lääne-Aafrika riiki on sõlminud ELiga kalanduskokkulepped vastavalt uuele partnerluslepingute korrale, millesse on lisaks algsele ELi laevastiku huvide kaitsmise eesmärgile lisatud sätted, mille alusel kolmas riik peab kehtestama kavad, mis tagavad kalavarude jätkusuutliku kasutamise;

| 26. | on arvamusel, et püügivõimsuste varasem juurdevool piirkonda, kus kalanduse haldussüsteemid on võrdlemisi nõrgad ning vahendid järelevalveks ja kontrolliks kalalaevade tegevuse üle ebapiisavad, on aidanud kaasa probleemse olukorra tekkimisele selle piirkonna kalavarude osas; tervitab seega püügivõimsuste EList Lääne-Aafrikasse üleviimise toetuste lõpetamist 2005. aastal; |
| --- | --- |

26.

on arvamusel, et püügivõimsuste varasem juurdevool piirkonda, kus kalanduse haldussüsteemid on võrdlemisi nõrgad ning vahendid järelevalveks ja kontrolliks kalalaevade tegevuse üle ebapiisavad, on aidanud kaasa probleemse olukorra tekkimisele selle piirkonna kalavarude osas; tervitab seega püügivõimsuste EList Lääne-Aafrikasse üleviimise toetuste lõpetamist 2005. aastal;

| 27. | märgib, et kui EL vähendab oma tegevust Lääne-Aafrika vetes, võivad asemele tulla teiste riikide laevastikud, mis ei pruugi samasid jätkusuutlikkuse põhimõtteid järgida; |
| --- | --- |

27.

märgib, et kui EL vähendab oma tegevust Lääne-Aafrika vetes, võivad asemele tulla teiste riikide laevastikud, mis ei pruugi samasid jätkusuutlikkuse põhimõtteid järgida;

| 28. | on seisukohal, et eriti kalavarude osas tuleks esmajärjekorras tähelepanu pöörata järgmistele aspektidele:






  — | kalavarude regulaarne hindamine uurimisreiside abil, mis teostatakse mereuurimislaevu kasutades nii ELi kui asjakohaste kolmandate riikide teadlaste osalemisel, mis hõlmab olemasolevaid kalavarusid kõigi riikide majandusvööndites, kellega on sõlmitud kalandusalased partnerluslepingud; |
| --- | --- | --- |

28.

on seisukohal, et eriti kalavarude osas tuleks esmajärjekorras tähelepanu pöörata järgmistele aspektidele:

—

kalavarude regulaarne hindamine uurimisreiside abil, mis teostatakse mereuurimislaevu kasutades nii ELi kui asjakohaste kolmandate riikide teadlaste osalemisel, mis hõlmab olemasolevaid kalavarusid kõigi riikide majandusvööndites, kellega on sõlmitud kalandusalased partnerluslepingud;

| — | maismaal asuva infrastruktuuri, nii sadamate kui varustamise ja transpordi infrastruktuuri parandamine, et hõlbustada ELi ja muude riikide laevade sisenemist remondiks, maale toimetamiseks, ümberlaadimiseks jne, mis toob kolmandatele riikidele täiendavat tulu; |
| --- | --- |

—

maismaal asuva infrastruktuuri, nii sadamate kui varustamise ja transpordi infrastruktuuri parandamine, et hõlbustada ELi ja muude riikide laevade sisenemist remondiks, maale toimetamiseks, ümberlaadimiseks jne, mis toob kolmandatele riikidele täiendavat tulu;

| — | hügieeni- ja sanitaareeskirjade kohandamine, sest enamikus nimetatud riikides on puudused selles osas tõsised, mis mõnel juhul takistavad sooduspääsu ELi turule, mis nende ekspordile muidu võimaldataks; |
| --- | --- |

—

hügieeni- ja sanitaareeskirjade kohandamine, sest enamikus nimetatud riikides on puudused selles osas tõsised, mis mõnel juhul takistavad sooduspääsu ELi turule, mis nende ekspordile muidu võimaldataks;

| — | kontrolli- ja järelevalveteenused, sest neil riikidel puuduvad vajalikud tehnilised ja inimressursid nende ülesannete teostamiseks, luues järelevalvekeskused, koolitades inspektoreid või soetades patrullaluseid ja õhutranspordivahendeid; |
| --- | --- |

—

kontrolli- ja järelevalveteenused, sest neil riikidel puuduvad vajalikud tehnilised ja inimressursid nende ülesannete teostamiseks, luues järelevalvekeskused, koolitades inspektoreid või soetades patrullaluseid ja õhutranspordivahendeid;

| — | õigusliku raamistiku loomine, mis tagab kaitse ELi praegustele ja võimalikele investeeringutele, mis on seotud peamiselt ühisettevõtete loomisega, mis puutuvad praegu kokku liiga paljude takistustega kolmandatesse riikidesse investeerimisel peamiselt kontrolli kaotamise tõttu ettevõtte üle ja õigusliku kindlusetuse tõttu peaaegu kõigis piirkonna riikides; |
| --- | --- |

—

õigusliku raamistiku loomine, mis tagab kaitse ELi praegustele ja võimalikele investeeringutele, mis on seotud peamiselt ühisettevõtete loomisega, mis puutuvad praegu kokku liiga paljude takistustega kolmandatesse riikidesse investeerimisel peamiselt kontrolli kaotamise tõttu ettevõtte üle ja õigusliku kindlusetuse tõttu peaaegu kõigis piirkonna riikides;

| — | kalanduse säästva juhtimise kavade kehtestamine, millega reguleeritaks kohalike majandusharude tegevust ning piirataks laialt levinud ja bioloogiliselt mittejätkusuutlikku vaba ligipääsu varudele; |
| --- | --- |

—

kalanduse säästva juhtimise kavade kehtestamine, millega reguleeritaks kohalike majandusharude tegevust ning piirataks laialt levinud ja bioloogiliselt mittejätkusuutlikku vaba ligipääsu varudele;

| 29. | kutsub ELi üles mitte siduma lepingutes ette nähtud maksete mahtu vastutasuks antavate kalapüügivõimaluste tasemega, mis võib ajendada kolmandaid riike mitte piirama juurdepääsu juhul, kui kalavarud on kahanenud, või kaasa tuua kolmanda riigi tulude järsu ja märkimisväärse kahanemise; |
| --- | --- |

29.

kutsub ELi üles mitte siduma lepingutes ette nähtud maksete mahtu vastutasuks antavate kalapüügivõimaluste tasemega, mis võib ajendada kolmandaid riike mitte piirama juurdepääsu juhul, kui kalavarud on kahanenud, või kaasa tuua kolmanda riigi tulude järsu ja märkimisväärse kahanemise;

| 30. | kutsub ELi üles võtma järgmisi meetmeid, et muuta kalapüük Lääne-Aafrikas – kas partnerluslepingu või eraõigusliku lepingu raames – jätkusuutlikuks ning ühenduse arengupoliitikaga sidusaks:






  — | viia enne kalapüügi alustamist läbi vastavate kalavarude suuruse usaldusväärne hindamine ning korrata seda regulaarsete ajavahemike järel; |
| --- | --- | --- |

30.

kutsub ELi üles võtma järgmisi meetmeid, et muuta kalapüük Lääne-Aafrikas – kas partnerluslepingu või eraõigusliku lepingu raames – jätkusuutlikuks ning ühenduse arengupoliitikaga sidusaks:

—

viia enne kalapüügi alustamist läbi vastavate kalavarude suuruse usaldusväärne hindamine ning korrata seda regulaarsete ajavahemike järel;

| — | kui Aafrika kalavarud on liigselt kahanenud, peavad ELi ja muud välismaised laevad astuma esimesi samme püügikoguste vähendamiseks; |
| --- | --- |

—

kui Aafrika kalavarud on liigselt kahanenud, peavad ELi ja muud välismaised laevad astuma esimesi samme püügikoguste vähendamiseks;

| — | töötada välja pikaajalised programmid, et teaduslikult hinnata kalavarude suuruse hetkeseisu ja suundumusi ning nende ökoloogilisi suhteid, samuti kalapüügi mõju neile ja toetada ka teadussuutlikkust Lääne-Aafrikas; |
| --- | --- |

—

töötada välja pikaajalised programmid, et teaduslikult hinnata kalavarude suuruse hetkeseisu ja suundumusi ning nende ökoloogilisi suhteid, samuti kalapüügi mõju neile ja toetada ka teadussuutlikkust Lääne-Aafrikas;

| — | esitada täpseid, usaldusväärseid ja õigeaegseid avalikke aruandeid kolmandate riikide vetes tegutsevate ELi laevade püügikoguste ja tegevuse kohta; |
| --- | --- |

—

esitada täpseid, usaldusväärseid ja õigeaegseid avalikke aruandeid kolmandate riikide vetes tegutsevate ELi laevade püügikoguste ja tegevuse kohta;

| — | anda abi tugilaborite arendamiseks, et aidata neil kergemini täita fütosanitaarnõudeid ekspordiks ELi; |
| --- | --- |

—

anda abi tugilaborite arendamiseks, et aidata neil kergemini täita fütosanitaarnõudeid ekspordiks ELi;

| — | luua koos ELi Lääne-Aafrika partneritega programm võitluseks ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, sealhulgas piirkondliku järelevalve kava vastavalt India ookeani komisjoniga sõlmitud kokkuleppele; toetada Lääne-Aafrika suutlikkust teostada nii kodumaiste kui välislaevade kalapüügi üle tõhusat kontrolli ja järelevalvet; |
| --- | --- |

—

luua koos ELi Lääne-Aafrika partneritega programm võitluseks ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, sealhulgas piirkondliku järelevalve kava vastavalt India ookeani komisjoniga sõlmitud kokkuleppele; toetada Lääne-Aafrika suutlikkust teostada nii kodumaiste kui välislaevade kalapüügi üle tõhusat kontrolli ja järelevalvet;

| — | arutada lepingute tingimusi kohalike kogukondadega; |
| --- | --- |

—

arutada lepingute tingimusi kohalike kogukondadega;

| — | võtta meetmeid kohalike kalurite ja laevastike eelisjuurdepääsu tagamiseks kalavarudele; |
| --- | --- |

—

võtta meetmeid kohalike kalurite ja laevastike eelisjuurdepääsu tagamiseks kalavarudele;

| — | luua pikaajalised programmid, mis suurendavad lisaväärtust kohalikele töötlevatele tööstustele, võimaldades kohapeal püütud kala ka kohapeal töödelda ja seejärel ELi eksportida; |
| --- | --- |

—

luua pikaajalised programmid, mis suurendavad lisaväärtust kohalikele töötlevatele tööstustele, võimaldades kohapeal püütud kala ka kohapeal töödelda ja seejärel ELi eksportida;

| — | reformida ja kohandada praegust päritolureeglite süsteemi, et kajastada kohalikke tingimusi ja tegelikku olukorda; |
| --- | --- |

—

reformida ja kohandada praegust päritolureeglite süsteemi, et kajastada kohalikke tingimusi ja tegelikku olukorda;

| 31. | tunnistab, et vaatamata tõsiasjale, et kalanduskokkulepetega antavad rahalised toetused moodustavad praegu märkimisväärse osa mõne kolmanda riigi kogueelarvest, millele lisanduvad laevaomanike investeeringud ja liikmesriikide kahepoolsetel alustel tehtav koostöö (sealhulgas finantskoostöö), ei tohiks koostöö jätkusuutliku arengu nimel toetuda üksnes ühisele kalanduspoliitikale, vaid tuleb kaasata teised ühenduse poliitikavaldkonnad, eelkõige arengukoostööpoliitika, et luua poliitilised ja sotsiaalmajanduslikud tingimused, mis võimaldaksid neil riikidel halduse ja rahastamise valdkonnas tehtavad jõupingutused ümber suunata, nii et nad suudaksid kasutada täielikult ja jätkusuutlikult bioloogiliste loodusvarade potentsiaali; |
| --- | --- |

31.

tunnistab, et vaatamata tõsiasjale, et kalanduskokkulepetega antavad rahalised toetused moodustavad praegu märkimisväärse osa mõne kolmanda riigi kogueelarvest, millele lisanduvad laevaomanike investeeringud ja liikmesriikide kahepoolsetel alustel tehtav koostöö (sealhulgas finantskoostöö), ei tohiks koostöö jätkusuutliku arengu nimel toetuda üksnes ühisele kalanduspoliitikale, vaid tuleb kaasata teised ühenduse poliitikavaldkonnad, eelkõige arengukoostööpoliitika, et luua poliitilised ja sotsiaalmajanduslikud tingimused, mis võimaldaksid neil riikidel halduse ja rahastamise valdkonnas tehtavad jõupingutused ümber suunata, nii et nad suudaksid kasutada täielikult ja jätkusuutlikult bioloogiliste loodusvarade potentsiaali;

| 32. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kooskõlastaksid oma arengukoostööprojekte paremini, sealhulgas prioriteete ja eesmärke seades; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kooskõlastaksid oma arengukoostööprojekte paremini, sealhulgas prioriteete ja eesmärke seades;

| 33. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et 2007. aasta mais komisjoni tellimusel valminud ELi–AKV majanduspartnerluse lepingute jätkusuutlikkuse mõju hindamises ei uuritud metsandussektorit ning kalandusküsimusi käsitleti vaid põgusalt; |
| --- | --- |

33.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et 2007. aasta mais komisjoni tellimusel valminud ELi–AKV majanduspartnerluse lepingute jätkusuutlikkuse mõju hindamises ei uuritud metsandussektorit ning kalandusküsimusi käsitleti vaid põgusalt;

| 34. | nõuab, et komisjon:






  — | teostaks üldiselt üha üksikasjalikumaid jätkusuutlikkuse mõju hindamisi; |
| --- | --- | --- |

34.

nõuab, et komisjon:

—

teostaks üldiselt üha üksikasjalikumaid jätkusuutlikkuse mõju hindamisi;

| — | kaasaks jätkusuutlikkuse mõju hindamisse senisest põhjalikumalt arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe küsimused; |
| --- | --- |

—

kaasaks jätkusuutlikkuse mõju hindamisse senisest põhjalikumalt arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususe küsimused;

| — | telliks kaks jätkusuutlikkuse mõju hindamist majanduspartnerluse lepingu kohta Lääne-Aafrikaga, keskendudes arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususele eelkõige kalandus- ja puidusektoris, mis sisaldaks ka hinnangut kohalikule ja põliskogukonnale avaldatava mõju kohta; |
| --- | --- |

—

telliks kaks jätkusuutlikkuse mõju hindamist majanduspartnerluse lepingu kohta Lääne-Aafrikaga, keskendudes arenguga seotud poliitikavaldkondade sidususele eelkõige kalandus- ja puidusektoris, mis sisaldaks ka hinnangut kohalikule ja põliskogukonnale avaldatava mõju kohta;

| 35. | jõuab järeldusele, et FLEGT-protsess ja uuendatud kalandusalaste partnerluslepingute uus faas alates 2003. aastast on arengut soodustavale poliitikale heaks lähtepunktiks; rõhutab siiski, et ELi kalandus- ja puidupoliitikat Lääne-Aafrika suhtes tuleb laiendada ja edendada, et saavutada arenguga seotud poliitikavaldkondade tõeline sidusus; |
| --- | --- |

35.

jõuab järeldusele, et FLEGT-protsess ja uuendatud kalandusalaste partnerluslepingute uus faas alates 2003. aastast on arengut soodustavale poliitikale heaks lähtepunktiks; rõhutab siiski, et ELi kalandus- ja puidupoliitikat Lääne-Aafrika suhtes tuleb laiendada ja edendada, et saavutada arenguga seotud poliitikavaldkondade tõeline sidusus;

*

* *

| 36. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma sekretariaadile, Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) sekretariaadile, Aafrika Liidu sekretariaadile, Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) sekretariaadile, allpiirkondliku kalanduskomisjoni sekretariaadile ning Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee sekretariaadile, kõigi Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse liikmesriikide valitsustele, samuti Mauritaania ja Kameruni valitsustele. |
| --- | --- |

36.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma sekretariaadile, Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) sekretariaadile, Aafrika Liidu sekretariaadile, Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) sekretariaadile, allpiirkondliku kalanduskomisjoni sekretariaadile ning Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee sekretariaadile, kõigi Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse liikmesriikide valitsustele, samuti Mauritaania ja Kameruni valitsustele.

---

(1)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(2)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Lepingut on viimati muudetud AKV-EÜ ministrite nõukogu otsusega nr 1/2006 (ELT L 247, 9.9.2006, lk 22).

(3)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.

(4)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 117.

(5)  ELT L 347, 30.12.2005, lk 1.

(6)  ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 482.

(7)  EÜT C 112 E, 9.5.2002, lk 353.

(8)  ÜRO piirkond hõlmab ka Saint Helena saart, mis on Briti ülemereterritoorium Lõuna-Atlandi ookeanis, mida käesolevas resolutsioonis ei käsitleta.

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/13

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008Teadmata kadunud isikud Küprosel – järelmeetmed

P6_TA(2008)0292

Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta resolutsioon teadmata kadunud isikute kohta Küprosel – Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsiooni järelmeetmed (2007/2280(INI))

2009/C 286 E/03

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma 15. märtsi 2007. aasta resolutsiooni Küprosel teadmata kadunud isikute kohta (1);

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri asjaomaseid raporteid (2), ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone (3) ja rahvusvahelisi algatusi Küprosel teadmata kadunud isikute saatuse uurimiseks (4);

võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu 10. mai 2001. aasta (5) ja 10. jaanuari 2008. aasta (6) otsuseid Küprosel teadmata kadunud isikute kohta;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0139/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi raportööri külastused Küprosel teadmata kadunud isikute komiteesse (CMP), väljakaevamispaikadesse, kahe kogukonnaga antropoloogilisse laboratooriumisse ja Küprosel teadmata kadunud isikute perekondadesse olid mõeldud vaid teadmata kadunud isikute (Küprose kreeklaste ja Küprose türklaste) humanitaaralase probleemi uurimiseks tulenevalt teadmata kadunud isikute sugulaste õigusest saada teada nende saatuse kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi raportööri külastused Küprosel teadmata kadunud isikute komiteesse (CMP), väljakaevamispaikadesse, kahe kogukonnaga antropoloogilisse laboratooriumisse ja Küprosel teadmata kadunud isikute perekondadesse olid mõeldud vaid teadmata kadunud isikute (Küprose kreeklaste ja Küprose türklaste) humanitaaralase probleemi uurimiseks tulenevalt teadmata kadunud isikute sugulaste õigusest saada teada nende saatuse kohta;

| B. | arvestades, et oma armastatud sugulaste saatuse osas aastakümneid teadmatuses elanud perekondade suur piin ja kannatused jätkuvad siiani, ning arvestades, et seetõttu tuleb teha kõik jõupingutused uurimise kiirendamiseks, kuni pealtnägijad võivad veel tunnistusi anda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et oma armastatud sugulaste saatuse osas aastakümneid teadmatuses elanud perekondade suur piin ja kannatused jätkuvad siiani, ning arvestades, et seetõttu tuleb teha kõik jõupingutused uurimise kiirendamiseks, kuni pealtnägijad võivad veel tunnistusi anda;

| C. | arvestades, et CMP on Küprosel 2004. aastast alates säilmete väljakaevamise ja identifitseerimise alal edusamme teinud ning näitab otsusekindlust edasiliikumiseks, saavutamaks tulemusi, mida on võimalik saavutada vaid töövõimet suurendades, eriti välitööde osas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et CMP on Küprosel 2004. aastast alates säilmete väljakaevamise ja identifitseerimise alal edusamme teinud ning näitab otsusekindlust edasiliikumiseks, saavutamaks tulemusi, mida on võimalik saavutada vaid töövõimet suurendades, eriti välitööde osas;

| D. | arvestades, et CMP kadunud isikute säilmete väljakaevamise, identifitseerimise ja omastele tagastamise projekt on töös olnud alates 2006. aasta augustist ja et siiani on välja kaevatud 398 säilmete kogu, millest 266 on analüüsitud CMP antropoloogilises laboratooriumis, püüdes jõuda tõepäraste identifitseerimisteni; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et CMP kadunud isikute säilmete väljakaevamise, identifitseerimise ja omastele tagastamise projekt on töös olnud alates 2006. aasta augustist ja et siiani on välja kaevatud 398 säilmete kogu, millest 266 on analüüsitud CMP antropoloogilises laboratooriumis, püüdes jõuda tõepäraste identifitseerimisteni;

| E. | arvestades, et Küprose Neuroloogia ja Geneetika Instituudi kohtugeneetika laboratoorium määrati vastutavaks väljakaevatud luustikusäilmete identifitseerimise eest DNA tüpiseerimise meetodeid kasutades ning esimesed näidised esitati 2007. aasta aprilli algul; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Küprose Neuroloogia ja Geneetika Instituudi kohtugeneetika laboratoorium määrati vastutavaks väljakaevatud luustikusäilmete identifitseerimise eest DNA tüpiseerimise meetodeid kasutades ning esimesed näidised esitati 2007. aasta aprilli algul;

| F. | arvestades, et esimesed positiivsed tulemused saavutati identifitseerimisel 2007. aasta juuni lõpul ning praeguseni on selle protsessi abil identifitseeritud 91 CMP projekti raames välja kaevatud isiku säilmed; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et esimesed positiivsed tulemused saavutati identifitseerimisel 2007. aasta juuni lõpul ning praeguseni on selle protsessi abil identifitseeritud 91 CMP projekti raames välja kaevatud isiku säilmed;

| G. | arvestades, et suurim, 1,5 miljoni euro suurune üksikannetus CMP-le katab vaid perioodi 2008. aasta lõpuni ning see tehti ELi rahalise toetuse raames Küprose türklaste kogukonnale; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et suurim, 1,5 miljoni euro suurune üksikannetus CMP-le katab vaid perioodi 2008. aasta lõpuni ning see tehti ELi rahalise toetuse raames Küprose türklaste kogukonnale;

| H. | arvestades, et eriti tuleb ära märkida konstruktiivset koostööd Küprose kreeklastest ja Küprose türklastest CMP liikmete vahel ning samuti head koostööd Küprose kreeklastest ja Küprose türklastest koosneva kahe kogukonna meeskondade vahel nii laboratooriumis kui ka välitöödel, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et eriti tuleb ära märkida konstruktiivset koostööd Küprose kreeklastest ja Küprose türklastest CMP liikmete vahel ning samuti head koostööd Küprose kreeklastest ja Küprose türklastest koosneva kahe kogukonna meeskondade vahel nii laboratooriumis kui ka välitöödel,

| 1. | kutsub asjaomaseid pooli üles jätkama kõigi Küprosel teadmata kadunud isikute saatuse nõuetekohase uurimise kiirele lõpuleviimisele ning Euroopa Inimõiguste Kohtu 10. mai 2001. aasta otsuse täielikule täideviimisele suunatud ausat ja siirast koostööd; |
| --- | --- |

1.

kutsub asjaomaseid pooli üles jätkama kõigi Küprosel teadmata kadunud isikute saatuse nõuetekohase uurimise kiirele lõpuleviimisele ning Euroopa Inimõiguste Kohtu 10. mai 2001. aasta otsuse täielikule täideviimisele suunatud ausat ja siirast koostööd;

| 2. | kutsub asjaomaseid pooli ja kõiki, kellel on või kellel oleks võimalik saada mis tahes isiklikele teadmistele, arhiividele, rinderaportitele või kinnipidamiskohtade toimikutele tuginevaid tõendeid või teavet, üles edastama kõnealuseid tõendeid või teavet CMP-le, et aidata selle tööd kiirendada; |
| --- | --- |

2.

kutsub asjaomaseid pooli ja kõiki, kellel on või kellel oleks võimalik saada mis tahes isiklikele teadmistele, arhiividele, rinderaportitele või kinnipidamiskohtade toimikutele tuginevaid tõendeid või teavet, üles edastama kõnealuseid tõendeid või teavet CMP-le, et aidata selle tööd kiirendada;

| 3. | toetab täiendava finantsabi andmist CMP-le pärast 2009. aastat ja peab hädavajalikuks eraldada Euroopa Liidu üldeelarvest lisaks 2 miljoni euro suurune summa 2009. aastal; |
| --- | --- |

3.

toetab täiendava finantsabi andmist CMP-le pärast 2009. aastat ja peab hädavajalikuks eraldada Euroopa Liidu üldeelarvest lisaks 2 miljoni euro suurune summa 2009. aastal;

| 4. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles nõustuma antud täiendava finantsabiga 2009. aastaks, mitte ainult töö jätkamiseks, vaid ka töövõime suurendamiseks, eriti välitöödel, palgates rohkem teadlasi ja täiendades varustust; |
| --- | --- |

4.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles nõustuma antud täiendava finantsabiga 2009. aastaks, mitte ainult töö jätkamiseks, vaid ka töövõime suurendamiseks, eriti välitöödel, palgates rohkem teadlasi ja täiendades varustust;

| 5. | kutsub liikmesriike üles jätkuvalt osutama abi, mida nad siiani on osutanud; |
| --- | --- |

5.

kutsub liikmesriike üles jätkuvalt osutama abi, mida nad siiani on osutanud;

| 6. | kutsub kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni üles jätkama Küprosel teadmata kadunud isikute küsimuse jälgimist ja iga-aastaste raportite esitamist; |
| --- | --- |

6.

kutsub kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni üles jätkama Küprosel teadmata kadunud isikute küsimuse jälgimist ja iga-aastaste raportite esitamist;

| 7. | volitab Euroopa Parlamendi raportööri ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni astuma kõiki võimalikke samme, et veenda kõiki asjaomaseid pooli siiralt ja aktiivselt osa võtma püüdlustest uurida välja viimase kui ühe teadmata kadunud isiku saatus; |
| --- | --- |

7.

volitab Euroopa Parlamendi raportööri ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni astuma kõiki võimalikke samme, et veenda kõiki asjaomaseid pooli siiralt ja aktiivselt osa võtma püüdlustest uurida välja viimase kui ühe teadmata kadunud isiku saatus;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile, Küprose, Türgi, Kreeka ja Ühendkuningriigi valitsustele ja parlamentidele ning Küprosel teadmata kadunud isikute komiteele. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile, Küprose, Türgi, Kreeka ja Ühendkuningriigi valitsustele ja parlamentidele ning Küprosel teadmata kadunud isikute komiteele.

---

(1)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 243.

(2)  Eelkõige kõige hiljutisem raport ÜRO operatsiooni kohta Küprosel (S/2008/353), IV ptk.

(3)  Eelkõige 13. juuni 2008. aasta resolutsioon 1818 (2008).

(4)  Küprosel teadmata kadunud isikute komitee: http://www.cmp-cyprus.org

(5)  Küpros v. Türgi [GC], kohtuasi nr 25781/94, EIÕK 2001-IV.

(6)  Varnava jt v. Türgi, kohtuasjad nr 16064/90, 16065/90, 16066/90, 16068/90, 16069/90, 16070/90, 16071/90, 16072/90 ja 16073/90; apellatsiooniprotsess pooleli.

---

Neljapäev, 19. juuni 2008

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/15

---

Neljapäev, 19. juuni 2008Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkus

P6_TA(2008)0304

Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta

2009/C 286 E/04

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 174;

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta” (KOM(2008)0130);

võttes arvesse Michel Barnier 9. mai 2006. aasta aruannet pealkirjaga „Euroopa kodanikukaitsejõud: europe aid”;

võttes arvesse 15.–16. juunil 2006. aastal Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järelduste punkti 12, mis käsitleb ELi reageerimist hädaolukordadele, kriisidele ja katastroofidele;

võttes arvesse nõukogu 2007. aasta detsembri järeldusi varajase hoiatamise süsteemide väljatöötamise ja kasutuselevõtu kohta üldiselt ning täpsemalt tsunamide eest varajase hoiatamise süsteemi loomise kohta Kirde-Atlandi ja Vahemere piirkonnas;

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud katastroofide kohta nii Euroopa Liidus kui väljaspool, milles kutsuti komisjoni ja liikmesriike üles püüdlema tihedama koostöö suunas loodusõnnetuste puhul rakendatavate kodanikukaitse meetmete valdkonnas, et ennetada ja vähendada nende laastavaid mõjusid, eelkõige tehes kättesaadavaks kodanikukaitse lisavahendeid;

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (KOM(2005)0108) ja Euroopa Parlamendi 18. mai 2006. aasta esimese lugemise seisukohta (1);

võttes arvesse Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas (2), mis saavutati ühiselt nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate vahel nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni 18. detsembri 2007. aasta kohtumisel;

võttes arvesse 27. novembril 2006 läbi vaadatud suuniseid militaar- ja tsiviilkaitsevarustuse kasutamise kohta päästeoperatsioonide raames katastroofi korral (Oslo suunised);

võttes arvesse 2003. aasta märtsi suuniseid militaar- ja tsiviilkaitsevarustuse kasutamise kohta ÜRO humanitaarmeetmete toetamiseks keerukates kriisiolukordades (MCDA suunised);

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et sagenevad loodusõnnetused ja inimtegevusest tingitud katastroofid, näiteks üleujutused, mis tekitavad olulist kahju inimestele, majandusele, keskkonnale ning kultuurile, tingivad mitte ainult ELi tasandil reageerimise, vaid ka ennetus- ja taastamismeetmete tõhustamise; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sagenevad loodusõnnetused ja inimtegevusest tingitud katastroofid, näiteks üleujutused, mis tekitavad olulist kahju inimestele, majandusele, keskkonnale ning kultuurile, tingivad mitte ainult ELi tasandil reageerimise, vaid ka ennetus- ja taastamismeetmete tõhustamise;

| B. | arvestades, et üha sagedasemate äärmuslikult kuivade suvedega süveneb metsatulekahjude ja põudade probleem, ning arvestades, et nii varasemate aastate kui ka hiljutised kogemused rõhutavad vajadust tugevdada ühenduse kodanikukaitsealast ennetamis-, valmisoleku- ja reageerimisvõimet seoses metsa- ja muude looduspõlengutega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et üha sagedasemate äärmuslikult kuivade suvedega süveneb metsatulekahjude ja põudade probleem, ning arvestades, et nii varasemate aastate kui ka hiljutised kogemused rõhutavad vajadust tugevdada ühenduse kodanikukaitsealast ennetamis-, valmisoleku- ja reageerimisvõimet seoses metsa- ja muude looduspõlengutega;

| C. | arvestades, et ELi tasandil ei ole praegu olemas metsatulekahjude vältimise suuniseid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi tasandil ei ole praegu olemas metsatulekahjude vältimise suuniseid;

| D. | arvestades, et säilib liikmesriikide vastutus maakasutuspoliitika eest, mille tulemusel ei anta moonutavaid stiimuleid inimtegevusest põhjustatud metsatulekahjudele maa staatuse muutmiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et säilib liikmesriikide vastutus maakasutuspoliitika eest, mille tulemusel ei anta moonutavaid stiimuleid inimtegevusest põhjustatud metsatulekahjudele maa staatuse muutmiseks;

| E. | arvestades, et komisjoni rohelises raamatus kliimamuutustega kohanemise kohta Euroopas (KOM(2007)0354) rõhutatakse, et kliimamuutus suurendab äärmuslike ilmastikunähtuste esinemist Euroopas, mis toob kaasa suurema ohu kahju tekkeks inimestele, infrastruktuurile ja keskkonnale; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjoni rohelises raamatus kliimamuutustega kohanemise kohta Euroopas (KOM(2007)0354) rõhutatakse, et kliimamuutus suurendab äärmuslike ilmastikunähtuste esinemist Euroopas, mis toob kaasa suurema ohu kahju tekkeks inimestele, infrastruktuurile ja keskkonnale;

| F. | arvestades, et ELi katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamine vajab lähenemisviisi, mis hõlmab katastroofide ennetamist, valmisolekut ja reageerimist riiklikul, Euroopa ning rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamine vajab lähenemisviisi, mis hõlmab katastroofide ennetamist, valmisolekut ja reageerimist riiklikul, Euroopa ning rahvusvahelisel tasandil;

| G. | arvestades, et 2007. aastal Lõuna-Euroopas aset leidnud tulekahjude arvukus ja ulatus on paljude tegurite tagajärg, sealhulgas kliimamuutus, metsade ebapiisav määratlus ja ebapiisav hooldus ning looduslikud põhjused koos inimliku hooletusega, kuid ka kuritegevus, ning arvestades, et paljud 2008. aasta kevadised metsatulekahjud tekitavad muret, et sarnased sündmused korduvad ka saabuval suvel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2007. aastal Lõuna-Euroopas aset leidnud tulekahjude arvukus ja ulatus on paljude tegurite tagajärg, sealhulgas kliimamuutus, metsade ebapiisav määratlus ja ebapiisav hooldus ning looduslikud põhjused koos inimliku hooletusega, kuid ka kuritegevus, ning arvestades, et paljud 2008. aasta kevadised metsatulekahjud tekitavad muret, et sarnased sündmused korduvad ka saabuval suvel;

| H. | arvestades, et on vajalik parandada nõukogu, komisjoni ja liikmesriikide vahelist koordineerimist mitte ainult seoses ennetamisega, vaid kogu katastroofitsükliga kuni taastamise viimaste etappideni, tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et on vajalik parandada nõukogu, komisjoni ja liikmesriikide vahelist koordineerimist mitte ainult seoses ennetamisega, vaid kogu katastroofitsükliga kuni taastamise viimaste etappideni, tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga;

| I. | arvestades, et tänapäeva katastroofid on sageli piiriülesed ja vajavad mitmepoolset ning kooskõlastatud reageerimist, võttes samal ajal arvesse loodusõnnetuste tagajärjel tekkivat majanduslikku ja sotsiaalset kahju piirkondade majandusele, tootlikule tegevusele ja turismile; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tänapäeva katastroofid on sageli piiriülesed ja vajavad mitmepoolset ning kooskõlastatud reageerimist, võttes samal ajal arvesse loodusõnnetuste tagajärjel tekkivat majanduslikku ja sotsiaalset kahju piirkondade majandusele, tootlikule tegevusele ja turismile;

| J. | arvestades, et maailmas, kus looduskatastroofid muutuvad järjest sagedasemaks ja tõsisemaks ning kus need mõjutavad kõige enam vaeseimaid inimesi, peavad ELi osapooled tegema koostööd, et tagada tõhus humanitaarabi osutamine ohvritele ja vähendada kaitsetust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et maailmas, kus looduskatastroofid muutuvad järjest sagedasemaks ja tõsisemaks ning kus need mõjutavad kõige enam vaeseimaid inimesi, peavad ELi osapooled tegema koostööd, et tagada tõhus humanitaarabi osutamine ohvritele ja vähendada kaitsetust;

| K. | arvestades, et ühiste hoiatussignaalide ja -korra puudumine on samuti suur probleem, arvestades kodanike kasvavat liikuvust ELis ja kolmandates riikides; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ühiste hoiatussignaalide ja -korra puudumine on samuti suur probleem, arvestades kodanike kasvavat liikuvust ELis ja kolmandates riikides;

| L. | arvestades, et EL peab tunnistama Vahemere piirkonna põudade ja tulekahjude näol toimuvate loodusõnnetuste eripära ning oma ennetus-, uurimis-, riskijuhtimis-, kodanikukaitse- ja solidaarsusvahendeid vastavalt kohandama, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL peab tunnistama Vahemere piirkonna põudade ja tulekahjude näol toimuvate loodusõnnetuste eripära ning oma ennetus-, uurimis-, riskijuhtimis-, kodanikukaitse- ja solidaarsusvahendeid vastavalt kohandama,

| 1. | tervitab komisjoni eespool nimetatud teatist Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta, nagu ka ELi katastroofidele reageerimise suurema ühtsuse, tõhususe ja nähtavuse üldeesmärki; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni eespool nimetatud teatist Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta, nagu ka ELi katastroofidele reageerimise suurema ühtsuse, tõhususe ja nähtavuse üldeesmärki;

| 2. | on seisukohal, et ELi katastroofide ennetamise ja nendele reageerimise suutlikkuse suurendamine on ELi jaoks kõrge prioriteediga poliitiline eesmärk ning selle saavutamiseks tuleb kasutusele võtta kõik vahendid, eelkõige seoses viimaste aastate ränkade üleujutustega; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et ELi katastroofide ennetamise ja nendele reageerimise suutlikkuse suurendamine on ELi jaoks kõrge prioriteediga poliitiline eesmärk ning selle saavutamiseks tuleb kasutusele võtta kõik vahendid, eelkõige seoses viimaste aastate ränkade üleujutustega;

| 3. | rõhutab, et komisjoni lähenemisviis ELis või kolmandates riikides toimuvatele loodusõnnetustele või inimtegevusest tingitud katastroofidele peaks olema täielikult kooskõlas ja sidus tema teatisega „Kliimamuutus – Euroopa võimalus” (KOM(2008)0030) ja tema ettepanekuga, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020; rõhutab, et kliimamuutus on peamine tegur loodusõnnetuste sagenemisel ja karmistumisel ning et keskkonnapoliitika ja kliimamuutuse-alane õigusloome peavad olema ELi katastroofidele reageerimise suutlikkuse tugisammasteks, et vältida täiendavat kahju inimestele, infrastruktuurile ja keskkonnale; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et komisjoni lähenemisviis ELis või kolmandates riikides toimuvatele loodusõnnetustele või inimtegevusest tingitud katastroofidele peaks olema täielikult kooskõlas ja sidus tema teatisega „Kliimamuutus – Euroopa võimalus” (KOM(2008)0030) ja tema ettepanekuga, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020; rõhutab, et kliimamuutus on peamine tegur loodusõnnetuste sagenemisel ja karmistumisel ning et keskkonnapoliitika ja kliimamuutuse-alane õigusloome peavad olema ELi katastroofidele reageerimise suutlikkuse tugisammasteks, et vältida täiendavat kahju inimestele, infrastruktuurile ja keskkonnale;

| 4. | on seisukohal, et sidusus ja kooskõlastamine eri poliitikavaldkondade ja institutsioonide vahel kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil annab tulemuseks tõhusama, terviklikuma ja nähtavama ELi katastroofide haldamise; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et sidusus ja kooskõlastamine eri poliitikavaldkondade ja institutsioonide vahel kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil annab tulemuseks tõhusama, terviklikuma ja nähtavama ELi katastroofide haldamise;

| 5. | on seisukohal, et koostöö kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikidega, et parandada nende suutlikkust katastroofe ära hoida ja nendega toime tulla, ning toetus piirkondlikule koostööle on ELi ja asjaomaste riikide ühistes huvides ning seda tuleks seetõttu arendada ja tugevdada nii, et tagatakse vastastikune täiendavus ja välditakse dubleerimist kehtivate kahepoolsete, piirkondlike ja rahvusvaheliste algatustega; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et koostöö kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikidega, et parandada nende suutlikkust katastroofe ära hoida ja nendega toime tulla, ning toetus piirkondlikule koostööle on ELi ja asjaomaste riikide ühistes huvides ning seda tuleks seetõttu arendada ja tugevdada nii, et tagatakse vastastikune täiendavus ja välditakse dubleerimist kehtivate kahepoolsete, piirkondlike ja rahvusvaheliste algatustega;

| 6. | rõhutab, et komisjoni kavandatud tööd teadmistebaasi rajamiseks katastroofistsenaariumide, vajaliku ja olemasoleva võimekuse ning kindlakstehtud puuduste kõrvaldamise erinevate viiside mõju kohta ei tohiks kasutada selleks, et edasi lükata olulisi ettepanekuid inimeste, omandi ja keskkonna kaitsmiseks katastroofide eest; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et komisjoni kavandatud tööd teadmistebaasi rajamiseks katastroofistsenaariumide, vajaliku ja olemasoleva võimekuse ning kindlakstehtud puuduste kõrvaldamise erinevate viiside mõju kohta ei tohiks kasutada selleks, et edasi lükata olulisi ettepanekuid inimeste, omandi ja keskkonna kaitsmiseks katastroofide eest;

| 7. | rõhutab, et komisjoni lähenemisviis peaks hõlmama kogu katastroofitsüklit alates ennetamisest kuni taastamiseni, ning samuti loodusõnnetusi, sh ekstreemset põuda, ja inimeste põhjustatud katastroofe, mis leiavad aset ELis või kolmandates riikides, ning et eespool nimetatud komisjoni teatises nimetatud valdkondades on vaja tööd jätkata; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et komisjoni lähenemisviis peaks hõlmama kogu katastroofitsüklit alates ennetamisest kuni taastamiseni, ning samuti loodusõnnetusi, sh ekstreemset põuda, ja inimeste põhjustatud katastroofe, mis leiavad aset ELis või kolmandates riikides, ning et eespool nimetatud komisjoni teatises nimetatud valdkondades on vaja tööd jätkata;

| 8. | tunneb heameelt, et komisjon esitas tegevuskava Euroopa konsensuse elluviimiseks humanitaarabi valdkonnas, mis on oluline panus Euroopa humanitaarabi tõhusaks, hästi koordineerituks ja tugevamaks muutmisel; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt, et komisjon esitas tegevuskava Euroopa konsensuse elluviimiseks humanitaarabi valdkonnas, mis on oluline panus Euroopa humanitaarabi tõhusaks, hästi koordineerituks ja tugevamaks muutmisel;

| 9. | rõhutab ülemaailmse reageerimise suutlikkuse suurendamise tähtsust ja tunnustab seetõttu selliste peamiste humanitaarabi osutajate nagu ÜRO, Punane Rist ja valitsusväliste organisatsioonide rolli kolmandate riikide katastroofiohtlikes piirkondades; |
| --- | --- |

9.

rõhutab ülemaailmse reageerimise suutlikkuse suurendamise tähtsust ja tunnustab seetõttu selliste peamiste humanitaarabi osutajate nagu ÜRO, Punane Rist ja valitsusväliste organisatsioonide rolli kolmandate riikide katastroofiohtlikes piirkondades;

| 10. | tuletab meelde, et kodanikukaitse vahendite ja sõjaliste vahendite kasutamine humanitaarolukordadele reageerimisel kolmandates riikides peab olema kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste suunistega, nagu Oslo suunised ning sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite (MCDA) suunised, eelkõige selleks, et tagada sellistest humanitaarabi põhimõtetest kinnipidamine nagu neutraalsus, inimlikkus, erapooletus ja sõltumatus; rõhutab, et kui kodanikukaitsevahendeid kasutatakse humanitaarkriisi olukorras, peab nende kasutus põhinema vajadustel ning täiendama humanitaarabi ja olema sellega kooskõlas; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et kodanikukaitse vahendite ja sõjaliste vahendite kasutamine humanitaarolukordadele reageerimisel kolmandates riikides peab olema kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste suunistega, nagu Oslo suunised ning sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite (MCDA) suunised, eelkõige selleks, et tagada sellistest humanitaarabi põhimõtetest kinnipidamine nagu neutraalsus, inimlikkus, erapooletus ja sõltumatus; rõhutab, et kui kodanikukaitsevahendeid kasutatakse humanitaarkriisi olukorras, peab nende kasutus põhinema vajadustel ning täiendama humanitaarabi ja olema sellega kooskõlas;

| 11. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käsitlema mitte üksnes riskipõhiseid lähenemisviise äärmuslikeks sündmusteks valmistumisel, vaid üritama vähendada haavatavust ka ELi poliitika tasandil aegsasti asjakohase kavandamise ning riskide maandamise abinõude abil, võttes võimaluse korral arvesse keskkonna ja kliimamuutuse alaseid poliitikaid ja õigusakte; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käsitlema mitte üksnes riskipõhiseid lähenemisviise äärmuslikeks sündmusteks valmistumisel, vaid üritama vähendada haavatavust ka ELi poliitika tasandil aegsasti asjakohase kavandamise ning riskide maandamise abinõude abil, võttes võimaluse korral arvesse keskkonna ja kliimamuutuse alaseid poliitikaid ja õigusakte;

| 12. | kordab, et kolmandatele riikidele antava ühenduse humanitaarabi ja kodanikukaitse alase abi ainus eesmärk on ära hoida või leevendada inimeste kannatusi ning et see peaks alati põhinema ainult ohvrite vajadustel ja olema kooskõlas neutraalsuse, erapooletuse ja mittediskrimineerimise peamiste humanitaarpõhimõtetega; |
| --- | --- |

12.

kordab, et kolmandatele riikidele antava ühenduse humanitaarabi ja kodanikukaitse alase abi ainus eesmärk on ära hoida või leevendada inimeste kannatusi ning et see peaks alati põhinema ainult ohvrite vajadustel ja olema kooskõlas neutraalsuse, erapooletuse ja mittediskrimineerimise peamiste humanitaarpõhimõtetega;

| 13. | kutsub komisjoni üles esitama viivitamata ja hiljemalt 2008. aasta lõpuks ettepanekuid katastroofide ennetamise osas ELis koos ELi strateegiaga katastroofide ohu vähendamise kohta arengumaades; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles esitama viivitamata ja hiljemalt 2008. aasta lõpuks ettepanekuid katastroofide ennetamise osas ELis koos ELi strateegiaga katastroofide ohu vähendamise kohta arengumaades;

| 14. | tuletab meelde, et EL toetab kohaliku tasandi ettevalmistustegevust humanitaarmeetmete raames ja hõlmab katastroofide ohu vähendamise oma arengupoliitikasse; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et EL toetab kohaliku tasandi ettevalmistustegevust humanitaarmeetmete raames ja hõlmab katastroofide ohu vähendamise oma arengupoliitikasse;

| 15. | kahetseb, et komisjoni endise liikme Michel Barnier ettepanek Euroopa kodanikukaitsejõudude loomiseks on jäänud tähelepanuta ja tõstab sellega seoses esile kiirreageerimisvõime arendamise vajadust liikmesriikide kodanikukaitse üksuste alusel, kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel 15.–16. juunil 2006 aastal antud volitustega, ning palub, et komisjon töötaks selleks otstarbeks välja konkreetse ettepaneku; |
| --- | --- |

15.

kahetseb, et komisjoni endise liikme Michel Barnier ettepanek Euroopa kodanikukaitsejõudude loomiseks on jäänud tähelepanuta ja tõstab sellega seoses esile kiirreageerimisvõime arendamise vajadust liikmesriikide kodanikukaitse üksuste alusel, kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel 15.–16. juunil 2006 aastal antud volitustega, ning palub, et komisjon töötaks selleks otstarbeks välja konkreetse ettepaneku;

| 16. | taunib asjaolu, et nõukogu näib olevat jõudnud otsusele loobuda ELi solidaarsusfondi uue määruse vastuvõtmisest, hoolimata Euroopa Parlamendi tugevast toetusest olemasoleva õigusakti läbivaatamiseks; tuletab nõukogule meelde, et Euroopa Parlament võttis sellekohase seisukoha ülekaaluka häälteenamusega vastu esimesel lugemisel 2006. aasta mais ja et asjassepuutuv toimik on olnud nõukogus blokeeritud üle kahe aasta; kinnitab oma veendumust, et ELi solidaarsusfondi uus määrus, mis muude meetmete seas alandab künniseid fondi kasutuselevõtuks, annab ELile paremad võimalused katastroofikahjude tõhusamaks, paindlikumaks ja õigeaegsemaks hüvitamiseks; nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu langetaks otsuse seda määrust mitte tagasi lükata ning nõuaks praeguse ELi solidaarsusfondi viivitamatut läbivaatamist; |
| --- | --- |

16.

taunib asjaolu, et nõukogu näib olevat jõudnud otsusele loobuda ELi solidaarsusfondi uue määruse vastuvõtmisest, hoolimata Euroopa Parlamendi tugevast toetusest olemasoleva õigusakti läbivaatamiseks; tuletab nõukogule meelde, et Euroopa Parlament võttis sellekohase seisukoha ülekaaluka häälteenamusega vastu esimesel lugemisel 2006. aasta mais ja et asjassepuutuv toimik on olnud nõukogus blokeeritud üle kahe aasta; kinnitab oma veendumust, et ELi solidaarsusfondi uus määrus, mis muude meetmete seas alandab künniseid fondi kasutuselevõtuks, annab ELile paremad võimalused katastroofikahjude tõhusamaks, paindlikumaks ja õigeaegsemaks hüvitamiseks; nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu langetaks otsuse seda määrust mitte tagasi lükata ning nõuaks praeguse ELi solidaarsusfondi viivitamatut läbivaatamist;

| 17. | kutsub komisjoni üles võimaluse korral praegust ELi solidaarsusfondi kõige paindlikumal moel ja viivitamata kasutusele võtma; on seisukohal, et loodusõnnetuse korral on ülioluline, et vajalikud ELi solidaarsusfondi vahendid muudetaks viivitamata kättesaadavaks, eesmärgiga leevendada ohvrite ja nende lähimate pereliikmete kannatusi ja rahuldada nende vajadusi; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles võimaluse korral praegust ELi solidaarsusfondi kõige paindlikumal moel ja viivitamata kasutusele võtma; on seisukohal, et loodusõnnetuse korral on ülioluline, et vajalikud ELi solidaarsusfondi vahendid muudetaks viivitamata kättesaadavaks, eesmärgiga leevendada ohvrite ja nende lähimate pereliikmete kannatusi ja rahuldada nende vajadusi;

| 18. | palub komisjonil läbi viia rohkem uuringuid, mille eesmärk on parandada metsapõlengute ärahoidmise ja metsatuletõrje meetodeid ja materjale, ning vaadata läbi planeerimis- ja maakasutuspoliitika; kutsub seetõttu liikmesriike üles võtma tõhusaid meetmeid oma metsakaitsealase õigusliku raamistiku parandamiseks ja rakendamiseks ning hoiduma ärihuvidele allumisest, ümberliigitamisest ja erastamistegevusest, piirates seega sekkumist ja spekuleerimist; on seisukohal, et selleks tuleb kasutada kogu olemasolevat ELi oskusteavet, sealhulgas satelliidisüsteeme; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil läbi viia rohkem uuringuid, mille eesmärk on parandada metsapõlengute ärahoidmise ja metsatuletõrje meetodeid ja materjale, ning vaadata läbi planeerimis- ja maakasutuspoliitika; kutsub seetõttu liikmesriike üles võtma tõhusaid meetmeid oma metsakaitsealase õigusliku raamistiku parandamiseks ja rakendamiseks ning hoiduma ärihuvidele allumisest, ümberliigitamisest ja erastamistegevusest, piirates seega sekkumist ja spekuleerimist; on seisukohal, et selleks tuleb kasutada kogu olemasolevat ELi oskusteavet, sealhulgas satelliidisüsteeme;

| 19. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks õigusloomealaste ettepanekute paketi (nt raamdirektiivi), eesmärgiga täita lüngad kehtivates ELi õigusaktides, poliitikas ja programmides seoses katastroofide ennetamise ja nendele reageerimisega; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks õigusloomealaste ettepanekute paketi (nt raamdirektiivi), eesmärgiga täita lüngad kehtivates ELi õigusaktides, poliitikas ja programmides seoses katastroofide ennetamise ja nendele reageerimisega;

| 20. | soovitab, et selline kõikehõlmav raamistik peaks koosnema ennetamise kolmest sambast, eesmärgiga parandada ennetamist olemasolevate ELi mehhanismide ja liikmesriikide lähenemisviiside kaudu, arendades välja katastroofide ennetamise uue raamkäsitluse ja toetades sellega seotud teadmiste ning tehnoloogia edasiarendamist ELi teadus- ja arendustegevuse programmide kaudu; |
| --- | --- |

20.

soovitab, et selline kõikehõlmav raamistik peaks koosnema ennetamise kolmest sambast, eesmärgiga parandada ennetamist olemasolevate ELi mehhanismide ja liikmesriikide lähenemisviiside kaudu, arendades välja katastroofide ennetamise uue raamkäsitluse ja toetades sellega seotud teadmiste ning tehnoloogia edasiarendamist ELi teadus- ja arendustegevuse programmide kaudu;

| 21. | soovitab, et ELi üldise reageerimissuutlikkuse suurendamise ettepanekud peaks sisaldama põhivahendite koondamist, mille kättesaadavus oleks osalevatele Euroopa kodanikukaitse operatsioonidele tagatud igal ajal; märgib, et see peaks eeskätt põhinema liikmesriikide suutlikkusel ja vajadusel sisaldama kokkuleppeid kolmandate osapooltega; |
| --- | --- |

21.

soovitab, et ELi üldise reageerimissuutlikkuse suurendamise ettepanekud peaks sisaldama põhivahendite koondamist, mille kättesaadavus oleks osalevatele Euroopa kodanikukaitse operatsioonidele tagatud igal ajal; märgib, et see peaks eeskätt põhinema liikmesriikide suutlikkusel ja vajadusel sisaldama kokkuleppeid kolmandate osapooltega;

| 22. | kutsub komisjoni üles kasutama võimalikult hästi ära 2008. aasta metsatulekahjude katseprojekti ja kiirreageerimisvõime ettevalmistusi, et katsetada tegevuskorda liikmesriikide ning teiste osapooltega, kes tagavad Euroopa kodanikukaitse operatsioonide jaoks reageerimissuutlikkuse igal ajal, ja on seisukohal, et see annab olulisi kogemusi tulevaste õigusloomealaste ettepanekute jaoks; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles kasutama võimalikult hästi ära 2008. aasta metsatulekahjude katseprojekti ja kiirreageerimisvõime ettevalmistusi, et katsetada tegevuskorda liikmesriikide ning teiste osapooltega, kes tagavad Euroopa kodanikukaitse operatsioonide jaoks reageerimissuutlikkuse igal ajal, ja on seisukohal, et see annab olulisi kogemusi tulevaste õigusloomealaste ettepanekute jaoks;

| 23. | toetab tegevusi, mille eesmärk on edendada liikmesriikide kodanikukaitse valmisolekut, eeskätt ekspertide ja parima tava vahetuse, õppuste ja valmisoleku projektide abil; |
| --- | --- |

23.

toetab tegevusi, mille eesmärk on edendada liikmesriikide kodanikukaitse valmisolekut, eeskätt ekspertide ja parima tava vahetuse, õppuste ja valmisoleku projektide abil;

| 24. | kordab üleskutset, mille Euroopa Parlament tegi komisjonile oma 18. mai 2006. aasta resolutsioonis looduskatastroofide (tulekahjud, põuad ja üleujutused) kohta (3), esitada ettepanek võtta vastu tulekahjude ärahoidmise ja tõrje direktiiv, mis näeks ette andmete korrapärast kogumist, kaartide koostamist ja ohustatud alade kindlakstegemist, tuleohu korralduskavade väljatöötamist, eraldatud vahendite ja olemasolevate võimaluste kindlakstegemist liikmesriikide poolt, eri ametite kooskõlastatud tegevust, meeskondade väljaõppe miinimumnõudeid, keskkonna-alase vastutuse ja karistuste kehtestamist; |
| --- | --- |

24.

kordab üleskutset, mille Euroopa Parlament tegi komisjonile oma 18. mai 2006. aasta resolutsioonis looduskatastroofide (tulekahjud, põuad ja üleujutused) kohta (3), esitada ettepanek võtta vastu tulekahjude ärahoidmise ja tõrje direktiiv, mis näeks ette andmete korrapärast kogumist, kaartide koostamist ja ohustatud alade kindlakstegemist, tuleohu korralduskavade väljatöötamist, eraldatud vahendite ja olemasolevate võimaluste kindlakstegemist liikmesriikide poolt, eri ametite kooskõlastatud tegevust, meeskondade väljaõppe miinimumnõudeid, keskkonna-alase vastutuse ja karistuste kehtestamist;

| 25. | nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks viivitamatult vastu otsuse ettepaneku kohta võtta vastu määrus ELi solidaarsusfondi loomise kohta, eesmärgiga parandada nõuete ja toetuskõlblike juhtude määratlust, sealhulgas põuajuhtumite osas, ja seega leevendada loodusõnnetusest põhjustatud kahjusid tõhusamal, paindlikumal ja kiiremal viisil, pidades silmas ka seda, et Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu juba 2006. aasta mais; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks viivitamatult vastu otsuse ettepaneku kohta võtta vastu määrus ELi solidaarsusfondi loomise kohta, eesmärgiga parandada nõuete ja toetuskõlblike juhtude määratlust, sealhulgas põuajuhtumite osas, ja seega leevendada loodusõnnetusest põhjustatud kahjusid tõhusamal, paindlikumal ja kiiremal viisil, pidades silmas ka seda, et Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu juba 2006. aasta mais;

| 26. | on seisukohal, et ennetustegevuse ja katastroofiohu vähendamise vajalikuks integreerimiseks struktuuri- ning ühtekuuluvusfondidega tuleks tõhustada olemasolevaid suuniseid ja koostada uusi; nõuab eriti ühenduse rahastamisvahenditest antava toetuse tingimuslikkust ja ühenduse abi tagasimaksmist ebasobiva kasutuse korral, nagu näiteks metsa uuendamise kavade täitmata jätmine ja/või muud kohustuslikud tingimused; nõuab samuti ennetusalase teadlikkuse tõstmise ja haridusmeetmete rahastamist ühenduse programmide raames; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et ennetustegevuse ja katastroofiohu vähendamise vajalikuks integreerimiseks struktuuri- ning ühtekuuluvusfondidega tuleks tõhustada olemasolevaid suuniseid ja koostada uusi; nõuab eriti ühenduse rahastamisvahenditest antava toetuse tingimuslikkust ja ühenduse abi tagasimaksmist ebasobiva kasutuse korral, nagu näiteks metsa uuendamise kavade täitmata jätmine ja/või muud kohustuslikud tingimused; nõuab samuti ennetusalase teadlikkuse tõstmise ja haridusmeetmete rahastamist ühenduse programmide raames;

| 27. | soovib, et komisjoni ettepanekute puhul ELi katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta kasutataks äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide geograafilise määratlemise puhul täielikult ekspertarvamust; |
| --- | --- |

27.

soovib, et komisjoni ettepanekute puhul ELi katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta kasutataks äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide geograafilise määratlemise puhul täielikult ekspertarvamust;

| 28. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja eriti need, mis on loodusõnnetustes kõige rohkem kannatanud, kasutaksid optimaalselt ära rahastamisvõimalusi, mida pakuvad struktuurifondid ja teised ühenduse fondid praegusel programmiperioodil 2007–2013, ning integreeriksid võimaluse korral ennetavad meetmed ja projektid prioriteetsete meetmetena vastavatesse rakenduskavadesse; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja eriti need, mis on loodusõnnetustes kõige rohkem kannatanud, kasutaksid optimaalselt ära rahastamisvõimalusi, mida pakuvad struktuurifondid ja teised ühenduse fondid praegusel programmiperioodil 2007–2013, ning integreeriksid võimaluse korral ennetavad meetmed ja projektid prioriteetsete meetmetena vastavatesse rakenduskavadesse;

| 29. | leiab, et ELi solidaarsusfondi kasutamiseks võetavad meetmed tuleb läbi vaadata, et kiirendada abi maksmist; leiab eriti, et sel eesmärgil saaks arendada otsese kahju esialgsel hinnangul põhinevate ettemaksete süsteemi, millega edasised maksed sõltuvad kogu otsese kahju lõplikest arvutustest ja katastroofi tulemusel võetud ennetusmeetmete tõenditest; |
| --- | --- |

29.

leiab, et ELi solidaarsusfondi kasutamiseks võetavad meetmed tuleb läbi vaadata, et kiirendada abi maksmist; leiab eriti, et sel eesmärgil saaks arendada otsese kahju esialgsel hinnangul põhinevate ettemaksete süsteemi, millega edasised maksed sõltuvad kogu otsese kahju lõplikest arvutustest ja katastroofi tulemusel võetud ennetusmeetmete tõenditest;

| 30. | rõhutab järelevalve- ja teabekeskuse (MIC) tugevdamise kiireloomulisust vajalike inimressursside ning materiaalsete vahenditega, et võimaldada sel aktiivselt toetada liikmesriikide poolt ühenduse kodanikukaitse mehhanismi raames algatatud operatsioone; |
| --- | --- |

30.

rõhutab järelevalve- ja teabekeskuse (MIC) tugevdamise kiireloomulisust vajalike inimressursside ning materiaalsete vahenditega, et võimaldada sel aktiivselt toetada liikmesriikide poolt ühenduse kodanikukaitse mehhanismi raames algatatud operatsioone;

| 31. | nõuab tungivalt, et komisjon hindaks jätkusuutliku katastroofidele reageerimise Euroopa koolitusvõrgustiku loomise erinevaid võimalusi, mis hõlmaks kõiki katastroofide haldamise faase, ja esitaks ettepanekud sellise struktuuri osas niipea kui võimalik; kutsub lisaks üles nii kodanikukaitseteenistuste valmisoleku kui ka erinevate liikmesriikide kodanikukaitse meeskondade ja üksuste koostöövõime täiendavale tõhustamisele; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et komisjon hindaks jätkusuutliku katastroofidele reageerimise Euroopa koolitusvõrgustiku loomise erinevaid võimalusi, mis hõlmaks kõiki katastroofide haldamise faase, ja esitaks ettepanekud sellise struktuuri osas niipea kui võimalik; kutsub lisaks üles nii kodanikukaitseteenistuste valmisoleku kui ka erinevate liikmesriikide kodanikukaitse meeskondade ja üksuste koostöövõime täiendavale tõhustamisele;

| 32. | tuletab meelde nõukogu 2007. aasta detsembri järeldusi varajase hoiatamise süsteemide väljatöötamise ja kasutuselevõtu kohta ning tsunamide eest varajase hoiatamise süsteemi loomise kohta Kirde-Atlandi ja Vahemere piirkonnas, ning kinnitab taas, et liikmesriikidel ja komisjonil on vaja kiirendada algatusi, mis parandaksid varajase hoiatuse süsteeme ja katastroofide hoiatussignaale; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde nõukogu 2007. aasta detsembri järeldusi varajase hoiatamise süsteemide väljatöötamise ja kasutuselevõtu kohta ning tsunamide eest varajase hoiatamise süsteemi loomise kohta Kirde-Atlandi ja Vahemere piirkonnas, ning kinnitab taas, et liikmesriikidel ja komisjonil on vaja kiirendada algatusi, mis parandaksid varajase hoiatuse süsteeme ja katastroofide hoiatussignaale;

| 33. | nõuab, et komisjon hõlmaks katastroofide ennetamise, nendeks valmisoleku, nendele reageerimise ja nendest taastumise asjakohase ELi rahastamise teema oma 2008. ja 2009. aasta eelarve läbivaatamise ettepanekutesse; |
| --- | --- |

33.

nõuab, et komisjon hõlmaks katastroofide ennetamise, nendeks valmisoleku, nendele reageerimise ja nendest taastumise asjakohase ELi rahastamise teema oma 2008. ja 2009. aasta eelarve läbivaatamise ettepanekutesse;

| 34. | kutsub komisjoni üles tagama Euroopa ühtse hädaabinumbri 112 tõhususe; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles tagama Euroopa ühtse hädaabinumbri 112 tõhususe;

| 35. | nõuab tungivalt, et Vahemere piirkonnas esinevate loodusõnnetuste, nagu põua ja metsatulekahjude eripära tunnustataks ühenduse tasandil ning ühenduse vahendeid ennetamise, teadusuuringute, riskijuhtimise, kodanikukaitse ja solidaarsuse valdkonnas kohandataks vastavalt nii, et iga liikmesriik saaks selliste katastroofidega paremini toime tulla; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et Vahemere piirkonnas esinevate loodusõnnetuste, nagu põua ja metsatulekahjude eripära tunnustataks ühenduse tasandil ning ühenduse vahendeid ennetamise, teadusuuringute, riskijuhtimise, kodanikukaitse ja solidaarsuse valdkonnas kohandataks vastavalt nii, et iga liikmesriik saaks selliste katastroofidega paremini toime tulla;

| 36. | nõuab tungivalt, et tunnustataks vajadust suurendada ennetusmeetmeteks mõeldud ELi rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

36.

nõuab tungivalt, et tunnustataks vajadust suurendada ennetusmeetmeteks mõeldud ELi rahalisi vahendeid;

| 37. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

37.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 297 E, 7.12.2006, lk 331.

(2)  ELT C 25, 30.1.2008, lk 1.

(3)  ELT C 297 E, 7.12.2006, lk 375.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/20

---

Neljapäev, 19. juuni 2008Tolliliidu 40. aastapäev

P6_TA(2008)0305

Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon tolliliidu 40. aastapäeva kohta

2009/C 286 E/05

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (1), hiljutist vastuvõtmist;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta otsust nr 70/2008/EÜ tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta (2);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsust nr 624/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tollialane tegevusprogramm (Toll 2013) (3);

võttes arvesse komisjoni teatist tolliliidu arengustrateegia kohta (KOM(2008)0169);

võttes arvesse oma 5. juuni 2008. aasta resolutsiooni kaubanduspoliitika rakendamise kohta tõhusate impordi- ja ekspordieeskirjade ja -menetlustega (4);

võttes arvesse oma ühenduse transiidisüsteemi uurimiskomisjoni raportit (jaanuar 1996 – märts 1997);

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel 28. mail 1997. aastal allkirjastatud tollikoostöö ja tolliküsimustes vastastikuse abistamise lepingut (5);

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduste ühinemist Maailma Tolliorganisatsiooniga ning ajutist liikmele omaste õiguste ja kohustuste teostamist (KOM(2007)0252);

võttes arvesse nõukogu 14. mai 2008. aasta järeldusi tolliliidu hindamisstrateegia kohta;

võttes arvesse komisjoni 19. mai 2008. aasta aruannet ühenduse tollitegevusest võltsimise ja piraatluse vastu;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et tolliliidul on alates 1968. aastast otsustav osa ühisturu alalhoidmisel ja arendamisel ning jõukuse loomisel, võimaldades õiguspärast ja konkurentsivõimelist kaubandust nii ELi ja tema partnerite vahel kui ELi piires, samal ajal kaitstes liidu kodanikke; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tolliliidul on alates 1968. aastast otsustav osa ühisturu alalhoidmisel ja arendamisel ning jõukuse loomisel, võimaldades õiguspärast ja konkurentsivõimelist kaubandust nii ELi ja tema partnerite vahel kui ELi piires, samal ajal kaitstes liidu kodanikke;

| B. | arvestades, et tolliliidu olemasolu tähendab tollimaksude puudumist liikmesriikide vahelistel sisepiiridel, ühiseid tollimakse kolmandatest riikidest pärineva impordi puhul, ühiseid päritolueeskirju kolmandate riikide toodete kohta ja ühist tolliväärtuse määratlust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tolliliidu olemasolu tähendab tollimaksude puudumist liikmesriikide vahelistel sisepiiridel, ühiseid tollimakse kolmandatest riikidest pärineva impordi puhul, ühiseid päritolueeskirju kolmandate riikide toodete kohta ja ühist tolliväärtuse määratlust;

| C. | arvestades, et ühenduse õigusaktide koostamisel on olnud eesmärgiks tagada ühtsete eeskirjade kohaldamine kõigile ELi imporditavatele kaupadele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühenduse õigusaktide koostamisel on olnud eesmärgiks tagada ühtsete eeskirjade kohaldamine kõigile ELi imporditavatele kaupadele;

| D. | arvestades, et ELi tolliasutustel on kahekordne funktsioon: imporditollimaksude kogumine ning kodanike tervise ja julgeoleku kaitse ELi välispiiridel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi tolliasutustel on kahekordne funktsioon: imporditollimaksude kogumine ning kodanike tervise ja julgeoleku kaitse ELi välispiiridel;

| E. | arvestades, et parlamendi esimene uurimiskomisjon keskendus tolliküsimustele ja jõudis oma eelnimetatud raporti punktis 17.3.1. järeldusele: „ettevõtjatele ja üldsusele vajaliku kindluse andmiseks, et ühisturu kaubanduskeskkond on piisavalt kaitstud, peab ühtse ELi tolliteenuste raamistiku loomine olema ELi pikaajaline eesmärk”; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et parlamendi esimene uurimiskomisjon keskendus tolliküsimustele ja jõudis oma eelnimetatud raporti punktis 17.3.1. järeldusele: „ettevõtjatele ja üldsusele vajaliku kindluse andmiseks, et ühisturu kaubanduskeskkond on piisavalt kaitstud, peab ühtse ELi tolliteenuste raamistiku loomine olema ELi pikaajaline eesmärk”;

| F. | arvestades, et globaliseerumise tulemusel on rahvusvaheline kaubandus tohutult kasvanud ja on kujunenud uued tootmis- ning tarbimisskeemid, kuid ühtlasi on tekkinud ka uued ohud, nagu ülemaailmne terrorism, kliimamuutus ja salakaubandus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et globaliseerumise tulemusel on rahvusvaheline kaubandus tohutult kasvanud ja on kujunenud uued tootmis- ning tarbimisskeemid, kuid ühtlasi on tekkinud ka uued ohud, nagu ülemaailmne terrorism, kliimamuutus ja salakaubandus;

| G. | arvestades, et nõuetele vastavuse kulude ja halduskulude vähendamine on kujunenud tõhusa ja tulemusliku ELi sisese halduse võtmeküsimuseks, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nõuetele vastavuse kulude ja halduskulude vähendamine on kujunenud tõhusa ja tulemusliku ELi sisese halduse võtmeküsimuseks,

Tolliliidu areng

| 1. | on seisukohal, et 40 aastat kestnud tolliliit kujutab endast olulist saavutust ja on kasu toonud nii ELi ettevõtetele kui kodanikele; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et 40 aastat kestnud tolliliit kujutab endast olulist saavutust ja on kasu toonud nii ELi ettevõtetele kui kodanikele;

| 2. | kinnitab, et tolliasutused, kelle peamiseks ülesandeks on kontrollida ELi rahvusvahelist kaubavahetust, aitavad seega tagada kaubanduse avatust ja õiglust, rakendada siseturu välismõõdet, ühist kaubanduspoliitikat ja muud ELi ühist poliitikat, samuti tagada kogu tarneahela turvalisust; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et tolliasutused, kelle peamiseks ülesandeks on kontrollida ELi rahvusvahelist kaubavahetust, aitavad seega tagada kaubanduse avatust ja õiglust, rakendada siseturu välismõõdet, ühist kaubanduspoliitikat ja muud ELi ühist poliitikat, samuti tagada kogu tarneahela turvalisust;

| 3. | kinnitab, et tolliasutuste võetud meetmete eesmärk on kaitsta ELi ja selle liikmesriikide finantshuvisid ning kaitsta ELi ebaõiglaste ja õigusvastaste kaubandustavade eest; |
| --- | --- |

3.

kinnitab, et tolliasutuste võetud meetmete eesmärk on kaitsta ELi ja selle liikmesriikide finantshuvisid ning kaitsta ELi ebaõiglaste ja õigusvastaste kaubandustavade eest;

| 4. | kinnitab ühtlasi, et kõnealuste meetmete eesmärgiks on tagada ELi ja selle kodanike turvalisus ning julgeolek, kaitstes samal ajal keskkonda ning säilitades õiglase tasakaalu tollikontrolli rakendamise vajaduse ja õiguspärase kaubanduse hõlbustamise vahel, et parandada ELi konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

4.

kinnitab ühtlasi, et kõnealuste meetmete eesmärgiks on tagada ELi ja selle kodanike turvalisus ning julgeolek, kaitstes samal ajal keskkonda ning säilitades õiglase tasakaalu tollikontrolli rakendamise vajaduse ja õiguspärase kaubanduse hõlbustamise vahel, et parandada ELi konkurentsivõimet;

| 5. | õnnitleb sellega seoses tolliametnikke nende tõhusa töö eest võltsimise vastu, mille tulemusel konfiskeeriti 2007. aastal 43 000 registreeritud juhtumi käigus 79 miljonit võltsitud ja piraattoodet; toetab seoses võltsitud toodete konfiskeerimise juhtude hüppelise suurenemisega võltsimise ja piraatluse vastaseid praktilisi tollimeetmeid, nagu selle tööga tegelevate eriväljaõppe saanud tollitöötajate arvu tõstmine komisjonis ja liikmesriikides, samuti võltsingute Euroopa seirekeskuse loomise kasulikkuse kaalumine; |
| --- | --- |

5.

õnnitleb sellega seoses tolliametnikke nende tõhusa töö eest võltsimise vastu, mille tulemusel konfiskeeriti 2007. aastal 43 000 registreeritud juhtumi käigus 79 miljonit võltsitud ja piraattoodet; toetab seoses võltsitud toodete konfiskeerimise juhtude hüppelise suurenemisega võltsimise ja piraatluse vastaseid praktilisi tollimeetmeid, nagu selle tööga tegelevate eriväljaõppe saanud tollitöötajate arvu tõstmine komisjonis ja liikmesriikides, samuti võltsingute Euroopa seirekeskuse loomise kasulikkuse kaalumine;

| 6. | tervitab seetõttu komisjoni eelnimetatud teatist, kus on püütud anda tollitegevusele perioodiks 2013–2019 selget suunitlust; |
| --- | --- |

6.

tervitab seetõttu komisjoni eelnimetatud teatist, kus on püütud anda tollitegevusele perioodiks 2013–2019 selget suunitlust;

| 7. | rõhutab, et ELi tolliasutused peavad pidevalt probleeme ennetama ning kujundama ja kasutama tipptasemel oskusi, tehnoloogiat ja meetodeid kaubanduse kontrollimiseks kõige tõhusamal ja tulemuslikumal viisil; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et ELi tolliasutused peavad pidevalt probleeme ennetama ning kujundama ja kasutama tipptasemel oskusi, tehnoloogiat ja meetodeid kaubanduse kontrollimiseks kõige tõhusamal ja tulemuslikumal viisil;

| 8. | rõhutab, et kandidaatriikide tollieeskirjade kohandamine ELi standarditega on väga tähtis, ning tunnustab komisjoni ja liikmesriikide tehnilist abi kandidaatriikidele; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et kandidaatriikide tollieeskirjade kohandamine ELi standarditega on väga tähtis, ning tunnustab komisjoni ja liikmesriikide tehnilist abi kandidaatriikidele;

Tihedam koostöö

| 9. | tervitab programmi „Toll 2013” raames korraldatud eri seminaride peamisi tulemusi, eelkõige koostöövõrgustiku tihendamist tolli ja teiste turujärelevalveasutuste vahel, riskijuhtimise parandamist ning kogemuste, teadmiste ja parimate tavade vahetamist koostöö ja kontrolli valdkonnas; |
| --- | --- |

9.

tervitab programmi „Toll 2013” raames korraldatud eri seminaride peamisi tulemusi, eelkõige koostöövõrgustiku tihendamist tolli ja teiste turujärelevalveasutuste vahel, riskijuhtimise parandamist ning kogemuste, teadmiste ja parimate tavade vahetamist koostöö ja kontrolli valdkonnas;

| 10. | peab koostööd ELi tolliteenistuste tõhususe huvides hädavajalikuks, arvestades paljude ohtudega, millele neil tuleb vastu seista; |
| --- | --- |

10.

peab koostööd ELi tolliteenistuste tõhususe huvides hädavajalikuks, arvestades paljude ohtudega, millele neil tuleb vastu seista;

| 11. | kutsub seetõttu liikmesriike üles tugevdama halduskoostööd nende tolliasutuste ning tolli- ja muude valitsusasutuste vahel, nagu veterinaarametid ning tooteohutuse eest vastutavad asutused, et kindlustada ühine vastutus ELi välispiiride haldamise eest ning tagada ELi kodanike turvalisus ja julgeolek; |
| --- | --- |

11.

kutsub seetõttu liikmesriike üles tugevdama halduskoostööd nende tolliasutuste ning tolli- ja muude valitsusasutuste vahel, nagu veterinaarametid ning tooteohutuse eest vastutavad asutused, et kindlustada ühine vastutus ELi välispiiride haldamise eest ning tagada ELi kodanike turvalisus ja julgeolek;

| 12. | kutsub komisjoni üles tugevdama koostööd kaubanduspartneritega olemasolevate ja tulevaste tollikoostöö programmide abil, et hõlbustada usaldusväärsete ettevõtjate kaubandustegevust ja tagada tarneahela turvalisus; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles tugevdama koostööd kaubanduspartneritega olemasolevate ja tulevaste tollikoostöö programmide abil, et hõlbustada usaldusväärsete ettevõtjate kaubandustegevust ja tagada tarneahela turvalisus;

| 13. | rõhutab, et väga oluline on tagada majandustegevuses osalejate täielik esindatus Tolliseadustiku komitees; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et väga oluline on tagada majandustegevuses osalejate täielik esindatus Tolliseadustiku komitees;

| 14. | toetab erinevatele lepingutele allakirjutamist, mis on sõlmitud Euroopa Ühenduse ja selle peamiste kaubanduspartnerite vahel kogu maailmas; |
| --- | --- |

14.

toetab erinevatele lepingutele allakirjutamist, mis on sõlmitud Euroopa Ühenduse ja selle peamiste kaubanduspartnerite vahel kogu maailmas;

| 15. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada rahvusvahelist tollikoostööd rahvusvaheliste organisatsioonide raames (Maailma Kaubandusorganisatsioon ja Maailma Tolliorganisatsioon) ning kolmandate riikidega; märgib, et eesmärgiks on saavutada tõhusam tollikontroll ja edendada ELi standardeid, võimaldades samas ELil ning selle kaubanduspartneritel kaubavahetusest kasu saada; märgib ühtlasi, et see võimaldab korraldada eelkõige ühisoperatsioone ning katseprojekte praktilise koostöö tugevdamiseks ELi ja kolmandate riikide tolliasutuste vahel; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada rahvusvahelist tollikoostööd rahvusvaheliste organisatsioonide raames (Maailma Kaubandusorganisatsioon ja Maailma Tolliorganisatsioon) ning kolmandate riikidega; märgib, et eesmärgiks on saavutada tõhusam tollikontroll ja edendada ELi standardeid, võimaldades samas ELil ning selle kaubanduspartneritel kaubavahetusest kasu saada; märgib ühtlasi, et see võimaldab korraldada eelkõige ühisoperatsioone ning katseprojekte praktilise koostöö tugevdamiseks ELi ja kolmandate riikide tolliasutuste vahel;

Julgeolekuküsimused

| 16. | palub liikmesriikidel jätkuvalt tugevdada tollikontrolli osa võitluses ohtude vastu, mida endast kujutavad võltsitud tooted, eelkõige võltsitud ravimid ja mänguasjad; |
| --- | --- |

16.

palub liikmesriikidel jätkuvalt tugevdada tollikontrolli osa võitluses ohtude vastu, mida endast kujutavad võltsitud tooted, eelkõige võltsitud ravimid ja mänguasjad;

| 17. | kutsub komisjoni üles jätkama vastuseisu USA hiljutistele õigusaktidele merekonteinerite sajaprotsendilise skaneerimise kohta välissadamates; juhib tähelepanu asjaolule, et ei ole tõestatud, et see USA ühepoolne otsus on vajalik ja majanduse ning julgeoleku seisukohast tõhus; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles jätkama vastuseisu USA hiljutistele õigusaktidele merekonteinerite sajaprotsendilise skaneerimise kohta välissadamates; juhib tähelepanu asjaolule, et ei ole tõestatud, et see USA ühepoolne otsus on vajalik ja majanduse ning julgeoleku seisukohast tõhus;

| 18. | arvab, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 648/2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (6) (nn julgeolekumuudatus) täidab juba USA ametivõimude nõudmised seoses julgeolekukontrolliga Euroopas; |
| --- | --- |

18.

arvab, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 648/2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (6) (nn julgeolekumuudatus) täidab juba USA ametivõimude nõudmised seoses julgeolekukontrolliga Euroopas;

Siseturu tõhususe, tulemuslikkuse ja toimimise edendamine

| 19. | tervitab kaht algatust, mida ühenduse tolliasutused kavatsevad järgmise kümne aasta jooksul teostada, et parimal viisil ELi kodanikke teenida, nimelt elektroonilise tolli ettepanek, mille parlament on juba heaks kiitnud, ja Euroopa tollilaborite võrgustiku loomine, et tagada ELi uute tehniliste standardite ühtne tõlgendamine, ning toetab kõiki teisi sellesuunalisi algatusi; |
| --- | --- |

19.

tervitab kaht algatust, mida ühenduse tolliasutused kavatsevad järgmise kümne aasta jooksul teostada, et parimal viisil ELi kodanikke teenida, nimelt elektroonilise tolli ettepanek, mille parlament on juba heaks kiitnud, ja Euroopa tollilaborite võrgustiku loomine, et tagada ELi uute tehniliste standardite ühtne tõlgendamine, ning toetab kõiki teisi sellesuunalisi algatusi;

| 20. | märgib, et see ajakohastamine võimaldab tõhusamalt võidelda ohtlike toodete vastu ning tugevdada tarbijakaitset; |
| --- | --- |

20.

märgib, et see ajakohastamine võimaldab tõhusamalt võidelda ohtlike toodete vastu ning tugevdada tarbijakaitset;

| 21. | palub liikmesriikidel üheaegselt ja ühtselt kujundada uued töömeetodid ja tehnoloogia, et tagada tolliõigustiku kooskõlastatud ning ühtne rakendamine; kutsub komisjoni üles hoolikalt jälgima tolliõigustiku ühtset kohaldamist liikmesriikides ning sellest parlamendile aru andma; |
| --- | --- |

21.

palub liikmesriikidel üheaegselt ja ühtselt kujundada uued töömeetodid ja tehnoloogia, et tagada tolliõigustiku kooskõlastatud ning ühtne rakendamine; kutsub komisjoni üles hoolikalt jälgima tolliõigustiku ühtset kohaldamist liikmesriikides ning sellest parlamendile aru andma;

| 22. | kutsub liikmesriike üles varustama tolliasutusi piisavate ressursside ja (tehnoloogiliste ning inim) investeeringutega, et nad saaksid täita oma ülesandeid, rakendada uusi paberivabu süsteeme ja koolitada oma töötajaid; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles varustama tolliasutusi piisavate ressursside ja (tehnoloogiliste ning inim) investeeringutega, et nad saaksid täita oma ülesandeid, rakendada uusi paberivabu süsteeme ja koolitada oma töötajaid;

| 23. | palub liikmesriikidel tagada tolliasutuste ning ettevõtete kõrgetasemeline koostöö, et parandada eeskirjadest kinnipidamist ja vähendada bürokraatiat, eelkõige kasutades rohkem riskijuhtimisele rajatud lähenemist ja kujundades nn ühtsel liidesel või ainukontrollil põhinevat juurdepääsu teenustele (Single Window/One Stop Shop services); |
| --- | --- |

23.

palub liikmesriikidel tagada tolliasutuste ning ettevõtete kõrgetasemeline koostöö, et parandada eeskirjadest kinnipidamist ja vähendada bürokraatiat, eelkõige kasutades rohkem riskijuhtimisele rajatud lähenemist ja kujundades nn ühtsel liidesel või ainukontrollil põhinevat juurdepääsu teenustele (Single Window/One Stop Shop services);

| 24. | palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate probleemidele, hõlbustades eelkõige nende infotehnoloogiasüsteemide võimalikult väheste kuludega kohandamist tolliasutustes kasutatavatega ning lihtsustades volitatud ettevõtja staatuse saamise korda; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate probleemidele, hõlbustades eelkõige nende infotehnoloogiasüsteemide võimalikult väheste kuludega kohandamist tolliasutustes kasutatavatega ning lihtsustades volitatud ettevõtja staatuse saamise korda;

*

* *

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT L 145, 4.6.2008, lk 1.

(2)  ELT L 23, 26.1.2008, lk 21.

(3)  ELT L 154, 14.6.2007, lk 25.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0247.

(5)  EÜT L 222, 12.8.1997, lk 17.

(6)  ELT L 117, 4.5.2005, lk 13.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/24

---

Neljapäev, 19. juuni 2008Euroopa energiatarbijate õiguste harta

P6_TA(2008)0306

Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon Euroopa energiatarbijate õiguste harta kohta (2008/2006(INI))

2009/C 286 E/06

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (KOM(2007)0528);

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta (KOM(2007)0529);

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2007. aasta kohtumise lõppjäreldusi Euroopa energiapoliitika osas (6271/2007);

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa energiapoliitika” (KOM(2007)0001);

võttes arvesse komisjoni teatist „Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 17 alusel algatatud Euroopa gaasi- ja elektrisektoreid käsitlev uurimine” (KOM(2006)0851);

võttes arvesse komisjoni teatisele (KOM(2006)0841) lisatud komisjoni talituste töödokumenti „Gaasi ja elektri siseturu väljavaadete rakendusraport” (SEK(2006)1709);

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti ELi energiapoliitika andmete kohta (SEK(2007)0012);

võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/67/EÜ, mis käsitleb maagaasitarnete kindluse tagamise meetmeid; (1)

võttes arvesse vastavalt komisjoni 11. novembri 2003. aasta otsuse 2003/796/EÜ (millega luuakse elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm) (2) artikli 3 lõikele 8 koostatud Euroopa energiasektori reguleerijate aastaaruannet ajavahemiku 1. jaanuar 2006 kuni 31. detsember 2006 kohta kõigile Euroopa energiasektori reguleerijate nõukogu ning elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühma liikmetele, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi, mis käsitlevad „Euroopa Ülemkogu tegevuskava (2007–2009) – Euroopa energiapoliitika” heakskiitmist (7224/2007);

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa energiatarbijate õiguste harta” (KOM(2007)0386);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0202/2008),

| A. | arvestades, et lähtudes kõigi ühiskonnaliikmete sotsiaalse kaasamise ja võrdsete võimaluste põhimõtetest ning õiglasest juurdepääsust teadmistele digitaalajastul, on väga tähtis, et mõistliku hinnaga energia oleks igale Euroopa Liidu kodanikule kättesaadav; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et lähtudes kõigi ühiskonnaliikmete sotsiaalse kaasamise ja võrdsete võimaluste põhimõtetest ning õiglasest juurdepääsust teadmistele digitaalajastul, on väga tähtis, et mõistliku hinnaga energia oleks igale Euroopa Liidu kodanikule kättesaadav;

| B. | arvestades, et tarbijate, eriti üksikisikute ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate käsutuses olevad vahendid ning võimalused oma huvide tõhusaks esindamiseks on piiratud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tarbijate, eriti üksikisikute ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate käsutuses olevad vahendid ning võimalused oma huvide tõhusaks esindamiseks on piiratud;

| C. | arvestades, et piisav varustatus energiaga on üks põhitingimusi, et kodanikud saaksid tulemuslikult osaleda ühiskondlikus ja majanduselus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et piisav varustatus energiaga on üks põhitingimusi, et kodanikud saaksid tulemuslikult osaleda ühiskondlikus ja majanduselus;

| D. | arvestades, et Euroopa energiatarbijate õiguste harta (edaspidi „harta”) kujutab endast nii pöördumist valitsuste, energeetika valdkonna reguleerivate asutuste ja kõigi tööturu osapooltega esindatud energeetikasektori poole kui ka ülalnimetatutele stiimulit anda konkreetne panus energiatarbijate huvidega arvestamise tagamiseks konkurentsile avatud ning sotsiaalsfääri ja keskkonnaga arvestaval ELi energiaturul; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa energiatarbijate õiguste harta (edaspidi „harta”) kujutab endast nii pöördumist valitsuste, energeetika valdkonna reguleerivate asutuste ja kõigi tööturu osapooltega esindatud energeetikasektori poole kui ka ülalnimetatutele stiimulit anda konkreetne panus energiatarbijate huvidega arvestamise tagamiseks konkurentsile avatud ning sotsiaalsfääri ja keskkonnaga arvestaval ELi energiaturul;

| E. | arvestades, et kuna mittetäieliku konkurentsiga turgudel, näiteks energeetikasektoris, ei taga ainuüksi turumehhanismid täiel määral tarbijate huvide kaitset, tuleb lisaks energiaturu põhistele avaliku teenindamise kohustustele välja töötada ja jõustada üldine tarbijakaitse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuna mittetäieliku konkurentsiga turgudel, näiteks energeetikasektoris, ei taga ainuüksi turumehhanismid täiel määral tarbijate huvide kaitset, tuleb lisaks energiaturu põhistele avaliku teenindamise kohustustele välja töötada ja jõustada üldine tarbijakaitse;

| F. | arvestades, et olemasolevate andmete kohaselt on liikmesriigid vähekindlustatud klientide vajaduste rahuldamiseks vaid vähesel määral kasutanud sihtotstarbelisi avaliku teenindamise kohustusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et olemasolevate andmete kohaselt on liikmesriigid vähekindlustatud klientide vajaduste rahuldamiseks vaid vähesel määral kasutanud sihtotstarbelisi avaliku teenindamise kohustusi;

| G. | arvestades, et suurt rõhku tuleks panna siseriiklike reguleerivate asutuste rollile: nad peaksid olema kõigist avalikest või erahuvidest sõltumatud ning pädevad energiaturge, sealhulgas hindu ja hinnakomponente kontrollima, vajaduse korral sekkuma ja karistama; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et suurt rõhku tuleks panna siseriiklike reguleerivate asutuste rollile: nad peaksid olema kõigist avalikest või erahuvidest sõltumatud ning pädevad energiaturge, sealhulgas hindu ja hinnakomponente kontrollima, vajaduse korral sekkuma ja karistama;

| H. | arvestades, et õigusaktid ei reguleeri piisavalt teenust käsitlevate vaidluste lahendamist energeetika valdkonnas, ja arvestades, et selliste vaidluste lahendamisega tegelevad paljud eri asutused ja tarbijad ei tea, kuhu pöörduda; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et õigusaktid ei reguleeri piisavalt teenust käsitlevate vaidluste lahendamist energeetika valdkonnas, ja arvestades, et selliste vaidluste lahendamisega tegelevad paljud eri asutused ja tarbijad ei tea, kuhu pöörduda;

| I. | arvestades, et ELi sihtmärgid taastuvenergia valdkonnas tuleks lisada hartasse, et võimaldada tarbijatel valida energiaallikaid, mis on nende sihtmärkidega kooskõlas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi sihtmärgid taastuvenergia valdkonnas tuleks lisada hartasse, et võimaldada tarbijatel valida energiaallikaid, mis on nende sihtmärkidega kooskõlas;

Harta iseloom

| 1. | rõhutab tõsiasja, et energiaga varustatus on põhieeldus kodanike edukaks osalemiseks ühiskonna- ja majanduselus; |
| --- | --- |

1.

rõhutab tõsiasja, et energiaga varustatus on põhieeldus kodanike edukaks osalemiseks ühiskonna- ja majanduselus;

| 2. | tuletab meelde, et kuigi kehtivad ühenduse õigusaktid kaitsevad tarbijate õigusi, ei austata neid sageli; rõhutab, et parim viis tarbijakaitsemeetmete tugevdamiseks on olemasolevate õigusaktide tõhusam rakendamine; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et kuigi kehtivad ühenduse õigusaktid kaitsevad tarbijate õigusi, ei austata neid sageli; rõhutab, et parim viis tarbijakaitsemeetmete tugevdamiseks on olemasolevate õigusaktide tõhusam rakendamine;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendis praegu arutluses olevate elektrienergia ja maagaasi turge puudutavate ettepanekute paketi (nn „kolmanda paketi” ettepanekud) vastuvõtmine tugevdaks veelgi energiatarbijate kaitse õiguslikku raamistikku; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendis praegu arutluses olevate elektrienergia ja maagaasi turge puudutavate ettepanekute paketi (nn „kolmanda paketi” ettepanekud) vastuvõtmine tugevdaks veelgi energiatarbijate kaitse õiguslikku raamistikku;

| 4. | on arvamusel, et tulevane energiatarbijate kaitse peaks jätkuvalt põhinema Euroopa Liidu ja liikmesriikide ühistegevusel; üksikutel tarbijakaitsemeetmetel energiaturul võivad erinevates liikmesriikides olla erinevad mõjud; seetõttu on väga oluline subsidiaarsuse põhimõtte pidev rakendamine; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et tulevane energiatarbijate kaitse peaks jätkuvalt põhinema Euroopa Liidu ja liikmesriikide ühistegevusel; üksikutel tarbijakaitsemeetmetel energiaturul võivad erinevates liikmesriikides olla erinevad mõjud; seetõttu on väga oluline subsidiaarsuse põhimõtte pidev rakendamine;

| 5. | rõhutab, et tarbijaõiguste tulemuslikuks jõustamiseks ja tagamiseks peab energeetika valdkonnas tugevdama tarbijakaitset ja kasutama hartat juhendava vahendina Euroopa ning liikmesriikide asutuste jaoks, samuti eraõiguslike isikute jaoks; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et tarbijaõiguste tulemuslikuks jõustamiseks ja tagamiseks peab energeetika valdkonnas tugevdama tarbijakaitset ja kasutama hartat juhendava vahendina Euroopa ning liikmesriikide asutuste jaoks, samuti eraõiguslike isikute jaoks;

| 6. | osutab direktiivide 2003/54/EÜ (3) ja 2003/55/EÜ (4) artiklile 3 ja A lisale „kolmanda paketi” ettepanekute kohaselt muudetaval kujul; rõhutab vajadust parema jõustamise järele riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

6.

osutab direktiivide 2003/54/EÜ (3) ja 2003/55/EÜ (4) artiklile 3 ja A lisale „kolmanda paketi” ettepanekute kohaselt muudetaval kujul; rõhutab vajadust parema jõustamise järele riiklikul tasandil;

| 7. | peab hartat teabedokumendiks, mille abil koguda, muuta selgemaks ja konsolideerida praeguste ELi õigusaktidega juba vastu võetud tarbijate õigusi; seepärast tervitab komisjoni kava töötada energiatarbijate õiguste valdkonnas välja internetipõhine abivahend, kuid tõstab esile vajadust laiema suhtlusstrateegia järele nende tarbijate jaoks, kellel puudub Interneti-ühendus või kelle jaoks Internet on ebasobiv kommunikatsioonivahend; |
| --- | --- |

7.

peab hartat teabedokumendiks, mille abil koguda, muuta selgemaks ja konsolideerida praeguste ELi õigusaktidega juba vastu võetud tarbijate õigusi; seepärast tervitab komisjoni kava töötada energiatarbijate õiguste valdkonnas välja internetipõhine abivahend, kuid tõstab esile vajadust laiema suhtlusstrateegia järele nende tarbijate jaoks, kellel puudub Interneti-ühendus või kelle jaoks Internet on ebasobiv kommunikatsioonivahend;

| 8. | juhib tähelepanu, et harta peab rahuldama ka väikeste äritarbijate vajadusi, kelle ees seisavad tihti tavapäraste energiatarbijatega samad probleemid; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu, et harta peab rahuldama ka väikeste äritarbijate vajadusi, kelle ees seisavad tihti tavapäraste energiatarbijatega samad probleemid;

Juurdepääs ülekande- ja jaotusvõrkudele ning varustamisele

| 9. | tuletab meelde, et Euroopa energiaturgu iseloomustab jätkuvalt suur monopolide hulk; see takistab valikuvabadust ning võimalust vahetada tarnijat kiiresti ja tasuta, suurendab infopuudust ning tulemuseks on tarbijate haavatavuse süvenemine; seetõttu on oluline tagada, et tehakse jõupingutusi ühtse konkurentsivõimelise energiaturu loomiseks ja eelkõige haavatavate tarbijate kaitsmiseks; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et Euroopa energiaturgu iseloomustab jätkuvalt suur monopolide hulk; see takistab valikuvabadust ning võimalust vahetada tarnijat kiiresti ja tasuta, suurendab infopuudust ning tulemuseks on tarbijate haavatavuse süvenemine; seetõttu on oluline tagada, et tehakse jõupingutusi ühtse konkurentsivõimelise energiaturu loomiseks ja eelkõige haavatavate tarbijate kaitsmiseks;

| 10. | rõhutab Euroopa energiatarbijate õigust kasutada universaalset õigust olla ühendatud elektri- ja gaasivõrkudesse ning saada gaasi ja elektrienergiat mõistliku, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja selgelt võrreldava, sealhulgas indekseerimisega reguleeritava hinna või tariifiga; mittediskrimineerimine peaks hõlmama diskrimineerivate tasude keeldu teatavate makseviiside puhul, eriti kui tarbijatelt – tihti kaitsetumatelt – võetakse tasu ettemaksete arvesti abil; |
| --- | --- |

10.

rõhutab Euroopa energiatarbijate õigust kasutada universaalset õigust olla ühendatud elektri- ja gaasivõrkudesse ning saada gaasi ja elektrienergiat mõistliku, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja selgelt võrreldava, sealhulgas indekseerimisega reguleeritava hinna või tariifiga; mittediskrimineerimine peaks hõlmama diskrimineerivate tasude keeldu teatavate makseviiside puhul, eriti kui tarbijatelt – tihti kaitsetumatelt – võetakse tasu ettemaksete arvesti abil;

| 11. | rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata tarbijate kaitsele ning tuleb võtta tarbijate võrguühenduse katkestamise vastaseid kaitsemeetmeid; liikmesriigid peavad määrama tarnijad, kelle poole viimase võimalusena pöörduda, ning need tarbijatele teatavaks tegema; vastav mehhanism tuleb kehtestada siseriiklike õigusaktidega; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata tarbijate kaitsele ning tuleb võtta tarbijate võrguühenduse katkestamise vastaseid kaitsemeetmeid; liikmesriigid peavad määrama tarnijad, kelle poole viimase võimalusena pöörduda, ning need tarbijatele teatavaks tegema; vastav mehhanism tuleb kehtestada siseriiklike õigusaktidega;

| 12. | rõhutab, et teatud tarbijate, eriti kaitsetumate tarbijate puhul tuleb maksetega hilinemise korral võrgust väljalülitamist pidada viimasena kasutatavaks äärmuslikuks abinõuks ja asjakohased on maksepuhkused; tarnijad peaksid kohaldama proportsionaalsuse põhimõtet ning samuti teavitama konkreetset tarbijat enne selliste meetmete kasutamist; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et teatud tarbijate, eriti kaitsetumate tarbijate puhul tuleb maksetega hilinemise korral võrgust väljalülitamist pidada viimasena kasutatavaks äärmuslikuks abinõuks ja asjakohased on maksepuhkused; tarnijad peaksid kohaldama proportsionaalsuse põhimõtet ning samuti teavitama konkreetset tarbijat enne selliste meetmete kasutamist;

| 13. | rõhutab vajadust tarnete stabiilsuse ja varustuskindluse, samuti võrkude tõhususe kaudu tagada universaalsete õiguste kaitse, eriti energia kättesaadavus erinevate sotsiaalsete ja piirkondlike rühmade jaoks, edendades piirkondlikul tasandil liikmesriikide vahelist koostööd, samuti koostööd Euroopa perspektiiviga naaberriikidega; |
| --- | --- |

13.

rõhutab vajadust tarnete stabiilsuse ja varustuskindluse, samuti võrkude tõhususe kaudu tagada universaalsete õiguste kaitse, eriti energia kättesaadavus erinevate sotsiaalsete ja piirkondlike rühmade jaoks, edendades piirkondlikul tasandil liikmesriikide vahelist koostööd, samuti koostööd Euroopa perspektiiviga naaberriikidega;

| 14. | kutsub liikmesriike tagama, et tarbijad saaksid lihtsalt, tasuta ning kõige rohkem ühe kuu pikkuse ajavahemiku jooksul uue tarnija võrku ümber lülituda; |
| --- | --- |

14.

kutsub liikmesriike tagama, et tarbijad saaksid lihtsalt, tasuta ning kõige rohkem ühe kuu pikkuse ajavahemiku jooksul uue tarnija võrku ümber lülituda;

Tariifid ja hinnad

| 15. | rõhutab, et elektri ja gaasi hinnad Euroopas peavad olema mõistlikud, selgelt ja lihtsalt võrreldavad ja läbipaistvad, samuti lähtuma tegelikust energiatarbimisest; avaldatud hinnad, tariifid, indekseerimismehhanismid ja -tingimused peavad tarbijale arusaadavate teabevahendite kaudu olema lihtsalt kättesaadavad; lisaks sellele tuleks neist eelnevalt teada anda ning neid peaks jälgima või kinnitama liikmesriigi sõltumatu reguleerija; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et elektri ja gaasi hinnad Euroopas peavad olema mõistlikud, selgelt ja lihtsalt võrreldavad ja läbipaistvad, samuti lähtuma tegelikust energiatarbimisest; avaldatud hinnad, tariifid, indekseerimismehhanismid ja -tingimused peavad tarbijale arusaadavate teabevahendite kaudu olema lihtsalt kättesaadavad; lisaks sellele tuleks neist eelnevalt teada anda ning neid peaks jälgima või kinnitama liikmesriigi sõltumatu reguleerija;

| 16. | rõhutab, et tarnijate tavapäraseks lepinguliseks kohustuseks on teostada korrapäraselt ja kindlaksmääratud kuupäevadel arvestused tagamaks, et tarbijatelt võetakse tasu vastavalt tegelikult nende tarbitud energiakogusele; kui tarnijad ei suuda seda kohustust näiteks tehnilistel põhjustel täita, siis tuleks energia tarbimist arvestada mõistlike ja läbipaistvate kriteeriumide alusel, mis on selgelt lepingus sätestatud; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et tarnijate tavapäraseks lepinguliseks kohustuseks on teostada korrapäraselt ja kindlaksmääratud kuupäevadel arvestused tagamaks, et tarbijatelt võetakse tasu vastavalt tegelikult nende tarbitud energiakogusele; kui tarnijad ei suuda seda kohustust näiteks tehnilistel põhjustel täita, siis tuleks energia tarbimist arvestada mõistlike ja läbipaistvate kriteeriumide alusel, mis on selgelt lepingus sätestatud;

| 17. | juhib sellega seoses tähelepanu turul tegutsejatele, kes on spetsialiseerunud tarnijate hinnaalase võrdleva teabe ja tingimuste avaldamisele, samuti tarnija vahetamise toetamisele; |
| --- | --- |

17.

juhib sellega seoses tähelepanu turul tegutsejatele, kes on spetsialiseerunud tarnijate hinnaalase võrdleva teabe ja tingimuste avaldamisele, samuti tarnija vahetamise toetamisele;

| 18. | kutsub liikmesriike üles soodustama „arukaid arvesteid”, mis annavad tarbijatele täpse ülevaate nende tegelikust energiatarbimisest ja seega aitavad kaasa parema energiatõhususe saavutamisele; tuletab meelde Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/32/EÜ (mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid) (5) artiklis 13 esitatud nõuet „arukate arvestite” paigaldamise kohta; palub komisjonil ja liikmesriikidel tungivalt rakendada tarbijate teavitamise ja energia huvides selle direktiivi nõudeid mõõtmise ja arvete esitamise kohta ning need jõustada; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike üles soodustama „arukaid arvesteid”, mis annavad tarbijatele täpse ülevaate nende tegelikust energiatarbimisest ja seega aitavad kaasa parema energiatõhususe saavutamisele; tuletab meelde Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/32/EÜ (mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid) (5) artiklis 13 esitatud nõuet „arukate arvestite” paigaldamise kohta; palub komisjonil ja liikmesriikidel tungivalt rakendada tarbijate teavitamise ja energia huvides selle direktiivi nõudeid mõõtmise ja arvete esitamise kohta ning need jõustada;

| 19. | on seisukohal, et liikmesriikidelt tuleks nõuda, et „arukate arvestite” paigaldamine viiakse võimalikult sujuvalt lõpule 10 aasta jooksul „kolmanda paketi” ettepanekute (millega muudetakse direktiive 2003/54/EÜ ja 2003/55/EÜ) jõustumisest ning et see oleks võrguettevõtete või energiatarnijate ülesanne; nimetatud protsessi jälgimise ja ühiste standardite kehtestamise eest tuleks määrata vastutavaks siseriiklikud reguleerivad asutused; liikmesriikidelt tuleks nõuda, et nad tagaksid, et standardites, millega kehtestatakse arvestite konstruktsiooni ja töö miinimumnõuded, käsitletakse koostalitlusvõime küsimusi, et tagada tarbijatele võimalikult väikeste kuludega maksimaalne kasu; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et liikmesriikidelt tuleks nõuda, et „arukate arvestite” paigaldamine viiakse võimalikult sujuvalt lõpule 10 aasta jooksul „kolmanda paketi” ettepanekute (millega muudetakse direktiive 2003/54/EÜ ja 2003/55/EÜ) jõustumisest ning et see oleks võrguettevõtete või energiatarnijate ülesanne; nimetatud protsessi jälgimise ja ühiste standardite kehtestamise eest tuleks määrata vastutavaks siseriiklikud reguleerivad asutused; liikmesriikidelt tuleks nõuda, et nad tagaksid, et standardites, millega kehtestatakse arvestite konstruktsiooni ja töö miinimumnõuded, käsitletakse koostalitlusvõime küsimusi, et tagada tarbijatele võimalikult väikeste kuludega maksimaalne kasu;

Teave ja lepingud

| 20. | rõhutab läbipaistvuse tagamiseks vajadust töötada hea tava alusel välja standardsete arvete näidis; rõhutab võrreldavuse tagamiseks vajadust töötada välja standardne lepingueelne ja lepinguline teave, sealhulgas teave hartast tulenevate tarbija õiguste kohta; |
| --- | --- |

20.

rõhutab läbipaistvuse tagamiseks vajadust töötada hea tava alusel välja standardsete arvete näidis; rõhutab võrreldavuse tagamiseks vajadust töötada välja standardne lepingueelne ja lepinguline teave, sealhulgas teave hartast tulenevate tarbija õiguste kohta;

| 21. | palub liikmesriikidel korraldada kogu tarbijate teabepäringute esitamine füüsiliselt ühest kohast, näiteks riiklike energeetikasektorit reguleerivate asutuste kaudu, soodustades seega tarbijate juurdepääsu teabele ja samal ajal tagades, et teave on tarbijatele võimalikult hästi kättesaadav nii koha, aja, vahendite kui ka põhjalikkuse seisukohalt; |
| --- | --- |

21.

palub liikmesriikidel korraldada kogu tarbijate teabepäringute esitamine füüsiliselt ühest kohast, näiteks riiklike energeetikasektorit reguleerivate asutuste kaudu, soodustades seega tarbijate juurdepääsu teabele ja samal ajal tagades, et teave on tarbijatele võimalikult hästi kättesaadav nii koha, aja, vahendite kui ka põhjalikkuse seisukohalt;

| 22. | rõhutab vajadust, et komisjon töötaks koostöös siseriiklike reguleerivate asutustega välja tarbijaga seotud teenuste, sealhulgas kõnekeskused, kvaliteedi kriteeriumid; |
| --- | --- |

22.

rõhutab vajadust, et komisjon töötaks koostöös siseriiklike reguleerivate asutustega välja tarbijaga seotud teenuste, sealhulgas kõnekeskused, kvaliteedi kriteeriumid;

| 23. | arvab, et tarnijate ja liikmesriigi sõltumatu reguleeriva asutuse veebisaitidel peaks saama kasutada tariifikalkulaatorit; rõhutab, et tarbijaid tuleb nende energiatarbimisest teavitada korrapäraselt; |
| --- | --- |

23.

arvab, et tarnijate ja liikmesriigi sõltumatu reguleeriva asutuse veebisaitidel peaks saama kasutada tariifikalkulaatorit; rõhutab, et tarbijaid tuleb nende energiatarbimisest teavitada korrapäraselt;

| 24. | rõhutab vajadust teha tarnijatele kohustuseks teavitada tarbijaid harta väljakuulutamisest; |
| --- | --- |

24.

rõhutab vajadust teha tarnijatele kohustuseks teavitada tarbijaid harta väljakuulutamisest;

Sotsiaalmeetmed

| 25. | kahetseb asjaolu, et haavatavatel energiatarbijatel on tõsised probleemid, mida riiklikud sotsiaalkindlustussüsteemid peaksid selgesõnaliselt käsitlema või tuleks seda teha muude samalaadsete meetmetega; |
| --- | --- |

25.

kahetseb asjaolu, et haavatavatel energiatarbijatel on tõsised probleemid, mida riiklikud sotsiaalkindlustussüsteemid peaksid selgesõnaliselt käsitlema või tuleks seda teha muude samalaadsete meetmetega;

| 26. | palub liikmesriikidel investeerida esmajoones laiahaardelistesse energiatõhususe meetmetesse madala sissetulekuga majapidamiste tarbeks, tegeldes seeläbi strateegilisel viisil nii energiakulude liigse osakaalu probleemiga kui ka energiatõhususe 20 %-lise suurendamise eesmärgiga aastaks 2020, mis võeti vastu Euroopa Ülemkogu 2007. aasta kevadisel kohtumisel; |
| --- | --- |

26.

palub liikmesriikidel investeerida esmajoones laiahaardelistesse energiatõhususe meetmetesse madala sissetulekuga majapidamiste tarbeks, tegeldes seeläbi strateegilisel viisil nii energiakulude liigse osakaalu probleemiga kui ka energiatõhususe 20 %-lise suurendamise eesmärgiga aastaks 2020, mis võeti vastu Euroopa Ülemkogu 2007. aasta kevadisel kohtumisel;

| 27. | kutsub komisjoni üles esitama suunised avaliku teenuse kohustuste ühise määratluse kohta ja jälgima direktiivide 2003/54/EÜ ja 2003/55/EÜ artiklis 3 ja A lisas sätestatud kohustuste rakendamist liikmesriikide poolt; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles esitama suunised avaliku teenuse kohustuste ühise määratluse kohta ja jälgima direktiivide 2003/54/EÜ ja 2003/55/EÜ artiklis 3 ja A lisas sätestatud kohustuste rakendamist liikmesriikide poolt;

| 28. | kutsub komisjoni üles määratlema energiapuuduse mõiste; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles määratlema energiapuuduse mõiste;

| 29. | kutsub liikmesriike üles töötama välja energiapuudust käsitlevaid riiklikke energeetika tegevuskavasid ja edastama oma vastavad meetmed Euroopa energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööagentuurile; kutsub agentuuri üles teostama koostöös liikmesriikide asutustega nende meetmete järelevalvet ja edastama teavet edukate meetmete kohta; rõhutab, et koostada tuleks hinnang selle kohta, millises ulatuses võetakse riigi sotsiaalkindlustus- ja maksusüsteemides arvesse energiapuudusega seotud ohtusid; |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike üles töötama välja energiapuudust käsitlevaid riiklikke energeetika tegevuskavasid ja edastama oma vastavad meetmed Euroopa energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööagentuurile; kutsub agentuuri üles teostama koostöös liikmesriikide asutustega nende meetmete järelevalvet ja edastama teavet edukate meetmete kohta; rõhutab, et koostada tuleks hinnang selle kohta, millises ulatuses võetakse riigi sotsiaalkindlustus- ja maksusüsteemides arvesse energiapuudusega seotud ohtusid;

Keskkonnameetmed

| 30. | rõhutab, et tarnijad ja võrguettevõtjad peaksid tegutsema keskkonna suhtes vastutustundlikult, tehes kõik võimalikud jõupingutused, et hoida süsinikdioksiidi heide ja radioaktiivsete jäätmete tekkimine madalaimal võimalikul kohaldatavas õiguses sätestatud tasemel; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et tarnijad ja võrguettevõtjad peaksid tegutsema keskkonna suhtes vastutustundlikult, tehes kõik võimalikud jõupingutused, et hoida süsinikdioksiidi heide ja radioaktiivsete jäätmete tekkimine madalaimal võimalikul kohaldatavas õiguses sätestatud tasemel;

| 31. | on seisukohal, et taastuvad energiaallikad, soojuse ja elektri koostootmine ja muu integreeritud tootmine tuleks seada prioriteediks ning et hartas tuleks tunnustada tarbijate õigust teavitatud valikule taastuvate energiaallikate kasuks; on seetõttu seisukohal, et kõiki tarbijaid peaks teavitama neile kättesaadavate energiaallikate kohta objektiivsel, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et taastuvad energiaallikad, soojuse ja elektri koostootmine ja muu integreeritud tootmine tuleks seada prioriteediks ning et hartas tuleks tunnustada tarbijate õigust teavitatud valikule taastuvate energiaallikate kasuks; on seetõttu seisukohal, et kõiki tarbijaid peaks teavitama neile kättesaadavate energiaallikate kohta objektiivsel, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil;

| 32. | rõhutab seega vajadust reaalselt kohaldada direktiivi 2003/54/EÜ artikli 3 lõiget 6, mille kohaselt liikmesriigid tagavad, et tarbijad saavad usaldusväärset teavet elektritarnija energiaallikate valiku kohta ning tarnija energiaallikate valikust elektrienergia tootmisel tekkinud keskkonnamõjude kohta; |
| --- | --- |

32.

rõhutab seega vajadust reaalselt kohaldada direktiivi 2003/54/EÜ artikli 3 lõiget 6, mille kohaselt liikmesriigid tagavad, et tarbijad saavad usaldusväärset teavet elektritarnija energiaallikate valiku kohta ning tarnija energiaallikate valikust elektrienergia tootmisel tekkinud keskkonnamõjude kohta;

Siseriiklikud reguleerivad asutused

| 33. | rõhutab, et liikmesriikides on siseriiklikud reguleerivad asutused olemas, kuid kahetseb, et nende võim on praegu piiratud; on arvamusel, et liikmesriigid peaksid tagama, et siseriiklikel reguleerivatel asutustel oleksid piisavad seadusekohased volitused ja ressursid ning et nad sooviksid neid kasutada; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et liikmesriikides on siseriiklikud reguleerivad asutused olemas, kuid kahetseb, et nende võim on praegu piiratud; on arvamusel, et liikmesriigid peaksid tagama, et siseriiklikel reguleerivatel asutustel oleksid piisavad seadusekohased volitused ja ressursid ning et nad sooviksid neid kasutada;

| 34. | on veendunud, et siseriiklikel reguleerivatel asutustel peaks olema tarbijakaitses keskne roll; usub seetõttu, et reguleerivate asutuste volituste ja iseseisvuse, sealhulgas õiguse määrata karistusi tarnijatele, kes ei järgi asjaomaseid ühenduse õigusakte, tugevdamise ettepanekuid tuleks toetada; |
| --- | --- |

34.

on veendunud, et siseriiklikel reguleerivatel asutustel peaks olema tarbijakaitses keskne roll; usub seetõttu, et reguleerivate asutuste volituste ja iseseisvuse, sealhulgas õiguse määrata karistusi tarnijatele, kes ei järgi asjaomaseid ühenduse õigusakte, tugevdamise ettepanekuid tuleks toetada;

| 35. | arvab, et siseriiklikud reguleerivad asutused peaksid olema kõigist avalikest või erahuvidest sõltumatud ning pädevad vähemalt:






  — | kinnitama võrgutasude kindlaksmääramise põhimõtted või tegelikud võrgutariifid ning võimaluse korral nende indekseerimismehhanismid; |
| --- | --- | --- |

35.

arvab, et siseriiklikud reguleerivad asutused peaksid olema kõigist avalikest või erahuvidest sõltumatud ning pädevad vähemalt:

—

kinnitama võrgutasude kindlaksmääramise põhimõtted või tegelikud võrgutariifid ning võimaluse korral nende indekseerimismehhanismid;

| — | teostama järelevalvet hindade ja kõigi hinnakomponentide, sealhulgas indekseerimismehhanismide üle; |
| --- | --- |

—

teostama järelevalvet hindade ja kõigi hinnakomponentide, sealhulgas indekseerimismehhanismide üle;

| — | teostama tarnijatelt saadud tarbijateabe järelvalvet, kontrolli ja jõustamist vähemalt esimese viie aasta jooksul pärast turu täielikku liberaliseerimist ja kuni on tõestatud, et tarnijad on tarbijatele edastanud ja jätkuvalt edastavad asjakohast, läbipaistvat ja erapooletut teavet; |
| --- | --- |

—

teostama tarnijatelt saadud tarbijateabe järelvalvet, kontrolli ja jõustamist vähemalt esimese viie aasta jooksul pärast turu täielikku liberaliseerimist ja kuni on tõestatud, et tarnijad on tarbijatele edastanud ja jätkuvalt edastavad asjakohast, läbipaistvat ja erapooletut teavet;

| — | kaitsma tarbijaid ebaausate kaubandustavade eest ning tegema selles osas koostööd pädevate konkurentsiasutustega; |
| --- | --- |

—

kaitsma tarbijaid ebaausate kaubandustavade eest ning tegema selles osas koostööd pädevate konkurentsiasutustega;

| 36. | Liikmesriigid peaksid tagama, et siseriiklikel reguleerivatel asutustel oleks turul toimuvate elektri ja gaasi pakkumiste järelevalveks vajalikud volitused. Seetõttu on neil juurdepääs kõigile hinna määramisel otsustava tähtsusega elementidele, sealhulgas vähemalt gaasi- ja elektrimüügilepingute tingimustele ning indekseerimisvalemitele; |
| --- | --- |

36.

Liikmesriigid peaksid tagama, et siseriiklikel reguleerivatel asutustel oleks turul toimuvate elektri ja gaasi pakkumiste järelevalveks vajalikud volitused. Seetõttu on neil juurdepääs kõigile hinna määramisel otsustava tähtsusega elementidele, sealhulgas vähemalt gaasi- ja elektrimüügilepingute tingimustele ning indekseerimisvalemitele;

| 37. | rõhutab vajadust lisada siseriiklike reguleerivate asutuste pädevused direktiivi 2003/54/EÜ välja pakutud artiklisse 22c ja direktiivi 2003/55/EÜ välja pakutud artiklisse 24c; |
| --- | --- |

37.

rõhutab vajadust lisada siseriiklike reguleerivate asutuste pädevused direktiivi 2003/54/EÜ välja pakutud artiklisse 22c ja direktiivi 2003/55/EÜ välja pakutud artiklisse 24c;

| 38. | rõhutab vajadust ühtse üleeuroopalise lähenemise järele siseriiklike reguleerivate asutuste tegevusele, mida koordineeriks üleeuroopaline agentuur; |
| --- | --- |

38.

rõhutab vajadust ühtse üleeuroopalise lähenemise järele siseriiklike reguleerivate asutuste tegevusele, mida koordineeriks üleeuroopaline agentuur;

Kaebused

| 39. | kutsub liikmesriike üles korraldama tarbijate kõikvõimalike kaebuste vastuvõtmine tarbijatele võimalikult lähedalasuvas ühtses kohas ja julgustama selliste kaebuste lahendamist vaidluste lahendamise alternatiivsete meetodite abil; |
| --- | --- |

39.

kutsub liikmesriike üles korraldama tarbijate kõikvõimalike kaebuste vastuvõtmine tarbijatele võimalikult lähedalasuvas ühtses kohas ja julgustama selliste kaebuste lahendamist vaidluste lahendamise alternatiivsete meetodite abil;

| 40. | rõhutab, et kõigil tarbijatel peaks olema õigus energiateenuse pakkuja poolsele teenusele, kaebuste menetlemisele ja alternatiivsele vaidluste lahendamisele kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, sealhulgas ISO 10001, ISO 10002 ja ISO 10003 ja tulevikus kõnealuses valdkonnas välja töötatavate ISO standarditega; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et kõigil tarbijatel peaks olema õigus energiateenuse pakkuja poolsele teenusele, kaebuste menetlemisele ja alternatiivsele vaidluste lahendamisele kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, sealhulgas ISO 10001, ISO 10002 ja ISO 10003 ja tulevikus kõnealuses valdkonnas välja töötatavate ISO standarditega;

| 41. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ombudsmanidel oleksid volitused kaebuste tõhusaks menetlemiseks ning andma tarbijatele teavet energiaküsimuste kohta; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ombudsmanidel oleksid volitused kaebuste tõhusaks menetlemiseks ning andma tarbijatele teavet energiaküsimuste kohta;

Tarbijaorganisatsioonid

| 42. | tunnistab tarbijaorganisatsioonide olulist osa selle tagamisel, et energiatarbijate õiguste kaitse kõrge taseme saavutamiseks tehakse ELis kõik, mis võimalik; kõik liikmesriigid peaksid tagama, et tarbijaorganisatsioonidel on piisavalt vahendeid, et tegeleda põhiteenustega, sealhulgas varustamine gaasi ja elektriga; |
| --- | --- |

42.

tunnistab tarbijaorganisatsioonide olulist osa selle tagamisel, et energiatarbijate õiguste kaitse kõrge taseme saavutamiseks tehakse ELis kõik, mis võimalik; kõik liikmesriigid peaksid tagama, et tarbijaorganisatsioonidel on piisavalt vahendeid, et tegeleda põhiteenustega, sealhulgas varustamine gaasi ja elektriga;

| 43. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama energiateenuste jätkusuutlik areng; rõhutab tarbijaorganisatsioonide ja riiklike reguleerivate asutuste tähtsat rolli jätkusuutliku tarbimise edendamisel selle kaudu, et juhitakse nii tarbijate kui ka äriühingute tähelepanu eelkõige energiaallikate valikule, kliimamuutustele ja sellele, kuidas tarbijad sektori arengut mõjutavad; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama energiateenuste jätkusuutlik areng; rõhutab tarbijaorganisatsioonide ja riiklike reguleerivate asutuste tähtsat rolli jätkusuutliku tarbimise edendamisel selle kaudu, et juhitakse nii tarbijate kui ka äriühingute tähelepanu eelkõige energiaallikate valikule, kliimamuutustele ja sellele, kuidas tarbijad sektori arengut mõjutavad;

| 44. | soovitab, et liikmesriigid annaksid tarbijaorganisatsioonidele rahalist abi, et nad saaksid oma töötajaid koolitada ja suuta seega paremini abistada õigusloomega seotud protsessis, tarbijate teavitamisel ja harimisel ning tarbijavaidluste lahendamisel; |
| --- | --- |

44.

soovitab, et liikmesriigid annaksid tarbijaorganisatsioonidele rahalist abi, et nad saaksid oma töötajaid koolitada ja suuta seega paremini abistada õigusloomega seotud protsessis, tarbijate teavitamisel ja harimisel ning tarbijavaidluste lahendamisel;

*

* *

| 45. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

45.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT L 127, 29.4.2004, lk 92.

(2)  ELT L 296, 14.11.2003, lk 34.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (ELT L 176, 15.7.2003, lk 37).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta (ELT L 176, 15.7.2003, lk 57).

(5)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 64.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/30

---

Neljapäev, 19. juuni 2008Linnurümpade import

P6_TA(2008)0307

Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon linnurümpade impordi kohta

2009/C 286 E/07

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (1);

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (2);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta (EÜ) nr 2160/2003 salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta (3);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (4);

võttes arvesse nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiivi 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (5);

võttes arvesse nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivi 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (6);

võttes arvesse volinike kolleegiumi 28. mai 2008. aasta otsust, millega kiidetakse heaks määruse projekt, mille eesmärk on muuta määrust (EÜ) nr 853/2004 seoses teatud mikroobivastaste ainete lubamisega inimtoiduna kasutatavate kodulinnurümpade töötlemisel;

võttes arvesse komisjoni tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi tellimusel Euroopa Toiduohutusameti bioloogilise ohu teaduskomisjoni poolt 6. märtsil 2008. aastal avaldatud hinnangut nelja mikroobivastaseks töötlemiseks kasutatava aine võimaliku mõju kohta resistentsusele mikroobivastaste ravimite suhtes;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni poolt Euroopa Komisjonile esitatud suulist küsimust, mida arutati 28. mail 2008. aastal;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et komisjoni ettepanekuga muuta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning milles käsitletakse kodulinnuliha turustusnorme (KOM(2008)0336) soovitakse kodulinnuliha mõiste muutmise teel lubada mikroobivastaselt töödeldud linnuliha turustamist inimtoiduks kasutamise eesmärgil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni ettepanekuga muuta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning milles käsitletakse kodulinnuliha turustusnorme (KOM(2008)0336) soovitakse kodulinnuliha mõiste muutmise teel lubada mikroobivastaselt töödeldud linnuliha turustamist inimtoiduks kasutamise eesmärgil;

| B. | arvestades, et eespool nimetatud volinike kolleegiumi otsuses, lubatakse nelja mikroobivastase aine kasutamist Euroopa Liidus inimtoiduna kasutatavate kodulinnurümpade töötlemisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eespool nimetatud volinike kolleegiumi otsuses, lubatakse nelja mikroobivastase aine kasutamist Euroopa Liidus inimtoiduna kasutatavate kodulinnurümpade töötlemisel;

| C. | arvestades, et komisjoni ettepaneku aluseks on USA taotlus saada luba importida Euroopa Liitu keemiliste ja mikroobivastaste ainetega töödeldud kodulinnulihatooteid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni ettepaneku aluseks on USA taotlus saada luba importida Euroopa Liitu keemiliste ja mikroobivastaste ainetega töödeldud kodulinnulihatooteid;

| D. | arvestades, et kehtivate eeskirjade kohaselt on USAl võimalus eksportida ELi linnuliha tingimusel, et seda ei ole mikroobivastaste ainetega töödeldud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kehtivate eeskirjade kohaselt on USAl võimalus eksportida ELi linnuliha tingimusel, et seda ei ole mikroobivastaste ainetega töödeldud;

| E. | arvestades, et ettevaatusprintsiip on alates 1992. aastast sõnaselgelt aluslepingus sätestatud; arvestades, et Euroopa Ühenduste Kohus on mitmel korral selle põhimõtte sisu ja ulatust ühenduse õiguses täpsustanud, muutes selle keskkonna- ja tarbijakaitse vallas ühenduse tegevuse alustalaks (7); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ettevaatusprintsiip on alates 1992. aastast sõnaselgelt aluslepingus sätestatud; arvestades, et Euroopa Ühenduste Kohus on mitmel korral selle põhimõtte sisu ja ulatust ühenduse õiguses täpsustanud, muutes selle keskkonna- ja tarbijakaitse vallas ühenduse tegevuse alustalaks (7);

| F. | võttes arvesse, et mikroobivastase töötlemise lubamine nii imporditud toodete kui ka Euroopa Liidu toodangu suhtes tähendaks mõlemal juhul topeltstandardite kasutamist, kuna Euroopa Liidu vastav sektor on olnud sunnitud tegema suuri investeeringuid kogu toiduahelat hõlmava lähenemisviisi juurutamiseks, samas kui USAs rakendatakse üksnes odavat viimase etapi lahendust; |
| --- | --- |

F.

võttes arvesse, et mikroobivastase töötlemise lubamine nii imporditud toodete kui ka Euroopa Liidu toodangu suhtes tähendaks mõlemal juhul topeltstandardite kasutamist, kuna Euroopa Liidu vastav sektor on olnud sunnitud tegema suuri investeeringuid kogu toiduahelat hõlmava lähenemisviisi juurutamiseks, samas kui USAs rakendatakse üksnes odavat viimase etapi lahendust;

| G. | arvestades, et komisjon tunnistab teaduslike andmete puudulikkust nimetatud nelja lubatava mikroobivastase aine kasutamise mõju kohta keskkonnale ja inimeste tervisele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon tunnistab teaduslike andmete puudulikkust nimetatud nelja lubatava mikroobivastase aine kasutamise mõju kohta keskkonnale ja inimeste tervisele;

| H. | arvestades, et klooriga töötlemine võib tarbijaid eksitada, kuna see võib muuta liha välimust, lastes lihal paista värskem, kui see tegelikul on; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et klooriga töötlemine võib tarbijaid eksitada, kuna see võib muuta liha välimust, lastes lihal paista värskem, kui see tegelikul on;

| I. | arvestades ühenduse toiduohutuse ja -hügieeni normide ja standardite vastuvõtmise ja tõhustamise pikka protsessi, mis on võimaldanud vähendada nakatumiste arvu erinevate toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kaudu; |
| --- | --- |

I.

arvestades ühenduse toiduohutuse ja -hügieeni normide ja standardite vastuvõtmise ja tõhustamise pikka protsessi, mis on võimaldanud vähendada nakatumiste arvu erinevate toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kaudu;

| J. | arvestades, et Ameerika haiguste tõrje keskuse hinnangu kohaselt ei ole mikroobivastaste ainete kasutamine USAs võimaldanud nakatumiste arvu listerioosi, salmonelloosi ega muudesse bakteriaalsetesse haigustesse vähendada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Ameerika haiguste tõrje keskuse hinnangu kohaselt ei ole mikroobivastaste ainete kasutamine USAs võimaldanud nakatumiste arvu listerioosi, salmonelloosi ega muudesse bakteriaalsetesse haigustesse vähendada;

| K. | arvestades, et põllumajanduse ja kalanduse nõukogu on küsimust juba kaks korda arutanud ning liikmesriikide üldine reaktsioon komisjoni kava suhtes lubada kodulinnurümpade töötlemist mikroobivastaste ainetega oli negatiivne; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et põllumajanduse ja kalanduse nõukogu on küsimust juba kaks korda arutanud ning liikmesriikide üldine reaktsioon komisjoni kava suhtes lubada kodulinnurümpade töötlemist mikroobivastaste ainetega oli negatiivne;

| L. | arvestades, et toiduahela alalise komitee 2. juuni 2008. aasta koosolekul toimunud hääletusel, millel komisjoni ettepaneku vastu oli 316, poolt polnud mitte ühtegi ja erapooletuks jäi 29 komitee liiget, edastati selge ja tugev sõnum ELi – USA eelseisvale tippkohtumisele Brdos, Sloveenias; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et toiduahela alalise komitee 2. juuni 2008. aasta koosolekul toimunud hääletusel, millel komisjoni ettepaneku vastu oli 316, poolt polnud mitte ühtegi ja erapooletuks jäi 29 komitee liiget, edastati selge ja tugev sõnum ELi – USA eelseisvale tippkohtumisele Brdos, Sloveenias;

| M. | arvestades, et pärast ettepaneku tagasilükkamist toiduahela ja loomatoidu alalises komitees on komisjon kohustatud edastama selle nõukogule, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et pärast ettepaneku tagasilükkamist toiduahela ja loomatoidu alalises komitees on komisjon kohustatud edastama selle nõukogule,

| 1. | väljendab erimeelsust komisjoni nimetatud ettepaneku suhtes; |
| --- | --- |

1.

väljendab erimeelsust komisjoni nimetatud ettepaneku suhtes;

| 2. | kutsub nõukogu üles komisjoni nimetatud ettepanekut tagasi lükkama; |
| --- | --- |

2.

kutsub nõukogu üles komisjoni nimetatud ettepanekut tagasi lükkama;

| 3. | on kindlal seisukohal, et seda küsimust tuleks arutada põllumajanduse ja kalanduse nõukogus ja mitte teiste nõukogu koosseisudega; |
| --- | --- |

3.

on kindlal seisukohal, et seda küsimust tuleks arutada põllumajanduse ja kalanduse nõukogus ja mitte teiste nõukogu koosseisudega;

| 4. | nõuab, et kõigi 2008. aasta oktoobris toimuva järgmise Atlandi-ülese majandusnõukogu kohtumise ettevalmistamise raames tehtavate otsuste puhul komisjon temaga konsulteeriks ja teda teavitaks; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et kõigi 2008. aasta oktoobris toimuva järgmise Atlandi-ülese majandusnõukogu kohtumise ettevalmistamise raames tehtavate otsuste puhul komisjon temaga konsulteeriks ja teda teavitaks;

| 5. | rõhutab, et nelja mikroobivastase aine kasutamise lubamine inimtoiduna kasutatavate kodulinnurümpade töötlemisel kujutab endast suurt ohtu ühenduse normidele ja standarditele ning kodulinnusektori ekspertide poolt bakteriaalsetesse haigustesse nakatumise määra vähendamiseks ELis tehtud jõupingutuste ja kohandamiste nullimist; rõhutab, et see kahjustaks märkimisväärselt asjaomase valdkonna ühenduse poliitikat ning selle usaldusväärsust kõrgete toiduohutuse ja –hügieeni standardite kasutamisel rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et nelja mikroobivastase aine kasutamise lubamine inimtoiduna kasutatavate kodulinnurümpade töötlemisel kujutab endast suurt ohtu ühenduse normidele ja standarditele ning kodulinnusektori ekspertide poolt bakteriaalsetesse haigustesse nakatumise määra vähendamiseks ELis tehtud jõupingutuste ja kohandamiste nullimist; rõhutab, et see kahjustaks märkimisväärselt asjaomase valdkonna ühenduse poliitikat ning selle usaldusväärsust kõrgete toiduohutuse ja –hügieeni standardite kasutamisel rahvusvahelisel tasandil;

| 6. | rõhutab märkimisväärseid investeeringuid, mida Euroopa kodulinnusektori eestvedajad on sellesse valdkonda ühenduse õigusnormide kohaselt teinud, et vähendada nakatumist patogeenide toimel, rakendades meetmeid, mis hõlmavad kogu toiduahelat; |
| --- | --- |

6.

rõhutab märkimisväärseid investeeringuid, mida Euroopa kodulinnusektori eestvedajad on sellesse valdkonda ühenduse õigusnormide kohaselt teinud, et vähendada nakatumist patogeenide toimel, rakendades meetmeid, mis hõlmavad kogu toiduahelat;

| 7. | on seisukohal, et ELis levinud lähenemisviis, mille puhul pööratakse tähelepanu kogu toiduahelale, on patogeenide taseme vähendamiseks kodulinnulihas jätkusuutlikum kui mikroobivastaste ainetega töötlemine toiduainete tootmisahela lõpus; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et ELis levinud lähenemisviis, mille puhul pööratakse tähelepanu kogu toiduahelale, on patogeenide taseme vähendamiseks kodulinnulihas jätkusuutlikum kui mikroobivastaste ainetega töötlemine toiduainete tootmisahela lõpus;

| 8. | avaldab kartust, et sellise kodulinnuliha impordi lubamine võib tuua kaasa Euroopa normide nõrgendamise; |
| --- | --- |

8.

avaldab kartust, et sellise kodulinnuliha impordi lubamine võib tuua kaasa Euroopa normide nõrgendamise;

| 9. | rõhutab, et selline ettepanek ei vasta Euroopa kodanike nõuetele toiduohutuse ja -hügieeni vallas ega Euroopas ja mujal valitsevale vajadusele tootmismudelite järele, mis järgiks kõrgekvaliteedilisi hügieenistandardeid kogu tootmis- ja turustamisprotsessi käigus; rõhutab, et pärast viimastel aastatel ELis aset leidnud toiduohutusprobleeme kaasneb sellise ettepanekuga oht õõnestada veelgi Euroopa tarbijate habrast usaldust ELis müüdavate toiduainete suhtes; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et selline ettepanek ei vasta Euroopa kodanike nõuetele toiduohutuse ja -hügieeni vallas ega Euroopas ja mujal valitsevale vajadusele tootmismudelite järele, mis järgiks kõrgekvaliteedilisi hügieenistandardeid kogu tootmis- ja turustamisprotsessi käigus; rõhutab, et pärast viimastel aastatel ELis aset leidnud toiduohutusprobleeme kaasneb sellise ettepanekuga oht õõnestada veelgi Euroopa tarbijate habrast usaldust ELis müüdavate toiduainete suhtes;

| 10. | tunnistab vajadust asjakohase teadusliku nõustamise järele, milles võetaks arvesse tarbijakaitse ja tarbija teavitamise kohustust; on seisukohal, et pakutav lahendus ei tohiks ühelgi juhul tuua kaasa konkurentsi moonutamist; |
| --- | --- |

10.

tunnistab vajadust asjakohase teadusliku nõustamise järele, milles võetaks arvesse tarbijakaitse ja tarbija teavitamise kohustust; on seisukohal, et pakutav lahendus ei tohiks ühelgi juhul tuua kaasa konkurentsi moonutamist;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ja Euroopa Toiduohutusametile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ja Euroopa Toiduohutusametile.

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

(2)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

(3)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 1.

(4)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

(5)  EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40.

(6)  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.

(7)  23. septembri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-192/01, Komisjon v. Taani, EKL 2003, lk I-9693; 7. septembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-127/02, Landelijke Vereniging tot Behoud van de Waddenzee ja Nederlandse Vereniging tot Bescherming van Vogels v. Staatssecretaris van Landbouw, Natuurbeheer en Visserij, EKL 2004, lk I-7405.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/32

---

Neljapäev, 19. juuni 2008Kriis kalandussektoris

P6_TA(2008)0308

Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon kütuse hinna tõusust põhjustatud kriisi kohta kalandussektoris

2009/C 286 E/08

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (1);

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile kalapüügisektori majandusliku olukorra parandamise kohta (KOM(2006)0103);

võttes arvesse komisjoni korraldatud konverentsi kalandusvaldkonna uute tehnoloogiate kohta, mis toimus 10.–11. mail 2006 Brüsselis;

võttes arvesse oma 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni kalapüügisektori majandusliku olukorra parandamise kohta (2) ja 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni kalandus- ja akvakultuuritoodete sektori turu ühise korralduse kohta (3);

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et ühenduse kalandussektori praeguse kriisi on põhjustanud kütusehinna pidev tõus – viimasel viiel aastal on see kasvanud enam kui 300 % ning 2008. aasta jaanuarist enam kui 40 %; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühenduse kalandussektori praeguse kriisi on põhjustanud kütusehinna pidev tõus – viimasel viiel aastal on see kasvanud enam kui 300 % ning 2008. aasta jaanuarist enam kui 40 %;

| B. | arvestades, et kalandustoodete hinnad ei erine palju 20 aasta tagustest hindadest ning et teatavate kalaliikide osas on hinnad aasta algusest langenud kuni 25 %, mille põhjuseks ebaseaduslikust püügist saadud toodangu massiline sissevedu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kalandustoodete hinnad ei erine palju 20 aasta tagustest hindadest ning et teatavate kalaliikide osas on hinnad aasta algusest langenud kuni 25 %, mille põhjuseks ebaseaduslikust püügist saadud toodangu massiline sissevedu;

| C. | arvestades, et erinevalt muudest majandusharudest ei saa kalandussektoris kütuse hind mõjutada toodete esmamüügi hinda, kuna praeguses olukorras ei saa kalurid hindu ise kehtestada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et erinevalt muudest majandusharudest ei saa kalandussektoris kütuse hind mõjutada toodete esmamüügi hinda, kuna praeguses olukorras ei saa kalurid hindu ise kehtestada;

| D. | arvestades, et kütusehindade tõus mõjutab otseselt ja kaudselt laevameeskondade sissetulekuid tänu palkade seotusele loomuse esmamüügist saadava tuluga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kütusehindade tõus mõjutab otseselt ja kaudselt laevameeskondade sissetulekuid tänu palkade seotusele loomuse esmamüügist saadava tuluga;

| E. | arvestades, et ELi kalurite sissetulekud on sel aastal langenud, hoolimata asjaolust, et kalurite kulud on suurenenud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi kalurite sissetulekud on sel aastal langenud, hoolimata asjaolust, et kalurite kulud on suurenenud;

| F. | arvestades, et kehtivatele ümberkorralduskavadele ja majandustegevuse järjestikustele kohandamistele vaatamata on nimetatud kriisi jätkuv süvenemine muutnud paljud ettevõtted maksejõuetuks ning teised kalandusfirmad on sattunud suurde ohtu, mis on põhjustanud paljudes liikmesriikides protestimeeleavaldusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kehtivatele ümberkorralduskavadele ja majandustegevuse järjestikustele kohandamistele vaatamata on nimetatud kriisi jätkuv süvenemine muutnud paljud ettevõtted maksejõuetuks ning teised kalandusfirmad on sattunud suurde ohtu, mis on põhjustanud paljudes liikmesriikides protestimeeleavaldusi;

| G. | arvestades, et nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil tuleb teha tõsiseid investeeringuid uude tehnoloogiasse, et suurendada kalalaevade energiatõhusust ja vähendada nende sõltuvust fossiilkütustest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil tuleb teha tõsiseid investeeringuid uude tehnoloogiasse, et suurendada kalalaevade energiatõhusust ja vähendada nende sõltuvust fossiilkütustest;

| H. | arvestades, et teatavad liikmesriigid on algatanud projekte oma laevastike kütusekulu vähendamiseks ning arvestades, et selliseid uuendusi tuleb toetada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et teatavad liikmesriigid on algatanud projekte oma laevastike kütusekulu vähendamiseks ning arvestades, et selliseid uuendusi tuleb toetada;

| I. | arvestades, et kliima- ja energiapaketi kohaselt kohustus EL oluliselt vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid ning et kalandussektor võib sellele kaasa aidata; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kliima- ja energiapaketi kohaselt kohustus EL oluliselt vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid ning et kalandussektor võib sellele kaasa aidata;

| J. | arvestades, et kalandussektori praegusi probleeme saab lahendada ainult juhul, kui nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil võetakse tõsiseid meetmeid lähi-, keskpikas ja pikas perspektiivis, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kalandussektori praegusi probleeme saab lahendada ainult juhul, kui nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil võetakse tõsiseid meetmeid lähi-, keskpikas ja pikas perspektiivis,

| 1. | väljendab solidaarsust ELi kaluritega ning palub komisjonil ja nõukogul kavandada meetmed kalandussektori praeguse kriisi lahendamiseks; |
| --- | --- |

1.

väljendab solidaarsust ELi kaluritega ning palub komisjonil ja nõukogul kavandada meetmed kalandussektori praeguse kriisi lahendamiseks;

| 2. | palub liikmesriikidel kiirendada menetlust, et võimaldada abi maksmist komisjoni 24. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 875/2007 (milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandussektoris) (4) alusel; |
| --- | --- |

2.

palub liikmesriikidel kiirendada menetlust, et võimaldada abi maksmist komisjoni 24. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 875/2007 (milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandussektoris) (4) alusel;

| 3. | sellega seoses kordab oma üleskutset, et komisjon vaataks kõnealuse määruse läbi, eesmärgiga suurendada abisummat 100 000 euroni aluse (mitte ettevõtte) kohta, et seeläbi lähendada abi taset teiste majandussektorite tasemele; |
| --- | --- |

3.

sellega seoses kordab oma üleskutset, et komisjon vaataks kõnealuse määruse läbi, eesmärgiga suurendada abisummat 100 000 euroni aluse (mitte ettevõtte) kohta, et seeläbi lähendada abi taset teiste majandussektorite tasemele;

| 4. | juhib liikmesriikide tähelepanu uutele ühenduse suunistele riigiabi kontrollimiseks kalandus- ja vesiviljelussektoris (5), mis võimaldavad maksusoodustusi ja sotsiaalkulude alandamist ühenduse alustele, mis tegutsevad ühenduse vetest väljaspool, ning palub kohaldada kõnealuseid meetmeid aluste suhtes, mis seda taotlevad; |
| --- | --- |

4.

juhib liikmesriikide tähelepanu uutele ühenduse suunistele riigiabi kontrollimiseks kalandus- ja vesiviljelussektoris (5), mis võimaldavad maksusoodustusi ja sotsiaalkulude alandamist ühenduse alustele, mis tegutsevad ühenduse vetest väljaspool, ning palub kohaldada kõnealuseid meetmeid aluste suhtes, mis seda taotlevad;

| 5. | tuletab meelde, et koos naftahinna tõusuga kaebavad ELi kalurid oma toodangu hinnalangusega seoses kõige sagedamini ebaseaduslikust püügist saadud kalatoodete massilise odava impordi üle ning sellepärast nõuab:






  a) | et nõukogu käituks vastutustundlikult ning võtaks vastu ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vastase direktiivi, mis tugevdaks ja parandaks kontrolli ebaseaduslikust, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügist saadud toodete impordi üle; |
| --- | --- | --- |

5.

tuletab meelde, et koos naftahinna tõusuga kaebavad ELi kalurid oma toodangu hinnalangusega seoses kõige sagedamini ebaseaduslikust püügist saadud kalatoodete massilise odava impordi üle ning sellepärast nõuab:

a)

et nõukogu käituks vastutustundlikult ning võtaks vastu ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vastase direktiivi, mis tugevdaks ja parandaks kontrolli ebaseaduslikust, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügist saadud toodete impordi üle;

| b) | kolmandatest riikidest pärit kalandustoodete üle teostatava kontrolli tugevdamist ja parandamist, et tagada ühesuguste standardite kohaldamine nii ühenduse kui ka importtoodete suhtes; |
| --- | --- |

b)

kolmandatest riikidest pärit kalandustoodete üle teostatava kontrolli tugevdamist ja parandamist, et tagada ühesuguste standardite kohaldamine nii ühenduse kui ka importtoodete suhtes;

| c) | kalandustoodete päritolu puudutava teabe parandamist ja täiustamist ning eelkõige teabemärgise kohustusliku kasutamise tagamist ja kontrollimist kõigil juhtudel, samuti toodete märgistamispettuste nõuetekohast käsitlemist; |
| --- | --- |

c)

kalandustoodete päritolu puudutava teabe parandamist ja täiustamist ning eelkõige teabemärgise kohustusliku kasutamise tagamist ja kontrollimist kõigil juhtudel, samuti toodete märgistamispettuste nõuetekohast käsitlemist;

| 6. | kordab üleskutset, et komisjon esitaks võimalikult peatselt ettepaneku kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse läbivaatamiseks, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ettepanekuid, eesmärgiga võimaldada kaluritele suuremaid õigusi hindade kujundamisel, tagades sellega valdkonna tulud ja turu stabiilsuse, parandades kalandustoodete turustamist ja suurendades loodavat lisandväärtust; |
| --- | --- |

6.

kordab üleskutset, et komisjon esitaks võimalikult peatselt ettepaneku kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse läbivaatamiseks, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ettepanekuid, eesmärgiga võimaldada kaluritele suuremaid õigusi hindade kujundamisel, tagades sellega valdkonna tulud ja turu stabiilsuse, parandades kalandustoodete turustamist ja suurendades loodavat lisandväärtust;

| 7. | palub kalalaevastike kohandamiskavade jõustamist kõigis liikmesriikides ning laevastike vabatahtlikuks ümberkorraldamiseks vajalike rahaliste vahendite eraldamist; sel eesmärgil:






  a) | palub komisjonil määrata esmatähtsad kriteeriumid laevastiku nende osade jaoks, mida kõnealune kriis on kõige rohkem mõjutanud; |
| --- | --- | --- |

7.

palub kalalaevastike kohandamiskavade jõustamist kõigis liikmesriikides ning laevastike vabatahtlikuks ümberkorraldamiseks vajalike rahaliste vahendite eraldamist; sel eesmärgil:

a)

palub komisjonil määrata esmatähtsad kriteeriumid laevastiku nende osade jaoks, mida kõnealune kriis on kõige rohkem mõjutanud;

| b) | vahendite sihtotstarbelisemaks kasutamiseks peab vajalikuks Euroopa Kalandusfondi riiklike tegevuskavade läbivaatamist; |
| --- | --- |

b)

vahendite sihtotstarbelisemaks kasutamiseks peab vajalikuks Euroopa Kalandusfondi riiklike tegevuskavade läbivaatamist;

| c) | nõuab, et kalapüügivahendite ühekordseks väljavahetamiseks antav abi peab tooma kaasa ülemineku vähem kütusemahukatele püügimeetoditele; |
| --- | --- |

c)

nõuab, et kalapüügivahendite ühekordseks väljavahetamiseks antav abi peab tooma kaasa ülemineku vähem kütusemahukatele püügimeetoditele;

| d) | toetab kütusekasutust tõhustavate seadmete ostmist; |
| --- | --- |

d)

toetab kütusekasutust tõhustavate seadmete ostmist;

| 8. | palub komisjonil esitada ettepanek seitsmeaastase kompensatsioonikava kohta süsinikdioksiidi heitmete vähendamiseks kalandussektoris, võttes aluseks CO2 praeguse hinna 25 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil esitada ettepanek seitsmeaastase kompensatsioonikava kohta süsinikdioksiidi heitmete vähendamiseks kalandussektoris, võttes aluseks CO2 praeguse hinna 25 eurot tonni kohta;

| 9. | palub komisjonil toetada spetsiaalse kalanduse teadus- ja arendusfondi loomist praeguse uurimis- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi raames, et aidata rahastada projekte, mille eesmärk on alternatiivsete energiaallikate uurimine ning energiatõhususe suurendamine kalandussektoris; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil toetada spetsiaalse kalanduse teadus- ja arendusfondi loomist praeguse uurimis- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi raames, et aidata rahastada projekte, mille eesmärk on alternatiivsete energiaallikate uurimine ning energiatõhususe suurendamine kalandussektoris;

| 10. | arvab, et üleminek uutele ja mitmekesisematele püügivahenditele võib aidata vähendada kalandussektori energiasõltuvust; |
| --- | --- |

10.

arvab, et üleminek uutele ja mitmekesisematele püügivahenditele võib aidata vähendada kalandussektori energiasõltuvust;

| 11. | kutsub komisjoni ja liikmesriike kalandussektori ja teiste huvitatud osapooltega ulatuslikult konsulteerima, et saada neilt ideid, kuidas kõige paremini sellist eesmärki saavutada, tunnistades, et olukord ja seetõttu ka lahendused ei pruugi kõikides kalamajandustes või piirkondades olla ühesugused; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni ja liikmesriike kalandussektori ja teiste huvitatud osapooltega ulatuslikult konsulteerima, et saada neilt ideid, kuidas kõige paremini sellist eesmärki saavutada, tunnistades, et olukord ja seetõttu ka lahendused ei pruugi kõikides kalamajandustes või piirkondades olla ühesugused;

| 12. | nõuab komisjonilt tungivalt konkreetsete ettepanekute koostamist olukorra leevendamiseks kõige rohkem kalandusest sõltuvates piirkondades; |
| --- | --- |

12.

nõuab komisjonilt tungivalt konkreetsete ettepanekute koostamist olukorra leevendamiseks kõige rohkem kalandusest sõltuvates piirkondades;

| 13. | nõuab Euroopa tasandil kolmepoolse dialoogi algatamist kõigi osapoolte (riiklikud haldusasutused, ametiühingud ja kalurid) vahel, et lahendada sektori struktuurseid probleeme, mis ei tulene üksnes nafta hinnast põhjustatud kriisist, lugedes seejuures esmatähtsaks kalurite töötingimusi; |
| --- | --- |

13.

nõuab Euroopa tasandil kolmepoolse dialoogi algatamist kõigi osapoolte (riiklikud haldusasutused, ametiühingud ja kalurid) vahel, et lahendada sektori struktuurseid probleeme, mis ei tulene üksnes nafta hinnast põhjustatud kriisist, lugedes seejuures esmatähtsaks kalurite töötingimusi;

| 14. | nõuab, et järgmisel, juunis toimuval kalandusministrite nõukogu kohtumisel arutataks seda teemat esmatähtsa küsimusena ning võetaks vastu kriisi lahendamiseks vajalikud meetmed; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et järgmisel, juunis toimuval kalandusministrite nõukogu kohtumisel arutataks seda teemat esmatähtsa küsimusena ning võetaks vastu kriisi lahendamiseks vajalikud meetmed;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa kalandussektori organisatsioonide esindajatele. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa kalandussektori organisatsioonide esindajatele.

---

(1)  ELT L 223, 15.8.2006, lk 1.

(2)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 417.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0606.

(4)  ELT L 193, 25.7.2007, lk 6.

(5)  ELT C 84, 3.4.2008, lk 10.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/35

---

Neljapäev, 19. juuni 2008ELi ja Venemaa tippkohtumine

P6_TA(2008)0309

Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta 26.–27. juunil 2008 Hantõ-Mansiiskis

2009/C 286 E/09

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahel sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut (1), mis jõustus 1997. aastal ja mille kehtivusaeg lõppes 2007. aastal;

võttes arvesse 26. mai 2008. aasta üldasjade nõukogu otsuseid, millega kiideti heaks läbirääkimisjuhised lepingu sõlmimiseks, mis loob uue ulatusliku raamistiku ELi suheteks Venemaaga;

võttes arvesse 31. mail 2003. aastal toimunud Peterburi tippkohtumise järel tehtud ühisavalduses püstitatud ELi ja Venemaa eesmärki luua ühine majandusruum, ühine vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, välisjulgeolekualase koostöö ruum ning teadustegevuse ja hariduse ruum, mis hõlmab ka kultuuriküsimusi;

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ELi ja Venemaa suhete kohta, eriti 14. novembri 2007. aasta resolutsiooni ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (2), mis toimus 26. oktoobril 2007. aastal Portugalis Mafras;

võttes arvesse ELi ja Venemaa inimõiguste alaseid konsultatsioone ning eelkõige nende seitsmendat vooru, mis toimus 17. aprillil 2008. aastal ja kus käsitleti ajakirjandus-, sõna- ja kogunemisvabadust, eeskätt hiljuti toimunud parlamendi- ja presidendivalimiste taustal, samuti kodanikuühiskonna toimimist, vähemustesse kuuluvate isikute õigusi, rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemist ning lapse õigusi;

võttes arvesse komisjoni koostatud 2007. aasta arenguaruannet ELi ja Venemaa ühisruumide rakendamise kohta, mis avaldati 2008. aasta märtsis;

võttes arvesse ELi ja Venemaa alalise partnerlusnõukogu (vabadus, turvalisus ja õigus) 24.–25. aprillil 2008. aastal Peterburis toimunud kaheksanda kohtumise tulemusi;

võttes arvesse ELi ja Venemaa alalise partnerlus- ja koostöönõukogu Euroopa Parlamendi delegatsiooni juhi avaldust pärast ELi ja Venemaa töörühma visiiti Moskvasse 17.–18. märtsil 2008. aastal;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ELi ja Venemaa suhted on viimasel kümnendil pidevalt arenenud, tuues kaasa sügava ja ulatusliku majandusintegratsiooni ning vastastikuse sõltuvuse, mis lähemas tulevikus kindlasti veelgi suureneb; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi ja Venemaa suhted on viimasel kümnendil pidevalt arenenud, tuues kaasa sügava ja ulatusliku majandusintegratsiooni ning vastastikuse sõltuvuse, mis lähemas tulevikus kindlasti veelgi suureneb;

| B. | arvestades, et ELil ja Venemaal, kes on ÜRO Julgeolekunõukogu liige, on ühine vastutus stabiilsuse ja turvalisuse tagamise eest maailmas, ning arvestades, et tõhustatud koostöö ja heanaaberlikud suhted ELi ja Venemaa vahel on eriti olulised stabiilsuse, turvalisuse ja heaolu seisukohast Euroopas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELil ja Venemaal, kes on ÜRO Julgeolekunõukogu liige, on ühine vastutus stabiilsuse ja turvalisuse tagamise eest maailmas, ning arvestades, et tõhustatud koostöö ja heanaaberlikud suhted ELi ja Venemaa vahel on eriti olulised stabiilsuse, turvalisuse ja heaolu seisukohast Euroopas;

| C. | arvestades, et strateegilise partnerluse lepingu sõlmimine ELi ja Venemaa Föderatsiooni vahel on kahe partneri vahelise koostöö edasise arendamise ja tõhustamise seisukohast endiselt ülima tähtsusega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et strateegilise partnerluse lepingu sõlmimine ELi ja Venemaa Föderatsiooni vahel on kahe partneri vahelise koostöö edasise arendamise ja tõhustamise seisukohast endiselt ülima tähtsusega;

| D. | arvestades, et läbirääkimisi strateegilise partnerluse uue lepingu üle tuleks alustada võimalikult kiiresti, tuginedes juba saavutatud edule teel nelja ühisruumi loomise suunas: ühine majandusruum, vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, välisjulgeoleku ruum ning teadus-, haridus- ja kultuuriruum; arvestades, et nimetatud nelja ühisruumi kiire elluviimine peaks olema strateegilise partnerluse uue lepingu üle peetavate läbirääkimiste keskmes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et läbirääkimisi strateegilise partnerluse uue lepingu üle tuleks alustada võimalikult kiiresti, tuginedes juba saavutatud edule teel nelja ühisruumi loomise suunas: ühine majandusruum, vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, välisjulgeoleku ruum ning teadus-, haridus- ja kultuuriruum; arvestades, et nimetatud nelja ühisruumi kiire elluviimine peaks olema strateegilise partnerluse uue lepingu üle peetavate läbirääkimiste keskmes;

| E. | arvestades, et pärast märkimisväärset edu Venemaa embargoga Poola liha ja muude põllumajandustoodete impordi vastu, ning kinnitustega, mis saadi seoses Družba torujuhtme sulgemisega, mida Leedu pidas poliitilise kättemaksu meetmeks, jõudsid liikmesriigid viimaks kokkuleppele uute läbirääkimisvolituste lõpliku sõnastamise osas, mis puudutavad eelmise aasta lõpul kehtivuse kaotanud partnerlus- ja koostöölepingut asendavat uut lepingut; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast märkimisväärset edu Venemaa embargoga Poola liha ja muude põllumajandustoodete impordi vastu, ning kinnitustega, mis saadi seoses Družba torujuhtme sulgemisega, mida Leedu pidas poliitilise kättemaksu meetmeks, jõudsid liikmesriigid viimaks kokkuleppele uute läbirääkimisvolituste lõpliku sõnastamise osas, mis puudutavad eelmise aasta lõpul kehtivuse kaotanud partnerlus- ja koostöölepingut asendavat uut lepingut;

| F. | arvestades, et 7. mail 2008. aastal nimetati Dmitri Medvedev Venemaa Föderatsiooni presidendina ametlikult ametisse; arvestades, et uus president nimetas peaministri ametisse endise presidendi Vladimir Putini, kelle kinnitas duuma ülekaaluka häälteenamusega sellele ametikohale; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 7. mail 2008. aastal nimetati Dmitri Medvedev Venemaa Föderatsiooni presidendina ametlikult ametisse; arvestades, et uus president nimetas peaministri ametisse endise presidendi Vladimir Putini, kelle kinnitas duuma ülekaaluka häälteenamusega sellele ametikohale;

| G. | arvestades, et möödunud aastal toimunud Riigiduuma valimiste ja käesoleval aastal toimunud presidendivalimiste tagajärjel aset leidnud muutused Venemaa juhtkonnas võivad anda uue hoo ELi ja Venemaa suhetele, Venemaa ja mõnede lähinaabrite vaheliste suhete paranemisele ning demokraatia ja õigusriigi arengule Venemaal; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et möödunud aastal toimunud Riigiduuma valimiste ja käesoleval aastal toimunud presidendivalimiste tagajärjel aset leidnud muutused Venemaa juhtkonnas võivad anda uue hoo ELi ja Venemaa suhetele, Venemaa ja mõnede lähinaabrite vaheliste suhete paranemisele ning demokraatia ja õigusriigi arengule Venemaal;

| H. | arvestades, et Venemaa uus president Dmitri Medvedev kinnitas oma inauguratsioonikõnes kohustust luua küps ja tõhus õigussüsteem, milles ta näeb põhieeldust Venemaa majandus- ja sotsiaalarenguks, Venemaa mõjuvõimu suurendamiseks rahvusvahelisel areenil, Venemaa avatumaks muutmiseks maailmale ning võrdsetel alustel dialoogi hõlbustamiseks muude rahvastega; arvestades, et esimese sammuna otsustas president Medvedev luua korruptsioonivastase nõukogu, mida ta ise hakkab juhtima; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Venemaa uus president Dmitri Medvedev kinnitas oma inauguratsioonikõnes kohustust luua küps ja tõhus õigussüsteem, milles ta näeb põhieeldust Venemaa majandus- ja sotsiaalarenguks, Venemaa mõjuvõimu suurendamiseks rahvusvahelisel areenil, Venemaa avatumaks muutmiseks maailmale ning võrdsetel alustel dialoogi hõlbustamiseks muude rahvastega; arvestades, et esimese sammuna otsustas president Medvedev luua korruptsioonivastase nõukogu, mida ta ise hakkab juhtima;

| I. | arvestades, et Venemaa Föderatsiooni ühinemine Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) aitaks olulisel määral kaasa Venemaa ja ELi vaheliste majandussuhete edasisele paranemisele, mille kindel eeltingimus on, et täidetakse ja rakendatakse täielikult WTO kohustusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Venemaa Föderatsiooni ühinemine Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) aitaks olulisel määral kaasa Venemaa ja ELi vaheliste majandussuhete edasisele paranemisele, mille kindel eeltingimus on, et täidetakse ja rakendatakse täielikult WTO kohustusi;

| J. | arvestades, et energiavarustuse kindlus on Euroopale üks suuremaid väljakutseid ja Venemaaga tehtava koostöö üks tähtsamaid valdkondi; arvestades, et tuleb teha ühiseid jõupingutusi nii juba olemasolevate kui ka täiendavalt välja arendatavate energia edastussüsteemide täielikuks ja tõhusaks kasutamiseks; arvestades, et ELi suur sõltuvus fossiilkütustest õõnestab Euroopa tasakaalustatud, järjekindla ja väärtustel põhineva lähenemisviisi arendamist Venemaa suhtes; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et energiavarustuse kindlus on Euroopale üks suuremaid väljakutseid ja Venemaaga tehtava koostöö üks tähtsamaid valdkondi; arvestades, et tuleb teha ühiseid jõupingutusi nii juba olemasolevate kui ka täiendavalt välja arendatavate energia edastussüsteemide täielikuks ja tõhusaks kasutamiseks; arvestades, et ELi suur sõltuvus fossiilkütustest õõnestab Euroopa tasakaalustatud, järjekindla ja väärtustel põhineva lähenemisviisi arendamist Venemaa suhtes;

| K. | arvestades, et Venemaa on hiljuti kaasanud mõned ELi suurematest energiaettevõtjatest strateegiliste partneritena mitmesse suurde energiaprojekti või lubanud ELi äriühingutel osta teatud piiratud strateegilist osalust Venemaa äriühingutes; arvestades, et õiguskindluse ja omandiõiguste tagamine on oluline välisinvesteeringute praeguse taseme säilitamiseks Venemaal; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Venemaa on hiljuti kaasanud mõned ELi suurematest energiaettevõtjatest strateegiliste partneritena mitmesse suurde energiaprojekti või lubanud ELi äriühingutel osta teatud piiratud strateegilist osalust Venemaa äriühingutes; arvestades, et õiguskindluse ja omandiõiguste tagamine on oluline välisinvesteeringute praeguse taseme säilitamiseks Venemaal;

| L. | arvestades, et vaidlused energia tarnimise ja edastamise tingimuste üle tuleks lahendada kokkulepitud, mittediskrimineerival ja läbipaistval viisil ning neid ei tohi kunagi kasutada poliitilise surve vahendina ELi liikmesriikide ning ühises naabruses asuvate riikide suhtes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vaidlused energia tarnimise ja edastamise tingimuste üle tuleks lahendada kokkulepitud, mittediskrimineerival ja läbipaistval viisil ning neid ei tohi kunagi kasutada poliitilise surve vahendina ELi liikmesriikide ning ühises naabruses asuvate riikide suhtes;

| M. | arvestades, et ELi ja Venemaa Föderatsiooni vaheline tulevane leping peaks seetõttu sisaldama energiaharta lepingu põhimõtteid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi ja Venemaa Föderatsiooni vaheline tulevane leping peaks seetõttu sisaldama energiaharta lepingu põhimõtteid;

| N. | arvestades, et EL ja Venemaa Föderatsioon võiksid ja peaksid täitma koos aktiivset rolli rahu ja stabiilsuse loomisel nii Euroopas, eriti ühises naabruses, kui ka mujal maailmas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL ja Venemaa Föderatsioon võiksid ja peaksid täitma koos aktiivset rolli rahu ja stabiilsuse loomisel nii Euroopas, eriti ühises naabruses, kui ka mujal maailmas;

| O. | arvestades, et EL ja Venemaa Föderatsioon peaksid eelkõige tegema koostööd, et lahendada lõplikult Kosovo rahvusvahelise staatuse küsimus ning saavutada jätkuvalt ohtlike konfliktide rahumeelne lahendus Abhaasias, Lõuna-Osseetias, Mägi-Karabahhis ning Transnistrias; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL ja Venemaa Föderatsioon peaksid eelkõige tegema koostööd, et lahendada lõplikult Kosovo rahvusvahelise staatuse küsimus ning saavutada jätkuvalt ohtlike konfliktide rahumeelne lahendus Abhaasias, Lõuna-Osseetias, Mägi-Karabahhis ning Transnistrias;

| P. | arvestades, et pärast Venemaa ametivõimude otsust luua õiguslikud sidemed Abhaasia ja Lõuna-Osseetia kui Gruusiast lahku löönud vabariikidega on olukord selles piirkonnas veelgi halvenenud, mis seab kahtluse alla Venemaa relvajõudude rolli erapooletute rahuvalvajatena ning rikub Gruusia territoriaalset terviklikkust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et pärast Venemaa ametivõimude otsust luua õiguslikud sidemed Abhaasia ja Lõuna-Osseetia kui Gruusiast lahku löönud vabariikidega on olukord selles piirkonnas veelgi halvenenud, mis seab kahtluse alla Venemaa relvajõudude rolli erapooletute rahuvalvajatena ning rikub Gruusia territoriaalset terviklikkust;

| Q. | arvestades, et Venemaa on peatanud Euroopa tavarelvastuse piiramise lepingu täitmise, teatades, et ta kavatseb lõpetada sõjaväeobjektide inspekteerimise ja kontrollimise NATO riikide poolt ning ei kavatse vähendada tavarelvastust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Venemaa on peatanud Euroopa tavarelvastuse piiramise lepingu täitmise, teatades, et ta kavatseb lõpetada sõjaväeobjektide inspekteerimise ja kontrollimise NATO riikide poolt ning ei kavatse vähendada tavarelvastust;

| R. | arvestades, et pärast ELi ministrite kolmikuga 29. aprillil 2008. aastal Luxembourgis toimunud kohtumist kinnitas Venemaa välisminister Sergei Lavrov Venemaa osalemist ELi sõjalises operatsioonis Tšaadis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR Tšaad/KAV, mis käivitati 28. jaanuaril 2008. aastal) (3); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et pärast ELi ministrite kolmikuga 29. aprillil 2008. aastal Luxembourgis toimunud kohtumist kinnitas Venemaa välisminister Sergei Lavrov Venemaa osalemist ELi sõjalises operatsioonis Tšaadis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR Tšaad/KAV, mis käivitati 28. jaanuaril 2008. aastal) (3);

| S. | arvestades, et arengud Venemaa Föderatsioonis tekitavad endiselt sügavat muret seoses inimõiguste austamise ja kaitsega ning üldiselt kokkulepitud demokraatlike põhimõtete, eeskirjade ja korra järgmisega; arvestades, et Venemaa Föderatsioon on Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) täisliige ning on seega võtnud endale kohustuse järgida demokraatia põhimõtteid ja austada peamisi inimõigusi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et arengud Venemaa Föderatsioonis tekitavad endiselt sügavat muret seoses inimõiguste austamise ja kaitsega ning üldiselt kokkulepitud demokraatlike põhimõtete, eeskirjade ja korra järgmisega; arvestades, et Venemaa Föderatsioon on Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) täisliige ning on seega võtnud endale kohustuse järgida demokraatia põhimõtteid ja austada peamisi inimõigusi;

| T. | arvestades, et suhetes Venemaa Föderatsiooniga on oluline, et EL oleks oma seisukohtades üksmeelne, näitaks üles solidaarsust ja ühtsust ning rajaks need suhted vastastikustele huvidele ja ühistele väärtustele, |
| --- | --- |

T.

arvestades, et suhetes Venemaa Föderatsiooniga on oluline, et EL oleks oma seisukohtades üksmeelne, näitaks üles solidaarsust ja ühtsust ning rajaks need suhted vastastikustele huvidele ja ühistele väärtustele,

| 1. | rõhutab, et eelolev ELi ja Venemaa tippkohtumine on esimene, millest võtab osa Venemaa äsja valitud president Dmitri Medvedev, ning väljendab lootust, et nimetatud kohtumine tähistab ELi ja Venemaa vaheliste suhete paranemist; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et eelolev ELi ja Venemaa tippkohtumine on esimene, millest võtab osa Venemaa äsja valitud president Dmitri Medvedev, ning väljendab lootust, et nimetatud kohtumine tähistab ELi ja Venemaa vaheliste suhete paranemist;

| 2. | kinnitab veel kord oma veendumust, et Venemaa jääb strateegilise koostöö arendamisel tähtsaks partneriks ja et EL jagab Venemaaga peale majanduslike ja kaubanduslike ühishuvide ka ühist eesmärki teha tihedat koostööd nii rahvusvahelisel areenil kui ka ühises naabruses; |
| --- | --- |

2.

kinnitab veel kord oma veendumust, et Venemaa jääb strateegilise koostöö arendamisel tähtsaks partneriks ja et EL jagab Venemaaga peale majanduslike ja kaubanduslike ühishuvide ka ühist eesmärki teha tihedat koostööd nii rahvusvahelisel areenil kui ka ühises naabruses;

| 3. | rõhutab, kui oluline on ELi liikmesriikide üksmeel suhetes Venemaaga ning kutsub liikmesriike üles Venemaa Föderatsiooniga peetavates läbirääkimistes eelistama ühisest seisukohast tulenevat kasu pikemas perspektiivis neile võimalikele lühiajalistele eelistele, mida saavutatakse üksikküsimusi käsitlevate kahepoolsete lepetega; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, kui oluline on ELi liikmesriikide üksmeel suhetes Venemaaga ning kutsub liikmesriike üles Venemaa Föderatsiooniga peetavates läbirääkimistes eelistama ühisest seisukohast tulenevat kasu pikemas perspektiivis neile võimalikele lühiajalistele eelistele, mida saavutatakse üksikküsimusi käsitlevate kahepoolsete lepetega;

| 4. | avaldab toetust kavale arendada Venemaaga tulevikus töisemaid suhteid, keskendudes jätkuvalt nelja ühisruumiga hõlmatavatele valdkondadele ja vajadusele sõlmida uus partnerlus- ja koostööleping ning keskendudes praktilisele koostööle, ühisprojektidele ja siiani võetud kohustuste ja sõlmitud kokkulepete täitmisele; |
| --- | --- |

4.

avaldab toetust kavale arendada Venemaaga tulevikus töisemaid suhteid, keskendudes jätkuvalt nelja ühisruumiga hõlmatavatele valdkondadele ja vajadusele sõlmida uus partnerlus- ja koostööleping ning keskendudes praktilisele koostööle, ühisprojektidele ja siiani võetud kohustuste ja sõlmitud kokkulepete täitmisele;

| 5. | väljendab rahulolu, et lõpuks suudeti üle saada takistustest saavutamaks kokkulepet uue partnerluslepingu läbirääkimiste mandaadi kohta; |
| --- | --- |

5.

väljendab rahulolu, et lõpuks suudeti üle saada takistustest saavutamaks kokkulepet uue partnerluslepingu läbirääkimiste mandaadi kohta;

| 6. | nõuab tungivalt, et nõukogu, komisjon ja liikmesriigid kasutaksid koos Vene Föderatsiooni valitsusega Hantõ-Mansiiskis toimuvat 21. ELi ja Venemaa vahelist tippkohtumist tõelise uue lähtekohana ELi ja Venemaa suhete täiendaval tihendamisel, alustades läbirääkimisi uue partnerlus- ja koostöölepingu üle ning pannes nii aluse edasistele konkreetsetele tulemustele lähemas tulevikus; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et nõukogu, komisjon ja liikmesriigid kasutaksid koos Vene Föderatsiooni valitsusega Hantõ-Mansiiskis toimuvat 21. ELi ja Venemaa vahelist tippkohtumist tõelise uue lähtekohana ELi ja Venemaa suhete täiendaval tihendamisel, alustades läbirääkimisi uue partnerlus- ja koostöölepingu üle ning pannes nii aluse edasistele konkreetsetele tulemustele lähemas tulevikus;

| 7. | väljendab rahulolu seoses president Medvedevi inauguratsioonikõnes kodanikuõigustele omistatud tähtsusega, milles ta kordas oma avalikku toetust õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste olulisuse eest seismisele; loodab, et sõnadele järgnevad teod ning Venemaa võtab käsile vajalikud reformid, mis rajaksid tee väljaarenenud demokraatlikule süsteemile; |
| --- | --- |

7.

väljendab rahulolu seoses president Medvedevi inauguratsioonikõnes kodanikuõigustele omistatud tähtsusega, milles ta kordas oma avalikku toetust õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste olulisuse eest seismisele; loodab, et sõnadele järgnevad teod ning Venemaa võtab käsile vajalikud reformid, mis rajaksid tee väljaarenenud demokraatlikule süsteemile;

| 8. | väljendab sügavat muret Venemaa ja rahvusvahelistelt inimõiguslaste organisatsioonidelt jätkuvalt saabuvate teadete pärast inimeste piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise kohta Tšetšeenia vanglates, politseijaoskondades ja salajastes kinnipidamiskeskustes; väljendab lisaks sügavat muret seoses järjest sagenevate rünnakutega etnilistesse, rassilistesse või usulistesse vähemustesse kuuluvate isikute vastu Venemaal; |
| --- | --- |

8.

väljendab sügavat muret Venemaa ja rahvusvahelistelt inimõiguslaste organisatsioonidelt jätkuvalt saabuvate teadete pärast inimeste piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise kohta Tšetšeenia vanglates, politseijaoskondades ja salajastes kinnipidamiskeskustes; väljendab lisaks sügavat muret seoses järjest sagenevate rünnakutega etnilistesse, rassilistesse või usulistesse vähemustesse kuuluvate isikute vastu Venemaal;

| 9. | kordab nõudmist tihendada ELi ja Venemaa inimõigustealaseid konsultatsioone, et muuta need lisaks Venemaa välisministeeriumile ka teiste ministeeriumide osalusel tõhusamaks ja tulemustele suunatuks, kaasates igal tasandil täielikult Euroopa Parlamenti; on selles osas seisukohal, et ametlikele konsultatsioonidele eelnevad komisjoni korraldatud infotunnid kodanikuühiskonna osalistele on oluline vahend, mida tuleks asjakohaselt tugevdada ja millega Venemaa ametivõimud peaksid arvestama eesmärgiga muuta need täiemahuliseks õigusseminariks, millel osaleksid akadeemikud, kodanikuühiskonna esindajad ja mõlema poole ametnikud; |
| --- | --- |

9.

kordab nõudmist tihendada ELi ja Venemaa inimõigustealaseid konsultatsioone, et muuta need lisaks Venemaa välisministeeriumile ka teiste ministeeriumide osalusel tõhusamaks ja tulemustele suunatuks, kaasates igal tasandil täielikult Euroopa Parlamenti; on selles osas seisukohal, et ametlikele konsultatsioonidele eelnevad komisjoni korraldatud infotunnid kodanikuühiskonna osalistele on oluline vahend, mida tuleks asjakohaselt tugevdada ja millega Venemaa ametivõimud peaksid arvestama eesmärgiga muuta need täiemahuliseks õigusseminariks, millel osaleksid akadeemikud, kodanikuühiskonna esindajad ja mõlema poole ametnikud;

| 10. | rõhutab, et tugev ja sõltumatu kodanikuühiskond on tõelise ja küpse demokraatia põhjapanev ning asendamatu osa; on sellega seoses sügavalt mures inimõiguste kaitsjate halveneva olukorra pärast ja raskuste pärast, millega puutuvad kokku inimõiguste edendamise ning keskkonnakaitse ja ökoloogiliste probleemide alal tegutsevad valitsusvälised organisatsioonid registreerimisel ja tegevuse läbiviimisel; on sügavalt mures hiljuti muudetud äärmuslust käsitlevate õigusaktide pärast, mis võivad mõjutada teabe vaba liikumist ning ajendada Venemaa ametivõime piirama veelgi sõltumatute ajakirjanike ja poliitiliste vastaste õigust vabale eneseväljendusele; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et tugev ja sõltumatu kodanikuühiskond on tõelise ja küpse demokraatia põhjapanev ning asendamatu osa; on sellega seoses sügavalt mures inimõiguste kaitsjate halveneva olukorra pärast ja raskuste pärast, millega puutuvad kokku inimõiguste edendamise ning keskkonnakaitse ja ökoloogiliste probleemide alal tegutsevad valitsusvälised organisatsioonid registreerimisel ja tegevuse läbiviimisel; on sügavalt mures hiljuti muudetud äärmuslust käsitlevate õigusaktide pärast, mis võivad mõjutada teabe vaba liikumist ning ajendada Venemaa ametivõime piirama veelgi sõltumatute ajakirjanike ja poliitiliste vastaste õigust vabale eneseväljendusele;

| 11. | kutsub Venemaa Föderatsiooni ilmutama pühendumist ühistele väärtustele, ratifitseerides Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni lisaprotokolli nr 14, mis võimaldaks jätkata oluliste reformide läbiviimist Euroopa Inimõiguste Kohtus, mida takistavad kümned tuhanded lahendamata jäänud juhtumid; kutsub Venemaa ametivõime üles täitma Euroopa Inimõiguste Kohtu kõiki otsuseid; |
| --- | --- |

11.

kutsub Venemaa Föderatsiooni ilmutama pühendumist ühistele väärtustele, ratifitseerides Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni lisaprotokolli nr 14, mis võimaldaks jätkata oluliste reformide läbiviimist Euroopa Inimõiguste Kohtus, mida takistavad kümned tuhanded lahendamata jäänud juhtumid; kutsub Venemaa ametivõime üles täitma Euroopa Inimõiguste Kohtu kõiki otsuseid;

| 12. | tunneb heameelt, et ELi ja Venemaa tippkohtumine toimub Handi-Mansi autonoomse ringkonna halduskeskuses; palub eesistujariigil kasutada soome-ugri rahvaste V maailmakongressile eelneval tippkohtumisel tekkivat võimalust arutada soome-ugri vähemusrahvuste probleeme Venemaal seoses poliitilise esindatusega ning nende kultuurilise ja keelelise identiteedi kaitse ja arenguga; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt, et ELi ja Venemaa tippkohtumine toimub Handi-Mansi autonoomse ringkonna halduskeskuses; palub eesistujariigil kasutada soome-ugri rahvaste V maailmakongressile eelneval tippkohtumisel tekkivat võimalust arutada soome-ugri vähemusrahvuste probleeme Venemaal seoses poliitilise esindatusega ning nende kultuurilise ja keelelise identiteedi kaitse ja arenguga;

| 13. | kordab, kuivõrd tähtis on ühise majandusruumi loomine ning ühise majandusruumi tegevuskavas kokku lepitud eesmärkide edasiarendamine, eriti seoses ELi ja Venemaa vahelise avatud ja integreeritud turu loomisega; |
| --- | --- |

13.

kordab, kuivõrd tähtis on ühise majandusruumi loomine ning ühise majandusruumi tegevuskavas kokku lepitud eesmärkide edasiarendamine, eriti seoses ELi ja Venemaa vahelise avatud ja integreeritud turu loomisega;

| 14. | väljendab rahulolu pärast ELi ja Venemaa Mafra tippkohtumist saavutatud edu üle seoses Venemaa ühinemisega WTOga, mis loob võrdsed tingimused mõlema poole äriringkondadele ning aitab suuresti kaasa Venemaa püüdlustele rajada moodne, mitmekesine ja tipptehnoloogiline majandus; kutsub Venemaad üles võtma vajalikke meetmeid, et kõrvaldada ühinemisprotsessi teelt järelejäänud takistused, eriti ekspordimaksude ja eksporditollimaksude valdkonnas, ning täita täielikult ja viia ellu WTO liikmesusest tulenevaid kohustusi, misjärel peaks EL alustama arutelu Venemaa Föderatsiooniga vabakaubanduslepingu sõlmimise teemal; |
| --- | --- |

14.

väljendab rahulolu pärast ELi ja Venemaa Mafra tippkohtumist saavutatud edu üle seoses Venemaa ühinemisega WTOga, mis loob võrdsed tingimused mõlema poole äriringkondadele ning aitab suuresti kaasa Venemaa püüdlustele rajada moodne, mitmekesine ja tipptehnoloogiline majandus; kutsub Venemaad üles võtma vajalikke meetmeid, et kõrvaldada ühinemisprotsessi teelt järelejäänud takistused, eriti ekspordimaksude ja eksporditollimaksude valdkonnas, ning täita täielikult ja viia ellu WTO liikmesusest tulenevaid kohustusi, misjärel peaks EL alustama arutelu Venemaa Föderatsiooniga vabakaubanduslepingu sõlmimise teemal;

| 15. | nõuab lisaks, et Venemaa Föderatsioonist ELi eksporditava toorpuidu tollimaksude kohta saavutataks peagi kokkulepe; avaldab kahetsust tõsiasja pärast, et Venemaa ei täitnud oma kohustust kaotada järk-järgult Siberist ülelendude tasu ning kutsub Venemaad kirjutama alla Samara tippkohtumisel nimetatud küsimuses saavutatud kokkuleppele; |
| --- | --- |

15.

nõuab lisaks, et Venemaa Föderatsioonist ELi eksporditava toorpuidu tollimaksude kohta saavutataks peagi kokkulepe; avaldab kahetsust tõsiasja pärast, et Venemaa ei täitnud oma kohustust kaotada järk-järgult Siberist ülelendude tasu ning kutsub Venemaad kirjutama alla Samara tippkohtumisel nimetatud küsimuses saavutatud kokkuleppele;

| 16. | rõhutab, kui oluline on parandada Venemaal Euroopa investeeringutele kehtivaid tingimusi, mida on võimalik saavutada üksnes mittediskrimineerivate ja läbipaistvate ettevõtlustingimuste edendamise ja hõlbustamise, bürokraatia vähendamise ning mõlemasuunalise investeerimise abil; tunneb muret, et ei ole võimalik ette näha, kuidas ametivõimud eeskirju kohaldavad; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, kui oluline on parandada Venemaal Euroopa investeeringutele kehtivaid tingimusi, mida on võimalik saavutada üksnes mittediskrimineerivate ja läbipaistvate ettevõtlustingimuste edendamise ja hõlbustamise, bürokraatia vähendamise ning mõlemasuunalise investeerimise abil; tunneb muret, et ei ole võimalik ette näha, kuidas ametivõimud eeskirju kohaldavad;

| 17. | tunneb heameelt seoses ELi ja Venemaa tugevdatud dialoogiga energiaküsimuste ja keskkonnakaitse alal; rõhutab energiaimpordi tähtsust Euroopa riikide majandusele, mis annab potentsiaalsed võimalused edaspidiseks kaubandus- ja majanduskoostööks ELi ja Venemaa vahel; rõhutab, et selline koostöö peaks tuginema vastastikuse sõltuvuse ja läbipaistvuse põhimõtetele, samuti võrdsele juurdepääsule turgudele, infrastruktuurile ja investeeringutele; tunneb heameelt Venemaa ühinemise üle Kyoto protokolliga ning rõhutab, et vaja on Venemaa täielikku toetust kliimamuutusega seotud Kyoto protokolli järgsetele siduvatele eesmärkidele; kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et energiaharta lepingu põhimõtted, sellele lisatud transiidiprotokoll ning G8 järeldused lisatakse ELi ja Venemaa vahelisse uude partnerlus- ja koostöölepingusse, mis peaks hõlmama ka edasist koostööd energiatõhususe, süsinikuühendite heitkoguste vähendamise ja taastuvenergia, sealhulgas bioenergia kasutuse vallas; rõhutab, et nimetatud põhimõtteid tuleks kohaldada peamistele energiainfrastruktuuri projektidele; nõuab, et EL räägiks Venemaaga neil tundlikel energiateemadel ühel häälel; kutsub ELi ja Venemaa vahelises energeetikaalases dialoogis osalevaid partnereid üles kaaluma, kas energiatarnete eest oleks edaspidi võimalik tasuda eurodes, et mitte olla nii sõltuv kolmandate riikide valuutadest; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt seoses ELi ja Venemaa tugevdatud dialoogiga energiaküsimuste ja keskkonnakaitse alal; rõhutab energiaimpordi tähtsust Euroopa riikide majandusele, mis annab potentsiaalsed võimalused edaspidiseks kaubandus- ja majanduskoostööks ELi ja Venemaa vahel; rõhutab, et selline koostöö peaks tuginema vastastikuse sõltuvuse ja läbipaistvuse põhimõtetele, samuti võrdsele juurdepääsule turgudele, infrastruktuurile ja investeeringutele; tunneb heameelt Venemaa ühinemise üle Kyoto protokolliga ning rõhutab, et vaja on Venemaa täielikku toetust kliimamuutusega seotud Kyoto protokolli järgsetele siduvatele eesmärkidele; kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et energiaharta lepingu põhimõtted, sellele lisatud transiidiprotokoll ning G8 järeldused lisatakse ELi ja Venemaa vahelisse uude partnerlus- ja koostöölepingusse, mis peaks hõlmama ka edasist koostööd energiatõhususe, süsinikuühendite heitkoguste vähendamise ja taastuvenergia, sealhulgas bioenergia kasutuse vallas; rõhutab, et nimetatud põhimõtteid tuleks kohaldada peamistele energiainfrastruktuuri projektidele; nõuab, et EL räägiks Venemaaga neil tundlikel energiateemadel ühel häälel; kutsub ELi ja Venemaa vahelises energeetikaalases dialoogis osalevaid partnereid üles kaaluma, kas energiatarnete eest oleks edaspidi võimalik tasuda eurodes, et mitte olla nii sõltuv kolmandate riikide valuutadest;

| 18. | väljendab muret Venemaa Föderatsiooni tuumasektori ohutuse pärast, riigi kavade pärast eksportida tuumatehnoloogiat ja -materjali teistesse riikidesse ning selle tagajärjel tekkivate tuumaohutuse ja tuumarelva levikuga seotud ohtude pärast; |
| --- | --- |

18.

väljendab muret Venemaa Föderatsiooni tuumasektori ohutuse pärast, riigi kavade pärast eksportida tuumatehnoloogiat ja -materjali teistesse riikidesse ning selle tagajärjel tekkivate tuumaohutuse ja tuumarelva levikuga seotud ohtude pärast;

| 19. | kutsub Venemaa Föderatsiooni üles toetama oma taastuvenergiatööstuse arendamist keskkonda säästval ja jätkusuutlikul viisil; kutsub Venemaa Föderatsiooni üles kindlustama tipptasemel keskkonnanõudeid kõigile selle territooriumil käimasolevatele või kavandatud nafta- ja gaasiprojektidele; |
| --- | --- |

19.

kutsub Venemaa Föderatsiooni üles toetama oma taastuvenergiatööstuse arendamist keskkonda säästval ja jätkusuutlikul viisil; kutsub Venemaa Föderatsiooni üles kindlustama tipptasemel keskkonnanõudeid kõigile selle territooriumil käimasolevatele või kavandatud nafta- ja gaasiprojektidele;

| 20. | tunneb heameelt edusammude üle, mida EL ja Venemaa on teinud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ühise ala rakendamisel, mis on senini keskendunud eelkõige viisarežiimi lihtsustamisele ja tagasivõtulepingute rakendamisele, mis on pikas perspektiivis olnud oluline samm viisavaba reisimise suunas; nõuab edasist koostööd ebaseadusliku sisserände küsimuses, isikut tõendavate dokumentide paremat kontrollimist ning paremat teabevahetust terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse osas; rõhutab, et nõukogu ja komisjon peavad tagama, et Venemaa täidab kõiki läbirääkimiste tulemusel kahe poole vahel sõlmitavas viisade kaotamist käsitlevas kokkuleppes seatud tingimusi, et hoida ära igasugune oht julgeolekule Euroopas; |
| --- | --- |

20.

tunneb heameelt edusammude üle, mida EL ja Venemaa on teinud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ühise ala rakendamisel, mis on senini keskendunud eelkõige viisarežiimi lihtsustamisele ja tagasivõtulepingute rakendamisele, mis on pikas perspektiivis olnud oluline samm viisavaba reisimise suunas; nõuab edasist koostööd ebaseadusliku sisserände küsimuses, isikut tõendavate dokumentide paremat kontrollimist ning paremat teabevahetust terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse osas; rõhutab, et nõukogu ja komisjon peavad tagama, et Venemaa täidab kõiki läbirääkimiste tulemusel kahe poole vahel sõlmitavas viisade kaotamist käsitlevas kokkuleppes seatud tingimusi, et hoida ära igasugune oht julgeolekule Euroopas;

| 21. | osutab tõsiasjale, et Venemaa muutis eelmisel aastal viisaeeskirju ja lõpetas üheaastaste mitmekordsete äriviisade väljastamise, mida paljud Euroopa töötajad eelnevalt kasutasid, mis võib tähendada EList pärit juhtide ja töötajate väljarännet, kui Venemaa ei muuda uusi eeskirju ega vähenda koormavat bürokraatiat viisade ja töölubade saamisel; |
| --- | --- |

21.

osutab tõsiasjale, et Venemaa muutis eelmisel aastal viisaeeskirju ja lõpetas üheaastaste mitmekordsete äriviisade väljastamise, mida paljud Euroopa töötajad eelnevalt kasutasid, mis võib tähendada EList pärit juhtide ja töötajate väljarännet, kui Venemaa ei muuda uusi eeskirju ega vähenda koormavat bürokraatiat viisade ja töölubade saamisel;

| 22. | väljendab rahulolu ELi ja Venemaa koostöö tugevdamisega kolmepoolse kosmosedialoogi raames, mis algatati 2006. aasta märtsis komisjoni, Euroopa Kosmoseagentuuri ja Roscosmose (Venemaa Föderatsiooni Kosmoseagentuur) vahel ning mis hõlmab kosmoserakendusi (satelliitnavigatsioon, maapinna kaugseire ja satelliitside), juurdepääsu kosmosele (kanderaketid ning tulevased kosmosetranspordisüsteemid), kosmoseteadust ja kosmosetehnoloogia väljatöötamist; märgib, et ühises majandusruumis on koostöö kosmoses esmatähtsusega sektor; |
| --- | --- |

22.

väljendab rahulolu ELi ja Venemaa koostöö tugevdamisega kolmepoolse kosmosedialoogi raames, mis algatati 2006. aasta märtsis komisjoni, Euroopa Kosmoseagentuuri ja Roscosmose (Venemaa Föderatsiooni Kosmoseagentuur) vahel ning mis hõlmab kosmoserakendusi (satelliitnavigatsioon, maapinna kaugseire ja satelliitside), juurdepääsu kosmosele (kanderaketid ning tulevased kosmosetranspordisüsteemid), kosmoseteadust ja kosmosetehnoloogia väljatöötamist; märgib, et ühises majandusruumis on koostöö kosmoses esmatähtsusega sektor;

| 23. | nõuab Venemaa Föderatsiooni osalemist Euroopa teadustöö infrastruktuuride ülesehitamisel, mida toetatakse Euroopa Ühenduse raamprogrammidest; usub, et selline stiimul võimaldaks Venemaa suure inim- ja rahalise ressursi efektiivset kasutamist ja edasist arendamist teaduse, arendustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas ning oleks kasulik nii Euroopale kui ka Venemaale; |
| --- | --- |

23.

nõuab Venemaa Föderatsiooni osalemist Euroopa teadustöö infrastruktuuride ülesehitamisel, mida toetatakse Euroopa Ühenduse raamprogrammidest; usub, et selline stiimul võimaldaks Venemaa suure inim- ja rahalise ressursi efektiivset kasutamist ja edasist arendamist teaduse, arendustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas ning oleks kasulik nii Euroopale kui ka Venemaale;

| 24. | pöördub Venemaa ja Ameerika Ühendriikide valitsuste poole palvega tõhustada arutelusid kaitse- ja julgeolekuküsimustes, mis hõlmavad otseselt või kaudselt ELi liikmesriike; nõuab tungivalt, et mõlema riigi valitsused kaasaksid ELi ja selle liikmesriike täielikult nendesse aruteludesse ja hoiduksid mis tahes sammudest või otsustest, mida võiks pidada ohuks rahule ja stabiilsusele Euroopas; |
| --- | --- |

24.

pöördub Venemaa ja Ameerika Ühendriikide valitsuste poole palvega tõhustada arutelusid kaitse- ja julgeolekuküsimustes, mis hõlmavad otseselt või kaudselt ELi liikmesriike; nõuab tungivalt, et mõlema riigi valitsused kaasaksid ELi ja selle liikmesriike täielikult nendesse aruteludesse ja hoiduksid mis tahes sammudest või otsustest, mida võiks pidada ohuks rahule ja stabiilsusele Euroopas;

| 25. | kutsub Venemaa valitsust koos ELi ja Kosovo kontaktrühma teiste liikmetega üles aitama positiivselt kaasa Kosovo tuleviku jaoks jätkusuutliku poliitilise lahenduse leidmisele ning stabiilsuse jätkuvale edendamisele Lääne-Balkanil; |
| --- | --- |

25.

kutsub Venemaa valitsust koos ELi ja Kosovo kontaktrühma teiste liikmetega üles aitama positiivselt kaasa Kosovo tuleviku jaoks jätkusuutliku poliitilise lahenduse leidmisele ning stabiilsuse jätkuvale edendamisele Lääne-Balkanil;

| 26. | kutsub Venemaad üles mitte seisma vastu ELi õigusriigimissioonile Kosovos (EULEX Kosovo (4)), samuti toetama täielikult OSCEd ja kinnitama selle volitusi, et võimaldada Kosovo põhiseaduses sätestatud tagatiste ning Kosovo ametivõimude kohustuste täielikku elluviimist institutsioonilise detsentraliseerimise, vähemuskogukondade kaitse ning kultuuri- ja arhitektuuripärandi osas; |
| --- | --- |

26.

kutsub Venemaad üles mitte seisma vastu ELi õigusriigimissioonile Kosovos (EULEX Kosovo (4)), samuti toetama täielikult OSCEd ja kinnitama selle volitusi, et võimaldada Kosovo põhiseaduses sätestatud tagatiste ning Kosovo ametivõimude kohustuste täielikku elluviimist institutsioonilise detsentraliseerimise, vähemuskogukondade kaitse ning kultuuri- ja arhitektuuripärandi osas;

| 27. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles tegema Venemaa valitsusega ühisalgatusi, mille eesmärk on tugevdada julgeolekut ja stabiilsust ühises naabruses, kasutades selleks eelkõige tõhustatud dialoogi demokraatia kehtestamise üle Valgevenes ning ühiseid jõupingutusi, et lahendada konfliktid Abhaasias, Lõuna-Osseetias, Mägi-Karabahhis ja Transnistrias; |
| --- | --- |

27.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles tegema Venemaa valitsusega ühisalgatusi, mille eesmärk on tugevdada julgeolekut ja stabiilsust ühises naabruses, kasutades selleks eelkõige tõhustatud dialoogi demokraatia kehtestamise üle Valgevenes ning ühiseid jõupingutusi, et lahendada konfliktid Abhaasias, Lõuna-Osseetias, Mägi-Karabahhis ja Transnistrias;

| 28. | tunneb tõsist muret Venemaa otsuse pärast luua tihedad sidemed Gruusia piirkondade Abhaasia ja Lõuna-Osseetiaga ja avaldab veel kord täielikku toetust Gruusia territoriaalsele terviklikkusele; kutsub Venemaad üles hoiduma igasugusest edasisest tegevusest, mis võiks pingeid süvendada, ja võtma meetmeid suhete parandamiseks Gruusiaga; loodab, et president Medvedevi ja president Saakašvili hiljutine kohtumine Peterburis toob kaasa Venemaa ja Gruusia suhete paranemise; |
| --- | --- |

28.

tunneb tõsist muret Venemaa otsuse pärast luua tihedad sidemed Gruusia piirkondade Abhaasia ja Lõuna-Osseetiaga ja avaldab veel kord täielikku toetust Gruusia territoriaalsele terviklikkusele; kutsub Venemaad üles hoiduma igasugusest edasisest tegevusest, mis võiks pingeid süvendada, ja võtma meetmeid suhete parandamiseks Gruusiaga; loodab, et president Medvedevi ja president Saakašvili hiljutine kohtumine Peterburis toob kaasa Venemaa ja Gruusia suhete paranemise;

| 29. | palub eesistujariigil tõstatada ELi ja Venemaa tippkohtumisel küsimustena Gruusia mehitamata lennuki allatulistamine Vene õhusõiduki poolt ja Vene vägede hiljutine oluline suurendamine Abhaasias ning pakkuda ELi suuremat kaasatust konflikti lahendamisel; |
| --- | --- |

29.

palub eesistujariigil tõstatada ELi ja Venemaa tippkohtumisel küsimustena Gruusia mehitamata lennuki allatulistamine Vene õhusõiduki poolt ja Vene vägede hiljutine oluline suurendamine Abhaasias ning pakkuda ELi suuremat kaasatust konflikti lahendamisel;

| 30. | kutsub ELi ja Venemaad kui ÜRO Julgeolekunõukogu ja neliku liiget üles jätkama jõupingutusi edusammude saavutamiseks Lähis-Idas; rõhutab samuti vajadust edendada koostööd Venemaaga, et vältida massihävitusrelvade levikut, ning kutsub mõlemaid pooli üles võtma vastutust eelkõige Põhja-Korea ja Iraani tuumaküsimuses; |
| --- | --- |

30.

kutsub ELi ja Venemaad kui ÜRO Julgeolekunõukogu ja neliku liiget üles jätkama jõupingutusi edusammude saavutamiseks Lähis-Idas; rõhutab samuti vajadust edendada koostööd Venemaaga, et vältida massihävitusrelvade levikut, ning kutsub mõlemaid pooli üles võtma vastutust eelkõige Põhja-Korea ja Iraani tuumaküsimuses;

| 31. | kutsub Venemaad üles vaatama uuesti läbi otsust katkestada ühepoolselt Euroopa tavarelvastuse piiramise lepingu täitmine, kasutama oma õigustatud huvide kaitsmiseks läbirääkimisi ning vältima nimetatud lepingu nõrgestamist; kutsub NATO liikmesriike üles ratifitseerima tavarelvastuse piiramise lepingu 1999. aastal muudetud versiooni; |
| --- | --- |

31.

kutsub Venemaad üles vaatama uuesti läbi otsust katkestada ühepoolselt Euroopa tavarelvastuse piiramise lepingu täitmine, kasutama oma õigustatud huvide kaitsmiseks läbirääkimisi ning vältima nimetatud lepingu nõrgestamist; kutsub NATO liikmesriike üles ratifitseerima tavarelvastuse piiramise lepingu 1999. aastal muudetud versiooni;

| 32. | tunneb heameelt Venemaa otsuse üle abistada ELi rahuvalveoperatsiooni läbiviimisel Tšaadis ja Kesk-Aafrika Vabariigis ning toetab Venemaa välisministri Sergei Lavrovi ja ELi kõrge esindaja Javier Solana avaldust, et Venemaa ja ELi koostöö kriisiohjamisel ei piirdu Venemaa osalemisega eespool nimetatud operatsioonis EUFOR Tšaad/KAV ning et mõlemad pooled on valmis allkirjastama sellel teemal õiglasele partnerlusele ja koostööle tuginedes raamkokkulepet; |
| --- | --- |

32.

tunneb heameelt Venemaa otsuse üle abistada ELi rahuvalveoperatsiooni läbiviimisel Tšaadis ja Kesk-Aafrika Vabariigis ning toetab Venemaa välisministri Sergei Lavrovi ja ELi kõrge esindaja Javier Solana avaldust, et Venemaa ja ELi koostöö kriisiohjamisel ei piirdu Venemaa osalemisega eespool nimetatud operatsioonis EUFOR Tšaad/KAV ning et mõlemad pooled on valmis allkirjastama sellel teemal õiglasele partnerlusele ja koostööle tuginedes raamkokkulepet;

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile. |
| --- | --- |

33.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile.

---

(1)  EÜT L 327, 28.11.1997, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0528.

(3)  Nõukogu 15. oktoobri 2007. aasta ühismeede 2007/677/ÜVJP, Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (ELT L 279, 23.10.2007, lk 21) ja nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/101/ÜVJP (ELT L 34, 8.2.2008, lk 39).

(4)  Nõukogu 4. veebruari 2008. aasta ühismeede 2008/124/ÜVJP (ELT L 42, 16.2.2008, lk 92).

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/41

---

Neljapäev, 19. juuni 2008Lamba- ja kitsekasvatussektori tulevik Euroopas

P6_TA(2008)0310

Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon lamba- ja kitsekasvatussektori tuleviku kohta Euroopas (2007/2192(INI))

2009/C 286 E/10

Euroopa Parlament,

võttes arvesse uuringut „Lamba- ja kitselihasektori tulevik Euroopas”, mille ta tellis;

võttes arvesse oma 13. detsembri 2007. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 21/2004 seoses lammaste ja kitsede elektroonilise identifitseerimise kasutuselevõtu kuupäevaga (1),

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0196/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu lamba- ja kitsekasvatussektor hõlmab olulisi traditsioonilisi põllumajandusettevõtteid, kes tarnivad erilise kvaliteedi ja omadustega tooteid ning kõrvalsaadusi, võimaldades tuhandete tootjate toimetuleku, mistõttu väärib rõhutamist nende sotsiaal-majanduslik panus ELi maapiirkondades; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu lamba- ja kitsekasvatussektor hõlmab olulisi traditsioonilisi põllumajandusettevõtteid, kes tarnivad erilise kvaliteedi ja omadustega tooteid ning kõrvalsaadusi, võimaldades tuhandete tootjate toimetuleku, mistõttu väärib rõhutamist nende sotsiaal-majanduslik panus ELi maapiirkondades;

| B. | arvestades, et lamba- ja kitsekasvatusel, sealhulgas traditsiooniliste tõugude kasvatusel, on oluline keskkonnaroll, mis on seotud väheviljakate alade loodusliku hoolduse ning tundlike maastike ja ökosüsteemide säilitamisega; arvestades, et karjamaa tüüpi looduslikud maastikud on säilinud sajandeid tänu lamba- ja kitsekasvatusele; arvestades ühtlasi, et tänu erilisele karjamaal toitumise mudelile aitab lamba- ja kitsekasvatus säilitada taimestiku bioloogilist mitmekesisust, kaitsta metsikut loomastikku ja puhastada looduslikke alasid kuivast taimematerjalist, mis on tulekahjuennetuse põhitegur Vahemere maades; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et lamba- ja kitsekasvatusel, sealhulgas traditsiooniliste tõugude kasvatusel, on oluline keskkonnaroll, mis on seotud väheviljakate alade loodusliku hoolduse ning tundlike maastike ja ökosüsteemide säilitamisega; arvestades, et karjamaa tüüpi looduslikud maastikud on säilinud sajandeid tänu lamba- ja kitsekasvatusele; arvestades ühtlasi, et tänu erilisele karjamaal toitumise mudelile aitab lamba- ja kitsekasvatus säilitada taimestiku bioloogilist mitmekesisust, kaitsta metsikut loomastikku ja puhastada looduslikke alasid kuivast taimematerjalist, mis on tulekahjuennetuse põhitegur Vahemere maades;

| C. | arvestades, et ELi lamba- ja kitsekasvatussektoris, mis on koondunud vähemsoodsatesse piirkondadesse, esineb tootmise kriitiline langus ja tootjate lahkumine, samuti ei ole üldse suudetud meelitada sektorisse noori lamba- ja kitsekasvatajaid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi lamba- ja kitsekasvatussektoris, mis on koondunud vähemsoodsatesse piirkondadesse, esineb tootmise kriitiline langus ja tootjate lahkumine, samuti ei ole üldse suudetud meelitada sektorisse noori lamba- ja kitsekasvatajaid;

| D. | arvestades, et praegu Euroopas leviv lammaste katarraalne palavik on suur probleem taudi kestuse ja leviku tõttu, serotüübi leviku tõttu seni veel haigusest puutumata aladele ning loomade liikumisele ja kaubandusele seatud piirangute raskete sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede tõttu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et praegu Euroopas leviv lammaste katarraalne palavik on suur probleem taudi kestuse ja leviku tõttu, serotüübi leviku tõttu seni veel haigusest puutumata aladele ning loomade liikumisele ja kaubandusele seatud piirangute raskete sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede tõttu;

| E. | arvestades, et ELi lamba- ja kitsekasvatussektorit iseloomustavad tootjate madalad sissetulekud, omamaise toodangu ja tarbimise vähenemine, eriti noorema põlvkonna seas, ning kokkupuude suureneva rahvusvahelise konkurentsiga siseturul; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi lamba- ja kitsekasvatussektorit iseloomustavad tootjate madalad sissetulekud, omamaise toodangu ja tarbimise vähenemine, eriti noorema põlvkonna seas, ning kokkupuude suureneva rahvusvahelise konkurentsiga siseturul;

| F. | arvestades, et loomasööda ja üldiselt tootmisvahendite hinna tõus on eriline oht lamba- ja kitsekasvatusele, suurendades kulusid ja avaldades täiendavat survet sektorile, mis on juba jõudnud konkurentsivõimelisuse viimase piirini; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et loomasööda ja üldiselt tootmisvahendite hinna tõus on eriline oht lamba- ja kitsekasvatusele, suurendades kulusid ja avaldades täiendavat survet sektorile, mis on juba jõudnud konkurentsivõimelisuse viimase piirini;

| G. | arvestades, et praegune majanduslik olukord ja eeldatavad arengusuunad maailmas põllumajandustoodete ja toidukaupade nõudluses ja hindades sunnivad ELi vältima võimaluse piires sõltuvust imporditud karjakasvatustoodetest ja loomasöödast ning kindlustama parema tasakaalu nende toodete ja eelkõige traditsiooniliste, kaitstud lamba- ja kitsekasvatustoodete suhtes, millega ELi turg oli hästi varustatud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et praegune majanduslik olukord ja eeldatavad arengusuunad maailmas põllumajandustoodete ja toidukaupade nõudluses ja hindades sunnivad ELi vältima võimaluse piires sõltuvust imporditud karjakasvatustoodetest ja loomasöödast ning kindlustama parema tasakaalu nende toodete ja eelkõige traditsiooniliste, kaitstud lamba- ja kitsekasvatustoodete suhtes, millega ELi turg oli hästi varustatud;

| H. | arvestades, et lamba- ja kitseliha tootmise ulatus on ELi põhja- ja lõunaosas väga erinev; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et lamba- ja kitseliha tootmise ulatus on ELi põhja- ja lõunaosas väga erinev;

| I. | arvestades, et lambakasvatust, mis on alati olnud paljude üldtuntud haigustega nakatumise ohus, kahjustavad nüüd ka sellised uued haigused nagu lammaste katarraalne palavik; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et lambakasvatust, mis on alati olnud paljude üldtuntud haigustega nakatumise ohus, kahjustavad nüüd ka sellised uued haigused nagu lammaste katarraalne palavik;

| J. | arvestades, et ELi tallekasvatusel puudub piisav juurdepääs ühenduse põllumajanduse edendamise rahastamisvahenditele ning see vajab järjepidevat müügiedendamiskampaaniat tarbijaeelistuste arendamiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi tallekasvatusel puudub piisav juurdepääs ühenduse põllumajanduse edendamise rahastamisvahenditele ning see vajab järjepidevat müügiedendamiskampaaniat tarbijaeelistuste arendamiseks;

| K. | arvestades, et eelseisev ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamine annab võimaluse käsitleda lamba- ja kitsekasvatussektorile mõeldud asjaomaseid poliitikavahendeid ja ühise põllumajanduspoliitika toetusi, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et eelseisev ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamine annab võimaluse käsitleda lamba- ja kitsekasvatussektorile mõeldud asjaomaseid poliitikavahendeid ja ühise põllumajanduspoliitika toetusi,

| 1. | märgib, et põllumajandusministrite nõukogu ja komisjon peavad kiiremas korras võtma meetmeid, et tagada kasumlik ja jätkusuutlik tulevik lamba- ja kitseliha ning -piima tootmisele ELis, julgustada veelkord selliste toodete tarbimist ning hoida kinni ja meelitada sektorisse uusi noori lamba- ja kitsekasvatajaid, ning pooldab traditsiooniliste keskkonnasõbralike põllumajandusettevõtete säilitamist, võttes arvesse nende rolli ühenduse turu varustajana ning ühendusepõhise ELi lamba- ja kitsekasvatustoodete tarnebaasi loojana; |
| --- | --- |

1.

märgib, et põllumajandusministrite nõukogu ja komisjon peavad kiiremas korras võtma meetmeid, et tagada kasumlik ja jätkusuutlik tulevik lamba- ja kitseliha ning -piima tootmisele ELis, julgustada veelkord selliste toodete tarbimist ning hoida kinni ja meelitada sektorisse uusi noori lamba- ja kitsekasvatajaid, ning pooldab traditsiooniliste keskkonnasõbralike põllumajandusettevõtete säilitamist, võttes arvesse nende rolli ühenduse turu varustajana ning ühendusepõhise ELi lamba- ja kitsekasvatustoodete tarnebaasi loojana;

| 2. | võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse vaadata läbi poliitikavahendid, mille puhul on tõestatud, et need on avaldanud negatiivset mõju; tervitab täiendavat viidet kõnealusele konkreetsele küsimusele komisjoni hiljutises teatises „Ühise põllumajanduspoliitika reformi „tervisekontrolli” ettevalmistamine” (KOM(2007)0722); |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse vaadata läbi poliitikavahendid, mille puhul on tõestatud, et need on avaldanud negatiivset mõju; tervitab täiendavat viidet kõnealusele konkreetsele küsimusele komisjoni hiljutises teatises „Ühise põllumajanduspoliitika reformi „tervisekontrolli” ettevalmistamine” (KOM(2007)0722);

| 3. | kutsub põllumajandusministrite nõukogu ja komisjoni üles määrama kiiremas korras ELi lamba- ja kitseliha ning -piima tootjatele täiendavat rahalist toetust kiiresti reageeriva, isemajandava, turust juhinduva ja tarbijale orienteeritud lamba- ja kitsekasvatuse arendamiseks ELis; palub põllumajandusministrite nõukogul ja komisjonil uurida ühise põllumajanduspoliitika nn tervisekontrolli raames kõnealuste sektorite tulevikku, rakendades mitmesuguseid meetmeid ning andes igale liikmesriigile võimaluse valida ühe järgmistest võimalikest viisidest, pidades siiski silmas vajadust vältida konkurentsi moonutamist siseturul:






  — | uue keskkonnasõbraliku lambakasvatuse hoolduskava kasutuselevõtmine, mille raames iga ute kasvatamist kas: a) rahastatakse otse ühenduse vahenditest või b) kaasrahastatakse ELi ja liikmesriikide valitsuste poolt, et peatada tootmise langus, kusjuures selline rahastamine seotaks lambakasvatusega seonduvate positiivsete keskkonnaomaduste ning edusammude saavutamisega tootmise tehnilise poole ja kvaliteediga seotud valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

3.

kutsub põllumajandusministrite nõukogu ja komisjoni üles määrama kiiremas korras ELi lamba- ja kitseliha ning -piima tootjatele täiendavat rahalist toetust kiiresti reageeriva, isemajandava, turust juhinduva ja tarbijale orienteeritud lamba- ja kitsekasvatuse arendamiseks ELis; palub põllumajandusministrite nõukogul ja komisjonil uurida ühise põllumajanduspoliitika nn tervisekontrolli raames kõnealuste sektorite tulevikku, rakendades mitmesuguseid meetmeid ning andes igale liikmesriigile võimaluse valida ühe järgmistest võimalikest viisidest, pidades siiski silmas vajadust vältida konkurentsi moonutamist siseturul:

—

uue keskkonnasõbraliku lambakasvatuse hoolduskava kasutuselevõtmine, mille raames iga ute kasvatamist kas: a) rahastatakse otse ühenduse vahenditest või b) kaasrahastatakse ELi ja liikmesriikide valitsuste poolt, et peatada tootmise langus, kusjuures selline rahastamine seotaks lambakasvatusega seonduvate positiivsete keskkonnaomaduste ning edusammude saavutamisega tootmise tehnilise poole ja kvaliteediga seotud valdkonnas;

| — | ühise põllumajanduspoliitika esimese samba all kasutamata rahaliste vahendite kättesaadavuse ja kasutusvõimaluste analüüsimine, selleks et suunata kõnealused toetused ümber lamba- ja kitsekasvatussektorisse; |
| --- | --- |

—

ühise põllumajanduspoliitika esimese samba all kasutamata rahaliste vahendite kättesaadavuse ja kasutusvõimaluste analüüsimine, selleks et suunata kõnealused toetused ümber lamba- ja kitsekasvatussektorisse;

| — | toetuste andmine vastavalt nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (2) artikli 69 muutmisele ühise põllumajanduspoliitika nn tervisekontrolli raames, nii et liikmesriigid saavad eraldada kuni 12 % oma riiklikest maksetest raskustes olevate sektorite toetamisele ja põllumajanduse säilitamisele vähem soodsates piirkondades; |
| --- | --- |

—

toetuste andmine vastavalt nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (2) artikli 69 muutmisele ühise põllumajanduspoliitika nn tervisekontrolli raames, nii et liikmesriigid saavad eraldada kuni 12 % oma riiklikest maksetest raskustes olevate sektorite toetamisele ja põllumajanduse säilitamisele vähem soodsates piirkondades;

| — | ühise põllumajanduspoliitika nn tervisekontrollist tulenevate uute väljakutsete hulgas teise samba raames lamba- ja kitselihatootjate toetamise meetmete kaasamine, võimalusega kasutada toetuste ümbersuunamist; |
| --- | --- |

—

ühise põllumajanduspoliitika nn tervisekontrollist tulenevate uute väljakutsete hulgas teise samba raames lamba- ja kitselihatootjate toetamise meetmete kaasamine, võimalusega kasutada toetuste ümbersuunamist;

| 4. | kutsub komisjoni üles andma lisatoetusi mägipiirkondade ja muude eriomaste raskustega silmitsi seisvate piirkondade haruldaste traditsiooniliste ja kohalike lamba- ja kitsetõugude kasvatajatele, et säilitada bioloogiline mitmekesisus põllumajanduses ja säilitada lambakasvatus tundlikel aladel; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles andma lisatoetusi mägipiirkondade ja muude eriomaste raskustega silmitsi seisvate piirkondade haruldaste traditsiooniliste ja kohalike lamba- ja kitsetõugude kasvatajatele, et säilitada bioloogiline mitmekesisus põllumajanduses ja säilitada lambakasvatus tundlikel aladel;

| 5. | kutsub komisjoni üles võimaldama ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise osana toimuva lihtsustamisprotsessi raames karjakasvatajatele kohapealse vastavuskontrolli jaoks 14-päevast etteteatamisaega; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles võimaldama ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise osana toimuva lihtsustamisprotsessi raames karjakasvatajatele kohapealse vastavuskontrolli jaoks 14-päevast etteteatamisaega;

| 6. | märgib, et lambaliha tootjatele protsendina tarbijahinnast jääv kasum ei ole piisav, ja juhib tähelepanu oma deklaratsioonile Euroopa Liidus tegutsevate suurte selvehallide jõupositsiooni kuritarvitamise uurimise ja selle vastu võitlemise kohta (3); väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon asutas põllumajandus- ja toiduainetööstuse konkurentsivõimega tegeleva kõrgetasemelise töörühma, mis uurib turujõu olukorda turustamises, ja loodab, et Euroopa Parlamendi esindajad kaastakse täiel määral selle töösse; |
| --- | --- |

6.

märgib, et lambaliha tootjatele protsendina tarbijahinnast jääv kasum ei ole piisav, ja juhib tähelepanu oma deklaratsioonile Euroopa Liidus tegutsevate suurte selvehallide jõupositsiooni kuritarvitamise uurimise ja selle vastu võitlemise kohta (3); väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon asutas põllumajandus- ja toiduainetööstuse konkurentsivõimega tegeleva kõrgetasemelise töörühma, mis uurib turujõu olukorda turustamises, ja loodab, et Euroopa Parlamendi esindajad kaastakse täiel määral selle töösse;

| 7. | palub komisjonil uurida lamba- ja kitseliha tarneahelat tagamaks, et põllumajandustootjad saavad turult õiglast tulu; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil uurida lamba- ja kitseliha tarneahelat tagamaks, et põllumajandustootjad saavad turult õiglast tulu;

| 8. | palub komisjonil toetada kunstliku hinnatõusu piiramiseks tootjate ja tootjaorganisatsioonide otsemüüki; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil toetada kunstliku hinnatõusu piiramiseks tootjate ja tootjaorganisatsioonide otsemüüki;

| 9. | märgib, et lamba- ja kitsepiima tootmist tuleb edendada samamoodi nagu lamba- ja kitseliha tootmist, et tagada eelkõige piimatöötlemise ja juustutootmise ahela terviklikkuse säilimine, mille omanäolisus ja kvaliteet on laialdaselt tunnustatud; |
| --- | --- |

9.

märgib, et lamba- ja kitsepiima tootmist tuleb edendada samamoodi nagu lamba- ja kitseliha tootmist, et tagada eelkõige piimatöötlemise ja juustutootmise ahela terviklikkuse säilimine, mille omanäolisus ja kvaliteet on laialdaselt tunnustatud;

| 10. | palub põllumajandusministrite nõukogul ja komisjonil analüüsida võimalust võtta kasutusele ühenduse rahastamine, et kohaldada kogu ELis 31. detsembriks 2009 kavandatud lammaste elektroonilist identifitseerimissüsteemi, kuna isegi kui nimetatud süsteem parandab jälgitavust, karja haldamist ja pettusevastast võitlust, toob see kriisis olevale sektorile kaasa uusi halduskohustusi ja suurenenud kulutusi; |
| --- | --- |

10.

palub põllumajandusministrite nõukogul ja komisjonil analüüsida võimalust võtta kasutusele ühenduse rahastamine, et kohaldada kogu ELis 31. detsembriks 2009 kavandatud lammaste elektroonilist identifitseerimissüsteemi, kuna isegi kui nimetatud süsteem parandab jälgitavust, karja haldamist ja pettusevastast võitlust, toob see kriisis olevale sektorile kaasa uusi halduskohustusi ja suurenenud kulutusi;

| 11. | palub komisjonil parandada oma võimet reageerida rasketele loomahaigustele, nagu praegune lammaste katarraalne palavik, ELi uue loomatervisestrateegia, teadustöö rahastamise, kahjude hüvitamise, ettemaksete jne abil; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil parandada oma võimet reageerida rasketele loomahaigustele, nagu praegune lammaste katarraalne palavik, ELi uue loomatervisestrateegia, teadustöö rahastamise, kahjude hüvitamise, ettemaksete jne abil;

| 12. | kutsub ELi läbirääkimisrühma Maailma Kaubandusorganisatsiooni juures üles vähendama kavandatud lambaliha tariifide kärpeid ning tagama, et ELil oleks võimalik kasutada lambalihatoodete puhul nn tundliku toote staatust; |
| --- | --- |

12.

kutsub ELi läbirääkimisrühma Maailma Kaubandusorganisatsiooni juures üles vähendama kavandatud lambaliha tariifide kärpeid ning tagama, et ELil oleks võimalik kasutada lambalihatoodete puhul nn tundliku toote staatust;

| 13. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi olemasoleva impordikvootide haldamiskorra, et tagada ELis toodetud lambalihale võrdsed konkurentsitingimused; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles vaatama läbi olemasoleva impordikvootide haldamiskorra, et tagada ELis toodetud lambalihale võrdsed konkurentsitingimused;

| 14. | kutsub komisjoni üles võtma ELis kasutusele lambalihatoodete kohustusliku märgistamise reguleerimissüsteemi, millega kaasneks ühine logo, et võimaldada tarbijatel eristada ELi tooteid kolmandate riikide toodetest, ning mis hõlmaks teatud hulka kriteeriumeid, kaasa arvatud talunike kindlustussüsteemi ja päritolumaa märgistuse kasutamine, et tagada tarbijate teadlikkus toote päritolukohast; süsteem peab olema kavandatud nii, et vältida liikmesriikides ja piirkondlikul tasandil kasutatavate tootearenduse märgistussüsteemide kahjustamist; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles võtma ELis kasutusele lambalihatoodete kohustusliku märgistamise reguleerimissüsteemi, millega kaasneks ühine logo, et võimaldada tarbijatel eristada ELi tooteid kolmandate riikide toodetest, ning mis hõlmaks teatud hulka kriteeriumeid, kaasa arvatud talunike kindlustussüsteemi ja päritolumaa märgistuse kasutamine, et tagada tarbijate teadlikkus toote päritolukohast; süsteem peab olema kavandatud nii, et vältida liikmesriikides ja piirkondlikul tasandil kasutatavate tootearenduse märgistussüsteemide kahjustamist;

| 15. | rõhutab, et kõige tõhusam ja jätkusuutlikum vahend sektori abistamiseks on turu arendamine ja tarbijate teavitamine, rõhutades asjaomaste toodete toiteväärtust ja tervislikkust ning julgustades tarbimist; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et kõige tõhusam ja jätkusuutlikum vahend sektori abistamiseks on turu arendamine ja tarbijate teavitamine, rõhutades asjaomaste toodete toiteväärtust ja tervislikkust ning julgustades tarbimist;

| 16. | kutsub komisjoni üles suurendama praegust ELi toiduainete müügiedendamise aastaeelarvet, mis 2008. aasta jaoks on hinnanguliselt 45 000 000 eurot, ja rahastama ELi lambaliha selleks määratud vahenditest ning muutma, lihtsustama ja kiirendama eelarve juhtimist käsitlevaid praktilisi eeskirju, et lambalihatooted saaksid piisava juurdepääsu eelarvevahenditele; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles suurendama praegust ELi toiduainete müügiedendamise aastaeelarvet, mis 2008. aasta jaoks on hinnanguliselt 45 000 000 eurot, ja rahastama ELi lambaliha selleks määratud vahenditest ning muutma, lihtsustama ja kiirendama eelarve juhtimist käsitlevaid praktilisi eeskirju, et lambalihatooted saaksid piisava juurdepääsu eelarvevahenditele;

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles omistama suuremat tähtsust lambakasvatuse rollile kõige raskemas olukorras olevate piirkondade majanduses ja jätkusuutlikkuses ning maakohtade haldamises ning eelkõige lihtsustama noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamist selles sektoris; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles omistama suuremat tähtsust lambakasvatuse rollile kõige raskemas olukorras olevate piirkondade majanduses ja jätkusuutlikkuses ning maakohtade haldamises ning eelkõige lihtsustama noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamist selles sektoris;

| 18. | kutsub komisjoni üles koordineerima kaitstud geograafilise tähisega ja kaitstud päritolunimetusega lambalihatoodete müügiedendamiskampaaniaid ning suunama need tarbimise suurendamiseks asjaomastele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles koordineerima kaitstud geograafilise tähisega ja kaitstud päritolunimetusega lambalihatoodete müügiedendamiskampaaniaid ning suunama need tarbimise suurendamiseks asjaomastele liikmesriikidele;

| 19. | palub komisjonil üldiselt viia ELi tasandil läbi tarbijatele tervikuna suunatud teavituskampaania, mis tugineks uuenduslikel meetmetel (alates sellest, et tarbijatele pakutakse müügikohtades erinevaid valmistisi, kuni kampaaniateni, mille eesotsas on Euroopa tunnustatud peakokad), rõhutades toote kvaliteeti ja levitades teadlikkust toodete kulinaarsest potentsiaalist; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil üldiselt viia ELi tasandil läbi tarbijatele tervikuna suunatud teavituskampaania, mis tugineks uuenduslikel meetmetel (alates sellest, et tarbijatele pakutakse müügikohtades erinevaid valmistisi, kuni kampaaniateni, mille eesotsas on Euroopa tunnustatud peakokad), rõhutades toote kvaliteeti ja levitades teadlikkust toodete kulinaarsest potentsiaalist;

| 20. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles algatama programme, mille abil julgustada tootjaid asutama tootja- ja turundusrühmi, tegelema otseturundusega ning esitama ja tõendama oma lamba- ja kitselihatoodete ning lamba- ja kitsepiimatoodete (näiteks mahepõllundustoodete või piirkondlike eritoodete puhul) erilist kvaliteeti; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles algatama programme, mille abil julgustada tootjaid asutama tootja- ja turundusrühmi, tegelema otseturundusega ning esitama ja tõendama oma lamba- ja kitselihatoodete ning lamba- ja kitsepiimatoodete (näiteks mahepõllundustoodete või piirkondlike eritoodete puhul) erilist kvaliteeti;

| 21. | kutsub komisjoni üles aitama kaasa eksporditurgude avamisele ELi lambalihatoodete ja -rupsi jaoks riikides, kus praegu kehtivad tarbetud piirangud; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles aitama kaasa eksporditurgude avamisele ELi lambalihatoodete ja -rupsi jaoks riikides, kus praegu kehtivad tarbetud piirangud;

| 22. | kutsub komisjoni üles lisama lamba- ja kitsekasvatussektori ühenduse teise tervisevaldkonna tegevusprogrammi (2008–2013) (4), et propageerida tarbijate, eriti noorte inimeste seas, kes tarbivad lamba- ja kitselihatooteid vähe, lamba- ja kitseliha tervislikkust ja valkudest tulenevat kasu, ning viima liikmesriikides läbi aktiivset teavituskampaaniat lamba- ja kitseliha ning nende saaduste kohta; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles lisama lamba- ja kitsekasvatussektori ühenduse teise tervisevaldkonna tegevusprogrammi (2008–2013) (4), et propageerida tarbijate, eriti noorte inimeste seas, kes tarbivad lamba- ja kitselihatooteid vähe, lamba- ja kitseliha tervislikkust ja valkudest tulenevat kasu, ning viima liikmesriikides läbi aktiivset teavituskampaaniat lamba- ja kitseliha ning nende saaduste kohta;

| 23. | kutsub komisjoni üles toetama teadus- ja arendustööd väikemäletsejate sektoris, pöörates tähelepanu nii põllumajandusettevõtete tehnilisele innovatsioonile kui ka tootearendusele seoses lambaliha, juustu ja kõrvalsaadustega, nagu vill ja karusnahk, mida tuntakse nimetuse „viies neljandik” all (tapetud looma nahk ja rasv), ning kus rahaline kasum on praegu peaaegu olematu; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles toetama teadus- ja arendustööd väikemäletsejate sektoris, pöörates tähelepanu nii põllumajandusettevõtete tehnilisele innovatsioonile kui ka tootearendusele seoses lambaliha, juustu ja kõrvalsaadustega, nagu vill ja karusnahk, mida tuntakse nimetuse „viies neljandik” all (tapetud looma nahk ja rasv), ning kus rahaline kasum on praegu peaaegu olematu;

| 24. | hoiatab lambakasvataja, lamburi, lüpsja ja pügaja ametite kadumise eest ja nõuab komisjonilt, et asjassepuutuvale sektorile suunatud strateegia hõlmaks suhtlemist avalikkusega ja õpetajate vahetamist õppekeskustes ning põllumajandushariduse õpetajate ja õpilaste liikuvusprogramme liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

24.

hoiatab lambakasvataja, lamburi, lüpsja ja pügaja ametite kadumise eest ja nõuab komisjonilt, et asjassepuutuvale sektorile suunatud strateegia hõlmaks suhtlemist avalikkusega ja õpetajate vahetamist õppekeskustes ning põllumajandushariduse õpetajate ja õpilaste liikuvusprogramme liikmesriikide vahel;

| 25. | rõhutab vajadust parandada ELi tasandil ravimiuuringute toetamise ja müügilubade andmise hõlbustamise kaudu ravimite ja veterinaariatoodete kättesaadavust lamba- ja kitsekasvatussektorile; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust parandada ELi tasandil ravimiuuringute toetamise ja müügilubade andmise hõlbustamise kaudu ravimite ja veterinaariatoodete kättesaadavust lamba- ja kitsekasvatussektorile;

| 26. | palub komisjonil muu hulgas lammaste katarraalset palavikku meeles pidades kiirendada loomataudi puhkemise korral selle põhjuste ja taudi kontrolli all hoidmise meetodite alast uurimistegevust, koostada tõhus kontrollistrateegia, kooskõlastada liikmesriikide võetud meetmed, edendada vaktsiinide väljaarendamist, arendada tõhus vaktsineerimisstrateegia ja anda rahalist toetust kariloomade vaktsineerimiseks; nõuab, et meetmed, mis on seadusega vajalikud loomataudide ohjeldamiseks, kuid mis on aja jooksul osutunud ebatõhusateks, kustutataks meetmete kataloogist esimesel võimalusel; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil muu hulgas lammaste katarraalset palavikku meeles pidades kiirendada loomataudi puhkemise korral selle põhjuste ja taudi kontrolli all hoidmise meetodite alast uurimistegevust, koostada tõhus kontrollistrateegia, kooskõlastada liikmesriikide võetud meetmed, edendada vaktsiinide väljaarendamist, arendada tõhus vaktsineerimisstrateegia ja anda rahalist toetust kariloomade vaktsineerimiseks; nõuab, et meetmed, mis on seadusega vajalikud loomataudide ohjeldamiseks, kuid mis on aja jooksul osutunud ebatõhusateks, kustutataks meetmete kataloogist esimesel võimalusel;

| 27. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid hindade läbipaistvuse kohta sektoris, et anda tarbijatele ja tootjatele teavet tootehindade kohta; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid hindade läbipaistvuse kohta sektoris, et anda tarbijatele ja tootjatele teavet tootehindade kohta;

| 28. | kutsub nõukogu eesistujariiki ja komisjoni üles tähelepanelikult jälgima ELi lamba- ja kitsekasvatussektorit ning tagama regulaarse aruandluse Euroopa Parlamendile elluviidud poliitiliste muudatuste kohta; |
| --- | --- |

28.

kutsub nõukogu eesistujariiki ja komisjoni üles tähelepanelikult jälgima ELi lamba- ja kitsekasvatussektorit ning tagama regulaarse aruandluse Euroopa Parlamendile elluviidud poliitiliste muudatuste kohta;

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0619.

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 470/2008 (ELT L 140. 30.5.2008, lk 1).

(3)  Vastuvõetud tekstid, 19.2.2008, P6_TA(2008)0054.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsus nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013) (ELT L 301, 20.11.2007, lk 3).

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/45 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/45

---

Neljapäev, 19. juuni 2008Üleeuroopalise turvalisema, puhtama ja tõhusama liikuvuse suunas: esimene aruanne intelligentse auto kohta

P6_TA(2008)0311

Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Üleeuroopalise turvalisema, puhtama ja tõhusama liikuvuse suunas: esimene aruanne intelligentse auto kohta” (2007/2259(INI))

2009/C 286 E/11

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teatist intelligentse auto algatuse kohta – „Teadlikkuse tõstmine: info- ja sidetehnoloogia targemate, turvalisemate ja keskkonnasõbralikumate sõidukite tarbeks”(KOM(2006)0059) („Intelligentse auto algatus”);

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Automaatse hädaabikõne süsteemi juhtimine õigele teele – tegevuskava (kolmas teatis e-ohutuse kohta)” (KOM(2006)0723);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Ülemkogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Euroopa energiapoliitika” (KOM(2007)0001);

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „i2010 – infoühiskonna aastaaruanne 2007” (KOM(2007)0146);

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Üleeuroopalise turvalisema, puhtama ja tõhusama liikuvuse suunas: esimene aruanne intelligentse auto kohta” (KOM(2007)0541);

võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2006. aasta soovitust 2007/78/EÜ turvaliste ja tõhusate sõidukisiseste info- ja sidesüsteemide kohta: uuendatud Euroopa põhimõtted inimene-masin liidese kohta (1);

võttes arvesse oma 12. veebruari 2003. aasta resolutsiooni komisjoni valge raamatu „Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustamiseks” kohta (2);

võttes arvesse oma 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni liiklusohutuse kohta: kodanikele hädaabikõnede lähemale toomine (3);

võttes arvesse oma 18. jaanuari 2007. aasta resolutsiooni Euroopa liiklusohutuse tegevusprogrammi kohta – vahekokkuvõte (4);

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni liikumisvõimelise Euroopa kohta – jätkusuutlik liikuvus meie mandril (5);

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite süsinikdioksiidiheidete vähendamist käsitleva ühenduse strateegia kohta (6);

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni CARS 21: konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriva raamistiku kohta (7);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0169/2008),

| A. | arvestades, et transpordi keskkonnakulud moodustavad hinnanguliselt 1,1 % Euroopa SKTst; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et transpordi keskkonnakulud moodustavad hinnanguliselt 1,1 % Euroopa SKTst;

| B. | arvestades, et transpordi osa energia kogutarbimisest ELis on 30 % ja maanteetranspordi osa sellest on 60 %; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et transpordi osa energia kogutarbimisest ELis on 30 % ja maanteetranspordi osa sellest on 60 %;

| C. | arvestades, et autode kasutamine põhjustab ligikaudu 12 % ELi süsinikdioksiidi koguheidetest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et autode kasutamine põhjustab ligikaudu 12 % ELi süsinikdioksiidi koguheidetest;

| D. | arvestades, et 8.–9. märtsi 2007. aasta Euroopa Ülemkogu seadis kindla eesmärgi vähendada 2020. aastaks ELi kasvuhoonegaaside heitkoguseid 20 % võrra; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 8.–9. märtsi 2007. aasta Euroopa Ülemkogu seadis kindla eesmärgi vähendada 2020. aastaks ELi kasvuhoonegaaside heitkoguseid 20 % võrra;

| E. | arvestades, et komisjoni eesmärk on saavutada 2012. aastaks uute sõiduautode ja kergesõidukite süsinikdioksiidiheideteks keskmiselt 120 g/km; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjoni eesmärk on saavutada 2012. aastaks uute sõiduautode ja kergesõidukite süsinikdioksiidiheideteks keskmiselt 120 g/km;

| F. | arvestades, et EL ei ole veel saavutanud eespool nimetatud Euroopa transpordipoliitika valge raamatu eesmärki vähendada 2010. aastaks surmaga lõppevate liiklusõnnetuste arvu 2001. aasta tasemega võrreldes 50 % võrra; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL ei ole veel saavutanud eespool nimetatud Euroopa transpordipoliitika valge raamatu eesmärki vähendada 2010. aastaks surmaga lõppevate liiklusõnnetuste arvu 2001. aasta tasemega võrreldes 50 % võrra;

| G. | arvestades, et komisjoni hinnangul võimaldaks kogu ELis toimiv sõidukisisene hädaabikõnesüsteem eCall täielikult välja arendatuna säästa Euroopa Liidus igal aastal kuni 2 500 inimelu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjoni hinnangul võimaldaks kogu ELis toimiv sõidukisisene hädaabikõnesüsteem eCall täielikult välja arendatuna säästa Euroopa Liidus igal aastal kuni 2 500 inimelu;

| H. | arvestades, et Kölni ülikooli uuringud on näidanud, et Euroopa maanteedel võiks igal aastal säästa 4 000 inimelu ja hoida ära 100 000 vigastust, kui kõikidel autodel oleks elektrooniline stabiilsuskontroll; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Kölni ülikooli uuringud on näidanud, et Euroopa maanteedel võiks igal aastal säästa 4 000 inimelu ja hoida ära 100 000 vigastust, kui kõikidel autodel oleks elektrooniline stabiilsuskontroll;

| I. | arvestades, et portatiivsete navigatsiooniseadmete müük kasvas 3,8 miljonilt seadmelt 2005. aastal rohkem kui 9 miljoni seadmeni 2006. aastal; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et portatiivsete navigatsiooniseadmete müük kasvas 3,8 miljonilt seadmelt 2005. aastal rohkem kui 9 miljoni seadmeni 2006. aastal;

| J. | arvestades, et tehnoloogilised ohutussüsteemid suurendavad tihti ohutustunnet, mis võib kaasa tuua selle, et juhid ei sõida enam nii tähelepanelikult; seetõttu on eeskätt vajalik rõhutada ka juhtide koolitamise ning vastutustundlikuma sõidu edendamist, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tehnoloogilised ohutussüsteemid suurendavad tihti ohutustunnet, mis võib kaasa tuua selle, et juhid ei sõida enam nii tähelepanelikult; seetõttu on eeskätt vajalik rõhutada ka juhtide koolitamise ning vastutustundlikuma sõidu edendamist,

| 1. | tervitab intelligentse auto algatust ning edu, mida on saavutatud selle kolmes sambas: asjaomaste sidusrühmade koordineerimine, teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus ning teadlikkuse tõstmine; |
| --- | --- |

1.

tervitab intelligentse auto algatust ning edu, mida on saavutatud selle kolmes sambas: asjaomaste sidusrühmade koordineerimine, teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus ning teadlikkuse tõstmine;

| 2. | usub, et intelligentsed sõidukisüsteemid võivad aidata vähendada liiklusummikuid, saastet ja liiklusõnnetuste arvu ning raskust, kuid nende turuosa on endiselt liiga väike; |
| --- | --- |

2.

usub, et intelligentsed sõidukisüsteemid võivad aidata vähendada liiklusummikuid, saastet ja liiklusõnnetuste arvu ning raskust, kuid nende turuosa on endiselt liiga väike;

| 3. | usub, et liikmesriigid peaksid edendama e-ohutuse algatusi ja nendes aktiivsemalt osalema ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu, ning et kavandada tuleks ka teisi stiimuleid erainvesteeringute jaoks uurimis- ja arendustegevuse vallas; |
| --- | --- |

3.

usub, et liikmesriigid peaksid edendama e-ohutuse algatusi ja nendes aktiivsemalt osalema ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu, ning et kavandada tuleks ka teisi stiimuleid erainvesteeringute jaoks uurimis- ja arendustegevuse vallas;

| 4. | on saanud julgustust asjaolust, et praeguseks on 13 liikmesriiki ja 3 riiki väljastpoolt ELi allkirjastanud automaatse hädaabikõne süsteemi eCall osas vastastikuse mõistmise memorandumi, ja kinnitab veelkord oma toetust sellele meetmele; |
| --- | --- |

4.

on saanud julgustust asjaolust, et praeguseks on 13 liikmesriiki ja 3 riiki väljastpoolt ELi allkirjastanud automaatse hädaabikõne süsteemi eCall osas vastastikuse mõistmise memorandumi, ja kinnitab veelkord oma toetust sellele meetmele;

| 5. | palub, et liikmesriigid nõuaksid liiklusohutuse vallas tegutsevatelt asutustelt liiklusõnnetuste treeningkoolituste korraldamist, kuna surmaga lõppevate liiklusõnnetuste arvu on võimalik vähendada eeskätt õnnetuste vältimise tehnikate aktiivse kasutamise ja esmaabi andmisega; usub, et koolitusasutused peaksid õpetama hädaolukorrale õigesti reageerimist; |
| --- | --- |

5.

palub, et liikmesriigid nõuaksid liiklusohutuse vallas tegutsevatelt asutustelt liiklusõnnetuste treeningkoolituste korraldamist, kuna surmaga lõppevate liiklusõnnetuste arvu on võimalik vähendada eeskätt õnnetuste vältimise tehnikate aktiivse kasutamise ja esmaabi andmisega; usub, et koolitusasutused peaksid õpetama hädaolukorrale õigesti reageerimist;

| 6. | nõuab tungivalt, et ka ülejäänud liikmesriigid allkirjastaksid memorandumi niipea kui võimalik, eelistatavalt enne 2008. aasta keskpaika, et ergutada selle inimelusid säästva vahendi kiiret kasutuselevõttu, ja rõhutab, et komisjon peab regulatiivset raamistikku edasi arendama, et ühtlustada kogu ELis täielikult nii standardne hädaabikõne (112) kui ka automaatne hädaabikõne eCall (E112); |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et ka ülejäänud liikmesriigid allkirjastaksid memorandumi niipea kui võimalik, eelistatavalt enne 2008. aasta keskpaika, et ergutada selle inimelusid säästva vahendi kiiret kasutuselevõttu, ja rõhutab, et komisjon peab regulatiivset raamistikku edasi arendama, et ühtlustada kogu ELis täielikult nii standardne hädaabikõne (112) kui ka automaatne hädaabikõne eCall (E112);

| 7. | palub komisjonil hinnata autotootjate poolt juba kasutusse võetud edastusmeetodite sobivust selle funktsiooni jaoks; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil hinnata autotootjate poolt juba kasutusse võetud edastusmeetodite sobivust selle funktsiooni jaoks;

| 8. | kinnitab veel kord oma toetust Galileo programmile ja selle paljudele potentsiaalsetele võimalustele, millega saaks tagada nende algatustega seotud teabe suurema usaldusväärsuse; |
| --- | --- |

8.

kinnitab veel kord oma toetust Galileo programmile ja selle paljudele potentsiaalsetele võimalustele, millega saaks tagada nende algatustega seotud teabe suurema usaldusväärsuse;

| 9. | tuletab meelde, et komisjoni väljakuulutatud eesmärk on jõuda elektroonilise stabiilsuskontrolli 100 %-lise kasutuseni uutel sõidukitel alates 2012. aastast; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et komisjoni väljakuulutatud eesmärk on jõuda elektroonilise stabiilsuskontrolli 100 %-lise kasutuseni uutel sõidukitel alates 2012. aastast;

| 10. | tuletab meelde, et CO2 heitkoguste vähendamiseks on potentsiaali lihtsatel lahendustel, mis on juba pikka aega teada, näiteks vähendatud kaaluga istmed või rehvid, mootori soojusesalvestid ja pidurdusel tekkiva energia taaskasutamine, kuid paljudel sõidukitel need võimalused puuduvad; seetõttu palub, et liikmesriigid ja komisjon nõuaksid selliste tehniliselt lihtsate abinõude kasutamist kõigis autodes; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et CO2 heitkoguste vähendamiseks on potentsiaali lihtsatel lahendustel, mis on juba pikka aega teada, näiteks vähendatud kaaluga istmed või rehvid, mootori soojusesalvestid ja pidurdusel tekkiva energia taaskasutamine, kuid paljudel sõidukitel need võimalused puuduvad; seetõttu palub, et liikmesriigid ja komisjon nõuaksid selliste tehniliselt lihtsate abinõude kasutamist kõigis autodes;

| 11. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama õnnetuste vältimise uute süsteemide arendamise tähtsust, kaasa arvatud uued materjalid ning automaatsed ühendused aktiivsete sensorite kaudu sõidukilt sõidukile ja ka sõidukilt teele; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama õnnetuste vältimise uute süsteemide arendamise tähtsust, kaasa arvatud uued materjalid ning automaatsed ühendused aktiivsete sensorite kaudu sõidukilt sõidukile ja ka sõidukilt teele;

| 12. | rõhutab intelligentsete sõidukisüsteemide õigeaegse ja laialulatusliku turuleviimise olulisust, arvestades, et sellised süsteemid tõusevad muu hulgas esile tänu oma suutlikkusele suhelda intelligentsete infrastruktuuridega; tuletab meelde, et elektroonilised süsteemid vajavad regulaarset tehnilist hooldust; |
| --- | --- |

12.

rõhutab intelligentsete sõidukisüsteemide õigeaegse ja laialulatusliku turuleviimise olulisust, arvestades, et sellised süsteemid tõusevad muu hulgas esile tänu oma suutlikkusele suhelda intelligentsete infrastruktuuridega; tuletab meelde, et elektroonilised süsteemid vajavad regulaarset tehnilist hooldust;

| 13. | kutsub liikmesriike ja komisjoni seetõttu üles välja töötama suuniseid, et ergutada liikmesriike kasutusele võtma stiimuleid nii keskkonnasõbralike kui ka sõidukiturvalisuse vahendite osas; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike ja komisjoni seetõttu üles välja töötama suuniseid, et ergutada liikmesriike kasutusele võtma stiimuleid nii keskkonnasõbralike kui ka sõidukiturvalisuse vahendite osas;

| 14. | nõuab tungivalt, et sidusrühmad võtaksid asjakohaseid meetmeid kõnealuste uute vahendite taskukohasuse tagamiseks, suurendades nii nõudlust nende järele; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et sidusrühmad võtaksid asjakohaseid meetmeid kõnealuste uute vahendite taskukohasuse tagamiseks, suurendades nii nõudlust nende järele;

| 15. | seetõttu kutsub liikmesriike ja komisjoni üles lisaks olemasolevatele vähem saastavate autode ostmise stiimulitele jätkama jõupingutusi maksusoodustuste kehtestamiseks selliste sõidukite soetamisel, mis on keskkonnasõbralikud ning varustatud intelligentsete ohutusseadmetega; |
| --- | --- |

15.

seetõttu kutsub liikmesriike ja komisjoni üles lisaks olemasolevatele vähem saastavate autode ostmise stiimulitele jätkama jõupingutusi maksusoodustuste kehtestamiseks selliste sõidukite soetamisel, mis on keskkonnasõbralikud ning varustatud intelligentsete ohutusseadmetega;

| 16. | kutsub liikmesriike, komisjoni ja autotööstust pakkuma teadlikkuse tõstmise kampaaniate raames kokkuvõtlikku, selget ja arusaadavat teavet, mis jõuaks kõige laiema publikuni, sh automüügifirmadeni ja autokoolideni, ja teavitaks neid intelligentsetest sõidukisüsteemidest; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike, komisjoni ja autotööstust pakkuma teadlikkuse tõstmise kampaaniate raames kokkuvõtlikku, selget ja arusaadavat teavet, mis jõuaks kõige laiema publikuni, sh automüügifirmadeni ja autokoolideni, ja teavitaks neid intelligentsetest sõidukisüsteemidest;

| 17. | nõuab, et stiimuleid kombineeritaks juhtidele mõeldud õnnetuste vältimise ja liiklusohutuse koolitusega; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et stiimuleid kombineeritaks juhtidele mõeldud õnnetuste vältimise ja liiklusohutuse koolitusega;

| 18. | usub, et liiklusohutus suureneb tänu infrastruktuuriga integreeritud seadmete suhtlemisele sõidukitesse paigaldatud intelligentsete seadmete ja kommunikaatoritega; |
| --- | --- |

18.

usub, et liiklusohutus suureneb tänu infrastruktuuriga integreeritud seadmete suhtlemisele sõidukitesse paigaldatud intelligentsete seadmete ja kommunikaatoritega;

| 19. | teeb ettepaneku, et komisjon pööraks erilist tähelepanu liikmesriikidele, kus intelligentsete süsteemide kättesaadavus on endiselt väga madal; |
| --- | --- |

19.

teeb ettepaneku, et komisjon pööraks erilist tähelepanu liikmesriikidele, kus intelligentsete süsteemide kättesaadavus on endiselt väga madal;

| 20. | on teadlik asjaolust, et uusi tehnoloogiaid tuleks kasutusele võtta järk-järgult; |
| --- | --- |

20.

on teadlik asjaolust, et uusi tehnoloogiaid tuleks kasutusele võtta järk-järgult;

| 21. | rõhutab asjaolu, et intelligentse auto algatust ei saa lõpuni viia ilma nn Smart Roads algatuseta; |
| --- | --- |

21.

rõhutab asjaolu, et intelligentse auto algatust ei saa lõpuni viia ilma nn Smart Roads algatuseta;

| 22. | seetõttu kiidab heaks komisjoni pühendumuse käivitada alates 2008. aastast programm transpordi infrastruktuuri koostöösüsteemidega integreerimise ettevalmistamiseks, aga ka komisjoni koostöö raadiospektrikomiteega intelligentsete transpordisüsteemidele spektriosa eraldamiseks ning ühtlustamiseks koostöösüsteemidega; |
| --- | --- |

22.

seetõttu kiidab heaks komisjoni pühendumuse käivitada alates 2008. aastast programm transpordi infrastruktuuri koostöösüsteemidega integreerimise ettevalmistamiseks, aga ka komisjoni koostöö raadiospektrikomiteega intelligentsete transpordisüsteemidele spektriosa eraldamiseks ning ühtlustamiseks koostöösüsteemidega;

| 23. | rõhutab vajadust ühtlustatud valdkondadevaheliste strateegiate järele ELi tasandil, aga ka vajadust edendada autotööstuse, telekommunikatsioonisektori, hädaabiteenuste, avaliku korra ja julgeoleku, riiklike ehitusprojektide ning infrastruktuuri, uurimisinstituutide ja ülikoolide poliitilisi raamistikke, mis looks stiimuleid ennetavate turvarakenduste ja -tehnoloogia edasiarendamiseks; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust ühtlustatud valdkondadevaheliste strateegiate järele ELi tasandil, aga ka vajadust edendada autotööstuse, telekommunikatsioonisektori, hädaabiteenuste, avaliku korra ja julgeoleku, riiklike ehitusprojektide ning infrastruktuuri, uurimisinstituutide ja ülikoolide poliitilisi raamistikke, mis looks stiimuleid ennetavate turvarakenduste ja -tehnoloogia edasiarendamiseks;

| 24. | nõuab tungivalt, et sidusrühmad looksid maanteedele ja infrastruktuuridele kohase „intelligentse keskkonna”, nii et uued intelligentsed vahendid saaksid nõuetekohaselt toimida ja nende potentsiaali saaks täielikult ära kasutada, kaasa arvatud maanteede läbilaskevõime parem haldamine ja intelligentsed maanteede jälgimissüsteemid (reaalajas jälgimine); |
| --- | --- |

24.

nõuab tungivalt, et sidusrühmad looksid maanteedele ja infrastruktuuridele kohase „intelligentse keskkonna”, nii et uued intelligentsed vahendid saaksid nõuetekohaselt toimida ja nende potentsiaali saaks täielikult ära kasutada, kaasa arvatud maanteede läbilaskevõime parem haldamine ja intelligentsed maanteede jälgimissüsteemid (reaalajas jälgimine);

| 25. | nõuab tungivalt, et autotööstus võtaks uusi sõidukeid kavandades arvesse uusi autoohutusseadiseid ja pakuks seadmeid, mis mõõdavad ning näitavad energiakulu ja keskkonda puudutavaid andmeid, näiteks tegelikke CO2 ja tahkete osakeste heitkoguseid; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt, et autotööstus võtaks uusi sõidukeid kavandades arvesse uusi autoohutusseadiseid ja pakuks seadmeid, mis mõõdavad ning näitavad energiakulu ja keskkonda puudutavaid andmeid, näiteks tegelikke CO2 ja tahkete osakeste heitkoguseid;

| 26. | tuletab meelde, et info- ja sidetehnoloogial põhinevad süsteemid võivad vähendada saasteainete heiteid tänu paremale liikluskorraldusele, vähenenud kütusekulule ja keskkonnasäästliku sõidustiili võimalusele; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde, et info- ja sidetehnoloogial põhinevad süsteemid võivad vähendada saasteainete heiteid tänu paremale liikluskorraldusele, vähenenud kütusekulule ja keskkonnasäästliku sõidustiili võimalusele;

| 27. | kutsub komisjoni üles välja töötama metoodikat info- ja sidetehnoloogia mõju mõõtmiseks CO2 heitkogustele või koordineerima ja levitama olemasolevaid andmeid; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles välja töötama metoodikat info- ja sidetehnoloogia mõju mõõtmiseks CO2 heitkogustele või koordineerima ja levitama olemasolevaid andmeid;

| 28. | märgib, et portatiivsete või teisaldatavate info- ja sidetehnoloogial põhinevate seadmete kättesaadavus ja kasutamine on kasvanud ning nimetatud seadmete turg jätkab stabiilset kasvu; |
| --- | --- |

28.

märgib, et portatiivsete või teisaldatavate info- ja sidetehnoloogial põhinevate seadmete kättesaadavus ja kasutamine on kasvanud ning nimetatud seadmete turg jätkab stabiilset kasvu;

| 29. | kutsub sidusrühmi üles töötama välja meetmeid, mis tagaksid selliste seadmete turvalise kasutamise ja kinnitamise, ning soodustama inimese-masina koostoimet; |
| --- | --- |

29.

kutsub sidusrühmi üles töötama välja meetmeid, mis tagaksid selliste seadmete turvalise kasutamise ja kinnitamise, ning soodustama inimese-masina koostoimet;

| 30. | tuletab meelde, et andmekaitse-eeskirju tuleb asjakohaselt järgida, ja ootab e-ohutuse foorumi kavandatava andmekaitse tegevusjuhise avaldamist; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde, et andmekaitse-eeskirju tuleb asjakohaselt järgida, ja ootab e-ohutuse foorumi kavandatava andmekaitse tegevusjuhise avaldamist;

| 31. | rõhutab, et Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituut peab määratlema avatud standardi eCall teenuste loomiseks Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituut peab määratlema avatud standardi eCall teenuste loomiseks Euroopa tasandil;

| 32. | tervitab läbirääkimisi vabatahtliku kokkuleppe üle, milles käsitletakse eCall süsteemi lisamist kõikide uute sõidukite standardvarustusse alates 2010. aastast; |
| --- | --- |

32.

tervitab läbirääkimisi vabatahtliku kokkuleppe üle, milles käsitletakse eCall süsteemi lisamist kõikide uute sõidukite standardvarustusse alates 2010. aastast;

| 33. | kiidab heaks läbirääkimised ülemaailmset tehnilist regulatsiooni puudutava rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks, mis hõlmaks elektroonilise stabiilsuskontrolli süsteemi tehnilisi spetsifikatsioone, ja kutsub komisjoni üles koostama aruannet nende läbirääkimiste seisu ja kokkulepitud meetmete kohta; |
| --- | --- |

33.

kiidab heaks läbirääkimised ülemaailmset tehnilist regulatsiooni puudutava rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks, mis hõlmaks elektroonilise stabiilsuskontrolli süsteemi tehnilisi spetsifikatsioone, ja kutsub komisjoni üles koostama aruannet nende läbirääkimiste seisu ja kokkulepitud meetmete kohta;

| 34. | ootab edasisi raporteid turvalisema, keskkonnasõbralikuma, tõhusa ja intelligentse auto algatuse arengu kohta; |
| --- | --- |

34.

ootab edasisi raporteid turvalisema, keskkonnasõbralikuma, tõhusa ja intelligentse auto algatuse arengu kohta;

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 32, 6.2.2007, lk 200.

(2)  ELT C 43 E, 19.2.2004, lk 250.

(3)  ELT C 296 E, 6.12.2006, lk 268.

(4)  ELT C 244 E, 18.10.2007, lk 220.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0345.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0469.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0007.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/49

---

Neljapäev, 19. juuni 2008Birma

P6_TA(2008)0312

Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon poliitvangide jätkuva kinnipidamise kohta Birmas

2009/C 286 E/12

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Birma kohta, eelkõige 24. aprilli 2008. aasta (1) ja 27. septembri 2007. aasta (2) resolutsioone;

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2008. aasta järeldusi Birma/Myanmari kohta, mis võeti vastu Luxemburgis üld- ja välisasjade nõukogu kohtumisel ning nõukogu 27. aprilli 2006. aasta ühist seisukohta 2006/318/ÜVJP Birma/Myanmari vastu suunatud piiravate meetmete uuendamise kohta (3);

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) eriraportööri Tomás Ojea Quintana 3. juuni 2008. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Birmas ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsioonide S-5/1 ja 6/33 rakendamise kohta;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Rahvusliku Demokraatialiiga peasekretär Aung San Suu Kyi on veetnud viimasest kaheksateistkümnest aastast kolmteist poliitvangina koduarestis; arvestades, et veel 1 900 inimest on hoitud julmades tingimustes kinni üksnes selle eest, et nad on väljendanud soovi tuua Birmasse demokraatiat või avaldanud rahulolematust põhiseaduse rahvahääletuse üle, ja arvestades, et endiselt ei ole selge, mis juhtus kümnete 2007. aasta septembris toimunud munkade juhitud protestidel osalejatega, kes on siiani kadunud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Rahvusliku Demokraatialiiga peasekretär Aung San Suu Kyi on veetnud viimasest kaheksateistkümnest aastast kolmteist poliitvangina koduarestis; arvestades, et veel 1 900 inimest on hoitud julmades tingimustes kinni üksnes selle eest, et nad on väljendanud soovi tuua Birmasse demokraatiat või avaldanud rahulolematust põhiseaduse rahvahääletuse üle, ja arvestades, et endiselt ei ole selge, mis juhtus kümnete 2007. aasta septembris toimunud munkade juhitud protestidel osalejatega, kes on siiani kadunud;

| B. | arvestades, et Aung San Suu Kyi koduaresti pikendades rikub hunta omaenda seadust (1975. aasta riigikaitseseadus), milles sätestatakse, et mitte kedagi ei tohi ilma süüdistuse või kohtuta üle viie aasta kinni pidada, ning arvestades, et režiim jätkab vastuseisu rahvusvahelistele nõudmistele Birma vanglates ebaõiglaselt kinni peetavate poliitvangide vabastamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Aung San Suu Kyi koduaresti pikendades rikub hunta omaenda seadust (1975. aasta riigikaitseseadus), milles sätestatakse, et mitte kedagi ei tohi ilma süüdistuse või kohtuta üle viie aasta kinni pidada, ning arvestades, et režiim jätkab vastuseisu rahvusvahelistele nõudmistele Birma vanglates ebaõiglaselt kinni peetavate poliitvangide vabastamiseks;

| C. | arvestades, et jättes täielikult tähelepanuta ÜRO peasekretäri nõude kinnipeetavate vabastamiseks, arreteeris Birma režiim 10. juunil 2008 tegelikult veel 16 inimest, keeristorm Nargise ohvrit, süüdistades neid ÜRO Arenguprogrammi büroodesse ilmumise ja humanitaarabi palumise eest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et jättes täielikult tähelepanuta ÜRO peasekretäri nõude kinnipeetavate vabastamiseks, arreteeris Birma režiim 10. juunil 2008 tegelikult veel 16 inimest, keeristorm Nargise ohvrit, süüdistades neid ÜRO Arenguprogrammi büroodesse ilmumise ja humanitaarabi palumise eest;

| D. | arvestades, et 11. juunil 2008 nõudsid Birma sõjaväelise hunta ametlikud ajalehed, sealhulgas režiimi häälekandja The New Light of Myanmar, Aung San Suu Kyile avalikku ihunuhtlust ja arvestades, et sõjaväelise hunta on keeldunud sellest häbiväärsest soovitusest distantseeruma; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 11. juunil 2008 nõudsid Birma sõjaväelise hunta ametlikud ajalehed, sealhulgas režiimi häälekandja The New Light of Myanmar, Aung San Suu Kyile avalikku ihunuhtlust ja arvestades, et sõjaväelise hunta on keeldunud sellest häbiväärsest soovitusest distantseeruma;

| E. | arvestades, et 2008. aasta 3. mai varahommikul, kui keeristorm Nargis tabas Inseini vanglat Yangonis ning suits põhjustas kinnipeetavate hulgas paanika, avasid sõdurid ja märulipolitsei tule kinnipeetavate pihta, tappes seadusevastaselt ja tarbetult hinnanguliselt 36 ja vigastades 70 inimest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2008. aasta 3. mai varahommikul, kui keeristorm Nargis tabas Inseini vanglat Yangonis ning suits põhjustas kinnipeetavate hulgas paanika, avasid sõdurid ja märulipolitsei tule kinnipeetavate pihta, tappes seadusevastaselt ja tarbetult hinnanguliselt 36 ja vigastades 70 inimest;

| F. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ekspert Birma küsimustes on nõudnud, et valitsev hunta teostaks juurdluse teadete osas, et tema sõdurid tulistasid keeristormi Nargis ajal surnuks mõned vangla kinnipeetavad, ja arvestades, et režiim on keeldunud mis tahes sellist juurdlust heaks kiitmast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ekspert Birma küsimustes on nõudnud, et valitsev hunta teostaks juurdluse teadete osas, et tema sõdurid tulistasid keeristormi Nargis ajal surnuks mõned vangla kinnipeetavad, ja arvestades, et režiim on keeldunud mis tahes sellist juurdlust heaks kiitmast;

| G. | arvestades, et inimõiguste rühmade teadetel on Birma ametivõimud suurendanud alates 20. maist 2008 jõupingutusi, et ajada keeristormi üleelanud välja ajutistest varjupaikadest, nagu koolid ja kloostrid, ja sundida neid pöörduma tagasi oma kodudesse, isegi kui need enam alles ei ole, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et inimõiguste rühmade teadetel on Birma ametivõimud suurendanud alates 20. maist 2008 jõupingutusi, et ajada keeristormi üleelanud välja ajutistest varjupaikadest, nagu koolid ja kloostrid, ja sundida neid pöörduma tagasi oma kodudesse, isegi kui need enam alles ei ole,

| 1. | mõistab sügavalt hukka Birma ametivõimude otsuse pikendada Aung San Suu Kyi koduaresti; |
| --- | --- |

1.

mõistab sügavalt hukka Birma ametivõimude otsuse pikendada Aung San Suu Kyi koduaresti;

| 2. | taunib samuti rühma Aung San Suu Kyi vabastamist nõudnud poliitiliste aktivistide kinnipidamist ning nõuab tungivalt, et Birma ametivõimud vabastaksid viivitamatult kõik poliitvangid; |
| --- | --- |

2.

taunib samuti rühma Aung San Suu Kyi vabastamist nõudnud poliitiliste aktivistide kinnipidamist ning nõuab tungivalt, et Birma ametivõimud vabastaksid viivitamatult kõik poliitvangid;

| 3. | mõistab hukka Aung San Suu Kyile ihunuhtluse määramise võimaluse kui inimsusevastase kuriteo; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka Aung San Suu Kyile ihunuhtluse määramise võimaluse kui inimsusevastase kuriteo;

| 4. | nõuab ÜRO egiidi all toimuvat kohtulikku uurimist teadete osas, et keeristormi Nargis järel tappis Birma armee poliitvange; |
| --- | --- |

4.

nõuab ÜRO egiidi all toimuvat kohtulikku uurimist teadete osas, et keeristormi Nargis järel tappis Birma armee poliitvange;

| 5. | taunib Birmas rahvusvahelistelt abiorganisatsioonidelt abi otsida püüdnud keeristorm Nargise ohvrite jätkuvat vangistamist Birma ametivõimude poolt; |
| --- | --- |

5.

taunib Birmas rahvusvahelistelt abiorganisatsioonidelt abi otsida püüdnud keeristorm Nargise ohvrite jätkuvat vangistamist Birma ametivõimude poolt;

| 6. | peab sügavalt kahetsusväärseks põhiseaduse rahvahääletuse korraldamist Birma hunta poolt üksnes mõned päevad pärast seda, kui riiki oli tabanud laastav keeristorm, ning peab rahvahääletuse tulemusi täielikult ebausaldusväärseteks; |
| --- | --- |

6.

peab sügavalt kahetsusväärseks põhiseaduse rahvahääletuse korraldamist Birma hunta poolt üksnes mõned päevad pärast seda, kui riiki oli tabanud laastav keeristorm, ning peab rahvahääletuse tulemusi täielikult ebausaldusväärseteks;

| 7. | kutsub Birma ametivõime üles kõrvaldama kõiki piiranguid rahumeelselt poliitiliselt tegevuselt riigis ning liikuma rahvuslikku leppimist ja demokraatia taastamist hõlmava protsessi, õigusriigi ja inimõiguste täieliku austamise poole; |
| --- | --- |

7.

kutsub Birma ametivõime üles kõrvaldama kõiki piiranguid rahumeelselt poliitiliselt tegevuselt riigis ning liikuma rahvuslikku leppimist ja demokraatia taastamist hõlmava protsessi, õigusriigi ja inimõiguste täieliku austamise poole;

| 8. | kutsub režiimi üles andma samuti selgitusi isikute kohta, kes on endiselt kadunud pärast 2007. aasta septembris toimunud buda munkade ja demokraatia kaitsjate meeleavalduste vastast haarangut; |
| --- | --- |

8.

kutsub režiimi üles andma samuti selgitusi isikute kohta, kes on endiselt kadunud pärast 2007. aasta septembris toimunud buda munkade ja demokraatia kaitsjate meeleavalduste vastast haarangut;

| 9. | palub Birma sõjaväelisel valitsusel täita ÜRO peasekretäriga saavutatud kokkulepet lubada rahvusvaheliste humanitaartöötajate ja -tarnete takistamatut juurdepääsu keeristormi Nargis poolt mõjutatud piirkondadesse ning teha rahvusvahelise kogukonnaga täielikku koostööd abivajaduste hindamisel; kutsub Birma ametivõime üles lõpetama ametlikku vahelesegamist abi kohaletoimetamisel ning tegema humanitaarorganisatsioonidega täielikku koostööd; |
| --- | --- |

9.

palub Birma sõjaväelisel valitsusel täita ÜRO peasekretäriga saavutatud kokkulepet lubada rahvusvaheliste humanitaartöötajate ja -tarnete takistamatut juurdepääsu keeristormi Nargis poolt mõjutatud piirkondadesse ning teha rahvusvahelise kogukonnaga täielikku koostööd abivajaduste hindamisel; kutsub Birma ametivõime üles lõpetama ametlikku vahelesegamist abi kohaletoimetamisel ning tegema humanitaarorganisatsioonidega täielikku koostööd;

| 10. | kordab oma üleskutset Birma ametivõimudele astuda dialoogi Birma ühiskonna kõigi sektoritega, et saavutada tõeline rahvuslik leppimine, demokratiseerimine ning inimõiguste ja õigusriigi täielik austamine; |
| --- | --- |

10.

kordab oma üleskutset Birma ametivõimudele astuda dialoogi Birma ühiskonna kõigi sektoritega, et saavutada tõeline rahvuslik leppimine, demokratiseerimine ning inimõiguste ja õigusriigi täielik austamine;

| 11. | tunnustab ÜRO eriraportööri viimast aruannet, mis sisaldab olulisi tõendeid inimõiguste rikkumiste jätkumise kohta riigis; võtab suure murega teadmiseks aruande järelduse, et inimõiguste olukord Birmas ei ole alates 26. märtsist 2008 peaaegu üldse paranenud; |
| --- | --- |

11.

tunnustab ÜRO eriraportööri viimast aruannet, mis sisaldab olulisi tõendeid inimõiguste rikkumiste jätkumise kohta riigis; võtab suure murega teadmiseks aruande järelduse, et inimõiguste olukord Birmas ei ole alates 26. märtsist 2008 peaaegu üldse paranenud;

| 12. | nõuab tungivalt, et Birma ametivõimud astuksid ÜRO eriraportööriga tihedasse dialoogi ning kiidaksid heaks tema taotluse Birmat külastada; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et Birma ametivõimud astuksid ÜRO eriraportööriga tihedasse dialoogi ning kiidaksid heaks tema taotluse Birmat külastada;

| 13. | kutsub Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) riike, kellega Birmal on tihedad majanduslikud ja poliitilised sidemed, üles avaldama Birma ametivõimudele tugevat survet, et kutsuda esile demokraatlikke muutusi; |
| --- | --- |

13.

kutsub Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) riike, kellega Birmal on tihedad majanduslikud ja poliitilised sidemed, üles avaldama Birma ametivõimudele tugevat survet, et kutsuda esile demokraatlikke muutusi;

| 14. | on arvamusel, et ELi selgelt määratletud sihtsanktsioonidel Birma hunta vastu – kuigi neid laiendati pärast 2007. aasta septembrisündmusi, viies sisse embargo täiendavate majandussektorite osas – on režiimile endiselt piiratud mõju ning seega ei täida need taotletavaid eesmärke; kordab seetõttu oma üleskutset nõukogule astuda edasisi samme ja takistada tulemuslikult Birma hunta juurdepääsu ELi rahastamisele; kutsub nõukogu ja liikmesriike üles jälgima hoolikalt sihtsanktsioone ning tagama nende tulemuslik kohaldamine; |
| --- | --- |

14.

on arvamusel, et ELi selgelt määratletud sihtsanktsioonidel Birma hunta vastu – kuigi neid laiendati pärast 2007. aasta septembrisündmusi, viies sisse embargo täiendavate majandussektorite osas – on režiimile endiselt piiratud mõju ning seega ei täida need taotletavaid eesmärke; kordab seetõttu oma üleskutset nõukogule astuda edasisi samme ja takistada tulemuslikult Birma hunta juurdepääsu ELi rahastamisele; kutsub nõukogu ja liikmesriike üles jälgima hoolikalt sihtsanktsioone ning tagama nende tulemuslik kohaldamine;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi eriesindajale Birma küsimustes, Birma riiklikule rahu- ja arengunõukogule, ASEANi ja Aasia-Euroopa Kohtumise (ASEM) liikmesriikide valitsustele, ASEANi parlamentidevahelisele Myanmari komisjonile, Aung San Suu Kyile, Rahvuslikule Demokraatialiigale, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemkomissarile ning ÜRO inimõiguste komisjoni eriraportöörile Birma küsimustes. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi eriesindajale Birma küsimustes, Birma riiklikule rahu- ja arengunõukogule, ASEANi ja Aasia-Euroopa Kohtumise (ASEM) liikmesriikide valitsustele, ASEANi parlamentidevahelisele Myanmari komisjonile, Aung San Suu Kyile, Rahvuslikule Demokraatialiigale, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemkomissarile ning ÜRO inimõiguste komisjoni eriraportöörile Birma küsimustes.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0178.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0420.

(3)  ELT L 116, 29.4.2006, lk 77.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/52

---

Neljapäev, 19. juuni 2008Somaalia

P6_TA(2008)0313

Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon tsiviilisikute igapäevase tapmise kohta Somaalias

2009/C 286 E/13

Euroopa Parlament,

võttes arvsesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste rikkumiste kohta Somaalias;

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja avaldusi hiljutise Djibouti rahulepingu kohta;

võttes arvesse ÜRO peasekretäri kindral Ban Ki-mooni aruandeid, milles väljendatakse muret seoses Somaalias jätkuva humanitaarkatastroofiga;

võttes arvesse Aafrika Liidu algatusi ja avaldusi seoses Somaalia olukorraga;

võttes arvesse pärast Etioopia võitu Islami Kohtute Liidu üle 2007. aasta 20. veebruaril vastu võetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1744(2007), milles tehakse rahvusliku leppimise kava ettepanek;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | olles mures pikaajalise kodusõja pärast Somaalias ning selle mõjude pärast rahu- ja lepitusprotsessile nimetatud riigis, samuti Somaali poolsaare julgeoleku ja stabiilsuse pärast tervikuna; |
| --- | --- |

A.

olles mures pikaajalise kodusõja pärast Somaalias ning selle mõjude pärast rahu- ja lepitusprotsessile nimetatud riigis, samuti Somaali poolsaare julgeoleku ja stabiilsuse pärast tervikuna;

| B. | arvestades, et viimastel päevadel, pärast sõjategevuse vallapuhkemist föderaalse üleminekuvalitsuse vägede ja ülestõusnute vahel ÜRO vahendusel Djiboutis föderaalse üleminekuvalitsuse ja Somaalia taasvabastamise liidu vahel sõlmitud kolmekuulise relvarahukokkuleppe hülgamise tagajärjel mõnede islamiliidrite poolt, on Somaalia pealinnas Muqdishos tapetud hinnanguliselt 100 inimest ja kodudest on lahkunud tuhandeid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimastel päevadel, pärast sõjategevuse vallapuhkemist föderaalse üleminekuvalitsuse vägede ja ülestõusnute vahel ÜRO vahendusel Djiboutis föderaalse üleminekuvalitsuse ja Somaalia taasvabastamise liidu vahel sõlmitud kolmekuulise relvarahukokkuleppe hülgamise tagajärjel mõnede islamiliidrite poolt, on Somaalia pealinnas Muqdishos tapetud hinnanguliselt 100 inimest ja kodudest on lahkunud tuhandeid;

| C. | arvestades, et rünnakud ja mõrvad on tabanud Somaalia kodanikuühiskonna liikmeid ja eelkõige ajakirjanikke, ning avaldades kahetsust Somaalia ajakirjanikeliidu asepresidendi Nasteh Dahir Farah brutaalse tapmise üle palgamõrvarite poolt 7. juunil 2008. aastal Somaalia lõunaosas Kismaayo linnas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rünnakud ja mõrvad on tabanud Somaalia kodanikuühiskonna liikmeid ja eelkõige ajakirjanikke, ning avaldades kahetsust Somaalia ajakirjanikeliidu asepresidendi Nasteh Dahir Farah brutaalse tapmise üle palgamõrvarite poolt 7. juunil 2008. aastal Somaalia lõunaosas Kismaayo linnas;

| D. | arvestades, et alates 2008. aasta algusest on tapetud 15 humanitaarabitöötajat, sealhulgas laskis tuvastamata palgamõrvar Muqdishos maha prominentse Somaalia humanitaarabitöötaja Mohamed Mahdi, kes oli kohaliku naiste abistamise ja lastehoolduse korraldamise ameti juht; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et alates 2008. aasta algusest on tapetud 15 humanitaarabitöötajat, sealhulgas laskis tuvastamata palgamõrvar Muqdishos maha prominentse Somaalia humanitaarabitöötaja Mohamed Mahdi, kes oli kohaliku naiste abistamise ja lastehoolduse korraldamise ameti juht;

| E. | arvestades, et ÜRO peasekretär väljendas muret lapssõdurite värbamise suurenemise üle, eelkõige Muqdishos, ning laste laialt levinud kasutamise üle peaaegu kõigis Somaalias tegutsevates lahingujõududes; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO peasekretär väljendas muret lapssõdurite värbamise suurenemise üle, eelkõige Muqdishos, ning laste laialt levinud kasutamise üle peaaegu kõigis Somaalias tegutsevates lahingujõududes;

| F. | arvestades, et Somaalias jätkuvad inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse laialdased rikkumised kõigi konflikti osapoolte poolt, sealhulgas piinamine ja muu väärkohtlemine, vägistamised, kohtuvälised hukkamised, omavolilised kinnipidamised ning rünnakud tsiviilisikute ja tsiviilinfrastruktuuri vastu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Somaalias jätkuvad inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse laialdased rikkumised kõigi konflikti osapoolte poolt, sealhulgas piinamine ja muu väärkohtlemine, vägistamised, kohtuvälised hukkamised, omavolilised kinnipidamised ning rünnakud tsiviilisikute ja tsiviilinfrastruktuuri vastu;

| G. | arvestades, et konflikti jätkumine ja poliitiline ebastabiilsus Somaalias on toonud kaasa piraatluse ja relvastatud röövide tekke; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et konflikti jätkumine ja poliitiline ebastabiilsus Somaalias on toonud kaasa piraatluse ja relvastatud röövide tekke;

| H. | arvestades, et alates 2007. aasta veebruarist on ligikaudu 856 970 somaallast põgenenud Muqdishos toimuva sõjategevuse eest, ja 2,6 miljonit somaallast ehk ligikaudu 35 % elanikkonnast vajavad humanitaarabi ning see number võib suurendada aasta lõpuks 3,5 miljonini; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et alates 2007. aasta veebruarist on ligikaudu 856 970 somaallast põgenenud Muqdishos toimuva sõjategevuse eest, ja 2,6 miljonit somaallast ehk ligikaudu 35 % elanikkonnast vajavad humanitaarabi ning see number võib suurendada aasta lõpuks 3,5 miljonini;

| I. | arvestades, et ÜRO peasekretär kutsus Etioopia relvajõude üles „hoiduma valimatutest rünnakutest tsiviilisikute ja tsiviilobjektide, sealhulgas rünnakutest koolide ja haiglate vastu”, ning kutsus Etioopia võime üles uurima vihjeid, et nende relvajõududes on pandud toime raskeid rikkumisi laste vastu, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO peasekretär kutsus Etioopia relvajõude üles „hoiduma valimatutest rünnakutest tsiviilisikute ja tsiviilobjektide, sealhulgas rünnakutest koolide ja haiglate vastu”, ning kutsus Etioopia võime üles uurima vihjeid, et nende relvajõududes on pandud toime raskeid rikkumisi laste vastu,

| 1. | mõistab teravalt hukka jätkuva sõjategevuse, mõrvad ja muud inimõiguste rasked rikkumised, mida on toime pannud kõik konflikti osapooled ning mille tagajärjel on kaotanud elu paljud Somaalia tsiviilelanikud ja on tekkinud tõeline humanitaarkatastroof; |
| --- | --- |

1.

mõistab teravalt hukka jätkuva sõjategevuse, mõrvad ja muud inimõiguste rasked rikkumised, mida on toime pannud kõik konflikti osapooled ning mille tagajärjel on kaotanud elu paljud Somaalia tsiviilelanikud ja on tekkinud tõeline humanitaarkatastroof;

| 2. | kutsub kõiki konflikti osapooli üles lõpetama kohe igasugune rahvusvaheliste inimõiguste ja humanitaarõiguse rikkumine, lõpetama rünnakud tsiviilisikute vastu, lõpetama tsiviilisikute surmaga ähvardamise, vägistamise, ebaseadusliku kinnipidamise, inimröövid, hirmutamise ja rüüstamise ning järgima täielikult Genfi konventsioonide ühist artiklit 3; |
| --- | --- |

2.

kutsub kõiki konflikti osapooli üles lõpetama kohe igasugune rahvusvaheliste inimõiguste ja humanitaarõiguse rikkumine, lõpetama rünnakud tsiviilisikute vastu, lõpetama tsiviilisikute surmaga ähvardamise, vägistamise, ebaseadusliku kinnipidamise, inimröövid, hirmutamise ja rüüstamise ning järgima täielikult Genfi konventsioonide ühist artiklit 3;

| 3. | nõuab, et kohe vabastataks põllumajandusega tegeleva valitsusvälise organisatsiooni Cooperazione Italiana Nord Sud kaks itaallasest ja üks somaallasest liige, vastavalt Jolanda Occhipinti, Giuliano Paganini ning Abdirahaman Yussuf Harale, kes rööviti 21. mail 2008. aastal ligikaudu 60 km Muqdishost lõuna pool ja kelle eest on nõutud 1 miljoni dollari suurust lunaraha; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et kohe vabastataks põllumajandusega tegeleva valitsusvälise organisatsiooni Cooperazione Italiana Nord Sud kaks itaallasest ja üks somaallasest liige, vastavalt Jolanda Occhipinti, Giuliano Paganini ning Abdirahaman Yussuf Harale, kes rööviti 21. mail 2008. aastal ligikaudu 60 km Muqdishost lõuna pool ja kelle eest on nõutud 1 miljoni dollari suurust lunaraha;

| 4. | nõuab, et kõikide inimõiguste rikkumiste, sealhulgas raskete lapse õiguste rikkumiste suhtes korraldaks uurimine; kutsub föderaalset üleminekuvalitsust tungivalt üles lõpetama laste kinnipidamine ning kontrollima käsirelvade levikut; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et kõikide inimõiguste rikkumiste, sealhulgas raskete lapse õiguste rikkumiste suhtes korraldaks uurimine; kutsub föderaalset üleminekuvalitsust tungivalt üles lõpetama laste kinnipidamine ning kontrollima käsirelvade levikut;

| 5. | kutsub kõiki konflikti osapooli tungivalt üles astuma vajalikke samme, et tagada takistamatu humanitaarjuurdepääs ja abi andmine riigi kannatusi kandvale elanikkonnale, ning võtma tõhusaid meetmeid kohalike ja rahvusvaheliste humanitaarabitöötajate turvalisuse tagamiseks; |
| --- | --- |

5.

kutsub kõiki konflikti osapooli tungivalt üles astuma vajalikke samme, et tagada takistamatu humanitaarjuurdepääs ja abi andmine riigi kannatusi kandvale elanikkonnale, ning võtma tõhusaid meetmeid kohalike ja rahvusvaheliste humanitaarabitöötajate turvalisuse tagamiseks;

| 6. | tervitab 9. juunil 2008 Djiboutis Somaalia sisekõnelustel föderaalse üleminekuvalitsuse ja Somaalia taasvabastamise liidu vahel saavutatud rahukokkulepet, milleni aitasid jõuda ÜRO peasekretäri eriesindaja Ahmedou Ould-Abdallah, Aafrika Liit ning muud piirkondlikud organisatsioonid ja rahvusvahelised partnerid; kutsub föderaalset üleminekuvalitsust üles alustama tõelist leppimisprotsessi kõikide konflikti osapooltega riigis, et luua tingimused rahuks, julgeolekuks ja stabiilsuseks; |
| --- | --- |

6.

tervitab 9. juunil 2008 Djiboutis Somaalia sisekõnelustel föderaalse üleminekuvalitsuse ja Somaalia taasvabastamise liidu vahel saavutatud rahukokkulepet, milleni aitasid jõuda ÜRO peasekretäri eriesindaja Ahmedou Ould-Abdallah, Aafrika Liit ning muud piirkondlikud organisatsioonid ja rahvusvahelised partnerid; kutsub föderaalset üleminekuvalitsust üles alustama tõelist leppimisprotsessi kõikide konflikti osapooltega riigis, et luua tingimused rahuks, julgeolekuks ja stabiilsuseks;

| 7. | nõuab kodanikuühiskonna, eriti naiste ja laste rolli tugevdamist rahvusliku leppimise protsessis; |
| --- | --- |

7.

nõuab kodanikuühiskonna, eriti naiste ja laste rolli tugevdamist rahvusliku leppimise protsessis;

| 8. | kutsub Somaalia üleminekuvalitsust kasutama koostöös ÜRO ja Aafrika Liiduga kõiki olemasolevaid vahendeid, et hoida ära, heidutada ja kaotada piraatlust ja relvastatud rööve, mida pannakse toime Somaalia rannikult, eriti humanitaarabi kandvate aluste vastu; |
| --- | --- |

8.

kutsub Somaalia üleminekuvalitsust kasutama koostöös ÜRO ja Aafrika Liiduga kõiki olemasolevaid vahendeid, et hoida ära, heidutada ja kaotada piraatlust ja relvastatud rööve, mida pannakse toime Somaalia rannikult, eriti humanitaarabi kandvate aluste vastu;

| 9. | kutsub ELi üles sundima Kenya valitsust pakkuma Somaalia põgenikele varjupaika ning tagama nende õigust abile; kutsub Kenya valitsust üles võimaldama humanitaarabile takistamatut läbipääsu El Waki piiriületuskoha kaudu; |
| --- | --- |

9.

kutsub ELi üles sundima Kenya valitsust pakkuma Somaalia põgenikele varjupaika ning tagama nende õigust abile; kutsub Kenya valitsust üles võimaldama humanitaarabile takistamatut läbipääsu El Waki piiriületuskoha kaudu;

| 10. | kutsub doonorriike ja eelkõige ELi üles suurendama humanitaarabi riigi sees ümber asunud inimestele ning tagama tõhusa arenguabi andmine Somaalia inimestele; |
| --- | --- |

10.

kutsub doonorriike ja eelkõige ELi üles suurendama humanitaarabi riigi sees ümber asunud inimestele ning tagama tõhusa arenguabi andmine Somaalia inimestele;

| 11. | kutsub komisjoni üles tagama, et riiklikesse föderaalinstitutsioonidesse imbunud sõjapealikud ei omastaks ebaseaduslikult ELi abi, ning astuma vajaduse korral samme sellise olukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles tagama, et riiklikesse föderaalinstitutsioonidesse imbunud sõjapealikud ei omastaks ebaseaduslikult ELi abi, ning astuma vajaduse korral samme sellise olukorra parandamiseks;

| 12. | kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu üles tugevdama ÜRO relvaembargot Somaalia suhtes ning võtma otsustavamalt meetmeid tagamaks, et piirkonna riigid embargost täiel määral kinni peavad; kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu üles uurima sõjakuritegusid ja inimsusevastaseid kuritegusid Somaalias, arvestades sealjuures võimalust pöörduda Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poole, ning sundima määrama sellistes kuritegudes süüdistatavatele inimestele asjakohaseid karistusi; |
| --- | --- |

12.

kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu üles tugevdama ÜRO relvaembargot Somaalia suhtes ning võtma otsustavamalt meetmeid tagamaks, et piirkonna riigid embargost täiel määral kinni peavad; kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu üles uurima sõjakuritegusid ja inimsusevastaseid kuritegusid Somaalias, arvestades sealjuures võimalust pöörduda Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poole, ning sundima määrama sellistes kuritegudes süüdistatavatele inimestele asjakohaseid karistusi;

| 13. | tervitab 15. mail 2008. aastal ÜRO Julgeolekunõukogus ühehäälselt vastu võetud resolutsiooni 1814(2008), milles nõuti piirkonda 28 500 võitlejast koosneva ÜRO rahuvalvejõudude üksuse lähetamist, kui sealne poliitiline ja julgeolekuolukord ei parane; märgib, et nimetatud ÜRO rahuvalveüksus asendaks väikest Aafrika Liidu rahuvalve kontingenti, mis lähetati Somaaliasse 2007. aasta märtsis; |
| --- | --- |

13.

tervitab 15. mail 2008. aastal ÜRO Julgeolekunõukogus ühehäälselt vastu võetud resolutsiooni 1814(2008), milles nõuti piirkonda 28 500 võitlejast koosneva ÜRO rahuvalvejõudude üksuse lähetamist, kui sealne poliitiline ja julgeolekuolukord ei parane; märgib, et nimetatud ÜRO rahuvalveüksus asendaks väikest Aafrika Liidu rahuvalve kontingenti, mis lähetati Somaaliasse 2007. aasta märtsis;

| 14. | nõuab tungivalt, et Aafrika Liidu Somaalia missioonile (AMISOM) ja kõikidele järgnevatele ÜRO rahuvalvemissioonidele antaks ülesanne kaitsta tsiviilisikuid, eriti naisi, lapsi ja riigi sees ümber asunud isikuid, ning nendega kaasneks tõhus inimõigustealane tegevus, mis hõlmaks inimõiguste rikkumiste seiret, uurimist ja aruandlust; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et Aafrika Liidu Somaalia missioonile (AMISOM) ja kõikidele järgnevatele ÜRO rahuvalvemissioonidele antaks ülesanne kaitsta tsiviilisikuid, eriti naisi, lapsi ja riigi sees ümber asunud isikuid, ning nendega kaasneks tõhus inimõigustealane tegevus, mis hõlmaks inimõiguste rikkumiste seiret, uurimist ja aruandlust;

| 15. | kordab oma toetust ÜRO peasekretäri Somaalia eriesindaja Ahmedou Ould Abdallah jõupingutustele koordineerida rahvusvahelise üldsuse tegevust, hõlbustada Somaalia poliitilist sisedialoogi ning stabiliseerida Somaalia olukorda AMISOMi lähetamise abil; |
| --- | --- |

15.

kordab oma toetust ÜRO peasekretäri Somaalia eriesindaja Ahmedou Ould Abdallah jõupingutustele koordineerida rahvusvahelise üldsuse tegevust, hõlbustada Somaalia poliitilist sisedialoogi ning stabiliseerida Somaalia olukorda AMISOMi lähetamise abil;

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Aafrika Liidu, ÜRO ja valitsustevahelise arenguorganisatsiooni peasekretäridele, Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse presidendile, Etioopia valitsusele ja Üleaafrikalisele Parlamendile. |
| --- | --- |

16.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Aafrika Liidu, ÜRO ja valitsustevahelise arenguorganisatsiooni peasekretäridele, Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse presidendile, Etioopia valitsusele ja Üleaafrikalisele Parlamendile.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/54

---

Neljapäev, 19. juuni 2008Iraan

P6_TA(2008)0314

Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioon Iraani kohta

2009/C 286 E/14

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraani kohta, eriti neid, mis käsitlevad inimõigusi;

võttes arvesse ELi eesistuja 4. juuni 2008. aasta ja 10. juuni 2008. aasta avaldusi alaealiste õigusrikkujate lähiajal täideviidavate hukkamiste kohta Iraanis;

võttes arvesse 13. juunil 2008. aastal eesistujariigi poolt Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust Mohammad Hassanzadehi hukkamise kohta;

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone, eriti 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/168 inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis ja 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/149 surmanuhtluse kohaldamisele moratooriumi kehtestamise kohta;

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning ÜRO lapse õiguste konventsiooni, milles kõigis Iraan on osaline;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et inimõiguste üldine olukord Iraanis on alates 2005. aastast pidevalt halvenenud ning ainuüksi hukkamiste arv on 2007. aastal peaaegu kahekordistunud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste üldine olukord Iraanis on alates 2005. aastast pidevalt halvenenud ning ainuüksi hukkamiste arv on 2007. aastal peaaegu kahekordistunud;

| B. | arvestades, et Iraan ja veel mõned riigid hukkavad siiani alaealisi; arvestades, et Iraanis teatakse olevat hukatud rohkem alaealisi kui üheski teises riigis kogu maailmas, ning vastavalt teadetele on Iraanis üle 100 inimese ootamas surmanuhtluse täideviimist väidetavate kuritegude eest, mille toimepanemisel olid nad alla 18-aastased; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Iraan ja veel mõned riigid hukkavad siiani alaealisi; arvestades, et Iraanis teatakse olevat hukatud rohkem alaealisi kui üheski teises riigis kogu maailmas, ning vastavalt teadetele on Iraanis üle 100 inimese ootamas surmanuhtluse täideviimist väidetavate kuritegude eest, mille toimepanemisel olid nad alla 18-aastased;

| C. | arvestades, et Mohammad Hassanzadeh, alaealine õigusrikkuja, kes hukati 10. juunil 2008. aastal, oli hukkamise ajal alla 18-aastane; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Mohammad Hassanzadeh, alaealine õigusrikkuja, kes hukati 10. juunil 2008. aastal, oli hukkamise ajal alla 18-aastane;

| D. | arvestades, et vähemalt nelja alaealist õigusrikkujat – Behnoud Shojaee′d, Mohammad Fedaei′d, Saeed Jazee'd ja Behnam Zaare't võib oodata hukkamise täideviimine lähiajal, kuigi Iraani ametivõimud on andnud korralduse kahe nendest alaealistest õigusrikkujatest, Behnoud Shojaee ja Mohammad Fedaei, surmanuhtluse täideviimine üheks kuuks peatada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vähemalt nelja alaealist õigusrikkujat – Behnoud Shojaee′d, Mohammad Fedaei′d, Saeed Jazee'd ja Behnam Zaare't võib oodata hukkamise täideviimine lähiajal, kuigi Iraani ametivõimud on andnud korralduse kahe nendest alaealistest õigusrikkujatest, Behnoud Shojaee ja Mohammad Fedaei, surmanuhtluse täideviimine üheks kuuks peatada;

| E. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik tuletas 10. juunil 2008. aastal Irani ametivõimudele meelde, et rahvusvahelise õiguse kohaselt on surmanuhtluse kohaldamine alaealiste õigusrikkujate suhtes täielikult keelatud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik tuletas 10. juunil 2008. aastal Irani ametivõimudele meelde, et rahvusvahelise õiguse kohaselt on surmanuhtluse kohaldamine alaealiste õigusrikkujate suhtes täielikult keelatud;

| F. | arvestades, et Iraani alaealiste õigusrikkujate hulgas on ka isikuid, keda süüdistatakse samasoolistes suhetes, mis on Iraanis karistatav surmanuhtlusega, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Iraani alaealiste õigusrikkujate hulgas on ka isikuid, keda süüdistatakse samasoolistes suhetes, mis on Iraanis karistatav surmanuhtlusega,

| 1. | mõistab teravalt hukka surmaotsused ja hukkamised Iraanis, eelkõige need, mis on mõistetud ja/või täide viidud noorte õigusrikkujate ja alaealiste suhtes, ning nõuab tungivalt, et Iraani võimud järgiksid rahvusvaheliselt tunnustatud õiguslikke tagatisi alaealiste suhtes; |
| --- | --- |

1.

mõistab teravalt hukka surmaotsused ja hukkamised Iraanis, eelkõige need, mis on mõistetud ja/või täide viidud noorte õigusrikkujate ja alaealiste suhtes, ning nõuab tungivalt, et Iraani võimud järgiksid rahvusvaheliselt tunnustatud õiguslikke tagatisi alaealiste suhtes;

| 2. | rõhutab, et surmanuhtluse kohaldamine alaealiste suhtes on otseses vastuolus rahvusvaheliste kohustustega, millele Iraani Islamivabariik on alla kirjutanud, eriti kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga ja lapse õiguste konventsiooniga, mis mõlemad keelustavad selgelt alaealiste hukkamise või isikute hukkamise, kes on süüdi mõistetud kuriteos, mille toimepanemisel olid nad alaealised; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et surmanuhtluse kohaldamine alaealiste suhtes on otseses vastuolus rahvusvaheliste kohustustega, millele Iraani Islamivabariik on alla kirjutanud, eriti kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga ja lapse õiguste konventsiooniga, mis mõlemad keelustavad selgelt alaealiste hukkamise või isikute hukkamise, kes on süüdi mõistetud kuriteos, mille toimepanemisel olid nad alaealised;

| 3. | mõistab kõige karmimal viisil hukka Mohammad Hassanzahedi hukkamise, kes oli hukkamise ajal alla 18-aastane; |
| --- | --- |

3.

mõistab kõige karmimal viisil hukka Mohammad Hassanzahedi hukkamise, kes oli hukkamise ajal alla 18-aastane;

| 4. | nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud peataksid Behnoud Shojaee, Mohammad Fedaei, Saeed Jazee, Behnam Zaare ja kõikide teiste alaealiste surmamõistetud õigusrikkujate hukkamise; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud peataksid Behnoud Shojaee, Mohammad Fedaei, Saeed Jazee, Behnam Zaare ja kõikide teiste alaealiste surmamõistetud õigusrikkujate hukkamise;

| 5. | kutsub äsja valitud Majlise (Iraani parlament) liikmeid üles võtma kiiresti vastu Iraani karistusseadustiku reformi eesmärgiga eelkõige kaotada kividega surnuks viskamine ja laps-õigusrikkujate hukkamine, võtma meetmed surmanuhtluse moratooriumi kehtestamiseks, viima Iraani seadusandluse kooskõlla inimõiguste alaste rahvusvaheliste kohustustega; |
| --- | --- |

5.

kutsub äsja valitud Majlise (Iraani parlament) liikmeid üles võtma kiiresti vastu Iraani karistusseadustiku reformi eesmärgiga eelkõige kaotada kividega surnuks viskamine ja laps-õigusrikkujate hukkamine, võtma meetmed surmanuhtluse moratooriumi kehtestamiseks, viima Iraani seadusandluse kooskõlla inimõiguste alaste rahvusvaheliste kohustustega;

| 6. | nõuab samasooliste suhete kuritegelikuks tunnistamise lõpetamist Iraanis; |
| --- | --- |

6.

nõuab samasooliste suhete kuritegelikuks tunnistamise lõpetamist Iraanis;

| 7. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid peataksid nende isikute väljaandmise Iraanile, keda ähvardab hukkamine või piinamine; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid peataksid nende isikute väljaandmise Iraanile, keda ähvardab hukkamine või piinamine;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule, Iraani ülemkohtunikule ning Iraani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule, Iraani ülemkohtunikule ning Iraani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

Euroopa Parlament

Teisipäev, 17. juuni 2008

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/56 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/56

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet ***I

P6_TA(2008)0263

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses selle kestusega (KOM(2007)0861 – C6-0003/2008 – 2007/0291(COD))

2009/C 286 E/15

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0861);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0003/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 2;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0245/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 17. juuni 2008P6_TC1-COD(2007)0291

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses selle kestusega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 1007/2008) lõplikule kujule.)

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/57

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Kahe- või kolmerattalistele mootorsõidukitele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0264

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kahe- või kolmerattalistele mootorsõidukitele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0768 – C6-0449/2007 – 2007/0270(COD))

2009/C 286 E/16

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0768);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0449/2007);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0233/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/58

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete osa tüübikinnitus (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0265

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete osa tüübikinnituse kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0840 – C6-0004/2008 – 2007/0284(COD))

2009/C 286 E/17

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0840);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0004/2008);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0235/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/59

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite ümbermineku kaitsekonstruktsioonid (staatiline testimine) (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0266

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võttavastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (staatiline testimine) (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0025 – C6-0044/2008 – 2008/0008(COD))

2009/C 286 E/18

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0025);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0044/2008);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0234/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/60

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Aktsiaseltside ühinemine (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0267

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0026 – C6-0045/2008 – 2008/0009(COD))

2009/C 286 E/19

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0026);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 44 lõige 2 punkti g, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0045/2008);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0236/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/61

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Arvutiprogrammide õiguskaitse (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0268

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv arvutiprogrammide õiguskaitse kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0023 – C6-0042/2008 – 2008/0019(COD))

2009/C 286 E/20

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0023);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0042/2008);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0237/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/61

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikune tunnustamine (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0269

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0037 – C6-0048/2008 – 2008/0021(COD))

2009/C 286 E/21

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0037);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 71, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0048/2008);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0238/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/62

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Asutamislepingu artikli 48 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõutavad tagati- sed (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0270

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks asutamislepingu artikli48 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0039 – C6-0050/2008 – 2008/0022(COD))

2009/C 286 E/22

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0039);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 44 lõike 2 punkti g, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0050/2008);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0239/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/63

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Veterinaarkontrollid ühendusesiseses kaubanduses (kodifitseeritud versioon) *

P6_TA(2008)0271

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0099 – C6-0135/2008 – 2008/0037(CNS))

2009/C 286 E/23

(Nõuandemenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0099);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel mille nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0135/2008);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0243/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/63

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamine (kodifitseeritud versioon) *

P6_TA(2008)0272

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0091 – C6-0136/2008 – 2008/0039(CNS))

2009/C 286 E/24

(Nõuandemenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0091);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel mille nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0136/2008);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0242/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/64 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/64

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Ühenduse menetlus tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2008)0273

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ühenduse menetluse kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0735 – C6-0441/2007 – 2007/0253(COD))

2009/C 286 E/25

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0735);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0441/2007);

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 a ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0217/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete osas koos nimetatud sisuliste muudatustega on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete osas koos nimetatud sisuliste muudatustega on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/65

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Nominaalsaagi statistilised andmed teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2008)0274

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0760 – C6-0443/2007 – 2007/0260(COD))

2009/C 286 E/26

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0760);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0443/2007);

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 a ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja kalanduskomisjoni arvamust (A6-0218/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete osas koos nimetatud sisuliste muudatustega on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete osas koos nimetatud sisuliste muudatustega on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/66

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Saagi ja kalandustegevuse statistilised andmed Loode-Atlandi piirkonnas (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2008)0275

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0762 – C6-0444/2007 – 2007/0264(COD))

2009/C 286 E/27

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0762);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0444/2007);

_ võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 a ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja kalanduskomisjoni arvamust (A6-0219/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete osas koos nimetatud sisuliste muudatustega on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete osas koos nimetatud sisuliste muudatustega on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/67

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Nominaalsaagi statistilised andmed Atlandi ookeani kirdeosas (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2008)0276

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0763 – C6-0440/2007 – 2007/0268(COD))

2009/C 286 E/28

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0763);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0440/2007);

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 a ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja kalanduskomisjoni arvamust (A6-0214/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete osas koos nimetatud sisuliste muudatustega on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete osas koos nimetatud sisuliste muudatustega on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/68

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Tekstiilinimetused (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2008)0277

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tekstiilinimetuste kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2007)0870 – C6-0024/2008 – 2008/0005(COD))

2009/C 286 E/29

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0870);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0024/2008);

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 a ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A6-0215/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete osas koos nimetatud sisuliste muudatustega on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete osas koos nimetatud sisuliste muudatustega on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/69 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/69

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsiooniga *

P6_TA(2008)0278

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsiooniga (KOM(2007)0839 – C6-0028/2008 – 2007/0283(CNS))

2009/C 286 E/30

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni soovitust nõukogule (KOM(2007)0839);

võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemisakti artikli 3 lõiget 4, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0028/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0194/2008),

| 1. | kiidab komisjoni soovituse muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni soovituse muudetud kujul heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsiooni kohaldamiskuupäeva otsustamisel võtta arvesse Euroopa Parlamendi muret seoses vajadusega minimeerida maksumaksjate maksukoormust; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsiooni kohaldamiskuupäeva otsustamisel võtta arvesse Euroopa Parlamendi muret seoses vajadusega minimeerida maksumaksjate maksukoormust;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni soovitust oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni soovitust oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning Bulgaaria Vabariigi, Rumeenia ja teiste liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning Bulgaaria Vabariigi, Rumeenia ja teiste liikmesriikide valitsustele.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Soovitus võtta vastu otsus


  Artikkel 3 |
| Vahekohtu konventsioon (muudetud 25. mai 1999. aasta protokolli, 21. detsembri 1995. aasta ja 8. detsembri 2004. aasta konventsioonide ning käesoleva otsusega), jõustub
  1. jaanuaril 2007
  Bulgaaria, Rumeenia ja teiste liikmesriikide puhul, kelle suhtes vahekohtu konventsioon kehtib. See jõustub Bulgaarias, Rumeenias ja kõigis teistes liikmesriikides päeval, kui vahekohtu konventsioon jõustub teises asjaomases liikmesriigis. | Vahekohtu konventsioon (muudetud 25. mai 1999. aasta protokolli, 21. detsembri 1995. aasta ja 8. detsembri 2004. aasta konventsioonide ning käesoleva otsusega) jõustub
  järgmisel päeval pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas
  Bulgaaria, Rumeenia ja teiste liikmesriikide puhul, kelle suhtes vahekohtu konventsioon kehtib. See jõustub Bulgaarias, Rumeenias ja kõigis teistes liikmesriikides päeval, kui vahekohtu konventsioon jõustub teises asjaomases liikmesriigis. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Soovitus võtta vastu otsus

Artikkel 3

Vahekohtu konventsioon (muudetud 25. mai 1999. aasta protokolli, 21. detsembri 1995. aasta ja 8. detsembri 2004. aasta konventsioonide ning käesoleva otsusega), jõustub
  1. jaanuaril 2007
  Bulgaaria, Rumeenia ja teiste liikmesriikide puhul, kelle suhtes vahekohtu konventsioon kehtib. See jõustub Bulgaarias, Rumeenias ja kõigis teistes liikmesriikides päeval, kui vahekohtu konventsioon jõustub teises asjaomases liikmesriigis.

Vahekohtu konventsioon (muudetud 25. mai 1999. aasta protokolli, 21. detsembri 1995. aasta ja 8. detsembri 2004. aasta konventsioonide ning käesoleva otsusega) jõustub
  järgmisel päeval pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas
  Bulgaaria, Rumeenia ja teiste liikmesriikide puhul, kelle suhtes vahekohtu konventsioon kehtib. See jõustub Bulgaarias, Rumeenias ja kõigis teistes liikmesriikides päeval, kui vahekohtu konventsioon jõustub teises asjaomases liikmesriigis.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/70

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Karistusregistrite andmete vahetamine liikmesriikide vahel *

P6_TA(2008)0279

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus, mis käsitleb karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja nende andmete sisu (5968/2008 – C6-0067/2008 – 2005/0267(CNS))

2009/C 286 E/31

(Nõuandemenetlus – uuesti konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu eelnõu (5968/2008);

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2005)0690);

võttes arvesse oma 21. juuni 2007. aasta seisukohta (1);

võttes arvesse ELi lepingu artiklit 31 ja artikli 34 lõike 2 punkti b;

võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris uuesti Euroopa Parlamendiga (C6-0067/2008);

võttes arvesse kodukorra artikleid 93, 51 ja artikli 55 lõiget 3;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0207/2008),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui ta kavatseb eelnõu oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui ta kavatseb eelnõu oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 5. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles pärast Lissaboni lepingu jõustumist seadma prioriteediks kõiki edaspidiseid ettepanekuid, millega muudetakse raamotsust kooskõlas deklaratsiooniga nr 50 Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud üleminekusätete protokolli artikli 10 kohta; |
| --- | --- |

5.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles pärast Lissaboni lepingu jõustumist seadma prioriteediks kõiki edaspidiseid ettepanekuid, millega muudetakse raamotsust kooskõlas deklaratsiooniga nr 50 Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud üleminekusätete protokolli artikli 10 kohta;

| 6. | on otsustanud analüüsida kõiki selliseid edaspidiseid ettepanekuid kiireloomulise menetlusega vastavalt lõikes 5 osutatud menetlusele ning tihedas koostöös riikide parlamentidega; |
| --- | --- |

6.

on otsustanud analüüsida kõiki selliseid edaspidiseid ettepanekuid kiireloomulise menetlusega vastavalt lõikes 5 osutatud menetlusele ning tihedas koostöös riikide parlamentidega;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| NÕUKOGU ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus


  Põhjendus 5 a (uus) |
| | (5a) | Asjaolu, et ühe ja sama süüdimõistva kohtuotsuse osas saab kohaldada erinevaid õiguslikke režiime, toob kaasa liikmesriikide vahel mitteusaldusväärse teabe ringlemise ning põhjustab õiguslikku ebakindlust süüdimõistetud isikutele. Sellise olukorra vältimiseks tuleks kohtuotsuse teinud liikmesriiki käsitada oma territooriumil teiste liikmesriikide kodanike osas tehtud süüdimõistvaid kohtuotsuseid hõlmavate andmete omanikuna. Seepärast peab süüdimõistetud isiku kodakondsusjärgne liikmesriik, kellele need andmed edastatakse, tagama, et neid hoitakse ajakohastatuna, võttes arvesse kohtuotsuse teinud liikmesriigi registris tehtavaid muudatusi või tühistamisi. Ainult sel viisil ajakohastatuna hoitud andmeid tohiks kasutada kodakondsusjärgses liikmesriigis või edastada selle riigi poolt mistahes teisele riigile, olgu see siis teine liikmesriik või mõni kolmas riik. |

NÕUKOGU ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Põhjendus 5 a (uus)

(5a)

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Põhjendus 9aa (uus)

| (9aa) | Kui teave on saadud vastavalt artikli 7 lõike 2 kolmandale lõigule, peab kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutus tagama, et vastus üksikisiku taotlusele tema kohta karistusregistrisse kantud andmete kohta sisaldab üldviidet taotleja kohta karistusregistrisse kantud andmete kohta, sealhulgas kohtuotsuse teinud liikmesriigi poolt edastatud teavet. |
| --- | --- |

(9aa)

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Põhjendus 10

| (10) | Käesoleva raamotsusega kehtestatakse eeskirjad selle rakendamise raames liikmesriikide vahel vahetatavate isikuandmete kaitse kohta. Kehtivaid kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitset käsitlevaid üldisi eeskirju täiendatakse kõnealuste käesoleva õigusaktiga kehtestatud eeskirjadega. Lisaks kohaldatakse käesoleva raamotsuse alusel töödeldavate isikuandmete suhtes Euroopa Nõukogu 1981. aasta konventsiooni, mis käsitleb üksikisikute kaitset isikuandmete automatiseeritud töötlemisel. Käesolevasse raamotsusesse võetakse muu hulgas üle karistusregistrite andmete vahetust käsitleva 21. novembri 2005. aasta otsuse need sätted, milles nähakse päringu teinud liikmesriigile ette piirangud saadud andmete kasutamiseks. Nimetatud sätteid täiendatakse erieeskirjadega juhuks, kui kodakondsusjärgne liikmesriik saadab kohtuotsuse teinud liikmesriigilt saadud andmed edasi. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva raamotsusega kehtestatakse eeskirjad selle rakendamise raames liikmesriikide vahel vahetatavate isikuandmete kaitse kohta. Kehtivaid kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitset käsitlevaid üldisi eeskirju täiendatakse kõnealuste käesoleva õigusaktiga kehtestatud eeskirjadega. Lisaks kohaldatakse käesoleva raamotsuse alusel töödeldavate isikuandmete suhtes Euroopa Nõukogu 1981. aasta konventsiooni, mis käsitleb üksikisikute kaitset isikuandmete automatiseeritud töötlemisel. Käesolevasse raamotsusesse võetakse muu hulgas üle karistusregistrite andmete vahetust käsitleva 21. novembri 2005. aasta otsuse need sätted, milles nähakse päringu teinud liikmesriigile ette piirangud saadud andmete kasutamiseks. Nimetatud sätteid täiendatakse erieeskirjadega juhuks, kui kodakondsusjärgne liikmesriik saadab kohtuotsuse teinud liikmesriigilt saadud andmed edasi.

| (10) | Käesoleva raamotsusega kehtestatakse eeskirjad selle rakendamise raames liikmesriikide vahel vahetatavate isikuandmete kaitse kohta. Kehtivaid kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitset käsitlevaid üldisi eeskirju täiendatakse kõnealuste käesoleva õigusaktiga kehtestatud eeskirjadega,
  eeskätt artiklis 9 sätestatud peamiste põhimõtetega
  . Lisaks kohaldatakse käesoleva raamotsuse alusel töödeldavate isikuandmete suhtes Euroopa Nõukogu 1981. aasta konventsiooni, mis käsitleb üksikisikute kaitset isikuandmete automatiseeritud töötlemisel. Käesolevasse raamotsusesse võetakse muu hulgas üle karistusregistrite andmete vahetust käsitleva 21. novembri 2005. aasta otsuse need sätted, milles nähakse päringu teinud liikmesriigile ette piirangud saadud andmete kasutamiseks. Nimetatud sätteid täiendatakse erieeskirjadega juhuks, kui kodakondsusjärgne liikmesriik saadab kohtuotsuse teinud liikmesriigilt saadud andmed edasi. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva raamotsusega kehtestatakse eeskirjad selle rakendamise raames liikmesriikide vahel vahetatavate isikuandmete kaitse kohta. Kehtivaid kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitset käsitlevaid üldisi eeskirju täiendatakse kõnealuste käesoleva õigusaktiga kehtestatud eeskirjadega,
  eeskätt artiklis 9 sätestatud peamiste põhimõtetega
  . Lisaks kohaldatakse käesoleva raamotsuse alusel töödeldavate isikuandmete suhtes Euroopa Nõukogu 1981. aasta konventsiooni, mis käsitleb üksikisikute kaitset isikuandmete automatiseeritud töötlemisel. Käesolevasse raamotsusesse võetakse muu hulgas üle karistusregistrite andmete vahetust käsitleva 21. novembri 2005. aasta otsuse need sätted, milles nähakse päringu teinud liikmesriigile ette piirangud saadud andmete kasutamiseks. Nimetatud sätteid täiendatakse erieeskirjadega juhuks, kui kodakondsusjärgne liikmesriik saadab kohtuotsuse teinud liikmesriigilt saadud andmed edasi.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Põhjendus 10a (uus)

| (10a) | Sellega seoses on äärmiselt oluline võtta vastu raamotsus kriminaalasjades tehtava politsei– ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta, et tagada piisaval tasemel andmekaitse, sh isikuandmete töötlemisel riigi tasandil. |
| --- | --- |

(10a)

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Põhjendus 12a (uus)

| (12a) | Karistusregistri väljavõtete selguse tagamiseks tuleb esitada teave süüdimõistva kohtuotsuse ja sellest tulenevate keeldude kohta ning samuti koha kohta, kus see kohtuotsus tehti ja karistusregistrisse kanti. Seetõttu peavad liikmesriigid töötama välja karistusregistri väljavõtete võrreldava vormingu, kus kajastuvad süüdimõistvad kohtuotsused ning kus on erijaotis seksuaalkuritegudega seotud süüdimõistvate kohtuotsuste jaoks. |
| --- | --- |

(12a)

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Artikkel 5 – lõige 2

2.   Kui artikli 4 lõike 4 kohaselt edastatud andmeid muudetakse või need kustutatakse, muudab või kustutab kodakondsusjärgne liikmesriik samamoodi andmed, mis on lõike 1 kohaselt talletatud
  uuesti edastamiseks artikli 7 alusel.

2.   Kui artikli 4 lõike 4 kohaselt edastatud andmeid muudetakse või need kustutatakse, muudab või kustutab kodakondsusjärgne liikmesriik samamoodi andmed, mis on lõike 1 kohaselt talletatud.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Artikkel 5 – lõige 3

3.   
  Andmete uuesti edastamiseks artikli 7 alusel tohib
  kodakondsusjärgne liikmesriik kasutada vaid lõike 2 kohaselt ajakohastatud andmeid.

3.   Kodakondsusjärgne liikmesriik
  tohib
  kasutada vaid lõike 2 kohaselt ajakohastatud andmeid.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Artikkel 6 – lõige 1 a (uus)

1a.
     
  Kui kodakondsusjärgse liikmesriigi karistusregistrist soovitakse teavet väljaspool kriminaalmenetlust, peab päringu esitav liikmesriik seda põhjendama.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Artikkel 6 – lõige 2

2.   Kui isik soovib karistusregistrist andmeid enda kohta ja juhul, kui ta oli või on päringu saanud või päringu teinud liikmesriigi kodanik või alaline elanik,
  võib
  selle liikmesriigi keskasutus, kus päring on tehtud,
  esitada
  vastavalt siseriiklikule õigusele mõne muu liikmesriigi keskasutusele päringu karistusregistris sisalduvate andmete ja nendega seotud andmete kohta.

2.   Kui isik soovib karistusregistrist andmeid enda kohta ja juhul, kui ta oli või on päringu saanud või päringu teinud liikmesriigi kodanik või alaline elanik,
  esitab
  selle liikmesriigi keskasutus, kus päring on tehtud, vastavalt siseriiklikule õigusele mõne muu liikmesriigi keskasutusele päringu karistusregistris sisalduvate andmete ja nendega seotud andmete kohta.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Artikkel 9 – lõige – 1 (uus)

| – 1. | Käesoleva raamotsuse raames teostatav isikuandmete töötlemine peab vastama vähemalt järgmistele peamistele põhimõtetele:









  a) | andmete töötlemine peab olema õigusaktidega lubatud ja vajalik ning asjakohane andmete kogumise ja/või edasise töötlemise eesmärgiga; |
| --- | --- | --- |

– 1.

a)

andmete töötlemine peab olema õigusaktidega lubatud ja vajalik ning asjakohane andmete kogumise ja/või edasise töötlemise eesmärgiga;

| b) | andmeid kogutakse ainult konkreetsetel ja õiguspärastel eesmärkidel ning neid töödeldakse edasi nende eesmärkidega kooskõlas oleval viisil; |
| --- | --- |

b)

andmeid kogutakse ainult konkreetsetel ja õiguspärastel eesmärkidel ning neid töödeldakse edasi nende eesmärkidega kooskõlas oleval viisil;

| c) | andmed peavad olema täpsed ja ajakohastatud
  . |
| --- | --- |

c)

andmed peavad olema täpsed ja ajakohastatud
  .

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Artikkel 9 – lõige – 1 a (uus)

| – 1a. | Rassilist või etnilist päritolu, poliitilisi seisukohti, usulisi või filosoofilisi veendumusi, parteilist või ametiühingutesse kuuluvust ning tervist või seksuaalelu puudutavate isikuandmete töötlemine on keelatud. Erandkorras võib selliseid andmeid töödelda, kui lisaks lõikes - 1 sätestatud põhimõtete järgimisele:









  a) | andmete töötlemine on ette nähtud seadusega, selleks on antud pädeva õigusasutuse luba, seda käsitletakse juhtumipõhiselt ja kui see on vältimatult vajalik konkreetse juhtumi puhul, ning |
| --- | --- | --- |

– 1a.

a)

andmete töötlemine on ette nähtud seadusega, selleks on antud pädeva õigusasutuse luba, seda käsitletakse juhtumipõhiselt ja kui see on vältimatult vajalik konkreetse juhtumi puhul, ning

| b) | liikmesriigid näevad ette vastavad kaitsemeetmed, näiteks juurdepääs konkreetsetele andmetele oleks tagatud ainult nendele isikutele, kes vastutavad andmete töötlemist õigustava õiguspärase ülesande täitmise eest. |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid näevad ette vastavad kaitsemeetmed, näiteks juurdepääs konkreetsetele andmetele oleks tagatud ainult nendele isikutele, kes vastutavad andmete töötlemist õigustava õiguspärase ülesande täitmise eest.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Artikkel 9 – lõige 1

1.   Päringu teinud liikmesriik võib talle kriminaalmenetluse raames artikli 7 lõigete 1 ja 4 kohaselt edastatud isikuandmeid kasutada üksnes selle kriminaalmenetluse jaoks, milleks päring tehti ning vastavalt lisas esitatud vormile.

1.   Päringu teinud liikmesriik võib talle kriminaalmenetluse raames artikli 7 lõigete 1 ja 4 kohaselt edastatud isikuandmeid kasutada
  kooskõlas lõigetes – 1 ja – 1 a osutatud põhimõtetega ja
  üksnes selle kriminaalmenetluse jaoks, milleks päring tehti ning vastavalt lisas esitatud vormile.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Artikkel 9 – lõige 2

2.   Päringu teinud liikmesriik võib talle muuks otstarbeks kui kriminaalmenetluse eesmärgil artikli 7 lõigete 2 ja 4 kohaselt edastatud isikuandmeid kasutada kooskõlas oma siseriikliku õigusega üksnes sel eesmärgil, milleks päring tehti, ja päringu saanud liikmesriigi poolt vastaval vormil määratud piirides.

2.   Päringu teinud liikmesriik võib talle muuks otstarbeks kui kriminaalmenetluse eesmärgil artikli 7 lõigete 2 ja 4 kohaselt edastatud isikuandmeid kasutada kooskõlas oma siseriikliku õigusega
  ja kooskõlas lõigetes - 1 ja - 1 a osutatud põhimõtetega ning
  üksnes sel eesmärgil, milleks päring tehti, ja päringu saanud liikmesriigi poolt vastaval vormil määratud piirides.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Artikkel 9 – lõige 3

3.   Lõigetest 1 ja 2 olenemata võib päringu teinud liikmesriik talle artikli 7 lõigete 1, 2 ja 4 alusel edastatud isikuandmeid kasutada avalikku julgeolekut ähvardava otsese ja tõsise ohu ärahoidmiseks.

3.   Lõigetest 1 ja 2 olenemata võib päringu teinud liikmesriik talle artikli 7 lõigete 1, 2 ja 4 alusel edastatud isikuandmeid kasutada,
  kui selline kasutamine on vajalik ja proportsionaalne eesmärgiga,
  avalikku julgeolekut ähvardava otsese ja tõsise ohu ärahoidmiseks;
  sel juhul esitab päringu esitav liikmesriik päringu saanud liikmesriigile järelteatise, teavitades vajalikkuse, proportsionaalsuse, kiireloomulisuse ja ohu tõsiduse tingimuste täitmisest.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Artikkel 9 – lõige 4

4.   Liikmesriigid
  võtavad
  vajalikud meetmed tagamaks, et teiselt liikmesriigilt artikli 4 kohaselt saadud isikuandmete suhtes kohaldataks artikli 7 lõike 3 alusel kolmandale riigile edastamisel samasuguseid kasutuspiiranguid kui need, mida kohaldatakse päringu teinud liikmesriigis vastavalt käesoleva artikli lõikele 2. Liikmesriigid määravad kindlaks, et kolmas riik võib talle kriminaalmenetluse eesmärgil edastatud isikuandmeid kasutada üksnes kriminaalmenetluse eesmärgil.

4.   
  Lisaks võtavad
  liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et teiselt liikmesriigilt artikli 4 kohaselt saadud isikuandmete suhtes kohaldataks artikli 7 lõike 3 alusel kolmandale riigile edastamisel samasuguseid kasutuspiiranguid kui need, mida kohaldatakse päringu teinud liikmesriigis vastavalt käesoleva artikli lõikele 2. Liikmesriigid määravad kindlaks, et kolmas riik võib talle kriminaalmenetluse eesmärgil edastatud isikuandmeid kasutada üksnes kriminaalmenetluse eesmärgil.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Artikkel 9 – lõige 5

5.   
  Käesolevat artiklit
  ei kohaldata isikuandmete suhtes, mille liikmesriik on saanud käesoleva raamotsuse alusel ja mis on pärit samast liikmesriigist.

5.   
  Lõikeid 1 kuni 4
  ei kohaldata isikuandmete suhtes, mille liikmesriik on saanud käesoleva raamotsuse alusel ja mis on pärit samast liikmesriigist.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Artikkel 9 – lõige 5 a (uus)

5a.
     
  Iga liikmesriik tagab oma riigi andmekaitseasutuste süstemaatilise teavitamise käesoleva raamotsuse alusel teostatavast isikuandmete vahetamisest ja eriti artikli 9 lõikes 3 osutatud asjaoludel isikuandmete kasutamisest.

Liikmesriikide andmekaitseasutused jälgivad esimeses lõigus osutatud andmete vahetamist ja teevad sel eesmärgil üksteisega koostööd.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Artikkel 9 a (uus)

Artikkel 9a

Andmesubjekti õigused

1.
     
  Andmesubjekti tuleb teavitada tema isikuandmete töötlemisest.

Selle teabe esitamisega viivitatakse, kui see osutub vajalikuks andmete töötlemise eesmärgi mittekahjustamise seisukohalt.

2.
     
  Andmesubjektil on õigus saada põhjendamatu viivituseta teavet talle mõistetavas keeles selle kohta, millist teavet töödeldakse, ning samuti parandada ja vajadusel kustutada andmeid, mida on töödeldud artikli 9 lõigetes – 1 ja – 1 a osutatud põhimõtteid rikkudes.

3.
     
  Lõikes 1 osutatud teabe esitamisest võib keelduda või selle esitamisega viivitada, kui see on möödapääsmatult vajalik:

| a) | julgeoleku ja avaliku korra kaitsmiseks; |
| --- | --- |

a)

julgeoleku ja avaliku korra kaitsmiseks;

| b) | kuriteo ennetamiseks; |
| --- | --- |

b)

kuriteo ennetamiseks;

| c) | kuritegude uurimise ja kuritegudes süüdistamise mittekahjustamiseks; |
| --- | --- |

c)

kuritegude uurimise ja kuritegudes süüdistamise mittekahjustamiseks;

| d) | kolmandate poolte õiguste ja tagatiste kaitseks. |
| --- | --- |

d)

kolmandate poolte õiguste ja tagatiste kaitseks.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Artikkel 11 – lõige 1 – punkt a – alapunkt iv a (uus)

| (iva) | andmed süüdimõistvast kohtuotsusest tulenevate keeldude kohta, |
| --- | --- |

(iva)

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus

Artikkel 11 – lõige 1 – punkt b – alapunkt iv

| iv) | andmed süüdimõistvast kohtuotsusest tulenevate keeldude kohta. |
| --- | --- |

iv)

välja jäetud

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0279.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/76 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/76

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed *

P6_TA(2008)0280

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (KOM(2007)0525 – C6-0431/2007 – 2007/0192(CNS))

2009/C 286 E/32

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0525);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 123 lõiget 4, eelkõige selle kolmandat lauset, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0431/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A6-0230/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt


  Põhjendus 2 |
| (2) | On oluline tagada kõikide ringluses olevate euro pangatähtede ja müntide ehtsus. Nüüd on olemas menetlused, mille abil krediidi- ja teistel asjaomastel asutustel on võimalik kontrollida saadud pangatähtede ja müntide ehtsust enne nende ringlusesse tagasilaskmist. Enne ehtsuse kontrollimise kohustuse täitmaasumist ja nimetatud menetluste rakendamist vajavad asjaomased asutused aega oma tegevuse sisemiseks kohandamiseks. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 2

(2)

On oluline tagada kõikide ringluses olevate euro pangatähtede ja müntide ehtsus. Nüüd on olemas menetlused, mille abil krediidi- ja teistel asjaomastel asutustel on võimalik kontrollida saadud pangatähtede ja müntide ehtsust enne nende ringlusesse tagasilaskmist. Enne ehtsuse kontrollimise kohustuse täitmaasumist ja nimetatud menetluste rakendamist vajavad asjaomased asutused aega oma tegevuse sisemiseks kohandamiseks.

| (2) | On oluline tagada kõikide ringluses olevate euro pangatähtede ja müntide ehtsus. Nüüd on olemas menetlused, mille abil krediidi- ja teistel asjaomastel asutustel on võimalik kontrollida saadud pangatähtede ja müntide ehtsust
  ja ringluskõlblikkust
  enne nende ringlusesse tagasilaskmist. Enne ehtsuse
  ja ringluskõlblikkuse
  kontrollimise kohustuse täitmaasumist ja nimetatud menetluste rakendamist vajavad asjaomased asutused aega oma tegevuse sisemiseks kohandamiseks. |
| --- | --- |

(2)

On oluline tagada kõikide ringluses olevate euro pangatähtede ja müntide ehtsus. Nüüd on olemas menetlused, mille abil krediidi- ja teistel asjaomastel asutustel on võimalik kontrollida saadud pangatähtede ja müntide ehtsust
  ja ringluskõlblikkust
  enne nende ringlusesse tagasilaskmist. Enne ehtsuse
  ja ringluskõlblikkuse
  kontrollimise kohustuse täitmaasumist ja nimetatud menetluste rakendamist vajavad asjaomased asutused aega oma tegevuse sisemiseks kohandamiseks.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 2a (uus)

| (2a) | Väikestel ja keskmise suurusega jaekaubandusettevõtjatel ei ole piisavalt vahendeid, et viia läbi kontrollimisi vastavalt menetlustele, mille on kehtestanud Euroopa Keskpank ja komisjon. Nad peaksid tegutsema asjakohase hoolikusega ja kõrvaldama ringlusest kõik saadud euro pangatähed ja mündid, mille kohta nad teavad või mille suhtes neil on piisavalt põhjust uskuda, et need on võltsitud. |
| --- | --- |

(2a)

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 2b (uus)

| (2b) | Tagamaks, et krediidiasutused ja teised asjaomased asutused on võimelised täitma kohustust kontrollida euro pangatähtede ja müntide ehtsust ning ringluskõlblikkust, tuleks määratleda kõnealuse kontrollimise tehnilised protseduurid ja standardid. EÜ asutamislepingu artikli 106 lõikes 1 määratakse euro pangatähtede selliste standardite määratlemise õigus Euroopa Keskpangale. Euro müntide puhul on sellega seotud volitused antud EÜ asutamislepingu artikli 211 kohaselt komisjonile. |
| --- | --- |

(2b)

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 3

| (3) | Euro pangatähtede ja müntide ehtsuse kontrollimiseks tuleb seadmeid vastavalt seadistada. Ehtsuse kontrollimiseks kasutatavate seadmete seadistamiseks on oluline, et kontrollimise kohtades oleks vajalikul hulgal võltsitud pangatähti ja münte. Seetõttu
  on oluline
  lubada võltsitud pangatähtede ja müntide transportimist pädevate siseriiklike asutuste ning ELi institutsioonide ja asutuste vahel. |
| --- | --- |

(3)

Euro pangatähtede ja müntide ehtsuse kontrollimiseks tuleb seadmeid vastavalt seadistada. Ehtsuse kontrollimiseks kasutatavate seadmete seadistamiseks on oluline, et kontrollimise kohtades oleks vajalikul hulgal võltsitud pangatähti ja münte. Seetõttu
  on oluline
  lubada võltsitud pangatähtede ja müntide transportimist pädevate siseriiklike asutuste ning ELi institutsioonide ja asutuste vahel.

| (3) | Euro pangatähtede ja müntide ehtsuse kontrollimiseks tuleb seadmeid vastavalt seadistada. Ehtsuse kontrollimiseks kasutatavate seadmete seadistamiseks on oluline, et kontrollimise kohtades oleks vajalikul hulgal võltsitud pangatähti ja münte. Seetõttu
  tuleb
  lubada võltsitud pangatähtede ja müntide
  saatmist ja
  transportimist pädevate siseriiklike asutuste ning ELi institutsioonide ja asutuste vahel. |
| --- | --- |

(3)

Euro pangatähtede ja müntide ehtsuse kontrollimiseks tuleb seadmeid vastavalt seadistada. Ehtsuse kontrollimiseks kasutatavate seadmete seadistamiseks on oluline, et kontrollimise kohtades oleks vajalikul hulgal võltsitud pangatähti ja münte. Seetõttu
  tuleb
  lubada võltsitud pangatähtede ja müntide
  saatmist ja
  transportimist pädevate siseriiklike asutuste ning ELi institutsioonide ja asutuste vahel.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 3 a (uus)

| (3a) | Eurode ehtsus tuleb tagada igal pool Euroopa Liidus, kaasa arvatud nendes liikmesriikides, mis ei kuulu euroalasse ning nendes, kus eurosid kasutatakse arveldusvaluutana. |
| --- | --- |

(3a)

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt –1 (uus)

Määrus (EÜ) nr 1338/2001

Artikkel 2 – punkt d a (uus)

| –1. | Artiklile 2 lisatakse järgmine punkt:









  da) | muud asutused – kõik majandusasutused või -subjektid, mis osalevad kas otseselt või sularahaautomaatide kaudu euro pangatähtede ja müntide sorteerimises ja avalikkusele jaotamises; see määratlus hõlmab valuutavahetuskontoreid, suuri ostukeskusi ja kasiinosid; |
| --- | --- | --- |

–1.

da)

muud asutused – kõik majandusasutused või -subjektid, mis osalevad kas otseselt või sularahaautomaatide kaudu euro pangatähtede ja müntide sorteerimises ja avalikkusele jaotamises; see määratlus hõlmab valuutavahetuskontoreid, suuri ostukeskusi ja kasiinosid;

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt –1a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1338/2001

Artikkel 2 – punkt d b (uus)

| –1a. | Artiklile 2 lisatakse järgmine punkt:









  db) | väike ja keskmise suurusega jaekaubandusettevõtja – jaemüüja, kes tegutseb väikestes või keskmise suurusega ruumides ja teenindab lõpptarbijat ning kes on euro pangatähtede ja müntide sorteerimise ja avalikkusele jaotamisega seotud vaid tavapärase vahetusraha tagasiandmise kaudu; |
| --- | --- | --- |

–1a.

db)

väike ja keskmise suurusega jaekaubandusettevõtja – jaemüüja, kes tegutseb väikestes või keskmise suurusega ruumides ja teenindab lõpptarbijat ning kes on euro pangatähtede ja müntide sorteerimise ja avalikkusele jaotamisega seotud vaid tavapärase vahetusraha tagasiandmise kaudu;

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 1338/2001

Artikkel 4 – lõige 2 – esimene a lõik (uus)

| b) | lõike
  2
  lõppu
  lisatakse järgmine
  lause
  :
  Ringluses olevate euro pangatähtede kontrollimise hõlbustamiseks lubatakse
  võltsitud pangatähti
  transportida pädevate siseriiklike asutuste ning Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste vahel. |
| --- | --- |

b)

lõike
  2
  lõppu
  lisatakse järgmine
  lause
  :

Ringluses olevate euro pangatähtede kontrollimise hõlbustamiseks lubatakse
  võltsitud pangatähti
  transportida pädevate siseriiklike asutuste ning Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste vahel.

| b) | lõikele
  2 lisatakse järgmine
  lõik
  :
  Ringluses olevate euro pangatähtede kontrollimise hõlbustamiseks
  ja kui konfiskeeritud kogus seda lubab, saadetakse piisaval arvul võltsitud euro pangatähti (isegi kui tegemist on tõendusmaterjaliga kriminaalmenetluses) pädevatele siseriiklikele asutustele ning neid
  lubatakse transportida pädevate siseriiklike asutuste ning Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste vahel. |
| --- | --- |

b)

lõikele
  2 lisatakse järgmine
  lõik
  :

Ringluses olevate euro pangatähtede kontrollimise hõlbustamiseks
  ja kui konfiskeeritud kogus seda lubab, saadetakse piisaval arvul võltsitud euro pangatähti (isegi kui tegemist on tõendusmaterjaliga kriminaalmenetluses) pädevatele siseriiklikele asutustele ning neid
  lubatakse transportida pädevate siseriiklike asutuste ning Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste vahel.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 2 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 1338/2001

Artikkel 5 – lõige 2 – teine a lõik (uus)

| b) | lõike 2 lõppu lisatakse järgmine lause:
  Ringluses olevate müntide kontrollimise hõlbustamiseks lubatakse võltsitud
  münte
  transportida pädevate siseriiklike asutuste ning Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste vahel. |
| --- | --- |

b)

lõike 2 lõppu lisatakse järgmine lause:

Ringluses olevate müntide kontrollimise hõlbustamiseks lubatakse võltsitud
  münte
  transportida pädevate siseriiklike asutuste ning Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste vahel.

| b) | lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  Ringluses olevate euromüntide kontrollimise hõlbustamiseks
  ja kui konfiskeeritud kogus seda lubab, saadetakse piisaval arvul võltsitud euromünte (isegi kui tegemist on tõendusmaterjaliga kriminaalmenetluses) pädevatele siseriiklikele asutustele ning neid
  lubatakse transportida pädevate siseriiklike asutuste ning Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste vahel. |
| --- | --- |

b)

lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

Ringluses olevate euromüntide kontrollimise hõlbustamiseks
  ja kui konfiskeeritud kogus seda lubab, saadetakse piisaval arvul võltsitud euromünte (isegi kui tegemist on tõendusmaterjaliga kriminaalmenetluses) pädevatele siseriiklikele asutustele ning neid
  lubatakse transportida pädevate siseriiklike asutuste ning Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste vahel.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 1338/2001

Artikkel 6 – lõige 1

| 1. | Krediidiasutused ja kõik muud
  asutused
  , kes osalevad
  erialase tegevusena
  pangatähtede ja müntide sorteerimises ja jaotamises, sealhulgas need, kelle tegevus koosneb erinevas vääringus pangatähtede või müntide vahetamisest, nagu valuutavahetuskontorid, on kohustatud tagama, et kontrollitakse kõikide nende euro pangatähtede ja müntide ehtsust, mille nad on saanud ja mille nad kavatsevad ringlusesse tagasi lasta, ning et tuvastatakse võltsingud.
  Kontrollimine
  toimub vastavalt menetlustele, mille kehtestavad euro pangatähtede ja müntide kontrollimiseks vastavalt Euroopa Keskpank ja komisjon. |
| --- | --- |

1.

Krediidiasutused ja kõik muud
  asutused
  , kes osalevad
  erialase tegevusena
  pangatähtede ja müntide sorteerimises ja jaotamises, sealhulgas need, kelle tegevus koosneb erinevas vääringus pangatähtede või müntide vahetamisest, nagu valuutavahetuskontorid, on kohustatud tagama, et kontrollitakse kõikide nende euro pangatähtede ja müntide ehtsust, mille nad on saanud ja mille nad kavatsevad ringlusesse tagasi lasta, ning et tuvastatakse võltsingud.
  Kontrollimine
  toimub vastavalt menetlustele, mille kehtestavad euro pangatähtede ja müntide kontrollimiseks vastavalt Euroopa Keskpank ja komisjon.

| 1. | Krediidiasutused
  , rahavedajad
  ja kõik muud
  majandussubjektid
  , kes osalevad pangatähtede ja müntide sorteerimises ja jaotamises, sealhulgas need, kelle
  erialane
  tegevus koosneb erinevas vääringus pangatähtede või müntide vahetamisest, nagu valuutavahetuskontorid
  ja majandussubjektid, kes osalevad lisategevusena pangatähtede sorteerimises ja jaotamises sularahaautomaatide kaudu
  , on kohustatud tagama, et kontrollitakse kõikide nende euro pangatähtede ja müntide ehtsust
  ja ringluskõlblikkust
  , mille nad on saanud ja mille nad kavatsevad ringlusesse tagasi lasta, ning et tuvastatakse võltsingud.
  Sularaha vedajatel on kohustus kontrollida euro pangatähtede ja müntide ehtsust üksnes siis, kui neil on otsene juurdepääs nende hoolde usaldatud euro pangatähtedele ja müntidele. Ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrollimine
  toimub vastavalt menetlustele, mille kehtestavad euro pangatähtede ja müntide kontrollimiseks vastavalt Euroopa Keskpank ja komisjon
  , kooskõlas kõnealuste asutuste vastavate pädevustega ning võttes arvesse euro pangatähtede ja müntide eriomadusi
  .


  Nendes liikmesriikides, mis ei kuulu määruses (EÜ) nr 974/98 loetletud osalevate liikmesriikide hulka, kehtestatakse eri kontrollimenetlus eesmärgiga kontrollida nende euro pangatähtede ja müntide ehtsust, mida kasutavad esimeses lõigus nimetatud asutused. |
| --- | --- |

1.

Krediidiasutused
  , rahavedajad
  ja kõik muud
  majandussubjektid
  , kes osalevad pangatähtede ja müntide sorteerimises ja jaotamises, sealhulgas need, kelle
  erialane
  tegevus koosneb erinevas vääringus pangatähtede või müntide vahetamisest, nagu valuutavahetuskontorid
  ja majandussubjektid, kes osalevad lisategevusena pangatähtede sorteerimises ja jaotamises sularahaautomaatide kaudu
  , on kohustatud tagama, et kontrollitakse kõikide nende euro pangatähtede ja müntide ehtsust
  ja ringluskõlblikkust
  , mille nad on saanud ja mille nad kavatsevad ringlusesse tagasi lasta, ning et tuvastatakse võltsingud.
  Sularaha vedajatel on kohustus kontrollida euro pangatähtede ja müntide ehtsust üksnes siis, kui neil on otsene juurdepääs nende hoolde usaldatud euro pangatähtedele ja müntidele. Ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrollimine
  toimub vastavalt menetlustele, mille kehtestavad euro pangatähtede ja müntide kontrollimiseks vastavalt Euroopa Keskpank ja komisjon
  , kooskõlas kõnealuste asutuste vastavate pädevustega ning võttes arvesse euro pangatähtede ja müntide eriomadusi
  .

Nendes liikmesriikides, mis ei kuulu määruses (EÜ) nr 974/98 loetletud osalevate liikmesriikide hulka, kehtestatakse eri kontrollimenetlus eesmärgiga kontrollida nende euro pangatähtede ja müntide ehtsust, mida kasutavad esimeses lõigus nimetatud asutused.

Esimeses lõigus nimetatud
  asutused
  on kohustatud kõrvaldama ringlusest kõik saadud euro pangatähed ja mündid, mille kohta nad teavad või mille suhtes neil on piisavalt põhjust uskuda, et need on võltsitud. Nad annavad need viivitamata üle pädevatele siseriiklikele asutustele.

Esimeses lõigus nimetatud
  krediidiasutused ja muud majandussubjektid ning väikesed ja keskmise suurusega jaekaubandusettevõtjad
  on kohustatud kõrvaldama ringlusest kõik saadud euro pangatähed ja mündid, mille kohta nad teavad või mille suhtes neil on piisavalt põhjust uskuda, et need on võltsitud. Nad annavad need viivitamata üle pädevatele siseriiklikele asutustele.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 1338/2001

Artikkel 6 – lõige 3

Erandina lõike 3 esimesest lõigust võetakse käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu kohaldamiseks vajalikud seadused, määrused ja haldussätted vastu hiljemalt
  31. detsembriks 2009
  . Liikmesriigid teatavad sellest komisjonile ja Euroopa Keskpangale.

Erandina lõike 3 esimesest lõigust võetakse käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu kohaldamiseks vajalikud seadused, määrused ja haldussätted vastu hiljemalt
  31. detsembriks 2011
  . Liikmesriigid teatavad sellest koheselt komisjonile ja Euroopa Keskpangale.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1338/2001

Artikkel 7 – lõige 2 – kolmas a taane (uus)

| 3a. | Artikli 7 lõikele 2 lisatakse järgmine taane:







  — | korraldades ja edendades kodanikele ja tarbijatele suunatud koolitusi ja teabeüritusi (teabebrošüürid, koolitusseminarid) valerahategemisega seotud ohtude ning euro pangatähtede ja müntide põhiliste turvaelementide kohta ning selle kohta, milliste pädevate asutuste pole tuleb pöörduda võltsimiskahtlusega pangatähtede ja/või müntide avastamisel. Lisaks sellele edastavad ja levitavad finantsasutused ja kõik muud asutused, mille tegevus on seotud pangatähtede ja müntide käitlemise ja elanikkonnale edastamisega (sealhulgas asutused, kelle tegevus seisneb erinevate valuutade pangatähtede või müntide vahetamises, nagu rahavahetusbürood) pädevate siseriiklike asutuste, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpanga koostatud teabebrošüüre, milles käsitletakse ülalmainitud ohtusid, meetmeid ja ametiasutusi. |
| --- | --- | --- |

3a.

—

korraldades ja edendades kodanikele ja tarbijatele suunatud koolitusi ja teabeüritusi (teabebrošüürid, koolitusseminarid) valerahategemisega seotud ohtude ning euro pangatähtede ja müntide põhiliste turvaelementide kohta ning selle kohta, milliste pädevate asutuste pole tuleb pöörduda võltsimiskahtlusega pangatähtede ja/või müntide avastamisel. Lisaks sellele edastavad ja levitavad finantsasutused ja kõik muud asutused, mille tegevus on seotud pangatähtede ja müntide käitlemise ja elanikkonnale edastamisega (sealhulgas asutused, kelle tegevus seisneb erinevate valuutade pangatähtede või müntide vahetamises, nagu rahavahetusbürood) pädevate siseriiklike asutuste, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpanga koostatud teabebrošüüre, milles käsitletakse ülalmainitud ohtusid, meetmeid ja ametiasutusi.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/80 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/80

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Euroopa Kohtu kodukorra muutmine, et täpsustada läbivaatamismenetluse suhtes kohaldatavaid keele-eeskirju *

P6_TA(2008)0281

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse Euroopa Kohtu kodukorda, et täpsustada läbivaatamismenetluse suhtes kohaldatavaid keele-eeskirju (5953/2008 – C6-0066/2008 – 2008/0801(CNS))

2009/C 286 E/33

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (5953/2008);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 245 teist lõiku ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 160 teist lõiku, mille kohaselt nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0066/2008);

võttes arvesse komisjoni arvamust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 245 teisele lõigule ja EURATOMi asutamislepingu artikli 160 teisele lõigule Euroopa Kohtu kodukorra muutmise taotluse kohta seoses läbivaatamismenetluse suhtes kohaldatavate keele-eeskirjadega, mille kohus esitas vastavalt Euroopa Kohtu põhikirja artiklile 64 (SEK(2008)0345);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0211/2008),

| 1. | kiidab nõukogu otsuse eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu otsuse eelnõu heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb nõuandemenetluseks esitatud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb nõuandemenetluseks esitatud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/81 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/81

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Jäätmete raamdirektiivi läbivaatamine ***II

P6_TA(2008)0282

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (11406/4/2007 – C6-0056/2008 – 2005/0281(COD))

2009/C 286 E/34

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11406/4/2007 – C6-0056/2008);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2005)0667) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0162/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 135.

---

Teisipäev, 17. juuni 2008P6_TC2-COD(2005)0281

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 17. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2008/98/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/82

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Keskkonnakvaliteedi standardid veepoliitika valdkonnas ***II

P6_TA(2008)0283

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse direktiive 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ, 86/280/EMÜ ja 2000/60/EÜ (11486/3/2007 – C6-0055/2008 – 2006/0129(COD))

2009/C 286 E/35

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (1) (11486/3/2007 – C6-0055/2008);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0397) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0192/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 71 E, 18.3.2008, lk 1.

(2)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 90.

---

Teisipäev, 17. juuni 2008P6_TC2-COD(2006)0129

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 17. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse direktiive 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ, 86/280/EMÜ ja tunnistatakse need seejärel kehtetuks ning muudetakse direktiivi 2000/60/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2008/105/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/83 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/83

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Meremeeste väljaõppe miinimumtase (uuesti sõnastatud) ***I

P6_TA(2008)0284

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (uuesti sõnastatud) (KOM(2007)0610 – C6-0348/2007 – 2007/0219(COD))

2009/C 286 E/36

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0610);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0348/2007);

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilisema kasutamise kohta (1);

võttes arvesse õiguskomisjoni 24. jaanuari 2008. aasta kirja transpordi- ja turismikomisjonile vastavalt kodukorra artikli 80 a lõikele 3;

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 a ja 51;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0178/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et olemasolevate õigusaktide muutmata sätete osas on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et olemasolevate õigusaktide muutmata sätete osas on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Teisipäev, 17. juuni 2008P6_TC1-COD(2007)0219

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (uuestisõnastamine)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2008/106/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/84 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/84

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamine loomses toidus ***I

P6_TA(2008)0285

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidus ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 2377/90 (KOM(2007)0194 – C6-0113/2007 – 2007/0064(COD))

2009/C 286 E/37

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0194);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artiklit 37 ja artikli 152 lõike 4 punkti b, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0113/2007);

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

võttes arvesse kodukorra artikleid 51 ja 35;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A6-0190/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 17. juuni 2008P6_TC1-COD(2007)0064

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidus ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 2377/90

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle ▐ artikli 152 lõike 4 punkti b,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ║,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teaduse ja tehnika arengu tulemusel on võimalik tuvastada toiduainetes veterinaarravimijääke isegi nende väga väikse sisalduse korral. |
| --- | --- |

(1)

Teaduse ja tehnika arengu tulemusel on võimalik tuvastada toiduainetes veterinaarravimijääke isegi nende väga väikse sisalduse korral.

| (2) | Vaatamata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/82/EÜ (veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta)

   (4)

  artiklitega 10 ja 11 sätestatud korrale (nn kaskaad), mis võeti kasutusele, et võimaldada loomade ravi juhul, kui selleks puudub müügiloaga veterinaarravim, on Euroopa Liidus endiselt arvukalt täitmata ravivajadusi seoses veterinaarravimitega. Nimetatud probleem on vaja kiiresti lahendada veterinaarravimite müügilubasid reguleerivate õigusaktide põhjaliku läbivaatamise teel. Sellises läbivaatamises tuleks tasakaalustada uuenduslikkust ja loomade tervishoiu konkurentsivõimet regulatiivsete nõuetega. Erilist tähelepanu tuleb pöörata geneeriliste veterinaarravimite müügilubadele, kui ohutus- ja tõhususnormide andmekaitset puudutavaid erandeid ei kohaldata keskkonnamõjude uuringute nõuetele. Eriti tuleb arvesse võtta ELi loomade tervishoiu sektori omapära, sest tegemist on paljusid liike hõlmava, kompleksse ja sageli piiratud turuga, mis on sellegipoolest eluliselt oluline põllumajanduse, mesinduse, akvakultuuri ja tõuaretuse sektorite potentsiaali elluviimisele ning ELi toiduainetega kindlustatusele. |
| --- | --- |

(2)

Vaatamata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/82/EÜ (veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta)

   (4)

  artiklitega 10 ja 11 sätestatud korrale (nn kaskaad), mis võeti kasutusele, et võimaldada loomade ravi juhul, kui selleks puudub müügiloaga veterinaarravim, on Euroopa Liidus endiselt arvukalt täitmata ravivajadusi seoses veterinaarravimitega. Nimetatud probleem on vaja kiiresti lahendada veterinaarravimite müügilubasid reguleerivate õigusaktide põhjaliku läbivaatamise teel. Sellises läbivaatamises tuleks tasakaalustada uuenduslikkust ja loomade tervishoiu konkurentsivõimet regulatiivsete nõuetega. Erilist tähelepanu tuleb pöörata geneeriliste veterinaarravimite müügilubadele, kui ohutus- ja tõhususnormide andmekaitset puudutavaid erandeid ei kohaldata keskkonnamõjude uuringute nõuetele. Eriti tuleb arvesse võtta ELi loomade tervishoiu sektori omapära, sest tegemist on paljusid liike hõlmava, kompleksse ja sageli piiratud turuga, mis on sellegipoolest eluliselt oluline põllumajanduse, mesinduse, akvakultuuri ja tõuaretuse sektorite potentsiaali elluviimisele ning ELi toiduainetega kindlustatusele.

| (3) | Rahvatervise kaitsmiseks tuleks jääkide piirnormid kehtestada ohutushindamise üldtunnustatud põhimõtete kohaselt, võttes arvesse toksikoloogilisi ohte, keskkonnasaastet ning jääkide ootamatut mikrobioloogilist ja farmakoloogilist toimet. Arvesse tuleks võtta ka muid rahvusvaheliste organisatsioonide või ühenduses asuvate teaduskomiteede poolt läbi viidud asjaomaste toimeainete teaduslikke ohutushinnanguid. |
| --- | --- |

(3)

Rahvatervise kaitsmiseks tuleks jääkide piirnormid kehtestada ohutushindamise üldtunnustatud põhimõtete kohaselt, võttes arvesse toksikoloogilisi ohte, keskkonnasaastet ning jääkide ootamatut mikrobioloogilist ja farmakoloogilist toimet. Arvesse tuleks võtta ka muid rahvusvaheliste organisatsioonide või ühenduses asuvate teaduskomiteede poolt läbi viidud asjaomaste toimeainete teaduslikke ohutushinnanguid.

| (4) | Tuleb kehtestada farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid teatavates loomsetes toiduainetes, sealhulgas liha, kala, piim, munad ja mesi. |
| --- | --- |

(4)

Tuleb kehtestada farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid teatavates loomsetes toiduainetes, sealhulgas liha, kala, piim, munad ja mesi.

| (5) | Nõukogu 26. juuni 1990. aasta määruses (EMÜ) nr 2377/90 (milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes)
   (5) seati sisse ühenduse farmakoloogiliste toimeainete jääkide ohutuse hindamise kord vastavalt toiduohutusnõuetele. Farmakoloogilist toimeainet võib toiduloomadele manustada üksnes siis, kui see on saanud pooldava hinnangu. Farmakoloogilise toimeaine suhtes kehtestatakse jääkide piirnormid, kui seda peetakse inimeste tervise kaitsmise seisukohast vajalikuks. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 26. juuni 1990. aasta määruses (EMÜ) nr 2377/90 (milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes)
   (5) seati sisse ühenduse farmakoloogiliste toimeainete jääkide ohutuse hindamise kord vastavalt toiduohutusnõuetele. Farmakoloogilist toimeainet võib toiduloomadele manustada üksnes siis, kui see on saanud pooldava hinnangu. Farmakoloogilise toimeaine suhtes kehtestatakse jääkide piirnormid, kui seda peetakse inimeste tervise kaitsmise seisukohast vajalikuks.

| (6) | ║ Direktiivis 2001/82/EÜ ║ on sätestatud, et veterinaarravimitele võib anda loa või neid võib toiduloomadele manustada üksnes siis, kui neis sisalduvad farmakoloogilised toimeained on hinnatud ohutuks vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2377/90. Peale selle sisaldab kõnealune direktiiv toiduloomadele manustamiseks ettenähtud veterinaarravimite kasutamise, ümbernimetamise (n-ö ettenähtust erinev kasutamine), väljakirjutamise ja turustamise dokumenteerimist reguleerivaid eeskirju. |
| --- | --- |

(6)

║ Direktiivis 2001/82/EÜ ║ on sätestatud, et veterinaarravimitele võib anda loa või neid võib toiduloomadele manustada üksnes siis, kui neis sisalduvad farmakoloogilised toimeained on hinnatud ohutuks vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2377/90. Peale selle sisaldab kõnealune direktiiv toiduloomadele manustamiseks ettenähtud veterinaarravimite kasutamise, ümbernimetamise (n-ö ettenähtust erinev kasutamine), väljakirjutamise ja turustamise dokumenteerimist reguleerivaid eeskirju.

| (7) | Võttes arvesse
  Euroopa Parlamendi 3. mai 2001. aasta resolutsiooni veterinaarravimite kättesaadavuse kohta

   (6)

  ,
  2004. aastal komisjoni korraldatud avaliku konsultatsiooni tulemusi ja komisjoni hinnangut saadud kogemustele, on osutunud vajalikuks muuta jääkide piirnormide kehtestamise korda, kuid samal ajal säilitada kõnealuste piirnormide kehtestamise üldine süsteem. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse
  Euroopa Parlamendi 3. mai 2001. aasta resolutsiooni veterinaarravimite kättesaadavuse kohta

   (6)

  ,
  2004. aastal komisjoni korraldatud avaliku konsultatsiooni tulemusi ja komisjoni hinnangut saadud kogemustele, on osutunud vajalikuks muuta jääkide piirnormide kehtestamise korda, kuid samal ajal säilitada kõnealuste piirnormide kehtestamise üldine süsteem.

| (8) | Jääkide piirnormid on kontrollväärtused toiduloomadele manustatavate veterinaarravimite müügilubadele märgitavate keeluaegade kehtestamiseks vastavalt direktiivile 2001/82/EÜ ning loomses toidus sisalduvate jääkide kontrollimiseks liikmesriikides ja piiripunktides. |
| --- | --- |

(8)

Jääkide piirnormid on kontrollväärtused toiduloomadele manustatavate veterinaarravimite müügilubadele märgitavate keeluaegade kehtestamiseks vastavalt direktiivile 2001/82/EÜ ning loomses toidus sisalduvate jääkide kontrollimiseks liikmesriikides ja piiripunktides.

| (9) | Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiviga 96/22/EÜ (mis käsitleb teatavate hormonaalse või türostaatilise toimega ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakasvatuses ║)
   (7) keelatakse teatavate ainete teataval eesmärgil kasutamine toiduloomadel. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira ühenduse ühegi teise sellise õigusakti kohaldamist, millega keelatakse teatavate hormonaalse toimega ainete kasutamine toiduloomade puhul. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiviga 96/22/EÜ (mis käsitleb teatavate hormonaalse või türostaatilise toimega ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakasvatuses ║)
   (7) keelatakse teatavate ainete teataval eesmärgil kasutamine toiduloomadel. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira ühenduse ühegi teise sellise õigusakti kohaldamist, millega keelatakse teatavate hormonaalse toimega ainete kasutamine toiduloomade puhul.

| 10) | ║ Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 315/93 (milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes)
   (8) kehtestati erieeskirjad ainetele, mida ei ole toidule lisatud taotluslikult. Kõnealuste ainete suhtes ei tuleks kohaldada jääkide piirnorme käsitlevaid õigusakte. |
| --- | --- |

10)

║ Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 315/93 (milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes)
   (8) kehtestati erieeskirjad ainetele, mida ei ole toidule lisatud taotluslikult. Kõnealuste ainete suhtes ei tuleks kohaldada jääkide piirnorme käsitlevaid õigusakte.

| (11) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused)
   (9) on sätestatud ühenduse toidualaste õigusaktide raamistik ja kõnealuse valdkonna mõisted. On asjakohane kohaldada kõnealuseid mõisteid jääkide piirnorme käsitlevates õigusaktides. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused)
   (9) on sätestatud ühenduse toidualaste õigusaktide raamistik ja kõnealuse valdkonna mõisted. On asjakohane kohaldada kõnealuseid mõisteid jääkide piirnorme käsitlevates õigusaktides.

| (12) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks)
   (10) on sätestatud Euroopa Ühenduses järgitavad toidu kontrollimise üldeeskirjad ning kõnealuse valdkonna mõisted. On asjakohane kohaldada kõnealuseid mõisteid jääkide piirnorme käsitlevates õigusaktides.
  Esmatähtsaks tuleks pidada keelatud ainete kasutamise kindlaks tegemist ning osa proove tuleks valida vastavalt riskianalüüsi põhimõtetele. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks)
   (10) on sätestatud Euroopa Ühenduses järgitavad toidu kontrollimise üldeeskirjad ning kõnealuse valdkonna mõisted. On asjakohane kohaldada kõnealuseid mõisteid jääkide piirnorme käsitlevates õigusaktides.
  Esmatähtsaks tuleks pidada keelatud ainete kasutamise kindlaks tegemist ning osa proove tuleks valida vastavalt riskianalüüsi põhimõtetele.

| (13) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimihindamisamet)
   (11) artikliga 57 usaldatakse Euroopa Ravimihindamisametile (edaspidi „ravimihindamisamet”) ülesanne anda soovitusi veterinaarravimijääkide lubatavate piirnormide kohta loomses toidus. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimihindamisamet)
   (11) artikliga 57 usaldatakse Euroopa Ravimihindamisametile (edaspidi „ravimihindamisamet”) ülesanne anda soovitusi veterinaarravimijääkide lubatavate piirnormide kohta loomses toidus.

| (14) | Tuleks kehtestada ühenduse turule toodavates veterinaarravimites kasutatavate või neis kasutamiseks ettenähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid. |
| --- | --- |

(14)

Tuleks kehtestada ühenduse turule toodavates veterinaarravimites kasutatavate või neis kasutamiseks ettenähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid.

| (15) | Avalikust konsultatsioonist ja asjaolust, et viimastel aastatel on loa saanud vähe toiduloomadele mõeldud veterinaarravimeid, on selgunud, et kohustus täita määruse (EMÜ) nr 2377/90 nõudeid on teinud kõnealused ravimid vähem kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(15)

Avalikust konsultatsioonist ja asjaolust, et viimastel aastatel on loa saanud vähe toiduloomadele mõeldud veterinaarravimeid, on selgunud, et kohustus täita määruse (EMÜ) nr 2377/90 nõudeid on teinud kõnealused ravimid vähem kättesaadavaks.

| (16) | Loomade tervise ja heaolu tagamiseks peavad olema kättesaadavad arstimid, et ravida teatavaid haigusi. Lisaks sellele võib teatud loomaliigi teatavaks raviks sobivate veterinaarravimite kättesaamatus soodustada ainete väär- või ebaseaduslikku kasutamist. |
| --- | --- |

(16)

Loomade tervise ja heaolu tagamiseks peavad olema kättesaadavad arstimid, et ravida teatavaid haigusi. Lisaks sellele võib teatud loomaliigi teatavaks raviks sobivate veterinaarravimite kättesaamatus soodustada ainete väär- või ebaseaduslikku kasutamist.

| (17) | Seepärast tuleks määrusega (EMÜ) nr 2377/90 kehtestatud süsteemi muuta, et parandada toiduloomadele mõeldud veterinaarravimite kättesaadavust. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleks kohustada ravimihindamisametit kaaluma süstemaatiliselt ühe loomaliigi või toiduaine suhtes kehtestatud jääkide piirnormi kasutamist mõne muu liigi või toiduaine puhul.
  Selles osas tuleks võtta arvesse süsteemile juba omaste ohutustegurite piisavust, et tagada see, et loomade heaolu ei kahjustata.


  ▐ |
| --- | --- |

(17)

Seepärast tuleks määrusega (EMÜ) nr 2377/90 kehtestatud süsteemi muuta, et parandada toiduloomadele mõeldud veterinaarravimite kättesaadavust. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleks kohustada ravimihindamisametit kaaluma süstemaatiliselt ühe loomaliigi või toiduaine suhtes kehtestatud jääkide piirnormi kasutamist mõne muu liigi või toiduaine puhul.
  Selles osas tuleks võtta arvesse süsteemile juba omaste ohutustegurite piisavust, et tagada see, et loomade heaolu ei kahjustata.

▐

| (18) | Tõdetakse, et teatavatel juhtudel ei võimalda teaduslik riskihindamine anda kogu teavet, millel peaks põhinema riskijuhtimisalane otsus, ja et õiguspäraselt tuleks arvesse võtta muid käsitletava küsimusega seotud tegureid, sealhulgas toidu tootmise tehnoloogilised aspektid ja kontrollide teostatavus. Seepärast peaks ravimihindamisamet esitama arvamuse farmakoloogiliste toimeainete jääkidega seotud teadusliku riskihindamise ja riskijuhtimisalaste soovituste kohta. |
| --- | --- |

(18)

Tõdetakse, et teatavatel juhtudel ei võimalda teaduslik riskihindamine anda kogu teavet, millel peaks põhinema riskijuhtimisalane otsus, ja et õiguspäraselt tuleks arvesse võtta muid käsitletava küsimusega seotud tegureid, sealhulgas toidu tootmise tehnoloogilised aspektid ja kontrollide teostatavus. Seepärast peaks ravimihindamisamet esitama arvamuse farmakoloogiliste toimeainete jääkidega seotud teadusliku riskihindamise ja riskijuhtimisalaste soovituste kohta.

| (19) | Jääkide piirnormide üldise raamistiku tõrgeteta toimimiseks on vaja üksikasjalikke eeskirju jääkide piirnormi kehtestamise taotluste vormi ja sisu kohta ning riski hindamise ja riskijuhtimisealaste soovituste metoodiliste põhimõtete kohta. |
| --- | --- |

(19)

Jääkide piirnormide üldise raamistiku tõrgeteta toimimiseks on vaja üksikasjalikke eeskirju jääkide piirnormi kehtestamise taotluste vormi ja sisu kohta ning riski hindamise ja riskijuhtimisealaste soovituste metoodiliste põhimõtete kohta.

| (20) | Peale veterinaarravimite kasutatakse loomakasvatuses muid tooteid, nagu desinfektsioonivahendid, mille suhtes ei kohaldata jääke käsitlevaid õigusakte Lisaks sellele võivad veterinaarravimid, millel ei ole ühenduses müügiluba, saada loa väljaspool ühendust asuvates riikides. See võib olla tingitud sellest, et muudes piirkondades on levinud teistsugused haigused või teised sihtliigid, või sellest, et äriühingud eelistavad toodet ühenduses mitte müüa. See, et tootele ei ole antud ühenduses müümise luba, ei tähenda tingimata, et selle kasutamine on ohtlik. Komisjonil peaks olema võimalik kehtestada pärast ravimihindamisameti arvamuse saamist kõnealustes toodetes sisalduvate farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid toidus kooskõlas veterinaarravimites kasutamiseks ettenähtud farmakoloogiliste toimeainete suhtes kehtestatud põhimõtetega. |
| --- | --- |

(20)

Peale veterinaarravimite kasutatakse loomakasvatuses muid tooteid, nagu desinfektsioonivahendid, mille suhtes ei kohaldata jääke käsitlevaid õigusakte Lisaks sellele võivad veterinaarravimid, millel ei ole ühenduses müügiluba, saada loa väljaspool ühendust asuvates riikides. See võib olla tingitud sellest, et muudes piirkondades on levinud teistsugused haigused või teised sihtliigid, või sellest, et äriühingud eelistavad toodet ühenduses mitte müüa. See, et tootele ei ole antud ühenduses müümise luba, ei tähenda tingimata, et selle kasutamine on ohtlik. Komisjonil peaks olema võimalik kehtestada pärast ravimihindamisameti arvamuse saamist kõnealustes toodetes sisalduvate farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid toidus kooskõlas veterinaarravimites kasutamiseks ettenähtud farmakoloogiliste toimeainete suhtes kehtestatud põhimõtetega.

| (21) | Ühendus aitab Codex Alimentariuse raames välja töötada jääkide piirnorme käsitlevaid rahvusvahelisi nõudeid, tagades samal ajal, et ühenduses vastu võetud inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse ei langeks. Seepärast peaks ühendus ilma täiendava riskihindamiseta üle võtma need Codexi jääkide piirnormid, mida ta on toetanud vastaval Codex Alimentariuse komisjoni koosolekul. Seeläbi suurendatakse veelgi toidus leiduvate jääkide piirnorme käsitlevate rahvusvaheliste nõuete ja ühenduse õigusaktide vahelist kooskõla. |
| --- | --- |

(21)

Ühendus aitab Codex Alimentariuse raames välja töötada jääkide piirnorme käsitlevaid rahvusvahelisi nõudeid, tagades samal ajal, et ühenduses vastu võetud inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse ei langeks. Seepärast peaks ühendus ilma täiendava riskihindamiseta üle võtma need Codexi jääkide piirnormid, mida ta on toetanud vastaval Codex Alimentariuse komisjoni koosolekul. Seeläbi suurendatakse veelgi toidus leiduvate jääkide piirnorme käsitlevate rahvusvaheliste nõuete ja ühenduse õigusaktide vahelist kooskõla.

| (22) | Määruse (EÜ) nr 882/2004 kohaselt tuleb kontrollida farmakoloogiliste toimeainete jääkide esinemist toiduainetes. Isegi kui kõnealuste ainete suhtes ei ole käesoleva määruse kohaselt kehtestatud jääkide piirnorme, võib kõnealuste ainete jääke esineda keskkonnasaaste või loomas leiduva loomuliku metaboliidi tõttu. Kõnealuseid jääke on laboratoorsete meetoditega võimalik leida isegi väga väikese sisalduse korral. Liikmesriikides on välja kujunenud eri viisid kõnealuste jääkide kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(22)

Määruse (EÜ) nr 882/2004 kohaselt tuleb kontrollida farmakoloogiliste toimeainete jääkide esinemist toiduainetes. Isegi kui kõnealuste ainete suhtes ei ole käesoleva määruse kohaselt kehtestatud jääkide piirnorme, võib kõnealuste ainete jääke esineda keskkonnasaaste või loomas leiduva loomuliku metaboliidi tõttu. Kõnealuseid jääke on laboratoorsete meetoditega võimalik leida isegi väga väikese sisalduse korral. Liikmesriikides on välja kujunenud eri viisid kõnealuste jääkide kontrollimiseks.

| (23) | Seepärast on asjakohane, et ühendus sätestab kontrollimeetmete võtmise kontrollväärtuste kehtestamise menetlused jääkide selliste kontsentratsioonide juures, mille puhul ▐ laboratoorsed analüüsid on tehniliselt võimalikud, et soodustada ühendusesisest kaubandust ja importi,
  kahjustamata sealjuures rahvatervise kaitse kõrget taset ühenduses. Kontrollväärtuste kehtestamist kontrollimeetmete võtmise eesmärgil ei tohiks siiski mitte mingil juhul kasutada ettekäändena loata toimeainete ebaseaduslikuks kasutamiseks toiduloomade ravis. Seetõttu tuleb kõiki kõnealuste toimeainete jääke toidus pidada ebasoovitavaks. |
| --- | --- |

(23)

Seepärast on asjakohane, et ühendus sätestab kontrollimeetmete võtmise kontrollväärtuste kehtestamise menetlused jääkide selliste kontsentratsioonide juures, mille puhul ▐ laboratoorsed analüüsid on tehniliselt võimalikud, et soodustada ühendusesisest kaubandust ja importi,
  kahjustamata sealjuures rahvatervise kaitse kõrget taset ühenduses. Kontrollväärtuste kehtestamist kontrollimeetmete võtmise eesmärgil ei tohiks siiski mitte mingil juhul kasutada ettekäändena loata toimeainete ebaseaduslikuks kasutamiseks toiduloomade ravis. Seetõttu tuleb kõiki kõnealuste toimeainete jääke toidus pidada ebasoovitavaks.

| (24) | Jääkide piirnorme käsitlevaid õigusakte tuleks lihtsustada, koondades ühte komisjoni määrusesse kõik farmakoloogilisi toimeaineid jääkide järgi liigitavad otsused ja kehtestades kontrollväärtused meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

(24)

Jääkide piirnorme käsitlevaid õigusakte tuleks lihtsustada, koondades ühte komisjoni määrusesse kõik farmakoloogilisi toimeaineid jääkide järgi liigitavad otsused ja kehtestades kontrollväärtused meetmete võtmiseks.

| (25) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused)
   (12). |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused)
   (12).

| (26) | Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu ekstrapoleerimise tingimused ja meetmete võtmise kontrollväärtuste kehtestamist reguleerivad eeskirjad. Kuna tegemist on üldmeetmetega, millega muudetakse käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, ║ uusi vähemolulisi sätteid lisades, tuleks need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(26)

Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu ekstrapoleerimise tingimused ja meetmete võtmise kontrollväärtuste kehtestamist reguleerivad eeskirjad. Kuna tegemist on üldmeetmetega, millega muudetakse käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, ║ uusi vähemolulisi sätteid lisades, tuleks need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (27) | Kuna liikmesriigid ei suuda piisavalt hästi saavutada käesoleva määruse eesmärke, nimelt kaitsta nii inimeste kui loomade tervist ja tagada sobivate veterinaarravimite kättesaadavus, ning eesmärgid on meetmete ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt meetmed võtta ühendus. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mida on vaja kõnealuste eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(27)

Kuna liikmesriigid ei suuda piisavalt hästi saavutada käesoleva määruse eesmärke, nimelt kaitsta nii inimeste kui loomade tervist ja tagada sobivate veterinaarravimite kättesaadavus, ning eesmärgid on meetmete ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt meetmed võtta ühendus. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mida on vaja kõnealuste eesmärkide saavutamiseks.

| (28) | Seepärast tuleb määrus (EMÜ) nr 2377/90 selguse huvides asendada uue määrusega. |
| --- | --- |

(28)

Seepärast tuleb määrus (EMÜ) nr 2377/90 selguse huvides asendada uue määrusega.

| (29) | Selleks et komisjon saaks koostada ja vastu võtta määruse, mis sisaldab kõiki määruse (EMÜ) nr 2377/90 alusel kohaldatavaid otsuseid, ning uue määruse rakendussätted, tuleks ette näha teatav üleminekuaeg, |
| --- | --- |

(29)

Selleks et komisjon saaks koostada ja vastu võtta määruse, mis sisaldab kõiki määruse (EMÜ) nr 2377/90 alusel kohaldatavaid otsuseid, ning uue määruse rakendussätted, tuleks ette näha teatav üleminekuaeg,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   
  Toiduohutuse tagamiseks sätestatakse
  käesolevas määruses ▐ eeskirjad ja menetlused, et kehtestada:

| a) | farmakoloogilise toimeaine maksimaalne kontsentratsioon, mida võib lubada loomses toidus (edaspidi „jääkide piirnorm”); |
| --- | --- |

a)

farmakoloogilise toimeaine maksimaalne kontsentratsioon, mida võib lubada loomses toidus (edaspidi „jääkide piirnorm”);

| b) | farmakoloogiliste toimeainete jääkide ▐ tase,
  mis on kontrollimise eesmärgil kehtestatud teatud toimeainete puhul, mille jääkide piirmäärasid ei ole käesoleva määrusega kehtestatud
  (edaspidi „
  kontrollväärtused
  meetmete võtmiseks”). |
| --- | --- |

b)

farmakoloogiliste toimeainete jääkide ▐ tase,
  mis on kontrollimise eesmärgil kehtestatud teatud toimeainete puhul, mille jääkide piirmäärasid ei ole käesoleva määrusega kehtestatud
  (edaspidi „
  kontrollväärtused
  meetmete võtmiseks”).

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste ainete suhtes:

| a) | bioloogilised aktiivained, mis on ette nähtud aktiivse või passiivse immuunsuse tekitamiseks või immuunsusseisundi diagnoosimiseks ning mida kasutatakse immunoloogilistes veterinaarravimites; |
| --- | --- |

a)

bioloogilised aktiivained, mis on ette nähtud aktiivse või passiivse immuunsuse tekitamiseks või immuunsusseisundi diagnoosimiseks ning mida kasutatakse immunoloogilistes veterinaarravimites;

| b) | ained, mis kuuluvad määruse (EMÜ) nr 315/93 reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

b)

ained, mis kuuluvad määruse (EMÜ) nr 315/93 reguleerimisalasse.

3.   Käesoleva määruse kohaldamine ei piira ühenduse ühegi teise sellise õigusakti kohaldamist, millega keelatakse teatavate hormonaalse toimega ainete kasutamine toiduloomade puhul, nagu on sätestatud direktiiviga 96/22/EÜ.

Artikkel 2

Mõisted

Lisaks neile mõistetele, mis on sätestatud direktiivi 2001/82/EÜ artiklis 1, määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 2 ning määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklites 2 ja 3, kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:

| a) | „farmakoloogiliste toimeainete jäägid” – kõik farmakoloogilised toimeained väljendatuna mg/kg või μg/kg elusmassi kohta (aktiivained, abiained või lagunemisproduktid ja nende metaboliidid, mis säilivad loomses toidus); |
| --- | --- |

a)

„farmakoloogiliste toimeainete jäägid” – kõik farmakoloogilised toimeained väljendatuna mg/kg või μg/kg elusmassi kohta (aktiivained, abiained või lagunemisproduktid ja nende metaboliidid, mis säilivad loomses toidus);

| b) | „toiduloomad” – loomad, keda aretatakse, kasvatatakse, peetakse ja tapetakse või kellelt kogutakse saaki spetsiaalselt toidu tootmise eesmärgil. |
| --- | --- |

b)

„toiduloomad” – loomad, keda aretatakse, kasvatatakse, peetakse ja tapetakse või kellelt kogutakse saaki spetsiaalselt toidu tootmise eesmärgil.

II   JAOTIS

JÄÄKIDE PIIRNORMID

I   peatükk

Riskide hindamine ja juhtimine

1.   JAGU

Farmakoloogilised toimeained, mis on ette nähtud kasutamiseks veterinaarravimites

Artikkel 3

Ravimihindamisameti arvamuse taotlus

1.   Toiduloomadele manustatavates veterinaarravimites kasutamiseks mõeldud farmakoloogilise toimeaine jääkide piirnormi kohta tuleb taotleda Euroopa Ravimihindamisameti (edaspidi „ravimihindamisamet”) arvamust, mille sõnastab veterinaarravimite komitee.

2.   Sellist ainet sisaldava veterinaarravimi müügiloa omanik, kõnealuse müügiloa taotleja või isik, kes kavatseb taotleda kõnealust müügiluba, esitab selleks taotluse ravimihindamisametile.

Artikkel 4

Ravimihindamisameti arvamus

1.   Ravimihindamisameti arvamus sisaldab teadusliku riskihindamise tulemusi ja riskijuhtimisealaseid soovitusi.

2.   Teadusliku riskihindamise ja riskijuhtimisealaste soovituste eesmärk on tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse, kindlustades samal ajal ka, et sobivate veterinaarravimite kättesaamatus ei mõjutaks negatiivselt inimeste ja loomade tervist ning loomade heaolu.
  Kõnealustes soovitustes tuleb koostööavalduste abil võtta arvesse Euroopa Toiduohutusameti asjakohaseid teaduslikke leide
  .

Artikkel 5

Ekstrapoleerimine

Selleks, et tagada lubatud veterinaarravimite kättesaadavus toiduloomade haigestumise korral, kaalub veterinaarravimite komitee teaduslikul riskihindamisel ja riskijuhtimisealaste soovituste andmisel võimalust kasutada teatavas toiduaines leiduva farmakoloogilise toimeaine suhtes kehtestatud jääkide piirnormi teise samalt loomaliigilt pärit toiduaine puhul või ühe või mitme liigi suhtes kehtestatud piirnormi muude liikide puhul.

Artikkel 6

Teaduslik riski hindamine

1.   Teaduslikul riskihindamisel kaalutakse farmakoloogiliste toimeainete ainevahetuskäiku ja kadu asjaomases loomaliigis ning jääkide liiki ja kogust, mille igapäevasel inimorganismi sattumisel inimeste eluea jooksul ei teki märkimisväärset ohtu tervisele, väljendatuna aktsepteeritava päevadoosina. Kasutada võib ka aktsepteeritava päevadoosi alternatiive, kui komisjon on need sätestanud vastavalt artikli 12 lõikele 1.

2.   Teaduslik riskihinnang käsitleb järgmist:

| a) | jäägi liik ja kogus, mida ei peeta inimeste tervisele ohtlikuks; |
| --- | --- |

a)

jäägi liik ja kogus, mida ei peeta inimeste tervisele ohtlikuks;

| b) | toksikoloogilistest,
  farmakoloogilistest või mikrobioloogilistest toimetest tulenev oht inimestele; |
| --- | --- |

b)

toksikoloogilistest,
  farmakoloogilistest või mikrobioloogilistest toimetest tulenev oht inimestele;

| c) | jäägid, mida leidub taimses toidus või mis pärinevad keskkonnast. |
| --- | --- |

c)

jäägid, mida leidub taimses toidus või mis pärinevad keskkonnast.

3.   Kui aine ainevahetuskäiku ja kadu ei saa hinnata ning aine on ette nähtud loomade tervise ja heaolu parandamiseks, võidakse teaduslikul riskihindamisel arvesse võtta seireandmeid või kokkupuudet käsitlevaid andmeid.

Artikkel 7

Riskijuhtimisealased soovitused

1.   Riskijuhtimisealased soovitused põhinevad teaduslikul riskihindamisel, mida tehakse artikli 6 kohaselt, ja neis antakse hinnang järgmiste aspektide kohta:

| a) | alternatiivsete ainete kättesaadavus asjaomase liigi raviks või vajadus hinnatava aine järele, et vältida loomade asjatuid kannatusi või tagada neid ravivate inimeste ohutus; |
| --- | --- |

a)

alternatiivsete ainete kättesaadavus asjaomase liigi raviks või vajadus hinnatava aine järele, et vältida loomade asjatuid kannatusi või tagada neid ravivate inimeste ohutus;

| b) | muud õiguspärased tegurid, nagu toidu
  ja loomasööda
  tootmise tehnoloogilised aspektid, kontrollide teostatavus, veterinaarravimites sisalduvate ainete kasutamistingimused,
  heade veterinaartavade järgimine
  ning väär- või ebaseadusliku kasutamise tõenäosus;
  väärkasutamine hõlmab veterinaarravimite profülaktilist kasutamist juhtudel, kui haigusi saaks ohjata loomade pidamise tingimustes proportsionaalsete ja mõistlike muudatuste tegemise teel; |
| --- | --- |

b)

muud õiguspärased tegurid, nagu toidu
  ja loomasööda
  tootmise tehnoloogilised aspektid, kontrollide teostatavus, veterinaarravimites sisalduvate ainete kasutamistingimused,
  heade veterinaartavade järgimine
  ning väär- või ebaseadusliku kasutamise tõenäosus;
  väärkasutamine hõlmab veterinaarravimite profülaktilist kasutamist juhtudel, kui haigusi saaks ohjata loomade pidamise tingimustes proportsionaalsete ja mõistlike muudatuste tegemise teel;

| c) | kui veterinaarravimites sisalduva farmakoloogilise toimeaine suhtes ▐ tuleks kehtestada jääkide piirnorm või ajutine jääkide piirnorm, siis tuleb kindlaks teha, milline peaks olema piirnormi suurus ja vajaduse korral ka asjaomase aine kasutamise tingimused või piirangud; |
| --- | --- |

c)

kui veterinaarravimites sisalduva farmakoloogilise toimeaine suhtes ▐ tuleks kehtestada jääkide piirnorm või ajutine jääkide piirnorm, siis tuleb kindlaks teha, milline peaks olema piirnormi suurus ja vajaduse korral ka asjaomase aine kasutamise tingimused või piirangud;

| d) | kas jääkide piirnormi kehtestamine on otstarbekas, kui olemasolevad andmed ei võimalda kindlaks teha ohutut piiri või kui aine jääkide mõju kohta inimeste tervisele ei saa lõplikku järeldust teha teadusinfo puudulikkuse tõttu. |
| --- | --- |

d)

kas jääkide piirnormi kehtestamine on otstarbekas, kui olemasolevad andmed ei võimalda kindlaks teha ohutut piiri või kui aine jääkide mõju kohta inimeste tervisele ei saa lõplikku järeldust teha teadusinfo puudulikkuse tõttu.

2.
     
  Kuus kuud on nominaalne keeluaeg sellistele veterinaarravimitele, mille puhul ei ole kehtestatud jääkide piirnormi hobuslastele, mida ei hõlma määruse (EMÜ) nr 2377/90 IV lisa või käesoleva määruse artikli 13 lõige 2, mida kasutatakse ettenähtust erinevalt, nagu see on määratletud direktiivi 2001/82/EÜ artikli 1 punktis 16, ning direktiivi 2001/82/EÜ artiklite 10 ja 11 kohaste nn kaskaadi sätete alusel, ning mida ei manustata veenisiseselt ega naha alla.

3.
     
  Kuus kuud on nominaalne keeluaeg selliseid farmakoloogilisi toimeaineid sisaldavatele farmaatsiatoodetele, mis ei kuulu direktiivi 2001/82/EÜ artikli 10 lõikes 3 osutatud hobuslaste raviks oluliste ainete nimekirja ning mida ei manustata lihase- või veenisiseselt.

Artikkel 8

Taotlused ja menetlused

1.   Artiklis 3 nimetatud taotlus peab vastama komisjoni sätestatud vormi- ja sisunõuetele, nagu on sätestatud artikli 12 lõikes 1, ja selle esitamisel tuleb ravimihindamisametile maksta tasu.

2.   Ravimihindamisamet tagab, et veterinaarravimite komitee arvamus esitatakse 210 päeva jooksul pärast kehtiva taotluse kättesaamist vastavalt artiklile 3 ja käesoleva artikli lõikele 1.
  Juhul
  kui ravimihindamisamet nõuab, et asjaomase aine kohta esitataks konkreetse ajavahemiku jooksul lisateavet, siis pikendatakse kõnealust tähtaega ajani, mil nõutud lisateave on esitatud.

3.   Ravimihindamisamet edastab artiklis 4 nimetatud arvamuse taotluse esitajale. Taotluse esitaja võib 15 päeva jooksul pärast arvamuse kättesaamist teatada ravimihindamisametile kirjalikult oma kavatsusest taotleda arvamuse läbivaatamist. Sellisel juhul edastab taotluse esitaja 60 päeva jooksul pärast arvamuse kättesaamist ravimihindamisametile taotluse üksikasjalikud põhjendused.

Veterinaarravimite komitee otsustab 60 päeva jooksul pärast taotluse põhjenduste saamist, kas ta peaks oma arvamust muutma. Taotluse suhtes tehtud otsuse põhjendused lisatakse lõikes 4 nimetatud lõplikule arvamusele.

4.   Ravimihindamisamet edastab nii komisjonile kui ka taotluse esitajale veterinaarravimite komitee lõpliku arvamuse 15 päeva jooksul pärast selle vastuvõtmist, tuues ära oma otsuste põhjendused.

5.
     
  Erijuhtudel, kui vajatakse inimeste ja loomade tervise ja heaolu tagamisel kiireloomulist luba, võib komisjon vastavalt artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele kehtestada ajutise jääkide piirnormi kuni viieks aastaks.

2.   JAGU

Farmakoloogilised toimeained, mis ei ole ette nähtud kasutamiseks veterinaarravimites

Artikkel 9

Ravimihindamisameti arvamuse taotlemine komisjoni või liikmesriikide poolt

1.   ▐ Komisjon, liikmesriigid
  või õigustatud huvisid järgiv kolmas osapool võivad
  edastada ravimihindamisametile taotluse arvamuse saamiseks
  farmakoloogiliste toimeainete
  jääkide piirnormide kohta
  järgmistes olukordades:

| a) | asjaomast toimeainet on lubatud kasutada veterinaarravimites mõnes kolmandas riigis, kuid asjaomase toimeaine kohta ei ole esitatud artikli 3 kohast taotlust, või |
| --- | --- |

a)

asjaomast toimeainet on lubatud kasutada veterinaarravimites mõnes kolmandas riigis, kuid asjaomase toimeaine kohta ei ole esitatud artikli 3 kohast taotlust, või

| b) | asjaomane toimeaine kuulub ravimi koostisse, mida kavatsetakse kasutada direktiivi 2001/82/EÜ artikli 11 kohaselt, kuid asjaomase toimeaine kohta ei ole esitatud artikli 3 kohast taotlust, või |
| --- | --- |

b)

asjaomane toimeaine kuulub ravimi koostisse, mida kavatsetakse kasutada direktiivi 2001/82/EÜ artikli 11 kohaselt, kuid asjaomase toimeaine kohta ei ole esitatud artikli 3 kohast taotlust, või

| c) | asjaomane toimeaine kuulub loomakasvatuses kasutatava biotsiidi koostisse ja toimeaine suhtes tuleb kehtestada jääkide piirnorm vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ

   (13)

  artikli 10 lõike 2 punkti ii alapunktile b, või |
| --- | --- |

c)

asjaomane toimeaine kuulub loomakasvatuses kasutatava biotsiidi koostisse ja toimeaine suhtes tuleb kehtestada jääkide piirnorm vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ

   (13)

  artikli 10 lõike 2 punkti ii alapunktile b, või

| d) | asjaomast toimeainet saab kasutada loomade tulemuslikuks raviks vähem tähtsate liikide või kasutusviiside puhul, kui spetsiaalseid ravimeid ei ole veel olemas. |
| --- | --- |

d)

asjaomast toimeainet saab kasutada loomade tulemuslikuks raviks vähem tähtsate liikide või kasutusviiside puhul, kui spetsiaalseid ravimeid ei ole veel olemas.

2.
     
  Lõike 1 punktis d toodud asjaoludel, kui küsimus on vähem tähtsates liikides või kasutusviisides, võib taotluse ametile saata huvitatud pool või organisatsioon
  .

3.
     
  Kohaldatakse artikleid 4 kuni 7.

4.
     
  Lõikes 1 osutatud arvamuse taotluste vorm ja sisu vastab komisjoni poolt artikli 12 lõike 1 kohaselt kehtestatud nõuetele.

5.   Ravimihindamisamet tagab, et veterinaarravimite komitee esitab arvamuse 210 päeva jooksul pärast komisjoni taotluse saamist. Kui ravimihindamisamet nõuab, et asjaomase aine kohta esitataks konkreetse ajavahemiku jooksul lisateavet, siis pikendatakse kõnealust tähtaega ajani, mil nõutud lisateave on esitatud.

6.   Ravimihindamisamet edastab komisjonile ja liikmesriigile või isikule, olenevalt sellest, kumb esitas taotluse, lõpliku arvamuse 15 päeva jooksul pärast selle vastuvõtmist, tuues ära oma otsuste põhjendused.

3.   JAGU

Ühised sätted

Artikkel 10

Arvamuse läbivaatamine

Kui komisjon, artikli 3
  kohaselt arvamuse saamiseks
  taotluse
  esitanud isik
  või artikli 9 kohaselt taotluse esitanud liikmesriik leiab uue teabe põhjal, et inimeste või loomade tervise kaitsmise huvides tuleb arvamus läbi vaadata, võib ta taotleda ravimihindamisametilt kõnealuste ainete kohta uue arvamuse esitamist.

Kõnealusele taotlusele lisatakse käsitletavat küsimust selgitav teave. Uue arvamuse suhtes kohaldatakse artikli 8 lõikeid 2
  kuni
  4 või artikli 9 lõikeid 5 ja 6.

Artikkel 11

Arvamuste avaldamine

Ravimihindamisamet avaldab artiklites 4, 9 ja 10 nimetatud arvamused pärast konfidentsiaalse sisuga äriteabe kustutamist.

Artikkel 12

Rakendusmeetmed

1.   Komisjon võtab pärast ravimihindamisametiga konsulteerimist ▐ vastu
  eeskirjad järgmise kohta
  :

| a) | artiklites 3 ja 9 osutatud taotluste vormi ja nende sisu; |
| --- | --- |

a)

artiklites 3 ja 9 osutatud taotluste vormi ja nende sisu;

| b) | artiklites 6 ja 7 osutatud riski hindamise ja riskijuhtimisealaste soovituste metoodilised põhimõtted, sealhulgas rahvusvaheliste nõuetega kooskõlas olevad tehnilised nõuded. |
| --- | --- |

b)

artiklites 6 ja 7 osutatud riski hindamise ja riskijuhtimisealaste soovituste metoodilised põhimõtted, sealhulgas rahvusvaheliste nõuetega kooskõlas olevad tehnilised nõuded.

Punktis a osutatud reeglid võetakse vastu vastavalt artikli 23 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele ja punktis b osutatud reeglid vastavalt artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2.   Komisjon võtab pärast ravimihindamisametiga
  ja huvitatud pooltega
  konsulteerimist vastu teatavas toiduaines esinevate jääkide piirnormi kasutamise eeskirjad mõne muu samalt loomaliigilt pärit toiduaine puhul või ühe või mitme liigi suhtes kehtestatud piirnormi kasutamise eeskirjad teiste liikide puhul, nagu on osutatud artiklis 5. Kõnealustes eeskirjades täpsustatakse, kuidas ja millistel asjaoludel võib teatavas toiduaines või ühes või mitmes loomaliigis esinevaid jääke käsitlevate teadusuuringute tulemusi kasutada muude toiduainete või teiste liikide jääkide piirnormi kehtestamiseks.

Kõnealused meetmed, millega muudetakse käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

II   peatükk

Liigitus

Artikkel 13

Farmakoloogiliste toimeainete liigitus

1.   Komisjon liigitab farmakoloogilised toimeained ravimihindamisameti arvamuse põhjal, mille viimane esitab jääkide piirnormide kohta vastavalt artiklile 4, 9 või 10.

2.   Liigitus sisaldab farmakoloogiliste toimeainete loetelu ja ravimirühmi, millesse need kuuluvad. Liigituse koostamisel kehtestatakse iga sellise aine suhtes üks järgmistest:

| a) | jääkide piirnorm; |
| --- | --- |

a)

jääkide piirnorm;

| b) | ajutine jääkide piirnorm; |
| --- | --- |

b)

ajutine jääkide piirnorm;

| c) | jääkide piirnormi puudumine; |
| --- | --- |

c)

jääkide piirnormi puudumine;

| d) | aine
  või selle jääkide esinemise
  keeld
  loomses tootes. |
| --- | --- |

d)

aine
  või selle jääkide esinemise
  keeld
  loomses tootes.

3.   Jääkide piirnorm sätestatakse, juhul kui seda peetakse inimeste tervise kaitsmise seisukohast vajalikuks:

| a) | vastavalt artikli 4, 9 või 10 kohasele ravimihindamisameti arvamusele või |
| --- | --- |

a)

vastavalt artikli 4, 9 või 10 kohasele ravimihindamisameti arvamusele või

| b) | vastavalt
  Codex Alimentariuse komisjoni juures asuva
  ühenduse
  delegatsiooni
  poolthäälele veterinaarravimis kasutamiseks mõeldud farmakoloogilise toimeaine jääkide piirnormi kehtestamise suhtes
  tingimusel et arvesse võetud teaduslik teave tehti kättesaadavaks ühenduse delegatsioonile enne Codex Alimentariuse komisjonis toimunud hääletust. Sellisel
  juhul ei ole ravimihindamisameti täiendav hinnang vajalik. |
| --- | --- |

b)

vastavalt
  Codex Alimentariuse komisjoni juures asuva
  ühenduse
  delegatsiooni
  poolthäälele veterinaarravimis kasutamiseks mõeldud farmakoloogilise toimeaine jääkide piirnormi kehtestamise suhtes
  tingimusel et arvesse võetud teaduslik teave tehti kättesaadavaks ühenduse delegatsioonile enne Codex Alimentariuse komisjonis toimunud hääletust. Sellisel
  juhul ei ole ravimihindamisameti täiendav hinnang vajalik.

4.   Juhul kui teadusinfo on puudulik, võib farmakoloogilise toimeaine suhtes kehtestada ajutise jääkide piirnormi, tingimusel et ei ole alust eeldada, et asjaomase toimeaine jäägid kujutaksid nende kavandataval tasemel
  riski
  inimeste tervisele.

Ajutist jääkide piirnormi kohaldatakse kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis ei ületa viit aastat. Kõnealust ajavahemikku võidakse pikendada üks kord mitte rohkem kui kahe aasta võrra, kui on tõestatud, et pikendamine võimaldaks lõpetada pooleliolevad teadusuuringud.

5.   Jääkide piirnormi ei kehtestata, kui see ei ole vastavalt artikli 4, 9 või 10 kohasele arvamusele inimeste tervise kaitsmise seisukohast vajalik.

6.   Aine
  või selle jääkide esinemine loomsetes toodetes
  on vastavalt artikli 4, 9 või 10 kohasele arvamusele keelatud järgmistel juhtudel:

| a) | kui farmakoloogilise toimeaine
  või selle jääkide
  mis tahes
  esinemine loomsetes toiduainetes kujutab endast riski
  inimeste
  tervisele
  ; |
| --- | --- |

a)

kui farmakoloogilise toimeaine
  või selle jääkide
  mis tahes
  esinemine loomsetes toiduainetes kujutab endast riski
  inimeste
  tervisele
  ;

| b) | kui ei saa teha lõplikku järeldust aine jääkide mõju kohta inimeste tervisele. |
| --- | --- |

b)

kui ei saa teha lõplikku järeldust aine jääkide mõju kohta inimeste tervisele.

7.   Kui see on inimeste tervise kaitsmise seisukohast vajalik, lisatakse liigitusse veterinaarravimites kasutatava farmakoloogilise toimeaine, mille suhtes on kehtestatud või kehtestamata jäetud jääkide piirnorm, kasutamise ja rakendamise tingimused ning piirangud.

Artikkel 14

Ravimihindamisameti arvamuse taotlemise kiirendatud menetlus

1.
     
  Konkreetsetel juhtudel, kui veterinaarravimile või biotsiidile tuleb rahvatervise või loomade tervise ja heaoluga seotud põhjustel kiiremas korras luba anda, võib komisjon, artikli 3 kohaselt arvamust taotlenud isik või liikmesriik paluda ravimihindamisametil läbi viia asjaomaste toodete puhul farmakoloogilise toimeaine jääkide piirnormi hindamise kiirendatud menetlus.

2.
     
  Komisjon kehtestab taotluse vormi ja sisu vastavalt artikli 12 lõike 1 sätetele.

3.
     
  Olenemata artikli 8 lõike 2 ja artikli 9 lõike 5 sätetest, tagab ravimihindamisamet, et veterinaarravimite komitee edastab arvamuse 150 päeva jooksul pärast taotluse vastuvõtmist.

Artikkel 15

Menetlus

1.   Komisjon koostab artiklis 13 sätestatud liigituse kohaldamiseks määruse eelnõu 30 päeva jooksul pärast artiklis 4, artikli 9 lõikes 1 või artiklis 10 nimetatud ravimihindamisameti arvamuse kättesaamist. Komisjon koostab määruse eelnõu ka 30 päeva jooksul pärast seda, kui
  Codex Alimentariuse komisjoni juures asuv ühenduse delegatsioon
  on artikli 13 lõike 3 kohaselt hääletanud ▐ jääkide piirnormide kehtestamise poolt.

Kui määruse eelnõu ei ole ravimihindamisameti arvamusega kooskõlas, esitab komisjon üksikasjaliku selgituse erinevuste põhjuste kohta.

2.   Komisjon võtab lõikes 1 nimetatud määruse vastu vastavalt artikli 23 lõikes 3
  osutatud
  kontrolliga regulatiivmenetlusele ja
  90 päeva
  jooksul pärast selle lõppemist.

3.
     
  Artiklis 14 osutatud kiirendatud menetluse korral võtab komisjon käesoleva artikli lõikes 1 osutatud määruse vastu 15 päeva jooksul pärast artikli 23 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetluse lõppemist.

Artikkel 16

Analüüsimeetodid

Ravimihindamisamet arutab jääkide laboratoorsete analüüsidega tegelevate komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 882/2004 kohaselt määratud ühenduse referentlaboratooriumidega
  ühtlustatud proovivõtuks
  sobivate analüüsimeetodite üle, mida rakendatakse jääkide avastamiseks sellistes farmakoloogilistes toimeainetes, mille suhtes on kehtestatud jääkide piirnormid vastavalt käesoleva määruse artiklile 13. Ravimihindamisamet edastab määruse (EÜ) nr 882/2004 kohaselt määratud ühenduse ja liikmesriikide referentlaboratooriumitele teabe kõnealuste meetodite kohta.

Artikkel 17

Toiduaine ringlus

Liikmesriigid
  keelavad
  loomse toidu
  impordi
  ja
  turule laskmise, mis ebaseadusliku manustamise tõttu sisaldab selliste farmakoloogiliste toimeainete jääke, mis ei vasta artikli 13 lõike 2 punktides a, b ja c esitatud liigitusele
  .

Seetõttu keelatakse rahvatervise huvides sellise toidu import kolmandatest riikidest, mis ebaseadusliku manustamise tõttu sisaldab Euroopa Liidus keelatud toimeainete jääke.

III   JAOTIS

KONTROLLVÄÄRTUSED MEETMETE VÕTMISEKS

Artikkel 18

Kontrollväärtuste kehtestamine ja läbivaatamine

1.   Kui see on määruse (EÜ) nr 882/2004 kohaste imporditud või turule toodud loomse toidu kontrollide toimimise tagamiseks asjakohane, võib komisjon kehtestada kontrollväärtused meetmete võtmiseks nende farmakoloogiliste toimeainete jääkide puhul, mida ei liigitata vastavalt artikli 13 lõike 2 punktile a, b või c.

Artiklite 4 ja 8 kohaseid riskihindamispõhimõtteid kohaldatakse tervisekaitse kõrge taseme tagamiseks.

Kõnealused meetmed, millega muudetakse käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2.   Kontrollväärtused vaadatakse läbi, pidades silmas
  inimeste tervise kaitset ja toiduahelat käsitlevaid mis tahes uusi andmeid
  .

Loomseid toiduaineid, mis sisaldavad farmakoloogilisi toimeaineid, mille suhtes ei ole kehtestatud jääkide piirnorme, ei tohi turule lasta.

Artikkel 19

Kontrollväärtuste kehtestamise meetodid

1.   Meetmete võtmiseks kehtestatavad kontrollväärtused põhinevad proovi analüüdisisaldusel, mida määruse (EÜ) nr 882/2004 kohaselt määratud kontrollivad referentlaboratooriumid saavad avastada ja kinnitada ühenduse nõuete kohaselt kinnitatud analüüsimeetodiga. Komisjonile annab analüüsimeetodite tulemuslikkuse kohta nõu asjakohane ühenduse referentlaboratoorium.

2.   Komisjon võib edastada Euroopa Toiduohutusametile taotluse selgitada riski hindamise abil, kas kontrollväärtused meetmete võtmiseks on inimeste tervise kaitsmiseks piisavad. Kõnealustel juhtudel tagab Euroopa Toiduohutusamet, et komisjonile esitatakse arvamus 210 päeva jooksul pärast taotluse kättesaamist.

3.   Riski hindamisel võetakse arvesse
  teadusmeetodeid hõlmavaid
  eeskirju, mille komisjon võtab vastu pärast konsulteerimist Euroopa Toiduohutusametiga.

Kõnealused eeskirjad, millega muudetakse käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 20

Ühenduse toetus meetmete võtmise kontrollväärtuste toetusmeetmetele

Kui käesoleva jaotise kohaldamine nõuab, et komisjon rahastaks meetmete võtmise kontrollväärtuste kehtestamist ja toimimist toetavaid meetmeid, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkti c.

Artikkel 21

Turule laskmine

Kui käesoleva määruse alusel kehtestatud jääkide piirnorme või kontrollväärtusi on ületatud, ei tohi toodet toiduainena turule lasta, toiduaineks töödelda ega toiduainetega segada.

Artikkel 22

Meetmete võtmise kontrollväärtuse rakendamine

1.
     
  Kui loomsete toiduainete kontrollimisel kinnitavad analüüside tulemused nende farmakoloogiliste toimeainete jääkide esinemist, mida ei liigitata vastavalt artikli 13 lõike 2 punktile a, b või c, meetmete võtmise kontrollväärtusega võrdses või seda ületavas koguses, loetakse asjaomane partii ühenduse õigusaktidele mittevastavaks

2.
     
  Kui loomsete toiduainete suhtes tehtud analüüside tulemused on allpool meetmete võtmise kontrollväärtust, lubatakse tooted toiduahelasse. Pädev asutus säilitab analüüsitulemused korduvate juhtumite puhuks. Kui sama päritolu toodete analüüside tulemustes ilmneb korduvus, mis näitab võimaliku probleemi olemasolu, teavitab pädev asutus komisjoni ja teisi liikmesriike toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees. Komisjon edastab küsimuse toote päritoluriigi või päritoluriikide pädevatele asutustele ning esitab asjakohased ettepanekud.

3.
     
  Üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu vastavalt artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

IV   JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 23

Veterinaarravimite alaline komitee

1.   Komisjoni abistab veterinaarravimite alaline komitee.

2.   ║ Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse üks kuu.

3.   ║ Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 24

Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee

1.   Komisjoni abistab toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee.

2.   ║ Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse üks kuu.

3.   ║ Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 25

Farmakoloogiliste toimeainete liigitamine vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2377/90

Komisjon võtab ... (14)
  vastavalt artikli 23 lõikes 3
  osutatud
  kontrolliga regulatiivmenetlusele
  vastu määruse, mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust jääkide piirnormide järgi vastavalt määruse (EMÜ) nr 2377/90 I kuni IV lisale.

Artikkel 26

Aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule

Komisjon esitab ...


   (15)


  aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Aruandes vaadatakse eelkõige läbi käesoleva määruse rakendamisest saadud kogemused. Vajaduse korral lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud.

Artikkel 27

Kehtetuks tunnistamine

1.   Määrus (EMÜ) nr 2377/90 tunnistatakse kehtetuks.

2.   Kehtetuks tunnistatud määruse I kuni IV lisa kohaldatakse kuni artiklis 25 osutatud määruse jõustumiseni. Kehtetuks tunnistatud määruse V lisa kohaldatakse kuni artikli 12 lõikes 1 osutatud meetmete jõustumiseni.

3.   Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja artiklis 25 osutatud määrusele.

Artikkel 28

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

║,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  ELT C 10, 15.1.2008, lk 51.

1

ELT C 10, 15.1.2008, lk 51.

(2)  ELT C ║.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta seisukoht.

(4)  

  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1.

4

EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1.

(5)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 1. ║.

5

(6)  

  EÜT C 27 E, 31.1.2002, lk 80.

6

EÜT C 27 E, 31.1.2002, lk 80.

(7)  EÜT L 125, 23.5.1996, lk 3. ║.

7

(8)  EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1. ║.

8

(9)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. ║.

9

(10)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1. Parandatud versioon ELT L 191, 28.5.2004, lk 1.

10

Parandatud versioon ELT L 191, 28.5.2004, lk 1.

(11)  ELT L 136, 30.4.2006, lk 1. ║.

11

30.4.2006

(12)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. ║.

12

(13)  

  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

13

EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

(14)  
  90 päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

14

90

(15)  
  Viie aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist
  .

15

Viie aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/99 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/99

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta***I

P6_TA(2008)0286

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (KOM(2007)0797 – C6-0469/2007 – 2007/0278(COD))

2009/C 286 E/38

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0797);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 137 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0469/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0173/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | juhib tähelepanu lisatud komisjoni avaldusele; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu lisatud komisjoni avaldusele;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 17. juuni 2008P6_TC1-COD(2007)0278

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 17. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (otsus nr 1098/2008/EÜ) lõplikule kujule.)

Teisipäev, 17. juuni 2008Komisjoni avaldus

Komisjon peab äärmiselt oluliseks hõlbustada ja toetada laia osaluse saavutamist kõigil tasanditel vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaga (2010) seotud tegevustes, et tagada kõnealuse aasta positiivne ja pikaajaline mõju.

Lähtuvalt Euroopa aastat käsitlevast otsusest, koostab komisjon üldsuuniste tutvustamiseks strateegilise raamdokumendi, milles on esitatud Euroopa aasta tegevuste rakendamise põhiprioriteedid, sealhulgas riiklikes organisatsioonides ja meetmetes osalemise miinimumstandardid (vt otsuse lisa II osa punkt 2).

Strateegiline raamdokument on suunatud riiklikele rakendusorganitele, kes vastutavad Euroopa aasta riiklike programmide määratlemise eest ja valivad need üksikmeetmed, mille jaoks taotletakse ühenduselt ja teistelt asjaosalistelt rahastamist.

Sellega seoses rõhutab komisjon vajadust lihtsustada kõigi valitsusväliste organisatsioonide, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonide juurdepääsu rahastamisele. Selleks et tagada võimalikult lai juurdepääs, võivad riiklikud rakendusorganid loobuda meetmete kaasrahastamise nõudest ning rahastada teatavaid meetmeid täies ulatuses ise.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/100 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/100

---

Teisipäev, 17. juuni 2008Ühisraha kasutuselevõtt Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal *

P6_TA(2008)0287

Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal (KOM(2008)0249 – C6-0198/2008 – 2008/0092(CNS))

2009/C 286 E/39

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0249);

võttes arvesse komisjoni 2008. aasta lähenemisaruannet Slovakkia kohta (KOM(2008)0248) ja Euroopa Keskpanga (EKP) 2008. aasta mai lähenemisaruannet;

võttes arvesse komisjoni soovitust võtta vastu nõukogu otsus, millega tühistatakse otsus 2005/182/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Slovakkias (SEK(2008)0572);

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni 2007. aasta euroala aruande kohta (1);

võttes arvesse oma 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendiga konsulteerimise meetodi parandamise kohta euroala laienemisega seotud menetlustes (2);

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni euroala laienemise kohta (3);

võttes arvesse nõukogu 21. märtsi 2003. aasta otsust 2003/223/EÜ, mis käsitleb Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 10.2 muutmist (4);

võttes arvesse oma 13. märtsi 2003. aasta seisukohta Euroopa Keskpanga soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 10.2 muutmise kohta (5);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 122 lõiget 2, mille alusel mille nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0198/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0231/2008),

| A. | arvestades, et Slovakkia on täitnud Maastrichti kriteeriumid vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 121 ning selles osutatud protokolli lähenemiskriteeriumide kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Slovakkia on täitnud Maastrichti kriteeriumid vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 121 ning selles osutatud protokolli lähenemiskriteeriumide kohta;

| B. | arvestades, et Slovakkiat külastas esimest korda Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni delegatsioon, et hinnata kõnealuse riigi valmisolekut euroalaga liitumiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Slovakkiat külastas esimest korda Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni delegatsioon, et hinnata kõnealuse riigi valmisolekut euroalaga liitumiseks;

| C. | arvestades, et kümne aasta jooksul pärast majandus- ja rahaliidu loomist on kogemused näidanud, et motivatsioon struktuurireformide teostamiseks väheneb pärast euroalaga liitumist ning jätkusuutlikkuse küsimuse tähtsus on suurenenud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kümne aasta jooksul pärast majandus- ja rahaliidu loomist on kogemused näidanud, et motivatsioon struktuurireformide teostamiseks väheneb pärast euroalaga liitumist ning jätkusuutlikkuse küsimuse tähtsus on suurenenud;

| D. | arvestades, et nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) eesistuja on saatnud riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil kokku tulevale nõukogule kirja, milles esitatakse Slovakkia valitsuse võetud meetmeid ja poliitilisi kohustusi lähenemise jätkusuutlikkuse tagamiseks, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) eesistuja on saatnud riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil kokku tulevale nõukogule kirja, milles esitatakse Slovakkia valitsuse võetud meetmeid ja poliitilisi kohustusi lähenemise jätkusuutlikkuse tagamiseks,

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | pooldab euro kasutuselevõttu Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal; |
| --- | --- |

2.

pooldab euro kasutuselevõttu Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal;

| 3. | märgib, et EÜ asutamislepingu artiklis 121 määratletakse püsiva vastastikuse lähenemise kõrge taseme saavutamist selle alusel, kuidas liikmesriik on täitnud järgmisi kriteeriume: hindade stabiilsuse kõrge taseme saavutamine; riigi rahanduse stabiilsus; kinnipidamine vahetuskursimehhanismiga ettenähtud normaalsetest kõikumispiiridest ning liikmesriigi poolt saavutatud vastastikuse lähenemise ja tema Euroopa Rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise püsikindlus, mis peegeldub tema pikaajaliste intressimäärade tasemes; |
| --- | --- |

3.

märgib, et EÜ asutamislepingu artiklis 121 määratletakse püsiva vastastikuse lähenemise kõrge taseme saavutamist selle alusel, kuidas liikmesriik on täitnud järgmisi kriteeriume: hindade stabiilsuse kõrge taseme saavutamine; riigi rahanduse stabiilsus; kinnipidamine vahetuskursimehhanismiga ettenähtud normaalsetest kõikumispiiridest ning liikmesriigi poolt saavutatud vastastikuse lähenemise ja tema Euroopa Rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise püsikindlus, mis peegeldub tema pikaajaliste intressimäärade tasemes;

| 4. | märgib, et EKP 2008. aasta lähenemisaruandes tuvastatakse saavutatud madala inflatsioonimäära jätkusuutlikkusega seotud ohud, ja nõuab tungivalt inflatsiooni vältimiseks vajalike meetmete võtmist; |
| --- | --- |

4.

märgib, et EKP 2008. aasta lähenemisaruandes tuvastatakse saavutatud madala inflatsioonimäära jätkusuutlikkusega seotud ohud, ja nõuab tungivalt inflatsiooni vältimiseks vajalike meetmete võtmist;

| 5. | tunneb muret erinevuste pärast komisjoni ja EKP lähenemisaruannete vahel seoses inflatsioonimäära jätkusuutlikkusega; |
| --- | --- |

5.

tunneb muret erinevuste pärast komisjoni ja EKP lähenemisaruannete vahel seoses inflatsioonimäära jätkusuutlikkusega;

| 6. | soovitab Slovakkia valitsusel luua vaatluskeskus valitud arvu peamiste kaupade hindade iganädalaseks jälgimiseks, et võidelda hindade tõusuga seotud väärarusaamadega; |
| --- | --- |

6.

soovitab Slovakkia valitsusel luua vaatluskeskus valitud arvu peamiste kaupade hindade iganädalaseks jälgimiseks, et võidelda hindade tõusuga seotud väärarusaamadega;

| 7. | palub Slovakkia valitsusel kindlustada vajalike struktuurireformide jätkumine tööjõu-, teenuste- ja kaubaturul, tagades ennekõike tööjõu suurema liikuvuse ning investeerimise inimkapitali; kutsub Slovakkia valitsust üles tagama konkurentsi eelkõige sellistes tundlikes sektorites nagu energiasektor; |
| --- | --- |

7.

palub Slovakkia valitsusel kindlustada vajalike struktuurireformide jätkumine tööjõu-, teenuste- ja kaubaturul, tagades ennekõike tööjõu suurema liikuvuse ning investeerimise inimkapitali; kutsub Slovakkia valitsust üles tagama konkurentsi eelkõige sellistes tundlikes sektorites nagu energiasektor;

| 8. | kutsub Slovakkia valitsust koostöös Slovakkia keskpangaga üles tagama stabiilne madala inflatsiooniga keskkond, mida on võimalik saavutada eelarve täiendava konsolideerimise ja piisavalt range fiskaalpoliitika kaudu, mille eesmärk on eelarve tasakaalustamine keskpikas perspektiivis; kutsub Slovakkia tööturu osapooli üles hoidma lähemas tulevikus palkade kasv kooskõlas tootlikkuse kasvuga; |
| --- | --- |

8.

kutsub Slovakkia valitsust koostöös Slovakkia keskpangaga üles tagama stabiilne madala inflatsiooniga keskkond, mida on võimalik saavutada eelarve täiendava konsolideerimise ja piisavalt range fiskaalpoliitika kaudu, mille eesmärk on eelarve tasakaalustamine keskpikas perspektiivis; kutsub Slovakkia tööturu osapooli üles hoidma lähemas tulevikus palkade kasv kooskõlas tootlikkuse kasvuga;

| 9. | palub Eurorühmal parandada koordineerimist ja teostada järelevalvet euroala liikmete poolt lähenemise jätkusuutlikkuse nimel võetud poliitiliste kohustuste tulemusliku täitmise üle; |
| --- | --- |

9.

palub Eurorühmal parandada koordineerimist ja teostada järelevalvet euroala liikmete poolt lähenemise jätkusuutlikkuse nimel võetud poliitiliste kohustuste tulemusliku täitmise üle;

| 10. | rõhutab, et euroala liikmesriikide maksupoliitikad peavad olema kooskõlas hea valitsemistava põhimõtetega maksuküsimustes; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et euroala liikmesriikide maksupoliitikad peavad olema kooskõlas hea valitsemistava põhimõtetega maksuküsimustes;

| 11. | kordab oma kindlat seisukohta, et nõukogu ja komisjon peaksid võtma vastu seisukoha, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus seoses liikmesriigiga peab olema lõpetatud enne Maastrichti kriteeriumidele vastavuse hindamist, nagu nähakse ette lähenemiskriteeriumide protokolli artiklis 2; avaldab kahetsust selle üle, et komisjon ei ole jälle EÜ asutamislepingut selles suhtes korrektselt kohaldanud; |
| --- | --- |

11.

kordab oma kindlat seisukohta, et nõukogu ja komisjon peaksid võtma vastu seisukoha, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus seoses liikmesriigiga peab olema lõpetatud enne Maastrichti kriteeriumidele vastavuse hindamist, nagu nähakse ette lähenemiskriteeriumide protokolli artiklis 2; avaldab kahetsust selle üle, et komisjon ei ole jälle EÜ asutamislepingut selles suhtes korrektselt kohaldanud;

| 12. | on seisukohal, et nõukogu peaks Euroopa Parlamendi asjakohase resolutsiooni alusel arvesse võtma kõiki euroalaga liitumist taotleva liikmesriigi poolt pärast komisjoni ja EKP lähenemisaruannete avaldamist võetud asjakohaseid meetmeid ja need tuleks liita järelevalveprotsessi; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et nõukogu peaks Euroopa Parlamendi asjakohase resolutsiooni alusel arvesse võtma kõiki euroalaga liitumist taotleva liikmesriigi poolt pärast komisjoni ja EKP lähenemisaruannete avaldamist võetud asjakohaseid meetmeid ja need tuleks liita järelevalveprotsessi;

| 13. | palub liikmesriikidel võimaldada komisjonil hinnata Maastrichti kriteeriumidele vastavust täpsete, ajakohaste, usaldusväärsete ja kvaliteetsete andmete põhjal; |
| --- | --- |

13.

palub liikmesriikidel võimaldada komisjonil hinnata Maastrichti kriteeriumidele vastavust täpsete, ajakohaste, usaldusväärsete ja kvaliteetsete andmete põhjal;

| 14. | tunneb muret Slovakkia kodanike vähese toetuse pärast eurole; kutsub Slovakkia ametivõime seetõttu üles käivitama avalikkuse teavitamise kampaania, mis oleks suunatud ühisraha eeliste selgitamisele, ning võtma kõiki vajalikke meetmeid hindade tõusu minimeerimiseks üleminekuperioodil; |
| --- | --- |

14.

tunneb muret Slovakkia kodanike vähese toetuse pärast eurole; kutsub Slovakkia ametivõime seetõttu üles käivitama avalikkuse teavitamise kampaania, mis oleks suunatud ühisraha eeliste selgitamisele, ning võtma kõiki vajalikke meetmeid hindade tõusu minimeerimiseks üleminekuperioodil;

| 15. | võtab teadmiseks kõigi osapoolte tehtud pingutused, et parandada tingimusi, mille kohaselt Euroopa Parlament kasutab oma konsulteerimisõigust EÜ asutamislepingu artiklite 121 ja 122 kohaselt teabe ja ajastamise osas, ning tervitab majandus- ja rahanduskomisjoni algatust korraldada õppekülastus Slovakkiasse, et anda olukorrale oma hinnang; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks kõigi osapoolte tehtud pingutused, et parandada tingimusi, mille kohaselt Euroopa Parlament kasutab oma konsulteerimisõigust EÜ asutamislepingu artiklite 121 ja 122 kohaselt teabe ja ajastamise osas, ning tervitab majandus- ja rahanduskomisjoni algatust korraldada õppekülastus Slovakkiasse, et anda olukorrale oma hinnang;

| 16. | kutsub komisjoni ja EKPd üles Slovakkia krooni lõpliku vahetuskursi soovitamisel arvesse võtma kõiki aspekte; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni ja EKPd üles Slovakkia krooni lõpliku vahetuskursi soovitamisel arvesse võtma kõiki aspekte;

| 17. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

17.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 18. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

18.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale, Eurorühmale ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale, Eurorühmale ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid P6_TA(2007)0348.

(2)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 251.

(3)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 249.

(4)  ELT L 83, 1.4.2003, lk 66.

(5)  ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 374.

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/103 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/103

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008Komisjoni asepresident Jacques Barrot' ülesannete ümberjaotamise heakskiitmine

P6_TA(2008)0290

Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta otsus, millega kiidetakse heaks komisjoni asepresident Jacques Barrot' ülesannete ümberjaotamine

2009/C 286 E/40

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 217 lõiget 2;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe (1) punkti 5;

võttes arvesse 9. mai 2008. aasta ettepanekut muuta komisjoni asepresidendi Jacques Barrot ülesannete jaotust;

võttes arvesse asepresidendi kuulamist vastutavas parlamendikomisjonis 16. juunil 2008. aastal;

võttes arvesse kodukorra artiklit 99,

| 1. | kiidab heaks asepresident Jacques Barrot ülesannete ümberjaotamise komisjoni ülejäänud ametiajaks kuni 31. oktoobrini 2009; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks asepresident Jacques Barrot ülesannete ümberjaotamise komisjoni ülejäänud ametiajaks kuni 31. oktoobrini 2009;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 117 E, 18.5.2006, lk 123.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/103 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/103

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008Antonio Tajani komisjoni liikmeks nimetamise heakskiitmine

P6_TA(2008)0291

Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta otsus, millega kiidetakse heaks Antonio Tajani komisjoni liikmeks nimetamine

2009/C 286 E/41

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 214 lõike 2 kolmandat lõiku ja artiklit 215;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe (1) punkti 4;

võttes arvesse Franco Frattini lahkumist komisjoni liikme ametist, millest ta teatas 7. mail 2008. aastal;

võttes arvesse Antonio Tajani esitamist komisjoni liikme kandidaadiks Itaalia Vabariigi valitsuse poolt 8. mail 2008. aastal;

võttes arvesse nõukogu 9. mai 2008. aasta otsust 2008/380/EÜ, Euratom, millega nimetatakse ametisse Euroopa Ühenduste Komisjoni uus liige (2);

võttes arvesse komisjoni liikme kandidaadi kuulamist vastutavas parlamendikomisjonis 16. juunil 2008. aastal;

võttes arvesse kodukorra artiklit 99;

| 1. | kiidab heaks Antonio Tajani nimetamise komisjoni liikmeks komisjoni ülejäänud ametiajaks kuni 31. oktoobrini 2009; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks Antonio Tajani nimetamise komisjoni liikmeks komisjoni ülejäänud ametiajaks kuni 31. oktoobrini 2009;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 117 E, 18.5.2006, lk 123.

(2)  ELT L 131, 21.5.2008, lk 6.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/104 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/104

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008Ühised nõuded ja kord liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel ***I

P6_TA(2008)0293

Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (KOM(2005)0391 – C6-0266/2005 – 2005/0167(COD))

2009/C 286 E/42

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0391);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 63 lõike 3 punkti b, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0266/2005);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi (A6–0339/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008P6_TC1-COD(2005)0167

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv2008/.../EÜ) lõplikule kujule.)

Kolmapäev, 18. juuni 2008LISA

Avaldused nõukogu protokolli käesoleva õigusakti vastuvõtmisel

| 1. | Nõukogu teatab, et käesoleva direktiivi rakendamist ei tohiks kasutada põhjusena, et õigustada ebasoodsamate sätete rakendamiseks isikute suhtes, kelle osas käesolev direktiiv kehtib. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisjon teatab, et SIS II läbivaatamisel (mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 24 lõikes 5 sätestatud läbivaatamisklausliga) on võimalik teha ettepanek kehtestada kohustus, et käesoleva direktiivi alusel väljastatud sisenemiskeelud tuleb SISis registreerida. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisjon võtab kohustuse aidata liikmesriikidel leida võimalusi, kuidas leevendada solidaarsuse vaimus liikmesriikides finantskohustusi, mis tulenevad artikli 13 lõike 4 rakendamisest (tasuta õigusabi).



  Komisjon rõhutab, et Euroopa tagasisaatmisfondi (otsus nr 575/2007/EÜ) raames on olemas võimalused kaasfinantseerida tegevust, millega edendatakse artikli 13 lõike 4 (tasuta õigusabi) rakendamist liikmesriikides:








  — | Tegevus, mis on seotud kindla eesmärgiga „edendada tagasipöördumist käsitlevaid ühiseid standardeid tõhusal ja ühtsel rakendamisel” (artikli 3 punkt c) võib hõlmata tuge „pädevate asutuste suutlikkuse suurendamisele, et nad suudaksid võimalikult kiiresti vastu võtta asjatundlikke tagasipöördumisotsuseid” (artikli 4 lõike 3 punkt a). Asjakohaste õiguslike tagatiste olemasolu, sealhulgas poolte võrdsuse põhimõte, suurendab kvaliteetsete otsuste tegemise võimalust. |
| --- | --- | --- |

3.

Komisjon rõhutab, et Euroopa tagasisaatmisfondi (otsus nr 575/2007/EÜ) raames on olemas võimalused kaasfinantseerida tegevust, millega edendatakse artikli 13 lõike 4 (tasuta õigusabi) rakendamist liikmesriikides:

—

Tegevus, mis on seotud kindla eesmärgiga „edendada tagasipöördumist käsitlevaid ühiseid standardeid tõhusal ja ühtsel rakendamisel” (artikli 3 punkt c) võib hõlmata tuge „pädevate asutuste suutlikkuse suurendamisele, et nad suudaksid võimalikult kiiresti vastu võtta asjatundlikke tagasipöördumisotsuseid” (artikli 4 lõike 3 punkt a). Asjakohaste õiguslike tagatiste olemasolu, sealhulgas poolte võrdsuse põhimõte, suurendab kvaliteetsete otsuste tegemise võimalust.

| — | Kooskõlas tagasisaatmisfondi (otsus 2007/837/EÜ) strateegiliste suuniste prioriteediga nr 4, võib ühenduse rahalist panust suurendada kuni 75 protsendini tegevuste osas, mis tagavad ühiste tagasisaatmisstandardite õiglase ja tõhusa rakendamise liikmeriikides. See tähendab, et meetmeid, mis on seotud artikli 13 lõike 4 sätetega (tasuta õigusabi), võib kuni 75 % ulatuses kaasfinantseerida Euroopa tagasisaatmisfondi raames. |
| --- | --- |

—

Kooskõlas tagasisaatmisfondi (otsus 2007/837/EÜ) strateegiliste suuniste prioriteediga nr 4, võib ühenduse rahalist panust suurendada kuni 75 protsendini tegevuste osas, mis tagavad ühiste tagasisaatmisstandardite õiglase ja tõhusa rakendamise liikmeriikides. See tähendab, et meetmeid, mis on seotud artikli 13 lõike 4 sätetega (tasuta õigusabi), võib kuni 75 % ulatuses kaasfinantseerida Euroopa tagasisaatmisfondi raames.

Komisjon soovitab liikmesriikidel nimetatud asjaoluga arvestada, kui nad teevad valikuid riiklike kavade prioriteetide osas ja kui nad kavandavad tegevust strateegiliste suuniste prioriteedi 4 raames.

| 4. | Komisjon teatab, et käsitleb oma artikli 19 lõikest 2 lähtuvas hinnangus täiendavat mõju õigusemõistmisele liikmesriikides. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/106 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/106

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008Elektrienergia siseturg ***I

P6_TA(2008)0294

Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (KOM(2007)0528 – C6-0316/2007 – 2007/0195(COD))

2009/C 286 E/43

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0528);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 47 lõiget 2 ning artikleid 55 ja 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0316/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6-0191/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008P6_TC1-COD(2007)0195

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2 ja artikleid 55 ja 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ║

võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduses alates 1999. aastast järk-järgult välja kujundatud elektrienergia siseturu eesmärk on pakkuda kõikidele tarbijatele Euroopa Liidus – nii kodanikele kui ka ettevõtjatele – tõelist valikuvõimalust, uusi ettevõtlusvõimalusi ja rohkem piiriülest kaubandust, et saavutada tõhususe kasv, konkurentsivõimelised hinnad, kõrgemad teenindusstandardid ning toetada varustuskindlust ja säästlikkust. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduses alates 1999. aastast järk-järgult välja kujundatud elektrienergia siseturu eesmärk on pakkuda kõikidele tarbijatele Euroopa Liidus – nii kodanikele kui ka ettevõtjatele – tõelist valikuvõimalust, uusi ettevõtlusvõimalusi ja rohkem piiriülest kaubandust, et saavutada tõhususe kasv, konkurentsivõimelised hinnad, kõrgemad teenindusstandardid ning toetada varustuskindlust ja säästlikkust.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ║ (4) on andnud elektrienergia siseturu loomisse olulise panuse. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ║ (4) on andnud elektrienergia siseturu loomisse olulise panuse.

| (3) | Käesolevalt ei ole siiski võimalik tagada kõikides liikmesriikides asuvatele kõikidele äriühingutele õigust müüa kõikides liikmesriikides elektrienergiat võrdsetel tingimustel ilma diskrimineerimise ja ebasoodsate teguriteta. Seni puudub eelkõige mittediskrimineeriv võrgule juurdepääs ja kõigis liikmesriikides võrdselt tõhusa tasemega ametlik järelevalve, kuna ║ õigusraamistik ei ole piisav. |
| --- | --- |

(3)

Käesolevalt ei ole siiski võimalik tagada kõikides liikmesriikides asuvatele kõikidele äriühingutele õigust müüa kõikides liikmesriikides elektrienergiat võrdsetel tingimustel ilma diskrimineerimise ja ebasoodsate teguriteta. Seni puudub eelkõige mittediskrimineeriv võrgule juurdepääs ja kõigis liikmesriikides võrdselt tõhusa tasemega ametlik järelevalve, kuna ║ õigusraamistik ei ole piisav.

| (4) | Elektrivarustuse kindlus on olulise tähtsusega Euroopa ühiskonna arengu jaoks ja jätkusuutliku kliimamuutuste alase poliitika elluviimiseks ning konkurentsivõime edendamiseks siseturul. Selleks tuleks rohkem arendada piiriüleseid võrkude vastastikuseid ühendamisi kõikide energiaallikate tarnimise kindlustamiseks võimalikult madalama hinnaga tarbijatele ja tööstusele Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(4)

Elektrivarustuse kindlus on olulise tähtsusega Euroopa ühiskonna arengu jaoks ja jätkusuutliku kliimamuutuste alase poliitika elluviimiseks ning konkurentsivõime edendamiseks siseturul. Selleks tuleks rohkem arendada piiriüleseid võrkude vastastikuseid ühendamisi kõikide energiaallikate tarnimise kindlustamiseks võimalikult madalama hinnaga tarbijatele ja tööstusele Euroopa Liidus.

| (5) | Hästi toimiv elektrienergia siseturg peaks andma tootjatele vajalikud stiimulid uutesse elektritoomisvahenditesse investeerimiseks ja tarbijatele asjakohased meetmed tõhusama energiakasutuse edendamiseks, mille eeltingimuseks on energia varustuskindlus. |
| --- | --- |

(5)

Hästi toimiv elektrienergia siseturg peaks andma tootjatele vajalikud stiimulid uutesse elektritoomisvahenditesse investeerimiseks ja tarbijatele asjakohased meetmed tõhusama energiakasutuse edendamiseks, mille eeltingimuseks on energia varustuskindlus.

| (6) | Arvestades, et taastuvad energiaallikad on kestvad, et on esmatähtis arendada välja ühenduse tasandil elektrivõrkude vastastikuse ühendamise võimsus, pöörates erilist tähelepanu kõige eraldatumatele riikidele ja piirkondadele ühenduse energiaturul, et anda liikmesriikidele 2020. aastaks 20 % taastuvenergia eesmärgi saavutamiseks vahendid. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades, et taastuvad energiaallikad on kestvad, et on esmatähtis arendada välja ühenduse tasandil elektrivõrkude vastastikuse ühendamise võimsus, pöörates erilist tähelepanu kõige eraldatumatele riikidele ja piirkondadele ühenduse energiaturul, et anda liikmesriikidele 2020. aastaks 20 % taastuvenergia eesmärgi saavutamiseks vahendid.

| (7) | Siseturul tuleks suurendada piiriülest elektrikaubandust ja -voogu, et tagada olemasoleva energiatootmise parim kasutamine ja võimalikult madalad hinnad. Siiski ajal ei tohiks see liikmesriikidele ja tootjatele olla vabanduseks mitte investeerida uude ja kaasaegsesse elektritootmise tehnoloogiasse. |
| --- | --- |

(7)

Siseturul tuleks suurendada piiriülest elektrikaubandust ja -voogu, et tagada olemasoleva energiatootmise parim kasutamine ja võimalikult madalad hinnad. Siiski ajal ei tohiks see liikmesriikidele ja tootjatele olla vabanduseks mitte investeerida uude ja kaasaegsesse elektritootmise tehnoloogiasse.

| (8) | Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises „Euroopa energiapoliitika”║ rõhutati, et oluline on viia lõpule elektrienergia siseturu loomine ning kehtestada võrdsed tingimused kõikidele ühenduse elektriettevõtjatele. Komisjoni sama kuupäeva teatisest maagaasi ja elektrienergia siseturu perspektiivide kohtaja komisjoni vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 17 Euroopa gaasi ja elektrienergia turgude kohta läbiviidud sektoriuuringu lõpparuandestnähtus, et olemasolevad eeskirjad ja meetmed ei moodusta hästi toimiva siseturu saavutamiseks vajalikku raamistikku. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises „Euroopa energiapoliitika”║ rõhutati, et oluline on viia lõpule elektrienergia siseturu loomine ning kehtestada võrdsed tingimused kõikidele ühenduse elektriettevõtjatele. Komisjoni sama kuupäeva teatisest maagaasi ja elektrienergia siseturu perspektiivide kohtaja komisjoni vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 17 Euroopa gaasi ja elektrienergia turgude kohta läbiviidud sektoriuuringu lõpparuandestnähtus, et olemasolevad eeskirjad ja meetmed ei moodusta hästi toimiva siseturu saavutamiseks vajalikku raamistikku.

| (9) | Liikmesriigid ja riiklikud reguleerivad asutused peaksid selleks, et kindlustada konkurentsi ja võimalikult madala hinnaga elektrivarustust, vältides samas, et turul domineerivad suured osalised, lihtsustama uute eri energiaallikate pakkujate, samuti uute elektritootjate piiriülest juurdepääsu turule. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigid ja riiklikud reguleerivad asutused peaksid selleks, et kindlustada konkurentsi ja võimalikult madala hinnaga elektrivarustust, vältides samas, et turul domineerivad suured osalised, lihtsustama uute eri energiaallikate pakkujate, samuti uute elektritootjate piiriülest juurdepääsu turule.

| (10) | Kui võrke tootmis- ja tarnetegevusest tõhusalt ei eraldata, on oht, et võrke mitte üksnes ei kasutata diskrimineerival viisil, vaid vertikaalselt integreeritud äriühingutel puudub ka stiimul oma võrkudesse piisavalt investeerida. |
| --- | --- |

(10)

Kui võrke tootmis- ja tarnetegevusest tõhusalt ei eraldata, on oht, et võrke mitte üksnes ei kasutata diskrimineerival viisil, vaid vertikaalselt integreeritud äriühingutel puudub ka stiimul oma võrkudesse piisavalt investeerida.

| (11) | Olemasolevad õiguslikud ja funktsionaalsed eraldamiseeskirjad ei ole tegelikkuses viinud põhivõrguettevõtjate [varem: edastusvõrgu haldur] eraldamiseni. Brüsselis 8. ja 9. märtsil 2007 toimunud kohtumisel kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles välja töötama õigusaktide eelnõusid, et tagada tarne- ja tootmistegevuse tõhus eraldamine võrguga seotud tegevusest. |
| --- | --- |

(11)

Olemasolevad õiguslikud ja funktsionaalsed eraldamiseeskirjad ei ole tegelikkuses viinud põhivõrguettevõtjate [varem: edastusvõrgu haldur] eraldamiseni. Brüsselis 8. ja 9. märtsil 2007 toimunud kohtumisel kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles välja töötama õigusaktide eelnõusid, et tagada tarne- ja tootmistegevuse tõhus eraldamine võrguga seotud tegevusest.

| (12) | Tõhusa eraldamise tagab üksnes see, kui kaotatakse vertikaalselt integreeritud ettevõtjate stiimul diskrimineerida konkurente seoses võrgule juurdepääsu ja investeerimisega. Omandisuhete eraldamine ehk võrgu omaniku määramine võrguhalduriks, kes on täielikult sõltumatu tarne- ja tootmishuvidest, on lihtsaim ja selgeim viis lahendada huvide konflikti ja tagada varustuskindlus. Seetõttu märkis Euroopa Parlament oma 10. juuli 2007. aasta resolutsioonis maagaasi ja elektrienergia siseturu väljavaadete kohta, et omandisuhete eraldamine põhivõrkude tasandil on kõige tõhusam vahend mittediskrimineerivalt soodustada infrastruktuuridesse tehtavaid investeeringuid ning tagada uutele turule sisenejatele elektrivõrgule õiglane juurdepääs ja turu läbipaistvus. Seoses sellega peavad liikmesriigid tagama, et samal isikul või samadel isikutel ei tohi olla õigust kontrollida tootmist ja tarnimist, sealhulgas vähemusosalusega aktsionäride vetoõigust strateegilise tähtsusega otsuste, näiteks investeeringute tegemisel, ning omada samal ajal mis tahes huve mõne põhivõrguettevõtja või põhivõrgu suhtes või teostada selle suhtes mis tahes õigusi. Põhivõrguettevõtja kontrollimise õigus peab, vastupidi, välistama võimaluse omada mis tahes huve või teostada mis tahes õigusi tarneettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(12)

Tõhusa eraldamise tagab üksnes see, kui kaotatakse vertikaalselt integreeritud ettevõtjate stiimul diskrimineerida konkurente seoses võrgule juurdepääsu ja investeerimisega. Omandisuhete eraldamine ehk võrgu omaniku määramine võrguhalduriks, kes on täielikult sõltumatu tarne- ja tootmishuvidest, on lihtsaim ja selgeim viis lahendada huvide konflikti ja tagada varustuskindlus. Seetõttu märkis Euroopa Parlament oma 10. juuli 2007. aasta resolutsioonis maagaasi ja elektrienergia siseturu väljavaadete kohta, et omandisuhete eraldamine põhivõrkude tasandil on kõige tõhusam vahend mittediskrimineerivalt soodustada infrastruktuuridesse tehtavaid investeeringuid ning tagada uutele turule sisenejatele elektrivõrgule õiglane juurdepääs ja turu läbipaistvus. Seoses sellega peavad liikmesriigid tagama, et samal isikul või samadel isikutel ei tohi olla õigust kontrollida tootmist ja tarnimist, sealhulgas vähemusosalusega aktsionäride vetoõigust strateegilise tähtsusega otsuste, näiteks investeeringute tegemisel, ning omada samal ajal mis tahes huve mõne põhivõrguettevõtja või põhivõrgu suhtes või teostada selle suhtes mis tahes õigusi. Põhivõrguettevõtja kontrollimise õigus peab, vastupidi, välistama võimaluse omada mis tahes huve või teostada mis tahes õigusi tarneettevõtjate suhtes.

| (13) | Iga eraldamissüsteem peab tõhusalt kõrvaldama mis tahes huvide konflikti tootjate ja põhivõrguettevõtjate vahel ega tohi riikide reguleerivate asutuste jaoks luua koormavat või aeglast reguleerivat korda, mille rakendamine on raske või kulukas. |
| --- | --- |

(13)

Iga eraldamissüsteem peab tõhusalt kõrvaldama mis tahes huvide konflikti tootjate ja põhivõrguettevõtjate vahel ega tohi riikide reguleerivate asutuste jaoks luua koormavat või aeglast reguleerivat korda, mille rakendamine on raske või kulukas.

| (14) | Kuna omandisuhete eraldamine nõuab teatavatel juhtudel ettevõtjate tegevuse ümberkorraldamist, tuleks anda liikmesriikidele täiendavalt aega asjakohaste sätete kohaldamiseks. Pidades silmas elektrienergia- ja maagaasisektori vertikaalseid seoseid, tuleks eraldamist käsitlevaid sätteid kohaldada mõlemas sektoris. |
| --- | --- |

(14)

Kuna omandisuhete eraldamine nõuab teatavatel juhtudel ettevõtjate tegevuse ümberkorraldamist, tuleks anda liikmesriikidele täiendavalt aega asjakohaste sätete kohaldamiseks. Pidades silmas elektrienergia- ja maagaasisektori vertikaalseid seoseid, tuleks eraldamist käsitlevaid sätteid kohaldada mõlemas sektoris.

| (15) | Võrguga seotud tegevuse täieliku sõltumatuse tagamiseks tarne- ja tootmishuvidest ning mis tahes konfidentsiaalse teabe vahetamise vältimiseks ei tohiks sama isik olla ühel ajal nii põhivõrguettevõtja kui ka mis tahes tootmis- või tarnefunktsiooni täitva ettevõtja juhatuse liige. Samal põhjusel ei tohiks sama isik nimetada ametisse põhivõrguettevõtja juhatuste liikmeid ega omada osalust tarneettevõtjas. |
| --- | --- |

(15)

Võrguga seotud tegevuse täieliku sõltumatuse tagamiseks tarne- ja tootmishuvidest ning mis tahes konfidentsiaalse teabe vahetamise vältimiseks ei tohiks sama isik olla ühel ajal nii põhivõrguettevõtja kui ka mis tahes tootmis- või tarnefunktsiooni täitva ettevõtja juhatuse liige. Samal põhjusel ei tohiks sama isik nimetada ametisse põhivõrguettevõtja juhatuste liikmeid ega omada osalust tarneettevõtjas.

| ▐(16)║ | Juhul, kui põhivõrku omav ettevõtja on vertikaalselt integreeritud ettevõtja osa, tuleks liikmesriikidele anda võimalus valida, kas eraldada omandisuhted või erandina luua tarne- ja tootmishuvidest sõltumatud süsteemihaldurid. Sõltumatutel süsteemihalduritel põhineva lahenduse täielik tõhusus tuleb tagada konkreetsete lisaeeskirjadega. Vertikaalselt integreeritud ettevõtjate aktsionäride huvide täielikuks tagamiseks peab liikmesriikidel olema võimalik valida, kas teostada omandisuhete eraldamine otsese loovutamise teel või jagada integreeritud äriühingu aktsiad võrguettevõtja aktsiateks ja allesjääva tarne- ja tootmisettevõtja aktsiateks, tingimusel et omandisuhete eraldamisest tulenevad nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

▐(16)║

Juhul, kui põhivõrku omav ettevõtja on vertikaalselt integreeritud ettevõtja osa, tuleks liikmesriikidele anda võimalus valida, kas eraldada omandisuhted või erandina luua tarne- ja tootmishuvidest sõltumatud süsteemihaldurid. Sõltumatutel süsteemihalduritel põhineva lahenduse täielik tõhusus tuleb tagada konkreetsete lisaeeskirjadega. Vertikaalselt integreeritud ettevõtjate aktsionäride huvide täielikuks tagamiseks peab liikmesriikidel olema võimalik valida, kas teostada omandisuhete eraldamine otsese loovutamise teel või jagada integreeritud äriühingu aktsiad võrguettevõtja aktsiateks ja allesjääva tarne- ja tootmisettevõtja aktsiateks, tingimusel et omandisuhete eraldamisest tulenevad nõuded on täidetud.

| (17) | Tõhusa eraldamise käigus tuleb järgida avaliku ja erasektori vahelise mittediskrimineerimise põhimõtet. Seetõttu ei tohi samal isikul olla võimalik üksi või koos teistega mõjutada nii põhivõrguettevõtjate kui ka tarneettevõtjate juhtorganite koosseisu, hääletamist ega otsuseid. Tingimusel, et asjaomane liikmesriik suudab tõendada selle nõude täitmist, peaksid kaks eri riigiasutust olema võimelised kontrollima ühelt poolt tootmis- ja tarnetegevust ning teiselt poolt edastustegevust. |
| --- | --- |

(17)

Tõhusa eraldamise käigus tuleb järgida avaliku ja erasektori vahelise mittediskrimineerimise põhimõtet. Seetõttu ei tohi samal isikul olla võimalik üksi või koos teistega mõjutada nii põhivõrguettevõtjate kui ka tarneettevõtjate juhtorganite koosseisu, hääletamist ega otsuseid. Tingimusel, et asjaomane liikmesriik suudab tõendada selle nõude täitmist, peaksid kaks eri riigiasutust olema võimelised kontrollima ühelt poolt tootmis- ja tarnetegevust ning teiselt poolt edastustegevust.

| (18) | Võrgu- ja tarnetegevus tuleb täielikult eraldada kogu ühenduses, et ükski ühenduse võrguettevõtja ega tema sidusettevõte ei saaks üheski teises liikmesriigis tegeleda tarnimise või tootmisega. See kehtib ühtviisi nii Euroopa Liidus asutatud ettevõtjate kui ka kolmandate riikide ettevõtjate suhtes. Et tagada võrgu- ja tarnetegevuse järjekindel eraldamine kogu ühenduses, antakse riiklikele reguleerivatele asutustele volitus keelduda eraldamiseeskirjadele mittevastavate põhivõrguettevõtjate sertifitseerimisest. Et tagada nõuete järjekindel täitmine kogu ühenduses ja ühenduse rahvusvaheliste kohustustest kinnipidamine, on
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../2008 (5) loodud energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööametil (edaspidi „amet”)
  õigus üle vaadata riiklike reguleerivate asutuste sertifitseerimisotsused. |
| --- | --- |

(18)

Võrgu- ja tarnetegevus tuleb täielikult eraldada kogu ühenduses, et ükski ühenduse võrguettevõtja ega tema sidusettevõte ei saaks üheski teises liikmesriigis tegeleda tarnimise või tootmisega. See kehtib ühtviisi nii Euroopa Liidus asutatud ettevõtjate kui ka kolmandate riikide ettevõtjate suhtes. Et tagada võrgu- ja tarnetegevuse järjekindel eraldamine kogu ühenduses, antakse riiklikele reguleerivatele asutustele volitus keelduda eraldamiseeskirjadele mittevastavate põhivõrguettevõtjate sertifitseerimisest. Et tagada nõuete järjekindel täitmine kogu ühenduses ja ühenduse rahvusvaheliste kohustustest kinnipidamine, on
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../2008 (5) loodud energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööametil (edaspidi „amet”)
  õigus üle vaadata riiklike reguleerivate asutuste sertifitseerimisotsused.

| (19) | Energiatarnete kaitsmine on avaliku julgeoleku oluline osa ning seega tihedalt seotud Euroopa Liidu elektrituru tõhusa toimimisega
  ja turu geograafilise eraldatuse kaotamisega
  . Elektrienergia võib liidu kodanikeni jõuda üksnes võrgu kaudu. Toimivad elektrienergiaturud ning eriti elektrivõrgud ja muud elektrienergiaga varustamisega seotud varad on avaliku julgeoleku, majanduse konkurentsivõime ja liidu kodanike heaolu seisukohalt võtmetähendusega. Ilma et see piiraks ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmist, leiab ühendus, et elektrienergia põhivõrkude [varem: edastusvõrk] sektori roll on ülitähtis ning seepärast tuleb kolmandate riikide mõju silmas pidades rakendada täiendavaid turvameetmeid ühenduse avalikku korda ja julgeolekut ning liidu kodanike heaolu ähvardavate võimalike ohtude vältimiseks. Sellised meetmed on vajalikud eelkõige tõhusa, eeskirjadele vastava eraldamise tagamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Energiatarnete kaitsmine on avaliku julgeoleku oluline osa ning seega tihedalt seotud Euroopa Liidu elektrituru tõhusa toimimisega
  ja turu geograafilise eraldatuse kaotamisega
  . Elektrienergia võib liidu kodanikeni jõuda üksnes võrgu kaudu. Toimivad elektrienergiaturud ning eriti elektrivõrgud ja muud elektrienergiaga varustamisega seotud varad on avaliku julgeoleku, majanduse konkurentsivõime ja liidu kodanike heaolu seisukohalt võtmetähendusega. Ilma et see piiraks ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmist, leiab ühendus, et elektrienergia põhivõrkude [varem: edastusvõrk] sektori roll on ülitähtis ning seepärast tuleb kolmandate riikide mõju silmas pidades rakendada täiendavaid turvameetmeid ühenduse avalikku korda ja julgeolekut ning liidu kodanike heaolu ähvardavate võimalike ohtude vältimiseks. Sellised meetmed on vajalikud eelkõige tõhusa, eeskirjadele vastava eraldamise tagamiseks.

| (20) | Diskrimineerimiseta juurdepääs jaotusvõrgule määrab edaspidi juurdepääsu tarbijatele jaemüügi tasandil. Kolmandate isikute juurdepääsu ja investeeringutega seotud diskrimineerimise ulatus on aga jaotusvõrgutasandil vähemoluline kui põhivõrgutasandil, kuna jaotusvõrgutasandil on ülekoormusega seotud probleemide ja tootmishuvide tähtsus enamasti väiksem kui põhivõrgutustasandil. Veelgi enam, jaotusvõrguettevõtjate funktsionaalse eraldamise kohustus jõustus vastavalt direktiivile 2003/54/EÜ alates 1. juulist 2007 ning eraldamise mõjud siseturule vajavad veel hindamist. Seetõttu võivad olemasolevad õigusliku ja funktsionaalse eraldamise eeskirjad viia tõhusa eraldamiseni, kui need selgemalt määratleda, nõuetekohaselt ellu rakendada ja nende suhtes tugevat järelevalvet teostada. Et luua jaemüügi tasandil võrdsed võimalused, tuleks jaotusvõrguettevõtjate tegevust kontrollida, et takistada neid ära kasutamast oma vertikaalset integratsiooni seoses konkurentsiseisundiga turul, eelkõige väikeste kodu- ja mittekodutarbijate suhtes. |
| --- | --- |

(20)

Diskrimineerimiseta juurdepääs jaotusvõrgule määrab edaspidi juurdepääsu tarbijatele jaemüügi tasandil. Kolmandate isikute juurdepääsu ja investeeringutega seotud diskrimineerimise ulatus on aga jaotusvõrgutasandil vähemoluline kui põhivõrgutasandil, kuna jaotusvõrgutasandil on ülekoormusega seotud probleemide ja tootmishuvide tähtsus enamasti väiksem kui põhivõrgutustasandil. Veelgi enam, jaotusvõrguettevõtjate funktsionaalse eraldamise kohustus jõustus vastavalt direktiivile 2003/54/EÜ alates 1. juulist 2007 ning eraldamise mõjud siseturule vajavad veel hindamist. Seetõttu võivad olemasolevad õigusliku ja funktsionaalse eraldamise eeskirjad viia tõhusa eraldamiseni, kui need selgemalt määratleda, nõuetekohaselt ellu rakendada ja nende suhtes tugevat järelevalvet teostada. Et luua jaemüügi tasandil võrdsed võimalused, tuleks jaotusvõrguettevõtjate tegevust kontrollida, et takistada neid ära kasutamast oma vertikaalset integratsiooni seoses konkurentsiseisundiga turul, eelkõige väikeste kodu- ja mittekodutarbijate suhtes.

| (21) | Konkurentsi arendamiseks elektrienergia siseturul peab mitte-koduklientidel olema võimalik valida endale tarnija ning sõlmida elektrienergiaga varustamise leping mitme tarnijaga. Kliente tuleb kaitsta ainuõiguse klausli eest, mille mõju seisneb konkureerivate ja/või täiendavate pakkumiste väljaarvamises. |
| --- | --- |

(21)

Konkurentsi arendamiseks elektrienergia siseturul peab mitte-koduklientidel olema võimalik valida endale tarnija ning sõlmida elektrienergiaga varustamise leping mitme tarnijaga. Kliente tuleb kaitsta ainuõiguse klausli eest, mille mõju seisneb konkureerivate ja/või täiendavate pakkumiste väljaarvamises.

| (22) | Direktiiviga 2003/54/EÜ kehtestati liikmesriikidele nõua luua konkreetse pädevusega reguleerivad asutused. Kogemus näitab aga, et sageli takistab reguleerimise tõhusust reguleerivate asutuste sõltuvus valitsusest ning ebapiisavad volitused ja kaalutlusõigus. Seepärast kutsus Euroopa Ülemkogu eelnimetatud Brüsselis toimunud kohtumisel komisjoni töötama välja õigusaktide eelnõud, milles sätestatakse ║ riiklike reguleerivate asutuste volituste edasine ühtlustamine ja nende sõltumatuse tugevdamine. |
| --- | --- |

(22)

Direktiiviga 2003/54/EÜ kehtestati liikmesriikidele nõua luua konkreetse pädevusega reguleerivad asutused. Kogemus näitab aga, et sageli takistab reguleerimise tõhusust reguleerivate asutuste sõltuvus valitsusest ning ebapiisavad volitused ja kaalutlusõigus. Seepärast kutsus Euroopa Ülemkogu eelnimetatud Brüsselis toimunud kohtumisel komisjoni töötama välja õigusaktide eelnõud, milles sätestatakse ║ riiklike reguleerivate asutuste volituste edasine ühtlustamine ja nende sõltumatuse tugevdamine.

| (23) | Riikide reguleerivate asutuste volituste mis tahes ühtlustamisega peab kaasnema võimalus elektriettevõtjatele stiimuleid pakkuda ning nende suhtes sanktsioone rakendada. Ametile tuleb anda piisavad volitused võtmaks enda peale kõikides liikmesriikides võrdsuse tagamine stiimulite ja sanktsioonide osas ning suuniste andmine selliste meetmete võtmise kohta. |
| --- | --- |

(23)

Riikide reguleerivate asutuste volituste mis tahes ühtlustamisega peab kaasnema võimalus elektriettevõtjatele stiimuleid pakkuda ning nende suhtes sanktsioone rakendada. Ametile tuleb anda piisavad volitused võtmaks enda peale kõikides liikmesriikides võrdsuse tagamine stiimulite ja sanktsioonide osas ning suuniste andmine selliste meetmete võtmise kohta.

| (24) | Riiklikel reguleerivatel asutustel peab olema õigus võtta vastu otsuseid kõikides siseturu nõuetekohase toimimisega seonduvates reguleerimisküsimustes ning nad peavad olema muudest avalikest ja erahuvidest täiesti sõltumatud. |
| --- | --- |

(24)

Riiklikel reguleerivatel asutustel peab olema õigus võtta vastu otsuseid kõikides siseturu nõuetekohase toimimisega seonduvates reguleerimisküsimustes ning nad peavad olema muudest avalikest ja erahuvidest täiesti sõltumatud.

| (25) | Riiklikel reguleerivatel asutustel peab olema õigus teha elektriettevõtjate suhtes siduvaid otsuseid ning määrata tõhusaid, asjakohaseid ja hoiatavaid sanktsioone elektriettevõtjatele, kes oma kohustusi ei täida. Samuti peaks neil konkurentsieeskirjade kohaldamisest hoolimata olema õigus teha otsus asjakohaste meetmete kohta, millega
  tagatakse tarbijate kasu
  turu nõuetekohaseks toimimiseks
  vajaliku
  konkurentsi
  edendamisega
  ; ning tagatakse universaal- ja avaliku teenuste kõrge tase vastavalt turu avamisele, kaitsetumate tarbijate kaitse ja tarbijakaitsemeetmete tõhusus. Nimetatud sätted ei tohiks mõjutada komisjoni õigusi seoses konkurentsieeskirjade kohaldamisega, sealhulgas ühenduse mõõtmega ühinemiste läbivaatamisega ega siseturueeskirjade, näiteks kapitali vaba liikumist tagavate eeskirjade kohaldamisega. |
| --- | --- |

(25)

Riiklikel reguleerivatel asutustel peab olema õigus teha elektriettevõtjate suhtes siduvaid otsuseid ning määrata tõhusaid, asjakohaseid ja hoiatavaid sanktsioone elektriettevõtjatele, kes oma kohustusi ei täida. Samuti peaks neil konkurentsieeskirjade kohaldamisest hoolimata olema õigus teha otsus asjakohaste meetmete kohta, millega
  tagatakse tarbijate kasu
  turu nõuetekohaseks toimimiseks
  vajaliku
  konkurentsi
  edendamisega
  ; ning tagatakse universaal- ja avaliku teenuste kõrge tase vastavalt turu avamisele, kaitsetumate tarbijate kaitse ja tarbijakaitsemeetmete tõhusus. Nimetatud sätted ei tohiks mõjutada komisjoni õigusi seoses konkurentsieeskirjade kohaldamisega, sealhulgas ühenduse mõõtmega ühinemiste läbivaatamisega ega siseturueeskirjade, näiteks kapitali vaba liikumist tagavate eeskirjade kohaldamisega.

| (26) | Elektrienergia siseturgu iseloomustab vähene likviidsus ja läbipaistvus, mis omakorda takistab vahendite tõhusat jaotamist, riskide hajutamist ja turule sisenemist. Turu usaldusväärsust, likviidsust ja turul osalejate arvu tuleb suurendada. ▐ |
| --- | --- |

(26)

Elektrienergia siseturgu iseloomustab vähene likviidsus ja läbipaistvus, mis omakorda takistab vahendite tõhusat jaotamist, riskide hajutamist ja turule sisenemist. Turu usaldusväärsust, likviidsust ja turul osalejate arvu tuleb suurendada. ▐

| (27) | Energeetikasektorit ja finantsturge reguleerivad asutused peaksid tegema koostööd, et võimaldada üksteisel saada ülevaade asjaomastest turgudest. Neil peaks olema õigus saada elektrienergia ettevõtjatelt vajalikku teavet, asjakohaseid ja piisavaid uurimisõigusi ja volitusi vaidluste lahendamiseks, ning õigust rakendada tõhusaid sanktsioone. |
| --- | --- |

(27)

Energeetikasektorit ja finantsturge reguleerivad asutused peaksid tegema koostööd, et võimaldada üksteisel saada ülevaade asjaomastest turgudest. Neil peaks olema õigus saada elektrienergia ettevõtjatelt vajalikku teavet, asjakohaseid ja piisavaid uurimisõigusi ja volitusi vaidluste lahendamiseks, ning õigust rakendada tõhusaid sanktsioone.

| (28) | Enne kui komisjon võtab vastu suunised, milles määratletakse täpsemalt arvepidamisnõuded, peaksid amet ja Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee (CESR) tegema koostööd, et uurida kõnealuste suuniste sisu ja nõustada komisjoni selles küsimuses. Samuti peaksid amet ja CESR tegema koostööd seoses täpsema uurimise ja nõustamisega küsimuses, kas elektrivarustuslepingute ja elektrienergia tuletisinstrumentide aluselt tehtud tehingute suhtes tuleks kohaldada kauplemiseelseid ja/või -järgseid läbipaistvusnõudeid ning missugused peaksid need nõuded olema, kui neid kohaldatakse. |
| --- | --- |

(28)

Enne kui komisjon võtab vastu suunised, milles määratletakse täpsemalt arvepidamisnõuded, peaksid amet ja Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee (CESR) tegema koostööd, et uurida kõnealuste suuniste sisu ja nõustada komisjoni selles küsimuses. Samuti peaksid amet ja CESR tegema koostööd seoses täpsema uurimise ja nõustamisega küsimuses, kas elektrivarustuslepingute ja elektrienergia tuletisinstrumentide aluselt tehtud tehingute suhtes tuleks kohaldada kauplemiseelseid ja/või -järgseid läbipaistvusnõudeid ning missugused peaksid need nõuded olema, kui neid kohaldatakse.

| (29) | Et vältida turu avamise takistamist turgu valitsevate tarnijate poolt, on oluline võimaldada uute ärimudelite arendamist, näiteks võimalust sõlmida lepinguid samaaegselt mitme tarnijaga. |
| --- | --- |

(29)

Et vältida turu avamise takistamist turgu valitsevate tarnijate poolt, on oluline võimaldada uute ärimudelite arendamist, näiteks võimalust sõlmida lepinguid samaaegselt mitme tarnijaga.

| (30) | Universaal- ja
  avaliku teenusega seotud nõudeid ja neist tulenevaid ühiseid miinimumstandardeid tuleb veelgi tugevdada, et tagada kõikidele tarbijatele,
  eelkõige kaitsetumatele tarbijatele
  , võimalus konkurentsist
  ja õiglasematest hindadest
  kasu saada.
  Avaliku teenuse nõuded tuleks määratleda riigi tasandil, võttes arvesse riigi asjaolusid. Liikmesriikidel tuleks aga järgida ka ühenduse õigust ja ühiseid miinimumstandardeid. liidu kodanikele ja väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele tuleks anda avaliku teenuse tagatised, eelkõige seoses varustuskindlusega ja mõistlike tariifidega.
  Tarbijate varustamise üheks võtmeteguriks on juurdepääs
  objektiivsetele ja läbipaistvatele
  tarbimisandmetele ning tarbijatel peaks olema juurdepääs oma
  tarbimisandmetele, vastavatele hindadele ja teenuse maksumusele
  , et nad saaksid kutsuda konkurente nende andmete alusel pakkumisi tegema. Tarbijatel peaks olema ka õigus saada nõuetekohast teavet oma energiatarbimise kohta
  ning ettemakse peaks olema kohane ja kajastama tegelikku elektritarbimist. Tarbijatele vähemalt kvartalipõhiselt ja ühistel kriteerumidel põhinevad
  esitatavad andmed energiakulude kohta motiveerivad energiat kokku hoidma, kuna need annavad tarbijatele vahetut tagasisidet energiatõhususse tehtud investeeringute ja käitumismuudatuste mõju kohta. |
| --- | --- |

(30)

Universaal- ja
  avaliku teenusega seotud nõudeid ja neist tulenevaid ühiseid miinimumstandardeid tuleb veelgi tugevdada, et tagada kõikidele tarbijatele,
  eelkõige kaitsetumatele tarbijatele
  , võimalus konkurentsist
  ja õiglasematest hindadest
  kasu saada.
  Avaliku teenuse nõuded tuleks määratleda riigi tasandil, võttes arvesse riigi asjaolusid. Liikmesriikidel tuleks aga järgida ka ühenduse õigust ja ühiseid miinimumstandardeid. liidu kodanikele ja väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele tuleks anda avaliku teenuse tagatised, eelkõige seoses varustuskindlusega ja mõistlike tariifidega.
  Tarbijate varustamise üheks võtmeteguriks on juurdepääs
  objektiivsetele ja läbipaistvatele
  tarbimisandmetele ning tarbijatel peaks olema juurdepääs oma
  tarbimisandmetele, vastavatele hindadele ja teenuse maksumusele
  , et nad saaksid kutsuda konkurente nende andmete alusel pakkumisi tegema. Tarbijatel peaks olema ka õigus saada nõuetekohast teavet oma energiatarbimise kohta
  ning ettemakse peaks olema kohane ja kajastama tegelikku elektritarbimist. Tarbijatele vähemalt kvartalipõhiselt ja ühistel kriteerumidel põhinevad
  esitatavad andmed energiakulude kohta motiveerivad energiat kokku hoidma, kuna need annavad tarbijatele vahetut tagasisidet energiatõhususse tehtud investeeringute ja käitumismuudatuste mõju kohta.

| (31) | Tarbijate huvid peaksid olema käesolevas direktiivis kesksel kohal. Kehtivaid tarbijaõigusi tuleb tugevdada ja tagada nende rakendamine, tarbijaõigused peaksid olema läbipaistvamad ja tarbijad paremini esindatud. Tarbijakaitse peab tagama, et kõik tarbijad saavad kasu konkurentsile rajatud turust. Tarbijaõigusi peavad jõustama riikide reguleerivad asutused stiimulite loomise ja sanktsioonide rakendamise kaudu ettevõtjate suhtes, kes eiravad tarbijakaitse- ja konkurentsieeskirju. |
| --- | --- |

(31)

Tarbijate huvid peaksid olema käesolevas direktiivis kesksel kohal. Kehtivaid tarbijaõigusi tuleb tugevdada ja tagada nende rakendamine, tarbijaõigused peaksid olema läbipaistvamad ja tarbijad paremini esindatud. Tarbijakaitse peab tagama, et kõik tarbijad saavad kasu konkurentsile rajatud turust. Tarbijaõigusi peavad jõustama riikide reguleerivad asutused stiimulite loomise ja sanktsioonide rakendamise kaudu ettevõtjate suhtes, kes eiravad tarbijakaitse- ja konkurentsieeskirju.

| (32) | Tarbijad peaksid saama selget ja arusaadavat teavet oma õiguste kohta energiasektoris. Vastavalt komisjoni 5. juuli 2007. aasta teatisele „Euroopa energiatarbijate õiguste harta” peaks komisjon pärast asjakohaste sidusrühmadega konsulteerimist, kelle hulka kuuluvad riiklikud reguleerivad asutused, tarbijaorganisatsioonid ja tööturu osapooled, esitama kättesaadava ja kasutajasõbraliku harta, milles on loetletud juba kehtivates ühenduse õigusaktides, sealhulgas käesolevas direktiivis sätestatud energiatarbijate õigused. Energiatarnijad peaksid tagama, et kõik tarbijad saavad selle harta eksemplari, samuti et harta on avalikult kättesaadav. |
| --- | --- |

(32)

Tarbijad peaksid saama selget ja arusaadavat teavet oma õiguste kohta energiasektoris. Vastavalt komisjoni 5. juuli 2007. aasta teatisele „Euroopa energiatarbijate õiguste harta” peaks komisjon pärast asjakohaste sidusrühmadega konsulteerimist, kelle hulka kuuluvad riiklikud reguleerivad asutused, tarbijaorganisatsioonid ja tööturu osapooled, esitama kättesaadava ja kasutajasõbraliku harta, milles on loetletud juba kehtivates ühenduse õigusaktides, sealhulgas käesolevas direktiivis sätestatud energiatarbijate õigused. Energiatarnijad peaksid tagama, et kõik tarbijad saavad selle harta eksemplari, samuti et harta on avalikult kättesaadav.

| (33) | Energiapuudus on Euroopa Liidus üha suurenev probleem. Liikmesriikidel tuleks seetõttu välja töötada riiklikud tegevuskavad selle probleemiga tegelemiseks ja kaitsetumatele tarbijatele vajaliku energiavarustuse tagamiseks. Selleks on vaja integreeritud lähenemisviisi ning võetavad meetmed peaksid sisaldama sotsiaalpoliitikat, tariifiga seotud poliitikat ning parandatud energiatõhusust elamumajanduse jaoks. Käesolev direktiiv peaks vähemalt võimaldama kaitsetumaid tarbijaid toetavaid poliitikaid riikide hinnakujunduse mudelite seisukohalt. |
| --- | --- |

(33)

Energiapuudus on Euroopa Liidus üha suurenev probleem. Liikmesriikidel tuleks seetõttu välja töötada riiklikud tegevuskavad selle probleemiga tegelemiseks ja kaitsetumatele tarbijatele vajaliku energiavarustuse tagamiseks. Selleks on vaja integreeritud lähenemisviisi ning võetavad meetmed peaksid sisaldama sotsiaalpoliitikat, tariifiga seotud poliitikat ning parandatud energiatõhusust elamumajanduse jaoks. Käesolev direktiiv peaks vähemalt võimaldama kaitsetumaid tarbijaid toetavaid poliitikaid riikide hinnakujunduse mudelite seisukohalt.

| (34) | Parema tarbijakaitse tagavad kõikidele kättesaadavad tõhusad hüvituse taotlemise võimalused. Liikmesriigid peaksid kehtestama kiired ja tõhusad vaidluste lahendamise menetlused. |
| --- | --- |

(34)

Parema tarbijakaitse tagavad kõikidele kättesaadavad tõhusad hüvituse taotlemise võimalused. Liikmesriigid peaksid kehtestama kiired ja tõhusad vaidluste lahendamise menetlused.

| (35) | Turuhinnad peaksid andma õiged stiimulid võrgu arendamiseks ja uude elektritootmisse investeerimiseks. |
| --- | --- |

(35)

Turuhinnad peaksid andma õiged stiimulid võrgu arendamiseks ja uude elektritootmisse investeerimiseks.

| (36) | Õiglase konkurentsi ja eri tarnijatele lihtsama turulepääsu edendamine ning uueks elektritootmiseks võimsuse andmine peaks olema liikmesriikidele ülimalt tähtis, et võimaldada tarbijatel kõiki liberaliseeritud elektrienergia siseturu võimalusi täielikult ära kasutada. Samal ajal vastutavad liikmesriigid riiklike tegevuskavade ja sotsiaalpoliitika väljatöötamise eest. |
| --- | --- |

(36)

Õiglase konkurentsi ja eri tarnijatele lihtsama turulepääsu edendamine ning uueks elektritootmiseks võimsuse andmine peaks olema liikmesriikidele ülimalt tähtis, et võimaldada tarbijatel kõiki liberaliseeritud elektrienergia siseturu võimalusi täielikult ära kasutada. Samal ajal vastutavad liikmesriigid riiklike tegevuskavade ja sotsiaalpoliitika väljatöötamise eest.

| (37) | Piirkondlikud energiaturud võivad olla esimeseks sammuks
  elektrienergia siseturu loomiseks. Liikmesriigid
  peaksid seega
  toetama oma siseriiklike turgude integratsiooni
  ühenduse tasandil, võimalusel ka piirkondlikul tasandil,
  ning võrguettevõtjate vahelist ühenduse tasandi ja
  riikliku
  tasandi koostööd.
  Piirkondliku integratsiooni algatused on lõppeesmärgiks oleva ühenduse energiaturgude integreerimise peamine vaheetapp. Piirkondlik tasand võimaldab integratsiooniprotsessi kiirendada, andes eri osalistele – eelkõige liikmesriikidele, riiklikele reguleerivatele asutustele ja põhivõrguettevõtjatele võimaluse teha konkreetsete küsimuste alal koostööd. |
| --- | --- |

(37)

Piirkondlikud energiaturud võivad olla esimeseks sammuks
  elektrienergia siseturu loomiseks. Liikmesriigid
  peaksid seega
  toetama oma siseriiklike turgude integratsiooni
  ühenduse tasandil, võimalusel ka piirkondlikul tasandil,
  ning võrguettevõtjate vahelist ühenduse tasandi ja
  riikliku
  tasandi koostööd.
  Piirkondliku integratsiooni algatused on lõppeesmärgiks oleva ühenduse energiaturgude integreerimise peamine vaheetapp. Piirkondlik tasand võimaldab integratsiooniprotsessi kiirendada, andes eri osalistele – eelkõige liikmesriikidele, riiklikele reguleerivatele asutustele ja põhivõrguettevõtjatele võimaluse teha konkreetsete küsimuste alal koostööd.

| (38) | Tõelise ühenduse-ülese võrgu väljaarendamine peaks olema käesoleva direktiivi peamiseid eesmärke ning seega peaks selliste reguleerimisega seotud küsimuste, nagu piiriülene võrkude vastastikune sidumine ning piirkondlikud turud, eest vastutama amet. |
| --- | --- |

(38)

Tõelise ühenduse-ülese võrgu väljaarendamine peaks olema käesoleva direktiivi peamiseid eesmärke ning seega peaks selliste reguleerimisega seotud küsimuste, nagu piiriülene võrkude vastastikune sidumine ning piirkondlikud turud, eest vastutama amet.

| (39) | Seetõttu peaks komisjon sidusrühmadega (eelkõige põhivõrguettevõtjate ja ametiga) konsulteerides hindama ühe Euroopa põhivõrguettevõtja loomise teostatavust ning analüüsima sellega seonduvaid tulusid ja kulusid nii turu integreerimise kui ka võrgu tõhusa ja turvalise toimimise seisukohast. |
| --- | --- |

(39)

Seetõttu peaks komisjon sidusrühmadega (eelkõige põhivõrguettevõtjate ja ametiga) konsulteerides hindama ühe Euroopa põhivõrguettevõtja loomise teostatavust ning analüüsima sellega seonduvaid tulusid ja kulusid nii turu integreerimise kui ka võrgu tõhusa ja turvalise toimimise seisukohast.

| (40) | Hästi toimiva siseturu ühiseeskirjade tagamiseks peaks käesoleva direktiivi üheks põhieesmärgiks samuti olema kõikidele kättesaadavate ulatuslike energiatarnete väljaarendamine. Selleks annavad moonutamata turuhinnad parima stiimuli piiriüleste võrkude vastastikuse ühendamise loomiseks ja uude elektritootmisse investeerimiseks, viies samas pikas perspektiivis hindade lähenemiseni. |
| --- | --- |

(40)

Hästi toimiva siseturu ühiseeskirjade tagamiseks peaks käesoleva direktiivi üheks põhieesmärgiks samuti olema kõikidele kättesaadavate ulatuslike energiatarnete väljaarendamine. Selleks annavad moonutamata turuhinnad parima stiimuli piiriüleste võrkude vastastikuse ühendamise loomiseks ja uude elektritootmisse investeerimiseks, viies samas pikas perspektiivis hindade lähenemiseni.

| (41) | Esimene samm täielikult integreeritud Euroopa elektrivõrgu arendamise suunas peaks olema tõhustatud piirkondlik koostöö, ühendades lõpptulemusena Euroopa Liidu praegused energiasaared. |
| --- | --- |

(41)

Esimene samm täielikult integreeritud Euroopa elektrivõrgu arendamise suunas peaks olema tõhustatud piirkondlik koostöö, ühendades lõpptulemusena Euroopa Liidu praegused energiasaared.

| (42) | Reguleerivad asutused peaksid teavitama turgu ka selleks, et komisjon saaks täita oma ülesandeid, s.t jälgida ja kontrollida Euroopa elektriturgu ning selle arengut lühikese, keskmise ja pika aja jooksul, sealhulgas selliseid aspekte nagu tootmisvõimsus, eri elektritootmisallikad, edastamise ja jaotamise infrastruktuurid,
  teenuse ja tarne kvaliteet,
  piiriülene kauplemine,
  ülekoormuse juhtimine,
  investeeringud, hulgimüük ja tarbijahinnad, turu likviidsus, edusammud keskkonnakaitse ja tõhususe alal. |
| --- | --- |

(42)

Reguleerivad asutused peaksid teavitama turgu ka selleks, et komisjon saaks täita oma ülesandeid, s.t jälgida ja kontrollida Euroopa elektriturgu ning selle arengut lühikese, keskmise ja pika aja jooksul, sealhulgas selliseid aspekte nagu tootmisvõimsus, eri elektritootmisallikad, edastamise ja jaotamise infrastruktuurid,
  teenuse ja tarne kvaliteet,
  piiriülene kauplemine,
  ülekoormuse juhtimine,
  investeeringud, hulgimüük ja tarbijahinnad, turu likviidsus, edusammud keskkonnakaitse ja tõhususe alal.

| (43) | Et liikmesriigid ei saa üksinda täielikult saavutada käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on hästitoimiva elektrienergiaturu loomine, ning seetõttu oleks kavandatud meetmete ulatust ja mõju arvestades eesmärkide saavutamist parem tagada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(43)

Et liikmesriigid ei saa üksinda täielikult saavutada käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on hästitoimiva elektrienergiaturu loomine, ning seetõttu oleks kavandatud meetmete ulatust ja mõju arvestades eesmärkide saavutamist parem tagada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (44) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1228/2003 milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses, (6) annab komisjonile võimaluse vastu võtta suuniseid vajaliku ühtlustamistaseme saavutamiseks. Sellised suunised, mis on ühtlasi ka siduvad rakendusmeetmed, on olulised vahendid, mida saab vajadusel kiiresti kohandada.
  ▐ |
| --- | --- |

(44)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1228/2003 milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses, (6) annab komisjonile võimaluse vastu võtta suuniseid vajaliku ühtlustamistaseme saavutamiseks. Sellised suunised, mis on ühtlasi ka siduvad rakendusmeetmed, on olulised vahendid, mida saab vajadusel kiiresti kohandada.

▐

| (45) | Direktiivi 2003/54/EÜ tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(45)

Direktiivi 2003/54/EÜ tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2003/54/EÜ muudatused

Direktiivi 2003/54/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:


  „
  Käesoleva direktiiviga kehtestatakse elektrienergia tootmise, edastamise, jaotamise ja tarnimise ühiseeskirjad ning tarbijakaitse eeskirjad ühisesse võrku ühendatud konkurentsivõimeliste energiaturgude parandamiseks ja integreerimiseks Euroopa Liidus. Selles sätestatakse elektrisektori korraldamise ja toimimise, avatud turulepääsu, pakkumiskutsete suhtes kohaldatavate kriteeriumide ja menetluste ning lubade andmise ja süsteemide haldamisega seotud eeskirjad. Direktiivis sätestatakse ka universaalteenuse osutamise kohustused ja elektritarbijate õigused ning selgitatakse konkurentsinõudeid.
  ” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„
  Käesoleva direktiiviga kehtestatakse elektrienergia tootmise, edastamise, jaotamise ja tarnimise ühiseeskirjad ning tarbijakaitse eeskirjad ühisesse võrku ühendatud konkurentsivõimeliste energiaturgude parandamiseks ja integreerimiseks Euroopa Liidus. Selles sätestatakse elektrisektori korraldamise ja toimimise, avatud turulepääsu, pakkumiskutsete suhtes kohaldatavate kriteeriumide ja menetluste ning lubade andmise ja süsteemide haldamisega seotud eeskirjad. Direktiivis sätestatakse ka universaalteenuse osutamise kohustused ja elektritarbijate õigused ning selgitatakse konkurentsinõudeid.
  ”

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:








  a) | punkt 12 asendatakse järgmisega:








  „
  12) | „vabatarbijad” – tarbijad, kes saavad vabalt osta elektrienergiat oma valitud tarnijatelt käesoleva direktiivi artikli 21 tähenduses ning sõlmida samal ajal lepinguid ka mitme tarnijaga;
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 12 asendatakse järgmisega:

„
  12)

„vabatarbijad” – tarbijad, kes saavad vabalt osta elektrienergiat oma valitud tarnijatelt käesoleva direktiivi artikli 21 tähenduses ning sõlmida samal ajal lepinguid ka mitme tarnijaga;
  ”

| b) | punkt 21 asendatakse järgmisega:






  „21. | „vertikaalselt integreeritud ettevõtja” – elektriettevõtja või elektriettevõtjate rühm, kus samal isikul või samadel isikutel on õigus otseselt või kaudselt teostada nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumise üle (EÜ ühinemismäärus)) (7) artikli 3 lõikes 2 sätestatud kontrolli, kui asjaomase ettevõtja või ettevõtjate rühma vähemalt üks ülesanne on elektrienergia edastamine või jaotamine ning teine ülesanne elektrienergia tootmine või tarnimine; ║ |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 21 asendatakse järgmisega:

„21.

„vertikaalselt integreeritud ettevõtja” – elektriettevõtja või elektriettevõtjate rühm, kus samal isikul või samadel isikutel on õigus otseselt või kaudselt teostada nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumise üle (EÜ ühinemismäärus)) (7) artikli 3 lõikes 2 sätestatud kontrolli, kui asjaomase ettevõtja või ettevõtjate rühma vähemalt üks ülesanne on elektrienergia edastamine või jaotamine ning teine ülesanne elektrienergia tootmine või tarnimine; ║

| c) | lisatakse järgmised punktid ║:






  „32. | „elektrienergiaga varustamise leping” – elektrienergiaga varustamist käsitlev leping, kuid mitte elektrienergia tuletisinstrument; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmised punktid ║:

„32.

„elektrienergiaga varustamise leping” – elektrienergiaga varustamist käsitlev leping, kuid mitte elektrienergia tuletisinstrument;

| 33. | „elektrienergia tuletisinstrument” – finantsinstrument, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (8) C jao punktis 5, 6 või 7, kui kõnealune instrument on seotud elektrienergiaga; |
| --- | --- |

33.

„elektrienergia tuletisinstrument” – finantsinstrument, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (8) C jao punktis 5, 6 või 7, kui kõnealune instrument on seotud elektrienergiaga;

| 34. | „kontroll” – õigused, lepingud või muud vahendid, mis kas eraldi või ühiselt ning vastavaid asjaolusid või õigusnorme arvestades annavad võimaluse ettevõtjat otsustavalt mõjutada, eelkõige tulenevalt:






  a) | omandiõigusest või õigusest osaliselt või täielikult kasutada ettevõtja vara; |
| --- | --- | --- |

34.

„kontroll” – õigused, lepingud või muud vahendid, mis kas eraldi või ühiselt ning vastavaid asjaolusid või õigusnorme arvestades annavad võimaluse ettevõtjat otsustavalt mõjutada, eelkõige tulenevalt:

a)

omandiõigusest või õigusest osaliselt või täielikult kasutada ettevõtja vara;

| b) | õigustest või lepingutest, mis võimaldavad otsustavalt mõjutada ettevõtja organite koosseisu, hääletamist või otsuseid; |
| --- | --- |

b)

õigustest või lepingutest, mis võimaldavad otsustavalt mõjutada ettevõtja organite koosseisu, hääletamist või otsuseid;

| 35. | „tööstusala” – eraomanduses olev geograafiline ala elektrivõrguga, mis on peamiselt kavandatud kõnealusel alal asuvate tööstustarbijate varustamiseks; |
| --- | --- |

35.

„tööstusala” – eraomanduses olev geograafiline ala elektrivõrguga, mis on peamiselt kavandatud kõnealusel alal asuvate tööstustarbijate varustamiseks;

| 36. | „õiglane ja moonutamata konkurents avatud turul” – Euroopa Liidu kõikide varustajate ühised võimalused ja võrdne turule juurdepääs, mille tagamise eest peaksid vastutama liikmesriigid, riiklikud reguleerivad asutused ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../2008 (9) loodud energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (edaspidi „amet”); |
| --- | --- |

36.

„õiglane ja moonutamata konkurents avatud turul” – Euroopa Liidu kõikide varustajate ühised võimalused ja võrdne turule juurdepääs, mille tagamise eest peaksid vastutama liikmesriigid, riiklikud reguleerivad asutused ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../2008 (9) loodud energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (edaspidi „amet”);

| 37. | „elektriettevõtja” – füüsiline või juriidiline isik, kes täidab vähemalt ühte järgmistest ülesannetest: elektritootmine, -edastus, -jaotus, -varustus või -ost; ja vastutab ka nimetatud ülesannetega seotud kaubandus-, tehniliste ja/või hooldusülesannete eest; kõnealune isik ei hõlma lõpptarbijaid; |
| --- | --- |

37.

„elektriettevõtja” – füüsiline või juriidiline isik, kes täidab vähemalt ühte järgmistest ülesannetest: elektritootmine, -edastus, -jaotus, -varustus või -ost; ja vastutab ka nimetatud ülesannetega seotud kaubandus-, tehniliste ja/või hooldusülesannete eest; kõnealune isik ei hõlma lõpptarbijaid;

| 38. | „energiapuudus” – olukord, kus kodumajapidamise liikmed ei saa endale lubada oma kodu kütmist vastuvõetaval tasemel, mille aluseks on Maailma Terviseorganisatsiooni soovitatud tasemed; |
| --- | --- |

38.

„energiapuudus” – olukord, kus kodumajapidamise liikmed ei saa endale lubada oma kodu kütmist vastuvõetaval tasemel, mille aluseks on Maailma Terviseorganisatsiooni soovitatud tasemed;

| 39. | „virtuaalne elektrijaam” – elektri vabastamise programm, mille puhul elektritootjast ettevõtja on kohustatud teatud mahus elektrit müüma või kättesaadavaks tegema või lubama teatud ajaks huvitatud tarnijatele juurdepääsu oma tootmisvõimsuse osale. |
| --- | --- |

39.

„virtuaalne elektrijaam” – elektri vabastamise programm, mille puhul elektritootjast ettevõtja on kohustatud teatud mahus elektrit müüma või kättesaadavaks tegema või lubama teatud ajaks huvitatud tarnijatele juurdepääsu oma tootmisvõimsuse osale.

| 3) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt
  :








  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:


  „
  2.
     
  Liikmesriigid võivad asutamislepingu asjakohaseid sätteid, eelkõige artiklit 86 täielikult arvesse võttes ja üldist majandushuvi silmas pidades kehtestada elektriettevõtjatele avalike teenuste osutamise kohustused, mis on seotud turvalisusega, sealhulgas varustuskindlusega, tarnete korrapärasuse, kvaliteedi ja hinnaga ning keskkonnakaitsega, sealhulgas energiatõhusus, taastuvenergia ja kliimakaitse. Need kohustused peavad olema selgelt määratletud, läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja kontrollitavad ning tagama EL elektriettevõtjatele võrdse juurepääsu liikmesriikide tarbijaskonnale. Seoses käesolevas lõikes nimetatud varustuskindluse, energiatõhusust edendava nõudluse juhtimise ja keskkonnakaitse ja taastuvenergia eesmärkide täitmisega võivad liikmesriigid rakendada pikaajalist planeerimist, võttes arvesse kolmandate isikute võimalusi võrgule juurde pääseda.
  ” |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt
  :

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  Liikmesriigid võivad asutamislepingu asjakohaseid sätteid, eelkõige artiklit 86 täielikult arvesse võttes ja üldist majandushuvi silmas pidades kehtestada elektriettevõtjatele avalike teenuste osutamise kohustused, mis on seotud turvalisusega, sealhulgas varustuskindlusega, tarnete korrapärasuse, kvaliteedi ja hinnaga ning keskkonnakaitsega, sealhulgas energiatõhusus, taastuvenergia ja kliimakaitse. Need kohustused peavad olema selgelt määratletud, läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja kontrollitavad ning tagama EL elektriettevõtjatele võrdse juurepääsu liikmesriikide tarbijaskonnale. Seoses käesolevas lõikes nimetatud varustuskindluse, energiatõhusust edendava nõudluse juhtimise ja keskkonnakaitse ja taastuvenergia eesmärkide täitmisega võivad liikmesriigid rakendada pikaajalist planeerimist, võttes arvesse kolmandate isikute võimalusi võrgule juurde pääseda.
  ”

| b) | lõike 3 esimene alalõik asendatakse järgmisega:


  „
  3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kõikidele kodutarbijatele ja väikestele ettevõtetele, nagu need on määratletud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta (10) (ettevõtted, kus töötab vähem kui 50 töötajat ja mille aastakäive ja/või aastane bilansimaht ei ületa 10 miljonit EUR) osutataks universaalteenust, mis tähendab, et neil on õigus saada oma territooriumil kindlaksmääratud mahus elektritarneid kulupõhise, hõlpsasti ja selgelt võrreldava ning läbipaistva ja mittediskrimineeriva hinnaga. Kõnealustel tarbijatel on õigus valikule, õiglusele, esindatusele ja hüvitusele. Elektriettevõtjate kõige olulisem vastutusala on teenuse kvaliteedi tagamine. Universaalteenuse osutamise tagamiseks võivad liikmesriigid kindlaks määrata viimasena vastutava tarnija. Liikmesriigid kehtestavad jaotusettevõtetele kohustuse ühendada tarbijad võrku sellistel tingimustel ja selliste tariifidega, mis on kehtestatud artiklis 22c sätestatud korras. Ükski käesoleva direktiivi säte ei takista liikmesriike tugevdamast kodutarbijate, väikeste ja keskmise suurusega tarbijate turupositsiooni, edendades kõnealuse tarbijaliigi esindajate vabatahtlikku koondumist. |
| --- | --- |

b)

lõike 3 esimene alalõik asendatakse järgmisega:

„
  3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kõikidele kodutarbijatele ja väikestele ettevõtetele, nagu need on määratletud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta (10) (ettevõtted, kus töötab vähem kui 50 töötajat ja mille aastakäive ja/või aastane bilansimaht ei ületa 10 miljonit EUR) osutataks universaalteenust, mis tähendab, et neil on õigus saada oma territooriumil kindlaksmääratud mahus elektritarneid kulupõhise, hõlpsasti ja selgelt võrreldava ning läbipaistva ja mittediskrimineeriva hinnaga. Kõnealustel tarbijatel on õigus valikule, õiglusele, esindatusele ja hüvitusele. Elektriettevõtjate kõige olulisem vastutusala on teenuse kvaliteedi tagamine. Universaalteenuse osutamise tagamiseks võivad liikmesriigid kindlaks määrata viimasena vastutava tarnija. Liikmesriigid kehtestavad jaotusettevõtetele kohustuse ühendada tarbijad võrku sellistel tingimustel ja selliste tariifidega, mis on kehtestatud artiklis 22c sätestatud korras. Ükski käesoleva direktiivi säte ei takista liikmesriike tugevdamast kodutarbijate, väikeste ja keskmise suurusega tarbijate turupositsiooni, edendades kõnealuse tarbijaliigi esindajate vabatahtlikku koondumist.

| c) | lõike 3 järele lisatakse järgmised lõiked
  :
  „
  3a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kõikidel tarbijatel on õigus saada tarnijalt elektrivarustust tarnija nõusolekul, olenemata sellest, mis liikmesriigis tarnija on registreeritud. Liikmesriigid võtavad seetõttu kõik vajalikud meetmed tagamaks, et nende territooriumil registreeritud ettevõtjad saavad kliente varustada, ilma et nad peaks täitma lisatingimusi.




  3b.
     
  Liikmesriigid tagavad, et










  a) | kui klient soovib vahetada tarnijat, teostab muutmistoimigu asjassepuutuv põhivõrguettevõtja kahe nädala jooksul ja |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 3 järele lisatakse järgmised lõiked
  :

„
  3a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kõikidel tarbijatel on õigus saada tarnijalt elektrivarustust tarnija nõusolekul, olenemata sellest, mis liikmesriigis tarnija on registreeritud. Liikmesriigid võtavad seetõttu kõik vajalikud meetmed tagamaks, et nende territooriumil registreeritud ettevõtjad saavad kliente varustada, ilma et nad peaks täitma lisatingimusi.

3b.
     
  Liikmesriigid tagavad, et

a)

kui klient soovib vahetada tarnijat, teostab muutmistoimigu asjassepuutuv põhivõrguettevõtja kahe nädala jooksul ja

| b) | tarbijatel on õigus saada kõik vastavad tarbimisandmed. |
| --- | --- |

b)

tarbijatel on õigus saada kõik vastavad tarbimisandmed.

Liikmesriigid kindlustavad, et punktides a ja b osutatud õigused oleksid kõikidele tarbijatele tagatud mittediskrimineerival viisil hinna, töömahu ja ajakulu osas.
  ”

| d) | lõige 5 asendatakse järgmisega:


  „
  5.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et kaitsta lõpptarbijaid ja tagada tarbijakaitse kõrge tase ning tagavad eelkõige kaitsetumate tarbijate piisava kaitse, sealhulgas pensionäride ja puuetega inimeste talvel võrgust väljalülitamise keelu. Selleks tunnistavad liikmesriigid artiklis 2 sätestatud energiapuudust ning esitavad kaitsetumate tarbijate määratluse. Liikmesriigid tagavad kaitsetumate tarbijatega seotud õiguste ja kohustuste kohaldamise ning võtavad eelkõige meetmeid kaugetes piirkondades asuvate lõpptarbijate kaitsmiseks. Neil tuleb tagada tarbijakaitse kõrge tase, eriti seoses lepingutingimuste läbipaistvuse, üldise teabe ning vaidluste lahendamise mehhanismidega. Liikmesriigid tagavad, et vabatarbijal on tõepoolest lihtne tarnijat vahetada. Vähemalt kodutarbijate osas peaksid need meetmed hõlmama A lisas sätestatud meetmeid.
  ” |
| --- | --- |

d)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„
  5.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et kaitsta lõpptarbijaid ja tagada tarbijakaitse kõrge tase ning tagavad eelkõige kaitsetumate tarbijate piisava kaitse, sealhulgas pensionäride ja puuetega inimeste talvel võrgust väljalülitamise keelu. Selleks tunnistavad liikmesriigid artiklis 2 sätestatud energiapuudust ning esitavad kaitsetumate tarbijate määratluse. Liikmesriigid tagavad kaitsetumate tarbijatega seotud õiguste ja kohustuste kohaldamise ning võtavad eelkõige meetmeid kaugetes piirkondades asuvate lõpptarbijate kaitsmiseks. Neil tuleb tagada tarbijakaitse kõrge tase, eriti seoses lepingutingimuste läbipaistvuse, üldise teabe ning vaidluste lahendamise mehhanismidega. Liikmesriigid tagavad, et vabatarbijal on tõepoolest lihtne tarnijat vahetada. Vähemalt kodutarbijate osas peaksid need meetmed hõlmama A lisas sätestatud meetmeid.
  ”

| e) | artikli 5 järele lisatakse järgmine lõige:


  „
  5a.
     
  Liikmesriigid võtavad riiklike energiaalaste tegevuskavade raames asjakoahseid meetmeid energiapuudusega tegelemiseks, et tagada energiapuuduse all kannatavate inimeste arvu reaalne vähenemine, ning teavitavad sellistest meetmetest komisjoni. Kõik liikmesriigid vastutavad subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt energiapuuduse määratluse esitamise eest riiklikul tasandil, konsulteerides selleks artiklile 2 osutades riiklike reguleerivate asutuste ja sidusrühmadega (34 d). Need meetmed võivad sisaldada sotsiaalkindlustussüteemi soodustusi, energiatõhususe parandmise toetust ja energiatootmist võimalike madalaimate hindadega. Kõnealused meetmed ei takista artiklis 21 sätestatud turu avanemist. Komisjon esitab näitajad, mille abil saaks kontrollida selliste meetmete mõju energiapuudusele ja turu toimimisele.
  ” |
| --- | --- |

e)

artikli 5 järele lisatakse järgmine lõige:

„
  5a.
     
  Liikmesriigid võtavad riiklike energiaalaste tegevuskavade raames asjakoahseid meetmeid energiapuudusega tegelemiseks, et tagada energiapuuduse all kannatavate inimeste arvu reaalne vähenemine, ning teavitavad sellistest meetmetest komisjoni. Kõik liikmesriigid vastutavad subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt energiapuuduse määratluse esitamise eest riiklikul tasandil, konsulteerides selleks artiklile 2 osutades riiklike reguleerivate asutuste ja sidusrühmadega (34 d). Need meetmed võivad sisaldada sotsiaalkindlustussüteemi soodustusi, energiatõhususe parandmise toetust ja energiatootmist võimalike madalaimate hindadega. Kõnealused meetmed ei takista artiklis 21 sätestatud turu avanemist. Komisjon esitab näitajad, mille abil saaks kontrollida selliste meetmete mõju energiapuudusele ja turu toimimisele.
  ”

| f) | lõiget 6 muudetakse järgmiselt:










  i) | esimese lõigu punkt a asendatakse järgmisega:








  „
  a) | iga energiaallika osakaal tarnija eelmise aasta kogu kütusetarbes, mis on esitatud liikmesriikide piires ühtlustatud ja terviklikul kujul, et andmed oleksid kergesti võrreldavad;
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

f)

lõiget 6 muudetakse järgmiselt:

i)

esimese lõigu punkt a asendatakse järgmisega:

„
  a)

iga energiaallika osakaal tarnija eelmise aasta kogu kütusetarbes, mis on esitatud liikmesriikide piires ühtlustatud ja terviklikul kujul, et andmed oleksid kergesti võrreldavad;
  ”

| ii) | esimesele lõigule lisatakse järgmine punkt:








  „
  ba) | teave nende õiguste kohta ja vaidluse korral nende käsutuses olevate kaebevõimaluste kohta.
  ” |
| --- | --- | --- |

ii)

esimesele lõigule lisatakse järgmine punkt:

„
  ba)

teave nende õiguste kohta ja vaidluse korral nende käsutuses olevate kaebevõimaluste kohta.
  ”

| iii) | kolmas lõik asendatakse järgmisega:


  „
  Riikide reguleerivad asutused võtavad vajalikke meetmeid, et tagada tarnijate poolt käesoleva artikli alusel tarbijatele esitatava teabe usaldusväärsus. Liikmesriikide ja asjaomaste turgude teabe esitamist käsitlevad eeskirjad ühtlustatakse.
  ” |
| --- | --- |

iii)

kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„
  Riikide reguleerivad asutused võtavad vajalikke meetmeid, et tagada tarnijate poolt käesoleva artikli alusel tarbijatele esitatava teabe usaldusväärsus. Liikmesriikide ja asjaomaste turgude teabe esitamist käsitlevad eeskirjad ühtlustatakse.
  ”

| g) | lõige 7 asendatakse järgmisega:


  „
  7.
     
  Liikmesriigid rakendavad sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamiseks vajalikke meetmeid eesmärgiga vähendada madala sissetulekuga kodumajapidamiste energiakulusid ja tagada samasugused tingimused neile, kes elavad kaugetes piirkondades, ja keskkonnakaitse eesmärkidel. Kõnealused meetmed hõlmavad energiatõhusust edendava nõudluse juhtimise meetmeid ning kliimamuutustega võitlemise vahendeid ja varustuskindlust ning need meetmed võivad eelkõige ja vajadusel kõiki olemasolevaid riiklikke ja ühenduse vahendeid kasutades anda ka majanduslikke stiimuleid vajaliku võrgu-infrastruktuuri hooldamiseks ja ehitamiseks, sealhulgas võrkude vastastikuse ühendamise võimsus.
  ” |
| --- | --- |

g)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„
  7.
     
  Liikmesriigid rakendavad sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamiseks vajalikke meetmeid eesmärgiga vähendada madala sissetulekuga kodumajapidamiste energiakulusid ja tagada samasugused tingimused neile, kes elavad kaugetes piirkondades, ja keskkonnakaitse eesmärkidel. Kõnealused meetmed hõlmavad energiatõhusust edendava nõudluse juhtimise meetmeid ning kliimamuutustega võitlemise vahendeid ja varustuskindlust ning need meetmed võivad eelkõige ja vajadusel kõiki olemasolevaid riiklikke ja ühenduse vahendeid kasutades anda ka majanduslikke stiimuleid vajaliku võrgu-infrastruktuuri hooldamiseks ja ehitamiseks, sealhulgas võrkude vastastikuse ühendamise võimsus.
  ”

| h) | lõike 7 järele lisatakse järgmised lõiked
  :
  „
  7a.
     
  Energiatõhususe edendamise eesmärgil volitavad riikide reguleerivad asutused elektriettevõtjaid võtma kasutusele hinnakujunduse mudelid, mille kohaselt hind suurema tarbimise korral tõuseb, ja tagama tarbijate ja jaotusvõrguettevõtjate aktiivse osaluse põhivõrgu halduses, toetades selleks meetmete kasutusele võtmist, mis optimeerivad energia kasutamist, eelkõige tipptundidel. Selliste hinhankujunduse mudelite rakendamine edendab koos arukate arvestite ja võrkude kasutusele võtmisega energiatõhusat käitumist ja võimaldab võimalikult väiksemaid kulusid koduklientidele, eelkõige energiapuuduses koduklientidele.




  7b.
     
  Liikmesriigid tagavad, et igas riigis loodaks ühtne kontaktpunkt, kust tarbijad saavad kogu vajaliku teabe oma õiguste, kehtivate õigusaktide ja vaidluse korral nende käsutuses olevate kaebevõimaluste kohta.
  ” |
| --- | --- |

h)

lõike 7 järele lisatakse järgmised lõiked
  :

„
  7a.
     
  Energiatõhususe edendamise eesmärgil volitavad riikide reguleerivad asutused elektriettevõtjaid võtma kasutusele hinnakujunduse mudelid, mille kohaselt hind suurema tarbimise korral tõuseb, ja tagama tarbijate ja jaotusvõrguettevõtjate aktiivse osaluse põhivõrgu halduses, toetades selleks meetmete kasutusele võtmist, mis optimeerivad energia kasutamist, eelkõige tipptundidel. Selliste hinhankujunduse mudelite rakendamine edendab koos arukate arvestite ja võrkude kasutusele võtmisega energiatõhusat käitumist ja võimaldab võimalikult väiksemaid kulusid koduklientidele, eelkõige energiapuuduses koduklientidele.

7b.
     
  Liikmesriigid tagavad, et igas riigis loodaks ühtne kontaktpunkt, kust tarbijad saavad kogu vajaliku teabe oma õiguste, kehtivate õigusaktide ja vaidluse korral nende käsutuses olevate kaebevõimaluste kohta.
  ”

| i) | lisatakse järgmised lõiked
  :
  „
  9a.
     
  Komisjon kehtestab pärast asjakohaste sidusrühmadega, sealhulgas riiklike reguleerivate asutuste, tarbijaorganisatsioonide ja tööturu osapooltega konsulteerimist harta, milles on loetletud olemasolevates ühenduse õigusaktides, sealhulgas käesolevas direktiivis sätestatud energiatarbijate õigused. Liikmesriigid tagavad, et energiatarnijad võtavad kõik vajalikud meetmed, et toimetada harta eksemplar kõigile oma tarbijatele ning et see on avalikult kättesaadav. Riiklikud reguleerivad asutused tagavad, et energiatarnijad täidavad need kohustused ning järgivad hartas sätestatud tarbijate õigusi.




  9b.
     
  Et aidata tarbijatel energiakulusid vähendada, võivad liikmesriigid nõuda, et koduklientidelt saadav elektritulu kulutatakse energiatõhususe rahastamiseks ja nõudluse mõõtmise programmidele koduklientide jaoks.
  ” |
| --- | --- |

i)

lisatakse järgmised lõiked
  :

„
  9a.
     
  Komisjon kehtestab pärast asjakohaste sidusrühmadega, sealhulgas riiklike reguleerivate asutuste, tarbijaorganisatsioonide ja tööturu osapooltega konsulteerimist harta, milles on loetletud olemasolevates ühenduse õigusaktides, sealhulgas käesolevas direktiivis sätestatud energiatarbijate õigused. Liikmesriigid tagavad, et energiatarnijad võtavad kõik vajalikud meetmed, et toimetada harta eksemplar kõigile oma tarbijatele ning et see on avalikult kättesaadav. Riiklikud reguleerivad asutused tagavad, et energiatarnijad täidavad need kohustused ning järgivad hartas sätestatud tarbijate õigusi.

9b.
     
  Et aidata tarbijatel energiakulusid vähendada, võivad liikmesriigid nõuda, et koduklientidelt saadav elektritulu kulutatakse energiatõhususe rahastamiseks ja nõudluse mõõtmise programmidele koduklientide jaoks.
  ”

| 4) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:


  „
  Liikmesriigid tagavad järelevalve varustuskindluse küsimuste üle. Kui liikmesriigid peavad seda vajalikuks, võivad nad selle ülesande delegeerida artiklis 22a nimetatud riiklikele reguleerivatele asutustele. Järelevalve peab eelkõige hõlmama pakkumise/nõudluse tasakaalu siseriiklikul turul, sealhulgas üksikasjalikku tulevikunõudluse prognoosi ja olemasolevaid tarnevõimalusi, kavandatavaid või ehitatavaid lisavõimsusi ning võrkude kvaliteeti ja hooldustaset, hajus- ja väiketootmise juurdepääsetavust, kuid ka tippnõudluse rahuldamise meetmeid ja tegevuskava ühe või mitme tarnija väljalangemise korral. Pädevad asutused avaldavad iga kahe aasta järel hiljemalt 31. juuliks aruande, milles käsitletakse nende küsimuste üle teostatava järelevalve tulemusi ja samuti võetud või kavandatavaid meetmeid nendega tegelemiseks, ning edastavad selle aruande seejärel komisjonile.
  ” |
| --- | --- |

4)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„
  Liikmesriigid tagavad järelevalve varustuskindluse küsimuste üle. Kui liikmesriigid peavad seda vajalikuks, võivad nad selle ülesande delegeerida artiklis 22a nimetatud riiklikele reguleerivatele asutustele. Järelevalve peab eelkõige hõlmama pakkumise/nõudluse tasakaalu siseriiklikul turul, sealhulgas üksikasjalikku tulevikunõudluse prognoosi ja olemasolevaid tarnevõimalusi, kavandatavaid või ehitatavaid lisavõimsusi ning võrkude kvaliteeti ja hooldustaset, hajus- ja väiketootmise juurdepääsetavust, kuid ka tippnõudluse rahuldamise meetmeid ja tegevuskava ühe või mitme tarnija väljalangemise korral. Pädevad asutused avaldavad iga kahe aasta järel hiljemalt 31. juuliks aruande, milles käsitletakse nende küsimuste üle teostatava järelevalve tulemusi ja samuti võetud või kavandatavaid meetmeid nendega tegelemiseks, ning edastavad selle aruande seejärel komisjonile.
  ”

| 5) | Artiklis 5 lisatakse enne olemasolevat lõiget järgmine lõik:


  „
  Riiklikud reguleerivad asutused tagavad toimimise tehniliste kriteeriumide kindlaksmääramise ning piisavat usaldusväärsuse ja kindluse taset kehtestavate tehniliste eeskirjade ning elektrijaamade, jaotussüsteemide, otseühenduses tarbijate seadmete, ühendussüsteemide ja otseliinide toimimise suhtes kehtivate nõuete väljatöötamise ja avaldamise. Kõnealused tehnilised eeskirjad peavad tagama süsteemide koostalitlusvõime ning olema objektiivsed ja mittediskrimineerivad. Kui amet leiab, et need eeskirjad on vaja ühtlustada, teeb ta vastavatele riiklikele reguleerivatele asutustele asjakohased soovitused.
  ” |
| --- | --- |

5)

Artiklis 5 lisatakse enne olemasolevat lõiget järgmine lõik:

„
  Riiklikud reguleerivad asutused tagavad toimimise tehniliste kriteeriumide kindlaksmääramise ning piisavat usaldusväärsuse ja kindluse taset kehtestavate tehniliste eeskirjade ning elektrijaamade, jaotussüsteemide, otseühenduses tarbijate seadmete, ühendussüsteemide ja otseliinide toimimise suhtes kehtivate nõuete väljatöötamise ja avaldamise. Kõnealused tehnilised eeskirjad peavad tagama süsteemide koostalitlusvõime ning olema objektiivsed ja mittediskrimineerivad. Kui amet leiab, et need eeskirjad on vaja ühtlustada, teeb ta vastavatele riiklikele reguleerivatele asutustele asjakohased soovitused.
  ”

| 6) | Lisatakse järgmine artikkel ║:

  „Artikkel 5a


  Piirkondliku koostöö edendamine



  1.
     
  Riiklikud reguleerivad asutused
  teevad omavahel koostööd, et
  ühtlustada turukorraldust ja
  integreerida oma siseriiklikud turud vähemalt
  ühel või mitmel
  piirkondlikul tasandil
  esimese sammuna täielikult liberaliseeritud elektri siseturu suunas
  . Eelkõige edendavad
  nad
  võrguettevõtjate piirkondliku tasandi koostööd
  ja lihtsustavad nende integreerumist piirkondlikul tasandil eesmärgiga luua konkurentsivõimeline Euroopa turg
  ,
  hõlbustades
  oma õigusliku, reguleeriva
  ja tehnilise
  raamistiku.
  ühtlustamist ning eelkõige integreerides Euroopa Liidus praegu olemasolevad energiasaared. Seega edendavad liikmesriigid ka riiklike reguleerivate asutuste vahelist piiriülest ja piirkondlikku koostööd.




  2.
     
  Amet teeb vastavalt IV peatükile koostööd riiklike reguleerivate asutuste ja põhivõrguettevõtjatega, et tagada konkurentsivõimelise Euroopa turu loomise eesmärgil reguleerivate raamistike piirkondadevaheline lähenemine. Kui amet leiab, et selline koostöö nõuab siduvaid eeskirju, esitab ta selle kohta kohased soovitused. Piirkondlikel turgudel saab ametist pädev asutus valdkondades, mis on määratletud artiklis 22d.
  ” |
| --- | --- |

6)

Lisatakse järgmine artikkel ║:

„Artikkel 5a

Piirkondliku koostöö edendamine

1.
     
  Riiklikud reguleerivad asutused
  teevad omavahel koostööd, et
  ühtlustada turukorraldust ja
  integreerida oma siseriiklikud turud vähemalt
  ühel või mitmel
  piirkondlikul tasandil
  esimese sammuna täielikult liberaliseeritud elektri siseturu suunas
  . Eelkõige edendavad
  nad
  võrguettevõtjate piirkondliku tasandi koostööd
  ja lihtsustavad nende integreerumist piirkondlikul tasandil eesmärgiga luua konkurentsivõimeline Euroopa turg
  ,
  hõlbustades
  oma õigusliku, reguleeriva
  ja tehnilise
  raamistiku.
  ühtlustamist ning eelkõige integreerides Euroopa Liidus praegu olemasolevad energiasaared. Seega edendavad liikmesriigid ka riiklike reguleerivate asutuste vahelist piiriülest ja piirkondlikku koostööd.

2.
     
  Amet teeb vastavalt IV peatükile koostööd riiklike reguleerivate asutuste ja põhivõrguettevõtjatega, et tagada konkurentsivõimelise Euroopa turu loomise eesmärgil reguleerivate raamistike piirkondadevaheline lähenemine. Kui amet leiab, et selline koostöö nõuab siduvaid eeskirju, esitab ta selle kohta kohased soovitused. Piirkondlikel turgudel saab ametist pädev asutus valdkondades, mis on määratletud artiklis 22d.
  ”

| 7) | Artikli 6 lõiget 2 muudetakse järgmiselt
  :








  a) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:


  „
  2.
     
  Liikmesriigid kehtestavad kriteeriumid oma territooriumil elektritootmisvõimsuse ehitamise lubade andmiseks. Need kriteeriumid seonduvad:
  ” |
| --- | --- | --- |

7)

Artikli 6 lõiget 2 muudetakse järgmiselt
  :

a)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  Liikmesriigid kehtestavad kriteeriumid oma territooriumil elektritootmisvõimsuse ehitamise lubade andmiseks. Need kriteeriumid seonduvad:
  ”

| b) | lisatakse järgmised punktid
  :






  „
  ia) | liikmesriigi panusega 20 % ulatuses taastuvate energiaallikate kasutamise eesmärgi täitmisse 2020. aastaks; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid
  :

„
  ia)

liikmesriigi panusega 20 % ulatuses taastuvate energiaallikate kasutamise eesmärgi täitmisse 2020. aastaks;

| ib) | elektritootjate vajadusega võtta arvesse saastekvootidega kauplemise süsteemi.
  ” |
| --- | --- |

ib)

elektritootjate vajadusega võtta arvesse saastekvootidega kauplemise süsteemi.
  ”

| 8) | Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:


  „
  3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et detsentraliseeritud väikesemahulise ja/või jaotatud tootmisega elektritootjate puhul võimaldatakse lihtsustatud lubade andmise menetlusi. Neid lihtsustatud menetlusi tuleks kohaldada kõikidele alla 50 MW võimsusega rajatistele ja kõikidele jaotusvõrgusisestele generaatoritele.
  ” |
| --- | --- |

8)

Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„
  3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et detsentraliseeritud väikesemahulise ja/või jaotatud tootmisega elektritootjate puhul võimaldatakse lihtsustatud lubade andmise menetlusi. Neid lihtsustatud menetlusi tuleks kohaldada kõikidele alla 50 MW võimsusega rajatistele ja kõikidele jaotusvõrgusisestele generaatoritele.
  ”

| 9) | Artikli 7 lõige 5 asendatakse järgmisega:


  „
  5.
     
  Liikmesriigid määravad lõigetes 1–4 kirjeldatud pakkumismenetluse korraldajaks, järelevalvajaks ja kontrollijaks asutuse või avalik-õigusliku või eraõigusliku isiku, kes ei ole sõltuv elektri tootmise, edastamise, jaotamise ja tarnimisega seotud tegevustest, kusjuures tegemist võib olla artikli 22a lõikes 1 nimetatud riikliku reguleeriva asutusega. [
  ...
  ] Asjaomane asutus või isik võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada pakkumistes sisalduva teabe konfidentsiaalsus.
  ” |
| --- | --- |

9)

Artikli 7 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„
  5.
     
  Liikmesriigid määravad lõigetes 1–4 kirjeldatud pakkumismenetluse korraldajaks, järelevalvajaks ja kontrollijaks asutuse või avalik-õigusliku või eraõigusliku isiku, kes ei ole sõltuv elektri tootmise, edastamise, jaotamise ja tarnimisega seotud tegevustest, kusjuures tegemist võib olla artikli 22a lõikes 1 nimetatud riikliku reguleeriva asutusega. [
  ...
  ] Asjaomane asutus või isik võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada pakkumistes sisalduva teabe konfidentsiaalsus.
  ”

| 10) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 8


  Põhivõrkude ja põhivõrguettevõtjate eraldamine

  1.   Liikmesriigid tagavad, et alates [ülevõtmise kuupäev pluss üks aasta]:






  a) | tegutsevad kõik põhivõrke omavad ettevõtjad põhivõrguettevõtjatena; |
| --- | --- | --- |

10)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Põhivõrkude ja põhivõrguettevõtjate eraldamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et alates [ülevõtmise kuupäev pluss üks aasta]:

a)

tegutsevad kõik põhivõrke omavad ettevõtjad põhivõrguettevõtjatena;

| b) | sama isik või samad isikud
  , kas üksi või koos,
  ei või:






  i) | otseselt ega kaudselt kontrollida tootmise ja tarnimisega seotud ülesandeid täitvat ettevõtjat ning otseselt ega kaudselt kontrollida põhivõrguettevõtjat , omada nendes mis tahes huve ja teostada nende üle mis tahes õigusi,
  või |
| --- | --- | --- |

b)

sama isik või samad isikud
  , kas üksi või koos,
  ei või:

i)

otseselt ega kaudselt kontrollida tootmise ja tarnimisega seotud ülesandeid täitvat ettevõtjat ning otseselt ega kaudselt kontrollida põhivõrguettevõtjat , omada nendes mis tahes huve ja teostada nende üle mis tahes õigusi,

või

| ii) | otseselt ega kaudselt kontrollida põhivõrguettevõtjat ▐ ning otseselt ega kaudselt kontrollida tootmise ja tarnimisega seotud ülesandeid täitvat ettevõtjat, omada selles mis tahes huve või teostada selle üle mis tahes õigusi; |
| --- | --- |

ii)

otseselt ega kaudselt kontrollida põhivõrguettevõtjat ▐ ning otseselt ega kaudselt kontrollida tootmise ja tarnimisega seotud ülesandeid täitvat ettevõtjat, omada selles mis tahes huve või teostada selle üle mis tahes õigusi;

| c) | ei tohi samal isikul või samadel isikutel olla samaaegselt õigust määrata tootmise või tarnimisega seotud ülesandeid täitva ettevõtja kui ka põhivõrguettevõtja ▐nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seadusejärgselt esindava organi liikmeid ega otseselt ega kaudselt kontrollida tootmise või tarnimisega seotud ülesandeid täitvat ettevõtjat omada selles mis tahes huve või teostada selle üle mis tahes õigusi; |
| --- | --- |

c)

ei tohi samal isikul või samadel isikutel olla samaaegselt õigust määrata tootmise või tarnimisega seotud ülesandeid täitva ettevõtja kui ka põhivõrguettevõtja ▐nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seadusejärgselt esindava organi liikmeid ega otseselt ega kaudselt kontrollida tootmise või tarnimisega seotud ülesandeid täitvat ettevõtjat omada selles mis tahes huve või teostada selle üle mis tahes õigusi;

| d) | ei tohi sama isik olla samaaegselt nii tootmise või tarnimisega seotud ülesandeid täitva ettevõtja kui ka põhivõrguettevõtja või põhivõrgu nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seadusejärgselt esindava organi liige; |
| --- | --- |

d)

ei tohi sama isik olla samaaegselt nii tootmise või tarnimisega seotud ülesandeid täitva ettevõtja kui ka põhivõrguettevõtja või põhivõrgu nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seadusejärgselt esindava organi liige;

| e) | ei tohi samal isikul või samadel isikutel olla õigust hallata põhivõrku valitsemislepingu kaudu või mõjutada seda muul omandisuhtega mitteseotud viisil ega otseselt või kaudselt kontrollida tootmise või tarnimisega seotud ülesandeid täitvat ettevõtjat, omada selles mis tahes huve või teostada selle üle mis tahes õigusi. |
| --- | --- |

e)

ei tohi samal isikul või samadel isikutel olla õigust hallata põhivõrku valitsemislepingu kaudu või mõjutada seda muul omandisuhtega mitteseotud viisil ega otseselt või kaudselt kontrollida tootmise või tarnimisega seotud ülesandeid täitvat ettevõtjat, omada selles mis tahes huve või teostada selle üle mis tahes õigusi.

2.   Lõike 1 punktis b osutatud huvid ja õigused on eelkõige järgmised:

| a) | teatava osa kapitali või põhivahendite omandiõigus; ║ |
| --- | --- |

a)

teatava osa kapitali või põhivahendite omandiõigus; ║

| b) | hääleõigus; ║ |
| --- | --- |

b)

hääleõigus; ║

| c) | õigus nimetada ametisse nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seadusejärgselt esindava organi liikmeid; või |
| --- | --- |

c)

õigus nimetada ametisse nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seadusejärgselt esindava organi liikmeid; või

| d) | õigus saada dividende või muid hüvesid. |
| --- | --- |

d)

õigus saada dividende või muid hüvesid.

3.   Lõike 1 punkti b kohaldamisel hõlmab määratlus „ettevõtja, kelle üheks ülesandeks on mis tahes tootmis- või tarnetegevus” määratlust „ettevõtja, kelle üheks ülesandeks on mis tahes tootmis- või tarnetegevus” ║ direktiivi 2003/55/EÜ ║ tähenduses ning mõisted „põhivõrguettevõtja” ja „põhivõrk” hõlmavad mõisteid „põhivõrguettevõtja” ja „põhivõrk” direktiivi 2003/55/EÜ tähenduses.

║
  4.
     
  Liikmesriigid jälgivad vertikaalselt integreeritud ettevõtjate omandisuhete eraldamise protsessi ja teavitavad komisjoni saavutatud edusammudest.

5.   Liikmesriikidel on lubatud teha lõike 1 punktidest b ja c erandeid kuni [ülevõtmise kuupäev pluss kaks aastat], tingimusel, et põhivõrguettevõtjad ei moodusta osa vertikaalselt integreeritud ettevõtjast.

6.   Lõike 1 punktis a sätestatud kohustus loetakse täidetuks, kui mitu põhivõrku omavat ettevõtjat on loonud ühisettevõtte, mis tegutseb asjaomaste põhivõrkude põhivõrguettevõtjana mitmes liikmesriigis. ▐

7.
     
  Kui lõike 1 punktides b kuni e viidatud isik on liikmesriik või riigiasutus, ei tohi kaks eri riigiasutust, kes kontrollivad ühelt poolt kas põhivõrguettevõtjat või põhivõrku ning teiselt poolt tootmise ja tarnimisega seotud ülesandeid täitvat ettevõtjat, olla sama isik või samad isikud.

8.   Liikmesriigid tagavad, et vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks oleva põhivõrguettevõtja ja sellise põhivõrguettevõtja töötajate käsutuses olevat artiklis 12 nimetatud tundlikku äriteavet ei edastata tootmis- ja tarnimisülesandeid täitvatele ettevõtjatele.”

| 11) | Lisatakse järgmised artiklid ║:

  „Artikkel 8a


  Põhivõrgu omanike ja põhivõrguettevõtjate kontrollimine

  1.   Ilma et see piiraks ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmist, ei tohi põhivõrke ega põhivõrguettevõtjaid kontrollida kolmanda riigi isik või isikud.
  2.   Ühe või mitme kolmanda riigiga sõlmitud leping, mille üks lepinguosaline on ühendus, võib olla alus lõikest 1 erandi tegemiseks.

  Artikkel 8b


  Põhivõrguettevõtjate määramine ja sertifitseerimine

  1.   Liikmesriigid tunnistavad ja määravad põhivõrguettevõtjateks ettevõtjad, kes omavad põhivõrke ja kelle riiklik reguleerivasutus on kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud sertifitseerimismenetlusega artikli 8 lõike 1 ja artikli 8a nõuetele vastavana sertifitseerinud. Põhivõrguettevõtjad tehakse teatavaks Euroopa Komisjonile ning avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
  2.   Ilma et see mõjutaks ühenduse rahvusvahelisi kohustusi, keeldutakse kolmandatest riikidest pärit isiku või isikute poolt kontrollitava põhivõrgu omaniku või põhivõrguettevõtja sertifitseerimisest vastavalt artiklile 8a, välja arvatud juhul, kui sertifitseerimist taotlev põhivõrgu omanik või põhivõrguettevõtja tõendab, et ükski maagaasi või elektrienergia tootmisega tegelev ettevõtja ega kolmas riik ei saa kõnealust isikut artikli 8 lõikes 1 sätestatud rikkumisega otseselt ega kaudselt mõjutada.
  3.   Põhivõrguettevõtjad teavitavad riiklikku reguleerivat asutust igast kavandatavast tehingust, mille puhul võib tekkida vajadus üle vaadata selle ettevõtja vastavus artikli 8 lõike 1 või artikli 8a nõuetele.
  4.   Riiklikud reguleerivad asutused jälgivad pidevalt põhivõrguettevõtjate vastavust artikli 8 lõike 1 ja artikli 8a nõuetele. Reguleeriv asutus algatab põhivõrguettevõtja sellise vastavuse tagamiseks sertifitseerimismenetluse:






  a) | põhivõrguettevõtja vastava teatise alusel vastavalt lõikele 3; |
| --- | --- | --- |

11)

Lisatakse järgmised artiklid ║:

„Artikkel 8a

Põhivõrgu omanike ja põhivõrguettevõtjate kontrollimine

1.   Ilma et see piiraks ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmist, ei tohi põhivõrke ega põhivõrguettevõtjaid kontrollida kolmanda riigi isik või isikud.

2.   Ühe või mitme kolmanda riigiga sõlmitud leping, mille üks lepinguosaline on ühendus, võib olla alus lõikest 1 erandi tegemiseks.

Artikkel 8b

Põhivõrguettevõtjate määramine ja sertifitseerimine

1.   Liikmesriigid tunnistavad ja määravad põhivõrguettevõtjateks ettevõtjad, kes omavad põhivõrke ja kelle riiklik reguleerivasutus on kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud sertifitseerimismenetlusega artikli 8 lõike 1 ja artikli 8a nõuetele vastavana sertifitseerinud. Põhivõrguettevõtjad tehakse teatavaks Euroopa Komisjonile ning avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Ilma et see mõjutaks ühenduse rahvusvahelisi kohustusi, keeldutakse kolmandatest riikidest pärit isiku või isikute poolt kontrollitava põhivõrgu omaniku või põhivõrguettevõtja sertifitseerimisest vastavalt artiklile 8a, välja arvatud juhul, kui sertifitseerimist taotlev põhivõrgu omanik või põhivõrguettevõtja tõendab, et ükski maagaasi või elektrienergia tootmisega tegelev ettevõtja ega kolmas riik ei saa kõnealust isikut artikli 8 lõikes 1 sätestatud rikkumisega otseselt ega kaudselt mõjutada.

3.   Põhivõrguettevõtjad teavitavad riiklikku reguleerivat asutust igast kavandatavast tehingust, mille puhul võib tekkida vajadus üle vaadata selle ettevõtja vastavus artikli 8 lõike 1 või artikli 8a nõuetele.

4.   Riiklikud reguleerivad asutused jälgivad pidevalt põhivõrguettevõtjate vastavust artikli 8 lõike 1 ja artikli 8a nõuetele. Reguleeriv asutus algatab põhivõrguettevõtja sellise vastavuse tagamiseks sertifitseerimismenetluse:

a)

põhivõrguettevõtja vastava teatise alusel vastavalt lõikele 3;

| b) | omal algatusel, kui asutusele on saanud teatavaks, et põhivõrgu omaniku või põhivõrguettevõtja õiguste või mõju kavandatav muudatus võib kaasa tuua artikli 8 lõike 1 või artikli 8a nõuete rikkumise või kui asutusel on alust arvata, et selline rikkumine on juba toimunud; või |
| --- | --- |

b)

omal algatusel, kui asutusele on saanud teatavaks, et põhivõrgu omaniku või põhivõrguettevõtja õiguste või mõju kavandatav muudatus võib kaasa tuua artikli 8 lõike 1 või artikli 8a nõuete rikkumise või kui asutusel on alust arvata, et selline rikkumine on juba toimunud; või

| c) | komisjoni põhjendatud taotluse alusel. |
| --- | --- |

c)

komisjoni põhjendatud taotluse alusel.

5.   Riiklik reguleeriv asutus võtab põhivõrguettevõtja sertifitseerimise otsuse vastu nelja kuu jooksul alates põhivõrguettevõtja teatise või komisjoni vastava taotluse saamise kuupäevast. Pärast selle perioodi möödumist loetakse sertifikaat väljaantuks. Riikliku reguleeriva asutuse otsene või kaudne otsus jõustub alles pärast lõigetes 6–9 sätestatud menetluste lõpetamist ja ainult sel juhul, kui komisjon ei esita otsusele vastuväiteid.

6.   Põhivõrguettevõtja sertifitseerimise otsesest või kaudsest otsusest teatab riiklik reguleeriv asutus viivitamata komisjonile, lisades kogu otsusega seotud asjakohase teabe.

7.   Komisjon vaatab teatise läbi kohe pärast selle kättesaamist. Kui komisjonil tekivad tõsised kahtlused seoses riikliku reguleeriva asutuse otsuse vastavusega artikli 8 lõikele 1, artiklile 8a või artikli 8b lõikele 2, otsustab komisjon kahe kuu jooksul pärast vastava teatise saamist menetluse algatamise. Sel juhul palub komisjon asjaomasel riiklikul reguleerival asutusel ja asjaomasel põhivõrguettevõtjal esitada oma kommentaarid. Kui komisjon nõuab lisateavet, võib kahekuulist tähtaega pikendada kahe kuu võrra alates täieliku teabe kättesaamise päevast.

8.   Kui komisjon on otsustanud algatada menetluse, teeb komisjon ║nelja kuu jooksul alates vastava otsuse tegemisest teatavaks lõpliku otsuse:

| a) | mitte esitada vastuväiteid riikliku reguleeriva asutuse otsuse kohta;
  või |
| --- | --- |

a)

mitte esitada vastuväiteid riikliku reguleeriva asutuse otsuse kohta;

või

| b) | nõuda asjaomaselt riiklikult reguleerivalt asutuselt otsuse muutmist või tühistamist, kui on alust arvata, et otsus on vastuolus artikli 8 lõikega 1, artikliga 8a või artikli 8b lõikega 2. |
| --- | --- |

b)

nõuda asjaomaselt riiklikult reguleerivalt asutuselt otsuse muutmist või tühistamist, kui on alust arvata, et otsus on vastuolus artikli 8 lõikega 1, artikliga 8a või artikli 8b lõikega 2.

9.   Kui komisjon ei ole otsustanud menetluse algatamist või teinud teatavaks lõppotsust vastavalt lõigetes 7 ja 8 sätestatud tähtaja jooksul, siis loetakse, et komisjon pole riikliku reguleeriva asutuse otsuse kohta vastuväidet esitanud.

10.   Riiklik reguleeriv asutus täidab komisjoni nõude sertifitseerimisotsuse muutmise või tühistamise kohta nelja nädala jooksul ja teatab sellest komisjonile.

11.   Riiklik reguleeriv asutus ja komisjon võivad põhivõrguettevõtjatelt ja tootmis- või tarneülesandeid täitvatelt ettevõtjatelt taotleda mis tahes teavet, mis on vajalik nende käesolevas artiklis sätestatud ülesannete täitmiseks.

12.   Riiklik reguleeriv asutus ja komisjon tagavad tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse.”

▐

| 12) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:







  a) | punkt a asendatakse järgmisega:







  „a) | tagada süsteemi pikaajaline võime rahuldada mõistlikke nõudmisi elektrienergia edastamise järele ning antud majanduslikes tingimustes ja keskkonnanõuetele vastavate turvaliste, töökindlate ja tõhusate põhivõrkude toimimine, hooldus ja arendamine,
  eelkõige taastuvate energiaallikate integreerimise, jaotusvõrguga seotud tootmise ja
  väiksemate süsinikdioksiidi heitkogustega tehnoloogiate
  juurutamise tagamiseks võrgusüsteemis, ning energiasäästlikkuse ja teadusuuringute ja innovatsiooni edendamine.;
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

tagada süsteemi pikaajaline võime rahuldada mõistlikke nõudmisi elektrienergia edastamise järele ning antud majanduslikes tingimustes ja keskkonnanõuetele vastavate turvaliste, töökindlate ja tõhusate põhivõrkude toimimine, hooldus ja arendamine,
  eelkõige taastuvate energiaallikate integreerimise, jaotusvõrguga seotud tootmise ja
  väiksemate süsinikdioksiidi heitkogustega tehnoloogiate
  juurutamise tagamiseks võrgusüsteemis, ning energiasäästlikkuse ja teadusuuringute ja innovatsiooni edendamine.;
  ”

| b) | punkt c asendatakse järgmisega:








  „
  c) | korraldada energiavooge võrgus, võttes arvesse vahetust teiste ühendatud võrkudega ja Euroopa tasandil koordineeritud standardeid. Seepärast on põhivõrguettevõtjal kohustus tagada elektrisüsteemi turvalisus, usaldusväärsus ja tõhusus, ning sellega seoses tuleb tagada kõikide vajalike abiteenuste kättesaadavus, sealhulgas nende, mida osutatakse vastusena ühistel standarditel põhinevale nõudlusele, kuivõrd see kättesaadavus ei sõltu teistest edastusvõrkudest, millega võrk on ühendatud;
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

punkt c asendatakse järgmisega:

„
  c)

korraldada energiavooge võrgus, võttes arvesse vahetust teiste ühendatud võrkudega ja Euroopa tasandil koordineeritud standardeid. Seepärast on põhivõrguettevõtjal kohustus tagada elektrisüsteemi turvalisus, usaldusväärsus ja tõhusus, ning sellega seoses tuleb tagada kõikide vajalike abiteenuste kättesaadavus, sealhulgas nende, mida osutatakse vastusena ühistel standarditel põhinevale nõudlusele, kuivõrd see kättesaadavus ei sõltu teistest edastusvõrkudest, millega võrk on ühendatud;
  ”

| c) | punkt d asendatakse järgmisega:








  „
  d) | anda kõigi teiste võrkude halduritele, millega võrk on ühendatud, piisavat teavet, et tagada ohutu ja tõhus toimimine, kooskõlastatud areng ning ühendatud süsteemi koostalitlusvõime, kasutades kõnealust teavet ühiselt;
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

punkt d asendatakse järgmisega:

„
  d)

anda kõigi teiste võrkude halduritele, millega võrk on ühendatud, piisavat teavet, et tagada ohutu ja tõhus toimimine, kooskõlastatud areng ning ühendatud süsteemi koostalitlusvõime, kasutades kõnealust teavet ühiselt;
  ”

| d) | punkt f asendatakse järgmisega:








  „
  f) | anda ühiste standardite alusel võrgukasutajatele võrgule tõhusaks juurepääsuks vajalikku teavet.
  ” |
| --- | --- | --- |

d)

punkt f asendatakse järgmisega:

„
  f)

anda ühiste standardite alusel võrgukasutajatele võrgule tõhusaks juurepääsuks vajalikku teavet.
  ”

| e) | lisatakse järgmine punkt:








  „
  fa) | koguda kooskõlas määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikliga 3 põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitamismehhanismi alusel ülekoormustasusid ja makseid, võimaldada juurdepääsu kolmandatele pooltele ja seda juhtida ning anda sellest keeldumise korral põhjendatud seletusi, mida jälgivad riikide reguleerivad asutused; oma ülesannete täitmisel vastavalt käesolevale artiklile, hõlbustavad põhivõrguettevõtjad eelkõige turu integratsiooni ja optimeerivad sotsiaal-majandusliku heaolu kasvu.
  ” |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse järgmine punkt:

„
  fa)

koguda kooskõlas määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikliga 3 põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitamismehhanismi alusel ülekoormustasusid ja makseid, võimaldada juurdepääsu kolmandatele pooltele ja seda juhtida ning anda sellest keeldumise korral põhjendatud seletusi, mida jälgivad riikide reguleerivad asutused; oma ülesannete täitmisel vastavalt käesolevale artiklile, hõlbustavad põhivõrguettevõtjad eelkõige turu integratsiooni ja optimeerivad sotsiaal-majandusliku heaolu kasvu.
  ”

| 13) | Artikkel 10 jäetakse välja.
  ▐ |
| --- | --- |

13)

Artikkel 10 jäetakse välja.

▐

| 14) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:


  „
  2.
     
  Elektrijaamade võrgujärjekord ja ühenduste kasutamine määratakse kindlaks kriteeriumide alusel, mille kiidavad heaks riikide reguleerivad asutused ning mis peavad olema objektiivsed, avaldatud ning mida tuleb kohaldada mittediskrimineerivalt, tagades elektrienergia siseturu nõuetekohase toimimise. Kriteeriumide osas võetakse arvesse olemasolevatest elektrijaamadest pärit elektrienergia või ühenduste kaudu toimuvate ülekannete majanduslikku tähtsusjärjestust ning süsteemi tehnilisi piiranguid.
  ” |
| --- | --- | --- |

14)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  Elektrijaamade võrgujärjekord ja ühenduste kasutamine määratakse kindlaks kriteeriumide alusel, mille kiidavad heaks riikide reguleerivad asutused ning mis peavad olema objektiivsed, avaldatud ning mida tuleb kohaldada mittediskrimineerivalt, tagades elektrienergia siseturu nõuetekohase toimimise. Kriteeriumide osas võetakse arvesse olemasolevatest elektrijaamadest pärit elektrienergia või ühenduste kaudu toimuvate ülekannete majanduslikku tähtsusjärjestust ning süsteemi tehnilisi piiranguid.
  ”

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:


  „
  3.
     
  Riigi reguleeriv asutus nõuab võrguhaldurilt, et elektrijaamade võrgujärjekorra koostamisel eelistataks elektrijaamu, kus kasutatakse taastuvenergia allikaid või jäätmeid või kus toimub elektrienergia ja soojuse koostootmine, v.a juhtudel, kui see ohustaks tehnilisi tasakaalustamise nõudeid või võrgu turvalisust ja töökindlust.
  ” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„
  3.
     
  Riigi reguleeriv asutus nõuab võrguhaldurilt, et elektrijaamade võrgujärjekorra koostamisel eelistataks elektrijaamu, kus kasutatakse taastuvenergia allikaid või jäätmeid või kus toimub elektrienergia ja soojuse koostootmine, v.a juhtudel, kui see ohustaks tehnilisi tasakaalustamise nõudeid või võrgu turvalisust ja töökindlust.
  ”

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:


  „
  5.
     
  Liikmesriigid nõuavad riiklike reguleerivate asutuste kaudu põhivõrguettevõtjatelt põhivõrgu toimimise, hooldamise ja arendamise, sealhulgas võrkude vastastikuse ühendamise võimsuse miinimumnõuete järgimist. Riiklikele reguleerivatele asutustele tuleks anda laiemad volitused, et tagada tarbijakaitse Euroopa Liidus.
  ” |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„
  5.
     
  Liikmesriigid nõuavad riiklike reguleerivate asutuste kaudu põhivõrguettevõtjatelt põhivõrgu toimimise, hooldamise ja arendamise, sealhulgas võrkude vastastikuse ühendamise võimsuse miinimumnõuete järgimist. Riiklikele reguleerivatele asutustele tuleks anda laiemad volitused, et tagada tarbijakaitse Euroopa Liidus.
  ”

| d) | lisatakse järgmised lõiked
  :
  „
  7a.
     
  Põhivõrguettevõtjad hõlbustavad suurte lõpptarbijate ja lõpptarbijate rühmade osalemist reserv- ja tasakaalustavatel turgudel. Iga kord, kui tootmise ja nõudluse hinnad lähenevad, seatakse esikohale nõudluse määratud hind.




  7b.
     
  Riiklikud reguleerivad asutused tagavad, et tasakaalustamise eeskirjad ja tariifid ühtlustatakse nõuetekohaselt kõikides liikmesriikides ... (11). Eelkõige tagavad nad, et suured lõpptarbijad, lõpptarbijate rühmad ja hajutatud tootmisega tegelevad ettevõtjad suudavad tõhusalt kaasa aidata tasakaalustavate ja muude asjakohaste abiteenuste osutamisele. |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmised lõiked
  :

„
  7a.
     
  Põhivõrguettevõtjad hõlbustavad suurte lõpptarbijate ja lõpptarbijate rühmade osalemist reserv- ja tasakaalustavatel turgudel. Iga kord, kui tootmise ja nõudluse hinnad lähenevad, seatakse esikohale nõudluse määratud hind.

7b.
     
  Riiklikud reguleerivad asutused tagavad, et tasakaalustamise eeskirjad ja tariifid ühtlustatakse nõuetekohaselt kõikides liikmesriikides ... (11). Eelkõige tagavad nad, et suured lõpptarbijad, lõpptarbijate rühmad ja hajutatud tootmisega tegelevad ettevõtjad suudavad tõhusalt kaasa aidata tasakaalustavate ja muude asjakohaste abiteenuste osutamisele.

| 15) | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 12


  Põhivõrgu omanike ja põhivõrguettevõtjate konfidentsiaalsus

  1.   Ilma, et see piiraks artikli 18 kohaldamist või teabe avaldamisega seotud mis tahes õiguslikku kohustust, tagavad kõik põhivõrguettevõtjad ja põhivõrgu omanikud äritegevuse käigus saadud tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse ning teevad kõik selleks, et takistada oma tegevuse kohta sellise teabe diskrimineerival viisil avaldamist, mis võib olla äriliselt kasulik, ning tagavad eelkõige, et ei avalda tundlikku äriteavet äriühingu ülejäänud osadele, välja arvatud juhtudel, kui sellise teabe avaldamine on vajalik äritehingu sooritamiseks. Teabeeristuseeskirjade täieliku täitmise tagamiseks tuleb ka tagada, et põhivõrgu omanik ja äriühingu ülejäänud osad ei kasutaks ühisteenuseid (nt ühiseid õigusteenuseid), välja arvatud haldus- ja IT-teenused.
  2.   Põhivõrguettevõtjad ei tohi seostuvate ettevõtjate elektrienergia müügi- või ostutehinguteks kuritarvitada kolmandatelt isikutelt võrgujuurdepääsu tagamise ja selleks vajalike läbirääkimiste käigus saadud tundlikku äriteavet.


  3.
     
  Turukonkurentsi seisukohast oluline äriteave, eelkõige tarnekoha kindlaksmääramist võimaldav teave ning teave paigaldatud võimsuse ja tellitud võimsuse kohta, on kättesaadav kõigile turul tegutsevatele elektrienergia tarnijatele. Vajaduse korral kohustab riiklik reguleeriv asutus turgu valitsevaid operaatoreid edastama nimetatud teavet asjaomastele isikutele.
  ” |
| --- | --- |

15)

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Põhivõrgu omanike ja põhivõrguettevõtjate konfidentsiaalsus

1.   Ilma, et see piiraks artikli 18 kohaldamist või teabe avaldamisega seotud mis tahes õiguslikku kohustust, tagavad kõik põhivõrguettevõtjad ja põhivõrgu omanikud äritegevuse käigus saadud tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse ning teevad kõik selleks, et takistada oma tegevuse kohta sellise teabe diskrimineerival viisil avaldamist, mis võib olla äriliselt kasulik, ning tagavad eelkõige, et ei avalda tundlikku äriteavet äriühingu ülejäänud osadele, välja arvatud juhtudel, kui sellise teabe avaldamine on vajalik äritehingu sooritamiseks. Teabeeristuseeskirjade täieliku täitmise tagamiseks tuleb ka tagada, et põhivõrgu omanik ja äriühingu ülejäänud osad ei kasutaks ühisteenuseid (nt ühiseid õigusteenuseid), välja arvatud haldus- ja IT-teenused.

2.   Põhivõrguettevõtjad ei tohi seostuvate ettevõtjate elektrienergia müügi- või ostutehinguteks kuritarvitada kolmandatelt isikutelt võrgujuurdepääsu tagamise ja selleks vajalike läbirääkimiste käigus saadud tundlikku äriteavet.

3.
     
  Turukonkurentsi seisukohast oluline äriteave, eelkõige tarnekoha kindlaksmääramist võimaldav teave ning teave paigaldatud võimsuse ja tellitud võimsuse kohta, on kättesaadav kõigile turul tegutsevatele elektrienergia tarnijatele. Vajaduse korral kohustab riiklik reguleeriv asutus turgu valitsevaid operaatoreid edastama nimetatud teavet asjaomastele isikutele.
  ”

| 16) | Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:


  „
  1.
     
  Jaotusvõrguettevõtja vastutab süsteemi pikaajalise võime tagamise eest rahuldada mõistlikke nõudmisi elektrienergia edastamise järele ning antud majanduslikes tingimustes oma piirkonnas kindla, usaldusväärse ja tõhusa elektrijaotussüsteemi toimimise, hoolduse ja arendamise eest, võttes nõuetekohaselt arvesse keskkonnaküsimusi ja energiasäästlikkuse edendamist.
  ” |
| --- | --- | --- |

16)

Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„
  1.
     
  Jaotusvõrguettevõtja vastutab süsteemi pikaajalise võime tagamise eest rahuldada mõistlikke nõudmisi elektrienergia edastamise järele ning antud majanduslikes tingimustes oma piirkonnas kindla, usaldusväärse ja tõhusa elektrijaotussüsteemi toimimise, hoolduse ja arendamise eest, võttes nõuetekohaselt arvesse keskkonnaküsimusi ja energiasäästlikkuse edendamist.
  ”

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:


  „
  3.
     
  Jaotusvõrguettevõtja annab võrgukasutajatele võrgule tõhusaks juurdepääsuks ja kasutamiseks vajalikku teavet.
  ” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„
  3.
     
  Jaotusvõrguettevõtja annab võrgukasutajatele võrgule tõhusaks juurdepääsuks ja kasutamiseks vajalikku teavet.
  ”

| c) | lõike 3 järele lisatakse järgmised lõiked
  :
  „
  3a.
     
  Jaotusvõrguettevõtja esitab asjaomasele riiklikule reguleerivale asutusele ... (12) ettepaneku, milles kirjeldatakse asjakohast teavet ja sidesüsteeme, mida on vaja kasutusele võtta, et esitada lõikes 3 osutatud teavet. Selle ettepanekuga võimaldatakse muu seas kahesuunaliste elektrooniliste arvestite kasutamine,mis antakse kõikide tarbijate käsutusse ... (13), lõpptarbija ja hajutatud tootjate aktiivne osalemine võrgu töös ning teabe liikumine reaalajas jaotus- ja põhivõrguettevõtjate vahel, mille eesmärk on optimeerida kõikide olemasolevate tootmis-, võrgu- ja nõudlusressursside kasutamist.




  3b.
     
  ... (14) kooskõlastavad või lükkavad riiklikud reguleerivad asutused tagasi lõikes 3 a osutatud ettepanekud. Riiklikud reguleerivad asutused tagavad rakendatavate teabe- ja sidesüsteemide täieliku koostalitlusvõime. Sel eesmärgil võivad nad välja anda suuniseid ning nõuda muudatusettepaneku esitamist lõikes 3 a osutatud ettepanekutele.




  3c.
     
  Enne jaotusvõrguettevõtja teavitamist oma otsuse osas seoses lõikes 3 a nimetatud ettepanekuga, teavitab riiklik reguleeriv asutus ametit või juhul, kui see ei ole veel tööle hakanud, komisjoni. Amet või komisjon tagab, et rakendatavad teabe- ja sidesüsteemid kergendavad elektri siseturu arendamist ega too kaasa uusi tehnilisi tõkkeid. |
| --- | --- |

c)

lõike 3 järele lisatakse järgmised lõiked
  :

„
  3a.
     
  Jaotusvõrguettevõtja esitab asjaomasele riiklikule reguleerivale asutusele ... (12) ettepaneku, milles kirjeldatakse asjakohast teavet ja sidesüsteeme, mida on vaja kasutusele võtta, et esitada lõikes 3 osutatud teavet. Selle ettepanekuga võimaldatakse muu seas kahesuunaliste elektrooniliste arvestite kasutamine,mis antakse kõikide tarbijate käsutusse ... (13), lõpptarbija ja hajutatud tootjate aktiivne osalemine võrgu töös ning teabe liikumine reaalajas jaotus- ja põhivõrguettevõtjate vahel, mille eesmärk on optimeerida kõikide olemasolevate tootmis-, võrgu- ja nõudlusressursside kasutamist.

3b.
     
  ... (14) kooskõlastavad või lükkavad riiklikud reguleerivad asutused tagasi lõikes 3 a osutatud ettepanekud. Riiklikud reguleerivad asutused tagavad rakendatavate teabe- ja sidesüsteemide täieliku koostalitlusvõime. Sel eesmärgil võivad nad välja anda suuniseid ning nõuda muudatusettepaneku esitamist lõikes 3 a osutatud ettepanekutele.

3c.
     
  Enne jaotusvõrguettevõtja teavitamist oma otsuse osas seoses lõikes 3 a nimetatud ettepanekuga, teavitab riiklik reguleeriv asutus ametit või juhul, kui see ei ole veel tööle hakanud, komisjoni. Amet või komisjon tagab, et rakendatavad teabe- ja sidesüsteemid kergendavad elektri siseturu arendamist ega too kaasa uusi tehnilisi tõkkeid.

| d) | pärast lõiget 4 lisatakse järgmine lõige:


  „
  4a.
     
  Liikmesriigid julgustavad jaotusvõrkude kaasajastamist viisil, mis soodustab detsentraliseeritud tootmist ja tagab energiatõhususe.
  ” |
| --- | --- |

d)

pärast lõiget 4 lisatakse järgmine lõige:

„
  4a.
     
  Liikmesriigid julgustavad jaotusvõrkude kaasajastamist viisil, mis soodustab detsentraliseeritud tootmist ja tagab energiatõhususe.
  ”

| 17) | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 punktis c lisatakse esimesele lausele järgmine lause:
  „Nende ülesannete täitmiseks peavad jaotusvõrguettevõtja käsutuses olema vajalikud ressursid, sealhulgas inim-, tehnilised, rahalised ja füüsilised ressursid.;” |
| --- | --- | --- |

17)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 punktis c lisatakse esimesele lausele järgmine lause:

„Nende ülesannete täitmiseks peavad jaotusvõrguettevõtja käsutuses olema vajalikud ressursid, sealhulgas inim-, tehnilised, rahalised ja füüsilised ressursid.;”

| b) | lõike 2 punkti d muudetakse järgmiselt:






  i) | viimast lauset muudetakse järgmiselt:
  „Nõuetele vastavuse programmi eest vastutav isik või asutus (edaspidi „järelevalveametnik”) esitab võetud meetmete aastaaruande artikli 22 lõikes 1 nimetatud riiklikule reguleerivale asutusele ning see avaldatakse.” |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkti d muudetakse järgmiselt:

i)

viimast lauset muudetakse järgmiselt:

„Nõuetele vastavuse programmi eest vastutav isik või asutus (edaspidi „järelevalveametnik”) esitab võetud meetmete aastaaruande artikli 22 lõikes 1 nimetatud riiklikule reguleerivale asutusele ning see avaldatakse.”

| ii) | lisatakse järgmine lause:
  „Järelevalveametnik peab olema täiesti sõltumatu ning tal peab olema juurdepääs kõikidele oma ülesande täitmiseks vajalikele jaotusvõrguettevõtja ja, kui neid on, tema sidusettevõtete andmetele.” |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lause:

„Järelevalveametnik peab olema täiesti sõltumatu ning tal peab olema juurdepääs kõikidele oma ülesande täitmiseks vajalikele jaotusvõrguettevõtja ja, kui neid on, tema sidusettevõtete andmetele.”

| c) | Lisatakse lõiked 3 ja 4:
  „3.   Kui jaotusvõrguettevõtja moodustab osa vertikaalselt integreeritud ettevõtjast, peavad
  riiklikud reguleerivad asutused
  tagama järelevalve jaotusvõrguettevõtja tegevuste üle, et ta ei kasutaks oma vertikaalset integreeritust konkurentsi moonutamiseks. Eelkõige ei tohi vertikaalselt integreeritud jaotusvõrguettevõtjad suhtlemisel ja kaubamärkidega seotult tekitada segadust seoses vertikaalselt integreeritud ettevõtja tarneharu eraldiseisvusega.” |
| --- | --- |

c)

Lisatakse lõiked 3 ja 4:

„3.   Kui jaotusvõrguettevõtja moodustab osa vertikaalselt integreeritud ettevõtjast, peavad
  riiklikud reguleerivad asutused
  tagama järelevalve jaotusvõrguettevõtja tegevuste üle, et ta ei kasutaks oma vertikaalset integreeritust konkurentsi moonutamiseks. Eelkõige ei tohi vertikaalselt integreeritud jaotusvõrguettevõtjad suhtlemisel ja kaubamärkidega seotult tekitada segadust seoses vertikaalselt integreeritud ettevõtja tarneharu eraldiseisvusega.”

▐

| 18) | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  „Käesolev direktiiv ei takista põhi- ja jaotusvõrgu ühendatud ettevõtja tegevust tingimusel, kui see ettevõtja vastab kõigis toimingutes artiklite 8 ja 10b ning artikli 15 lõike 1 kohaldatavate sätete nõuetele.” |
| --- | --- |

18)

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Käesolev direktiiv ei takista põhi- ja jaotusvõrgu ühendatud ettevõtja tegevust tingimusel, kui see ettevõtja vastab kõigis toimingutes artiklite 8 ja 10b ning artikli 15 lõike 1 kohaldatavate sätete nõuetele.”

| 19) | Artikli 19 lõige 3 asendatakse järgmisega:


  „
  3.
     
  Elektriettevõtjad peavad oma sisemises raamatupidamises eraldi arvestust oma iga edastamis- ja jaotamistegevuse kohta, nagu seda nõutakse eri ettevõtjate tegevuse puhul, et vältida diskrimineerimist, ristsubsideerimist ja konkurentsi moonutamist. Nad peavad arvestust, mis võib olla konsolideeritud, ka iga elektrialase tegevuse kohta, mis ei ole seotud edastamise või jaotamisega. Kuni 1. juulini 2007 peavad nad eraldi arvestust tarnete kohta vabatarbijatele ja tarnete kohta väiketarbijatele. Põhi/jaotusvõrgu omamisest saadav tulu peab olema raamatupidamises eraldi välja toodud. Vajadusel peavad nad konsolideeritud arvestust elektriga mitteseotud muu tegevuse kohta. Sisemine raamatupidamine peab sisaldama kõigi tegevuste bilanssi ja kasumiaruannet.
  ” |
| --- | --- |

19)

Artikli 19 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„
  3.
     
  Elektriettevõtjad peavad oma sisemises raamatupidamises eraldi arvestust oma iga edastamis- ja jaotamistegevuse kohta, nagu seda nõutakse eri ettevõtjate tegevuse puhul, et vältida diskrimineerimist, ristsubsideerimist ja konkurentsi moonutamist. Nad peavad arvestust, mis võib olla konsolideeritud, ka iga elektrialase tegevuse kohta, mis ei ole seotud edastamise või jaotamisega. Kuni 1. juulini 2007 peavad nad eraldi arvestust tarnete kohta vabatarbijatele ja tarnete kohta väiketarbijatele. Põhi/jaotusvõrgu omamisest saadav tulu peab olema raamatupidamises eraldi välja toodud. Vajadusel peavad nad konsolideeritud arvestust elektriga mitteseotud muu tegevuse kohta. Sisemine raamatupidamine peab sisaldama kõigi tegevuste bilanssi ja kasumiaruannet.
  ”

| 20) | Artikli 20 lõige 2 asendatakse järgmisega:


  „
  2.
     
  Põhi- või jaotusvõrguettevõtja võib keelduda juurdepääsu võimaldamast, kui tal füüsiliselt puudub vajalik olemasolev võimsus. Juurdepääsu võimaldamisest keeldumist tuleb põhjendada, võttes aluseks objektiivsed, tehniliselt ja majanduslikult põhjendatud kriteeriumid. Riiklik reguleeriv asutus peab tagama, et neid kriteeriume rakendatakse järjepidevalt ja et võrgukasutajal, kellele keelduti andmast juurdepääsu, on õigus edasi kaevata. Vajadusel ning juurdepääsu võimaldamisest keeldumise korral tagab riiklik reguleeriv asutus, et põhi- või jaotusvõrguettevõtja annab asjakohast teavet meetmete kohta, mida oleks vaja võrgu tugevdamiseks. Isikult, kes teavet nõuab, võib võtta mõistlikku tasu, mis peegeldab teabe andmise kulusid.
  ” |
| --- | --- |

20)

Artikli 20 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  Põhi- või jaotusvõrguettevõtja võib keelduda juurdepääsu võimaldamast, kui tal füüsiliselt puudub vajalik olemasolev võimsus. Juurdepääsu võimaldamisest keeldumist tuleb põhjendada, võttes aluseks objektiivsed, tehniliselt ja majanduslikult põhjendatud kriteeriumid. Riiklik reguleeriv asutus peab tagama, et neid kriteeriume rakendatakse järjepidevalt ja et võrgukasutajal, kellele keelduti andmast juurdepääsu, on õigus edasi kaevata. Vajadusel ning juurdepääsu võimaldamisest keeldumise korral tagab riiklik reguleeriv asutus, et põhi- või jaotusvõrguettevõtja annab asjakohast teavet meetmete kohta, mida oleks vaja võrgu tugevdamiseks. Isikult, kes teavet nõuab, võib võtta mõistlikku tasu, mis peegeldab teabe andmise kulusid.
  ”

| 21) | Artiklile 21 lisatakse järgmine lõige:


  „
  2a.
     
  Vabakliendid saavad õiguse sõlmida lepingu üheaegselt mitme tarnijaga.




  2b.
     
  Amet jälgib reaalajas kõiki Euroopa Liidus, Euroopa Majandus Piirkonnas ja naaberriikides loodud korrastatud hulgimüügi elektriturge, et märgata turujõu kuritarvitamist või vigu turukorralduses ning edendada siseturu tõhusa toimimise parandamist.
  ” |
| --- | --- |

21)

Artiklile 21 lisatakse järgmine lõige:

„
  2a.
     
  Vabakliendid saavad õiguse sõlmida lepingu üheaegselt mitme tarnijaga.

2b.
     
  Amet jälgib reaalajas kõiki Euroopa Liidus, Euroopa Majandus Piirkonnas ja naaberriikides loodud korrastatud hulgimüügi elektriturge, et märgata turujõu kuritarvitamist või vigu turukorralduses ning edendada siseturu tõhusa toimimise parandamist.
  ”

| 22) | Artikli 22 järele lisatakse järgmine peatükk:
  „VIIa PEATÜKK
  RIIKLIKUD REGULEERIVAD ASUTUSED

  Artikkel 22a



  Riikliku reguleeriva asutuse määramine ja sõltumatus

  1.   Iga liikmesriik määrab ühe riikliku reguleeriva asutuse.
  2.   Liikmesriigid tagavad riikliku reguleeriva asutuse sõltumatuse ning kannavad hoolt, et ta teostab oma volitusi erapooletult ja läbipaistvalt. Selleks peavad liikmesriigid tagama, et riiklik reguleeriv asutus on käesoleva direktiiviga
  ja teiste asjassepuutuvate õigusaktidega
  talle määratud reguleerimisülesandeid täites:








  a) | õiguslikult eraldiseisev ja funktsionaalselt sõltumatu kõikidest teistest avalik-õiguslikest ja eraõiguslikest isikutest; ning |
| --- | --- | --- |

22)

Artikli 22 järele lisatakse järgmine peatükk:

„VIIa PEATÜKK

RIIKLIKUD REGULEERIVAD ASUTUSED

Artikkel 22a

Riikliku reguleeriva asutuse määramine ja sõltumatus

1.   Iga liikmesriik määrab ühe riikliku reguleeriva asutuse.

2.   Liikmesriigid tagavad riikliku reguleeriva asutuse sõltumatuse ning kannavad hoolt, et ta teostab oma volitusi erapooletult ja läbipaistvalt. Selleks peavad liikmesriigid tagama, et riiklik reguleeriv asutus on käesoleva direktiiviga
  ja teiste asjassepuutuvate õigusaktidega
  talle määratud reguleerimisülesandeid täites:

a)

õiguslikult eraldiseisev ja funktsionaalselt sõltumatu kõikidest teistest avalik-õiguslikest ja eraõiguslikest isikutest; ning

| b) | ║ et selle töötajad ja juhtimise eest vastutavad isikud tegutsevad turuhuvidest sõltumatult, ja |
| --- | --- |

b)

║ et selle töötajad ja juhtimise eest vastutavad isikud tegutsevad turuhuvidest sõltumatult, ja

| c) | et ta reguleerimisülesandeid täites
  ei küsi ega võta vastu
  otseseid
  juhiseid üheltki riigiasutuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraõiguslikult isikult. |
| --- | --- |

c)

et ta reguleerimisülesandeid täites
  ei küsi ega võta vastu
  otseseid
  juhiseid üheltki riigiasutuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraõiguslikult isikult.

3.   Riikliku reguleeriva asutuse sõltumatuse kaitsmiseks tagavad liikmesriigid eelkõige, et:

| a) | riiklikul reguleerival asutusel on oma ülesannete täitmiseks vajalik iseseisev õigusvõime,
  finantsautonoomia
  ning inim- ja rahalised ressursid; |
| --- | --- |

a)

riiklikul reguleerival asutusel on oma ülesannete täitmiseks vajalik iseseisev õigusvõime,
  finantsautonoomia
  ning inim- ja rahalised ressursid;

| b) | riikliku reguleeriva
  asutuse
  juhatuse liikmed
  nimetatakse ametisse vähemalt viieaastaseks ametiajaks, mida ei pikendata,
  kuid mitte kauemaks kui seitsmeks aastaks, ning et poolte liikmete puhul on esimese mandaadi korral ametiaeg kaks ja pool aastat. Liikmeid saab
  selle aja jooksul ametist vabastada ainult juhul, kui
  nad
  enam ei vasta käesolevas artiklis sätestatud tingimustele või on süüdi tõsises üleastumises
  vastavalt siseriiklikele õigusaktidele; ja |
| --- | --- |

b)

riikliku reguleeriva
  asutuse
  juhatuse liikmed
  nimetatakse ametisse vähemalt viieaastaseks ametiajaks, mida ei pikendata,
  kuid mitte kauemaks kui seitsmeks aastaks, ning et poolte liikmete puhul on esimese mandaadi korral ametiaeg kaks ja pool aastat. Liikmeid saab
  selle aja jooksul ametist vabastada ainult juhul, kui
  nad
  enam ei vasta käesolevas artiklis sätestatud tingimustele või on süüdi tõsises üleastumises
  vastavalt siseriiklikele õigusaktidele; ja

| c) | riikliku reguleeriva asutuse eelarvelised vajadused rahuldatakse energiaturu toimimise tagajärjel tekkinud otsestest tuludest. |
| --- | --- |

c)

riikliku reguleeriva asutuse eelarvelised vajadused rahuldatakse energiaturu toimimise tagajärjel tekkinud otsestest tuludest.

Artikkel 22b

Riikliku reguleeriva asutuse poliitika eesmärgid

Käesolevas direktiivis sätestatud reguleerimisülesandeid täites võtab riiklik reguleeriv asutus kõik mõistlikud meetmed, et saavutada järgmised eesmärgid:

| a) | edendada tihedas koostöös komisjoni, ameti ja teiste liikmesriikide riiklike reguleerivate asutustega konkurentsivõimelist, turvalist ja keskkonnasäästlikku elektrienergia siseturgu ühenduses
  ,
  turu tõhusat avamist kõikidele ühenduse tarbijatele ja tarnijatele
  ja samuti tagada energiavarustussüsteemide toimimine pikaajalises perspektiivis tulemuslikult ja usaldusväärselt
  ; |
| --- | --- |

a)

edendada tihedas koostöös komisjoni, ameti ja teiste liikmesriikide riiklike reguleerivate asutustega konkurentsivõimelist, turvalist ja keskkonnasäästlikku elektrienergia siseturgu ühenduses
  ,
  turu tõhusat avamist kõikidele ühenduse tarbijatele ja tarnijatele
  ja samuti tagada energiavarustussüsteemide toimimine pikaajalises perspektiivis tulemuslikult ja usaldusväärselt
  ;

| b) | arendada ühenduses konkurentsivõimelisi ja nõuetekohaselt toimivaid ▐ turge, et saavutada punktis a sätestatud eesmärk; |
| --- | --- |

b)

arendada ühenduses konkurentsivõimelisi ja nõuetekohaselt toimivaid ▐ turge, et saavutada punktis a sätestatud eesmärk;

| c) | kaotada
  mis tahes

  liikmesriikidevahelised elektrienergiaga kauplemise piirangud, sealhulgas arendada nõudluse rahuldamiseks ja siseriiklike turgude integratsiooni tugevdamiseks vajalikke piiriüleseid ülekandevõimsusi
  , et hõlbustada
  elektrivoo takistusteta kulgemist kogu ühenduses; |
| --- | --- |

c)

kaotada
  mis tahes

  liikmesriikidevahelised elektrienergiaga kauplemise piirangud, sealhulgas arendada nõudluse rahuldamiseks ja siseriiklike turgude integratsiooni tugevdamiseks vajalikke piiriüleseid ülekandevõimsusi
  , et hõlbustada
  elektrivoo takistusteta kulgemist kogu ühenduses;

| d) | arendada

  madalaima kuluga

  turvalisi, usaldusväärseid ja tõhusaid

  tarbijale suunatud võrgusüsteeme
  , edendades ▐ võrgu sobivust
  ja tagades samas energiatõhususe ning väikese ja suure ulatusega taastuvenergia integreerituse ning hajutatud tootmise nii ülekande- kui ka jaotusvõrkudes
  ; |
| --- | --- |

d)

arendada

  madalaima kuluga

  turvalisi, usaldusväärseid ja tõhusaid

  tarbijale suunatud võrgusüsteeme
  , edendades ▐ võrgu sobivust
  ja tagades samas energiatõhususe ning väikese ja suure ulatusega taastuvenergia integreerituse ning hajutatud tootmise nii ülekande- kui ka jaotusvõrkudes
  ;

| e) | soodustada uue põlvkonna tootmisvõimsuste juurdepääsu võrgule, eelkõige kõrvaldades tõkked, mis võiksid takistada uute turulesisenejate ja taastuvenergia juurdepääsu; |
| --- | --- |

e)

soodustada uue põlvkonna tootmisvõimsuste juurdepääsu võrgule, eelkõige kõrvaldades tõkked, mis võiksid takistada uute turulesisenejate ja taastuvenergia juurdepääsu;

| f) | tagada, et võrguettevõtjatele pakutakse nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis piisavaid ergutusi võrgu jõudluse tõhustamiseks ja turgude integreerimise soodustamiseks; |
| --- | --- |

f)

tagada, et võrguettevõtjatele pakutakse nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis piisavaid ergutusi võrgu jõudluse tõhustamiseks ja turgude integreerimise soodustamiseks;

| g) | tagada
  kasu tarbijatele
  oma riigi turu
  tõhusa toimimise
  ning
  tarbijakaitse tagamise kaudu edendades tõhusat

  konkurentsi koostöös konkurentsiasutusega; |
| --- | --- |

g)

tagada
  kasu tarbijatele
  oma riigi turu
  tõhusa toimimise
  ning
  tarbijakaitse tagamise kaudu edendades tõhusat

  konkurentsi koostöös konkurentsiasutusega;

| h) | aidata kaasa universaalsete ja avalike elektrienergiateenuste kõrge taseme saavutamisele ning kaitsetumate tarbijate kaitsmisele, ning aidata tagada A lisas sätestatud tarbijakaitsemeetmete tõhusus; |
| --- | --- |

h)

aidata kaasa universaalsete ja avalike elektrienergiateenuste kõrge taseme saavutamisele ning kaitsetumate tarbijate kaitsmisele, ning aidata tagada A lisas sätestatud tarbijakaitsemeetmete tõhusus;

| i) | ühtlustada vajalikud andmeside protsessid. |
| --- | --- |

i)

ühtlustada vajalikud andmeside protsessid.

Artikkel 22c

Riikliku reguleeriva asutuse kohustused ja volitused

1.   
  Riiklik reguleeriv asutus täidab, konsulteerides vajadusel tihedalt teiste asjakohaste ühenduse või riiklike organitega, põhivõrguettevõtjatega ja turul osalejatega ning piiramata nende konkreetset pädevust, järgmisi ülesandeid
  :

| a) | reguleeritud võrgutariifide ja võrgutariifide osade kehtestamine või heakskiitmine iseseisvalt ning kooskõlas läbipaistvuse kriteeriumidega; |
| --- | --- |

a)

reguleeritud võrgutariifide ja võrgutariifide osade kehtestamine või heakskiitmine iseseisvalt ning kooskõlas läbipaistvuse kriteeriumidega;

| b) | tagada põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatele ning vajadusel nii võrguomanike kui ka mis tahes elektriettevõtja vastavus käesolevas direktiivis ja muudes ühenduse asjakohastes õigusaktides, sealhulgas piiriüleseid küsimusi käsitlevates õigusaktides sätestatud kohustustele; |
| --- | --- |

b)

tagada põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatele ning vajadusel nii võrguomanike kui ka mis tahes elektriettevõtja vastavus käesolevas direktiivis ja muudes ühenduse asjakohastes õigusaktides, sealhulgas piiriüleseid küsimusi käsitlevates õigusaktides sätestatud kohustustele;

| c) | teha piiriülestes küsimustes koostööd teise liikmesriigi riikliku reguleeriva asutuse või riiklike reguleerivate asutustega
  ja ametiga, tagades sealhulgas, et ülekandeinfrastruktuuride vahel on piisav ühendamise võimsus, mis vastaks tõhusa üldise turuhinnangu ja varustuskindluse kriteeriumidele, vältides diskrimineerimist varustusettevõtete vahel eri liikmesriikides
  ; |
| --- | --- |

c)

teha piiriülestes küsimustes koostööd teise liikmesriigi riikliku reguleeriva asutuse või riiklike reguleerivate asutustega
  ja ametiga, tagades sealhulgas, et ülekandeinfrastruktuuride vahel on piisav ühendamise võimsus, mis vastaks tõhusa üldise turuhinnangu ja varustuskindluse kriteeriumidele, vältides diskrimineerimist varustusettevõtete vahel eri liikmesriikides
  ;

| d) | järgida ja viia ellu komisjoni ja ameti
  kõiki asjakohaseid õiguslikult siduvaid
  otsuseid; |
| --- | --- |

d)

järgida ja viia ellu komisjoni ja ameti
  kõiki asjakohaseid õiguslikult siduvaid
  otsuseid;

| e) | esitada igal aastal aruanne oma tegevuste ja ülesannete täitmise kohta komisjonile, liikmesriikide pädevatele asutustele ja ametile ║. Need aruanded peavad hõlmama iga käesolevas artiklis loetletud ülesande osas võetud meetmeid ja saavutatud tulemusi; |
| --- | --- |

e)

esitada igal aastal aruanne oma tegevuste ja ülesannete täitmise kohta komisjonile, liikmesriikide pädevatele asutustele ja ametile ║. Need aruanded peavad hõlmama iga käesolevas artiklis loetletud ülesande osas võetud meetmeid ja saavutatud tulemusi;

| f) | jälgida käesolevas direktiivis ja muudes asjakohastes ühenduse õigusaktides sätestatud eraldamise nõuete järgimist ning
  tagada, et ei toimuks ristsubsideerimist edastus-, jaotus- ja tarnetegevuse vahel
  , ning kindlustada, et jaotus- ja edastustariifid määratakse ette kindlaks kogu kehtivuse ajavahemiku jaoks
  ; |
| --- | --- |

f)

jälgida käesolevas direktiivis ja muudes asjakohastes ühenduse õigusaktides sätestatud eraldamise nõuete järgimist ning
  tagada, et ei toimuks ristsubsideerimist edastus-, jaotus- ja tarnetegevuse vahel
  , ning kindlustada, et jaotus- ja edastustariifid määratakse ette kindlaks kogu kehtivuse ajavahemiku jaoks
  ;

| g) | vaadata läbi põhivõrguettevõtjate investeerimiskavad ning esitada oma aastaaruandes põhivõrguettevõtjate investeerimiskavade hinnang, pidades silmas nende vastavust üleeuroopalisele 10-aastasele võrgu
  investeerimiskavale
  , millele viidatakse määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2c lõikes 1;
  10-aastase investeerimiskavaga luuakse stiimulid investeeringute edendamiseks ja tagatakse, et tööjõu kvaliteet ja hulk on piisav teenuse osutamise kohustuste täitmiseks; 10-aastasest investeerimiskavast mittekinnipidamine toob võrguettevõtja jaoks kaasa proportsionaalsete sanktsioonide määramise riikliku reguleeriva asutuse poolt vastavalt ameti antud soovitustele; |
| --- | --- |

g)

vaadata läbi põhivõrguettevõtjate investeerimiskavad ning esitada oma aastaaruandes põhivõrguettevõtjate investeerimiskavade hinnang, pidades silmas nende vastavust üleeuroopalisele 10-aastasele võrgu
  investeerimiskavale
  , millele viidatakse määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2c lõikes 1;
  10-aastase investeerimiskavaga luuakse stiimulid investeeringute edendamiseks ja tagatakse, et tööjõu kvaliteet ja hulk on piisav teenuse osutamise kohustuste täitmiseks; 10-aastasest investeerimiskavast mittekinnipidamine toob võrguettevõtja jaoks kaasa proportsionaalsete sanktsioonide määramise riikliku reguleeriva asutuse poolt vastavalt ameti antud soovitustele;

| h) | kinnitada põhivõrguettevõtjate iga-aastased investeerimiskavad; |
| --- | --- |

h)

kinnitada põhivõrguettevõtjate iga-aastased investeerimiskavad;

| i) | jälgida võrgu
  vastavust turvalisuse ja usaldusväärsuse nõuetele, kehtestades või kinnitades teenuse- ja tarnekvaliteedi standardid ja nõuded,
  ning vaadata läbi
  teenuse ja tarne kvaliteedi alase tegeliku suutlikkuse ja
  võrgu turvalisuse ja usaldusväärsusega seotud eeskirjad; |
| --- | --- |

i)

jälgida võrgu
  vastavust turvalisuse ja usaldusväärsuse nõuetele, kehtestades või kinnitades teenuse- ja tarnekvaliteedi standardid ja nõuded,
  ning vaadata läbi
  teenuse ja tarne kvaliteedi alase tegeliku suutlikkuse ja
  võrgu turvalisuse ja usaldusväärsusega seotud eeskirjad;

| j) | jälgida läbipaistvuse taset, tagades läbipaistvuskohustuste täitmise elektriettevõtjate poolt; |
| --- | --- |

j)

jälgida läbipaistvuse taset, tagades läbipaistvuskohustuste täitmise elektriettevõtjate poolt;

| k) | ergutada Euroopa katkestatavate tarnelepingute arengut; |
| --- | --- |

k)

ergutada Euroopa katkestatavate tarnelepingute arengut;

| l) | kokkulepitud vormis jälgida turu avamise ja konkurentsi
  tegelikku
  taset hulgi- ja jaemüügitasandil, sealhulgas elektribörse, hindu kodutarbijatele,
  liitumistasusid, tegelikku tarbimist kajastavaid kohaseid ettemaksetingimusi, ühendus-
  ja eraldustasusid
  , hooldustasusid
  ning kokkulepitud vormis esitatavaid kodutarbijate kaebusi, ning koostöös konkurentsiasutustega mis tahes konkurentsimoonutusi või -piiranguid, andes muu hulgas kogu vajaliku teabe ja edastades asjassepuutuvad juhtumid asjakohastele konkurentsiasutustele; |
| --- | --- |

l)

kokkulepitud vormis jälgida turu avamise ja konkurentsi
  tegelikku
  taset hulgi- ja jaemüügitasandil, sealhulgas elektribörse, hindu kodutarbijatele,
  liitumistasusid, tegelikku tarbimist kajastavaid kohaseid ettemaksetingimusi, ühendus-
  ja eraldustasusid
  , hooldustasusid
  ning kokkulepitud vormis esitatavaid kodutarbijate kaebusi, ning koostöös konkurentsiasutustega mis tahes konkurentsimoonutusi või -piiranguid, andes muu hulgas kogu vajaliku teabe ja edastades asjassepuutuvad juhtumid asjakohastele konkurentsiasutustele;

| m) | jälgida lepingulise piirava tegevuse esinemist, sealhulgas ainuõiguse klauslite kasutamist, mis võib takistada või piirata mitte-kodutarbijaid sõlmimast samal ajal lepinguid enam kui ühe tarnijaga, ja vajaduse korral teavitada sellisest tegevusest riiklikke konkurentsiasutusi; |
| --- | --- |

m)

jälgida lepingulise piirava tegevuse esinemist, sealhulgas ainuõiguse klauslite kasutamist, mis võib takistada või piirata mitte-kodutarbijaid sõlmimast samal ajal lepinguid enam kui ühe tarnijaga, ja vajaduse korral teavitada sellisest tegevusest riiklikke konkurentsiasutusi;

| n) | võttes täielikult arvesse asutamislepingu sätteid, edendada energiatarbijate ja -tarnijate vahelisi pikaajalisi lepinguid, mis aitavad parandada energiatootmist ja -jaotamist, võimaldades samal ajal jagada saadavat kasu tarbijatega, tingimusel et sellised lepingud võivad kaasa aidata ka energiasektorisse tehtavate investeeringute optimeerimisele. |
| --- | --- |

n)

võttes täielikult arvesse asutamislepingu sätteid, edendada energiatarbijate ja -tarnijate vahelisi pikaajalisi lepinguid, mis aitavad parandada energiatootmist ja -jaotamist, võimaldades samal ajal jagada saadavat kasu tarbijatega, tingimusel et sellised lepingud võivad kaasa aidata ka energiasektorisse tehtavate investeeringute optimeerimisele.

| o) | tunnistada lepingulist vabadust pikaajaliste lepingute ja võimaluse suhtes sõlmida varapõhiseid lepinguid tingimusel, et need on kooskõlas ühenduse õigusaktidega; |
| --- | --- |

o)

tunnistada lepingulist vabadust pikaajaliste lepingute ja võimaluse suhtes sõlmida varapõhiseid lepinguid tingimusel, et need on kooskõlas ühenduse õigusaktidega;

| p) | jälgida aega, mis edastus- ja jaotusettevõtjatel kulub ühenduste rajamiseks ja parandustöödeks
  ning rakendada kooskõlas ameti suunistega sanktsioone, kui seda põhjendamatult pikendatakse
  ; |
| --- | --- |

p)

jälgida aega, mis edastus- ja jaotusettevõtjatel kulub ühenduste rajamiseks ja parandustöödeks
  ning rakendada kooskõlas ameti suunistega sanktsioone, kui seda põhjendamatult pikendatakse
  ;

| q) | ilma et see piiraks teiste riiklike reguleerivate asutuste pädevust,
  valvata
  universaalsete ja avalike elektrienergiateenuste kõrge
  taseme ning
  kaitsetumate tarbijate kaitse
  järele
  ; |
| --- | --- |

q)

ilma et see piiraks teiste riiklike reguleerivate asutuste pädevust,
  valvata
  universaalsete ja avalike elektrienergiateenuste kõrge
  taseme ning
  kaitsetumate tarbijate kaitse
  järele
  ;

| r) | tagada, et A lisas sätestatud tarbijakaitsemeetmed on tõhusad ja rakendatud; |
| --- | --- |

r)

tagada, et A lisas sätestatud tarbijakaitsemeetmed on tõhusad ja rakendatud;

| s) | avaldada vähemalt kord aastas soovitusi seoses tarnetariifide vastavusega artiklile 3
  pöörates nendes soovitustes piisavat tähelepanu reguleeritud hindadega (hulgihinnad ja hinnad lõpptarbijale) turu toimimisele avaldatavale mõjule
  ; |
| --- | --- |

s)

avaldada vähemalt kord aastas soovitusi seoses tarnetariifide vastavusega artiklile 3
  pöörates nendes soovitustes piisavat tähelepanu reguleeritud hindadega (hulgihinnad ja hinnad lõpptarbijale) turu toimimisele avaldatavale mõjule
  ;

| t) | teatada riiklikele konkurentsiasutustele ja komisjonile nendest liikmesriikidest, kus reguleeritud tariifid on kehtestatud turuhinnast madalamatena; |
| --- | --- |

t)

teatada riiklikele konkurentsiasutustele ja komisjonile nendest liikmesriikidest, kus reguleeritud tariifid on kehtestatud turuhinnast madalamatena;

| u) | kehtestada standardkord lõpptarbija ning tarnija, turustaja või mõõteseadmete haldaja vaheliste suhete kohta, mis hõlmaks vähemalt juurdepääsu
  tarbijate tarbimisandmetele,
  sealhulgas hindadele ja mis tahes seotud kuludele,
  tarbimisandmete
  kergesti arusaadava
  ühtlustatud vormi
  kasutuselevõttu, tegelikku tarbimist kajastavat kohast ettemakset ning kõikide tarbijate vahetut juurdepääsu nendele
  andmetele A lisa punkti h kohaselt; |
| --- | --- |

u)

kehtestada standardkord lõpptarbija ning tarnija, turustaja või mõõteseadmete haldaja vaheliste suhete kohta, mis hõlmaks vähemalt juurdepääsu
  tarbijate tarbimisandmetele,
  sealhulgas hindadele ja mis tahes seotud kuludele,
  tarbimisandmete
  kergesti arusaadava
  ühtlustatud vormi
  kasutuselevõttu, tegelikku tarbimist kajastavat kohast ettemakset ning kõikide tarbijate vahetut juurdepääsu nendele
  andmetele A lisa punkti h kohaselt;

| v) | jälgida põhivõrguettevõtjate, jaotusvõrguettevõtjate, tarnijate ja tarbijate ning teiste turuosaliste osatähtsuse ja vastutusega seotud eeskirjade rakendamist vastavalt määrusele (EÜ) nr 1228/2003; |
| --- | --- |

v)

jälgida põhivõrguettevõtjate, jaotusvõrguettevõtjate, tarnijate ja tarbijate ning teiste turuosaliste osatähtsuse ja vastutusega seotud eeskirjade rakendamist vastavalt määrusele (EÜ) nr 1228/2003;

| w) | jälgida investeeringuid tootmisvõimsustesse, pidades silmas varustuskindlust; |
| --- | --- |

w)

jälgida investeeringuid tootmisvõimsustesse, pidades silmas varustuskindlust;

| x) | vajadusel omada vetoõigust otsuste suhtes nimetada ametisse või vabastada ametist põhivõrguettevõtja üldjuhtimise eest vastutavad isikud; |
| --- | --- |

x)

vajadusel omada vetoõigust otsuste suhtes nimetada ametisse või vabastada ametist põhivõrguettevõtja üldjuhtimise eest vastutavad isikud;

| y) | kehtestada või heaks kiita võrgule juurdepääsu tariifid ja avaldada tariifide määramisel kasutatud meetodid; |
| --- | --- |

y)

kehtestada või heaks kiita võrgule juurdepääsu tariifid ja avaldada tariifide määramisel kasutatud meetodid;

| z) | kehtestada või heaks kiita teenuse kvaliteedi standardid, jälgida nende täitmist ning rakendada mittetäitmise puhul sanktsioone; |
| --- | --- |

z)

kehtestada või heaks kiita teenuse kvaliteedi standardid, jälgida nende täitmist ning rakendada mittetäitmise puhul sanktsioone;

| aa) | jälgida artiklis 24 sätestatud kaitsemeetmete rakendamist; |
| --- | --- |

aa)

jälgida artiklis 24 sätestatud kaitsemeetmete rakendamist;

| ab) | ühtlustada tähtsaimaid turuprotsesse käsitlevad andmeside protsessid piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

ab)

ühtlustada tähtsaimaid turuprotsesse käsitlevad andmeside protsessid piirkondlikul tasandil;

| ac) | kehtestada piirhinnad konkurentsile avamata turgudel selgelt piiritletud ajavahemikuks, et kaitsta tarbijaid väärkohtlemiste eest turul, kehtestades piirhinnad piisavalt kõrged, et need ei heidutaks uusi turule sisenejaid ega halvaks olemasolevate konkurentide laienemist; |
| --- | --- |

ac)

kehtestada piirhinnad konkurentsile avamata turgudel selgelt piiritletud ajavahemikuks, et kaitsta tarbijaid väärkohtlemiste eest turul, kehtestades piirhinnad piisavalt kõrged, et need ei heidutaks uusi turule sisenejaid ega halvaks olemasolevate konkurentide laienemist;

| ad) | auditeerida põhivõrguettevõtjate hoolduspoliitikat; |
| --- | --- |

ad)

auditeerida põhivõrguettevõtjate hoolduspoliitikat;

| ae) | töötada koostöös asjaomaste planeerimisasutustega välja suunised piiratud tähtajaga litsentsimiskorra kohta, et julgustada uusi sisenejaid tegelema elektri tootmise ja kaubandusega; ja |
| --- | --- |

ae)

töötada koostöös asjaomaste planeerimisasutustega välja suunised piiratud tähtajaga litsentsimiskorra kohta, et julgustada uusi sisenejaid tegelema elektri tootmise ja kaubandusega; ja

| af) | tagada, et hulgimüügihinna kõikumised on läbipaistvad. |
| --- | --- |

af)

tagada, et hulgimüügihinna kõikumised on läbipaistvad.

2.
     
  Kui liikmesriik nii sätestab, võivad lõikes 1 osutatud jälgimisülesandeid täita ka muud asutused peale riikliku reguleeriva asutuse. Sellisel juhul tehakse jälgimise käigus saadud teave riiklikule reguleerivale asutusele kättesaadavaks niipea kui võimalik.

Säilitades oma iseseisvuse ning ilma et see piiraks nende endi eripädevust ning kooskõlas parema õigusliku reguleerimise põhimõtetega, konsulteerivad riiklikud reguleerivad asutused lõikes 1 nimetatud ülesannete täitmisel vajaduse korral põhivõrguettevõtjatega ja teevad tihedat koostööd teiste asjaomaste riiklike ametiasutustega.

3   Kui artikli 10 alusel on määratud sõltumatu süsteemihaldur, peab riiklik reguleeriv asutus lisaks talle lõikes 1 ette nähtud kohustustele:

| a) | jälgima käesolevas artiklis sätestatud kohustuste täitmist põhivõrgu omaniku ja sõltumatu süsteemihalduri poolt ning määrama mittetäitmise eest karistusi vastavalt lõike 5 punktile d; |
| --- | --- |

a)

jälgima käesolevas artiklis sätestatud kohustuste täitmist põhivõrgu omaniku ja sõltumatu süsteemihalduri poolt ning määrama mittetäitmise eest karistusi vastavalt lõike 5 punktile d;

| b) | jälgima sõltumatu süsteemihalduri ja põhivõrgu omaniku vahelisi suhteid ja teabevahetust tagamaks, et sõltumatu süsteemihaldur täidab oma ülesandeid, ning eelkõige heaks kiitma lepinguid ja tegutsema sõltumatu süsteemihalduri ja põhivõrgu omaniku vaheliste lõike 10 kohaselt esitatud vaidluste lahendajana, kui kaebuse esitab üks pooltest; |
| --- | --- |

b)

jälgima sõltumatu süsteemihalduri ja põhivõrgu omaniku vahelisi suhteid ja teabevahetust tagamaks, et sõltumatu süsteemihaldur täidab oma ülesandeid, ning eelkõige heaks kiitma lepinguid ja tegutsema sõltumatu süsteemihalduri ja põhivõrgu omaniku vaheliste lõike 10 kohaselt esitatud vaidluste lahendajana, kui kaebuse esitab üks pooltest;

| c) | ilma et see piiraks artikli 10 lõike 2 punktis c sätestatud menetluse kohaldamist, kiitma esimese 10-aastase võrkude arengukava puhul heaks investeerimiskava ning mitmeaastase võrkude arengukava, mille sõltumatu süsteemihaldur igal aastal esitab; |
| --- | --- |

c)

ilma et see piiraks artikli 10 lõike 2 punktis c sätestatud menetluse kohaldamist, kiitma esimese 10-aastase võrkude arengukava puhul heaks investeerimiskava ning mitmeaastase võrkude arengukava, mille sõltumatu süsteemihaldur igal aastal esitab;

| d) | tagama, et sõltumatute süsteemihaldurite kogutavad võrgule juurdepääsu tariifid sisaldavad võrgu omanikule või omanikele ette nähtud tasu, mille suurus on piisav võrguvarade eest ning neisse tehtud võimalike uute investeeringute eest tasumiseks; |
| --- | --- |

d)

tagama, et sõltumatute süsteemihaldurite kogutavad võrgule juurdepääsu tariifid sisaldavad võrgu omanikule või omanikele ette nähtud tasu, mille suurus on piisav võrguvarade eest ning neisse tehtud võimalike uute investeeringute eest tasumiseks;

| e) | omama volitusi teostada kontrolli põhivõrgu omaniku juures ja sõltumatu süsteemihalduri ruumides; ja |
| --- | --- |

e)

omama volitusi teostada kontrolli põhivõrgu omaniku juures ja sõltumatu süsteemihalduri ruumides; ja

| f) | jälgima ülekoormustasude kasutamist, mida sõltumatu süsteemihaldur kogub vastavalt ║määruse (EÜ) nr 1228/2003 ║artikli 6 lõikele 6. |
| --- | --- |

f)

jälgima ülekoormustasude kasutamist, mida sõltumatu süsteemihaldur kogub vastavalt ║määruse (EÜ) nr 1228/2003 ║artikli 6 lõikele 6.

4.
     
  Lõike 1 punkti l kohaselt riigi elektriturgu, sealhulgas hulgi- ja jaehindu jälgides kasutavad riiklikud reguleerivad asutused ameti poolt kokkulepitud ja heakskiidetud ühtlustatud metoodikat.

5.   Liikmesriigid tagavad, et riiklikele reguleerivatele asutustele antakse volitused, mis võimaldavad neil lõigetes 1 ja 2 osutatud ülesandeid tõhusalt ja kiiresti täita. Et seda teha, peavad riiklikul reguleerival asutusel muu hulgas olema ║ volitused:

| a) | teha otsuseid, mis on elektriettevõtjatele siduvad; |
| --- | --- |

a)

teha otsuseid, mis on elektriettevõtjatele siduvad;

| b) | uurida koostöös riikliku konkurentsiasutusega elektrienergiaturu toimimist ja ▐ otsustada, kas ja milliseid meetmeid on vaja võtta tõhusa konkurentsi toetamiseks ja turu ▐ nõuetekohase toimimise tagamiseks; |
| --- | --- |

b)

uurida koostöös riikliku konkurentsiasutusega elektrienergiaturu toimimist ja ▐ otsustada, kas ja milliseid meetmeid on vaja võtta tõhusa konkurentsi toetamiseks ja turu ▐ nõuetekohase toimimise tagamiseks;

| c) | saada
  elektriettevõtjatelt mis tahes andmeid, mis on talle oma ülesannete täitmiseks vajalikud
  , sealhulgas mis tahes selgitusi kolmandatele isikutele juurdepääsust keeldumise kohta ja mis tahes teavet võrgu tugevdamiseks vajaminevate meetmete kohta, ja teha vajaduse korral koostööd finantsturgu reguleerivate asutustega
  ; |
| --- | --- |

c)

saada
  elektriettevõtjatelt mis tahes andmeid, mis on talle oma ülesannete täitmiseks vajalikud
  , sealhulgas mis tahes selgitusi kolmandatele isikutele juurdepääsust keeldumise kohta ja mis tahes teavet võrgu tugevdamiseks vajaminevate meetmete kohta, ja teha vajaduse korral koostööd finantsturgu reguleerivate asutustega
  ;

| d) | määrata tõhusaid, asjakohaseid ja hoiatavaid sanktsioone elektriettevõtjatele, kes ei täida käesolevast direktiivist ega reguleeriva asutuse või ameti otsustest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

d)

määrata tõhusaid, asjakohaseid ja hoiatavaid sanktsioone elektriettevõtjatele, kes ei täida käesolevast direktiivist ega reguleeriva asutuse või ameti otsustest tulenevaid kohustusi;

| e) | viia läbi kohaseid uurimisi koos asjakohaste volitustega vaidluste lahendamise korraldamiseks vastavalt lõigetele 10 ja 11; |
| --- | --- |

e)

viia läbi kohaseid uurimisi koos asjakohaste volitustega vaidluste lahendamise korraldamiseks vastavalt lõigetele 10 ja 11;

| f) | kiita heaks kaitsemeetmete rakendamine artiklis 24 sätestatud korras. |
| --- | --- |

f)

kiita heaks kaitsemeetmete rakendamine artiklis 24 sätestatud korras.

6.   Riiklikud reguleerivad asutused kehtestavad või kiidavad enne jõustumist heaks järgmised tingimused:

| a) | riiklike võrkudega ühendamise ja neile juurdepääsemise tingimused, sealhulgas edastus- ja jaotustariifid
  ning nende metoodika või metoodika ning selle jälgimine edastus- ja jaotustariifide määramiseks või heakskiitmiseks
  . Need tariifid
  kajastavad tegelikke kulusid, niivõrd kui need vastavad efektiivse võrguettevõtja kuludele ning on läbipaistvad
  . Need ▐ peavad võimaldama teha võrkudesse vajalikke investeeringuid viisil, mis võimaldab tagada võrkude elujõulisuse.
  Need tariifid ei diskrimineeri uusi turule tulijaid
  ; |
| --- | --- |

a)

riiklike võrkudega ühendamise ja neile juurdepääsemise tingimused, sealhulgas edastus- ja jaotustariifid
  ning nende metoodika või metoodika ning selle jälgimine edastus- ja jaotustariifide määramiseks või heakskiitmiseks
  . Need tariifid
  kajastavad tegelikke kulusid, niivõrd kui need vastavad efektiivse võrguettevõtja kuludele ning on läbipaistvad
  . Need ▐ peavad võimaldama teha võrkudesse vajalikke investeeringuid viisil, mis võimaldab tagada võrkude elujõulisuse.
  Need tariifid ei diskrimineeri uusi turule tulijaid
  ;

| b) | tasakaalustusteenuste osutamise tingimused,
  mis on kulupõhised ja tuluneutraalsed nii suures ulatuses kui võimalik, tagades samal ajal sobivad stiimulid võrgukasutajatele elektrienergia sisse- ja väljavoolu tasakaalustamiseks; need on õiglased ja mittediskrimineerivad ning põhinevad objektiivsetel kriteeriumidel; |
| --- | --- |

b)

tasakaalustusteenuste osutamise tingimused,
  mis on kulupõhised ja tuluneutraalsed nii suures ulatuses kui võimalik, tagades samal ajal sobivad stiimulid võrgukasutajatele elektrienergia sisse- ja väljavoolu tasakaalustamiseks; need on õiglased ja mittediskrimineerivad ning põhinevad objektiivsetel kriteeriumidel;

| c) | juurdepääs piiriülesele infrastruktuurile, sealhulgas võimsuse eraldamine ja ülekoormuse juhtimine. |
| --- | --- |

c)

juurdepääs piiriülesele infrastruktuurile, sealhulgas võimsuse eraldamine ja ülekoormuse juhtimine.

Riiklikel reguleerivatel asutustel on õigus nõuda põhivõrguettevõtjatelt nende tingimuste muutmist.

7.   
  Tariifide ja tasakaalustavate teenuste tingimusi või meetodeid
  kehtestades või heaks kiites tagavad riiklikud reguleerivad asutused, et võrguettevõtjaid stimuleeritakse nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis piisavalt, et tõhustada jõudlust, soodustada turgude integreerimist
  , tagada varustuskindlus
  ja toetada seonduvaid teadusuuringuid.

8.
     
  Riiklikud reguleerivad asutused jälgivad ülekoormuse juhtimist riiklikes elektrivõrkudes ja võrkudevahelistes ühendustes.

Põhivõrguettevõtjad esitavad ülekoormuse juhtimise korra, sealhulgas võimsuse jaotamise, riiklikele reguleerivatele asutustele heakskiitmiseks. Riiklikud reguleerivad asutused võivad enne heakskiitmist nõuda muudatuste tegemist sellesse korda.

9.   Riiklikel reguleerivatel asutustel on õigus nõuda põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatelt ▐ käesolevas artiklis osutatud
  tingimuste
  muutmist, kui see on vajalik nende tingimuste proportsionaalsuse ja mittediskrimineeriva kohaldamise tagamiseks.
  Edastus- ja jaotustariifide määramisega viivitamise korral on riiklikel reguleerivatel asutustel volitused kehtestada esialgsed edastus- ja jaotustariifid ning juhul, kui lõpptariifid erinevad kõnealustest ajutistest tariifidest, langetada otsus kompenseerivate meetmete rakendamise kohta.

10.   Mis tahes isikul, kellel on põhi- või jaotusvõrguettevõtja suhtes kaebusi
  seoses käesolevast direktiivist kõnealusele võrguettevõtjale tulenevate kohustustega
  , on õigus esitada kaebus riiklikule reguleerivale asutusele, kes tegutseb vaidlusi lahendava asutusena ja teeb otsuse kahe kuu jooksul alates kaebuse kättesaamisest. Kui riiklik reguleeriv asutus peab koguma lisateavet, võib perioodi pikendada kahe kuu võrra. Perioodi võib pikendada ka kaebuse esitaja nõusolekul. Riikliku reguleeriva asutuse otsus on siduv, välja arvatud edasikaebamise tõttu tühistamise korral või kuni selleni.

11.   Kõik mõjutatud isikud ja isikud, kellel on õigus esitada kaebusi käesoleva artikli alusel rakendatud meetoditega seotud otsuse kohta, või kui riiklikul reguleerival asutusel on kohustus tutvustada soovitatavaid
  tariife või
  meetodeid, võivad kahe kuu, või liikmesriikide sätestatud lühema aja jooksul alates otsuse või otsuseettepaneku avaldamisest, esitada läbivaatamiseks kaebuse. Sellisel kaebusel ei ole tühistavat mõju.

12.   Liikmesriigid peavad looma kohased ja tõhusad reguleerimis-, kontrolli- ja läbipaistvusmehhanismid, et vältida turgu valitseva seisundi ärakasutamist ja eelkõige sellest tulenevat klientide huvide kahjustamist, ning igasugust turuvallutuslikku käitumist. Nende mehhanismide rakendamisel arvestatakse asutamislepingu ja eeskätt selle artikli 82 sätteid.

13.
     
  Riiklikud reguleerivad asutused loovad sõltumatu kaebuste menetlemise teenistuse või alternatiivse hüvitusmehhanismi, nagu energiavaldkonna sõltumatu ombudsman või tarbijaorganisatsioon. See teenistus või mehhanism vastutab kaebuste tõhusa menetlemise eest ning järgib parima tava põhimõtet. Riiklikud reguleerivad asutused kehtestavad standardid ja suunised selle kohta, kuidas tootjad ja võrguettevõtjad kaebusi menetlevad.

14.   Liikmesriigid tagavad kohaste meetmete võtmise, sealhulgas liikmesriikide õigusaktides sätestatud haldus- või kriminaalmenetluse algatamise füüsilise või juriidilise isiku suhtes, kes on vastutav käesolevas direktiivis kehtestatud konfidentsiaalsusreeglite rikkumise eest.

15.   Lõigetes 10 ja 11 osutatud kaebused ei tohi piirata ühenduse ja liikmesriikide õigusaktides sätestatud õigust esitada kaebusi.

16.   Riikliku reguleeriva asutuse otsused peavad olema
  nõuetekohaselt
  põhjendatud
  ja üldsusele kättesaadavad, et võimaldada õigusliku kontrolli teostamist
  .

17.   Liikmesriigid tagavad sellised sobivad mehhanismid riigi tasandil, mille kohaselt riikliku reguleeriva asutuse otsusest mõjutatud osalisel on õigus otsus edasi kaevata
  riiklikule kohtuorganile või muule sõltumatule riiklikule organile, mis ei sõltu
  asjaomastest osalistest
  ega ühestki valitsusest
  .

▐

Artikkel 22d

Piiriüleste küsimuste reguleerimise kord

1.   Riiklikud reguleerivad asutused teevad omavahel tihedat koostööd ja peavad üksteisega nõu ning esitavad üksteisele ja ametile kogu teabe, mis on neile vajalik käesoleva direktiiviga ette nähtud ülesannete täitmiseks. Vahetatava teabe puhul peab teabe vastu võtnud asutus tagama sama konfidentsiaalsustaseme kui asutus, kust teave pärit on.

2.   
  Et tagada piirkondlike elektrienergia turgude integratsiooni kajastamine asjakohaste reguleerivate struktuuride kaudu. Asjaomased reguleerivad asutused tagavad tihedas koostöös ametiga ning selle juhtimisel vähemalt nende piirkondlike turgudega seotud järgmiste reguleerimisülesannete täitmise:

| a) | koostöö
  vähemalt piirkondlikul tasandil, et toetada sellise töökorra väljakujundamist, mis tagab võrgu optimaalse haldamise, arendada ühiseid elektribörse ja piiriüleste võimsuste jaotamist ning kindlustada piirkonnas
  ja piirkondade vahel
  vastastikuse ühendamise
  võimsuse piisavat taset, sealhulgas võrkude uute vastastikuste ühendamiste abil
  , et võimaldada tõhusa konkurentsi arengut
  ja varustuskindluse paranemist; |
| --- | --- |

a)

koostöö
  vähemalt piirkondlikul tasandil, et toetada sellise töökorra väljakujundamist, mis tagab võrgu optimaalse haldamise, arendada ühiseid elektribörse ja piiriüleste võimsuste jaotamist ning kindlustada piirkonnas
  ja piirkondade vahel
  vastastikuse ühendamise
  võimsuse piisavat taset, sealhulgas võrkude uute vastastikuste ühendamiste abil
  , et võimaldada tõhusa konkurentsi arengut
  ja varustuskindluse paranemist;

| b) | ühtlustada vähemalt asjakohasel piirkondlikul tasandil asjaomaseid põhivõrguettevõtjaid ja muid turuosalisi käsitlevad kõik tehnilised ja turureeglid; |
| --- | --- |

b)

ühtlustada vähemalt asjakohasel piirkondlikul tasandil asjaomaseid põhivõrguettevõtjaid ja muid turuosalisi käsitlevad kõik tehnilised ja turureeglid;

| c) | ühtlustada ülekoormuse juhtimist reguleerivad eeskirjad ning jaotada õiglaselt kõigi turuosaliste vahel ümber ülekoormuse juhtimisega seonduvad tulud ja/või kulud; |
| --- | --- |

c)

ühtlustada ülekoormuse juhtimist reguleerivad eeskirjad ning jaotada õiglaselt kõigi turuosaliste vahel ümber ülekoormuse juhtimisega seonduvad tulud ja/või kulud;

| d) | eeskirjade vastuvõtmine, mis tagaksid, et asjaomasel piirkondlikul ühendturul tegutsevate elektribörsside omanikud ja/või juhid on täielikult sõltumatud tootmisvarade omanikest ja/või juhtidest. |
| --- | --- |

d)

eeskirjade vastuvõtmine, mis tagaksid, et asjaomasel piirkondlikul ühendturul tegutsevate elektribörsside omanikud ja/või juhid on täielikult sõltumatud tootmisvarade omanikest ja/või juhtidest.

3.
     
  Riiklikel reguleerivatel asutustel on õigus sõlmida vastastikuseid lepinguid, et tugevdada regulatiivset koostööd ja lõigetes 1 ja 2 osutatud tegevus toimub vajaduse korral tihedas koostöös teiste asjaomaste riiklike ametiasutustega ning ilma et see piiraks nende eripädevust.

4.   Amet otsustab vähemalt kaht liikmesriiki ühendava infrastruktuuri reguleerimise korra osas järgmistel juhtudel:

| a) | pädevate riiklike reguleerivate asutuste ühistaotluse alusel, või |
| --- | --- |

a)

pädevate riiklike reguleerivate asutuste ühistaotluse alusel, või

| b) | kui pädevad riiklikud reguleerivad asutused ei jõua asjakohase reguleerimise korra osas kokkuleppele kuue kuu jooksul alates kuupäevast, kui reguleerivatest asutustest viimane dokumendi kätte sai. |
| --- | --- |

b)

kui pädevad riiklikud reguleerivad asutused ei jõua asjakohase reguleerimise korra osas kokkuleppele kuue kuu jooksul alates kuupäevast, kui reguleerivatest asutustest viimane dokumendi kätte sai.

▐

Artikkel 22e

Suunistele vastavus

1.   Komisjon või iga riiklik reguleeriv asutus võivad küsida ametilt arvamust reguleeriva asutuse poolt vastu võetud otsuse vastavuse kohta käesoleva direktiivis või määruses (EÜ) nr 1228/2003 osutatud suunistele.

2.   Amet esitab oma arvamuse vastavalt arvamust küsinud komisjonile või riiklikule reguleerivale asutusele ║ ja kõnealuse otsuse vastu võtnud riiklikule reguleerivale asutusele nelja kuu jooksul taotluse saamise kuupäevast.

3.   Kui vaidlustatud otsuse vastu võtnud riiklik reguleeriv asutus ei täida ameti ettekirjutusi nelja kuu jooksul alates arvamuse kättesaamisest, teavitab amet sellest komisjoni.

4.   Kui riikliku reguleeriva asutuse poolt vastu võetud otsus ei vasta käesolevas direktiivis või määruses (EÜ) nr 1228/2003 osutatud suunistele, on mis tahes riiklikul reguleerival asutusel õigus teavitada sellest komisjoni kahe kuu jooksul alates otsuse vastuvõtmisest.

5.   Kui komisjonil tekivad tõsised kahtlused seoses riikliku reguleeriva asutuse otsuse vastavusega käesolevas direktiivis või määruses (EÜ) nr 1228/2003 sätestatud suunistele, on komisjonil õigus teha otsus menetluse algatamiseks vastavalt lõikele 3 ameti ettekirjutuste mittetäitmisest teavitamise puhul kahe kuu jooksul või vastavalt lõikele 4 suunistele mittevastavuse puhul või omal algatusel vaidlustatud otsuse kuupäevast kolme kuu jooksul. Sel juhul kutsub komisjon riikliku reguleeriva asutuse ja isikud menetluses osalema ja palub riiklikul reguleerival asutusel esitada omapoolsed kommentaarid.

6.   Kui komisjon on otsustanud algatada menetluse, teeb komisjon mitte hiljem kui nelja kuu jooksul alates vastava otsuse tegemisest teatavaks lõpliku otsuse

| a) | mitte esitada vastuväiteid riikliku reguleeriva asutuse otsuse kohta; või |
| --- | --- |

a)

mitte esitada vastuväiteid riikliku reguleeriva asutuse otsuse kohta; või

| b) | kui komisjon leiab, et otsus ei vasta suunistele, nõuda asjaomaselt riiklikult reguleerivalt asutuselt otsuse muutmist või tühistamist. |
| --- | --- |

b)

kui komisjon leiab, et otsus ei vasta suunistele, nõuda asjaomaselt riiklikult reguleerivalt asutuselt otsuse muutmist või tühistamist.

7.   Kui komisjon ei ole otsustanud menetluse algatamist või teinud teatavaks lõppotsust vastavalt lõigetes 5 ja 6 sätestatud tähtaja jooksul, siis loetakse, et komisjon pole riikliku reguleeriva asutuse otsuse kohta vastuväidet esitanud.

8.   Riiklik reguleeriv asutus täidab komisjoni nõude otsuse muutmise või tühistamise kohta kahe kuu jooksul ja teatab sellest komisjonile.

▐

Artikkel 22f

Arvepidamine

1.   Liikmesriigid nõuavad tarneettevõtjatelt, et nad säilitaksid riikliku reguleeriva asutuse, riikliku konkurentsiasutuse ja komisjoni jaoks vähemalt viis aastat asjakohaseid andmeid nii hulgiostjate kui ka põhivõrguettevõtjatega elektrivarustuslepingute ja elektrienergia tuletisinstrumentide aluselt tehtud kõikide tehingute kohta.

2.   Need andmed hõlmavad asjakohaste tehingute üksikasju, nagu vastavate tehingute tähtaeg ning tarne- ja arveldustingimused, tehingu maht, täitmise kuupäevad ja kellaajad, tehinguhinnad ja asjaomase hulgiostja andmed, ning täpsustatud üksikasju kõikide lõpuleviimata elektrivarustuslepingute ja elektrienergia tuletisinstrumentide kohta.

3.   Riiklik reguleeriv asutus
  esitab uurimiste tulemused ja oma nõude
  turuosalistele,
  tagades samal ajal, et
  ei avaldata konkreetsete turuosaliste või konkreetsete tehingutega seotud tundlikku äriteavet.

▐

4.   Käesoleva artikliga ei seata direktiivi 2004/39/EÜ kohaldamisalasse kuuluvatele üksustele täiendavaid kohustusi lõikes 1 nimetatud asutuste suhtes.

5.   Kui lõikes 1 osutatud asutustel on vaja pääseda ligi direktiivi 2004/39/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate üksuste säilitatavatele andmetele, esitavad kõnealuse direktiivi kohaselt vastutavad asutused ║asutustele nõutavad andmed.”

| 23) | Artikkel 23 jäetakse välja. |
| --- | --- |

23)

Artikkel 23 jäetakse välja.

| 24) | Artiklit 26 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:


  „
  2.
     
  Liikmesriik, kellel pärast direktiivi jõustamist on tehnilistel põhjustel olulisi probleeme turu avamisel teatavatele artikli 21 lõike 1 punktis b nimetatud piiratud mitte-kodutarbijate rühmadele, võivad taotleda sellest normist erandit, mille komisjon võib anda kuni 12 kuu möödumiseni artikli 30 lõikes 1 nimetatud kuupäevast. Igal juhul lõpeb kõnealune erand artikli 21 lõike 1 punktis c nimetatud kuupäeval.
  ” |
| --- | --- | --- |

24)

Artiklit 26 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  Liikmesriik, kellel pärast direktiivi jõustamist on tehnilistel põhjustel olulisi probleeme turu avamisel teatavatele artikli 21 lõike 1 punktis b nimetatud piiratud mitte-kodutarbijate rühmadele, võivad taotleda sellest normist erandit, mille komisjon võib anda kuni 12 kuu möödumiseni artikli 30 lõikes 1 nimetatud kuupäevast. Igal juhul lõpeb kõnealune erand artikli 21 lõike 1 punktis c nimetatud kuupäeval.
  ”

| b) | lisatakse järgmine lõige:


  „
  2a.
     
  Liikmesriigid võivad vabastada tööstusalad peatükkide III, IV, V, VI ja VII sätetest. Kolmandate isikute juurdepääsu põhimõtet niisugused erandid ei mõjuta. Lisaks ei või erandid segada avalike jaotusvõrkude ülesannet.
  ” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„
  2a.
     
  Liikmesriigid võivad vabastada tööstusalad peatükkide III, IV, V, VI ja VII sätetest. Kolmandate isikute juurdepääsu põhimõtet niisugused erandid ei mõjuta. Lisaks ei või erandid segada avalike jaotusvõrkude ülesannet.
  ”

| ▐
  25) | A lisa muudetakse järgmiselt
  :








  a) | punkt a asendatakse järgmiselt:








  „
  a) | õigus sõlmida elektriteenuse osutajaga leping, milles tuuakse välja:








  — | tarnija nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

▐
  25)

A lisa muudetakse järgmiselt
  :

a)

punkt a asendatakse järgmiselt:

„
  a)

õigus sõlmida elektriteenuse osutajaga leping, milles tuuakse välja:

—

tarnija nimi ja aadress;

| — | osutatavad teenused, pakutava teenuse kvaliteedi tase ja ühenduse esmakordse sisseseadmise aeg; |
| --- | --- |

—

osutatavad teenused, pakutava teenuse kvaliteedi tase ja ühenduse esmakordse sisseseadmise aeg;

| — | pakutavate hooldusteenuste liigid; |
| --- | --- |

—

pakutavate hooldusteenuste liigid;

| — | ajakohase teabe saamise viisid kõigi kohaldatavate tariifide ja hooldustasu liikide kohta; |
| --- | --- |

—

ajakohase teabe saamise viisid kõigi kohaldatavate tariifide ja hooldustasu liikide kohta;

| — | lepingu kestus, teenuste ja lepingu pikendamise ja lõpetamise tingimused, lepingust tasuta taganemise õiguse olemasolu; |
| --- | --- |

—

lepingu kestus, teenuste ja lepingu pikendamise ja lõpetamise tingimused, lepingust tasuta taganemise õiguse olemasolu;

| — | võimalikud kompensatsioonid ja tagasimaksekord, mida kohaldatakse juhul, kui teenuse kvaliteet ei ole kokkulepitud tasemel, sealhulgas ebatäpne arve ja arve hilinenud esitamine; [...] |
| --- | --- |

—

võimalikud kompensatsioonid ja tagasimaksekord, mida kohaldatakse juhul, kui teenuse kvaliteet ei ole kokkulepitud tasemel, sealhulgas ebatäpne arve ja arve hilinenud esitamine; [...]

| — | punkti f kohase vaidlusküsimuste lahendamise menetluse algatamise kord; |
| --- | --- |

—

punkti f kohase vaidlusküsimuste lahendamise menetluse algatamise kord;

| — | tarbijaõigusi käsitlev teave, sealhulgas kõik eespool nimetatu, mis edastatakse selgelt arvel ja elektriettevõtja veebilehel ning |
| --- | --- |

—

tarbijaõigusi käsitlev teave, sealhulgas kõik eespool nimetatu, mis edastatakse selgelt arvel ja elektriettevõtja veebilehel ning

| — | kaebusi lahendava pädeva asutuse kontaktandmed ning üksikasjalik kord, mida tarbijad peavad vaidluse korral järgima. |
| --- | --- |

—

kaebusi lahendava pädeva asutuse kontaktandmed ning üksikasjalik kord, mida tarbijad peavad vaidluse korral järgima.

Tingimused peavad olema õiglased ja eelnevalt hästi teada. Igal juhul peaks käesolevas punktis osutatud teave olema tarbijale kättesaadav enne lepingu sõlmimist või kinnitamist. Kui leping sõlmitakse vahendaja kaudu, peab see teave samuti olema kättesaadav enne lepingu sõlmimist
  ;”

| b) | punkt b asendatakse järgmisega:








  „
  b) | õigeaegne teatis lepingutingimuste kõigi muutuste kohta ning taganemisõiguse teatavakstegemine teatise saamisel. Teenuse osutajad peavad läbipaistval ja arusaadaval viisil nendega liitunud tarbijatele ise õigeaegselt teatama kõigist tasu suurendamistest hiljemalt ühe arve esitamise normaaltähtaja jooksul pärast suurenemise jõustumist. Liikmesriigid tagavad, et tarbijatel oleks vabadus lepingutest taganeda, kui nad ei nõustu neile elektriteenuse osutaja poolt teatatud uute tingimustega;
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

punkt b asendatakse järgmisega:

„
  b)

õigeaegne teatis lepingutingimuste kõigi muutuste kohta ning taganemisõiguse teatavakstegemine teatise saamisel. Teenuse osutajad peavad läbipaistval ja arusaadaval viisil nendega liitunud tarbijatele ise õigeaegselt teatama kõigist tasu suurendamistest hiljemalt ühe arve esitamise normaaltähtaja jooksul pärast suurenemise jõustumist. Liikmesriigid tagavad, et tarbijatel oleks vabadus lepingutest taganeda, kui nad ei nõustu neile elektriteenuse osutaja poolt teatatud uute tingimustega;
  ”

| c) | punkt d asendatakse järgmisega:








  „
  d) | tasumisviiside lai valik, mis ei diskrimineeri kaitsetumaid tarbijaid. Iga muudatus tingimustes peab kajastama erinevatest maksesüsteemidest tarnijale tulenevaid kulusid. Üldtingimused peavad olema õiglased ja läbipaistvad. Need peavad olema selged ja arusaadavad. Tarbijaid tuleb kaitsta ebaõiglaste või eksitavate müügiviiside eest, sealhulgas ettevõtja kehtestatud lepinguväliste tõkete eest, näiteks ülemäärane lepinguline dokumentatsioon;
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

punkt d asendatakse järgmisega:

„
  d)

tasumisviiside lai valik, mis ei diskrimineeri kaitsetumaid tarbijaid. Iga muudatus tingimustes peab kajastama erinevatest maksesüsteemidest tarnijale tulenevaid kulusid. Üldtingimused peavad olema õiglased ja läbipaistvad. Need peavad olema selged ja arusaadavad. Tarbijaid tuleb kaitsta ebaõiglaste või eksitavate müügiviiside eest, sealhulgas ettevõtja kehtestatud lepinguväliste tõkete eest, näiteks ülemäärane lepinguline dokumentatsioon;
  ”

| d) | punkt f asendatakse järgmisega
  :






  „
  f) | läbipaistvad, lihtsad ja odavad kaebuste lahendamise menetlused. Eelkõige peab kõikidel tarbijatel olema õigus saada teenust energiaettevõttest ja õigus sellele, et energiaettevõte käsitleb nende kaebusi. Need menetlused peavad võimaldama õiglast ja kiiret vaidluste lahendamist kolme kuu jooksul ning kui olukord seda tingib, rakendama kulude ja/või kahju hüvitamise süsteemi. Võimaluse korral peaksid nad järgima komisjoni soovituses 98/257/EÜ (15) sätestatud põhimõtteid; |
| --- | --- | --- |

d)

punkt f asendatakse järgmisega
  :

„
  f)

läbipaistvad, lihtsad ja odavad kaebuste lahendamise menetlused. Eelkõige peab kõikidel tarbijatel olema õigus saada teenust energiaettevõttest ja õigus sellele, et energiaettevõte käsitleb nende kaebusi. Need menetlused peavad võimaldama õiglast ja kiiret vaidluste lahendamist kolme kuu jooksul ning kui olukord seda tingib, rakendama kulude ja/või kahju hüvitamise süsteemi. Võimaluse korral peaksid nad järgima komisjoni soovituses 98/257/EÜ (15) sätestatud põhimõtteid;

| e) | ║lisatakse järgmised punktid:






  „h) | võimalus tarnijat raskusteta vahetada ja
  nende tarbimisandmete kättesaadavus ning võimalus anda igale
  volitatud tarnijale
  konkreetse kokkuleppe alusel tasuta juurdepääs oma mõõteandmetele. Andmehalduse eest vastutav isik on kohustatud need andmed kõnealusele ettevõtjale andma. Liikmesriigid määravad kindlaks andmete vormingu ning korra, mille alusel tarnijad ja tarbijad andmete juurde pääsevad; Selle teenuse eest ei tohi tarbijalt lisatasu võtta; |
| --- | --- | --- |

e)

║lisatakse järgmised punktid:

„h)

võimalus tarnijat raskusteta vahetada ja
  nende tarbimisandmete kättesaadavus ning võimalus anda igale
  volitatud tarnijale
  konkreetse kokkuleppe alusel tasuta juurdepääs oma mõõteandmetele. Andmehalduse eest vastutav isik on kohustatud need andmed kõnealusele ettevõtjale andma. Liikmesriigid määravad kindlaks andmete vormingu ning korra, mille alusel tarnijad ja tarbijad andmete juurde pääsevad; Selle teenuse eest ei tohi tarbijalt lisatasu võtta;

| i) | vähemalt kord kvartalis
  nõuetekohane teavitamine tegelikust elektritarbimisest ja kuludest. Selle teenuse eest ei tohi tarbijalt lisatasu võtta.
  Liikmesriigid tagavad, et arukad arvestid võetaks lõplikult kasutusele tarbijate jaoks minimaalsete katkestustega
  ... (16)

  ja see on elektrijaotus- või tarneettevõtjate kohustus. Riiklikud reguleerivad asutused vastutavad nimetatud arengu järelevalve ja sel eesmärgil loodud ühiste standardite kehtestamise eest. Liikmesriigid tagavad, et arvestite kohta kehtivad minimaalsed tehniliste nõuete ja töötingimuste standardites käsitletakse koostalitlusvõime küsimusi, et tagada tarbijatele võimalikult väikeste kuludega maksimaalne kasu; |
| --- | --- |

i)

vähemalt kord kvartalis
  nõuetekohane teavitamine tegelikust elektritarbimisest ja kuludest. Selle teenuse eest ei tohi tarbijalt lisatasu võtta.
  Liikmesriigid tagavad, et arukad arvestid võetaks lõplikult kasutusele tarbijate jaoks minimaalsete katkestustega
  ... (16)

  ja see on elektrijaotus- või tarneettevõtjate kohustus. Riiklikud reguleerivad asutused vastutavad nimetatud arengu järelevalve ja sel eesmärgil loodud ühiste standardite kehtestamise eest. Liikmesriigid tagavad, et arvestite kohta kehtivad minimaalsed tehniliste nõuete ja töötingimuste standardites käsitletakse koostalitlusvõime küsimusi, et tagada tarbijatele võimalikult väikeste kuludega maksimaalne kasu;

| j) | peab varustaja vahetuse korral saama lõpliku arve hiljemalt ühe kuu jooksul pärast asjassepuutuva varustaja teavitamist. |
| --- | --- |

j)

peab varustaja vahetuse korral saama lõpliku arve hiljemalt ühe kuu jooksul pärast asjassepuutuva varustaja teavitamist.

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt ... (17) ║. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates ║... (17).

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga korraldatavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

║,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 211, 19.8.2008, lk 23
  .

1

C 211, 19.8.2008, lk 23

(2)  ELT C 172, 5.7.2008, lk 55
  .

2

C 172, 5.7.2008, lk 55

(3)  Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta seisukoht.

(4)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 37.

4

(5)  
  ELT L ...

5

ELT L ...

(6)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 1.

6

(7)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1
  .”

7

24, 29.1.2004, lk 1

(8)  
  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

8

ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

(9)  
  ELT L ...
  ”

9

ELT L ...

(10)  

  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.
  ”

10

ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

(11)  
  Kaks aastat pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju] jõustumist.
  ”

11

Kaks aastat pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju] jõustumist.

(12)  
  Aasta jooksul pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju] jõustumist
  .

12

Aasta jooksul pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju] jõustumist

(13)  
  10 aasta jooksul pärast direktiivi [millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju] jõustumist
  .

13

10 aasta jooksul pärast direktiivi [millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju] jõustumist

(14)  
  Kahe aasta jooksul pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju] jõustumist
  .”

14

Kahe aasta jooksul pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju] jõustumist

(15)  

  ELT L 115, 17.4.1998, lk 31

  ”

15

ELT L 115, 17.4.1998, lk 31

(16)  
  10 aasta jooksul pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju] jõustumist
  .”

16

10 aasta jooksul pärast direktiivi .../.../EÜ [millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju] jõustumist

(17)  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

17

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/136 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/136

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008Võrkudele juurdepääsu tingimused piiriüleses elektrikaubanduses ***I

P6_TA(2008)0295

Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses (KOM(2007)0531 – C6-0320/2007 – 2007/0198(COD))

2009/C 286 E/44

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0531);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille kohaselt komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0320/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6-0228/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008P6_TC1-COD(2007)0198

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus(EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ║

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 1999. aastast järk-järgult välja kujundatud elektrienergia siseturu eesmärk on pakkuda kõikidele ühenduse tarbijatele – nii kodanikele kui ka ettevõtjatele – tõelist valikuvõimalust, uusi ettevõtlusvõimalusi ja rohkem piiriülest kaubandust, et saavutada tõhususe kasv, konkurentsivõimelised hinnad ja kõrgemad teenindusstandardid ning toetada varustuskindlust ja säästlikkust. |
| --- | --- |

(1)

Alates 1999. aastast järk-järgult välja kujundatud elektrienergia siseturu eesmärk on pakkuda kõikidele ühenduse tarbijatele – nii kodanikele kui ka ettevõtjatele – tõelist valikuvõimalust, uusi ettevõtlusvõimalusi ja rohkem piiriülest kaubandust, et saavutada tõhususe kasv, konkurentsivõimelised hinnad ja kõrgemad teenindusstandardid ning toetada varustuskindlust ja säästlikkust.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses, (5) on andnud elektrienergia siseturu loomisse olulise panuse. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses, (5) on andnud elektrienergia siseturu loomisse olulise panuse.

| (3) | Praegu aga ei ole võimalik tagada ühelegi ühenduse äriühingule õigust müüa kõikides liikmesriikides elektrienergiat võrdsetel tingimustel ilma diskrimineerimise ja ebasoodsate teguriteta. Seni puudub eelkõige mittediskrimineeriv võrgule juurdepääs ning kõikides liikmesriikides võrdselt tõhusa tasemega ametlik järelevalve
  ning isoleeritud turud on alles
  . |
| --- | --- |

(3)

Praegu aga ei ole võimalik tagada ühelegi ühenduse äriühingule õigust müüa kõikides liikmesriikides elektrienergiat võrdsetel tingimustel ilma diskrimineerimise ja ebasoodsate teguriteta. Seni puudub eelkõige mittediskrimineeriv võrgule juurdepääs ning kõikides liikmesriikides võrdselt tõhusa tasemega ametlik järelevalve
  ning isoleeritud turud on alles
  .

| (4) | ║ Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises „Euroopa energiapoliitika” ║ rõhutati, et oluline on viia lõpule elektrienergia siseturu loomine ning kehtestada võrdsed tingimused kõikidele ühenduse elektriettevõtjatele. Komisjoni sama kuupäeva teatistest ║gaasi ja elektri siseturu väljavaadete kohta ║ ning seoses komisjoni ║ määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 17 kohase Euroopa gaasi- ja elektrisektoreid käsitleva uurimisega ║ ilmnes, et olemasolevad eeskirjad ja meetmed ei moodusta hästi toimiva,
  tõhusa ja avatud
  siseturu saavutamiseks vajalikku raamistikku
  ega sätesta selleks füüsiliste ühenduste loomist
  . |
| --- | --- |

(4)

║ Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises „Euroopa energiapoliitika” ║ rõhutati, et oluline on viia lõpule elektrienergia siseturu loomine ning kehtestada võrdsed tingimused kõikidele ühenduse elektriettevõtjatele. Komisjoni sama kuupäeva teatistest ║gaasi ja elektri siseturu väljavaadete kohta ║ ning seoses komisjoni ║ määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 17 kohase Euroopa gaasi- ja elektrisektoreid käsitleva uurimisega ║ ilmnes, et olemasolevad eeskirjad ja meetmed ei moodusta hästi toimiva,
  tõhusa ja avatud
  siseturu saavutamiseks vajalikku raamistikku
  ega sätesta selleks füüsiliste ühenduste loomist
  .

| (5) | Määrust (EÜ) nr 1228/2003 tuleb kohandada vastavalt neile teatistele, et parandada elektrienergia siseturu õiguslikku raamistikku. |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 1228/2003 tuleb kohandada vastavalt neile teatistele, et parandada elektrienergia siseturu õiguslikku raamistikku.

| (6) | Eelkõige on vaja
  füüsiliste ühenduste loomist ning
  paremat koostööd ja kooskõlastamist põhivõrguettevõtjate vahel, et tagada põhivõrkudele tõhusa
  ja läbipaistva
  piiriülese juurdepääsu pakkumiseks ja kasutamiseks vajalike tehniliste ja kaubandusreeglite järk-järguline vastavusseviimine ning tagada ühenduse põhivõrkude kooskõlastatud ja piisavalt tulevikkuvaatav kavandamine ja hea tehniline areng, võttes nõuetekohaselt arvesse keskkonnakaitset, ning edendada energiatõhusust, teadusuuringuid ja innovatsiooni eelkõige selleks, et tagada taastuvenergia ulatuslikum kasutamine ja vähem süsinikdioksiidiheiteid tekitava tehnoloogia levitamine. Põhivõrguettevõtjad peaksid haldama oma võrku kooskõlas kõnealuste vastavusse viidud tehnilistele ja turureeglitega. |
| --- | --- |

(6)

Eelkõige on vaja
  füüsiliste ühenduste loomist ning
  paremat koostööd ja kooskõlastamist põhivõrguettevõtjate vahel, et tagada põhivõrkudele tõhusa
  ja läbipaistva
  piiriülese juurdepääsu pakkumiseks ja kasutamiseks vajalike tehniliste ja kaubandusreeglite järk-järguline vastavusseviimine ning tagada ühenduse põhivõrkude kooskõlastatud ja piisavalt tulevikkuvaatav kavandamine ja hea tehniline areng, võttes nõuetekohaselt arvesse keskkonnakaitset, ning edendada energiatõhusust, teadusuuringuid ja innovatsiooni eelkõige selleks, et tagada taastuvenergia ulatuslikum kasutamine ja vähem süsinikdioksiidiheiteid tekitava tehnoloogia levitamine. Põhivõrguettevõtjad peaksid haldama oma võrku kooskõlas kõnealuste vastavusse viidud tehnilistele ja turureeglitega.

| (7) | Selleks tagada elektripõhivõrgu optimaalne haldamine ja võimaldada piiriülest elektrienergiaga kauplemist ja jaetarbijatele tarnimist ühenduses, tuleks luua Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustik. See peaks oma ülesandeid täitma kooskõlas ühenduse konkurentsieeskirjadega, mida kohaldatakse ka Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustiku otsuste suhtes. Võrgustiku ülesanded peaksid olema täpselt määratletud ja põhivõrguettevõtjate töömeetod peab tagama tõhususe, esindavuse ja läbipaistvuse. Kuna tõhusamaid edusamme on võimalik saavutada piirkondliku lähenemisviisi kaudu, peaksid põhivõrguettevõtjad looma üldise koostööstruktuuri raames piirkondlikud struktuurid, tagades samas piirkondliku tasandi tulemuste kokkusobivuse ühenduse tasandi reeglite ja investeerimiskavadega.
  Liikmesriigid peaksid edendama koostööd ning kontrollima võrgu tõhusust piirkondlikul tasandil. Piirkondliku tasandi koostöö peaks ühilduma edusammudega konkurentsivõimelise ja tõhusa elektrienergia siseturu suunas. |
| --- | --- |

(7)

Selleks tagada elektripõhivõrgu optimaalne haldamine ja võimaldada piiriülest elektrienergiaga kauplemist ja jaetarbijatele tarnimist ühenduses, tuleks luua Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustik. See peaks oma ülesandeid täitma kooskõlas ühenduse konkurentsieeskirjadega, mida kohaldatakse ka Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustiku otsuste suhtes. Võrgustiku ülesanded peaksid olema täpselt määratletud ja põhivõrguettevõtjate töömeetod peab tagama tõhususe, esindavuse ja läbipaistvuse. Kuna tõhusamaid edusamme on võimalik saavutada piirkondliku lähenemisviisi kaudu, peaksid põhivõrguettevõtjad looma üldise koostööstruktuuri raames piirkondlikud struktuurid, tagades samas piirkondliku tasandi tulemuste kokkusobivuse ühenduse tasandi reeglite ja investeerimiskavadega.
  Liikmesriigid peaksid edendama koostööd ning kontrollima võrgu tõhusust piirkondlikul tasandil. Piirkondliku tasandi koostöö peaks ühilduma edusammudega konkurentsivõimelise ja tõhusa elektrienergia siseturu suunas.

| (8) | Selleks et tagada suurem läbipaistvus Euroopa Liidu kogu elektripõhivõrgu osas, peaks komisjon koostama, avaldama ja korrapäraselt ajakohastama tegevuskava. See tegevuskava peaks hõlmama kõiki teostatavaid elektripõhivõrke ning võimalikke piirkondlikke ühendusi. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada suurem läbipaistvus Euroopa Liidu kogu elektripõhivõrgu osas, peaks komisjon koostama, avaldama ja korrapäraselt ajakohastama tegevuskava. See tegevuskava peaks hõlmama kõiki teostatavaid elektripõhivõrke ning võimalikke piirkondlikke ühendusi.

| (9) | Riiklike reguleerivate asutuste ja komisjoni viimaste aastate turujärelevalve on näidanud, et olemasolevad läbipaistvusnõuded ja infrastruktuurile juurdepääsu eeskirjad ei ole piisavad,
  et tagada tõeline, hästi toimiv, tõhus ja avatud siseturg
  . |
| --- | --- |

(9)

Riiklike reguleerivate asutuste ja komisjoni viimaste aastate turujärelevalve on näidanud, et olemasolevad läbipaistvusnõuded ja infrastruktuurile juurdepääsu eeskirjad ei ole piisavad,
  et tagada tõeline, hästi toimiv, tõhus ja avatud siseturg
  .

| (10) | Tuleb tagada võrdne juurdepääs võrgu füüsilise
  seisundi ja tõhususega
  seotud andmetele, et kõik turuosalised saaksid hinnata nõudluse ja pakkumise üldist olukorda ning teha kindlaks hulgimüügihinna muudatuste põhjused. Need andmed hõlmavad ka täpsemat teavet elektrienergia tootmise, pakkumise ja nõudluse, võrgu võimsuse, voogude ja käigushoidmise, tasakaalustamise ja reservvõimsuse kohta. |
| --- | --- |

(10)

Tuleb tagada võrdne juurdepääs võrgu füüsilise
  seisundi ja tõhususega
  seotud andmetele, et kõik turuosalised saaksid hinnata nõudluse ja pakkumise üldist olukorda ning teha kindlaks hulgimüügihinna muudatuste põhjused. Need andmed hõlmavad ka täpsemat teavet elektrienergia tootmise, pakkumise ja nõudluse, võrgu võimsuse, voogude ja käigushoidmise, tasakaalustamise ja reservvõimsuse kohta.

| (11) | Selleks et suurendada usaldust turul, peavad turuosalised olema kindlad, et valitseva seisundi kuritarvitamise eest on võimalik määrata
  mõjus
  karistus. Pädevatele asutustele tuleks anda pädevus tõhusalt uurida vihjeid turgu valitseva seisundi kuritarvitamise kohta. Seepärast on
  vajalik, et
  pädevatel asutustel
  oleks juurdepääs
  andmetele, mis annavad teavet tarneettevõtjate tegevusega seotud otsuste kohta. Elektrienergia turul teevad paljusid otsuseid tootjad, kes peaksid hoidma sellise teabe pädevatele asutustele kindlaksmääratud ajavahemikul
  kättesaadava ja kergesti ligipääsetavana. Pädevad asutused peaksid ühtlasi regulaarselt jälgima, kas põhivõrguettevõtjad järgivad eeskirju.
  Sellest kohustusest peaksid olema vabastatud väiketootjad, kellel puudub tegelik võime turgu moonutada. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et suurendada usaldust turul, peavad turuosalised olema kindlad, et valitseva seisundi kuritarvitamise eest on võimalik määrata
  mõjus
  karistus. Pädevatele asutustele tuleks anda pädevus tõhusalt uurida vihjeid turgu valitseva seisundi kuritarvitamise kohta. Seepärast on
  vajalik, et
  pädevatel asutustel
  oleks juurdepääs
  andmetele, mis annavad teavet tarneettevõtjate tegevusega seotud otsuste kohta. Elektrienergia turul teevad paljusid otsuseid tootjad, kes peaksid hoidma sellise teabe pädevatele asutustele kindlaksmääratud ajavahemikul
  kättesaadava ja kergesti ligipääsetavana. Pädevad asutused peaksid ühtlasi regulaarselt jälgima, kas põhivõrguettevõtjad järgivad eeskirju.
  Sellest kohustusest peaksid olema vabastatud väiketootjad, kellel puudub tegelik võime turgu moonutada.

| (12) | Konkurents kodutarbijate pärast näeb ette, et uutele jaeturgudele siseneda soovivaid tarnijaid ei tohi tõkestada. Seepärast peavad kõik turuosalised teadma varustusahelaga seotud eeskirju ja kohustusi ning neid peab ühtlustama, et tugevdada ühenduse turu integratsiooni.
  Pädevad asutused peaksid regulaarselt jälgima, kas turuosalised järgivad eeskirju. |
| --- | --- |

(12)

Konkurents kodutarbijate pärast näeb ette, et uutele jaeturgudele siseneda soovivaid tarnijaid ei tohi tõkestada. Seepärast peavad kõik turuosalised teadma varustusahelaga seotud eeskirju ja kohustusi ning neid peab ühtlustama, et tugevdada ühenduse turu integratsiooni.
  Pädevad asutused peaksid regulaarselt jälgima, kas turuosalised järgivad eeskirju.

| (13) | Tuleks tugevalt toetada investeeringuid uutesse olulistesse infrastruktuuridesse, tagades samas elektrienergia siseturu nõuetekohane toimimine. Selleks et suurendada nõuete täitmisest vabastatud alalisvooluvõrkude vaheliste ühenduste positiivset mõju konkurentsile ja varustuskindlusele, tuleks projektide kavandamisetapil kontrollida turu huvi ja rakendada ülekoormusega tegelemise eeskirju. Kui alalisvooluvõrkude vahelised ühendused asuvad rohkem kui ühe liikmesriigi territooriumil, peaks nõuete täitmisest vabastamise taotlust menetlema energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../2008 [millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet], (6) et paremini arvesse võtta nende piiriülest mõju ja lihtsustada nende haldamist. Selliste suurte infrastruktuuriprojektide ehitamise erandlikku riskiprofiili silmas pidades peaks olema võimalik võimaldada tarne- ja tootmisettevõtjatel asjaomaste projektide puhul ║ ajutiselt kõrvale kalduda täieliku eraldamise eeskirjadest. |
| --- | --- |

(13)

Tuleks tugevalt toetada investeeringuid uutesse olulistesse infrastruktuuridesse, tagades samas elektrienergia siseturu nõuetekohane toimimine. Selleks et suurendada nõuete täitmisest vabastatud alalisvooluvõrkude vaheliste ühenduste positiivset mõju konkurentsile ja varustuskindlusele, tuleks projektide kavandamisetapil kontrollida turu huvi ja rakendada ülekoormusega tegelemise eeskirju. Kui alalisvooluvõrkude vahelised ühendused asuvad rohkem kui ühe liikmesriigi territooriumil, peaks nõuete täitmisest vabastamise taotlust menetlema energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../2008 [millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet], (6) et paremini arvesse võtta nende piiriülest mõju ja lihtsustada nende haldamist. Selliste suurte infrastruktuuriprojektide ehitamise erandlikku riskiprofiili silmas pidades peaks olema võimalik võimaldada tarne- ja tootmisettevõtjatel asjaomaste projektide puhul ║ ajutiselt kõrvale kalduda täieliku eraldamise eeskirjadest.

| (14) | Määruses (EÜ) nr 1228/2003 sätestatakse, et tuleb vastu võtta teatavad meetmed vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7). |
| --- | --- |

(14)

Määruses (EÜ) nr 1228/2003 sätestatakse, et tuleb vastu võtta teatavad meetmed vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7).

| (15) | Otsust 1999/468/EÜ on muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ (8), millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldise iseloomuga meetmete jaoks, mille eesmärk on muuta või välja jätta asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras vastu võetud põhiakti vähemolulisi sätteid, need kehtetuks tunnistada või täiendada akti uute vähemoluliste sätete lisamisega. |
| --- | --- |

(15)

Otsust 1999/468/EÜ on muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ (8), millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldise iseloomuga meetmete jaoks, mille eesmärk on muuta või välja jätta asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras vastu võetud põhiakti vähemolulisi sätteid, need kehtetuks tunnistada või täiendada akti uute vähemoluliste sätete lisamisega.

| (16) | Vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele
   (9) otsuse 2006/512/EÜ kohta tuleb selleks, et kontrolliga regulatiivmenetlust saaks kohaldada vastavalt asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras vastuvõetud aktide suhtes, kohandada kõnealuseid akte vastavalt kehtivale korrale. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele
   (9) otsuse 2006/512/EÜ kohta tuleb selleks, et kontrolliga regulatiivmenetlust saaks kohaldada vastavalt asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras vastuvõetud aktide suhtes, kohandada kõnealuseid akte vastavalt kehtivale korrale.

| (17) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta vastu määruse (EÜ) nr 1228/2003 rakendamiseks vajalikke meetmeid, et kehtestada või võtta vastu vajalikud suunised, et tagada käesoleva määruse eesmärgi saavutamiseks vajalik minimaalne ühtlustamistase. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 1228/2003 vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(17)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta vastu määruse (EÜ) nr 1228/2003 rakendamiseks vajalikke meetmeid, et kehtestada või võtta vastu vajalikud suunised, et tagada käesoleva määruse eesmärgi saavutamiseks vajalik minimaalne ühtlustamistase. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 1228/2003 vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (18) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1228/2003 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(18)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1228/2003 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1228/2003 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesoleva määruse eesmärk on ka soodustada hästi toimiva ja läbipaistva,
  kõrge varustuskindluse tasemega
  hulgimüügituru teket. Sellega nähakse ette
  asjakohaste
  eeskirjade ühtlustamise meetmed.” |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Käesoleva määruse eesmärk on ka soodustada hästi toimiva ja läbipaistva,
  kõrge varustuskindluse tasemega
  hulgimüügituru teket. Sellega nähakse ette
  asjakohaste
  eeskirjade ühtlustamise meetmed.”

| 2) | Artikli 2 lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:






  „h) | „amet” – energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../2008 [millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet] (10)
  . |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 2 lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:

„h)

„amet” – energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../2008 [millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet] (10)
  .

| 3) | Lisatakse järgmised artiklid ║:

  „Artikkel 2a


  Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik

  Kõik põhivõrguettevõtjad teevad ühenduse tasandil koostööd ║ Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku kaudu, et tagada Euroopa elektripõhivõrgu optimaalne juhtimine ja hea tehniline areng
  ning edendada elektri siseturu väljakujundamist
  .

  Artikkel 2b


  Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku loomine

  1.   Hiljemalt [...] esitavad elektripõhivõrgu ettevõtjad komisjonile ja ametile tulevase Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku põhikirja kavandi, tulevaste liikmete loetelu ja töökorra ▐ kavandi.
  2.   Kuue nädala jooksul alates põhikirja kavandi, liikmete loetelu ja töökorra kavandi kättesaamisest esitab amet komisjonile nende kohta arvamuse kohta.
  3.   Komisjon esitab arvamuse põhikirja kavandi, liikmete loetelu ja töökorra kavandi kohta kolme kuu jooksul pärast ameti arvamuse saamist.
  4.   Põhivõrguettevõtjad loovad kolme kuu jooksul pärast komisjoni arvamuse saamist Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku, võtavad vastu selle põhikirja ja töökorra ning avaldavad need.

  Artikkel 2c


  Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ülesanded

  1.   
  Selleks et täita artiklis 2a märgitud eesmärke, kooskõlastab
  Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik
  ja esitab artiklis 2d seoses määruse (EÜ) nr .../2008, [millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet] artikli 6 lõikega 3 sätestatud korras ametile kinnitamiseks
  :






  a) | lõikes 3 nimetatud valdkondade
  võrgureeglite kavandid, mis on töötatud välja koostöös turuosaliste ja võrgukasutajatega
  ; |
| --- | --- | --- |

3)

Lisatakse järgmised artiklid ║:

„Artikkel 2a

Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik

Kõik põhivõrguettevõtjad teevad ühenduse tasandil koostööd ║ Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku kaudu, et tagada Euroopa elektripõhivõrgu optimaalne juhtimine ja hea tehniline areng
  ning edendada elektri siseturu väljakujundamist
  .

Artikkel 2b

Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku loomine

1.   Hiljemalt [...] esitavad elektripõhivõrgu ettevõtjad komisjonile ja ametile tulevase Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku põhikirja kavandi, tulevaste liikmete loetelu ja töökorra ▐ kavandi.

2.   Kuue nädala jooksul alates põhikirja kavandi, liikmete loetelu ja töökorra kavandi kättesaamisest esitab amet komisjonile nende kohta arvamuse kohta.

3.   Komisjon esitab arvamuse põhikirja kavandi, liikmete loetelu ja töökorra kavandi kohta kolme kuu jooksul pärast ameti arvamuse saamist.

4.   Põhivõrguettevõtjad loovad kolme kuu jooksul pärast komisjoni arvamuse saamist Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku, võtavad vastu selle põhikirja ja töökorra ning avaldavad need.

Artikkel 2c

Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ülesanded

1.   
  Selleks et täita artiklis 2a märgitud eesmärke, kooskõlastab
  Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik
  ja esitab artiklis 2d seoses määruse (EÜ) nr .../2008, [millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet] artikli 6 lõikega 3 sätestatud korras ametile kinnitamiseks
  :

a)

lõikes 3 nimetatud valdkondade
  võrgureeglite kavandid, mis on töötatud välja koostöös turuosaliste ja võrgukasutajatega
  ;

| b) | ühised võrguhaldusvahendid ja uuringukavad; |
| --- | --- |

b)

ühised võrguhaldusvahendid ja uuringukavad;

| c) | 10-aastase investeerimiskava, sealhulgas tootmise piisavuse prognoosi iga kahe aasta järel; |
| --- | --- |

c)

10-aastase investeerimiskava, sealhulgas tootmise piisavuse prognoosi iga kahe aasta järel;

| d) | meetmed, et tagada võrkude juhtimise reaalajas kooskõlastamine tava- ja hädaolukorras; |
| --- | --- |

d)

meetmed, et tagada võrkude juhtimise reaalajas kooskõlastamine tava- ja hädaolukorras;

| e) | suunised, mis käsitlevad ühenduse ja kolmandate riikide põhivõrguettevõtjate vahelise tehnilise koostöö koordineerimist; |
| --- | --- |

e)

suunised, mis käsitlevad ühenduse ja kolmandate riikide põhivõrguettevõtjate vahelise tehnilise koostöö koordineerimist;

| f) | ameti määratud prioriteetidel põhineva
  iga-aastase tööprogrammi; |
| --- | --- |

f)

ameti määratud prioriteetidel põhineva
  iga-aastase tööprogrammi;

| g) | aastaaruande; ja |
| --- | --- |

g)

aastaaruande; ja

| h) | iga-aastased suvise ja talvise tootmise piisavuse prognoosid. |
| --- | --- |

h)

iga-aastased suvise ja talvise tootmise piisavuse prognoosid.

2.   Lõike 1 punktis f osutatud iga-aastane tööprogramm sisaldab sellel aastal väljatöötatavate
  võrgureeglite
  loendit ja kirjeldust, võrgu ühise käitamise ning uurimis- ja arendustegevuse kava ning soovituslikku ajakava.

3.   Üksikasjalikud
  võrgureeglid
  hõlmavad järgmisi valdkondi, pidades silmas iga-aastases tööprogrammis määratletud prioriteete:

| a) | turvalisus- ja töökindluseeskirjad,
  sealhulgas koostalitlusvõime eeskirjad ja hädaolukordades tegutsemise kord
  ; |
| --- | --- |

a)

turvalisus- ja töökindluseeskirjad,
  sealhulgas koostalitlusvõime eeskirjad ja hädaolukordades tegutsemise kord
  ;

| b) | võrguühenduste ja võrgule juurdepääsu eeskirjad;
  ▐ |
| --- | --- |

b)

võrguühenduste ja võrgule juurdepääsu eeskirjad;

▐

| c) | piiriülese
  võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise eeskirjad;
  ▐ |
| --- | --- |

c)

piiriülese
  võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise eeskirjad;

▐

| d) | võrguga seotud
  läbipaistvuseeskirjad; |
| --- | --- |

d)

võrguga seotud
  läbipaistvuseeskirjad;

| e) | tasakaalustuseeskirjad
  ja arveldamise eeskirjad
  , sealhulgas reservvõimsust käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

e)

tasakaalustuseeskirjad
  ja arveldamise eeskirjad
  , sealhulgas reservvõimsust käsitlevad eeskirjad;

| f) | ▐ põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitamisega seotud eeskirjad; |
| --- | --- |

f)

▐ põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitamisega seotud eeskirjad;

| g) | elektrivõrkude energiatõhusus. |
| --- | --- |

g)

elektrivõrkude energiatõhusus.

4.   
  Amet jälgib
  Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate
  võrgustiku reeglite
  täitmist.

5.   Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik avaldab iga kahe aasta järel kogu ühendust hõlmava 10-aastase võrkude investeerimiskava
  pärast selle heakskiitmist ameti poolt
  . See investeerimiskava sisaldab integreeritud võrgu mudelit, võimalikke stsenaariume, tootmise piisavuse aruannet ning süsteemi paindlikkuse hinnangut. Investeerimiskava tugineb eelkõige liikmesriikide investeerimiskavadele,
  võttes arvesse võrgu planeerimise piirkondlikke ja kogu ühendust hõlmavaid aspekte, muu hulgas
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1364/2006/EÜ (11) kohastele üleeuroopaliste energiavõrkude suunistele. Investeerimiskavas määratletakse investeerimislüngad eelkõige seoses piiriülese võimsusega
  ning see sisaldab investeeringuid võrkudevaheliste ühenduste ja teiste infrastruktuuride rajamiseks, mis on vajalikud tõhusa kauplemise ja konkurentsi ning varustuskindluse jaoks. Investeerimiskavale lisatakse ülevaade võrgu piiriülese võimsuse suurendamise takistustest, mis tulenevad erinevast heakskiitmismenetlusest või tavast.

Põhivõrguettevõtjate võrgustik täidab avaldatud investeerimiskava.

6.   ║ Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik
  võib artiklis 2a märgitud eesmärkide täitmiseks teha ametile omal algatusel võrgureeglite kavandi ettepaneku mis tahes valdkonnas, välja arvatud lõikes 3 loetletud valdkonnad. Amet võtab artiklis 2f märgitud menetluse kohaselt vastu reeglid, tagades samas, et need võrgureeglid ei ole vastuolus artikli 2e alusel vastu võetud suunistega.

Artikkel 2d

Ameti teostatav järelevalve

1.   Amet jälgib Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku nende ülesannete täitmist, millele osutatakse artikli 2c lõikes 1.

2.
     
  Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik kogub kogu võrgureeglite rakendamisega seotud asjassepuutuva teabe ja esitab selle ametile hindamiseks.

3.   Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik esitab ametile
  heakskiitmiseks võrgureeglite
  kavandi
  ja artikli 2c lõikes 1 märgitud dokumendid
  .

▐

Amet
  jälgib võrgureeglite, 10-aastase investeerimiskava ja
  iga-aastase tööprogrammi
  täitmist ning lisab oma aastaaruandesse selle jälgimistegevuse tulemused. Juhul kui põhivõrguettevõtjad ei täida võrgureegleid, 10-aastast investeerimiskava või iga-aastast tööprogrammi, teavitab amet sellest komisjoni
  .

Artikkel 2e

Suuniste väljatöötamine

1.   
  Komisjon koostab pärast ametiga konsulteerimist iga-aastase prioriteetide loetelu, milles määratakse kindlaks elektri siseturu arengu esmatähtsad küsimused.

2.   
  Seda prioriteetide loetelu arvesse võttes volitab komisjon ametit töötama maksimaalselt kuue kuu jooksul välja artiklis 2c sätestatud suuniste kavandi, milles nähakse ette peamised, selged ja objektiivsed põhimõtted eeskirjade ühtlustamiseks.

3.   
  Kõnealuste suuniste kavandamisel konsulteerib amet ametlikult ning avatud ja läbipaistval viisil Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ja muude sidusrühmadega.

4.   
  Amet võtab nimetatud konsulteerimise põhjal vastu suuniste kavandi. Ta täpsustab konsultatsiooni käigus tehtud märkusi ja selgitab, mil viisil neid on arvesse võetud. Kui märkusi ei ole arvesse võetud, põhjendab ta seda.

5.   
  Komisjon võib omal algatusel või ameti taotlusel algatada suuniste ajakohastamiseks sama menetluse.

Artikkel 2f

Võrgureeglite väljatöötamine

1.
     
  Kuue kuu jooksul pärast suuniste vastuvõtmist ameti poolt vastavalt artiklile 2e a volitab komisjon Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikku töötama välja võrgureeglite kavandi, mis on täielikult kooskõlas suunistes sätestatud põhimõtetega.

2.
     
  Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik võtab võrgureeglite väljatöötamisel arvesse turuosaliste ja võrgukasutajate tehnilist asjatundlikkust ning teavitab neid edasiminekust.

3.
     
  Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik esitab ametile võrgureeglite kavandi.

4.
     
  Amet peab võrgureeglite kavandiga seoses ametlikke konsultatsioone avatud ja läbipaistval viisil.

5.
     
  Amet võtab nimetatud konsulteerimise põhjal vastu võrgureeglite kavandi. Ta täpsustab konsultatsiooni käigus tehtud märkusi ja selgitab, mil viisil neid on arvesse võetud. Kui märkusi ei ole arvesse võetud, põhjendab ta seda.

6.
     
  Ameti omal algatusel või Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku taotlusel võib sama korra kohaselt viia läbi kehtivate reeglite läbivaatamise.

7.
     
  Komisjon võib ameti soovitusel esitada võrgureeglid artikli 13 lõikes 1 osutatud komiteele nende lõplikuks vastuvõtmiseks vastavalt artikli 13 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele
  .

Artikkel 2g

Konsulteerimine

1.   
  Amet
  konsulteerib
  ametlikult
  avatud ja läbipaistval viisil kõikide asjakohaste turuosalistega ▐; konsulteerimisse on kaasatud tarneettevõtjad, tootmisettevõtjad, tarbijad, võrgu kasutajad, jaotusvõrguettevõtjad, sealhulgas asjaomased (tööstusharu)liidud, tehnilised asutused ja sidusrühmade platvormid.

2.   Kõik lõikes 1 osutatud küsimustega seotud dokumendid ja kohtumiste protokollid avalikustatakse.

3.   Enne
  suuniste ja reeglite
  vastuvõtmist teeb
  amet
  teatavaks, milliseid märkusi konsulteerimise käigus esitati ning selgitab, mil viisil neid märkusi on arvesse võetud. Kui märkusi ei ole arvesse võetud, põhjendab ta seda.

4.
     
  Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik teeb vastavalt artikli 2f lõikele 2 koostööd turuosaliste ja võrgukasutajatega.

Artikkel 2h

Kulud

Artiklites 2a kuni2j osutatud Euroopa elektripõhivõrgu ettevõtjate võrgustiku tegevusega seotud kulud kannavad põhivõrguettevõtjad ning
  need kaasatakse
  tariifide
  arvutamisse. Reguleerivad asutused kiidavad nimetatud kulud heaks ainult siis, kui need on mõistlikud ja proportsionaalsed.

Artikkel 2i

Põhivõrguettevõtjate piirkondlik koostöö

1.   Põhivõrguettevõtjad teevad piirkondliku koostööd Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku raames, et aidata kaasa artikli 2c lõikes 1 nimetatud ülesannete täitmisele. Eelkõige avaldavad nad iga kahe aasta järel piirkondliku investeerimiskava ning võivad teha sellel põhinevaid investeerimisotsuseid.

Piirkondlik investeerimiskava ei tohi olla vastuolus artikli 2c lõike 1 punktis b osutatud 10-aastase investeerimiskavaga.

2.   Põhivõrguettevõtjad parandavad töökorraldust, et tagada võrgu optimaalne haldamine, ja
  kui see on tõhus,
  edendavad energiabörside arengut, piiriülese võimsuse
  kooskõlastatud
  jaotamist ▐ ning
  piiriüleste tasakaalustusmehhanismide ühilduvust
  .

▐

Artikkel 2j

Ühenduse ja kolmandate riikide põhivõrguettevõtjate vaheline tehniline koostöö

1.
     
  Ühenduse ja kolmandate riikide põhivõrguettevõtjate vahelist tehnilist koostööd jälgivad riiklikud reguleerivad asutused.

2.
     
  Kui sellise tehnilise koostöö käigus ilmneb mittevastavus ameti poolt vastu võetud eeskirjadele ja reeglitele, palub riiklik reguleeriv asutus ametilt selgitust.

| 4) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega: „Teabe esitamine”; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega: „Teabe esitamine”;

| b) | lisatakse järgmised lõiked ║:
  „4.   Põhivõrguettevõtjad avaldavad asjakohased andmed prognoositava ja tegeliku nõudluse, tootmis- ja võrguvõimsuse kättesaadavuse ja tegeliku kasutamise, võrgu ja võrkudevaheliste ühenduste kättesaadavuse ja kasutamise ning tasakaalustus- ja reservvõimsuse kohta.
  5.   Asjaomased turuosalised esitavad põhivõrguettevõtjatele asjakohased andmed.
  6.   Elektritootjad, kes omavad või käitavad tootmisvõimsusi, millest ühe installeeritud võimsus on vähemalt 250 MW, hoiavad komisjonile, liikmesriigi reguleerivale asutusele, liikmesriigi konkurentsiasutusele ja

  ametile
  viie aasta jooksul kättesaadavana kõik elektrijaamaga seotud tunniandmed, mis on vajalikud selleks, et kontrollida kõiki operatiivseid edastusotsuseid ning energiabörsidel, võrkudevaheliste ühenduste oksjonitel, reservturgudel ja börsivälistel oksjonitel tehtud pakkumisi. Elektrijaama iga tunni kaupa säilitatav teave sisaldab vähemalt andmeid olemasoleva tootmisvõimsuse ja varutud reservvõimsuse kohta, sealhulgas teavet varutud reservvõimsuse jaotamise kohta elektrijaama tasandil, pakkumise tegemise ja tootmise ajal.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked ║:

„4.   Põhivõrguettevõtjad avaldavad asjakohased andmed prognoositava ja tegeliku nõudluse, tootmis- ja võrguvõimsuse kättesaadavuse ja tegeliku kasutamise, võrgu ja võrkudevaheliste ühenduste kättesaadavuse ja kasutamise ning tasakaalustus- ja reservvõimsuse kohta.

5.   Asjaomased turuosalised esitavad põhivõrguettevõtjatele asjakohased andmed.

6.   Elektritootjad, kes omavad või käitavad tootmisvõimsusi, millest ühe installeeritud võimsus on vähemalt 250 MW, hoiavad komisjonile, liikmesriigi reguleerivale asutusele, liikmesriigi konkurentsiasutusele ja

  ametile
  viie aasta jooksul kättesaadavana kõik elektrijaamaga seotud tunniandmed, mis on vajalikud selleks, et kontrollida kõiki operatiivseid edastusotsuseid ning energiabörsidel, võrkudevaheliste ühenduste oksjonitel, reservturgudel ja börsivälistel oksjonitel tehtud pakkumisi. Elektrijaama iga tunni kaupa säilitatav teave sisaldab vähemalt andmeid olemasoleva tootmisvõimsuse ja varutud reservvõimsuse kohta, sealhulgas teavet varutud reservvõimsuse jaotamise kohta elektrijaama tasandil, pakkumise tegemise ja tootmise ajal.”

| 5) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:










  a) | esimesele lõigule lisatakse järgmised lõigud:


  „
  Riiklikud reguleerivad asutused jälgivad ülekoormuse juhtimist riikide elektrivõrkudes ja võrkudevahelistes ühendustes.




  Põhivõrguettevõtjad esitavad riiklikele reguleerivatele asutustele heakskiitmiseks oma ülekoormuse juhtimise korra, sealhulgas võimsuse jaotamise. Riiklikud reguleerivad asutused võivad enne kõnealuse korra heakskiitmist nõuda muudatuste tegemist.
  ” |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

esimesele lõigule lisatakse järgmised lõigud:

„
  Riiklikud reguleerivad asutused jälgivad ülekoormuse juhtimist riikide elektrivõrkudes ja võrkudevahelistes ühendustes.

Põhivõrguettevõtjad esitavad riiklikele reguleerivatele asutustele heakskiitmiseks oma ülekoormuse juhtimise korra, sealhulgas võimsuse jaotamise. Riiklikud reguleerivad asutused võivad enne kõnealuse korra heakskiitmist nõuda muudatuste tegemist.
  ”

| b) | ║ lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Võrkudevahelise ühenduse jaotamisest saadud tulud kasutatakse järgmistel eesmärkidel ▐:






  a) | eraldatud võimsuse tegeliku kättesaadavuse tagamine; ja |
| --- | --- | --- |

b)

║ lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Võrkudevahelise ühenduse jaotamisest saadud tulud kasutatakse järgmistel eesmärkidel ▐:

a)

eraldatud võimsuse tegeliku kättesaadavuse tagamine; ja

| b) | võrguinvesteeringud ühendusvõimsuste säilitamiseks või suurendamiseks. |
| --- | --- |

b)

võrguinvesteeringud ühendusvõimsuste säilitamiseks või suurendamiseks.

Kui tulusid ei saa kasutada ║ punktides a või b sätestatud eesmärkidel, kantakse need eraldi kontole, kuni neid saab kõnealustel eesmärkidel kasutada.
  Sellisel juhul võivad riiklikud reguleerivad asutused arvestada ameti heakskiidul kasutatavat summat võrgu tariifide arvutamise meetodi heakskiitmisel, hinnates, kas tariife tuleks muuta ja/või otsustades, kas kehtestada asukohasignaalid ja/või nõudmise poolt puudutavad meetmed, nt koormuse nihutamine ja vahetuskaubandus.
  ”

| 6) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 7


  Uued võrkudevahelised ühendused

  1.   Alalisvooluvõrkude vahelised uued ühendused liikmesriikide vahel võib taotluse korral piiratud tähtajaks vabastada käesoleva määruse artikli 6 lõike 6 sätete ning direktiivi 2003/54/EÜ artiklite
  8, 10, 20 ja artikli 22c lõigete 4, 5 ning 6
  sätete kohaldamisest järgmistel tingimustel:







  a) | investeering peab soodustama konkurentsi elektriga varustamise alal; |
| --- | --- | --- |

6)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Uued võrkudevahelised ühendused

1.   Alalisvooluvõrkude vahelised uued ühendused liikmesriikide vahel võib taotluse korral piiratud tähtajaks vabastada käesoleva määruse artikli 6 lõike 6 sätete ning direktiivi 2003/54/EÜ artiklite
  8, 10, 20 ja artikli 22c lõigete 4, 5 ning 6
  sätete kohaldamisest järgmistel tingimustel:

a)

investeering peab soodustama konkurentsi elektriga varustamise alal;

| b) | kõnealuse investeeringuga seotud risk on nii suur, et ilma vabastuse saamiseta ei oleks võimalik investeerida; |
| --- | --- |

b)

kõnealuse investeeringuga seotud risk on nii suur, et ilma vabastuse saamiseta ei oleks võimalik investeerida;

| c) | võrkudevahelise ühenduse omanik peab olema füüsiline või juriidiline isik, kes vähemalt oma õigusliku vormi poolest on erinev süsteemihalduritest, kelle süsteemi kõnealune ühendus ehitatakse; |
| --- | --- |

c)

võrkudevahelise ühenduse omanik peab olema füüsiline või juriidiline isik, kes vähemalt oma õigusliku vormi poolest on erinev süsteemihalduritest, kelle süsteemi kõnealune ühendus ehitatakse;

| d) | tasud nõutakse sisse kõnealuse võrkudevahelise ühenduse kasutajatelt; |
| --- | --- |

d)

tasud nõutakse sisse kõnealuse võrkudevahelise ühenduse kasutajatelt;

| e) | alates direktiivi 96/92/EÜ artikli 19 kohasest turu osalisest avamisest ei ole üheltki tasukomponendilt sisse nõutud ühtegi osa ühenduse kapitali- ega tegevuskuludest, mis on tehtud võrkudevahelise ühendusega seotud põhi- või jaotusvõrkude kasutamiseks; |
| --- | --- |

e)

alates direktiivi 96/92/EÜ artikli 19 kohasest turu osalisest avamisest ei ole üheltki tasukomponendilt sisse nõutud ühtegi osa ühenduse kapitali- ega tegevuskuludest, mis on tehtud võrkudevahelise ühendusega seotud põhi- või jaotusvõrkude kasutamiseks;

| f) | vabastus ei kahjusta konkurentsi, elektrienergia siseturu tõrgeteta toimimist ega sellise reguleeritud võrgu tõhusat toimimist, millega võrkudevaheline ühendus on liidetud. |
| --- | --- |

f)

vabastus ei kahjusta konkurentsi, elektrienergia siseturu tõrgeteta toimimist ega sellise reguleeritud võrgu tõhusat toimimist, millega võrkudevaheline ühendus on liidetud.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse erandjuhtudel ka vahelduvvooluvõrkude vaheliste ühenduste suhtes, kui kõnesolevad investeerimiskulud ja -riskid on eriti suured võrreldes tavapäraste kulude ja riskidega, mis tekivad kahe naaberriigi põhivõrkude ühendamisel vahelduvvooluvõrkude vahelise ühendusega.

3.   Lõiget 1 kohaldatakse ka olemasolevate võrkudevaheliste ühenduste võimsuse märkimisväärse suurendamise suhtes.

4.   Amet võib teha igal üksikjuhul eraldi otsuse lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud vabastuste kohta. Vabastus võib kehtida uue võrkudevahelise ühenduse või märkimisväärselt suurendatud võimsusega olemasoleva võrkudevahelise ühenduse kogu võimsuse või selle osa suhtes.

Vabastuse andmist otsustades kaalutakse iga juhu puhul eraldi, kas on vaja kehtestada erandi kestuse ja võrkudevahelisele ühendusele diskrimineerimiseta juurdepääsu tingimusi. Kõnealuste tingimuste üle otsustamisel võetakse eelkõige arvesse ehitatavat lisavõimsust või olemasoleva võimsuse muutmist, projekti prognoositavat tähtaega ja siseriiklikke olusid.

Enne vabastuse andmist teeb amet otsuse võimsuse juhtimise ja jaotamise eeskirjade ja mehhanismide kohta. Amet nõuab, et ülekoormuse juhtimise eeskirjadesse lisatakse võimalus kasutamata võimsust turule müüa, samuti rajatise kasutajatele õigust omandatud võimsusega järelturul kaubelda. ║ Lõike 1 punktides a, b ja f osutatud kriteeriume hinnates võtab amet arvesse võimsuse sellise jaotamise menetluse tulemusi.

Vabastuse andmise otsus, sealhulgas kõik teises lõigus osutatud tingimused, peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud ja need avaldatakse. Amet konsulteerib asjaomaste reguleerivate asutustega.

5.   Amet edastab komisjonile kõikide vabastustaotluste koopia kohe pärast taotluse kättesaamist. Amet teatab otsusest viivitamata komisjonile, lisades kogu otsusega seotud asjakohase teabe. Komisjonile võib teabe esitada koondkujul, mis võimaldab tal teha põhjendatud otsuse. Teave sisaldab eelkõige järgmist:

| a) | üksikasjalikud põhjendused, millele amet vabastuse andmisel tugines, sealhulgas vabastuse vajalikkust õigustav finantsteave; |
| --- | --- |

a)

üksikasjalikud põhjendused, millele amet vabastuse andmisel tugines, sealhulgas vabastuse vajalikkust õigustav finantsteave;

| b) | analüüs mõju kohta, mida vabastuse andmine avaldab konkurentsile ja elektrienergia siseturu tõrgeteta toimimisele; |
| --- | --- |

b)

analüüs mõju kohta, mida vabastuse andmine avaldab konkurentsile ja elektrienergia siseturu tõrgeteta toimimisele;

| c) | põhjendused seoses ajavahemikuga ja kõnealuse võrkudevahelise ühenduse koguvõimsuse osaga, mille kohta vabastus antakse; |
| --- | --- |

c)

põhjendused seoses ajavahemikuga ja kõnealuse võrkudevahelise ühenduse koguvõimsuse osaga, mille kohta vabastus antakse;

| d) | asjaomaste riiklike reguleerivate asutustega konsulteerimise tulemus. |
| --- | --- |

d)

asjaomaste riiklike reguleerivate asutustega konsulteerimise tulemus.

6.   Komisjon võib kahe kuu jooksul pärast teatise saamist teha otsuse, et amet peab muutma või tühistama erandi andmise otsuse. Kui komisjon on vajanud lisateavet, võib ta teha otsuse kahe kuu jooksul alates lõpliku lisateabe kättesaamisele järgnevast päevast. Kõnealust kahekuulist tähtaega võib ║ pikendada nii komisjoni kui ka ameti nõusolekul. Kui palutud teavet ei esitata taotluses ettenähtud tähtaja jooksul, loetakse teatis tagasivõetuks, välja arvatud juhul, kui enne selle tähtaja lõppu on seda aega komisjoni ja ameti nõusolekul pikendatud või kui amet on komisjonile teatanud nõuetekohaselt põhjendatud teadaandes, et ta käsitab teatist lõplikuna.

Amet täidab komisjoni otsust erandit käsitleva otsuse muutmise või tühistamise kohta nelja nädala jooksul ja teavitab vastavalt komisjoni.

Komisjon tagab tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse.

Komisjoni heakskiit erandi andmise otsusele lõpeb kaks aastat pärast heakskiidu andmist, kui võrkudevahelise ühenduse ehitamist ei ole veel alustatud, ja viis aastat pärast selle andmist, kui selleks ajaks ei ole võrkudevahelist ühendust kasutusele võetud,
  välja arvatud juhul, kui komisjon otsustab, et mis tahes viivitus on tingitud olulistest haldustakistustest või muust otsust puudutavast asjaolust, mis on taotluse esitaja kontrolli alt väljas
  .

7.   Komisjon võib
  olemasolevaid suuniseid muuta
  lõikes 1 osutatud tingimuste täitmiseks ning kehtestada lõigete 4 ja 5 kohaldamise korra. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 13 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

8.
     
  Artikli 7 kohaselt antud ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  ...
  määruse (EÜ) nr
  ...
  /2008 [, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses] (12) jõustumise kuupäeval kohaldatavaid erandeid kohaldatakse automaatselt edasi.

| 7) | Lisatakse järgmised artiklid
  :
  „Artikkel 7a


  Haldustakistuste kõrvaldamine võimsuse suurendamiseks



  Liikmesriigid vaatavad läbi oma korra eesmärgiga määrata kindlaks ja kõrvaldada haldustakistused võrkudevaheliste ühendusvõimsuste mahu suurendamisel. Liikmesriigid määravad kindlaks võrgusegmendid, mida tuleb tugevdada, et suurendada piiriüleste võrkudevaheliste ühendusvõimsuste üldist taset kooskõlas laiapõhjalise turuintegratsiooni eesmärgiga.


  Artikkel 7b

  Jaemüügiturud

  Et soodustada hästitoimivate,
  tõhusate
  ja läbipaistvate
  turgude
  teket piirkondlikul ja ühenduse tasandil, tagavad liikmesriigid, et põhivõrguettevõtjate, jaotusvõrguettevõtjate, tarneettevõtjate ja tarbijate ning vajaduse korral ka teiste turuosaliste puhul oleksid
  üksikasjalikult
  määratletud lepingutingimused, kohustused klientide ees, andmevahetuse ja arveldamise eeskirjad, andmete omandiõigus ja mõõtmiskohustus.
  Need eeskirjad avalikustatakse ▐ ning riiklikud reguleerivad asutused vaatavad need üle.” |
| --- | --- |

7)

Lisatakse järgmised artiklid
  :

„Artikkel 7a

Haldustakistuste kõrvaldamine võimsuse suurendamiseks

Liikmesriigid vaatavad läbi oma korra eesmärgiga määrata kindlaks ja kõrvaldada haldustakistused võrkudevaheliste ühendusvõimsuste mahu suurendamisel. Liikmesriigid määravad kindlaks võrgusegmendid, mida tuleb tugevdada, et suurendada piiriüleste võrkudevaheliste ühendusvõimsuste üldist taset kooskõlas laiapõhjalise turuintegratsiooni eesmärgiga.

Artikkel 7b

Jaemüügiturud

Et soodustada hästitoimivate,
  tõhusate
  ja läbipaistvate
  turgude
  teket piirkondlikul ja ühenduse tasandil, tagavad liikmesriigid, et põhivõrguettevõtjate, jaotusvõrguettevõtjate, tarneettevõtjate ja tarbijate ning vajaduse korral ka teiste turuosaliste puhul oleksid
  üksikasjalikult
  määratletud lepingutingimused, kohustused klientide ees, andmevahetuse ja arveldamise eeskirjad, andmete omandiõigus ja mõõtmiskohustus.

Need eeskirjad avalikustatakse ▐ ning riiklikud reguleerivad asutused vaatavad need üle.”

| 8) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 8


  Põhivõrguettevõtjate vahelist hüvitamiskorda käsitlevad
  suunised

  1.   Vajaduse korral
  võib komisjon võta vastu
  põhivõrguettevõtjate vahelist hüvitamiskorda
  käsitlevad suunised, milles

  täpsustatakse vastavalt artiklites 3 ja 4 sätestatud põhimõtetele järgmisi asjaolusid:






  a) | menetluse üksikasjad, millega määratakse kindlaks põhivõrguettevõtjad, kes peavad artikli 3 lõikega 2 ettenähtud korras maksma hüvitist piiriüleste elektrivoogude eest, kaasa arvatud jaotuse eest nende siseriiklike põhivõrkude ettevõtjate, millest piiriülesed vood pärinevad, ja nende põhivõrguettevõtjate vahel, milles kõnesolevad vood lõpevad; |
| --- | --- | --- |

8)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Põhivõrguettevõtjate vahelist hüvitamiskorda käsitlevad
  suunised

1.   Vajaduse korral
  võib komisjon võta vastu
  põhivõrguettevõtjate vahelist hüvitamiskorda
  käsitlevad suunised, milles

  täpsustatakse vastavalt artiklites 3 ja 4 sätestatud põhimõtetele järgmisi asjaolusid:

a)

menetluse üksikasjad, millega määratakse kindlaks põhivõrguettevõtjad, kes peavad artikli 3 lõikega 2 ettenähtud korras maksma hüvitist piiriüleste elektrivoogude eest, kaasa arvatud jaotuse eest nende siseriiklike põhivõrkude ettevõtjate, millest piiriülesed vood pärinevad, ja nende põhivõrguettevõtjate vahel, milles kõnesolevad vood lõpevad;

| b) | artikli 3 lõike 3 teises lõigus ettenähtud korras rakendatava maksemenetluse üksikasjad, kaasa arvatud esimese ajavahemiku kindlaksmääramine, mille eest tuleb hüvitist maksta; |
| --- | --- |

b)

artikli 3 lõike 3 teises lõigus ettenähtud korras rakendatava maksemenetluse üksikasjad, kaasa arvatud esimese ajavahemiku kindlaksmääramine, mille eest tuleb hüvitist maksta;

| c) | üksikasjad seoses meetoditega, mille abil tehakse nii koguse kui elektrivoo tüübi järgi kindlaks ülekantavad piiriülesed elektrivood, mille eest tuleb maksta hüvitust artikli 3 alusel, ning nende elektrivoogude suurus, mis on pärit üksikute liikmesriikide põhivõrkudest ja/või lõpevad üksikute liikmesriikide põhivõrkudes, artikli 3 lõikega 5 ettenähtud korras; |
| --- | --- |

c)

üksikasjad seoses meetoditega, mille abil tehakse nii koguse kui elektrivoo tüübi järgi kindlaks ülekantavad piiriülesed elektrivood, mille eest tuleb maksta hüvitust artikli 3 alusel, ning nende elektrivoogude suurus, mis on pärit üksikute liikmesriikide põhivõrkudest ja/või lõpevad üksikute liikmesriikide põhivõrkudes, artikli 3 lõikega 5 ettenähtud korras;

| d) | üksikasjad seoses meetoditega, mille abil määratakse piiriüleste elektrivoogude ülekandmisest tulenevad kulud ja tulud artikli 3 lõikega 6 ettenähtud korras; |
| --- | --- |

d)

üksikasjad seoses meetoditega, mille abil määratakse piiriüleste elektrivoogude ülekandmisest tulenevad kulud ja tulud artikli 3 lõikega 6 ettenähtud korras;

| e) | üksikasjad seoses sellega, kuidas põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitamiskorra raames käsitleda elektrivooge, mis pärinevad riikidest või lõpevad riikides, mis asuvad väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda; ja |
| --- | --- |

e)

üksikasjad seoses sellega, kuidas põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitamiskorra raames käsitleda elektrivooge, mis pärinevad riikidest või lõpevad riikides, mis asuvad väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda; ja

| f) | alalisvooluvõrkude kaudu ühendatud siseriiklike võrkude osalemine artikliga 3 ettenähtud korras. |
| --- | --- |

f)

alalisvooluvõrkude kaudu ühendatud siseriiklike võrkude osalemine artikliga 3 ettenähtud korras.

2.   
  Põhivõrguettevõtjate vahelist hüvitamiskorda käsitlevates
  suunistes võidakse ühtlasi määrata kindlaks asjakohased eeskirjad, mille eesmärk on järk-järgult ühtlustada põhimõtteid, mille kohaselt kehtestatakse tootjate ja tarbijate (koormus)tasud vastavalt riiklikele tariifisüsteemidele, kaasa arvatud põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitamiskorra kajastumine riiklikes võrgutasudes ning asjakohaste ja tõhusate asukohasignaalide andmine artikliga 4 kindlaksmääratud põhimõtete kohaselt.

Põhivõrguettevõtjate vahelist hüvitamiskorda käsitlevate
  suunistega nähakse ette ühtlustatud asjakohaste ja tõhusate asukohasignaalide andmine Euroopa tasandil.

Kõnesolev ühtlustamine ei takista liikmesriike kohaldamast mehhanisme, mis tagavad, et tarbijate makstavad võrgutasud (koormus) on kogu liikmesriigi territooriumil võrreldavad.

3.   Vajaduse korral
  võib komisjon teha ettepaneku täiendavate suuniste vastuvõtmiseks
  , millega tagatakse käesoleva määruse eesmärgi saavutamiseks vajalik minimaalne ühtlustamistase ▐.

4.   Siseriiklike võrkude vaheliste ühenduste olemasoleva edastamisvõimsuse juhtimise ja jaotamise suunised on sätestatud lisas.

▐ ”

| 9) | Artikli 12 lõige 1 asendatakse järgmisega:


  „
  1.
     
  Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et riiklikel reguleerivatel asutustel on pädevus tagada tõhusalt käesolevast määrusest kinnipidamine, andes neile või muudele asutustele õigusliku pädevuse anda välja täitmiskorraldusi ja määrata tõhusaid, hoiatavaid ning proportsionaalseid karistusi. Liikmesriigid teatavad nendest sätetest komisjonile 1. jaanuariks 2010 ja teavitavad komisjoni viivitamatult mis tahes edaspidistest muudatustest.
  ” |
| --- | --- |

9)

Artikli 12 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„
  1.
     
  Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et riiklikel reguleerivatel asutustel on pädevus tagada tõhusalt käesolevast määrusest kinnipidamine, andes neile või muudele asutustele õigusliku pädevuse anda välja täitmiskorraldusi ja määrata tõhusaid, hoiatavaid ning proportsionaalseid karistusi. Liikmesriigid teatavad nendest sätetest komisjonile 1. jaanuariks 2010 ja teavitavad komisjoni viivitamatult mis tahes edaspidistest muudatustest.
  ”

| 10) | Artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   ║ Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

10)

Artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   ║ Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

║,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  ELT C 211, 19.8.2008, lk 23
  .

1

ELT C 211, 19.8.2008, lk 23

(2)  
  ELT C 172, 5.7.2008, lk 55
  .

2

ELT C 172, 5.7.2008, lk 55

(3)  Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta seisukoht.

(4)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 37.

4

(5)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 1.

5

(6)  ELT L ...

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. ║.

7

(8)  
  ELT L 200, 22.7.2006, lk 11
  .

8

ELT L 200, 22.7.2006, lk 11

(9)  ELT C 255, 21.10.2006, lk 1.

9

(10)  ELT L ...”

10

ELT L ...

(11)  
  ELT L 262, 22.9.2006, lk 1
  .”

11

ELT L 262, 22.9.2006, lk 1

(12)  
  ELT L
  ...”

12

ELT L

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/149

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet***I

P6_TA(2008)0296

Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (KOM(2007)0530 – C6-0318/2007 – 2007/0197(COD))

2009/C 286 E/45

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0530);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0318/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6-0226/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | rõhutab, et juhul, kui energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet luuakse, tuleks kaaluda kõiki 17. mai 2006. aasta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelises institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1) ette nähtud rahastamise võimalusi; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et juhul, kui energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet luuakse, tuleks kaaluda kõiki 17. mai 2006. aasta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelises institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1) ette nähtud rahastamise võimalusi;

| 3. | on seisukohal, et nimetatud ameti loomisel tuleks kohaldada institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 47 ja et Euroopa Parlament peaks alustama läbirääkimisi teise eelarvepädeva institutsiooniga, et saavutada ameti rahastamise osas õigeaegne kokkulepe kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe asjakohaste sätetega; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et nimetatud ameti loomisel tuleks kohaldada institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 47 ja et Euroopa Parlament peaks alustama läbirääkimisi teise eelarvepädeva institutsiooniga, et saavutada ameti rahastamise osas õigeaegne kokkulepe kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe asjakohaste sätetega;

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. Kokkulepet on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2008/29/EÜ (ELT L 6, 10.1.2008, lk 7).

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008P6_TC1-COD(2007)0197

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet(EMPs kohaldatav tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ║,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises „Euroopa energiapoliitika”║ rõhutati, et oluline on viia lõpule elektrienergia ja ║ gaasi siseturu loomine. Ühe peamise selle eesmärgi saavutamiseks vajaliku meetmena nimetati ühenduse tasandi reguleeriva raamistiku parandamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises „Euroopa energiapoliitika”║ rõhutati, et oluline on viia lõpule elektrienergia ja ║ gaasi siseturu loomine. Ühe peamise selle eesmärgi saavutamiseks vajaliku meetmena nimetati ühenduse tasandi reguleeriva raamistiku parandamist.

| (2) | Komisjoni otsusega nr 2003/796/EÜ (4) loodi elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (edaspidi ERGEG) soodustamaks konsulteerimist, tegevuse kooskõlastamist ning koostööd liikmesriikide reguleerivate asutuste vahel ning nende asutuste ja komisjoni vahel eesmärgiga tugevdada elektrienergia ja ║ gaasi siseturgu. ERGEG koosneb riikide reguleerivate asutuste esindajatest ja on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivile ║ 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ║ (5), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu26. juuni 2003. aasta direktiivile ║2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta ║ (6). |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega nr 2003/796/EÜ (4) loodi elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (edaspidi ERGEG) soodustamaks konsulteerimist, tegevuse kooskõlastamist ning koostööd liikmesriikide reguleerivate asutuste vahel ning nende asutuste ja komisjoni vahel eesmärgiga tugevdada elektrienergia ja ║ gaasi siseturgu. ERGEG koosneb riikide reguleerivate asutuste esindajatest ja on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivile ║ 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ║ (5), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu26. juuni 2003. aasta direktiivile ║2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta ║ (6).

| (3) | Töö, mida ERGEG on alates asutamisest teinud, on andnud positiivse panuse elektrienergia ja ║ gaasi siseturule. Sektoris ollakse aga üldiselt seisukohal ja ka ERGEG ise on teinud ettepaneku, et riiklikud reguleerivad asutused võiksid vabatahtlikult teha koostööd ühenduse struktuuris, millel oleks selge pädevus ning õigus võtta mitmesugustel konkreetsetel juhtudel vastu reguleeriva iseloomuga ▐ otsuseid. |
| --- | --- |

(3)

Töö, mida ERGEG on alates asutamisest teinud, on andnud positiivse panuse elektrienergia ja ║ gaasi siseturule. Sektoris ollakse aga üldiselt seisukohal ja ka ERGEG ise on teinud ettepaneku, et riiklikud reguleerivad asutused võiksid vabatahtlikult teha koostööd ühenduse struktuuris, millel oleks selge pädevus ning õigus võtta mitmesugustel konkreetsetel juhtudel vastu reguleeriva iseloomuga ▐ otsuseid.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kutsus 2007. aasta kevadel komisjoni üles tegema ettepanekuid iseseisva mehhanismi moodustamise meetmete kohta, kellega riiklikud reguleerivad asutused saaks teha koostööd. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kutsus 2007. aasta kevadel komisjoni üles tegema ettepanekuid iseseisva mehhanismi moodustamise meetmete kohta, kellega riiklikud reguleerivad asutused saaks teha koostööd.

| (5) | Liikmesriigid peaksid tegema tihedat koostööd, kõrvaldades takistused piiriüleselt kauplemiselt elektrienergia ja gaasiga, et viia ellu ELi energiapoliitika eesmärgid. Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööameti (edaspidi amet) loomine integreeriks ühenduse perspektiivi riiklike reguleerivate asutuste tegevusse ning suurendaks ühenduse võrdse kohtlemise ning Euroopa elektri ja gaasi jaotusvõrkudele võrdsete juurdepääsuvõimaluste tagamise põhimõtete tõhusamat järgimist ning seega aitaks kaasa energia siseturu nõuetekohasele toimimisele. Ühtlasi peaks amet võimaldama riiklikel reguleerivatel asutustel tugevdada koostööd ühenduse tasandil ning osaleda ühiselt ühenduse mõõtmega ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriigid peaksid tegema tihedat koostööd, kõrvaldades takistused piiriüleselt kauplemiselt elektrienergia ja gaasiga, et viia ellu ELi energiapoliitika eesmärgid. Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööameti (edaspidi amet) loomine integreeriks ühenduse perspektiivi riiklike reguleerivate asutuste tegevusse ning suurendaks ühenduse võrdse kohtlemise ning Euroopa elektri ja gaasi jaotusvõrkudele võrdsete juurdepääsuvõimaluste tagamise põhimõtete tõhusamat järgimist ning seega aitaks kaasa energia siseturu nõuetekohasele toimimisele. Ühtlasi peaks amet võimaldama riiklikel reguleerivatel asutustel tugevdada koostööd ühenduse tasandil ning osaleda ühiselt ühenduse mõõtmega ülesannete täitmisel.

| (6) | Keskuse jaoks vajalike vahenditega seonduva mõju hindamise alusel järeldati, et muude võimalustega võrreldes pakub sõltumatu keskus mitmesugust pikaajalist kasu ║ |
| --- | --- |

(6)

Keskuse jaoks vajalike vahenditega seonduva mõju hindamise alusel järeldati, et muude võimalustega võrreldes pakub sõltumatu keskus mitmesugust pikaajalist kasu ║

| (7) | Amet peaks tagama riiklike reguleerivate asutuste poolt direktiivide 2003/54/EÜ ja 2003/55/EÜ kohaselt siseriiklikul tasandil täidetavate reguleerimisülesannete nõuetekohase kooskõlastamise ning vajadusel nende täiendamise ühenduse tasandil. Seetõttu on äärmiselt oluline tagada ameti
  ja selle liikmete
  sõltumatus
  tarbijatest, energiatootjatest ning põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatest (nii avalikest kui eraõiguslikest), ja ameti tegevuse vastavus ühenduse õigusaktidele
  , tehniline ▐ võimekus,
  võimekus kohaneda regulatiivsete arengutega
  , läbipaistvus,
  alluvus demokraatlikule kontrollile
  ja tõhusus. |
| --- | --- |

(7)

Amet peaks tagama riiklike reguleerivate asutuste poolt direktiivide 2003/54/EÜ ja 2003/55/EÜ kohaselt siseriiklikul tasandil täidetavate reguleerimisülesannete nõuetekohase kooskõlastamise ning vajadusel nende täiendamise ühenduse tasandil. Seetõttu on äärmiselt oluline tagada ameti
  ja selle liikmete
  sõltumatus
  tarbijatest, energiatootjatest ning põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatest (nii avalikest kui eraõiguslikest), ja ameti tegevuse vastavus ühenduse õigusaktidele
  , tehniline ▐ võimekus,
  võimekus kohaneda regulatiivsete arengutega
  , läbipaistvus,
  alluvus demokraatlikule kontrollile
  ja tõhusus.

| (8) | Amet peaks jälgima elektri- ja gaasisektori põhivõrguettevõtjate koostööd, samuti Euroopa elektri ja gaasi põhivõrguettevõtjate võrgustike ja ülesannete täitmist. Ameti kaasamine on oluline selle tagamiseks, et põhivõrguettevõtjate koostöö edeneb tõhusal ja läbipaistval viisil siseturu heaks. |
| --- | --- |

(8)

Amet peaks jälgima elektri- ja gaasisektori põhivõrguettevõtjate koostööd, samuti Euroopa elektri ja gaasi põhivõrguettevõtjate võrgustike ja ülesannete täitmist. Ameti kaasamine on oluline selle tagamiseks, et põhivõrguettevõtjate koostöö edeneb tõhusal ja läbipaistval viisil siseturu heaks.

| (9) | Amet peaks süstemaatiliselt kontrollima, kas turgudel esineb turumoonutusi, ning vajaduse korral teavitama sellest Euroopa Parlamenti, komisjoni ja liikmesriikide ametiasutusi. |
| --- | --- |

(9)

Amet peaks süstemaatiliselt kontrollima, kas turgudel esineb turumoonutusi, ning vajaduse korral teavitama sellest Euroopa Parlamenti, komisjoni ja liikmesriikide ametiasutusi.

| (10) | On asjakohane tagada riiklike reguleerivate asutuste
  osaluse ja
  koostöö
  integreeritud
  raamistik. See raamistik peaks hõlbustama elektri ja maagaasi siseturgu käsitlevate õigusaktide ühesugust kohaldamist kogu ühenduses. Rohkem kui üht liikmesriiki käsitlevate juhtude puhul peaks ametil olema õigus vastu võtta üksikotsuseid. See õigus peaks hõlmama vähemalt kaht liikmesriiki ühendavat infrastruktuuri, uute elektrivõrkudevaheliste ühenduste vabastamist siseturueeskirjade kohaldamisest ja rohkem kui ühes liikmesriigis asuvaid uusi gaasi infrastruktuure. |
| --- | --- |

(10)

On asjakohane tagada riiklike reguleerivate asutuste
  osaluse ja
  koostöö
  integreeritud
  raamistik. See raamistik peaks hõlbustama elektri ja maagaasi siseturgu käsitlevate õigusaktide ühesugust kohaldamist kogu ühenduses. Rohkem kui üht liikmesriiki käsitlevate juhtude puhul peaks ametil olema õigus vastu võtta üksikotsuseid. See õigus peaks hõlmama vähemalt kaht liikmesriiki ühendavat infrastruktuuri, uute elektrivõrkudevaheliste ühenduste vabastamist siseturueeskirjade kohaldamisest ja rohkem kui ühes liikmesriigis asuvaid uusi gaasi infrastruktuure.

| (11) | Kuna
  amet omab ülevaadet riiklikelt reguleerivatest asutustest ja teistest teabe- ja ekspertiisiallikatest,
  peaks tal olema komisjoni
  , teiste ühenduse institutsioonide ja vähemalt kahe liikmesriigi reguleeriva asutuse
  nõustaja roll turu reguleerimise küsimustes. Samuti tuleks ametilt nõuda komisjoni teavitamist, kui ta leiab, et põhivõrguettevõtjate vahelise koostöö tulemused ei ole vajalikul tasemel või kui riiklik reguleeriv asutus, kelle otsus on vastuolu suunistega, ei soovi järgida ameti
  arvamusi, soovitusi või otsuseid
  . |
| --- | --- |

(11)

Kuna
  amet omab ülevaadet riiklikelt reguleerivatest asutustest ja teistest teabe- ja ekspertiisiallikatest,
  peaks tal olema komisjoni
  , teiste ühenduse institutsioonide ja vähemalt kahe liikmesriigi reguleeriva asutuse
  nõustaja roll turu reguleerimise küsimustes. Samuti tuleks ametilt nõuda komisjoni teavitamist, kui ta leiab, et põhivõrguettevõtjate vahelise koostöö tulemused ei ole vajalikul tasemel või kui riiklik reguleeriv asutus, kelle otsus on vastuolu suunistega, ei soovi järgida ameti
  arvamusi, soovitusi või otsuseid
  .

| (12) | Ametil peaks olema ka võimalik välja anda
  siduvaid
  suuniseid, et aidata reguleerivatel asutustel ja turul tegutsevatel isikutel head tava jagada. |
| --- | --- |

(12)

Ametil peaks olema ka võimalik välja anda
  siduvaid
  suuniseid, et aidata reguleerivatel asutustel ja turul tegutsevatel isikutel head tava jagada.

| (13) | Amet peaks vajadusel konsulteerima huvitatud isikutega ning andma neile mõistliku võimaluse kommenteerida kavandatud meetmeid, näiteks võrgueeskirjade ja -reeglite projekte. |
| --- | --- |

(13)

Amet peaks vajadusel konsulteerima huvitatud isikutega ning andma neile mõistliku võimaluse kommenteerida kavandatud meetmeid, näiteks võrgueeskirjade ja -reeglite projekte.

| (14) | Ameti struktuur peaks olema kohandatud vastavalt energeetikasektori konkreetsetele vajadustele. Eelkõige tuleb täielikult arvesse võtta riiklike reguleerivate asutuste spetsiifilist rolli ja
  tagada nende sõltumatus
  . |
| --- | --- |

(14)

Ameti struktuur peaks olema kohandatud vastavalt energeetikasektori konkreetsetele vajadustele. Eelkõige tuleb täielikult arvesse võtta riiklike reguleerivate asutuste spetsiifilist rolli ja
  tagada nende sõltumatus
  .

| (15) | Haldusnõukogul peaksid olema vajalikud volitused eelarve kehtestamiseks, selle täitmise järelevalveks, sise-eeskirjade koostamiseks, finantseeskirjade vastuvõtmiseks ja direktori ametissenimetamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Haldusnõukogul peaksid olema vajalikud volitused eelarve kehtestamiseks, selle täitmise järelevalveks, sise-eeskirjade koostamiseks, finantseeskirjade vastuvõtmiseks ja direktori ametissenimetamiseks.

| (16) | Ametil peaksid olema vajalikud õigused reguleerimisülesannete teostamiseks ║tõhusal,
  läbipaistval, põhjendatud
  ja eelkõige sõltumatul viisil. Reguleerivate asutuste sõltumatus
  energiatootjatest ning põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatest on
  hea juhtimistava oluline põhimõte
  ja
  turu usalduse tagamise põhitingimus. Peegeldades olukorda
  ühenduse ja
  riiklikul tasandil,

  peaksid
  reguleerivate asutuste nõukogu
  ja selle liikmed
  tegutsema sõltumatult mis tahes muudest turuhuvidest
  , vältima huvide konflikti
  ning mitte küsima ega võtma vastu juhiseid
  või aktsepteerima soovitusi
  üheltki riigiasutuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraisikult.
  Reguleerivate asutuste nõukogu peaks samal ajal järgima ühenduse õigusakte energia-, keskkonna-, energia siseturu- ja konkurentsipoliitika valdkonnas ning andma ühenduse institutsioonidele aru oma otsuste ja ettepanekute kohta. |
| --- | --- |

(16)

Ametil peaksid olema vajalikud õigused reguleerimisülesannete teostamiseks ║tõhusal,
  läbipaistval, põhjendatud
  ja eelkõige sõltumatul viisil. Reguleerivate asutuste sõltumatus
  energiatootjatest ning põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatest on
  hea juhtimistava oluline põhimõte
  ja
  turu usalduse tagamise põhitingimus. Peegeldades olukorda
  ühenduse ja
  riiklikul tasandil,

  peaksid
  reguleerivate asutuste nõukogu
  ja selle liikmed
  tegutsema sõltumatult mis tahes muudest turuhuvidest
  , vältima huvide konflikti
  ning mitte küsima ega võtma vastu juhiseid
  või aktsepteerima soovitusi
  üheltki riigiasutuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraisikult.
  Reguleerivate asutuste nõukogu peaks samal ajal järgima ühenduse õigusakte energia-, keskkonna-, energia siseturu- ja konkurentsipoliitika valdkonnas ning andma ühenduse institutsioonidele aru oma otsuste ja ettepanekute kohta.

| (17) | Kui ametil on õigus teha otsuseid, peaks huvitatud pooltel protsessi säästlikkuse huvides olema õigus
  esimese instantsina
  pöörduda apellatsiooninõukogu poole, mis on küll ameti osa, kuid on selle ameti mis tahes haldus- ja regulatiivstruktuurist sõltumatu.
  Apellatsiooninõukogu otsust peaks olema võimalik Euroopa Kohtus vaidlustada. |
| --- | --- |

(17)

Kui ametil on õigus teha otsuseid, peaks huvitatud pooltel protsessi säästlikkuse huvides olema õigus
  esimese instantsina
  pöörduda apellatsiooninõukogu poole, mis on küll ameti osa, kuid on selle ameti mis tahes haldus- ja regulatiivstruktuurist sõltumatu.
  Apellatsiooninõukogu otsust peaks olema võimalik Euroopa Kohtus vaidlustada.

| (18) | Ametit tuleks rahastada peamiselt Euroopa Liidu üldeelarvest, lõivudest ja ▐ sissemaksetest. Eelkõige peavad ameti käsutusse jääma vahendid, mille reguleerivad asutused praegu ühiselt Euroopa tasandi koostöösse panustavad. Euroopa ühenduste üldeelarvest makstavate mis tahes subsiidiumide suhtes tuleks jätkata ühenduse eelarvemenetluse kohaldamist. Lisaks peaks raamatupidamist auditeerima Euroopa Kontrollikoda vastavalt komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185) (7) artiklile 91. |
| --- | --- |

(18)

Ametit tuleks rahastada peamiselt Euroopa Liidu üldeelarvest, lõivudest ja ▐ sissemaksetest. Eelkõige peavad ameti käsutusse jääma vahendid, mille reguleerivad asutused praegu ühiselt Euroopa tasandi koostöösse panustavad. Euroopa ühenduste üldeelarvest makstavate mis tahes subsiidiumide suhtes tuleks jätkata ühenduse eelarvemenetluse kohaldamist. Lisaks peaks raamatupidamist auditeerima Euroopa Kontrollikoda vastavalt komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185) (7) artiklile 91.

| (19) | Pärast ameti töö alustamist peaks tema eelarve kuuluma pidevale hindamisele eelarvepädevate institutsioonide poolt lähtuvalt ameti töökoormusest ja tulemustest. Hinnangu tulemusena peaks olema selge, kas ametil on piisavalt inim- ja rahalisi ressursse. Eelarvepädevad institutsioonid peaksid tagama, et amet töötab võimalikult tõhusalt. |
| --- | --- |

(19)

Pärast ameti töö alustamist peaks tema eelarve kuuluma pidevale hindamisele eelarvepädevate institutsioonide poolt lähtuvalt ameti töökoormusest ja tulemustest. Hinnangu tulemusena peaks olema selge, kas ametil on piisavalt inim- ja rahalisi ressursse. Eelarvepädevad institutsioonid peaksid tagama, et amet töötab võimalikult tõhusalt.

| (20) | Ametil peab olema kõrgetasemel professionaalne personal. Eelkõige kasutab amet ära liikmesriikide, komisjoni ja riiklike reguleerivate asutuste ║ lähetatud personali oskusi ja kogemusi. Ameti töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju, Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning ║ ühenduse institutsioonide poolt nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju. Haldusnõukogu peab kokkuleppel komisjoniga võtma vastu vajalikud rakendusmeetmed. |
| --- | --- |

(20)

Ametil peab olema kõrgetasemel professionaalne personal. Eelkõige kasutab amet ära liikmesriikide, komisjoni ja riiklike reguleerivate asutuste ║ lähetatud personali oskusi ja kogemusi. Ameti töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju, Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning ║ ühenduse institutsioonide poolt nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju. Haldusnõukogu peab kokkuleppel komisjoniga võtma vastu vajalikud rakendusmeetmed.

| (21) | Amet peaks kohaldama üldeeskirju, mis käsitlevad avalikkuse juurdepääsu ühenduse asutuste valduses olevatele dokumentidele. Selle raames kehtestab haldusnõukogu praktilised meetmed tundliku äriteabe ja isikuandmete kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(21)

Amet peaks kohaldama üldeeskirju, mis käsitlevad avalikkuse juurdepääsu ühenduse asutuste valduses olevatele dokumentidele. Selle raames kehtestab haldusnõukogu praktilised meetmed tundliku äriteabe ja isikuandmete kaitsmiseks.

| (22) | Kolmandad riigid peaksid saama osaleda ameti töös kooskõlas asjaomaste ühenduse sõlmitud lepingutega. |
| --- | --- |

(22)

Kolmandad riigid peaksid saama osaleda ameti töös kooskõlas asjaomaste ühenduse sõlmitud lepingutega.

| (23) | Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule mitte hiljem kui kolm aastat pärast ameti esimese direktori ametisseastumist ning seejärel iga kolme aasta järel hindamisaruande ameti konkreetsete ülesannete ja saavutatud tulemuste kohta, lisades asjakohased ettepanekud. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule mitte hiljem kui kolm aastat pärast ameti esimese direktori ametisseastumist ning seejärel iga kolme aasta järel hindamisaruande ameti konkreetsete ülesannete ja saavutatud tulemuste kohta, lisades asjakohased ettepanekud.

| (24) | Kuna liikmesriigid ei suuda üksinda piisavalt saavutada käesoleva määruse eesmärke, milleks on riiklike reguleerivate asutuste
  osalus ja
  koostöö ühenduse tasandil, ning seetõttu on nende eesmärkide saavutamist tema ulatuse ja mõju tõttu parem tagada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmed kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(24)

Kuna liikmesriigid ei suuda üksinda piisavalt saavutada käesoleva määruse eesmärke, milleks on riiklike reguleerivate asutuste
  osalus ja
  koostöö ühenduse tasandil, ning seetõttu on nende eesmärkide saavutamist tema ulatuse ja mõju tõttu parem tagada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmed kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (25) | Amet peaks oma tegevusest aru andma Euroopa Parlamendile, |
| --- | --- |

(25)

Amet peaks oma tegevusest aru andma Euroopa Parlamendile,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesoleva määrusega asutatakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (edaspidi amet) eesmärgiga täiendada ühenduse tasandil reguleerimisülesandeid, mida liikmesriigi tasandil täidavad direktiivi 2003/54/EÜ artiklis 22a ja direktiivi 2003/55/EÜ artiklis 24a osutatud riiklikud reguleerivad asutused, ning eesmärgiga vajaduse korral kooskõlastada nende tegevust.

Artikkel 2

Õiguslik seisund ja asukoht

1.   Amet on juriidilise isiku staatusega ühenduse asutus.

2.   Tal on kõikides liikmesriikides kõige ulatuslikum juriidilisele isikule siseriiklike õigusaktidega omistatav õigus- ja teovõime. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus menetlusosaliseks.

3.   Ameti esindab direktor.

4.   Ameti asukoht on
  Brüsselis
  . Kuni oma tööruumide valmimiseni tegutseb amet komisjoni ruumides.

Artikkel 3

Koosseis

Ameti koosseisu kuuluvad:

| a) | haldusnõukogu, mis täidab artiklis 14 sätestatud kohustusi; |
| --- | --- |

a)

haldusnõukogu, mis täidab artiklis 14 sätestatud kohustusi;

| b) | reguleerivate asutuste nõukogu, mis täidab artiklis 17 sätestatud kohustusi; |
| --- | --- |

b)

reguleerivate asutuste nõukogu, mis täidab artiklis 17 sätestatud kohustusi;

| c) | direktor, kes täidab artiklis 19 sätestatud kohustusi; ja |
| --- | --- |

c)

direktor, kes täidab artiklis 19 sätestatud kohustusi; ja

| d) | apellatsiooninõukogu, mis täidab artiklis 21 sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

d)

apellatsiooninõukogu, mis täidab artiklis 21 sätestatud kohustusi.

Artikkel 4

Ameti
  ülesanded

Artiklis 1 sätestatud eesmärgi täitmisel
  amet:

| a) | esitab
  põhivõrguettevõtjatele adresseeritud arvamusi
  , soovitusi ja otsuseid seoses kõigi siseturu head toimimist puudutavate tehniliste küsimustega
  ; |
| --- | --- |

a)

esitab
  põhivõrguettevõtjatele adresseeritud arvamusi
  , soovitusi ja otsuseid seoses kõigi siseturu head toimimist puudutavate tehniliste küsimustega
  ;

| b) | esitab
  reguleerivatele asutustele adresseeritud arvamusi; |
| --- | --- |

b)

esitab
  reguleerivatele asutustele adresseeritud arvamusi;

| c) | esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule või
  komisjonile adresseeritud arvamusi ja soovitusi; |
| --- | --- |

c)

esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule või
  komisjonile adresseeritud arvamusi ja soovitusi;

| d) | võtab
  vastu
  otsuseid
  konkreetsete juhtumite kohta, nagu on osutatud artiklites
  6 kuni 12
  ; |
| --- | --- |

d)

võtab
  vastu
  otsuseid
  konkreetsete juhtumite kohta, nagu on osutatud artiklites
  6 kuni 12
  ;

| e) | loob raamistiku riiklike reguleerivate asutuste osaluseks ja koostööks; |
| --- | --- |

e)

loob raamistiku riiklike reguleerivate asutuste osaluseks ja koostööks;

| f) | jälgib Euroopa elektri ja gaasi põhivõrguettevõtjate võrgustike ülesannete täitmist; |
| --- | --- |

f)

jälgib Euroopa elektri ja gaasi põhivõrguettevõtjate võrgustike ülesannete täitmist;

| g) | kehtestab majandus- ja tehnilisi tingimusi Euroopa elektri ja gaasi põhivõrguettevõtjate võrgustike poolt väljatöötatud eeskirjade ja reeglite koostamiseks ning kinnitab need eeskirjad ja reeglid, et tagada energia siseturu tõhus ja turvaline toimimine; |
| --- | --- |

g)

kehtestab majandus- ja tehnilisi tingimusi Euroopa elektri ja gaasi põhivõrguettevõtjate võrgustike poolt väljatöötatud eeskirjade ja reeglite koostamiseks ning kinnitab need eeskirjad ja reeglid, et tagada energia siseturu tõhus ja turvaline toimimine;

| h) | kehtestab põhivõrguettevõtjate vahelised hüvitusmehhanismide metoodikad ja tariifid, mis põhinevad nende tegelike kulude hindamisel; |
| --- | --- |

h)

kehtestab põhivõrguettevõtjate vahelised hüvitusmehhanismide metoodikad ja tariifid, mis põhinevad nende tegelike kulude hindamisel;

| i) | koordineerib asjaomaseid riiklikke reguleerivaid asutusi seoses nende tegevusega piirkondlikel elektri- või gaasiturgudel; |
| --- | --- |

i)

koordineerib asjaomaseid riiklikke reguleerivaid asutusi seoses nende tegevusega piirkondlikel elektri- või gaasiturgudel;

| j) | edendab koos komisjoniga energiaturgude piirkondadevahelist koostööd ning integreerib piirkondlikke energiaturge energia siseturuga; |
| --- | --- |

j)

edendab koos komisjoniga energiaturgude piirkondadevahelist koostööd ning integreerib piirkondlikke energiaturge energia siseturuga;

| k) | viib punktides e kuni h nimetatud küsimustes läbi ELi üleseid avalikke arutelusid
  . |
| --- | --- |

k)

viib punktides e kuni h nimetatud küsimustes läbi ELi üleseid avalikke arutelusid
  .

Artikkel 5

Üldised ülesanded

Amet võib
  Euroopa Parlamendi, nõukogu või
  komisjoni taotlusel või omal algatusel esitada
  Euroopa Parlamendile, nõukogule ja
  komisjonile arvamuse
  või soovituse
  kõikide küsimuste kohta, mis on seotud tema asutamise eesmärgiga.

Artikkel 6

Põhivõrguettevõtjate koostööga seotud ülesanded

1.   Amet esitab komisjonile oma arvamuse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses
   (8) artikli 2b lõikele 2 ║ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogui 28. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta
   (9) artiklile 2b lõikele 2 Euroopa elektri ja gaasi põhivõrguettevõtjate võrgustike põhikirjade kavandite, liikmete nimekirjade ja töökordade kavandite kohta.

2.   Amet jälgib vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artiklile 2d ║ ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artiklile 2d ║ Euroopa elektri ja gaasi põhivõrguettevõtjate võrgustike ülesannete täitmist.

3.   Amet
  kinnitab
  määruse (EÜ) nr 1228/2003
  artiklis 2c
  ja määruse (EÜ) nr 1775/2005
  artiklis 2c viidatud
  Euroopa
  elektri ja

  gaasi põhivõrguettevõtjate
  võrgustike
  10-aastased investeerimiskavad

  , tagades mittediskrimineerimise, tõhusa konkurentsi ning energia siseturu tõhusa ja turvalise toimimise
  .

4.
     
  10-aastased investeerimiskavad peavad sisaldama sätteid arukatele arvestitele ja võrkudele ülemineku kohta 10 aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Amet ja riiklikud reguleerivad asutused jälgivad põhivõrguettevõtjate edusamme arukate arvestite ja võrkude väljaarendamisel. Sellel eesmärgil koostatavad amet ja riiklikud reguleerivad asutused etappidega ajakava koos lõppeesmärgi saavutamise tähtajaga.

Amet tagab, et rakendatud teabe- ja sidesüsteemid, sh arukad arvestid ja võrgud, võimaldavad arendada energia siseturgu ja ei tekita mingeid uusi tehnilisi tõkkeid.

5.
     
  Amet töötab välja ja võtab vastu suunised selgete ja objektiivsete aluspõhimõtete kehtestamise kohta võrgueeskirjade ühtlustamiseks määruse (EÜ) nr 1228/2003 artiklis 2e ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artiklis 2e sätestatud korra kohaselt. Amet võtab vastu Euroopa elektri ja gaasi põhivõrguettevõtjate võrgustike koostatud võrgueeskirjade projektid määruse (EÜ) nr 1228/2003 artiklis 2f ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artiklis 2f sätestatud korra kohaselt ja kontrollib nende rakendamist. Amet võib esitada komisjonile soovituse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2f lõikega 7 või määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2f lõikega 7.

6.
     
  Amet koordineerib teabevahetust ELi ja kolmandate riikide põhivõrguettevõtjate vahel.

7.   Juhul kui amet leiab, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2d lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2d lõikele 2 esitatud iga-aastase tööprogrammi kavand või 10-aastase investeerimiskava kavand ei taga mittediskrimineerimist, tõhusat konkurentsi ega turu tõhusat toimimist,
  või need ei ole vastavuses ühenduse õigusaktidega sätestatud energiapoliitikaga
  , esitab ta
  Euroopa Parlamendile, nõukogule ja
  komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud arvamuse.

8.   
  Kui amet leiab, et


  tehniliste reeglite kavand
  ei ole vastu võetud mõistliku aja jooksul või et põhivõrguettevõtjad ei ole suutnud tehnilisi
  reegleid
  rakendada,
  võib
  ta
  komisjoni volituste delegeerimise kaudu ja
  vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2f lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2f lõikele 2

  teha peatamisotsuseid ja esitada komisjonile ettepanekuid trahvide määramiseks
  .

9.   Amet jälgib põhivõrguettevõtjate piirkondlikku koostööd vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artiklile 2i ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artiklile 2i.

10.
     
  Amet jälgib uute piiriüleste võimsuste ehitamist ning tagab kõnealuse protsessi kiirendamise tõhustatud piirkondliku koostöö piires.

11.
     
  Amet jälgib piiriüleste võimsuste arvestamist põhivõrguettevõtjate poolt ja tegelikku võrkudevahelist ühendusvõimsust (koguvõimsust) ning lahendab ebaausa, diskrimineeriva või ebatõhusa piiriülese juurdepääsuga seotud probleeme.

12.
     
  Ametil võib kehtestada tulemuslikke sanktsioone, kui piiriülese kauplemise tõkkeid ei ole kõrvaldatud.

13.
     
  Amet võib teha siduvaid otsuseid kõikides küsimustes, mis puudutavad juurdepääsu enam kui ühte liikmesriiki hõlmavatele ühendatud põhivõrkudele ja nende kasutamist, kui asjaomased riiklikud reguleerivad asutused ei ole saavutanud ühist kokkulepet.

Artikkel 7

Riiklike reguleerivate asutustega seotud ülesanded

1.   Amet võtab vastu üksikotsuseid tehnilistes küsimustes, tuginedes direktiivi 2003/54/EÜ, direktiivi 2003/55/EÜ, määruse (EÜ) nr 1228/2003 ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 suunistele.

2.   Amet võib vastavalt oma tööprogrammile või komisjoni taotluse korral võtta vastu mittesiduvaid suuniseid, et aidata reguleerivatel asutustel ja turul tegutsevatel isikutel head tava jagada.

3.   Amet
  tagab
  piirkondlike
  ja ühenduse tasandi
  reguleerivate asutuste
  vahelise koostöö
  . Kui amet leiab, et selline koostöö nõuab siduvaid reegleid, teeb ta komisjonile asjakohased soovitused.

4.   Amet esitab mis tahes reguleeriva asutuse ▐ taotlusel arvamuse reguleeriva asutuse poolt vastu võetud otsuse vastavuse kohta direktiivis 2003/54/EÜ, direktiivis 2003/55/EÜ, määruses (EÜ) nr 1228/2003 või määruses (EÜ) nr 1775/2005
  ja teistes energiapoliitika alastes ühenduse õigusaktides
  osutatud suunistele.

5.   Kui riiklik reguleeriv asutus ei järgi lõikes 4 osutatud arvamust nelja kuu jooksul alates arvamuse kättesaamisest, teavitab amet sellest komisjoni
  ja asjaomase liikmesriigi valitsust
  .

6.   Kui riiklikul reguleerival asutusel tekib konkreetse juhtumi puhul raskusi direktiivis 2003/54/EÜ, direktiivis 2003/55/EÜ, määruses (EÜ) nr 1228/2003 või määruses (EÜ) nr 1775/2005 antud suuniste tõlgendamisega, võib ta ametilt arvamust küsida. Amet esitab oma arvamuse
  kahe
  kuu jooksul ▐ pärast sellist taotlust.

7.   Amet otsustab vähemalt kahte liikmesriiki ühendava infrastruktuuri reguleerimise korra vastavalt direktiivi 2003/54/EÜ artikli 22d lõikele 3 ja direktiivi 2003/55/EÜ artikli 24d lõikele 3.

8.
     
  Amet jälgib arenguid elektri- ja gaasiturgudel, eriti taastuvate energiaallikate juurdepääsu võrgule, tagades sellise juurdepääsuga seotud siseriiklike eeskirjade positiivse võrdlusuuringu ning hõlbustades sellist juurdepääsu teistes liikmesriikides.

Artikkel 8

Muud ülesanded

1.   Amet võib anda määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 7 lõike 4 punktis a sätestatud vabastusi. Samuti võib amet anda vabastuse vastavalt direktiivi 2003/55/EÜ artikli 22 lõike 3 punktis a sätestatule, kui asjaomane infrastruktuur asub mitme liikmesriigi territooriumil.

Kui amet ei langeta kolme kuu jooksul alates taotluse saamisest otsust vabastuse andmise taotluse kohta kooskõlas käesoleva artikliga, siis langetab tema asemel otsuse komisjon.

2.   Amet teeb ettepaneku sõltumatu süsteemihalduri kohta vastavalt direktiivi 2003/54/EÜ artikli 10 lõikele 4 ja direktiivi 2003/55/EÜ artikli 9 lõikele 4.

3.
     
  Amet edendab jõupingutusi anda praktiline kuju üleeuroopaliste võrgustike suunistele, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta otsuses nr 1364/2006/EÜ üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise kohta

   (10).

Eelkõige võtab amet kõnealuseid suuniseid arvesse 10-aastase investeeringukavade heakskiitmisel vastavalt artikli 6 lõikele 3.

4.
     
  Amet võtab endale komisjoni nõudmisel oma eesmärgiga seotud konkreetseid lisaülesandeid.

Artikkel 9

Energia salvestamine ja kriisiohjamine

1.
     
  Amet määratleb aastaaruandes nõuded Euroopa Liidu hoidlatele – nii tsüklilisuse kui ka ohutuse seisukohast – ning sätestab suunised investeeringute tegemise kohta tootmis- ja edastusinfrastruktuuridesse.

2.
     
  Amet koordineerib ühenduse tasandil riiklikke energiakriisi ohjamise mehhanisme.

3.
     
  Amet koordineerib teabevahetust Euroopa Liidu ja kolmandate riikide põhivõrguettevõtjate vahel.

Artikkel 10

Konsulteerimine ja läbipaistvus

1.
     
  Enne meetmete võtmist konsulteerib amet avatud ja läbipaistval viisil ametlikult kõikide turuosaliste, tarbijate ja lõpptarbijatega, eelkõige seoses oma ülesandega põhivõrguettevõtjate koordineerimise suhtes.

Amet annab vajaduse korral huvitatud pooltele mõistliku võimaluse kavandatud meetmeid kommenteerida ja avalikustab konsultatsioonide tulemused.

2.
     
  Amet tagab oma tegevuse maksimaalse läbipaistvuse.

3.
     
  Amet tagab vajaduse korral üldsusele ja huvitatud pooltele objektiivse, usaldusväärse ja kergesti kättesaadava teabe eelkõige ameti töötulemuste kohta.

4.
     
  Amet sätestab oma sise-eeskirjades lõigetes 2 ja 3 nimetatud läbipaistvuse nõuete rakendamise praktilise korra.

5.
     
  Amet avaldab oma veebisaidil vähemalt oma haldusnõukogu, reguleerivate asutuste nõukogu ja apellatsiooninõukogu kõigi koosolekute päevakorrad, taustadokumendid ja protokollid.

Artikkel 11

Energeetikasektori järelevalve ja aruandlus

1.
     
  Amet jälgib arenguid elektri- ja gaasiturul, eriti elektri ja gaasi jaehindu ning direktiivides 2003/55/EÜ ja 2003/54/EÜ sätestatud nõuet tarbijate õiguste järgimise kohta.

2.
     
  Amet avaldab elektri- ja gaasituru arengut, sealhulgas tarbijatega seotud küsimusi käsitleva aastaaruande, milles ta määratleb energia siseturu väljakujundamist takistavad allesjäänud tõkked.

3.
     
  Amet võib oma aastaaruande avaldamisel esitada Euroopa Parlamendile ja komisjonile arvamuse meetmete kohta, mida võiks võtta, et kõrvaldada lõikes 2 nimetatud tõkked.

Artikkel 12

Järelevalve, jõustamine ja karistused

1.
     
  Amet võib pärast konsulteerimist komisjoniga määrata rahalisi karistusi põhivõrguettevõtjatele, kes ei ole täitnud artiklit 7 või ei ole suutnud esitada ameti poolt oma ülesannete täitmiseks nõutud teavet. Need karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.
     
  Riiklikud reguleerivad asutused koostöös ametiga vastutavad põhivõrguettevõtjate käesoleva määruse sätetest tulenevate kohustuste järgimise kontrollimise eest.

3.
     
  Kui karistus määratakse käesoleva artikli alusel, avaldab asutus asjaomaste põhivõrguettevõtjate nimed ning määratud rahalise karistuse summa ja põhjused.

Artikkel 13

Haldusnõukogu

1.   Haldusnõukogusse kuulub
  kuus
  liiget. Neist
  kaks
  nimetab ametisse komisjon
  , kaks
  nõukogu
  ning kaks Euroopa Parlament. Haldusnõukogu liige ei tohi olla samal ajal ka Euroopa Parlamendi liige.
  Ametiaeg on viis aastat ning sama isiku võib ühe korra ametisse tagasi nimetada.

2.   Haldusnõukogu määrab oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe. Aseesimees asendab automaatselt esimeest, kui viimane ei saa oma ülesandeid täita. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg on kaks ja pool aastat ja neid võib üks kord ametisse tagasi nimetada. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg lõpeb igal juhul hetkest, mil nad ei ole enam haldusnõukogu liikmed.

3.   Haldusnõukogu koosoleku kutsub kokku esimees.
  Reguleerivate asutuste nõukogu esimees või tema esindaja ning
  ameti direktor
  osalevad
  arutelus
  hääleõiguseta
  . Haldusnõukogu tuleb korraliseks istungiks kokku vähemalt kaks korda aastas. Ta tuleb kokku ka esimehe algatusel, komisjoni taotlusel või vähemalt kolmandiku liikmete taotlusel. Haldusnõukogu võib vaatlejana koosolekule kutsuda isikuid, kelle seisukoht võib olla huvipakkuv. Haldusnõukogu liikmed võivad vastavalt töökorrale kasutada nõustajate või ekspertide abi. Haldusnõukogule osutab sekretäriteenuseid amet.

4.   Haldusnõukogu otsuste vastuvõtmiseks on vaja kaht kolmandikku kohalolevate liikmete häältest
  , välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses või põhikirjas on sätestatud teisiti
  .

5.   Igal liikmel on üks hääl. Töökorras sätestatakse täpsem hääletamise kord, eelkõige tingimused, mille alusel üks liige saab teist esindada, ning vajaduse korral ka kvoorumitega seotud reeglid.

6.
     
  Haldusnõukogu liikmed kohustuvad tegutsema sõltumatult ja avalikkuse huvides. Sel eesmärgil teevad nad iga-aastase kirjaliku avalduse kohustuste ja huvide kohta, milles osutatakse kas huvide puudumisele, mida võiks pidada nende sõltumatust ohustavaks, või mis tahes otsesele või kaudsele huvile, mida võiks pidada nende sõltumatust ohustavaks. Need avaldused avalikustatakse.

7.
     
  Haldusnõukogu täidab oma ülesandeid sõltumatult, objektiivselt ja avalikkuse huvides, küsimata ja aktsepteerimata mingeid juhiseid riiklikelt või piirkondlikelt valitsusasutustelt.

8.
     
  Haldusnõukogu liige ei tohi olla samal ajal ka reguleerivate asutuste nõukogu liige.

9.
     
  Haldusnõukogu võib ametist vabastada komisjoni ettepanekul ja Euroopa Parlamendi otsusega. Euroopa Parlament võtab otsuse vastu absoluutse häälteenamusega.

Artikkel 14

Haldusnõukogu ülesanded

1.   Haldusnõukogu nimetab ▐ reguleerivate asutuste
  nõukogu heakskiidul ning pärast Euroopa Parlamendi hääletusel heakskiitmist
  .ametisse direktori, nagu on sätestatud artikli 18 lõikes 2.

▐

2.   Haldusnõukogu nimetab ametisse apellatsiooninõukogu liikmed, nagu on sätestatud artikli 20 lõikes 1.

3.   Haldusnõukogu võtab pärast komisjoniga konsulteerimist ja pärast reguleerivate asutuste nõukogult ║artikli 17 lõike 3 kohase heakskiidu saamist iga aasta 30. septembriks vastu ameti järgmise aasta tööprogrammi ning saadab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Tööprogramm võetakse vastu, ilma et see piiraks iga-aastast eelarvemenetlust
  , ning see avalikustatakse
  .

4.   Haldusnõukogu kasutab oma eelarvepädevust vastavalt artiklitele 23–26.

5.   Haldusnõukogu otsustab pärast komisjonilt nõusoleku saamist, kas võtta vastu pärandit, annetusi või toetusi teistest ühenduse allikatest.

6.   Haldusnõukogu teostab distsiplinaarjärelevalvet direktori suhtes
  , konsulteerides seejuures reguleerivate asutuste nõukoguga
  .

7.
     
  Euroopa Parlament võib kutsuda haldusnõukogu liikmeid pädeva komisjoni ette esinema ning selle komisjoni liikmete küsimustele vastama.

8.   Haldusnõukogu koostab vajaduse korral ameti personalipoliitika vastavalt artikli 30 lõikele 2.

9.   Haldusnõukogu võtab vastavalt artiklile 32 vastu erisätted, mis on vajalikud, et rakendada ameti dokumentidele juurdepääsu õigust.

10.   Haldusnõukogu võtab vastu artikli 19 lõikes 9 osutatud iga-aastase aruande ameti tegevuse kohta ning
  artikli 11 lõikes 2 osutatud iga-aastase aruande elektri- ja gaasituru arengute kohta. Amet
  edastab
  iga-aastased aruanded 15. aprilliks
  Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele,
  Regioonide Komiteele
  ning kontrollikojale. Aruanne ameti tegevuse kohta sisaldab reguleerivate asutuste nõukogu poolt heaks kiidetud eraldi osa, mis käsitleb ameti reguleerivat tegevust asjaomasel aastal.
  Eelnimetatud ühenduse institutsioonid ja organid kas annavad heakskiidu ameti tegevusele ELi energia-, energia siseturu- ja konkurentsipoliitika rakendamisel või keelduvad sellest.

11.   Haldusnõukogu võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 15

Haldusnõukogu aruandlus

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad paluda haldusnõukogul esitada oma ülesannete täitmise aruande.

Artikkel 16

Reguleerivate asutuste nõukogu

1.   Reguleerivate asutuste nõukogusse kuulub vastavalt direktiivi 2003/54/EÜ
  artiklile 22a
  ja direktiivi 2003/55/EÜ
  artiklile 24a
  igast liikmesriigist
  üks riiklike reguleerivate asutuste juhtidest või tema esindaja, ning lisaks
  üks hääleõiguseta komisjoni esindaja.
  Igast liikmesriigist võib reguleerivate asutuste nõukogusse vastu võtta üksnes ühe riikliku reguleeriva asutuse esindaja.
  Iga liikmesriigi reguleeriv asutus nimetab asendusliikme
  oma olemasoleva personali hulgast
  .

2.   Reguleerivate asutuste nõukogu liikmed valivad enda hulgast esimehe ja aseesimehe. Aseesimees asendab esimeest, kui viimane ei saa oma ülesandeid täita. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg on kaks ja pool aastat ja neid võib üks kord ametisse tagasi nimetada. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg lõpeb igal juhul hetkest, mil nad ei ole enam reguleerivate asutuste nõukogu liikmed.

3.   Reguleerivate asutuste nõukogu teeb otsuseid oma
  kohalolevate
  liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Igal liikmel või asendusliikmel on üks hääl.

4.   Reguleerivate asutuste nõukogu võtab vastu oma töökorra.
  Töökorras sätestatakse täpsem hääletamise kord, eelkõige volitusega hääletamine, ning vajaduse korral ka kvoorumitega seotud reeglid. Töökord võib ette näha konkreetsed töömeetodid piirkondliku koostöö algatuste taustal esilekerkivate küsimuste arvestamiseks.

5.   Talle käesoleva määrusega pandud ülesandeid täites tegutseb reguleerivate asutuste nõukogu sõltumatult ning ei küsi ega võta vastu juhiseid ühegi liikmesriigi valitsuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraõiguslikult isikult.

6.   Reguleerivate asutuste nõukogule osutab sekretäriteenuseid amet.

7.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad paluda reguleerivate asutuste nõukogu esimehel esitada oma ülesannete täitmise aruande.

Artikkel 17

Reguleerivate asutuste nõukogu ülesanded

1.   Enne artiklites
  5 kuni 11
  osutatud arvamuste, soovituste või otsuste vastuvõtmist
  annab
  reguleerivate asutuste nõukogu ▐ direktorile
  nõusoleku vastavalt artikli 19 lõikele 3
  . Lisaks annab reguleerivate asutuste nõukogu oma pädevusvaldkonnas direktorile suuniseid direktori ülesannete täitmiseks.
  Direktor täidab oma ülesannet kooskõlas reguleerivate asutuste nõukogu otsustega, mis peaks energiaturu reguleerimise osas olema ameti ainus otsuseid tegev organ.

2.   Reguleerivate asutuste nõukogu esitab oma
  nõusoleku
  direktorikandidaadi kohta vastavalt artikli 14 lõikele 1 ja artikli 18 lõikele 2. Reguleerivate asutuste nõukogu peab selle otsuse tegema vähemalt oma liikmete kolme neljandikulise häälteenamusega.

3.   Vastavalt artikli 14 lõikele 3 ja artikli 19 lõikele 7 ning kooskõlas artikli 25 lõike 1 kohaselt koostatud eelarveprojektiga kinnitab reguleerivate asutuste nõukogu ameti järgmise aasta tööprogrammi ja esitab selle enne 1. septembrit haldusnõukogule vastuvõtmiseks.

4.   Reguleerivate asutuste nõukogu kiidab heaks aastaaruande eraldi reguleerimistegevuse osa, nagu on sätestatud artikli 14 lõikes 10 ja artikli 19 lõikes 9.

5.
     
  Euroopa Parlament võib kutsuda reguleerivate asutuste nõukogu liikmeid pädeva komisjoni ette esinema ning selle komisjoni liikmete küsimustele vastama.

Artikkel 18

Direktor

1.   Ametit juhib direktor, kes
  tegutseb vastavalt otsustele, mis on vastu võtnud reguleerivate asutuste nõukogu
  . Olenemata komisjoni, haldusnõukogu ja reguleerivate asutuste nõukogu vastavast pädevusest ei taotle direktor juhiseid riiklikelt ega muudelt organitelt ega allu sellistele juhistele.

2.   Direktori nimetab ametisse haldusnõukogu
  pärast reguleerivate asutuste nõukogu nõusolekut
  , pidades silmas tema pädevust, oskusi ja kogemusi
  seoses energeetikasektoriga
  , vähemalt kahe kandidaadi seast, kelle esitab komisjon pärast avalikku konkurssi. Enne ametisse määramist
  kutsutakse
  haldusnõukogu valitud
  kandidaat
  esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette ja vastama selle liikmete küsimustele
  , ning tema kandidatuur tuleb Euroopa Parlamendis hääletusel heaks kiita
  .

3.   Direktori ametiaeg on viis aastat. Komisjon koostab üheksa kuu jooksul enne kõnealuse tähtaja lõppu hinnangu. Hindamisel võtab komisjon arvesse eelkõige järgmist:

| a) | ametiülesannete täitmine direktori poolt; ning |
| --- | --- |

a)

ametiülesannete täitmine direktori poolt; ning

| b) | ameti ülesanded ja nõuded järgmisteks aastateks. |
| --- | --- |

b)

ameti ülesanded ja nõuded järgmisteks aastateks.

4.   Haldusnõukogu võib komisjoni ettepanekul

  pärast reguleerivate asutuste nõukoguga nõupidamist

  ja

  nende arvamuse põhjalikku kaalumist ning

  hindamisaruannet arvesse võttes pikendada direktori ametiaega üks kord kuni viieks aastaks üksnes juhtudel, kui see on õigustatud ameti ülesannete ja nõuete tõttu.

5.   Haldusnõukogu teavitab Euroopa Parlamenti oma kavatsusest pikendada direktori ametiaega. Ühe kuu jooksul enne direktori ametiaja pikendamist võidakse ta kutsuda esinema parlamendi pädeva komitee ette ja vastama selle liikmete küsimustele.

  Selline direktori ametiaja pikendamine tuleb Euroopa Parlamendis hääletusel heaks kiita.

6.   Kui direktori ametiaega ei pikendata, jääb ta ametisse kuni järgmise direktori ametisse nimetamiseni.

7.   Direktori võib ametist vabastada üksnes haldusnõukogu otsusega ja reguleerivate asutuste
  nõukogu nõusolekul
  . Haldusnõukogu peab oma otsuse tegema vähemalt oma liikmete
  kahekolmandikulise
  häälteenamusega.

8.   
  Lisaks artikli 14 lõikes 10 sätestatud tingimusele võivad
  Euroopa Parlament ja nõukogu ▐ kutsuda direktorit üles esitama oma ülesannete täitmise aruannet.

Artikkel 19

Direktori ülesanded

1.   Direktor esindab ameti ning vastutab selle juhtimise eest.

2.   Direktor valmistab ette haldusnõukogu töö. Ta osaleb haldusnõukogu töös hääleõiguseta.

3.   Direktor võtab vastu
  artiklites 5 kuni 11
  osutatud arvamused, soovitused ja otsused, mis vajavad reguleerivate asutuste nõukogu nõusolekut.

4.   Direktor vastutab ameti iga-aastase tööprogrammi elluviimise eest vastavalt reguleerivate asutuste nõukogu suunistele ning haldusnõukogu halduskontrollile.

5.
     
  Euroopa Parlament võib kutsuda direktori pädeva komisjoni ette esinema ja selle komisjoni liikmete küsimustele vastama.

6.   Direktor võtab kõik vajalikud meetmed, võttes eelkõige vastu sise-eeskirjad ja avaldades teatiseid, et tagada ameti toimimine käesoleva määruse sätete kohaselt.

7.   Direktor koostab ║ ameti järgmise aasta iga-aastase tööprogrammi projekti ja esitab selle enne sama aasta 30. juunit reguleerivate asutuste nõukogule
  , Euroopa Parlamendile
  ja komisjonile.
  Euroopa Parlament koostab tööprogrammi kohta soovitused.

8.   Direktor koostab artikli 30 kohaselt ameti tulude ja kulude eelarvestuse ning vastutab artikli 26 kohaselt ameti eelarve täitmise eest.

9.   Direktor koostab igal aastal aastaaruande projekti, mis sisaldab ameti reguleerimistegevust käsitlevat osa ning finants- ja haldusküsimusi käsitlevat osa.

10.   Ameti personali suhtes teostab direktor artikli 30 lõikes 3 sätestatud õigusi.

Artikkel 20

Apellatsiooninõukogu

1.   Apellatsiooninõukogusse kuulub kuus liiget ja kuus asendajat, kes valitakse riiklike reguleerivate asutuste, konkurentsiasutuste või teiste riiklike või ühenduse institutsioonide praeguste või endiste kõrgete ametnike hulgast, kellel on asjakohane töökogemus energeetikasektoris. Apellatsiooninõukogu määrab oma esimehe. Apellatsiooninõukogu otsused võetakse vastu selle kuuest liikmest vähemalt nelja kvalifitseeritud häälteenamusega. Apellatsiooninõukogu kutsutakse kokku vastavalt vajadusele.

2.   Apellatsiooninõukogu liikmed määrab komisjoni ettepanekul ametisse haldusnõukogu pärast
  avalikul
  konkursil osalemise teatamist ja pärast reguleerivate asutuste nõukoguga konsulteerimist.
  Enne ametisse määramist esinevad haldusnõukogu valitud kandidaadid Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ees ja vastavad selle komisjoni liikmete küsimustele.

3.   Apellatsiooninõukogu liikmete ametiaeg on viis aastat. Neid võib ametisse tagasi nimetada. Apellatsiooninõukogu liikmed on oma otsuseid tehes sõltumatud ega pea lähtuma ühestki juhisest. Nad ei tohi täita ametis, selle haldusnõukogus ega reguleerivate asutuste nõukogus mis tahes muid ülesandeid. Apellatsiooninõukogu liikmeid ei või nende ametiaja jooksul ametist vabastada, välja arvatud juhul, kui liige on süüdi tõsises üleastumises, mille puhul haldusnõukogu teeb pärast reguleerivate asutuste nõukoguga konsulteerimist vastava otsuse.

4.   Apellatsiooninõukogu liikmed ei või osaleda kaebuse menetlemises, kui neil on sellega seotud isiklikud huvid või kui nad on olnud varem menetluse ühe poole esindajad või kui nad on osalenud edasikaevatud otsuse tegemises.

5.   Kui apellatsiooninõukogu liige leiab ühel lõikes 4 osutatud põhjusel või mis tahes muul põhjusel, et kaasliige ei peaks osalema kaebuse menetlemises, teatab liige sellest apellatsiooninõukogule. Apellatsioonimenetluse iga osaline võib igal lõikes 4 osutatud põhjusel või liikme erapoolikuse kahtluse korral taotleda apellatsiooninõukogu liikme taandamist. Taandamise taotluse aluseks ei tohi olla liikmete kodakondus ja seda ei võeta vastu, kui kaebuse menetluse osaline on juba alustanud menetlust, olles teadlik liikme taandamise taotluse põhjusest.

6.   Apellatsiooninõukogu teeb otsuse lõigetes 4 ja 5 nimetatud juhtudel võetavate meetmete kohta ilma asjaomase liikme osavõtuta. Asjaomane liige asendatakse selle otsuse tegemiseks apellatsiooninõukogus tema asendajaga, kui asendaja ei juhtu olema samas olukorras. Sel juhul määrab esimees asendusliikme olemasolevate asendajate seast.

7.
     
  Euroopa Parlament võib kutsuda apellatsiooninõukogu liikmeid pädeva komisjoni ette esinema ning selle komisjoni liikmete küsimustele vastama.

Artikkel 21

Kaebused

1.   Iga füüsiline või juriidiline isik võib esitada kaebuse temale adresseeritud ja artiklites 7 või 8 nimetatud otsuse peale või sellise otsuse peale, mis teda vormiliselt teisele isikule adresseeritud otsusena siiski otseselt ja isiklikult puudutab.

2.   Kaebus ning selle põhjendus tuleb esitada ametile kirjalikult kahe kuu jooksul otsuse teatavaks tegemisest asjaomasele isikule või, kui seda ei ole tehtud, kahe kuu jooksul alates päevast, mil amet oma otsuse avaldas. Apellatsiooninõukogu teeb kaebuse kohta otsuse kahe kuu jooksul pärast kaebuse esitamist.

3.   Lõike 1 kohaselt esitatud kaebus ei peata otsuse täitmist. Apellatsiooninõukogu võib vaidlustatud otsuse täitmise siiski peatada, kui ta leiab, et olukord seda nõuab.

4.   Kui kaebus on vastuvõetav, vaatab apellatsiooninõukogu kaebuse läbi, et kindlaks teha, kas kaebus on piisavalt põhjendatud. Ta kutsub nii sageli kui vaja, kaebuse menetlusosalisi esitama kindlaksmääratud aja jooksul märkusi nõukogu enda poolt saadetud teadete või kaebuse menetluse teiste osaliste avalduste kohta. Apellatsioonimenetluse osalistel on õigus anda suulisi seletusi.

5.   Apellatsiooninõukogu võib käesoleva artikli raames kasutada ameti pädevusse kuuluvaid mis tahes volitusi või anda juhtumi edasiseks lahendamiseks üle ameti pädevale organile. Apellatsiooninõukogu arvamus ei ole viimase jaoks siduv.

6.   Apellatsiooninõukogu võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 22

Esimese Astme Kohtusse või Euroopa Kohtusse kaebamine

1.   Esimese Astme Kohtule võib esitada hagi vastavalt asutamislepingu artiklile 230, et vaidlustada apellatsiooninõukogu otsus või ameti otsus, kui puudub apellatsiooninõukogule edasikaebuse esitamise õigus.

2.   Kui amet ei tee otsust, võib Esimese Astme Kohtule või Euroopa Kohtule seoses tegevusetusega esitada kaebuse vastavalt asutamislepingu artiklile 232.

3.   Amet peab võtma vajalikud meetmed Esimese Astme Kohtu või Euroopa Kohtu otsuse täitmiseks.

Artikkel 23

Ameti eelarve

1.   Ameti tuludeks on eelkõige:

| a) | ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse
  asjakohaste rubriikide all
  (komisjoni jaotis)
  vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu (edaspidi eelarvepädevad institutsioonid) otsusele ja vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 47
  ; |
| --- | --- |

a)

ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse
  asjakohaste rubriikide all
  (komisjoni jaotis)
  vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu (edaspidi eelarvepädevad institutsioonid) otsusele ja vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 47
  ;

| b) | artikli 24 kohaselt ametile makstavad lõivud; |
| --- | --- |

b)

artikli 24 kohaselt ametile makstavad lõivud;

| c) | iga liikmesriigi kõikide riiklike
  regulee rivate asutuste vabatahtlik
  rahaline
  sissemakse; |
| --- | --- |

c)

iga liikmesriigi kõikide riiklike
  regulee rivate asutuste vabatahtlik
  rahaline
  sissemakse;

| d) | mis tahes esitatud alternatiivsed rahastamisviisid, eriti elektrienergia- ja gaasivoogude maksustamise kaudu; ning |
| --- | --- |

d)

mis tahes esitatud alternatiivsed rahastamisviisid, eriti elektrienergia- ja gaasivoogude maksustamise kaudu; ning

| e) | artikli 14 lõikes 5 osutatud pärand, annetused või toetused. |
| --- | --- |

e)

artikli 14 lõikes 5 osutatud pärand, annetused või toetused.

Reguleerivate asutuste nõukogu lepib hiljemalt
  ... (11)

  kokku iga liikmesriigi rahalise sissemakse taseme vastavalt punktile c.

2.   Ameti kuludeks on personali-, haldus-, infrastruktuuri- ja tegevuskulud.

3.   Tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

4.   Kõik ameti tulud ja kulud tuleb igaks kalendriaastaga kattuvaks majandusaastaks kalkuleerida ja eelarvesse kanda.

Artikkel 24

Teenustasud

1.   Artikli 8 lõike 1 kohast vabastusotsust
  või Euroopa elektri ja gaasi põhivõrguettevõtjate võrgustikke puudutavaid spetsiifilisi või erinõuandeid, soovitusi, otsuseid või järelevalvetoiminguid
  taotledes peab ametile maksma teenustasu.

2.   Lõikes 1 osutatud teenustasud kehtestab komisjon.

Artikkel 25

Eelarve koostamine

1.   Direktor koostab igal aastal hiljemalt 15. veebruariks esialgse eelarveprojekti, mis sisaldab tegevuskulusid ja eeloleva rahandusaasta tööplaani, ning edastab esialgse eelnõu haldusnõukogule koos esialgse ametikohtade loeteluga. Igal aastal esitab haldusnõukogu direktori koostatud projekti alusel ameti järgmise majandusaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni. Selle kalkulatsiooni, mis sisaldab ka ametikohtade loetelu projekti, edastab haldusnõukogu komisjonile hiljemalt 31. märtsiks. Enne kalkulatsiooni vastuvõtmist esitatakse direktori koostatud projekt reguleerivate asutuste nõukogule, kes võib projekti kohta
  põhjendatud
  arvamuse esitada.

2.   Komisjon edastab kalkulatsiooni eelarvepädevatele institutsioonidele koos Euroopa Liidu üldeelarve projektiga.

3.   Komisjon sisestab kõnealusest kalkulatsioonist lähtudes Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti prognoosi, mida ta peab ametikohtade loetelu ja üldeelarvest eraldatava toetuse suurust silmas pidades vajalikuks, ning esitab selle eelarvepädevatele institutsioonidele asutamislepingu artikliga 272 ettenähtud korras.

4.   Eelarvepädevad asutused võtavad vastu ameti ametikohtade loetelu.

5.   Haldusnõukogu koostab ameti eelarve. See muutub lõplikuks pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vastavaid kohandusi.

6.   Haldusnõukogu teatab viivitamata eelarvepädevatele institutsioonidele oma kavatsusest rakendada projekte, millel võib olla oluline rahaline mõju tema eelarve rahastamisele, eriti kõiki kinnisvaraga seotud projekte, nagu hoonete rentimine või ost. Haldusnõukogu teatab nendest ka komisjonile. Kui emb-kumb eelarvepädev institutsioon kavatseb esitada arvamuse, teavitab ta sellest kahe nädala jooksul pärast hoonestusprojekti kohta teate saamist ametit. Kui arvamuse avaldamisest ei ole teavitatud, võib amet projekti rakendamist jätkata ║.

Artikkel 26

Eelarve täitmine ja kontroll

1.   Eelarvevahendite käsutaja ülesandeid täidab direktor, kes täidab ka ameti eelarvet.

2.   Ameti peaarvepidaja saadab komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale hiljemalt iga järgmise eelarveaasta 1. märtsiks esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist. Ameti peaarvepidaja saadab hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib seejärel ühenduse institutsioonide ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed raamatupidamisaruanded nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust
   (12) artiklile 128.

3.   Komisjoni peaarvepidaja saadab kontrollikojale hiljemalt iga järgmise eelarveaasta 31. märtsil esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist. Eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.   Kui direktor on saanud kätte kontrollikoja märkused ameti esialgse raamatupidamisaruande kohta vastavalt üldise määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklile 129, koostab ta omal vastutusel ameti lõpliku raamatupidamisaruande ja esitab selle arvamuse saamiseks haldusnõukogule.

5.   Haldusnõukogu esitab arvamuse ameti lõpliku raamatupidamisaruande kohta.

6.   Hiljemalt majandusaastale järgneva aasta 1. juuliks edastab direktor kõnealused lõplikud raamatupidamisaruanded koos haldusnõukogu arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

7.   Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse.

8.   Direktor saadab kontrollikojale vastuse selle märkuste kohta hiljemalt 15. oktoobriks. Ta saadab kõnealuse vastuse koopia haldusnõukogule ja komisjonile.

9.   Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab direktor viimasele kogu teabe, mida on vaja, et kõnealuse eelarveaasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlust määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 146 lõike 3 kohaselt tõrgeteta rakendada.

10.   Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 15. maid aastal n + 2.

Artikkel 27

Finantseeskirjad

Haldusnõukogu võtab pärast komisjoniga toimunud nõupidamist vastu ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Kõnealused eeskirjad võivad kõrvale kalduda ║ määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, kui see on vajalik seoses ameti tegevusvajadustega ja üksnes juhul, kui komisjon on selleks eelnevalt nõusoleku andnud.

Artikkel 28

Pettusevastased meetmed

1.   Pettuste, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevuse vastu võitlemiseks kohaldatakse ameti suhtes piiranguteta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta
   (13) sätteid.

2.   Amet ühineb Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Nõukogu 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta (14) ning võtab viivitamata vastu asjakohased sätted, mida kohaldatakse ameti kõigi töötajate suhtes.

3.   Rahastamist käsitlevates otsustes ning nendest tulenevates lepingutes ja õigusaktides sätestatakse selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajadusel teha ameti rahastamisest kasu saajate ning raha jaotamise eest vastutavate töötajate juures kohapealseid kontrolle.

Artikkel 29

Privileegid ja immuniteedid

Ameti suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 30

Töötajad

1.   Ameti töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju, Euroopa ühenduste muudele teenistujatele kohaldatavaid teenistustingimusi ning ühenduse institutsioonide poolt nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju.

2.   Haldusnõukogu võtab Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklis 110 ette nähtud korra kohaselt kokkuleppel komisjoniga vastu vajalikud rakendusmeetmed.

3.   Amet kasutab oma töötajate suhtes õigusi, mis on talle kui ametisse määravale asutusele antud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega ja talle kui lepinguid sõlmivale asutusele antud Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega.

4.   Haldusnõukogu võib vastu võtta sätteid, mis lubavad liikmesriikide ekspertidel töötada ameti juures lähetuses
  erandjuhtudel
  .

Artikkel 31

Ameti vastutus

1.   Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab amet vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele põhimõtetele kõik kahjud, mida amet või selle töötajad oma kohustuste täitmisel on tekitanud. Euroopa Kohtu pädevusse kuulub kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine.║

2.   Töötajate isiklikku rahalist vastutust ja distsiplinaarvastutust ameti ees reguleerivad ameti töötajate suhtes kohaldatavad asjaomased sätted.

Artikkel 32

Juurdepääs dokumentidele

1.   Ameti valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele
   (15).

2.   Haldusnõukogu võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks vajalikud praktilised meetmed vastu kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

3.   Ameti poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklile 8 vastu võetud otsused võib kaevata edasi ombudsmanile või esitada kaebuse Euroopa Kohtule kooskõlas asutamislepingu vastavates artiklites 230 ja 195 sätestatud tingimustega.

Artikkel 33

Kolmandate riikide osalemine

Amet on osalemiseks avatud riikidele, kes ei ole Euroopa Liidu liikmed ning on sõlminud Euroopa Liiduga sellealased kokkulepped. Vastavalt nende kokkulepete asjakohastele sätetele töötatakse välja kord, millega nähakse eelkõige ette nende riikide ameti töös osalemise laad, ulatus ja menetluslikud aspektid, sealhulgas sätted rahaliste osamaksude ja töötajate kohta.

Artikkel 34

Töökeel

1.   Ameti suhtes rakendatakse nõukogu15. aprilli 1958. aasta määruse nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled
   (16) sätteid.

2.   Ameti sisemise töökeele otsustab haldusnõukogu.

3.   Ameti tööks vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus.

Artikkel 35

Hindamine

1.   Komisjon viib ameti tegevuse osas läbi hindamise. See hõlmab ameti saavutatud tulemusi ja töömeetodeid, pidades silmas ameti eesmärki, ning käesolevas määruses määratletud volitusi ja ülesandeid ning iga-aastaseid tööprogramme.
  Hindamine põhineb ulatuslikul konsulteerimisel.

2.   Komisjon esitab esimese hindamisaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt
  kolm
  aastat pärast esimese direktori ametisseastumist. Edaspidi esitab komisjon hindamisaruande hiljemalt iga
  kolme
  aasta järel.

Artikkel 36

Jõustumine ja üleminekumeetmed

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   
  Artikleid 5 kuni 12
  kohaldatakse alates ... (17).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

║,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  ELT C 211, 19.8.2008, lk 23.

1

ELT C 211, 19.8.2008, lk 23.

(2)  
  ELT C 172, 5.7.2008, lk 55.

2

ELT C 172, 5.7.2008, lk 55.

(3)  Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta seisukoht.

(4)  ELT L 296, 14.11.2003, lk 34.

4

(5)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 37.

5

(6)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 57.

6

(7)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

7

(8)  
  ELT L 176, 15.7.2003, lk 1.

8

ELT L 176, 15.7.2003, lk 1.

(9)  
  ELT L 289, 3.11.2005, lk 1.

9

ELT L 289, 3.11.2005, lk 1.

(10)  

  ELT L 262, 22.9.2006, lk 1.

10

ELT L 262, 22.9.2006, lk 1.

(11)  
  12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

11

12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(12)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

12

(13)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

13

(14)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

14

(15)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

15

(16)  
  EÜT 17, 6.10.1958, lk 385.

16

EÜT 17, 6.10.1958, lk 385.

(17)  18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

17

18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/169 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/169

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008Jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitse ***I

P6_TA(2008)0297

Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitset (KOM(2007)0560 – C6-0331/2007 – 2007/0201(COD))

2009/C 286 E/46

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0560);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0331/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0081/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008P6_TC1-COD(2007)0201

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses jalakäijate ja teiste haavatavamate liiklejate kaitsega ning millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2003/102/EÜ ning 2005/66/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr .../2008) lõplikule kujule.)

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/170 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/170

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008Teatavate õigusaktide kohandamine kontrolliga regulatiivmenetluse osas (esimene osa) ***I

P6_TA(2008)0298

Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008 aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte otsusega 2006/512/EÜ muudetud nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas – Esimene osa (KOM(2007)0741 – C6-0432/2007 – 2007/0262(COD))

2009/C 286 E/47

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0741);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artiklit 40, artikli 47 lõiget 1 ja lõike 2 esimest ning kolmandat lauset, artikleid 55 ja 71, artikli 80 lõiget 2, artikleid 95 ja 100, artikli 137 lõiget 2, artiklit 156, artikli 175 lõiget 1 ja artiklit 285, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0432/2007);

võttes arvesse nõukogu esindaja 28. mai 2008. aasta kirjas antud lubadust võtta muudetud ettepanek vastu vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lause esimesele taandele,

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A6-0088/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008P6_TC1-COD(2007)0262

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ seoses kontrolliga regulatiivmenetlusega – Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega – Esimene osa

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoh tõigusakti (määrus (EÜ) nr 1137/2008) lõplikule kujule.)

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/171

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008Teatavate õigusaktide kohandamine otsusega 2006/512/EÜ muudetud nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas (III osa) ***I

P6_TA(2008)0299

Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte otsusega 2006/512/EÜ muudetud nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas – III osa (KOM(2007)0822 – C6-0474/2007 – 2007/0282(COD))

2009/C 286 E/48

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0822);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 61 punkti c, artikli 63 esimese lõigu punkti 1 alapunkti a ja artiklit 67, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0474/2007);

võttes arvesse nõukogu esindaja 28. mai 2008. aasta kirjas antud lubadust võtta ettepanek vastu ilma muudatusteta vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lause teisele taandele;

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0086/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/171

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008Teatavate kalandussaaduste importi Kanaari saartele hõlmavad autonoomsed ühenduse tariifikvoodid *

P6_TA(2008)0300

Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega avatakse teatavate kalandussaaduste importi Kanaari saartele hõlmavad autonoomsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (KOM(2008)0129 – C6-0153/2008 – 2008/0054(CNS))

2009/C 286 E/49

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0129);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 299 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0153/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A6-0213/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub alustada 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis sätestatud lepitusmenetlust, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub alustada 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis sätestatud lepitusmenetlust, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/172 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/172

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008Euroopa ombudsmani põhikiri

P6_TA(2008)0301

Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi otsuse vastuvõtmise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (2006/2223(INI))

2009/C 286 E/50

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa ombudsmani 11. juuli 2006. aasta kirja Euroopa Parlamendi presidendile;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 21. septembri 2006. aasta kirja põhiseaduskomisjonile;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 195 lõiget 4;

võttes arvesse Euratomi asutamislepingu artikli 107d lõiget 4;

võttes arvesse oma 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1), nagu see on lülitatud Euroopa Parlamendi kodukorra X lisasse;

võttes arvesse komisjoni arvamust Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta istungil heaks kiidetud otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom (2);

võttes arvesse hääletuse tulemusel vastu võetud muudetud otsuse eelnõu heakskiitmist nõukogus;

võttes arvesse kodukorra artikli 45 lõiget 2;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ning petitsioonikomisjoni arvamust (A6-0076/2008),

| 1. | võtab vastu otsuse, millega muudetakse Euroopa Parlamendi otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu otsuse, millega muudetakse Euroopa Parlamendi otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks avaldada vastuvõetud tekstina otsuse (millega muudetakse Euroopa Parlamendi otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom) lõppversioon, mis võeti vastu 22. aprillil 2008 ja 18. juunil 2008 toimunud hääletustel, ja edastada see koos käesoleva resolutsiooniga nõukogule ja komisjonile; |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks avaldada vastuvõetud tekstina otsuse (millega muudetakse Euroopa Parlamendi otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom) lõppversioon, mis võeti vastu 22. aprillil 2008 ja 18. juunil 2008 toimunud hääletustel, ja edastada see koos käesoleva resolutsiooniga nõukogule ja komisjonile;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks tagada, et Euroopa Parlamendi otsus, millega muudetakse otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, avaldatakse aegsasti Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks tagada, et Euroopa Parlamendi otsus, millega muudetakse otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom, avaldatakse aegsasti Euroopa Liidu Teatajas.

---

(1)  EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15. Otsust on muudetud otsusega 2002/262/EÜ, ESTÜ, Euratom (EÜT L 92, 9.4.2002, lk 13).

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0129.

---

Kolmapäev, 18. juuni 2008Euroopa Parlamendi otsus millega muudetakse 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta

EUROOPA PARLAMENT,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 195 lõiget 4;

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 107d lõiget 4;

võttes arvesse 22. aprillil 2008. aastal heaks kiidetud Euroopa Parlamendi otsuse eelnõu (1) ning 18. juunil 2008. aastal vastu võetud resolutsiooni ja heaks kiidetud muudatusettepanekuid (1);

võttes arvesse komisjoni arvamust;

nõukogu heakskiidul (2),

ning arvestades, et:

| (1) | Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatakse õigust heale haldusele liidu kodanike põhiõigusena. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatakse õigust heale haldusele liidu kodanike põhiõigusena.

| (2) | Kodanike usaldus ombudsmani suutlikkuse suhtes viia läbi väidetavate haldusliku omavoli juhtumite põhjalikke ja erapooletuid uurimisi on aluseks ombudsmani edukale tegevusele. |
| --- | --- |

(2)

Kodanike usaldus ombudsmani suutlikkuse suhtes viia läbi väidetavate haldusliku omavoli juhtumite põhjalikke ja erapooletuid uurimisi on aluseks ombudsmani edukale tegevusele.

| (3) | Ombudsmani põhikirja on soovitav kohandada, et välistada mis tahes ebakindlus ombudsmani suutlikkuse suhtes viia läbi väidetavate haldusliku omavoli juhtumite põhjalikke ja erapooletuid uurimisi. |
| --- | --- |

(3)

Ombudsmani põhikirja on soovitav kohandada, et välistada mis tahes ebakindlus ombudsmani suutlikkuse suhtes viia läbi väidetavate haldusliku omavoli juhtumite põhjalikke ja erapooletuid uurimisi.

| (4) | Ombudsmani põhikirja on soovitav kohandada, et võtta arvesse nende õigusnormide või pretsedendiõiguse võimalikku arengut, mis on seotud Euroopa Liidu ametite ja asutuste menetlusse astumisega Euroopa Kohtus läbivaatamisel olevates kohtuasjades. |
| --- | --- |

(4)

Ombudsmani põhikirja on soovitav kohandada, et võtta arvesse nende õigusnormide või pretsedendiõiguse võimalikku arengut, mis on seotud Euroopa Liidu ametite ja asutuste menetlusse astumisega Euroopa Kohtus läbivaatamisel olevates kohtuasjades.

| (5) | Ombudsmani põhikirja on soovitav kohandada, et võtta arvesse viimastel aastatel toimunud muutusi ELi institutsioonide ja asutuste rollis, mis võitlevad Euroopa Liidu finantshuvide vastaste pettuste vastu, eelkõige Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) loomist, et võimaldada ombudsmanil edastada nimetatud institutsioonidele või asutustele teavet, mis seondub nende pädevusega. |
| --- | --- |

(5)

Ombudsmani põhikirja on soovitav kohandada, et võtta arvesse viimastel aastatel toimunud muutusi ELi institutsioonide ja asutuste rollis, mis võitlevad Euroopa Liidu finantshuvide vastaste pettuste vastu, eelkõige Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) loomist, et võimaldada ombudsmanil edastada nimetatud institutsioonidele või asutustele teavet, mis seondub nende pädevusega.

| (6) | Soovitav on võtta meetmeid, et võimaldada ombudsmanil arendada koostööd sarnaste institutsioonidega riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, ning riiklike või rahvusvaheliste institutsioonidega ka sel juhul, kui nende tegevuse ulatus on laiem kui Euroopa Ombudsmanil (näiteks inimõiguste kaitse), sest selline koostöö võib aidata suurendada ombudsmani töö tõhusust. |
| --- | --- |

(6)

Soovitav on võtta meetmeid, et võimaldada ombudsmanil arendada koostööd sarnaste institutsioonidega riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, ning riiklike või rahvusvaheliste institutsioonidega ka sel juhul, kui nende tegevuse ulatus on laiem kui Euroopa Ombudsmanil (näiteks inimõiguste kaitse), sest selline koostöö võib aidata suurendada ombudsmani töö tõhusust.

| (7) | Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamisleping kaotas kehtivuse 2002. aastal, |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamisleping kaotas kehtivuse 2002. aastal,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom muudatused

Otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom muudetakse järgmiselt:

| 1. | Esimeses volituses jäetakse välja sõnad „Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artikli 20d lõiget 4”; |
| --- | --- |

1.

Esimeses volituses jäetakse välja sõnad „Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artikli 20d lõiget 4”;

| 2. | Kolmas põhjendus asendatakse järgmisega:
  „Ombudsmanil, kes võib tegutseda ka omal algatusel, peab olema juurdepääs kõigile vahenditele, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks; sel eesmärgil on ühenduse institutsioonid ja asutused kohustatud andma ombudsmanile tema nõudel mis tahes teavet ning arvestades, et ombudsman on kohustatud sellist teavet mitte avalikustama; juurdepääs salastatud teabele või dokumentidele, eelkõige tundliku sisuga dokumentidele määruse (EÜ) nr 1049/2001 (3) artikli 9 tähenduses, peaks toimuma kooskõlas ühenduse asjaomase institutsiooni või asutuse julgeolekueeskirjadega; artikli 3 lõike 2 esimeses lõigus osutatud salastatud teavet või dokumente edastavad institutsioonid või asutused peaksid teavitama ombudsmani nende salastatusest; artikli 3 lõike 2 esimeses lõigus nimetatud korra rakendamiseks peaks ombudsman asjaomase institutsiooni või asutusega eelnevalt kokku leppima salastatud teabe või dokumentide ja ametisaladuse hoidmise kohustusega hõlmatud muu teabe käitlemise tingimustes; kui ombudsman leiab, et ta ei saa soovitud abi, teavitab ta sellest Euroopa Parlamenti, kes võtab asjakohased meetmed;” |
| --- | --- |

2.

Kolmas põhjendus asendatakse järgmisega:

„Ombudsmanil, kes võib tegutseda ka omal algatusel, peab olema juurdepääs kõigile vahenditele, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks; sel eesmärgil on ühenduse institutsioonid ja asutused kohustatud andma ombudsmanile tema nõudel mis tahes teavet ning arvestades, et ombudsman on kohustatud sellist teavet mitte avalikustama; juurdepääs salastatud teabele või dokumentidele, eelkõige tundliku sisuga dokumentidele määruse (EÜ) nr 1049/2001 (3) artikli 9 tähenduses, peaks toimuma kooskõlas ühenduse asjaomase institutsiooni või asutuse julgeolekueeskirjadega; artikli 3 lõike 2 esimeses lõigus osutatud salastatud teavet või dokumente edastavad institutsioonid või asutused peaksid teavitama ombudsmani nende salastatusest; artikli 3 lõike 2 esimeses lõigus nimetatud korra rakendamiseks peaks ombudsman asjaomase institutsiooni või asutusega eelnevalt kokku leppima salastatud teabe või dokumentide ja ametisaladuse hoidmise kohustusega hõlmatud muu teabe käitlemise tingimustes; kui ombudsman leiab, et ta ei saa soovitud abi, teavitab ta sellest Euroopa Parlamenti, kes võtab asjakohased meetmed;”

| 3. | Artikli 1 lõikes 1 jäetakse välja sõnad Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artikli 20d lõikele 4; |
| --- | --- |

3.

Artikli 1 lõikes 1 jäetakse välja sõnad Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artikli 20d lõikele 4;

| 4. | Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Ühenduse institutsioonid ja asutused on kohustatud andma ombudsmanile viimase poolt nõutud teavet ja võimaldama talle juurdepääsu asjaomastele dokumentidele. Juurdepääs salastatud teabele või dokumentidele, eelkõige tundliku sisuga dokumentidele määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 9 tähenduses, toimub kooskõlas ühenduse asjaomase institutsiooni või asutuse julgeolekueeskirjadega.
  Eelmises lõigus osutatud salastatud teavet või dokumente edastavad institutsioonid või asutused teavitavad ombudsmani nende salastatusest.
  Esimeses lõigus nimetatud korra rakendamiseks lepib ombudsman asjaomase institutsiooni või asutusega eelnevalt kokku salastatud teabe või dokumentide ja ametisaladuse hoidmise kohustusega hõlmatud muu teabe käitlemise tingimustes.
  Liikmesriigi dokumentidele, mis on tunnistatud õigus- või haldusnormide alusel salajaseks, võimaldavad asjaomased institutsioonid ja asutused juurdepääsu ainult juhul, kui kõnealune liikmesriik on eelnevalt andnud selleks oma nõusoleku.
  Muudele liikmesriigi dokumentidele võimaldatakse juurdepääs, olles eelnevalt sellest asjaomast liikmesriiki teavitanud.
  Kummalgi juhul ei või ombudsman vastavalt artiklile 4 selliste dokumentide sisu avalikustada.
  Ühenduse institutsioonide ja asutuste ametnikud ning muud teenistujad peavad ombudsmani nõudel andma tunnistusi. Nad peavad järgima personalieeskirjade asjakohaseid sätteid, eelkõige jääma seotuks ametisaladuse hoidmise kohustusega.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ühenduse institutsioonid ja asutused on kohustatud andma ombudsmanile viimase poolt nõutud teavet ja võimaldama talle juurdepääsu asjaomastele dokumentidele. Juurdepääs salastatud teabele või dokumentidele, eelkõige tundliku sisuga dokumentidele määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 9 tähenduses, toimub kooskõlas ühenduse asjaomase institutsiooni või asutuse julgeolekueeskirjadega.

Eelmises lõigus osutatud salastatud teavet või dokumente edastavad institutsioonid või asutused teavitavad ombudsmani nende salastatusest.

Esimeses lõigus nimetatud korra rakendamiseks lepib ombudsman asjaomase institutsiooni või asutusega eelnevalt kokku salastatud teabe või dokumentide ja ametisaladuse hoidmise kohustusega hõlmatud muu teabe käitlemise tingimustes.

Liikmesriigi dokumentidele, mis on tunnistatud õigus- või haldusnormide alusel salajaseks, võimaldavad asjaomased institutsioonid ja asutused juurdepääsu ainult juhul, kui kõnealune liikmesriik on eelnevalt andnud selleks oma nõusoleku.

Muudele liikmesriigi dokumentidele võimaldatakse juurdepääs, olles eelnevalt sellest asjaomast liikmesriiki teavitanud.

Kummalgi juhul ei või ombudsman vastavalt artiklile 4 selliste dokumentide sisu avalikustada.

Ühenduse institutsioonide ja asutuste ametnikud ning muud teenistujad peavad ombudsmani nõudel andma tunnistusi. Nad peavad järgima personalieeskirjade asjakohaseid sätteid, eelkõige jääma seotuks ametisaladuse hoidmise kohustusega.”

| 5. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4

  1.   Ombudsman ja tema töötajad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 287 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 194, ei tohi avaldada uurimiste käigus saadud teavet või dokumente. Eelkõige ei tohi nad avaldada ombudsmanile edastatud mis tahes salastatud teavet või dokumente, eelkõige tundliku sisuga dokumente määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 9 tähenduses, või isikuandmete kaitset käsitlevate ühenduse õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvaid dokumente ja muud teavet, mis võiks kahjustada kaebuse esitanud isikut või teisi asjaga seotud isikuid, ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist.
  2.   Kui uurimise käigus selguvad asjaolud, mis võivad ombudsmani hinnangul seonduda kriminaalõigusega, teatab ta sellest liikmesriikide alaliste esinduste kaudu Euroopa ühenduste juures viivitamatult pädevatele siseriiklikele asutustele ja niivõrd, kuivõrd juhtum on nende pädevuses, asjaomasele ühenduse institutsioonile, asutusele või talitusele, kelle ülesandeks on võitlus pettuste vastu; vajaduse korral teavitab ombudsman sellest ka ühenduse institutsiooni või asutust, kellel on distsiplinaarvõim asjaomase ametniku või teenistuja üle ning kes võib kohaldada Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 18 teist lõiku. Ombudsman võib samuti teavitada asjaomast ühenduse institutsiooni või asutust asjaoludest, mis seavad nende personali liikme käitumise distsiplinaarsest seisukohast kahtluse alla.” |
| --- | --- |

5.

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Ombudsman ja tema töötajad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 287 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 194, ei tohi avaldada uurimiste käigus saadud teavet või dokumente. Eelkõige ei tohi nad avaldada ombudsmanile edastatud mis tahes salastatud teavet või dokumente, eelkõige tundliku sisuga dokumente määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 9 tähenduses, või isikuandmete kaitset käsitlevate ühenduse õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvaid dokumente ja muud teavet, mis võiks kahjustada kaebuse esitanud isikut või teisi asjaga seotud isikuid, ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist.

2.   Kui uurimise käigus selguvad asjaolud, mis võivad ombudsmani hinnangul seonduda kriminaalõigusega, teatab ta sellest liikmesriikide alaliste esinduste kaudu Euroopa ühenduste juures viivitamatult pädevatele siseriiklikele asutustele ja niivõrd, kuivõrd juhtum on nende pädevuses, asjaomasele ühenduse institutsioonile, asutusele või talitusele, kelle ülesandeks on võitlus pettuste vastu; vajaduse korral teavitab ombudsman sellest ka ühenduse institutsiooni või asutust, kellel on distsiplinaarvõim asjaomase ametniku või teenistuja üle ning kes võib kohaldada Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 18 teist lõiku. Ombudsman võib samuti teavitada asjaomast ühenduse institutsiooni või asutust asjaoludest, mis seavad nende personali liikme käitumise distsiplinaarsest seisukohast kahtluse alla.”

| 6. | Lisatakse järgmine artikkel 4 a:

  „Artikkel 4 a

  Ombudsman ja tema töötajad menetlevad taotlusi üldsuse juurdepääsu võimaldamiseks muudele kui artikli 4 lõikes 1 osutatud dokumentidele kooskõlas määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud tingimuste ja piirangutega.” |
| --- | --- |

6.

Lisatakse järgmine artikkel 4 a:

„Artikkel 4 a

Ombudsman ja tema töötajad menetlevad taotlusi üldsuse juurdepääsu võimaldamiseks muudele kui artikli 4 lõikes 1 osutatud dokumentidele kooskõlas määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud tingimuste ja piirangutega.”

| 7. | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 5

  1.   Ombudsmani uurimiste tõhustamiseks ning talle kaebusi esitanud isikute õiguste ja huvide parema kaitse tagamiseks võib ombudsman teha koostööd liikmesriikide samalaadsete ametiasutustega, järgides seejuures kehtivat siseriiklikku õigust. Ombudsman ei või sellega seoses välja nõuda dokumente, millele tal artikli 3 alusel juurdepääs puudub.
  2.   Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 195 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 107d sätestatud ülesannete piires ja teiste institutsioonide ning asutuste tegevuse dubleerimisest hoidudes võib ombudsman teha samadel tingimustel koostööd liikmesriikide institutsioonide ja asutustega, kelle ülesanne on edendada ja kaitsta põhiõigusi.” |
| --- | --- |

7.

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

1.   Ombudsmani uurimiste tõhustamiseks ning talle kaebusi esitanud isikute õiguste ja huvide parema kaitse tagamiseks võib ombudsman teha koostööd liikmesriikide samalaadsete ametiasutustega, järgides seejuures kehtivat siseriiklikku õigust. Ombudsman ei või sellega seoses välja nõuda dokumente, millele tal artikli 3 alusel juurdepääs puudub.

2.   Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 195 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 107d sätestatud ülesannete piires ja teiste institutsioonide ning asutuste tegevuse dubleerimisest hoidudes võib ombudsman teha samadel tingimustel koostööd liikmesriikide institutsioonide ja asutustega, kelle ülesanne on edendada ja kaitsta põhiõigusi.”

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub neljateistkümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg,

Euroopa Parlamendi nimel

president

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

1

(2)  Nõukogu 12. juuni 2008. aasta otsus.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).;.

3

---

Neljapäev, 19. juuni 2008

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/177 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/177

---

Neljapäev, 19. juuni 2008Ohtlike kaupade sisevedu ***II

P6_TA(2008)0302

Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ohtlike kaupade siseveo kohta (6920/3/2008 – C6-0160/2008 – 2006/0278(COD))

2009/C 286 E/51

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (6920/3/2008 – C6-0160/2008) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0852) kohta;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 67;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0227/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas ühise seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas ühise seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 117 E, 14.5.2008, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 5.9.2007, P6_TA(2007)0370.

---

| 27.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 286/178 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 286/178

---

Neljapäev, 19. juuni 2008Maanteede infrastruktuuri ohutus ***I

P6_TA(2008)0303

Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta (KOM(2006)0569 – C6-0331/2006 – 2006/0182(COD))

2009/C 286 E/52

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0569);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 71 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0331/2006);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0050/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 19. juuni 2008P6_TC1-COD(2006)0182

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv2008/96/EÜ) lõplikule kujule.)

---