# Europeiska unionens C 279E/2009

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.CE2009.279.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 279E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | femtioandra årgången19 november 2009 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.CE2009.279.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 279E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

femtioandra årgången19 november 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 20 maj 2008 |
| 2009/C 279E/01 | Utvärdering av Peace-programmet och strategier för framtidenEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om utvärderingen av Peace-programmet och strategier för framtiden (2007/2150(INI)) | 1 |
| 2009/C 279E/02 | RåvaruhandelEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om råvaruhandel (2008/2051(INI)) | 5 |
| 2009/C 279E/03 | En strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikterEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om en strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikter (2008/2010(INI)) | 12 |
| 2009/C 279E/04 | EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 (2007/2189(INI)) | 17 |
| 2009/C 279E/05 | Framsteg som gjorts i EU när det gäller lika möjligheter och icke-diskrimineringEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om framsteg som gjorts i EU när det gäller lika möjligheter och icke-diskriminering (införlivande av direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG) (2007/2202(INI)) | 23 |
| 2009/C 279E/06 | En integrerad havspolitik för Europeiska unionenEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om en integrerad havspolitik för Europeiska unionen (2008/2009(INI)) | 30 |
| | Onsdag 21 maj 2008 |
| 2009/C 279E/07 | Ett förenklat företagsklimat på områdena bolagsrätt, redovisning och revisionEuropaparlamentets resolution av den 21 maj 2008 om ett förenklat företagsklimat på områdena bolagsrätt, redovisning och revision (2007/2254(INI)) | 36 |
| 2009/C 279E/08 | Kvinnor och vetenskapEuropaparlamentets resolution av den21 maj 2008 om kvinnor och vetenskap (2007/2206(INI)) | 40 |
| 2009/C 279E/09 | Grönbok om bättre nedmontering av fartygEuropaparlamentets resolution av den 21 maj 2008 om grönboken om bättre nedmontering av fartyg (2007/2279(INI)) | 44 |
| 2009/C 279E/10 | Vetenskapliga fakta om klimatförändringar: slutsatser och rekommendationer för beslutsprocessenEuropaparlamentets resolution av den 21 maj 2008 om vetenskapliga fakta om klimatförändringar: slutsatser och rekommendationer för beslutsprocessen (2008/2001(INI)) | 51 |
| 2009/C 279E/11 | 2007 års framstegsrapport om TurkietEuropaparlamentets resolution av den 21 maj 2008 om 2007 års framstegsrapport om Turkiet (2007/2269(INI)) | 57 |
| | Torsdag 22 maj 2008 |
| 2009/C 279E/12 | Översyn av industripolitiken efter halva tiden – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategiEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om översyn av industripolitiken efter halva tiden – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (2007/2257(INI)) | 65 |
| 2009/C 279E/13 | LibanonEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om situationen i Libanon | 69 |
| 2009/C 279E/14 | Stigande livsmedelspriser i EU och utvecklingsländerEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om stigande livsmedelspriser i EU och i utvecklingsländerna | 71 |
| 2009/C 279E/15 | ViseringsundantagEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om förhandlingarna mellan EU och Förenta staterna om viseringsundantag | 77 |
| 2009/C 279E/16 | BurmaEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om den tragiska situationen i Burma | 80 |
| 2009/C 279E/17 | Naturkatastrof i KinaEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om naturkatastrofen i Kina | 82 |
| 2009/C 279E/18 | Globalt förbud mot vapen med uranEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om vapen med (utarmat) uran och deras påverkan på människors hälsa och miljön – mot ett globalt förbud mot användningen av sådana vapen | 84 |
| 2009/C 279E/19 | REACH (utkast till förordning om testmetoder)Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om utkastet till kommissionens förordning om testmetoder enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) | 85 |
| 2009/C 279E/20 | Strategi för djurhälsa (2007–2013)Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om en ny strategi för djurhälsa för Europeiska unionen (2007–2013) (2007/2260(INI)) | 89 |
| 2009/C 279E/21 | EU:s strategi inför det tredje partsmötet för ÅrhuskonventionenEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om EU:s strategi inför det tredje partsmötet för Århuskonventionen i Riga, Lettland | 98 |
| 2009/C 279E/22 | Uppföljning av Parisförklaringen från 2005 om biståndseffektivitetEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om uppföljningen av Parisförklaringen från 2005 om biståndseffektivitet (2008/2048(INI)) | 100 |
| 2009/C 279E/23 | Sudan och den internationella brottmålsdomstolenEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om Sudan och Internationella brottmålsdomstolen (ICC) | 109 |
| 2009/C 279E/24 | Gripandet av politiska meningsmotståndare i VitrysslandEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om gripandet av politiska meningsmotståndare i Vitryssland | 113 |
| 2009/C 279E/25 | Den ökande spänningen i BurundiEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om den ökande spänningen i Burundi | 115 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag 20 maj 2008

2009/C 279E/01

Utvärdering av Peace-programmet och strategier för framtidenEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om utvärderingen av Peace-programmet och strategier för framtiden (2007/2150(INI))

1

2009/C 279E/02

RåvaruhandelEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om råvaruhandel (2008/2051(INI))

5

2009/C 279E/03

En strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikterEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om en strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikter (2008/2010(INI))

12

2009/C 279E/04

EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 (2007/2189(INI))

17

2009/C 279E/05

Framsteg som gjorts i EU när det gäller lika möjligheter och icke-diskrimineringEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om framsteg som gjorts i EU när det gäller lika möjligheter och icke-diskriminering (införlivande av direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG) (2007/2202(INI))

23

2009/C 279E/06

En integrerad havspolitik för Europeiska unionenEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om en integrerad havspolitik för Europeiska unionen (2008/2009(INI))

30

Onsdag 21 maj 2008

2009/C 279E/07

Ett förenklat företagsklimat på områdena bolagsrätt, redovisning och revisionEuropaparlamentets resolution av den 21 maj 2008 om ett förenklat företagsklimat på områdena bolagsrätt, redovisning och revision (2007/2254(INI))

36

2009/C 279E/08

Kvinnor och vetenskapEuropaparlamentets resolution av den21 maj 2008 om kvinnor och vetenskap (2007/2206(INI))

40

2009/C 279E/09

Grönbok om bättre nedmontering av fartygEuropaparlamentets resolution av den 21 maj 2008 om grönboken om bättre nedmontering av fartyg (2007/2279(INI))

44

2009/C 279E/10

Vetenskapliga fakta om klimatförändringar: slutsatser och rekommendationer för beslutsprocessenEuropaparlamentets resolution av den 21 maj 2008 om vetenskapliga fakta om klimatförändringar: slutsatser och rekommendationer för beslutsprocessen (2008/2001(INI))

51

2009/C 279E/11

2007 års framstegsrapport om TurkietEuropaparlamentets resolution av den 21 maj 2008 om 2007 års framstegsrapport om Turkiet (2007/2269(INI))

57

Torsdag 22 maj 2008

2009/C 279E/12

Översyn av industripolitiken efter halva tiden – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategiEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om översyn av industripolitiken efter halva tiden – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (2007/2257(INI))

65

2009/C 279E/13

LibanonEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om situationen i Libanon

69

2009/C 279E/14

Stigande livsmedelspriser i EU och utvecklingsländerEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om stigande livsmedelspriser i EU och i utvecklingsländerna

71

2009/C 279E/15

ViseringsundantagEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om förhandlingarna mellan EU och Förenta staterna om viseringsundantag

77

2009/C 279E/16

BurmaEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om den tragiska situationen i Burma

80

2009/C 279E/17

Naturkatastrof i KinaEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om naturkatastrofen i Kina

82

2009/C 279E/18

Globalt förbud mot vapen med uranEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om vapen med (utarmat) uran och deras påverkan på människors hälsa och miljön – mot ett globalt förbud mot användningen av sådana vapen

84

2009/C 279E/19

REACH (utkast till förordning om testmetoder)Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om utkastet till kommissionens förordning om testmetoder enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach)

85

2009/C 279E/20

Strategi för djurhälsa (2007–2013)Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om en ny strategi för djurhälsa för Europeiska unionen (2007–2013) (2007/2260(INI))

89

2009/C 279E/21

EU:s strategi inför det tredje partsmötet för ÅrhuskonventionenEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om EU:s strategi inför det tredje partsmötet för Århuskonventionen i Riga, Lettland

98

2009/C 279E/22

Uppföljning av Parisförklaringen från 2005 om biståndseffektivitetEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om uppföljningen av Parisförklaringen från 2005 om biståndseffektivitet (2008/2048(INI))

100

2009/C 279E/23

Sudan och den internationella brottmålsdomstolenEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om Sudan och Internationella brottmålsdomstolen (ICC)

109

2009/C 279E/24

Gripandet av politiska meningsmotståndare i VitrysslandEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om gripandet av politiska meningsmotståndare i Vitryssland

113

2009/C 279E/25

Den ökande spänningen i BurundiEuropaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om den ökande spänningen i Burundi

115

---

| | III   Förberedande rättsakter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 20 maj 2008 |
| 2009/C 279E/26 | Jämförbarhet av yrkesutbildningsmeriter mellan medlemsstaterna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upphävande av rådets beslut 85/368/EEG om jämförbarhet av yrkesutbildningsmeriter mellan medlemsstaterna inom EG (KOM(2007)0680 – C6-0398/2007 – 2007/0234(COD)) | 119 |
| 2009/C 279E/27 | Förenkling av förfarandena för förteckning och offentliggörande av information på det veterinära och zootekniska området *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till rådets direktiv om förenkling av förfarandena för förteckning och offentliggörande av information på det veterinära och zootekniska området och om ändring av direktiv 64/432/EEG, 77/504/EEG, 88/407/EEG, 88/661/EEG, 89/361/EEG, 89/556/EEG, 90/427/EEG, 90/428/EEG, 90/429/EEG, 90/539/EEG, 91/68/EEG, 92/35/EEG, 92/65/EEG, 92/66/EEG, 92/119/EEG, 94/28/EG, 2000/75/EG, beslut 2000/258/EG samt direktiv 2001/89/EG, 2002/60/EG och 2005/94/EG (KOM(2008)0120 – C6-0156/2008 – 2008/0046(CNS)) | 120 |
| 2009/C 279E/28 | Återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium (kodifierad version) (KOM(2007)0873 – C6-0025/2008 – 2007/0299(COD)) | 120 |
| 2009/C 279E/29 | Det gemensamma företaget för bränsleceller och väte *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till rådets förordning om bildandet av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (KOM(2007)0571 – C6-0446/2007 – 2007/0211(CNS)) | 121 |
| 2009/C 279E/30 | Gemenskapens tobaksfond*Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 vad gäller överföring av tobaksstöd till gemenskapens tobaksfond för åren 2008 och 2009 och om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller finansieringen av gemenskapens tobaksfond (KOM(2008)0051 – C6-0062/2008 – 2008/0020(CNS)) | 144 |
| 2009/C 279E/31 | Kött- och kreatursstatistik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik över köttproduktion och besättningar (KOM(2007)0129 – C6-0099/2007 – 2007/0051(COD)) | 148 |
| P6_TC1-COD(2007)0051Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om statistik över besättningar och köttproduktion och om upphävande av rådets direktiv 93/23/EEG, 93/24/EEG och 93/25/EEG | 148 |
| 2009/C 279E/32 | Riktlinjer för sysselsättningspolitiken *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM(2007)0803 DEL V – C6-0031/2008 – 2007/0300(CNS)) | 149 |
| 2009/C 279E/33 | Beräkningen av parlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2009Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om beräkningen av parlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2009 (2008/2022(BUD)) | 163 |
| | Onsdag 21 maj 2008 |
| 2009/C 279E/34 | Exportförbud för och säker förvaring av metalliskt kvicksilver ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om exportförbud för och säker förvaring av metalliskt kvicksilver (11488/1/2007 – C6-0034/2008 – 2006/0206(COD)) | 166 |
| P6_TC2-COD(2006)0206Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 21 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om exportförbud för metalliskt kvicksilver och vissa kvicksilverföreningar och kvicksilverblandningar och säker förvaring av metalliskt kvicksilver | 166 |
| 2009/C 279E/35 | Straffrättsliga påföljder till skydd för miljön ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om straffrättsliga påföljder till skydd för miljön (KOM(2007)0051 – C6-0063/2007 – 2007/0022(COD)) | 167 |
| P6_TC1-COD(2007)0022Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser | 167 |
| 2009/C 279E/36 | Undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket och om produktionsmetoder inom jordbruket ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om företagsstrukturen i jordbruket och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 571/88 (KOM(2007)0245 – C6-0127/2007 – 2007/0084(COD)) | 168 |
| P6_TC1-COD(2007)0084Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 571/88 | 168 |
| 2009/C 279E/37 | Villkor för rätten att yrkesmässigt bedriva vägtransporter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som yrkesmässigt bedriver transporter på väg (KOM(2007)0263 – C6-0145/2007 – 2007/0098(COD)) | 169 |
| P6_TC1-COD(2007)0098Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som yrkesmässigt bedriver transporter på väg och om upphävande av rådets direktiv 96/26/EG | 169 |
| | 187 |
| | 193 |
| | 194 |
| 2009/C 279E/38 | Gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (omarbetning) (KOM(2007)0265 – C6-0146/2007 – 2007/0099(COD)) | 194 |
| P6_TC1-COD(2007)0099Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (omarbetning) | 195 |
| | 209 |
| | 211 |
| | 213 |
| 2009/C 279E/39 | Mobila satellittjänster (MSS) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om urval och tillståndsgivning avseende system som tillhandahåller mobila satellittjänster (KOM(2007)0480 – C6-0257/2007 – 2007/0174(COD)) | 215 |
| P6_TC1-COD(2007)0174Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om urval och tillståndsgivning avseende system som tillhandahåller mobila satellittjänster | 215 |
| | Torsdag 22 maj 2008 |
| 2009/C 279E/40 | Ändringsbudget nr 2/2008Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2008 för budgetåret 2008, Avdelning III – kommissionen (9190/2008 – C6-0192/2008 – 2008/2080(BUD)) | 216 |
| 2009/C 279E/41 | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättandet av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (omarbetning) (KOM(2007)0443 – C6-0243/2007 – 2007/0163(COD)) | 217 |
| P6_TC1-COD(2007)0163Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om inrättandet av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (omarbetning) | 218 |
| | 231 |
| | 231 |

III   Förberedande rättsakter

Europaparlamentet

Tisdag 20 maj 2008

2009/C 279E/26

Jämförbarhet av yrkesutbildningsmeriter mellan medlemsstaterna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upphävande av rådets beslut 85/368/EEG om jämförbarhet av yrkesutbildningsmeriter mellan medlemsstaterna inom EG (KOM(2007)0680 – C6-0398/2007 – 2007/0234(COD))

119

2009/C 279E/27

Förenkling av förfarandena för förteckning och offentliggörande av information på det veterinära och zootekniska området *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till rådets direktiv om förenkling av förfarandena för förteckning och offentliggörande av information på det veterinära och zootekniska området och om ändring av direktiv 64/432/EEG, 77/504/EEG, 88/407/EEG, 88/661/EEG, 89/361/EEG, 89/556/EEG, 90/427/EEG, 90/428/EEG, 90/429/EEG, 90/539/EEG, 91/68/EEG, 92/35/EEG, 92/65/EEG, 92/66/EEG, 92/119/EEG, 94/28/EG, 2000/75/EG, beslut 2000/258/EG samt direktiv 2001/89/EG, 2002/60/EG och 2005/94/EG (KOM(2008)0120 – C6-0156/2008 – 2008/0046(CNS))

120

2009/C 279E/28

Återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium (kodifierad version) (KOM(2007)0873 – C6-0025/2008 – 2007/0299(COD))

120

2009/C 279E/29

Det gemensamma företaget för bränsleceller och väte *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till rådets förordning om bildandet av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (KOM(2007)0571 – C6-0446/2007 – 2007/0211(CNS))

121

2009/C 279E/30

Gemenskapens tobaksfond*Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 vad gäller överföring av tobaksstöd till gemenskapens tobaksfond för åren 2008 och 2009 och om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller finansieringen av gemenskapens tobaksfond (KOM(2008)0051 – C6-0062/2008 – 2008/0020(CNS))

144

2009/C 279E/31

Kött- och kreatursstatistik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik över köttproduktion och besättningar (KOM(2007)0129 – C6-0099/2007 – 2007/0051(COD))

148

P6_TC1-COD(2007)0051Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om statistik över besättningar och köttproduktion och om upphävande av rådets direktiv 93/23/EEG, 93/24/EEG och 93/25/EEG

148

2009/C 279E/32

Riktlinjer för sysselsättningspolitiken *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM(2007)0803 DEL V – C6-0031/2008 – 2007/0300(CNS))

149

2009/C 279E/33

Beräkningen av parlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2009Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om beräkningen av parlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2009 (2008/2022(BUD))

163

Onsdag 21 maj 2008

2009/C 279E/34

Exportförbud för och säker förvaring av metalliskt kvicksilver ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om exportförbud för och säker förvaring av metalliskt kvicksilver (11488/1/2007 – C6-0034/2008 – 2006/0206(COD))

166

P6_TC2-COD(2006)0206Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 21 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om exportförbud för metalliskt kvicksilver och vissa kvicksilverföreningar och kvicksilverblandningar och säker förvaring av metalliskt kvicksilver

166

2009/C 279E/35

Straffrättsliga påföljder till skydd för miljön ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om straffrättsliga påföljder till skydd för miljön (KOM(2007)0051 – C6-0063/2007 – 2007/0022(COD))

167

P6_TC1-COD(2007)0022Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser

167

2009/C 279E/36

Undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket och om produktionsmetoder inom jordbruket ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om företagsstrukturen i jordbruket och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 571/88 (KOM(2007)0245 – C6-0127/2007 – 2007/0084(COD))

168

P6_TC1-COD(2007)0084Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 571/88

168

2009/C 279E/37

Villkor för rätten att yrkesmässigt bedriva vägtransporter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som yrkesmässigt bedriver transporter på väg (KOM(2007)0263 – C6-0145/2007 – 2007/0098(COD))

169

P6_TC1-COD(2007)0098Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som yrkesmässigt bedriver transporter på väg och om upphävande av rådets direktiv 96/26/EG

169

187

193

194

2009/C 279E/38

Gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (omarbetning) (KOM(2007)0265 – C6-0146/2007 – 2007/0099(COD))

194

P6_TC1-COD(2007)0099Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (omarbetning)

195

209

211

213

2009/C 279E/39

Mobila satellittjänster (MSS) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om urval och tillståndsgivning avseende system som tillhandahåller mobila satellittjänster (KOM(2007)0480 – C6-0257/2007 – 2007/0174(COD))

215

P6_TC1-COD(2007)0174Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om urval och tillståndsgivning avseende system som tillhandahåller mobila satellittjänster

215

Torsdag 22 maj 2008

2009/C 279E/40

Ändringsbudget nr 2/2008Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2008 för budgetåret 2008, Avdelning III – kommissionen (9190/2008 – C6-0192/2008 – 2008/2080(BUD))

216

2009/C 279E/41

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättandet av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (omarbetning) (KOM(2007)0443 – C6-0243/2007 – 2007/0163(COD))

217

P6_TC1-COD(2007)0163Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om inrättandet av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (omarbetning)

(EG) nr .../2008

218

231

231

---

EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 20–22 maj 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 180 E, 17.7.2008.

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag 20 maj 2008

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/1

---

Utvärdering av Peace-programmet och strategier för framtiden

P6_TA(2008)0205

Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om utvärderingen av Peace-programmet och strategier för framtiden (2007/2150(INI))

(2009/C 279 E/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 158 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 158 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2081/93 av den 20 juli 1993 om ändring av förordning (EEG) nr 2052/88 om strukturfondernas uppgifter och effektivitet samt om samordning av deras verksamheter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finansieringsorgans verksamhet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2081/93 av den 20 juli 1993 om ändring av förordning (EEG) nr 2052/88 om strukturfondernas uppgifter och effektivitet samt om samordning av deras verksamheter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finansieringsorgans verksamhet (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2082/93 av den 20 juli 1993 om ändring av förordning (EEG) nr 4253/88 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2052/88 om samordningen av de olika strukturfondernas verksamheter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finansieringsorgans verksamhet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2082/93 av den 20 juli 1993 om ändring av förordning (EEG) nr 4253/88 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2052/88 om samordningen av de olika strukturfondernas verksamheter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finansieringsorgans verksamhet (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 214/2000 av den 24 januari 2000 om finansiellt bidrag från gemenskapen till Internationella fonden för Irland (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 214/2000 av den 24 januari 2000 om finansiellt bidrag från gemenskapen till Internationella fonden för Irland (4),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2236/2002 av den 10 december 2002 om finansiellt bidrag från gemenskapen till Internationella fonden för Irland (2003–2004) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2236/2002 av den 10 december 2002 om finansiellt bidrag från gemenskapen till Internationella fonden för Irland (2003–2004) (5),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1105/2003 av den 26 maj 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1105/2003 av den 26 maj 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (6),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 173/2005 av den 24 januari 2005 om ändring av förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna för en förlängning av Peace-programmet och beviljande av nya åtagandebemyndiganden (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 173/2005 av den 24 januari 2005 om ändring av förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna för en förlängning av Peace-programmet och beviljande av nya åtagandebemyndiganden (7),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 177/2005 av den 24 januari 2005 om gemenskapens finansiella bidrag till Internationella fonden för Irland (2005–2006) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 177/2005 av den 24 januari 2005 om gemenskapens finansiella bidrag till Internationella fonden för Irland (2005–2006) (8),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1968/2006 av den 21 december 2006 om gemenskapens finansiella bidrag till Internationella fonden för Irland (2007–2010) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1968/2006 av den 21 december 2006 om gemenskapens finansiella bidrag till Internationella fonden för Irland (2007–2010) (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om ett särskilt stödprogram för fred och försoning i Nordirland (KOM(1994)0607), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om ett särskilt stödprogram för fred och försoning i Nordirland (KOM(1994)0607),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om rapporten om Internationella fonden för Irland enligt artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 177/2005 (KOM(2006)0563), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om rapporten om Internationella fonden för Irland enligt artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 177/2005 (KOM(2006)0563),

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 7/2000 om Internationella fonden för Irland och särskilda stödprogrammet för fred och försoning i Nordirland och de angränsande grevskapen i Irland 1995–1999, samt kommissionens svar (punkt 58) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 7/2000 om Internationella fonden för Irland och särskilda stödprogrammet för fred och försoning i Nordirland och de angränsande grevskapen i Irland 1995–1999, samt kommissionens svar (punkt 58) (11),

| — | med beaktande av den offentliga utfrågning om utvärderingen av Peace-programmet och strategier för framtiden som anordnades av Europaparlamentets utskott för regional utveckling den 20 november 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den offentliga utfrågning om utvärderingen av Peace-programmet och strategier för framtiden som anordnades av Europaparlamentets utskott för regional utveckling den 20 november 2007,

| — | med beaktande av arbetsgruppen TFNI (”Task Force for Northern Ireland”), som inrättades efter kommissionsordförande José Manuel Barrosos besök i Belfast i maj 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsgruppen TFNI (”Task Force for Northern Ireland”), som inrättades efter kommissionsordförande José Manuel Barrosos besök i Belfast i maj 2007,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling A6-0133/2008, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling A6-0133/2008, och av följande skäl:

| A. | Syftet med EU-programmen Peace I och Peace II, som inrättades genom rådets förordningar (EG) nr 1105/2003 och nr 173/2005, var att säkra fred. Programmen bestod av två huvuddelar: att ta vara på de möjligheter som följer i fredsprocessens spår och ta itu med de ärvda konflikterna och våldet i Irland. |
| --- | --- |

A.

Syftet med EU-programmen Peace I och Peace II, som inrättades genom rådets förordningar (EG) nr 1105/2003 och nr 173/2005, var att säkra fred. Programmen bestod av två huvuddelar: att ta vara på de möjligheter som följer i fredsprocessens spår och ta itu med de ärvda konflikterna och våldet i Irland.

| B. | EU:s deltagande i Peace-programmen är och var mycket värdefullt. Unionens koppling till sådana fredsskapande projekt har tillhandahållit ett finansiellt instrument och dessutom framhävt EU:s betydelse som neutral instans med den sakkunskap och de långsiktiga visioner som krävs för utformningen av programmet. |
| --- | --- |

B.

EU:s deltagande i Peace-programmen är och var mycket värdefullt. Unionens koppling till sådana fredsskapande projekt har tillhandahållit ett finansiellt instrument och dessutom framhävt EU:s betydelse som neutral instans med den sakkunskap och de långsiktiga visioner som krävs för utformningen av programmet.

| C. | Försoningsprocessen fungerar på olika nivåer, och försoning kan främjas aktivt men inte påtvingas parterna (12). |
| --- | --- |

C.

Försoningsprocessen fungerar på olika nivåer, och försoning kan främjas aktivt men inte påtvingas parterna (12).

| D. | Insatser för att skapa fred och försoning är riskabla till sin natur, men mycket viktiga för att lösa politiska, ekonomiska och sociala problem i regionen, och det bör finnas utrymme för experimenterande och innovation i samband med projekt för uppbyggande av förtroende, så man kommer igång. |
| --- | --- |

D.

Insatser för att skapa fred och försoning är riskabla till sin natur, men mycket viktiga för att lösa politiska, ekonomiska och sociala problem i regionen, och det bör finnas utrymme för experimenterande och innovation i samband med projekt för uppbyggande av förtroende, så man kommer igång.

| E. | Konflikten i Nordirland skapade åtskilda samhällen, vilket har lett till djupa sociala, ekonomiska och politiska klyftor. |
| --- | --- |

E.

Konflikten i Nordirland skapade åtskilda samhällen, vilket har lett till djupa sociala, ekonomiska och politiska klyftor.

| F. | Kontakt- och förtroendeskapande åtgärder kan förändra negativa åsikter. På samma sätt kommer främjandet av ömsesidig förståelse mellan unga att hjälpa framtidens ledare att förstå de båda befolkningsgruppernas historia och kultur. |
| --- | --- |

F.

Kontakt- och förtroendeskapande åtgärder kan förändra negativa åsikter. På samma sätt kommer främjandet av ömsesidig förståelse mellan unga att hjälpa framtidens ledare att förstå de båda befolkningsgruppernas historia och kultur.

| G. | Arbetet med partnerskap på lokal nivå kan kräva mer tid, eftersom det omfattar flera deltagare och förfaranden, men det är klart att de extra vinster som uppnås är avgörande, eftersom delegering av administrationen till lägre nivå och ökat deltagande förbättrar kunskaperna om både programmet och EU. |
| --- | --- |

G.

Arbetet med partnerskap på lokal nivå kan kräva mer tid, eftersom det omfattar flera deltagare och förfaranden, men det är klart att de extra vinster som uppnås är avgörande, eftersom delegering av administrationen till lägre nivå och ökat deltagande förbättrar kunskaperna om både programmet och EU.

| H. | Tidigare marginaliserade grupper och personer som drabbats mycket hårt av konflikter och våld har kunnat delta aktivt i fredsskapande insatser inom ramen för Peace-programmen. Projekt inom Peace-programmen gynnar de mest marginaliserade samhällsgrupperna genom verksamheter för enskilda personer och grupper, t.ex. konfliktoffer, äldre och sårbara personer, funktionshindrade, offer för våld i hemmet, f.d. fångar och arbetslösa ungdomar (13). |
| --- | --- |

H.

Tidigare marginaliserade grupper och personer som drabbats mycket hårt av konflikter och våld har kunnat delta aktivt i fredsskapande insatser inom ramen för Peace-programmen. Projekt inom Peace-programmen gynnar de mest marginaliserade samhällsgrupperna genom verksamheter för enskilda personer och grupper, t.ex. konfliktoffer, äldre och sårbara personer, funktionshindrade, offer för våld i hemmet, f.d. fångar och arbetslösa ungdomar (13).

| I. | Många som har arbetat med fredsskapande och försoningsprojekt har gjort detta på frivillig grund. |
| --- | --- |

I.

Många som har arbetat med fredsskapande och försoningsprojekt har gjort detta på frivillig grund.

| J. | Det är synnerligen viktigt att fredsskapande program, särskilt sådana som omfattar samhälls- och frivilliggrupper, fortsätter att beviljas ekonomiskt stöd också efter det att finansieringen ur Peace-programmet har upphört. |
| --- | --- |

J.

Det är synnerligen viktigt att fredsskapande program, särskilt sådana som omfattar samhälls- och frivilliggrupper, fortsätter att beviljas ekonomiskt stöd också efter det att finansieringen ur Peace-programmet har upphört.

| K. | Frivilligsektorn och samhällssektorn är kända för att nå resultat i arbetet mot socialt förfall och umbäranden och är väl rustade för att utveckla och tillhandahålla hjälpinsatser ute på fältet, särskilt insatser som riktas till samhällets mest missgynnade. Kvinnorna spelar också en mycket viktig roll i fredsskapandet. |
| --- | --- |

K.

Frivilligsektorn och samhällssektorn är kända för att nå resultat i arbetet mot socialt förfall och umbäranden och är väl rustade för att utveckla och tillhandahålla hjälpinsatser ute på fältet, särskilt insatser som riktas till samhällets mest missgynnade. Kvinnorna spelar också en mycket viktig roll i fredsskapandet.

| L. | Peace-programmen har bidragit till utvecklingen av ekonomiska projekt i eftersatta områden genom att det har etablerats nya företag. |
| --- | --- |

L.

Peace-programmen har bidragit till utvecklingen av ekonomiska projekt i eftersatta områden genom att det har etablerats nya företag.

| M. | Flera samhällsinitiativ och frivilliga initiativ som finansieras inom ramen för Peace II pågår kontinuerligt, och genom dessa tillhandahålls i synnerhet marginaliserade grupper viktiga samhällstjänster. Man väntar på bekräftelse om bidrag för att kunna fortsätta att tillhandahålla dessa tjänster. |
| --- | --- |

M.

Flera samhällsinitiativ och frivilliga initiativ som finansieras inom ramen för Peace II pågår kontinuerligt, och genom dessa tillhandahålls i synnerhet marginaliserade grupper viktiga samhällstjänster. Man väntar på bekräftelse om bidrag för att kunna fortsätta att tillhandahålla dessa tjänster.

| N. | En aspekt av den ekonomiska utvecklingen, som är ett resultat av stödet från Peace-programmen, var att den gynnade både stads- och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

N.

En aspekt av den ekonomiska utvecklingen, som är ett resultat av stödet från Peace-programmen, var att den gynnade både stads- och landsbygdsområden.

| O. | Finansieringen inom Internationella fonden för Irland (IFI) är oftast av kompletterande art, och de båda programmen, dvs. IFI och Peace-programmet, gjorde det möjligt för projekten att uppnå en nivå där de kunde få tillgång till andra EU-stöd, exempelvis från Interreg. |
| --- | --- |

O.

Finansieringen inom Internationella fonden för Irland (IFI) är oftast av kompletterande art, och de båda programmen, dvs. IFI och Peace-programmet, gjorde det möjligt för projekten att uppnå en nivå där de kunde få tillgång till andra EU-stöd, exempelvis från Interreg.

| P. | Många åtgärder inom Peace-underprogrammen, IFI-programmen och gemenskapsinitiativet Interreg har ändå varit mycket likartade, och det har i viss mån funnits överlappande åtgärder inom vissa områden. |
| --- | --- |

P.

Många åtgärder inom Peace-underprogrammen, IFI-programmen och gemenskapsinitiativet Interreg har ändå varit mycket likartade, och det har i viss mån funnits överlappande åtgärder inom vissa områden.

| Q. | Ansvarsskyldighet och öppenhet, deltagande, erkännande av alla folks ömsesidiga beroende, undanröjande av orättvisor, främjande av mångfald, hänsyn till sårbara grupper samt lika möjligheter är viktiga delar av fredsskapande och försoning. |
| --- | --- |

Q.

Ansvarsskyldighet och öppenhet, deltagande, erkännande av alla folks ömsesidiga beroende, undanröjande av orättvisor, främjande av mångfald, hänsyn till sårbara grupper samt lika möjligheter är viktiga delar av fredsskapande och försoning.

| R. | I rapporten från interimskommissionären för offer och överlevande (14) påpekades det att stödgrupper för offer och överlevande är beroende av engångsfinansiering ur Peace-programmet. Det konstaterades också att det råder oklarhet kring hur projekt för offer och överlevande kan framskrida när Peace-finansieringen faller bort. Den nordirländska premiärministern och vice premiärministern har nyligen utsett fyra nya kommissionärer för offer. |
| --- | --- |

R.

I rapporten från interimskommissionären för offer och överlevande (14) påpekades det att stödgrupper för offer och överlevande är beroende av engångsfinansiering ur Peace-programmet. Det konstaterades också att det råder oklarhet kring hur projekt för offer och överlevande kan framskrida när Peace-finansieringen faller bort. Den nordirländska premiärministern och vice premiärministern har nyligen utsett fyra nya kommissionärer för offer.

| S. | Skyddet och främjandet av de mänskliga rättigheterna är en integrerad del av fredsskapande åtgärder och återuppbyggande av samhällen efter konflikter. |
| --- | --- |

S.

Skyddet och främjandet av de mänskliga rättigheterna är en integrerad del av fredsskapande åtgärder och återuppbyggande av samhällen efter konflikter.

| 1. | Europaparlamentet betonar att lokalt medbestämmande är en nödvändig del av det fredsskapande arbetet och att utformningen av politik och samhällsstyrningen förbättras om det civila samhället deltar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att lokalt medbestämmande är en nödvändig del av det fredsskapande arbetet och att utformningen av politik och samhällsstyrningen förbättras om det civila samhället deltar.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att de genomförandemekanismer som tagits fram tillsammans med frivilligsektorn, icke-statliga organisationer och lokala myndigheter har gett en bred erfarenhet av hur EU-medel bör hanteras. Parlamentet hoppas att sådana ”nedifrån och upp”-strategier även kan tillämpas vid genomförandet av andra finansieringsprogram. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att de genomförandemekanismer som tagits fram tillsammans med frivilligsektorn, icke-statliga organisationer och lokala myndigheter har gett en bred erfarenhet av hur EU-medel bör hanteras. Parlamentet hoppas att sådana ”nedifrån och upp”-strategier även kan tillämpas vid genomförandet av andra finansieringsprogram.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar Peace och IFI-programmens bidrag till den ekonomiska och sociala utvecklingen. Parlamentet konstaterar även att ett företagarcentrum som hade inrättats i ett eftersatt område innan IFI började genomföras nu har utvecklats till ett nätverk med 32 företagarcentrum med IFI:s och den lokala distriktsförvaltningens hjälp, vilket bidragit till att öka självförtroendet och ingett hopp hos de deltagande. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar Peace och IFI-programmens bidrag till den ekonomiska och sociala utvecklingen. Parlamentet konstaterar även att ett företagarcentrum som hade inrättats i ett eftersatt område innan IFI började genomföras nu har utvecklats till ett nätverk med 32 företagarcentrum med IFI:s och den lokala distriktsförvaltningens hjälp, vilket bidragit till att öka självförtroendet och ingett hopp hos de deltagande.

| 4. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att samarbetet mellan deltagarna i de program som finansieras genom Peace-programmet och IFI inte upphör när programmet avslutas. Parlamentet uppmanar regeringsdepartementen att fortsätta detta arbete, som har visat sig vara effektivt och värdefullt, för att se till att det fortsätter att finansieras när Peace-finansieringen upphör. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att samarbetet mellan deltagarna i de program som finansieras genom Peace-programmet och IFI inte upphör när programmet avslutas. Parlamentet uppmanar regeringsdepartementen att fortsätta detta arbete, som har visat sig vara effektivt och värdefullt, för att se till att det fortsätter att finansieras när Peace-finansieringen upphör.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna i både Förenade kungariket och Irland att särskilt upprätta tillfälliga finansieringsarrangemang för samhälls- och frivilliggrupper i syfte att minska klyftan mellan avslutandet av Peace II-programmet och inledandet av Peace III-finansieringsprogrammet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna i både Förenade kungariket och Irland att särskilt upprätta tillfälliga finansieringsarrangemang för samhälls- och frivilliggrupper i syfte att minska klyftan mellan avslutandet av Peace II-programmet och inledandet av Peace III-finansieringsprogrammet.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och regeringarna i Förenade kungariket och Irland att samarbeta med kommissionärerna för offer och överlevande i syfte att finna ett sätt på vilket stödgrupper för offer och överlevande kan fortsätta att erhålla ekonomiskt stöd efter det att all Peace-finansiering upphört. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och regeringarna i Förenade kungariket och Irland att samarbeta med kommissionärerna för offer och överlevande i syfte att finna ett sätt på vilket stödgrupper för offer och överlevande kan fortsätta att erhålla ekonomiskt stöd efter det att all Peace-finansiering upphört.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den inrättade arbetsgruppen tillämpar strategin för aktivt medborgarskap inom ramen för Peace I- och Peace II-programmen när den utarbetar framtida initiativ. Parlamentet erinrar om hur viktig en balanserad regional utveckling är för stabiliseringen av fredsprocessen, medräknat hänsyn till infrastrukturen, som är underutvecklad jämfört med infrastrukturen i andra EU-regioner, och uppmanar arbetsgruppen att vara mer positiv när den stödjer bättre infrastrukturer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den inrättade arbetsgruppen tillämpar strategin för aktivt medborgarskap inom ramen för Peace I- och Peace II-programmen när den utarbetar framtida initiativ. Parlamentet erinrar om hur viktig en balanserad regional utveckling är för stabiliseringen av fredsprocessen, medräknat hänsyn till infrastrukturen, som är underutvecklad jämfört med infrastrukturen i andra EU-regioner, och uppmanar arbetsgruppen att vara mer positiv när den stödjer bättre infrastrukturer.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar till ytterligare utveckling av det gränsöverskridande arbetet, eftersom detta arbete har varit centralt för förnyelsen av stads- och landsbygdssamhällena i gränsområden. Parlamentet uppmanar enträget att samarbetet mellan lokala handelskamrar och offentliga myndigheter ska utvecklas, liksom samarbetet mellan olika fora för frivilligsektorn och samhällssektorn på bägge sidor om gränsen samt frivilligorganisationer som redan arbetar på ett gränsöverskridande sätt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar till ytterligare utveckling av det gränsöverskridande arbetet, eftersom detta arbete har varit centralt för förnyelsen av stads- och landsbygdssamhällena i gränsområden. Parlamentet uppmanar enträget att samarbetet mellan lokala handelskamrar och offentliga myndigheter ska utvecklas, liksom samarbetet mellan olika fora för frivilligsektorn och samhällssektorn på bägge sidor om gränsen samt frivilligorganisationer som redan arbetar på ett gränsöverskridande sätt.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar den irländska regeringen att genomföra förordning (EG) nr 1082/2006 utan dröjsmål. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar den irländska regeringen att genomföra förordning (EG) nr 1082/2006 utan dröjsmål.

| 10. | Europaparlamentet framhåller att samrådet om olika finansieringsprogram, både stor- och småskaliga och lokalt inriktade, måste utvidgas, och betonar att det är viktigt att garantera system som gör det möjligt att godkänna småskaligt stöd för finansiering av arbete som krävs på kort sikt och arbete vars resultat inte är lätta att kvantifiera samt system som tryggar långsiktig hållbarhet och kan lämna ett bidrag till lokalsamhällena. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller att samrådet om olika finansieringsprogram, både stor- och småskaliga och lokalt inriktade, måste utvidgas, och betonar att det är viktigt att garantera system som gör det möjligt att godkänna småskaligt stöd för finansiering av arbete som krävs på kort sikt och arbete vars resultat inte är lätta att kvantifiera samt system som tryggar långsiktig hållbarhet och kan lämna ett bidrag till lokalsamhällena.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar att byråkratin bör minskas för att garantera att små projekt inte överbelastas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar att byråkratin bör minskas för att garantera att små projekt inte överbelastas.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att fredsskapande är en långsiktig utvecklingsprocess och att en hållbar utveckling mot fred och försoning tar tid. Parlamentet efterlyser en längre tidsram för enskilda stöd för att projekten ska få genomslagskraft. Parlamentet erkänner att inte endast ekonomiska initiativ, utan också kultur- och idrottsrelaterade initiativ kan lämna ett viktigt bidrag till fred och försoning, och att de därför fortsättningsvis bör främjas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att fredsskapande är en långsiktig utvecklingsprocess och att en hållbar utveckling mot fred och försoning tar tid. Parlamentet efterlyser en längre tidsram för enskilda stöd för att projekten ska få genomslagskraft. Parlamentet erkänner att inte endast ekonomiska initiativ, utan också kultur- och idrottsrelaterade initiativ kan lämna ett viktigt bidrag till fred och försoning, och att de därför fortsättningsvis bör främjas.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att den sociala ekonomin är en undersektor till frivilligsektorn och samhällssektorn, och att det därför är viktigt att samråda med dessa vid utformningen av lokala strategier och åtgärdsområden. Parlamentet konstaterar att andra lokala företag också är inflytelserika deltagare. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att den sociala ekonomin är en undersektor till frivilligsektorn och samhällssektorn, och att det därför är viktigt att samråda med dessa vid utformningen av lokala strategier och åtgärdsområden. Parlamentet konstaterar att andra lokala företag också är inflytelserika deltagare.

| 14. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen i landsbygdsområden kräver mer omfattande synergier mellan finansieringen av jordbruket och landsbygdens utveckling samt den regionala utvecklingen, liksom mellan naturvård, grön turism samt produktion och utnyttjande av förnybar energi än vad som hittills varit fallet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att utvecklingen i landsbygdsområden kräver mer omfattande synergier mellan finansieringen av jordbruket och landsbygdens utveckling samt den regionala utvecklingen, liksom mellan naturvård, grön turism samt produktion och utnyttjande av förnybar energi än vad som hittills varit fallet.

| 15. | Europaparlamentet betonar att informationen om lyckade projekt som finansierats genom Peace I- och Peace II-programmen samt IFI måste vara lätt tillgänglig för alla. Parlamentet anser att erfarenheten från dessa projekt bör delas med dem som ägnar sig åt internationellt fredsskapande arbete. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang att det inrättas en databas som ett utbildningsverktyg för freds- och försoningsarbetet både inom och utanför EU. Dessutom framhåller parlamentet betydelsen av att samtliga nivåer deltar i insatserna för att skapa ett nätverk för regioner och städer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att informationen om lyckade projekt som finansierats genom Peace I- och Peace II-programmen samt IFI måste vara lätt tillgänglig för alla. Parlamentet anser att erfarenheten från dessa projekt bör delas med dem som ägnar sig åt internationellt fredsskapande arbete. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang att det inrättas en databas som ett utbildningsverktyg för freds- och försoningsarbetet både inom och utanför EU. Dessutom framhåller parlamentet betydelsen av att samtliga nivåer deltar i insatserna för att skapa ett nätverk för regioner och städer.

| 16. | Europaparlamentet rekommenderar att heltäckande strategier utarbetas för att sprida exempel på god praxis, och att de tillämpas i alla skeden av projektcykeln, dvs. under utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet rekommenderar att heltäckande strategier utarbetas för att sprida exempel på god praxis, och att de tillämpas i alla skeden av projektcykeln, dvs. under utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 161, 26.6.1999, s. 1.

(2)  EGT L 193, 31.7.1993, s. 5.

(3)  EGT L 193, 31.7.1993, s. 20.

(4)  EGT L 24, 29.1.2000, s. 7.

(5)  EGT L 341, 17.12.2002, s. 6.

(6)  EUT L 158, 27.6.2003, s. 3.

(7)  EUT L 29, 2.2.2005, s. 3.

(8)  EUT L 30, 3.2.2005, s. 1.

(9)  EUT L 409, 30.12.2006, s. 86.

(10)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 19.

(11)  EGT C 146, 25.5.2000, s. 1.

(12)  ”Reconciliation after Violent Conflict: A Handbook.” International IDEA– Institutet för demokrati- och valstöd (2003), Stockholm.

(13)  EU:s program för fred och försoning – ”The impact: SEUPB”.

(14)  Support for Victims and Survivors – Addressing the Human legacy, januari 2007.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/5

---

Råvaruhandel

P6_TA(2008)0209

Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om råvaruhandel (2008/2051(INI))

(2009/C 279 E/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 3 september 2002 om handel och utveckling för fattigdomsbekämpning och tryggad livsmedelsförsörjning (1), av den 30 januari 2003 om svälten i världen och avlägsnandet av handelshinder för de fattigaste länderna (2), av den 10 april 2003 om krisen på den internationella kaffemarknaden (3), av den 1 juni 2006 om handel och fattigdom: Utformning av en handelspolitik som maximerar handelns bidrag till fattigdomslindringen (4), av den 15 februari 2007 om de makroekonomiska följderna av stigande energipriser (5), av den 22 maj 2007 om EU i världen – konkurrenskraftens externa aspekter (6), av den 23 maj 2007 om EU:s handelsrelaterade bistånd (7) och av den 29 november 2007 om handel och klimatförändring (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 3 september 2002 om handel och utveckling för fattigdomsbekämpning och tryggad livsmedelsförsörjning (1), av den 30 januari 2003 om svälten i världen och avlägsnandet av handelshinder för de fattigaste länderna (2), av den 10 april 2003 om krisen på den internationella kaffemarknaden (3), av den 1 juni 2006 om handel och fattigdom: Utformning av en handelspolitik som maximerar handelns bidrag till fattigdomslindringen (4), av den 15 februari 2007 om de makroekonomiska följderna av stigande energipriser (5), av den 22 maj 2007 om EU i världen – konkurrenskraftens externa aspekter (6), av den 23 maj 2007 om EU:s handelsrelaterade bistånd (7) och av den 29 november 2007 om handel och klimatförändring (8),

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000 där det internationella samfundet gemensamt fastställer millennieutvecklingsmålen som ett kriterium för avskaffande av fattigdom samt översynen och uppdateringen av denna vid FN:s världstoppmöte den 14–16 september 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000 där det internationella samfundet gemensamt fastställer millennieutvecklingsmålen som ett kriterium för avskaffande av fattigdom samt översynen och uppdateringen av denna vid FN:s världstoppmöte den 14–16 september 2005,

| — | med beaktande av rapporterna från de tre arbetsgrupperna i Förenta nationernas mellanstatliga panel om klimatförändringar (IPCC), ”Climate change 2007: The Physical Science Basis”, ”Climate change 2007: Impacts, Adaptation and Vulnerability” och ”Climate change 2007: Mitigation of Climate Change” som alla offentliggjordes 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från de tre arbetsgrupperna i Förenta nationernas mellanstatliga panel om klimatförändringar (IPCC), ”Climate change 2007: The Physical Science Basis”, ”Climate change 2007: Impacts, Adaptation and Vulnerability” och ”Climate change 2007: Mitigation of Climate Change” som alla offentliggjordes 2007,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: ”Jordbrukets varukedjor, beroende och fattigdom – Förslag till en handlingsplan för EU” (KOM(2004)0089), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: ”Jordbrukets varukedjor, beroende och fattigdom – Förslag till en handlingsplan för EU” (KOM(2004)0089),

| — | med beaktande av meddelandena från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: ”Ett konkurrenskraftigt Europa i världen – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi” (KOM(2006)0567) och ”Europa i världen – Ett starkare partnerskap för bättre marknadstillträde för EU:s exportörer” (KOM(2007)0183), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandena från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: ”Ett konkurrenskraftigt Europa i världen – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi” (KOM(2006)0567) och ”Europa i världen – Ett starkare partnerskap för bättre marknadstillträde för EU:s exportörer” (KOM(2007)0183),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: ”Om metallindustrins konkurrenskraft – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi” (KOM(2008)0108), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: ”Om metallindustrins konkurrenskraft – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi” (KOM(2008)0108),

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplattformen som antogs den 15 september 1995 av Förenta nationernas fjärde internationella kvinnokonferens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplattformen som antogs den 15 september 1995 av Förenta nationernas fjärde internationella kvinnokonferens,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation: ”Livestock's Long Shadow – Environmental Issues and Options”, från 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation: ”Livestock's Long Shadow – Environmental Issues and Options”, från 2006,

| — | med beaktande av arbetet i FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad) och överenskommelsen och förklaringen av den 25 april 2008 från Unctads tolfte konferens i Accra i Ghana, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetet i FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad) och överenskommelsen och förklaringen av den 25 april 2008 från Unctads tolfte konferens i Accra i Ghana,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: ”En temainriktad strategi för ett hållbart nyttjande av naturresurser”, som offentliggjordes den 21 december 2005 (KOM(2005)0670), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: ”En temainriktad strategi för ett hållbart nyttjande av naturresurser”, som offentliggjordes den 21 december 2005 (KOM(2005)0670),

| — | med beaktande av förklaringen från G8-toppmötet om tillväxt och ansvar i världsekonomin, undertecknad i Heiligendamm den 7 juni 2007, särskilt kapitlet om ansvar för råvaror och transparens och hållbar utveckling, där det hävdas att fria, transparenta och öppna marknader är grundläggande för global tillväxt, stabilitet och hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från G8-toppmötet om tillväxt och ansvar i världsekonomin, undertecknad i Heiligendamm den 7 juni 2007, särskilt kapitlet om ansvar för råvaror och transparens och hållbar utveckling, där det hävdas att fria, transparenta och öppna marknader är grundläggande för global tillväxt, stabilitet och hållbar utveckling,

| — | med beaktande av den fjärde rapporten av den 11 juni 2007 från högnivågruppen för konkurrenskraft, energi och miljö, som stöder utarbetandet av en råmaterialpolitik som bygger på en välfungerande fri och rättvis global marknad för råmaterial och som stöds av handelspolitik, särskilt internationella multilaterala och bilaterala avtal, för att säkerställa att EU och tredjeländer står bakom öppna och icke-snedvridna marknader, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde rapporten av den 11 juni 2007 från högnivågruppen för konkurrenskraft, energi och miljö, som stöder utarbetandet av en råmaterialpolitik som bygger på en välfungerande fri och rättvis global marknad för råmaterial och som stöds av handelspolitik, särskilt internationella multilaterala och bilaterala avtal, för att säkerställa att EU och tredjeländer står bakom öppna och icke-snedvridna marknader,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A6-0134/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A6-0134/2008), och av följande skäl:

| A. | Med råvaror avses jordbrukslivsmedel, jordbruksråvaror, metaller, mineraler och energiprodukter som är insatsvaror till industriprodukter, oavsett om de är bearbetade, obearbetade eller återvunna såsom skrot. |
| --- | --- |

A.

Med råvaror avses jordbrukslivsmedel, jordbruksråvaror, metaller, mineraler och energiprodukter som är insatsvaror till industriprodukter, oavsett om de är bearbetade, obearbetade eller återvunna såsom skrot.

| B. | Sedan 2002 har prisindex för råvaror som inte är avsedda som bränsle stigit med 159 procent, priserna på metaller och mineraler med 285 procent och priserna på jordbruksråvaror med 133 procent. |
| --- | --- |

B.

Sedan 2002 har prisindex för råvaror som inte är avsedda som bränsle stigit med 159 procent, priserna på metaller och mineraler med 285 procent och priserna på jordbruksråvaror med 133 procent.

| C. | EU:s ekonomi är i betydande grad beroende av import av råvaror från tredjeländer och tillgång till råvaror spelar en avgörande roll för att säkerställa EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

C.

EU:s ekonomi är i betydande grad beroende av import av råvaror från tredjeländer och tillgång till råvaror spelar en avgörande roll för att säkerställa EU:s konkurrenskraft.

| D. | Den senaste tidens prisökningar på råvaror har lett till bristande ekonomisk tillväxt i Europeiska unionen och hotar EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

D.

Den senaste tidens prisökningar på råvaror har lett till bristande ekonomisk tillväxt i Europeiska unionen och hotar EU:s konkurrenskraft.

| E. | En fortsatt ökning i den framtida globala efterfrågan på råvaror är att vänta. Denna ökning kommer att bero på den ekonomiska tillväxten i tillväxtekonomierna. |
| --- | --- |

E.

En fortsatt ökning i den framtida globala efterfrågan på råvaror är att vänta. Denna ökning kommer att bero på den ekonomiska tillväxten i tillväxtekonomierna.

| F. | Råvarornas prisvariationer på kort sikt har tidigare visat sig extremt volatila och förvärras ytterligare med tiden när perioder av överproduktion följs av perioder av brist. |
| --- | --- |

F.

Råvarornas prisvariationer på kort sikt har tidigare visat sig extremt volatila och förvärras ytterligare med tiden när perioder av överproduktion följs av perioder av brist.

| G. | Trots de prisökningar som under senare tid skett på de internationella marknaderna har priserna på råvaror präglats av en långvarig nedgång jämfört med förädlade varor. |
| --- | --- |

G.

Trots de prisökningar som under senare tid skett på de internationella marknaderna har priserna på råvaror präglats av en långvarig nedgång jämfört med förädlade varor.

| H. | Dessa prisökningar – särskilt när de drivs av industriella behov i tillväxtekonomier – har ställt EU:s tillverkningsindustri inför utmaningar när det gäller konkurrenskraften och har väckt frågor kring en tryggad råvaruförsörjning på längre sikt. |
| --- | --- |

H.

Dessa prisökningar – särskilt när de drivs av industriella behov i tillväxtekonomier – har ställt EU:s tillverkningsindustri inför utmaningar när det gäller konkurrenskraften och har väckt frågor kring en tryggad råvaruförsörjning på längre sikt.

| I. | 95 av 141 utvecklingsländer får minst 50 procent av sina exportintäkter från export av råvaror. |
| --- | --- |

I.

95 av 141 utvecklingsländer får minst 50 procent av sina exportintäkter från export av råvaror.

| J. | EU är en stor konkurrent inom den internationella handeln med råvaror, inte minst som nettoimportör av råvaror. |
| --- | --- |

J.

EU är en stor konkurrent inom den internationella handeln med råvaror, inte minst som nettoimportör av råvaror.

| K. | På grund av att den europeiska industriella basen ser ut som den gör är tillgång på råvaror i världen en avgörande faktor för EU:s industriella konkurrenskraft och ekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

K.

På grund av att den europeiska industriella basen ser ut som den gör är tillgång på råvaror i världen en avgörande faktor för EU:s industriella konkurrenskraft och ekonomiska utveckling.

| L. | Det finns många exempel på politik och åtgärder som införts av tredjeländer och i många fall kan man observera en trend att hinder skapas för en fri och rättvis tillgång till råvaror i tillväxtekonomier. Detta begränsar EU-företagens tillgång till råvaror. |
| --- | --- |

L.

Det finns många exempel på politik och åtgärder som införts av tredjeländer och i många fall kan man observera en trend att hinder skapas för en fri och rättvis tillgång till råvaror i tillväxtekonomier. Detta begränsar EU-företagens tillgång till råvaror.

| M. | Att stärka forskning och nyskapande spelar en viktig roll för att stimulera en hållbar råvarutillgång. |
| --- | --- |

M.

Att stärka forskning och nyskapande spelar en viktig roll för att stimulera en hållbar råvarutillgång.

| N. | Systemen Stabex, Sysmin och Flex återspeglar EU:s tidigare och nuvarande insatser för att stödja utvecklingsländer som drabbats av pris- och inkomstinstabilitet. |
| --- | --- |

N.

Systemen Stabex, Sysmin och Flex återspeglar EU:s tidigare och nuvarande insatser för att stödja utvecklingsländer som drabbats av pris- och inkomstinstabilitet.

| O. | Råvarornas prisökningar på de internationella marknaderna under den senaste tiden beror på en betydligt ökad efterfrågan från tillväxtländer som Kina, Indien och Brasilien, förändrade väderförhållanden, viss restriktiv praxis från vissa exportländer och ett uppsving på biobränslemarknaden och inom animalieproduktionen samt börsspekulation. |
| --- | --- |

O.

Råvarornas prisökningar på de internationella marknaderna under den senaste tiden beror på en betydligt ökad efterfrågan från tillväxtländer som Kina, Indien och Brasilien, förändrade väderförhållanden, viss restriktiv praxis från vissa exportländer och ett uppsving på biobränslemarknaden och inom animalieproduktionen samt börsspekulation.

| P. | Kvinnor utgör en väsentlig majoritet av världens fattiga befolkning som ofta är beroende av förvärv, produktion och bearbetning av råvaror för sin överlevnad och försörjning. |
| --- | --- |

P.

Kvinnor utgör en väsentlig majoritet av världens fattiga befolkning som ofta är beroende av förvärv, produktion och bearbetning av råvaror för sin överlevnad och försörjning.

| Q. | Det internationella samfundet har påtalat behovet av en internationell insats för att avskaffa fattigdomen med hjälp av de konkreta målen i millennieutvecklingsmålen som bör uppfyllas före 2015. Tillbörlig uppmärksamhet måste ges åt frågor om råvarornas vitala betydelse för utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

Q.

Det internationella samfundet har påtalat behovet av en internationell insats för att avskaffa fattigdomen med hjälp av de konkreta målen i millennieutvecklingsmålen som bör uppfyllas före 2015. Tillbörlig uppmärksamhet måste ges åt frågor om råvarornas vitala betydelse för utvecklingsländerna.

| R. | Ett hållbart utnyttjande av naturtillgångar skulle kunna minska fattigdomen och främja ekonomisk tillväxt om goda styrelseformer främjas. Svaga styrelseformer i länder med stora naturtillgångar kan också resultera i fattigdom, korruption och konflikter. |
| --- | --- |

R.

Ett hållbart utnyttjande av naturtillgångar skulle kunna minska fattigdomen och främja ekonomisk tillväxt om goda styrelseformer främjas. Svaga styrelseformer i länder med stora naturtillgångar kan också resultera i fattigdom, korruption och konflikter.

| S. | Bevarandet av den biologiska mångfalden och tillgången till odlad mark är väsentliga beståndsdelar i varje ekonomis framtid på jorden. Dessa absoluta krav bör man tänka på vid alla slags former av utvinning av råvaror. |
| --- | --- |

S.

Bevarandet av den biologiska mångfalden och tillgången till odlad mark är väsentliga beståndsdelar i varje ekonomis framtid på jorden. Dessa absoluta krav bör man tänka på vid alla slags former av utvinning av råvaror.

| T. | De pågående klimatförändringarna orsakas delvis av mänsklig verksamhet, och utvinningen, produktionen och bearbetningen av råvaror leder till stora utsläpp av växthusgaser. EU:s industri utsätts för allt större inskränkningar i syfte att ta itu med denna fråga, något som drabbar dess konkurrenskraft. |
| --- | --- |

T.

De pågående klimatförändringarna orsakas delvis av mänsklig verksamhet, och utvinningen, produktionen och bearbetningen av råvaror leder till stora utsläpp av växthusgaser. EU:s industri utsätts för allt större inskränkningar i syfte att ta itu med denna fråga, något som drabbar dess konkurrenskraft.

| U. | Europeiska unionen har för närvarande ingen konsekvent strategi för att möta utmaningarna som dess ekonomis konkurrenskraft ställs inför på grund av den ökade konkurrensen om tillgång till råvaror. |
| --- | --- |

U.

Europeiska unionen har för närvarande ingen konsekvent strategi för att möta utmaningarna som dess ekonomis konkurrenskraft ställs inför på grund av den ökade konkurrensen om tillgång till råvaror.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU:s handelspartner att vid samtliga förhandlingar om handelsavtal på största allvar ta upp de absoluta krav som klimatförändringarna medför, nämligen att betydligt minska utvinningen och exploateringen av naturresurserna och att främja tekniker som är energisnåla, förnybara och resurseffektiva. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU:s handelspartner att vid samtliga förhandlingar om handelsavtal på största allvar ta upp de absoluta krav som klimatförändringarna medför, nämligen att betydligt minska utvinningen och exploateringen av naturresurserna och att främja tekniker som är energisnåla, förnybara och resurseffektiva.

Tryggad råvaruförsörjning för EU och tillgång till råvaror på världsmarknaderna

| 2. | Europaparlamentet erkänner att tillgången till råvaror är av vital betydelse för EU-ekonomins konkurrenskraft eftersom den saknar inhemsk tillgång på flera råvaror. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erkänner att tillgången till råvaror är av vital betydelse för EU-ekonomins konkurrenskraft eftersom den saknar inhemsk tillgång på flera råvaror.

| 3. | Europaparlamentet noterar med oro prognoserna om en ökad efterfrågan på råvaror på världsmarknaderna. Även begränsningarna av prospekteringskapaciteten under den närmaste framtiden är oroande. Parlamentet noterar att europeiska företag endast i begränsad omfattning är involverade i prospektering av råvaror i tredjeländer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar med oro prognoserna om en ökad efterfrågan på råvaror på världsmarknaderna. Även begränsningarna av prospekteringskapaciteten under den närmaste framtiden är oroande. Parlamentet noterar att europeiska företag endast i begränsad omfattning är involverade i prospektering av råvaror i tredjeländer.

| 4. | Europaparlamentet är oroat över trenden att begränsa den fria tillgången till råvaror i tredjeländer genom åtgärder som snedvrider handeln. Parlamentet erkänner emellertid att länder har rätt att begränsa tillgången till sina råvaror av miljöskäl eller att åtgärda kritiska varubrister vid behov. Denna rätt måste utövas i förening med andra nationella åtgärder. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är oroat över trenden att begränsa den fria tillgången till råvaror i tredjeländer genom åtgärder som snedvrider handeln. Parlamentet erkänner emellertid att länder har rätt att begränsa tillgången till sina råvaror av miljöskäl eller att åtgärda kritiska varubrister vid behov. Denna rätt måste utövas i förening med andra nationella åtgärder.

| 5. | Europaparlamentet är oroat över den investeringsverksamhet som syftar till bättre tillgång till råvaror men som varken uppfyller normer för fri och rättvis konkurrens eller principerna om goda styrelseformer och hållbarhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är oroat över den investeringsverksamhet som syftar till bättre tillgång till råvaror men som varken uppfyller normer för fri och rättvis konkurrens eller principerna om goda styrelseformer och hållbarhet.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja investeringar i forskning och utveckling av teknik för återvinning av råvaror och effektiv och sparsam användning av råvaror. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge denna målsättning större vikt i sin forskning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja investeringar i forskning och utveckling av teknik för återvinning av råvaror och effektiv och sparsam användning av råvaror. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge denna målsättning större vikt i sin forskning.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att ta upp frågan om fri och rättvis tillgång till råvarumarknader inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO). Kommissionen uppmanas att aktivt verka för målet om att multilateralt avlägsna åtgärder som snedvrider handeln inom råvarusektorn, samtidigt som de utvecklingsgrundade restriktionerna för de minst utvecklade länderna (LDC) följs till fullo. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att ta upp frågan om fri och rättvis tillgång till råvarumarknader inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO). Kommissionen uppmanas att aktivt verka för målet om att multilateralt avlägsna åtgärder som snedvrider handeln inom råvarusektorn, samtidigt som de utvecklingsgrundade restriktionerna för de minst utvecklade länderna (LDC) följs till fullo.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förhandla om fri och rättvis tillgång till råvarumarknader i utbyte mot tillgång till tekniker som är energisnåla, förnybara och resurseffektiva, i alla bilaterala förhandlingar om frihandelsavtal. Att avskaffa alla handelssnedvridande åtgärder som leder till en ökad användning och konsumtion av råvaror och samtidigt ta hänsyn till utvecklingsmålen är en viktig målsättning i alla möjliga avtal. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förhandla om fri och rättvis tillgång till råvarumarknader i utbyte mot tillgång till tekniker som är energisnåla, förnybara och resurseffektiva, i alla bilaterala förhandlingar om frihandelsavtal. Att avskaffa alla handelssnedvridande åtgärder som leder till en ökad användning och konsumtion av råvaror och samtidigt ta hänsyn till utvecklingsmålen är en viktig målsättning i alla möjliga avtal.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta med råvarufrågan i marknadstillträdesstrategin. Parlamentet välkomnar samrådet om råvaruförsörjningen. Kommissionen uppmanas att utarbeta en konsekvent strategi för råvaruförsörjning. Parlamentet erinrar om att det ska delta i alla faser av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta med råvarufrågan i marknadstillträdesstrategin. Parlamentet välkomnar samrådet om råvaruförsörjningen. Kommissionen uppmanas att utarbeta en konsekvent strategi för råvaruförsörjning. Parlamentet erinrar om att det ska delta i alla faser av dessa åtgärder.

Att få utvecklingsländer och särskilt de minst utvecklade länderna att tjäna på råvaror

| 10. | Europaparlamentet beklagar att många utvecklingsländer och särskilt de minst utvecklade länderna har fastnat i produktion och export av råvaror vars priser har varit instabila och sjunkit på lång sikt, vilket utgör ett allvarligt hinder mot fattigdomslindringen och genomförandet av millennieutvecklingsmålen, men parlamentet erkänner att de allt högre varupriserna har bidragit till betydande förbättringar i utrikeskontona för en del utvecklingsländer som är beroende av råvaror. Parlamentet betonar de möjligheter som finns för producentländerna att själva utvinna och förvalta råvarufyndigheter då grundläggande regler om öppenhet och fri konkurrens respekteras. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar att många utvecklingsländer och särskilt de minst utvecklade länderna har fastnat i produktion och export av råvaror vars priser har varit instabila och sjunkit på lång sikt, vilket utgör ett allvarligt hinder mot fattigdomslindringen och genomförandet av millennieutvecklingsmålen, men parlamentet erkänner att de allt högre varupriserna har bidragit till betydande förbättringar i utrikeskontona för en del utvecklingsländer som är beroende av råvaror. Parlamentet betonar de möjligheter som finns för producentländerna att själva utvinna och förvalta råvarufyndigheter då grundläggande regler om öppenhet och fri konkurrens respekteras.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verkningsfullt försöka undanröja orsakerna till snedvridningarna genom att med bestämdhet ta upp dessa frågor i bilaterala samråd och förhandlingar och att främja utarbetandet av nya WTO-regler på multilateral nivå. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verkningsfullt försöka undanröja orsakerna till snedvridningarna genom att med bestämdhet ta upp dessa frågor i bilaterala samråd och förhandlingar och att främja utarbetandet av nya WTO-regler på multilateral nivå.

| 12. | Europaparlamentet stöder de ansträngningar som görs i utvecklingsländer och särskilt i de minst utvecklade länderna för att diversifiera sina ekonomier och utveckla ekonomisk verksamhet på en mer avancerad nivå i produktionsprocessen, i syfte att inkludera bearbetning och saluföring samt för att förbättra kvaliteten, produktiviteten och framställningen av produkter med högre förädlingsvärde. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja nationell utveckling av råvaror och diversifieringsstrategier med hjälp av Europeiska utvecklingsfonden vid behov. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet stöder de ansträngningar som görs i utvecklingsländer och särskilt i de minst utvecklade länderna för att diversifiera sina ekonomier och utveckla ekonomisk verksamhet på en mer avancerad nivå i produktionsprocessen, i syfte att inkludera bearbetning och saluföring samt för att förbättra kvaliteten, produktiviteten och framställningen av produkter med högre förädlingsvärde. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja nationell utveckling av råvaror och diversifieringsstrategier med hjälp av Europeiska utvecklingsfonden vid behov.

| 13. | Europaparlamentet anser att inrättandet av regionala ekonomiska ramverk och ökat regionalt samarbete mellan utvecklingsländer är ytterst viktigt för en hållbar ekonomisk utveckling i dessa länder. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av inbördes handel mellan sydliga länder för den ekonomiska utvecklingen av dessa länder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att inrättandet av regionala ekonomiska ramverk och ökat regionalt samarbete mellan utvecklingsländer är ytterst viktigt för en hållbar ekonomisk utveckling i dessa länder. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av inbördes handel mellan sydliga länder för den ekonomiska utvecklingen av dessa länder.

| 14. | Europaparlamentet anser att regionalt ekonomiskt och handelsrelaterat samarbete bör främjas på lång sikt och det skulle kunna utmynna i frihandelsavtal. Samtidigt konstateras att frihandelsavtal är problematiska i olika regionala sammanhang. Frihandelsavtalet mellan EU och Medelhavsländerna bör vara en prioritet med tanke på vikten av råvaruhandeln i denna region. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att regionalt ekonomiskt och handelsrelaterat samarbete bör främjas på lång sikt och det skulle kunna utmynna i frihandelsavtal. Samtidigt konstateras att frihandelsavtal är problematiska i olika regionala sammanhang. Frihandelsavtalet mellan EU och Medelhavsländerna bör vara en prioritet med tanke på vikten av råvaruhandeln i denna region.

| 15. | Europaparlamentet uppmuntrar utvecklingsländer och särskilt de minst utvecklade länderna att skaffa de nödvändiga investeringarna och främja en ekonomisk diversifiering genom förstärkt infrastruktur och institutionell kapacitetsutveckling, främja goda styrelseformer för att förvalta den ekonomiska utvecklingen, liksom att underlätta tillgång till och spridning av produkter från småskaliga producenter till lokala marknader, vilket också skulle stärka den regionala integrationen och ge stordriftsfördelar. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda handelsrelaterat bistånd som ett viktigt verktyg för utveckling samt stärka befintliga mekanismer för överföring av teknik, särskilt som ett sätt att hantera klimatförändringen. Kommissionen uppmanas att främja öppenhet när det gäller råvaruinkomsterna via program såsom processen enligt initiativet till öppenhet inom utvinningsindustrin (EITI). |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmuntrar utvecklingsländer och särskilt de minst utvecklade länderna att skaffa de nödvändiga investeringarna och främja en ekonomisk diversifiering genom förstärkt infrastruktur och institutionell kapacitetsutveckling, främja goda styrelseformer för att förvalta den ekonomiska utvecklingen, liksom att underlätta tillgång till och spridning av produkter från småskaliga producenter till lokala marknader, vilket också skulle stärka den regionala integrationen och ge stordriftsfördelar. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda handelsrelaterat bistånd som ett viktigt verktyg för utveckling samt stärka befintliga mekanismer för överföring av teknik, särskilt som ett sätt att hantera klimatförändringen. Kommissionen uppmanas att främja öppenhet när det gäller råvaruinkomsterna via program såsom processen enligt initiativet till öppenhet inom utvinningsindustrin (EITI).

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU-företag att främja och investera i överföring av miljövänlig teknik. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU-företag att främja och investera i överföring av miljövänlig teknik.

| 17. | Europaparlamentet anser att resultaten av utvecklingsagendan från Doha bör trygga rättvisa, balanserade och skäliga åtaganden som bidrar till öppnare marknader för alla råvaror. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att resultaten av utvecklingsagendan från Doha bör trygga rättvisa, balanserade och skäliga åtaganden som bidrar till öppnare marknader för alla råvaror.

| 18. | Europaparlamentet medger att resultatet av förhandlingarna inom ramen för utvecklingsagendan från Doha i betydande grad skulle minska tulleskaleringen. Europaparlamentet noterar att EU redan har fasat ut tullarna på jordbruksprodukter från de minst utvecklade länderna (genom initiativet allt utom vapen) och från många AVS-länder (genom ekonomiska partnerskapsavtal) och stöder utvecklingsländerna när det gäller att ta fram och genomföra bestämmelser för särskilda produkter och effektiva skyddsmekanismer för att ta fram hållbara marknader och hållbar produktion. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet medger att resultatet av förhandlingarna inom ramen för utvecklingsagendan från Doha i betydande grad skulle minska tulleskaleringen. Europaparlamentet noterar att EU redan har fasat ut tullarna på jordbruksprodukter från de minst utvecklade länderna (genom initiativet allt utom vapen) och från många AVS-länder (genom ekonomiska partnerskapsavtal) och stöder utvecklingsländerna när det gäller att ta fram och genomföra bestämmelser för särskilda produkter och effektiva skyddsmekanismer för att ta fram hållbara marknader och hållbar produktion.

| 19. | Europaparlamentet ber EU:s medlemsstater och partnerländer runtom i världen, bland annat tillväxtländerna, att ratificera centrala arbetsstandarder från Internationella arbetsorganisationen och relevanta riktlinjer från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, särskilt när det gäller prospektering och förädling av råvaror, samt anser att det civila samhällets och de nationella parlamentens delaktighet är avgörande för en miljömässigt och socioekonomiskt hållbar utveckling. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet ber EU:s medlemsstater och partnerländer runtom i världen, bland annat tillväxtländerna, att ratificera centrala arbetsstandarder från Internationella arbetsorganisationen och relevanta riktlinjer från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, särskilt när det gäller prospektering och förädling av råvaror, samt anser att det civila samhällets och de nationella parlamentens delaktighet är avgörande för en miljömässigt och socioekonomiskt hållbar utveckling.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att spekulation spelar en betydande roll i samband med prissättningen av råvaror, med ökad volatilitet till följd. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att spekulation spelar en betydande roll i samband med prissättningen av råvaror, med ökad volatilitet till följd.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa en heltäckande och balanserad strategi när det gäller tillgång till råvaror med beaktande av EU-industrins och utvecklingsländernas intressen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa en heltäckande och balanserad strategi när det gäller tillgång till råvaror med beaktande av EU-industrins och utvecklingsländernas intressen.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sitt finansiella kompenseringssystem för ersättning, Flex, för att se till att man är lyhörd och effektiv i sitt stöd till utvecklingsländerna och särskilt de minst utvecklade länderna. Parlamentet anser att det finns ett behov av relevanta åtgärder på nationell nivå för att stödja arbetet i FN:s konferens för handel och utveckling. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sitt finansiella kompenseringssystem för ersättning, Flex, för att se till att man är lyhörd och effektiv i sitt stöd till utvecklingsländerna och särskilt de minst utvecklade länderna. Parlamentet anser att det finns ett behov av relevanta åtgärder på nationell nivå för att stödja arbetet i FN:s konferens för handel och utveckling.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in uppgifter och producera statistik om den internationella handel i råvaror som konkret äger rum. Europaparlamentet anser att det finns ett behov av en klarare bild av globala handelsflöden i råvaror som inte förvrids av rent spekulativa transaktioner, så att åtgärder inom ramen för den ekonomiska politiken kan bli träffsäkrare. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in uppgifter och producera statistik om den internationella handel i råvaror som konkret äger rum. Europaparlamentet anser att det finns ett behov av en klarare bild av globala handelsflöden i råvaror som inte förvrids av rent spekulativa transaktioner, så att åtgärder inom ramen för den ekonomiska politiken kan bli träffsäkrare.

| 24. | Europaparlamentet anser att liberaliseringen av handeln med jordbrukslivsmedel och jordbruksråvaror har inneburit många nya utmaningar för småskaliga jordbrukare i utvecklingsländer och särskilt i de minst utvecklade länderna. Eftersom många småskaliga jordbrukare är kvinnor kan detta få en oproportionerligt negativ effekt på dem om de inte klarar av konkurrensen utifrån. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att liberaliseringen av handeln med jordbrukslivsmedel och jordbruksråvaror har inneburit många nya utmaningar för småskaliga jordbrukare i utvecklingsländer och särskilt i de minst utvecklade länderna. Eftersom många småskaliga jordbrukare är kvinnor kan detta få en oproportionerligt negativ effekt på dem om de inte klarar av konkurrensen utifrån.

| 25. | Europaparlamentet betonar det grundläggande i rätten till livsmedel och behovet av att genomgående förbättra allas tillgång till de livsmedel som krävs för ett aktivt och hälsosamt liv. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar det grundläggande i rätten till livsmedel och behovet av att genomgående förbättra allas tillgång till de livsmedel som krävs för ett aktivt och hälsosamt liv.

| 26. | Europaparlamentet rekommenderar därför starkt att man på europeisk och på internationell nivå vidtar de åtgärder som krävs för att man ska kunna trygga rimliga priser för att omedelbart avhjälpa livsmedelskrisen. På längre sikt bör ändamålsenlig lagstiftning utarbetas för att man bättre ska kunna hantera spekulativ verksamhet. Dessutom bör behörigheten och befogenheterna hos nationella och internationella tillsynsorgan på området för råvaror avsedda som livsmedel ses över, så att stabila och säkra marknader kan garanteras i framtiden och att spekulation inte kränker rätten till livsmedel. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet rekommenderar därför starkt att man på europeisk och på internationell nivå vidtar de åtgärder som krävs för att man ska kunna trygga rimliga priser för att omedelbart avhjälpa livsmedelskrisen. På längre sikt bör ändamålsenlig lagstiftning utarbetas för att man bättre ska kunna hantera spekulativ verksamhet. Dessutom bör behörigheten och befogenheterna hos nationella och internationella tillsynsorgan på området för råvaror avsedda som livsmedel ses över, så att stabila och säkra marknader kan garanteras i framtiden och att spekulation inte kränker rätten till livsmedel.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av den FN-grupp på hög nivå som tar itu med den pågående livsmedelskrisen och dess konsekvenser för fattigdomen. Parlamentet uppmuntrar världens ledare att delta i den högnivåkonferens om tryggad livsmedelsförsörjning i världen som ska hållas i Rom (3-5 juni 2008). |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av den FN-grupp på hög nivå som tar itu med den pågående livsmedelskrisen och dess konsekvenser för fattigdomen. Parlamentet uppmuntrar världens ledare att delta i den högnivåkonferens om tryggad livsmedelsförsörjning i världen som ska hållas i Rom (3-5 juni 2008).

| 28. | Europaparlamentet stöder utvecklingsländerna i deras strävan att säkra lokalbefolkningens tillgång till livsmedel. Parlamentet anser att det praktiska politiska utrymmet måste förstärkas ytterligare för att möjliggöra nationella bestämmelser och åtgärder för utvecklingen av sektorn samt stödja kvinnor som har huvudansvaret för att försörja familjen och lokalsamhället. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet stöder utvecklingsländerna i deras strävan att säkra lokalbefolkningens tillgång till livsmedel. Parlamentet anser att det praktiska politiska utrymmet måste förstärkas ytterligare för att möjliggöra nationella bestämmelser och åtgärder för utvecklingen av sektorn samt stödja kvinnor som har huvudansvaret för att försörja familjen och lokalsamhället.

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att högre priser på jordbrukslivsmedel och jordbruksråvaror kan få negativa konsekvenser för livsmedelstryggheten i utvecklingsländerna och tillgången till livsmedel i praktiken, vilket medför en risk för hungersnöd, undernäring och upplopp till följd av livsmedelsbrist bland de fattigaste i utvecklingsländerna. Parlamentet begär med eftertryck ett ökat humanitärt bistånd för att man ska kunna avhjälpa denna livsmedelskris, som hotar hundratals miljoner människor. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet konstaterar att högre priser på jordbrukslivsmedel och jordbruksråvaror kan få negativa konsekvenser för livsmedelstryggheten i utvecklingsländerna och tillgången till livsmedel i praktiken, vilket medför en risk för hungersnöd, undernäring och upplopp till följd av livsmedelsbrist bland de fattigaste i utvecklingsländerna. Parlamentet begär med eftertryck ett ökat humanitärt bistånd för att man ska kunna avhjälpa denna livsmedelskris, som hotar hundratals miljoner människor.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att multilaterala, regionala och bilaterala handelsavtal som undertecknas av EU är förenliga med målen om hållbar utveckling och uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga rättsliga åtgärder för att se till att bedömningarna av handelns konsekvenser för hållbar utveckling integreras vid utarbetandet av EU:s handelspolitik, särskilt utifrån ett klimat-, genus- och hållbarhetsperspektiv. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att multilaterala, regionala och bilaterala handelsavtal som undertecknas av EU är förenliga med målen om hållbar utveckling och uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga rättsliga åtgärder för att se till att bedömningarna av handelns konsekvenser för hållbar utveckling integreras vid utarbetandet av EU:s handelspolitik, särskilt utifrån ett klimat-, genus- och hållbarhetsperspektiv.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avisering om att lägga fram ett meddelande 2008 som syftar till att förbättra villkoren för hållbar tillgång till mineraler och sekundära råvaror på EU-nivå och internationell nivå. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avisering om att lägga fram ett meddelande 2008 som syftar till att förbättra villkoren för hållbar tillgång till mineraler och sekundära råvaror på EU-nivå och internationell nivå.

| 32. | Europaparlamentet tar till sig den ökade kritiken när det gäller de ekonomiska och miljömässiga fördelarna med produktion av biobränsle. Parlamentet uppmanar kommissionen att stimulera forskning och innovation om hållbar råvaruförsörjning genom effektiva sätt för resursutvinning och resursutveckling, materialutnyttjande och återvinning efter livstidens slut. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet tar till sig den ökade kritiken när det gäller de ekonomiska och miljömässiga fördelarna med produktion av biobränsle. Parlamentet uppmanar kommissionen att stimulera forskning och innovation om hållbar råvaruförsörjning genom effektiva sätt för resursutvinning och resursutveckling, materialutnyttjande och återvinning efter livstidens slut.

| 33. | Europaparlamentet anser att utvinning, insamling och produktion av råvaror ska göras i enlighet med hållbarhetsprincipen och respektera ekosystemens naturliga processer i stället för att förändra dem. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att utvinning, insamling och produktion av råvaror ska göras i enlighet med hållbarhetsprincipen och respektera ekosystemens naturliga processer i stället för att förändra dem.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser för att sluta ett internationellt avtal om konflikttillgångar, vars främsta mål skulle vara att förbjuda all handel med tillgångar som understöder eller är ett resultat av väpnade konflikter. Parlamentet insisterar under tiden på att en förordning om förbud mot handel med och saluföring av konflikttillgångar i EU ska utarbetas och uppmanar alla länder som handlar med diamanter att helt och hållet följa Kimberleyprocessens certifieringssystem för internationell handel med rådiamanter. Europaparlamentet begär att öppenhet ska främjas via initiativet till öppenhet inom utvinningsindustrin (EITI) och andra initiativ. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser för att sluta ett internationellt avtal om konflikttillgångar, vars främsta mål skulle vara att förbjuda all handel med tillgångar som understöder eller är ett resultat av väpnade konflikter. Parlamentet insisterar under tiden på att en förordning om förbud mot handel med och saluföring av konflikttillgångar i EU ska utarbetas och uppmanar alla länder som handlar med diamanter att helt och hållet följa Kimberleyprocessens certifieringssystem för internationell handel med rådiamanter. Europaparlamentet begär att öppenhet ska främjas via initiativet till öppenhet inom utvinningsindustrin (EITI) och andra initiativ.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar åter rådet och kommissionen att främja rättvis handel (Fair Trade) och andra handelsinitiativ som övervakas av oberoende aktörer och som bidrar till att höja sociala och miljömässiga standarder genom att stödja små och marginaliserade producenter i utvecklingsländer. Parlamentet uppmuntrar offentliga myndigheter i EU att integrera rättvis handel och hållbarhetskriteriet i sin offentliga upphandlings- och inköpspolitik. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar åter rådet och kommissionen att främja rättvis handel (Fair Trade) och andra handelsinitiativ som övervakas av oberoende aktörer och som bidrar till att höja sociala och miljömässiga standarder genom att stödja små och marginaliserade producenter i utvecklingsländer. Parlamentet uppmuntrar offentliga myndigheter i EU att integrera rättvis handel och hållbarhetskriteriet i sin offentliga upphandlings- och inköpspolitik.

| 36. | Europaparlamentet är bekymrat över att en växande andel av jordens tillgångar används till animalieproduktion och påminner om den ovannämnda rapporten från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, ”Livestock's Long Shadow”, från november 2006, som uppskattar att köttindustrin och animalieproduktionen står för 18 procent av världens totala växthusgasutsläpp, vilket även påskyndar skogsskövlingen i utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder inom denna sektor samt att ta fram motiverande mekanismer för att motverka skogsskövlingen inom ramen för internationella klimatförhandlingar. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet är bekymrat över att en växande andel av jordens tillgångar används till animalieproduktion och påminner om den ovannämnda rapporten från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, ”Livestock's Long Shadow”, från november 2006, som uppskattar att köttindustrin och animalieproduktionen står för 18 procent av världens totala växthusgasutsläpp, vilket även påskyndar skogsskövlingen i utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder inom denna sektor samt att ta fram motiverande mekanismer för att motverka skogsskövlingen inom ramen för internationella klimatförhandlingar.

| 37. | Europaparlamentet anser att initiativet till öppenhet inom utvinningsindustrin (EITI), som syftar till att stärka styrelseformer genom att förbättra öppenheten och ansvarigheten i utvinningssektorn, ska genomföras i hela världen, så att utvecklingsländerna får bättre möjligheter att erhålla motvärdet av sina naturresurser. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att initiativet till öppenhet inom utvinningsindustrin (EITI), som syftar till att stärka styrelseformer genom att förbättra öppenheten och ansvarigheten i utvinningssektorn, ska genomföras i hela världen, så att utvecklingsländerna får bättre möjligheter att erhålla motvärdet av sina naturresurser.

| 38. | Europaparlamentet betonar att de höga oljepriserna förstärker behovet av att omedelbart lägga om energipolitiken i riktning mot att förbättra energieffektiviteten och ökad användning av andra energikällor, inbegripet förnybar energi. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att de höga oljepriserna förstärker behovet av att omedelbart lägga om energipolitiken i riktning mot att förbättra energieffektiviteten och ökad användning av andra energikällor, inbegripet förnybar energi.

| 39. | Europaparlamentet inser att klimatförändringen kommer att slå hårdast mot de områden som redan har stora sociala och ekonomiska problem. Parlamentet inser att i synnerhet kvinnor är en särskilt sårbar grupp. Parlamentet uppmuntrar till anpassningsinsatser på lokal nivå genom ett relevant, internationellt, ekonomiskt och tekniskt stöd. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet inser att klimatförändringen kommer att slå hårdast mot de områden som redan har stora sociala och ekonomiska problem. Parlamentet inser att i synnerhet kvinnor är en särskilt sårbar grupp. Parlamentet uppmuntrar till anpassningsinsatser på lokal nivå genom ett relevant, internationellt, ekonomiskt och tekniskt stöd.

| 40. | Europaparlamentet är bekymrat över att Kina inte tillåter utländska företag att vara majoritetsägare i till exempel stålsektorn och har infört en rad mekanismer som begränsar export av metallråvaror eller ger statligt stöd för att köpa dem från externa källor. Parlamentet inser att sådan praxis skapar allvarliga svårigheter för de intressen EU:s industri har av att uppfylla målsättningarna avseende klimatförändringarna samt att exportera tekniker som är energisnåla, förnybara och resurseffektiva och att detta måste hanteras med alla tillgängliga instrument, bland annat genom att man underlättar tekniköverföring både politiskt och ekonomiskt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet är bekymrat över att Kina inte tillåter utländska företag att vara majoritetsägare i till exempel stålsektorn och har infört en rad mekanismer som begränsar export av metallråvaror eller ger statligt stöd för att köpa dem från externa källor. Parlamentet inser att sådan praxis skapar allvarliga svårigheter för de intressen EU:s industri har av att uppfylla målsättningarna avseende klimatförändringarna samt att exportera tekniker som är energisnåla, förnybara och resurseffektiva och att detta måste hanteras med alla tillgängliga instrument, bland annat genom att man underlättar tekniköverföring både politiskt och ekonomiskt.

| 41. | Europaparlamentet betonar att den nya handelspolitiken i vissa tillväxtländer, särskilt Kina, som söker efter råvaror i hela världen, i synnerhet i Afrika, har ett stort och negativt inflytande på en globalt tryggad tillgång till råvaror. Parlamentet betonar att man måste överge den nuvarande strategin som grundas på stat-till-stat-förbindelser och som åsidosätter mänskliga rättigheter, företagens sociala ansvar och miljömässiga och sociala standarder, och istället tillämpa en multilateral strategi som grundas på kriterierna om tillräcklighet och hållbarhet vid resursanvändning. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att den nya handelspolitiken i vissa tillväxtländer, särskilt Kina, som söker efter råvaror i hela världen, i synnerhet i Afrika, har ett stort och negativt inflytande på en globalt tryggad tillgång till råvaror. Parlamentet betonar att man måste överge den nuvarande strategin som grundas på stat-till-stat-förbindelser och som åsidosätter mänskliga rättigheter, företagens sociala ansvar och miljömässiga och sociala standarder, och istället tillämpa en multilateral strategi som grundas på kriterierna om tillräcklighet och hållbarhet vid resursanvändning.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att utnyttja alla befintliga instrument för att ta itu med handelspraxis som strider mot internationella handelsavtal i enlighet med det ovannämnda meddelandet om metallindustrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att utnyttja alla befintliga instrument för att ta itu med handelspraxis som strider mot internationella handelsavtal i enlighet med det ovannämnda meddelandet om metallindustrins konkurrenskraft.

*

- *

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt berörda internationella organisationer såsom FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad), WTO, Världsbanken, den gemensamma råvarufonden (CFC) och FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO). |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt berörda internationella organisationer såsom FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad), WTO, Världsbanken, den gemensamma råvarufonden (CFC) och FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO).

---

(1)  EUT C 272 E, 13.11.2003, s. 277.

(2)  EUT C 39 E, 13.2.2004, s. 79.

(3)  EUT C 64 E, 12.3.2004, s. 607.

(4)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 261.

(5)  EUT C 287 E, 29.11.2007, s. 548.

(6)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 128.

(7)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 291.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2007)0576.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/12

---

En strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikter

P6_TA(2008)0210

Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om en strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikter (2008/2010(INI))

(2009/C 279 E/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2007, ”En strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikter” (KOM(2007)0507) samt meddelandena av den 12 maj 2004 (KOM(2004)0343) och av den 23 augusti 2004 (KOM(2004)0543) ”Ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2007, ”En strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikter” (KOM(2007)0507) samt meddelandena av den 12 maj 2004 (KOM(2004)0343) och av den 23 augusti 2004 (KOM(2004)0543) ”Ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena”,

| — | med beaktande av artikel 299.2 i EG-fördraget, som kommer att ersättas av artiklarna 349 och 355 om de yttersta randområdenas särdrag i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt när Lissabonfördraget trätt i kraft, och artikel 107.3 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 299.2 i EG-fördraget, som kommer att ersättas av artiklarna 349 och 355 om de yttersta randområdenas särdrag i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt när Lissabonfördraget trätt i kraft, och artikel 107.3 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av punkt 60 i slutsatserna från Europeiska rådets ordförandeskap i Bryssel den 14 december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkt 60 i slutsatserna från Europeiska rådets ordförandeskap i Bryssel den 14 december 2007,

| — | med beaktande av slutdeklarationen från den trettonde konferensen mellan presidenterna från Europeiska unionens yttersta randområden, som undertecknades i Madeira den 5 oktober 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutdeklarationen från den trettonde konferensen mellan presidenterna från Europeiska unionens yttersta randområden, som undertecknades i Madeira den 5 oktober 2007,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2000 om kommissionens rapport om åtgärder för genomförande av artikel 299.2 – Europeiska unionens yttersta randområden (1), sin ståndpunkt av den 7 juli 2005 om förslaget till rådets förordning om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (2) samt sin resolution av den 28 september 2005 om ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2000 om kommissionens rapport om åtgärder för genomförande av artikel 299.2 – Europeiska unionens yttersta randområden (1), sin ståndpunkt av den 7 juli 2005 om förslaget till rådets förordning om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (2) samt sin resolution av den 28 september 2005 om ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena (3),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från fiskeriutskottet (A6-0158/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från fiskeriutskottet (A6-0158/2008), och av följande skäl:

| A. | Azorerna, Kanarieöarna, Guadeloupe, Franska Guyana, Madeira, Martinique och Réunion kännetecknas av en rad svårigheter som är både bestående och tungt vägande och som dessutom förstärker varandras verkan. Bland dessa kan nämnas det mycket stora avståndet från Europa, det faktum att de är öar eller saknar förbindelser med omkringliggande områden, att de har ett besvärligt klimat och en svårtillgänglig natur samt att de har en begränsad marknad. |
| --- | --- |

A.

Azorerna, Kanarieöarna, Guadeloupe, Franska Guyana, Madeira, Martinique och Réunion kännetecknas av en rad svårigheter som är både bestående och tungt vägande och som dessutom förstärker varandras verkan. Bland dessa kan nämnas det mycket stora avståndet från Europa, det faktum att de är öar eller saknar förbindelser med omkringliggande områden, att de har ett besvärligt klimat och en svårtillgänglig natur samt att de har en begränsad marknad.

| B. | Saint-Martin och Saint-Barthélemy, som administrativt och politiskt är åtskilda från Guadeloupe, nämns uttryckligen i artiklarna 349 och 355 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, (EG-fördraget ändrat genom Lissabonfördraget), som nya yttersta randområden. |
| --- | --- |

B.

Saint-Martin och Saint-Barthélemy, som administrativt och politiskt är åtskilda från Guadeloupe, nämns uttryckligen i artiklarna 349 och 355 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, (EG-fördraget ändrat genom Lissabonfördraget), som nya yttersta randområden.

| C. | De yttersta randområdenas ekonomiska struktur kännetecknas av en nära koppling till jordbruket och fisket som tillsammans med tjänstesektorn (framför allt turismen) utgör mycket viktiga sysselsättningsskapande delar av ekonomin i dessa områden. |
| --- | --- |

C.

De yttersta randområdenas ekonomiska struktur kännetecknas av en nära koppling till jordbruket och fisket som tillsammans med tjänstesektorn (framför allt turismen) utgör mycket viktiga sysselsättningsskapande delar av ekonomin i dessa områden.

| D. | De yttersta randområdena är socialt och ekonomiskt beroende av fiskeresurserna i sina exklusiva ekonomiska zoner, och deras fiskeområden är biologiskt sårbara. |
| --- | --- |

D.

De yttersta randområdena är socialt och ekonomiskt beroende av fiskeresurserna i sina exklusiva ekonomiska zoner, och deras fiskeområden är biologiskt sårbara.

| E. | Marknadsmöjligheterna i de yttersta randområdenas omedelbara geografiska närhet är mycket begränsade, medan de yttersta randområdenas marknader är synnerligen attraktiva för alla närliggande tredjeländer. |
| --- | --- |

E.

Marknadsmöjligheterna i de yttersta randområdenas omedelbara geografiska närhet är mycket begränsade, medan de yttersta randområdenas marknader är synnerligen attraktiva för alla närliggande tredjeländer.

| F. | De yttersta randområdena befinner sig i en situation där de är helt beroende av transportmöjligheterna. De merkostnader som är förknippade med transport av personer och varor, bristfällig trafiktäthet och otillräckliga trafikförbindelser, höga avgifter och svårigheter att inrätta eller upprätthålla regionala transporter utgör stora hinder för de yttersta randområdenas ekonomiska utveckling och tillgänglighet. |
| --- | --- |

F.

De yttersta randområdena befinner sig i en situation där de är helt beroende av transportmöjligheterna. De merkostnader som är förknippade med transport av personer och varor, bristfällig trafiktäthet och otillräckliga trafikförbindelser, höga avgifter och svårigheter att inrätta eller upprätthålla regionala transporter utgör stora hinder för de yttersta randområdenas ekonomiska utveckling och tillgänglighet.

| G. | De tre senaste åren har de yttersta randområdena direkt berörts av viktiga gemenskapsreformer, bland annat budgetramarna, regionalpolitiken 2007–2013, Europeiska fiskerifonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, det nationella stödet, den gemensamma organisationen av marknaden för socker och bananer och Särskilda program för vissa regioner beroende på dessa regioners avsides läge och ökaraktär (Poesiprogram) beträffande jordbruk och fiske. Dessa förändringar har ofta haft långtgående konsekvenser för dessa områden. |
| --- | --- |

G.

De tre senaste åren har de yttersta randområdena direkt berörts av viktiga gemenskapsreformer, bland annat budgetramarna, regionalpolitiken 2007–2013, Europeiska fiskerifonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, det nationella stödet, den gemensamma organisationen av marknaden för socker och bananer och Särskilda program för vissa regioner beroende på dessa regioners avsides läge och ökaraktär (Poesiprogram) beträffande jordbruk och fiske. Dessa förändringar har ofta haft långtgående konsekvenser för dessa områden.

| H. | Unionens politiska prioriteringar, som måste överensstämma med alltmer tvingande internationella åtaganden på grund av globaliseringen, framför allt i förhållande till WTO, motverkar ibland de särskilda insatser som görs för att främja de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

H.

Unionens politiska prioriteringar, som måste överensstämma med alltmer tvingande internationella åtaganden på grund av globaliseringen, framför allt i förhållande till WTO, motverkar ibland de särskilda insatser som görs för att främja de yttersta randområdena.

| I. | De yttersta randområdenas relativa betydelse har minskat betydligt i ett EU som utvidgats från 12 till 27 medlemsstater. |
| --- | --- |

I.

De yttersta randområdenas relativa betydelse har minskat betydligt i ett EU som utvidgats från 12 till 27 medlemsstater.

| J. | I bilden av de yttersta randområdena, där de ofta likställs med regioner där gemenskapsmedel eller nationella medel ständigt pumpas in utan att ha några synbara positiva effekter, märks nästan ingenting av det mervärde som randområdena tillför Europeiska unionen i fråga om miljö, kultur, geostrategiskt läge samt rymdfrågor, fördelar som inte är alldeles uppenbara. |
| --- | --- |

J.

I bilden av de yttersta randområdena, där de ofta likställs med regioner där gemenskapsmedel eller nationella medel ständigt pumpas in utan att ha några synbara positiva effekter, märks nästan ingenting av det mervärde som randområdena tillför Europeiska unionen i fråga om miljö, kultur, geostrategiskt läge samt rymdfrågor, fördelar som inte är alldeles uppenbara.

| K. | De yttersta randområdena är viktiga på grund av att de ger Europa ett framskjutet läge i centrala Västindien, i grannskapet till Mercosur och utanför Afrikas kust i Indiska oceanen och Atlanten. Tack vare detta kan EU sägas utgöra världens största havsområde med en exklusiv ekonomisk zon på 25 miljoner km2 som är rik på alla slags tillgångar. |
| --- | --- |

K.

De yttersta randområdena är viktiga på grund av att de ger Europa ett framskjutet läge i centrala Västindien, i grannskapet till Mercosur och utanför Afrikas kust i Indiska oceanen och Atlanten. Tack vare detta kan EU sägas utgöra världens största havsområde med en exklusiv ekonomisk zon på 25 miljoner km2 som är rik på alla slags tillgångar.

Resultatet av det starkare partnerskapet för de yttersta randområdena

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen tre år efter offentliggörandet av så ambitiösa politiska dokument som de ovannämnda meddelandena om ”ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena” lägger fram ett nytt meddelande om samma ämne. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen tre år efter offentliggörandet av så ambitiösa politiska dokument som de ovannämnda meddelandena om ”ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena” lägger fram ett nytt meddelande om samma ämne.

| 2. | Europaparlamentet anser, med tanke på de behandlade frågornas omfattning och den berörda politikens komplexitet, att enheten för de yttersta randområdena inom GD Regionalpolitik bör finnas kvar inom kommissionen och att personalen bör utökas kraftigt så att enheten får de resurser den behöver för att fullgöra sin uppgift. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser, med tanke på de behandlade frågornas omfattning och den berörda politikens komplexitet, att enheten för de yttersta randområdena inom GD Regionalpolitik bör finnas kvar inom kommissionen och att personalen bör utökas kraftigt så att enheten får de resurser den behöver för att fullgöra sin uppgift.

| 3. | Europaparlamentet noterar att kommissionens insatser beskrivs i mycket positiva ordalag i meddelandet, trots att flera av de åtgärder som nämns bara delvis uppfyller de yttersta randområdenas behov (framför allt i fråga om transporter och tillgänglighet, forskning, fiske och regionalt samarbete) och att kommissionen inte nämner de yttersta randområdenas svårigheter och insatser, till exempel i samband med förnyelsen av de nationella stödsystemen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att kommissionens insatser beskrivs i mycket positiva ordalag i meddelandet, trots att flera av de åtgärder som nämns bara delvis uppfyller de yttersta randområdenas behov (framför allt i fråga om transporter och tillgänglighet, forskning, fiske och regionalt samarbete) och att kommissionen inte nämner de yttersta randområdenas svårigheter och insatser, till exempel i samband med förnyelsen av de nationella stödsystemen.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att strukturfondsstödet fortsätter att vara mycket viktigt för de yttersta randområdenas utveckling. Parlamentet önskar emellertid att den sammanhållning som uppnåtts i dessa områden ska mätas med hjälp av andra indikatorer än enbart områdenas BNI i förhållande till gemenskapsgenomsnittet och att sammanhållningspolitiken samordnas bättre med övriga gemenskapsåtgärder på ett övergripande sätt så att en förstärkt samverkanseffekt kan uppnås. Parlamentet uppmanar kommissionen att visa större smidighet och i högre grad anpassa sig till den nuvarande och framtida politiken för de verkliga förhållandena i de yttersta randområdena på grundval av artikel 299.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att strukturfondsstödet fortsätter att vara mycket viktigt för de yttersta randområdenas utveckling. Parlamentet önskar emellertid att den sammanhållning som uppnåtts i dessa områden ska mätas med hjälp av andra indikatorer än enbart områdenas BNI i förhållande till gemenskapsgenomsnittet och att sammanhållningspolitiken samordnas bättre med övriga gemenskapsåtgärder på ett övergripande sätt så att en förstärkt samverkanseffekt kan uppnås. Parlamentet uppmanar kommissionen att visa större smidighet och i högre grad anpassa sig till den nuvarande och framtida politiken för de verkliga förhållandena i de yttersta randområdena på grundval av artikel 299.2 i EG-fördraget.

| 5. | Europaparlamentet noterar de tillfredsställande resultat som uppnåtts inom Poseiprogrammen (jordbruk och fiske) och inom sektorerna för rörsocker-socker, rom och bananer. Parlamentet önskar att verklig hänsyn tas till de ekonomiska konsekvenser för dessa jordbrukssektorer som de pågående internationella förhandlingarna och insatserna inom WTO kan leda till. Parlamentet kommer även i fortsättningen att noga bevaka den kommande halvtidsöversynen av Poseiprogrammen och utvärderingen av de differentierade skattesystemen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar de tillfredsställande resultat som uppnåtts inom Poseiprogrammen (jordbruk och fiske) och inom sektorerna för rörsocker-socker, rom och bananer. Parlamentet önskar att verklig hänsyn tas till de ekonomiska konsekvenser för dessa jordbrukssektorer som de pågående internationella förhandlingarna och insatserna inom WTO kan leda till. Parlamentet kommer även i fortsättningen att noga bevaka den kommande halvtidsöversynen av Poseiprogrammen och utvärderingen av de differentierade skattesystemen.

| 6. | Europaparlamentet påstår bestämt att särdragen i de yttersta randområdena kräver en strategi som baserar sig på politik och åtgärder som varken påverkas av övergångskriterier eller av den konjunkturella utvecklingen av välfärden och som anpassats efter de olika randområdenas behov och kan åtgärda de varaktiga problemen i dessa områden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påstår bestämt att särdragen i de yttersta randområdena kräver en strategi som baserar sig på politik och åtgärder som varken påverkas av övergångskriterier eller av den konjunkturella utvecklingen av välfärden och som anpassats efter de olika randområdenas behov och kan åtgärda de varaktiga problemen i dessa områden.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna skillnaderna mellan de yttersta randområdena och särdragen i dem å ena sidan och den roll som dessa områden spelar i den integrerade europeiska havspolitiken å andra sidan och att i sin plan ta med stödåtgärder för fiskesektorn i dessa regioner. Europaparlamentet anser att kommissionen bör positivt särbehandla fiskeflottorna i de yttersta randområdena då tillgång ges till befintliga fiskeresurser utanför dessa områden och särskilt se till att det småskaliga fiskets hållbarhet bevaras. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna skillnaderna mellan de yttersta randområdena och särdragen i dem å ena sidan och den roll som dessa områden spelar i den integrerade europeiska havspolitiken å andra sidan och att i sin plan ta med stödåtgärder för fiskesektorn i dessa regioner. Europaparlamentet anser att kommissionen bör positivt särbehandla fiskeflottorna i de yttersta randområdena då tillgång ges till befintliga fiskeresurser utanför dessa områden och särskilt se till att det småskaliga fiskets hållbarhet bevaras.

Nästa steg i det starkare partnerskapet för de yttersta randområdena

| 8. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens förslag i samband med nästa steg i det förstärkta partnerskapet i huvudsak handlar om åtgärder som redan existerar eller som håller på att fullföljas (transeuropeiska transportnät, transeuropeiska elektricitetsnät), sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling, ramprogrammet för innovation och konkurrenskraft eller regionalpolitik). Parlamentet förväntar sig ett klargörande av vilka konkreta och operationella verktyg som erbjuds de yttersta randområdena för att de ska kunna utveckla sina möjligheter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att kommissionens förslag i samband med nästa steg i det förstärkta partnerskapet i huvudsak handlar om åtgärder som redan existerar eller som håller på att fullföljas (transeuropeiska transportnät, transeuropeiska elektricitetsnät), sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling, ramprogrammet för innovation och konkurrenskraft eller regionalpolitik). Parlamentet förväntar sig ett klargörande av vilka konkreta och operationella verktyg som erbjuds de yttersta randområdena för att de ska kunna utveckla sina möjligheter.

| 9. | Europaparlamentet är oroat över att kommissionen lägger allt större vikt vid redskapen för att utvärdera gemenskapens politik och instrument för de yttersta randområdena och vid beräkningen av de kvantitativa effekterna av svårigheterna i dessa områden, i syfte att utarbeta en metod för att kompensera för de merkostnader som är förknippade med områdenas perifera läge. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är oroat över att kommissionen lägger allt större vikt vid redskapen för att utvärdera gemenskapens politik och instrument för de yttersta randområdena och vid beräkningen av de kvantitativa effekterna av svårigheterna i dessa områden, i syfte att utarbeta en metod för att kompensera för de merkostnader som är förknippade med områdenas perifera läge.

| 10. | Europaparlamentet hoppas att denna tendens att hänvisa till alltmer matematiska beräkningar för att motivera olika åtgärder inte utgör en förevändning för att ifrågasätta en del av EU:s politik gentemot de yttersta randområdena eller för att avskräcka institutionella och ekonomiska aktörer i dessa områden genom att ställa villkor som är för svåra att uppfylla. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet hoppas att denna tendens att hänvisa till alltmer matematiska beräkningar för att motivera olika åtgärder inte utgör en förevändning för att ifrågasätta en del av EU:s politik gentemot de yttersta randområdena eller för att avskräcka institutionella och ekonomiska aktörer i dessa områden genom att ställa villkor som är för svåra att uppfylla.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att GD Handel vid första anblicken inte visat något intresse för att beakta de yttersta randområdenas särdrag i samband med förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap och uppmanar verkligen kommissionen att fortsätta sitt arbete med att nå fram till kompromisser som tar hänsyn till de berörda yttersta randområdenas intressen i de slutliga avtal som kommer att ingås med AVS-länderna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att GD Handel vid första anblicken inte visat något intresse för att beakta de yttersta randområdenas särdrag i samband med förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap och uppmanar verkligen kommissionen att fortsätta sitt arbete med att nå fram till kompromisser som tar hänsyn till de berörda yttersta randområdenas intressen i de slutliga avtal som kommer att ingås med AVS-länderna.

| 12. | Europaparlamentet önskar att kommissionen bevisar sin verkliga avsikt att gynna de yttersta randområdenas regionala integration så att den ”handlingsplan för ett utvidgat grannskap” som den utlovade 2004 får ett konkret innehåll. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet önskar att kommissionen bevisar sin verkliga avsikt att gynna de yttersta randområdenas regionala integration så att den ”handlingsplan för ett utvidgat grannskap” som den utlovade 2004 får ett konkret innehåll.

| 13. | Europaparlamentet oroas över vissa av kommissionens förslag till åtgärder på transportområdet, framför allt bedömningen av särskilda behov och hänsynen till yttre miljöfaktorer. Parlamentet bekräftar vikten av en differentierad behandling av de yttersta randområdena i detta avseende, bland annat i samband med att den civila luftfarten införlivas med det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter, för att inte äventyra de insatser som gjorts för att kompensera dessa områdens bristande tillgänglighet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet oroas över vissa av kommissionens förslag till åtgärder på transportområdet, framför allt bedömningen av särskilda behov och hänsynen till yttre miljöfaktorer. Parlamentet bekräftar vikten av en differentierad behandling av de yttersta randområdena i detta avseende, bland annat i samband med att den civila luftfarten införlivas med det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter, för att inte äventyra de insatser som gjorts för att kompensera dessa områdens bristande tillgänglighet.

| 14. | Europaparlamentet anser att gemenskapens insatser bör fungera som en katalysator för initiativkraft så att spjutspetscentrum utvecklas särskilt inom ramen för offentlig-privata partnerskap i de yttersta randområdena inom de sektorer där man kan ta tillvara sina fördelar och sitt kunnande, bland annat i fråga om avfallshantering, förnybar energi, energioberoende, biologisk mångfald, rörlighet bland studerande, klimatforskning eller krishantering. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att gemenskapens insatser bör fungera som en katalysator för initiativkraft så att spjutspetscentrum utvecklas särskilt inom ramen för offentlig-privata partnerskap i de yttersta randområdena inom de sektorer där man kan ta tillvara sina fördelar och sitt kunnande, bland annat i fråga om avfallshantering, förnybar energi, energioberoende, biologisk mångfald, rörlighet bland studerande, klimatforskning eller krishantering.

| 15. | Europaparlamentet erinrar om att flera åtgärder och program som ska fullföljas och inledas för de yttersta randområdena på ett betydande sätt kan bidra till fastställda prioriteringar inom gemenskapen och internationellt, framför allt inom områden som den globala uppvärmningen, skyddet av den biologiska mångfalden, förnybar energi, hälsa i utvecklingsländerna, livsmedel och diversifiering av närings- och produktionsverksamheter. Europaparlamentet välkomnar genomförandet av framför allt programmet Net-Biome (nätverk för forskning av tropisk och subtropisk biologisk mångfald i de yttersta randområdena och utomeuropeiska territorier till stöd för hållbar utveckling), som är ett viktigt exempel på de yttersta randområdenas potential inom vetenskaplig forskning. Parlamentet ställer sig dock frågande till varför det fortfarande är så få yttersta randområden som ingår i Europeiska forskningsområdet, trots att många projekt genomförs och områdena har en stor potential. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erinrar om att flera åtgärder och program som ska fullföljas och inledas för de yttersta randområdena på ett betydande sätt kan bidra till fastställda prioriteringar inom gemenskapen och internationellt, framför allt inom områden som den globala uppvärmningen, skyddet av den biologiska mångfalden, förnybar energi, hälsa i utvecklingsländerna, livsmedel och diversifiering av närings- och produktionsverksamheter. Europaparlamentet välkomnar genomförandet av framför allt programmet Net-Biome (nätverk för forskning av tropisk och subtropisk biologisk mångfald i de yttersta randområdena och utomeuropeiska territorier till stöd för hållbar utveckling), som är ett viktigt exempel på de yttersta randområdenas potential inom vetenskaplig forskning. Parlamentet ställer sig dock frågande till varför det fortfarande är så få yttersta randområden som ingår i Europeiska forskningsområdet, trots att många projekt genomförs och områdena har en stor potential.

| 16. | Europaparlamentet begär att de insatser som hittills gjorts för de yttersta randområdena ska fortsätta för att dels öka inrättandet av lokala forskningssystem som kan ta till vara de möjligheter som finns, dels främja och hjälpa utveckling av attraktiva och högpresterande universitet som har tillräckliga resurser och som är lika bra som de som finns på EU:s territorium i övrigt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet begär att de insatser som hittills gjorts för de yttersta randområdena ska fortsätta för att dels öka inrättandet av lokala forskningssystem som kan ta till vara de möjligheter som finns, dels främja och hjälpa utveckling av attraktiva och högpresterande universitet som har tillräckliga resurser och som är lika bra som de som finns på EU:s territorium i övrigt.

Debatt om EU:s strategi för de yttersta randområdena i framtiden

| 17. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inleda en debatt om framtiden för strategin för de yttersta randområdena i form av ett offentligt samråd. Resultatet av detta samråd kommer att beaktas när ett nytt förslag ska utarbetas före 2009. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inleda en debatt om framtiden för strategin för de yttersta randområdena i form av ett offentligt samråd. Resultatet av detta samråd kommer att beaktas när ett nytt förslag ska utarbetas före 2009.

| 18. | Europaparlamentet betonar emellertid att debatten inte bör begränsas till de frågor som tas upp i meddelandet (klimatförändring, befolkningsutveckling och migrationspolitik, jordbruk och havspolitik), även om dessa frågor naturligtvis måste behandlas. Parlamentet anser att man i debatten måste ta upp genomförandet av Lissabonstrategin i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar emellertid att debatten inte bör begränsas till de frågor som tas upp i meddelandet (klimatförändring, befolkningsutveckling och migrationspolitik, jordbruk och havspolitik), även om dessa frågor naturligtvis måste behandlas. Parlamentet anser att man i debatten måste ta upp genomförandet av Lissabonstrategin i de yttersta randområdena.

| 19. | Europaparlamentet hävdar med eftertryck att räckvidden av artikel 299.2 i EG-fördraget (hädanefter artiklarna 299 och 311a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), hörnstenen i unionens politik för de yttersta randområdena och för det arbete som bedrivs inom kommissionens avdelningar, ska tas upp på dagordningen för debatterna så att de får den rättsliga, institutionella och politiska karaktär som behövs. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet hävdar med eftertryck att räckvidden av artikel 299.2 i EG-fördraget (hädanefter artiklarna 299 och 311a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), hörnstenen i unionens politik för de yttersta randområdena och för det arbete som bedrivs inom kommissionens avdelningar, ska tas upp på dagordningen för debatterna så att de får den rättsliga, institutionella och politiska karaktär som behövs.

| 20. | Europaparlamentet understryker de offentliga tjänsternas betydelse för den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i de yttersta randområdena, framför allt inom sektorer som lufttransporter, sjötransporter, post, energi och kommunikationer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker de offentliga tjänsternas betydelse för den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i de yttersta randområdena, framför allt inom sektorer som lufttransporter, sjötransporter, post, energi och kommunikationer.

| 21. | Europaparlamentet kräver att åtgärder omedelbart antas för att bekämpa den bestående arbetslösheten, fattigdomen och inkomstklyftorna i de yttersta randområdena, som har bland de högsta talen i EU. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet kräver att åtgärder omedelbart antas för att bekämpa den bestående arbetslösheten, fattigdomen och inkomstklyftorna i de yttersta randområdena, som har bland de högsta talen i EU.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa de medlemsstater som eventuellt avser att tillämpa övergångsklausulen i artikel 355.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa de medlemsstater som eventuellt avser att tillämpa övergångsklausulen i artikel 355.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 23. | Europaparlamentet anser att de yttersta randområdena representerar en möjlighet för EU i dess nuvarande diskussioner om klimatrubbningarna, både när det gäller att beakta risker, förebygga skador, agera vid katastrofer och bevara ekosystemen. Parlamentet kräver därför att rådet snarast antar förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond, där de yttersta randområdenas särdrag uttryckligen nämns. Parlamentet vill också att man i kommissionens förslag för att förbättra EU:s katastrofberedskap tillvaratar den samlade expertis som finns om dessa områdens geografiska läge. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att de yttersta randområdena representerar en möjlighet för EU i dess nuvarande diskussioner om klimatrubbningarna, både när det gäller att beakta risker, förebygga skador, agera vid katastrofer och bevara ekosystemen. Parlamentet kräver därför att rådet snarast antar förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond, där de yttersta randområdenas särdrag uttryckligen nämns. Parlamentet vill också att man i kommissionens förslag för att förbättra EU:s katastrofberedskap tillvaratar den samlade expertis som finns om dessa områdens geografiska läge.

| 24. | Europaparlamentet önskar att man i EU:s framtida migrationspolitik tar särskild hänsyn till de yttersta randområdenas speciella situation, då dessa områden utgör unionens yttre gränser, omges av mindre gynnade tredjeländer och utsätts för ett mycket hårt migrationstryck som, tillsammans med en befolkningsökning som fortfarande ofta väsentligt överstiger gemenskapens genomsnitt, leder till oroande ekonomiska och sociala spänningar i dessa områden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet önskar att man i EU:s framtida migrationspolitik tar särskild hänsyn till de yttersta randområdenas speciella situation, då dessa områden utgör unionens yttre gränser, omges av mindre gynnade tredjeländer och utsätts för ett mycket hårt migrationstryck som, tillsammans med en befolkningsökning som fortfarande ofta väsentligt överstiger gemenskapens genomsnitt, leder till oroande ekonomiska och sociala spänningar i dessa områden.

| 25. | Europaparlamentet begär att gemenskapens stöd till jordbruket i de yttersta randområdena, en fråga som betonas mer än övriga frågor i meddelandet, blir föremål för ingående diskussioner om ett fastställande av de verkliga problemen, behovet av en utveckling mot lokal självförsörjning, jordbrukarnas inkomstnivåer, stöd till producentorganisationer för att främja saluföringen av deras produkter, vikten av att ta hänsyn till miljön samt effekterna av den avreglering av handeln som genomförs genom avtalen om ekonomiskt partnerskap och de framtida frihandelsavtalen som man håller på att förhandla fram med flera områden i Latinamerika. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet begär att gemenskapens stöd till jordbruket i de yttersta randområdena, en fråga som betonas mer än övriga frågor i meddelandet, blir föremål för ingående diskussioner om ett fastställande av de verkliga problemen, behovet av en utveckling mot lokal självförsörjning, jordbrukarnas inkomstnivåer, stöd till producentorganisationer för att främja saluföringen av deras produkter, vikten av att ta hänsyn till miljön samt effekterna av den avreglering av handeln som genomförs genom avtalen om ekonomiskt partnerskap och de framtida frihandelsavtalen som man håller på att förhandla fram med flera områden i Latinamerika.

| 26. | Europaparlamentet anser att de yttersta randområdena bör stå i centrum för unionens havspolitik, och kräver att diskussionen om denna fråga framför allt inriktas på den roll som dessa områden kan spela för ett hållbart utnyttjande av haven, oceanerna och kustområdena, och en internationell marin förvaltning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att de yttersta randområdena bör stå i centrum för unionens havspolitik, och kräver att diskussionen om denna fråga framför allt inriktas på den roll som dessa områden kan spela för ett hållbart utnyttjande av haven, oceanerna och kustområdena, och en internationell marin förvaltning.

| 27. | Europaparlamentet kräver att kommissionen, rådet och de övriga berörda EU-institutionerna på ett effektivt och ändamålsenligt sätt garanterar en framtida gemenskapsfinansiering av EU:s strategi för de yttersta randområdena samt kompensation för de nackdelar som beror på dessa områdens perifera läge. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet kräver att kommissionen, rådet och de övriga berörda EU-institutionerna på ett effektivt och ändamålsenligt sätt garanterar en framtida gemenskapsfinansiering av EU:s strategi för de yttersta randområdena samt kompensation för de nackdelar som beror på dessa områdens perifera läge.

| 28. | Europaparlamentet rekommenderar att frågor som rör metoderna för att övervinna de lokala marknadernas begränsning, den alltmer konkurrensutsatta miljön, svårigheterna att få avsättning på den europeiska marknaden på kontinenten eller i respektive geografiska områden samt förbättrandet av fördelningen av finansieringen via Europeiska regionala utvecklingsfonden/Europeiska utvecklingsfonden (ERUF/EUF) och ERUF/finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete för samarbetsprojekt med grannländer, också ska prioriteras, liksom de yttersta randområdenas faktiska deltagande i EU:s politik för innovation och för att bekämpa den digitala klyftan så att befolkningen i dessa områden garanteras fullständig tillgång till de kommunikationsmedier och kommunikationsmetoder som den nya tekniken erbjuder, till exempel tillgång till Internet via bredband. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet rekommenderar att frågor som rör metoderna för att övervinna de lokala marknadernas begränsning, den alltmer konkurrensutsatta miljön, svårigheterna att få avsättning på den europeiska marknaden på kontinenten eller i respektive geografiska områden samt förbättrandet av fördelningen av finansieringen via Europeiska regionala utvecklingsfonden/Europeiska utvecklingsfonden (ERUF/EUF) och ERUF/finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete för samarbetsprojekt med grannländer, också ska prioriteras, liksom de yttersta randområdenas faktiska deltagande i EU:s politik för innovation och för att bekämpa den digitala klyftan så att befolkningen i dessa områden garanteras fullständig tillgång till de kommunikationsmedier och kommunikationsmetoder som den nya tekniken erbjuder, till exempel tillgång till Internet via bredband.

| 29. | Europaparlamentet kräver att partnerskapet, som är absolut nödvändigt för en lyckad diskussion, inte bara inskränks till europeiska, nationella och lokala offentliga institutioner, utan att det såsom tidigare varit fallet blir möjligt att också inkludera de yttersta randområdenas hela ekonomiska nät, som omfattar strukturerade organisationer som dagligen måste hantera de lokala effekterna av gemenskapens politik. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av den partnerskapskonferens som kommissionen organiserat om en europeisk strategi för de yttersta randområdena, som hölls i Bryssel den 14–15 maj 2008, snarast offentliggöra ett nytt meddelande som beaktar de framsteg denna konferens kommer att generera. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet kräver att partnerskapet, som är absolut nödvändigt för en lyckad diskussion, inte bara inskränks till europeiska, nationella och lokala offentliga institutioner, utan att det såsom tidigare varit fallet blir möjligt att också inkludera de yttersta randområdenas hela ekonomiska nät, som omfattar strukturerade organisationer som dagligen måste hantera de lokala effekterna av gemenskapens politik. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av den partnerskapskonferens som kommissionen organiserat om en europeisk strategi för de yttersta randområdena, som hölls i Bryssel den 14–15 maj 2008, snarast offentliggöra ett nytt meddelande som beaktar de framsteg denna konferens kommer att generera.

| 30. | Europaparlamentet anser att ett tillvaratagande av de yttersta randområdenas särskilda fördelar, i egenskap av EU:s utposter utanför Europa, är den bästa strategin för att kunna garantera en lokal hållbar utveckling i dessa områden framför allt med hjälp av en turism där man integrerar hela deras rika historia och kulturella, konstnärliga och arkitektoniska arv, som unionen måste bevara. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att ett tillvaratagande av de yttersta randområdenas särskilda fördelar, i egenskap av EU:s utposter utanför Europa, är den bästa strategin för att kunna garantera en lokal hållbar utveckling i dessa områden framför allt med hjälp av en turism där man integrerar hela deras rika historia och kulturella, konstnärliga och arkitektoniska arv, som unionen måste bevara.

*

- *

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, de nationella, regionala och lokala myndigheterna i de yttersta randområdena samt till ordföranden för konferensen för ordförandena i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, de nationella, regionala och lokala myndigheterna i de yttersta randområdena samt till ordföranden för konferensen för ordförandena i de yttersta randområdena.

---

(1)  EGT C 197, 12.7.2001, s. 197.

(2)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 497.

(3)  EUT C 227 E, 21.9.2006, s. 512.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/17

---

EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013

P6_TA(2008)0211

Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 (2007/2189(INI))

(2009/C 279 E/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén med titeln ”EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 – Starkare konsumenter, högre välbefinnande för konsumenterna och ett effektivt konsumentskydd” (KOM(2007)0099), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén med titeln ”EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 – Starkare konsumenter, högre välbefinnande för konsumenterna och ett effektivt konsumentskydd” (KOM(2007)0099),

| — | med beaktande av rådets resolution om EU:s strategi för konsumentpolitiken (2007–2013) som antogs vid rådsmötet den 30–31 maj 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution om EU:s strategi för konsumentpolitiken (2007–2013) som antogs vid rådsmötet den 30–31 maj 2007,

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 september 2007 om skyldigheter för tillhandahållare av gränsöverskridande tjänster (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2007 om skyldigheter för tillhandahållare av gränsöverskridande tjänster (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 september 2007 om grönboken om översynen av konsumentregelverket (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 september 2007 om grönboken om översynen av konsumentregelverket (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 september 2007 om översynen av den inre marknaden: undanröjande av hinder och ineffektivitet genom bättre genomförande och verkställighet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 september 2007 om översynen av den inre marknaden: undanröjande av hinder och ineffektivitet genom bättre genomförande och verkställighet (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 juni 2007 om konsumenternas förtroende för den digitala miljön (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 juni 2007 om konsumenternas förtroende för den digitala miljön (4),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”En inre marknad för framtidens Europa” (KOM(2007)0724), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”En inre marknad för framtidens Europa” (KOM(2007)0724),

| — | med beaktande av meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”Med anknytning till meddelandet ’En inre marknad för framtidens Europa’ – Tjänster av allmänt intresse, däribland sociala tjänster av allmänt intresse – ett nytt europeiskt åtagande” (KOM(2007)0725), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”Med anknytning till meddelandet ’En inre marknad för framtidens Europa’ – Tjänster av allmänt intresse, däribland sociala tjänster av allmänt intresse – ett nytt europeiskt åtagande” (KOM(2007)0725),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”Möjligheter, tillgång och solidaritet: mot en ny samhällsvision för tjugohundratalets Europa” (KOM(2007)0726), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”Möjligheter, tillgång och solidaritet: mot en ny samhällsvision för tjugohundratalets Europa” (KOM(2007)0726),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument med titeln ”Initiativ avseende finansiella tjänster till privatpersoner” (SEK(2007)1520), som medföljer kommissionens meddelande med titeln ”En inre marknad för framtidens Europa”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument med titeln ”Initiativ avseende finansiella tjänster till privatpersoner” (SEK(2007)1520), som medföljer kommissionens meddelande med titeln ”En inre marknad för framtidens Europa”,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0155/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0155/2008), och av följande skäl:

Inledning

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om EU:s strategi för konsumentpolitiken och dess ansträngningar att i större utsträckning införliva en konsumentkultur som utgår från en högre grad av medvetenhet bland konsumenterna, vilket är utgångspunkten för ett bättre genomförande och en bättre tillämpning av gällande regelverk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om EU:s strategi för konsumentpolitiken och dess ansträngningar att i större utsträckning införliva en konsumentkultur som utgår från en högre grad av medvetenhet bland konsumenterna, vilket är utgångspunkten för ett bättre genomförande och en bättre tillämpning av gällande regelverk.

| 2. | Europaparlamentet anser att det krävs en övergripande strategi för konsumentpolitiken och att det är mycket viktigt att ta hänsyn till konsumenternas intressen inom alla relevanta politikområden för att kunna tillhandahålla alla konsumenter inom EU en hög konsumentskyddsnivå. Parlamentet välkomnar därför att kommissionen betonar behovet av att se till att den inre marknaden är mer lyhörd för medborgarnas förväntningar och problem. Konsumentskydd och förverkligandet av den inre marknaden utgör inga motstridiga målsättningar utan går tvärtom hand i hand. Kommissionen påminns i detta sammanhang om att det är viktigt att ta hänsyn till konsumentpolitiken inom alla politikområden helst redan när konsekvensanalysen genomförs. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det krävs en övergripande strategi för konsumentpolitiken och att det är mycket viktigt att ta hänsyn till konsumenternas intressen inom alla relevanta politikområden för att kunna tillhandahålla alla konsumenter inom EU en hög konsumentskyddsnivå. Parlamentet välkomnar därför att kommissionen betonar behovet av att se till att den inre marknaden är mer lyhörd för medborgarnas förväntningar och problem. Konsumentskydd och förverkligandet av den inre marknaden utgör inga motstridiga målsättningar utan går tvärtom hand i hand. Kommissionen påminns i detta sammanhang om att det är viktigt att ta hänsyn till konsumentpolitiken inom alla politikområden helst redan när konsekvensanalysen genomförs.

| 3. | Europaparlamentet anser att behovet av konsumentskydd endast kan tillfredsställas genom lagstiftning om denna är bättre, enklare och förberedd i en process där alla ansvariga generaldirektorat inom kommissionen deltar: generaldirektoraten för hälsa och konsumentskydd, rättvisa, frihet och säkerhet, inre marknaden och tjänster samt konkurrens. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att behovet av konsumentskydd endast kan tillfredsställas genom lagstiftning om denna är bättre, enklare och förberedd i en process där alla ansvariga generaldirektorat inom kommissionen deltar: generaldirektoraten för hälsa och konsumentskydd, rättvisa, frihet och säkerhet, inre marknaden och tjänster samt konkurrens.

| 4. | Europaparlamentet betonar att syftet med översynen av konsumentregelverket bör vara att skapa en mer sammanhängande rättslig ram för konsumenternas rättigheter. Parlamentet påminner om att det föredrar ett blandat tillvägagångssätt, det vill säga ett horisontellt instrument vars främsta målsättning ska vara att göra den gällande lagstiftningen konsekvent och göra det möjligt att täppa till kryphål genom att ett visst antal frågor som rör samtliga direktiv behandlas tillsammans. Parlamentet anser att specifika frågor även i fortsättningen bör behandlas separat inom ramen för sektorsvisa direktiv. De sedan länge etablerade principerna om konsumenträttigeter bör också tillämpas inom den digitala världen. I samband med översynen av regelverket bör fler åtgärder vidtas för att tillgodose konsumentskyddet i den digitala världen, däribland skyddet av privatlivet utan att därför ytterligare onödigt belasta näringslivet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att syftet med översynen av konsumentregelverket bör vara att skapa en mer sammanhängande rättslig ram för konsumenternas rättigheter. Parlamentet påminner om att det föredrar ett blandat tillvägagångssätt, det vill säga ett horisontellt instrument vars främsta målsättning ska vara att göra den gällande lagstiftningen konsekvent och göra det möjligt att täppa till kryphål genom att ett visst antal frågor som rör samtliga direktiv behandlas tillsammans. Parlamentet anser att specifika frågor även i fortsättningen bör behandlas separat inom ramen för sektorsvisa direktiv. De sedan länge etablerade principerna om konsumenträttigeter bör också tillämpas inom den digitala världen. I samband med översynen av regelverket bör fler åtgärder vidtas för att tillgodose konsumentskyddet i den digitala världen, däribland skyddet av privatlivet utan att därför ytterligare onödigt belasta näringslivet.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att man inte lägger större vikt vid avtalsrätten i konsumentskyddet och uppmanar kommissionen att dra nytta av det arbete som gjorts inom avtalsrättsprojektet och, om det behövs, ge arbetet en ny inriktning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att man inte lägger större vikt vid avtalsrätten i konsumentskyddet och uppmanar kommissionen att dra nytta av det arbete som gjorts inom avtalsrättsprojektet och, om det behövs, ge arbetet en ny inriktning.

| 6. | Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar att införa standardavtal och villkor för avtal som slutits på nätet med samma giltighet i alla medlemsstater, eftersom de största hindren för utvecklingen av en inre detaljhandelsmarknad bland annat beror på oklarheter i fråga om konsumentavtal. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar att införa standardavtal och villkor för avtal som slutits på nätet med samma giltighet i alla medlemsstater, eftersom de största hindren för utvecklingen av en inre detaljhandelsmarknad bland annat beror på oklarheter i fråga om konsumentavtal.

| 7. | Europaparlamentet betonar konsumentorganisationernas betydelse när det gäller att förbättra konsumentkulturen och anser att starka oberoende konsumentorganisationer utgör den bästa grunden för en effektiv konsumentpolitik. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att tillhandahålla erforderligt ekonomiskt stöd till sådana organisationer och att i samband med utarbetandet av konsumentskyddslagstiftningen ha fler kontakter med icke-statliga konsumentorganisationer som har goda möjligheter att fastställa konsumenternas verkliga behov. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar konsumentorganisationernas betydelse när det gäller att förbättra konsumentkulturen och anser att starka oberoende konsumentorganisationer utgör den bästa grunden för en effektiv konsumentpolitik. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att tillhandahålla erforderligt ekonomiskt stöd till sådana organisationer och att i samband med utarbetandet av konsumentskyddslagstiftningen ha fler kontakter med icke-statliga konsumentorganisationer som har goda möjligheter att fastställa konsumenternas verkliga behov.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar förslaget om att kontaktpersoner för konsumentfrågor ska utses inom kommissionen, och uppmanar varje berört generaldirektorat att offentliggöra årsrapporter om hur konsumentpolitiken integreras i deras respektive ansvarsområden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar förslaget om att kontaktpersoner för konsumentfrågor ska utses inom kommissionen, och uppmanar varje berört generaldirektorat att offentliggöra årsrapporter om hur konsumentpolitiken integreras i deras respektive ansvarsområden.

| 9. | Europaparlamentet anser att ett starkt konsumentskydd inom hela EU kommer att gagna såväl konsumenterna som konkurrenskraftiga producenter och säljare. Parlamentet understryker att detta kommer att sporra företagen att producera och sälja mer slitstarka varor, vilket i sin tur leder till mera hållbar utveckling. Parlamentet betonar att ett effektivt och förbättrat konsumentskydd är nödvändigt för att skapa en bättre fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att ett starkt konsumentskydd inom hela EU kommer att gagna såväl konsumenterna som konkurrenskraftiga producenter och säljare. Parlamentet understryker att detta kommer att sporra företagen att producera och sälja mer slitstarka varor, vilket i sin tur leder till mera hållbar utveckling. Parlamentet betonar att ett effektivt och förbättrat konsumentskydd är nödvändigt för att skapa en bättre fungerande inre marknad.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att syftet med de vidtagna åtgärderna måste vara att se till att de 27 nationella små marknaderna inom EU verkligen kommer att förvandlas till världens största detaljhandelsmarknad. Detta förutsätter att medborgarna ska kunna känna sig lika trygga när de handlar på Internet som i kvartersbutiken, och att små och medelstora företag ska kunna lita på att samma bestämmelser gäller inom hela den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga hur man bäst kan förbättra skyddet för små och medelstora företag i detta avseende, framför allt genom en rättsakt för småföretag. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att syftet med de vidtagna åtgärderna måste vara att se till att de 27 nationella små marknaderna inom EU verkligen kommer att förvandlas till världens största detaljhandelsmarknad. Detta förutsätter att medborgarna ska kunna känna sig lika trygga när de handlar på Internet som i kvartersbutiken, och att små och medelstora företag ska kunna lita på att samma bestämmelser gäller inom hela den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga hur man bäst kan förbättra skyddet för små och medelstora företag i detta avseende, framför allt genom en rättsakt för småföretag.

| 11. | Europaparlamentet betonar att det fullständiga genomförandet av den inre marknaden måste utgöra en prioritet. Parlamentet bekräftar den positiva roll som euron har spelat när det gällt att minska transaktionskostnaderna, underlätta gränsöverskridande prisjämförelser för konsumenterna och öka potentialen för den inre marknaden för detaljhandeln. Parlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att fortsätta med sina reformer så att de kan införa euron så snart som de uppfyller Maastrichtkriterierna och sålunda till fullo dra nytta av de positiva effekterna av den gemensamma valutan på den inre marknaden. Parlamentet önskar att alla återstående hinder för att säkra konsumenternas förtroende i samband med gränsöverskridande köp och andra avtal, särskilt när det gäller tjänster, avlägsnas, samtidigt som att det är nödvändigt med en särskild strategi när det gäller preferenser i fråga om språk, kultur och konsumentpreferenser. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att det fullständiga genomförandet av den inre marknaden måste utgöra en prioritet. Parlamentet bekräftar den positiva roll som euron har spelat när det gällt att minska transaktionskostnaderna, underlätta gränsöverskridande prisjämförelser för konsumenterna och öka potentialen för den inre marknaden för detaljhandeln. Parlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att fortsätta med sina reformer så att de kan införa euron så snart som de uppfyller Maastrichtkriterierna och sålunda till fullo dra nytta av de positiva effekterna av den gemensamma valutan på den inre marknaden. Parlamentet önskar att alla återstående hinder för att säkra konsumenternas förtroende i samband med gränsöverskridande köp och andra avtal, särskilt när det gäller tjänster, avlägsnas, samtidigt som att det är nödvändigt med en särskild strategi när det gäller preferenser i fråga om språk, kultur och konsumentpreferenser.

| 12. | Europaparlamentet betonar att EU:s konsumentpolitiska normer och självregleringsinitiativ bör fungera som en referensram för globala standarder och bästa praxis på global nivå och välkomnar att EU fungerar som vägvisare på detta område genom att utnyttja sitt ”mjuka” inflytande för att förbättra konsumenternas rättigheter på global nivå. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att EU:s konsumentpolitiska normer och självregleringsinitiativ bör fungera som en referensram för globala standarder och bästa praxis på global nivå och välkomnar att EU fungerar som vägvisare på detta område genom att utnyttja sitt ”mjuka” inflytande för att förbättra konsumenternas rättigheter på global nivå.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att kraftfullt stödja konsumenternas rättigheter när det gäller produktsäkerhet genom att garantera CE-märkningens integritet och förbättra marknadsövervakningen på all relevant nationell nivå med hjälp av RAPEX (systemet för snabbt informationsutbyte om farliga konsumtionsvaror) och genom att låta medlemsstaterna utbyta bästa praxis för marknadsövervakning. Kommissionen uppmanas att samarbeta med medlemsstaterna för att se till att befintlig lagstiftning genomförs korrekt och tillämpas fullt ut i medlemsstaterna och däribland överväga möjligheten att se över Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (5). CE-märkningen kan dock tolkas felaktigt som en allmän indikation om kvalitetstest utförd av tredje part eller en ursprungsmärkning. Kommissionen har även uppmanats att lägga fram en ingående analys (6) av säkerhetsmärkning av konsumentprodukter, åtföljd av ett lagstiftningsförslag om detta anses nödvändigt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att kraftfullt stödja konsumenternas rättigheter när det gäller produktsäkerhet genom att garantera CE-märkningens integritet och förbättra marknadsövervakningen på all relevant nationell nivå med hjälp av RAPEX (systemet för snabbt informationsutbyte om farliga konsumtionsvaror) och genom att låta medlemsstaterna utbyta bästa praxis för marknadsövervakning. Kommissionen uppmanas att samarbeta med medlemsstaterna för att se till att befintlig lagstiftning genomförs korrekt och tillämpas fullt ut i medlemsstaterna och däribland överväga möjligheten att se över Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (5). CE-märkningen kan dock tolkas felaktigt som en allmän indikation om kvalitetstest utförd av tredje part eller en ursprungsmärkning. Kommissionen har även uppmanats att lägga fram en ingående analys (6) av säkerhetsmärkning av konsumentprodukter, åtföljd av ett lagstiftningsförslag om detta anses nödvändigt.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar att stärka samarbetet på internationell nivå inom produktsäkerhetsområdet, framför allt med de kinesiska, amerikanska och japanska myndigheterna. En fortsatt dialog och ökat informationsutbyte om produktsäkerhet ligger i alla parters intresse och är vitalt för att skapa förtroende hos konsumenterna. Kommissionen uppmanas att regelbundet avlägga rapport till parlamentet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar att stärka samarbetet på internationell nivå inom produktsäkerhetsområdet, framför allt med de kinesiska, amerikanska och japanska myndigheterna. En fortsatt dialog och ökat informationsutbyte om produktsäkerhet ligger i alla parters intresse och är vitalt för att skapa förtroende hos konsumenterna. Kommissionen uppmanas att regelbundet avlägga rapport till parlamentet.

Förbättrad kunskapsbas

| 15. | Europaparlamentet anser att man i allmänhet kan utgå ifrån att konsumenterna agerar rationellt före ett inköp men att de inte alltid är fullt medvetna om sina rättigheter om det uppstår problem. Europaparlamentet uppmanar till att man i större utsträckning ska inrikta sig på konsumenternas beteendemönster, samtidigt som hänsyn tas till sårbara medborgares behov såsom barn och äldre samt personer med funktionshinder. I detta sammanhang påminner parlamentet om den budgetpost som nyligen inrättats på parlamentets förslag, i syfte att inleda ett pilotprojekt för att bland annat ta fram en konsumentdatabas och genomföra undersökningar och intervjuer samt jämföra medlemsstaternas resultat på detta område. Parlamentet välkomnar kommissionens arbete för att inrätta en resultattavla för konsumentpolitiken, vilket kommer att göra det lättare att förstå bland annat prisstrukturer, konsumenternas beteendemönster samt vad som ger konsumenttillfredsställelse. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att man i allmänhet kan utgå ifrån att konsumenterna agerar rationellt före ett inköp men att de inte alltid är fullt medvetna om sina rättigheter om det uppstår problem. Europaparlamentet uppmanar till att man i större utsträckning ska inrikta sig på konsumenternas beteendemönster, samtidigt som hänsyn tas till sårbara medborgares behov såsom barn och äldre samt personer med funktionshinder. I detta sammanhang påminner parlamentet om den budgetpost som nyligen inrättats på parlamentets förslag, i syfte att inleda ett pilotprojekt för att bland annat ta fram en konsumentdatabas och genomföra undersökningar och intervjuer samt jämföra medlemsstaternas resultat på detta område. Parlamentet välkomnar kommissionens arbete för att inrätta en resultattavla för konsumentpolitiken, vilket kommer att göra det lättare att förstå bland annat prisstrukturer, konsumenternas beteendemönster samt vad som ger konsumenttillfredsställelse.

| 16. | Europaparlamentet betonar att alla harmoniseringsåtgärder måste vara noggrant målinriktade så att de angriper de problem som konsumenterna möter på den inre marknaden. När det finns ett verkligt harmoniseringsbehov bör det vara helt naturligt att man undviker att konsumentskyddet inom EU blir alltför olikartat och svårt för företagen att ta hänsyn till när de bedriver handel över gränserna. Parlamentet påpekar att den nuvarande situationen utgör en avskräckande faktor för små och medelstora företag som försöker bedriva handel över hela Europa och är förvirrande för konsumenterna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att alla harmoniseringsåtgärder måste vara noggrant målinriktade så att de angriper de problem som konsumenterna möter på den inre marknaden. När det finns ett verkligt harmoniseringsbehov bör det vara helt naturligt att man undviker att konsumentskyddet inom EU blir alltför olikartat och svårt för företagen att ta hänsyn till när de bedriver handel över gränserna. Parlamentet påpekar att den nuvarande situationen utgör en avskräckande faktor för små och medelstora företag som försöker bedriva handel över hela Europa och är förvirrande för konsumenterna.

| 17. | Europaparlamentet anser att man bör inrikta sig på att förse konsumenterna med nödvändiga kunskaper och verktyg för att öka deras förtroende för den digitala miljön. Personuppgifter har blivit en handelsvara och ett inslag i affärsmetoder, bland annat när det gäller att tyda beteendemönster. Parlamentet anser därför att uppgiftsskydd och integritetsbestämmelser bör ingå i all konsumentstrategi. Uppgifter finns tillgängliga för användning när som helst och var som helst. Därför finns det ett brådskande behov av att universella standarder för uppgiftsskydd utarbetas av lagstiftare i samarbete med näringslivet och konsumentorganisationer. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att man bör inrikta sig på att förse konsumenterna med nödvändiga kunskaper och verktyg för att öka deras förtroende för den digitala miljön. Personuppgifter har blivit en handelsvara och ett inslag i affärsmetoder, bland annat när det gäller att tyda beteendemönster. Parlamentet anser därför att uppgiftsskydd och integritetsbestämmelser bör ingå i all konsumentstrategi. Uppgifter finns tillgängliga för användning när som helst och var som helst. Därför finns det ett brådskande behov av att universella standarder för uppgiftsskydd utarbetas av lagstiftare i samarbete med näringslivet och konsumentorganisationer.

| 18. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som nya och alltmer använda säljkanaler, t.ex. e-handel, spelar när det gäller att förstärka konkurrensen på den inre marknaden och därmed möjligheterna att konsumera. Finans- bank- och försäkringsmarknaderna är särskilt öppna för e-handel och kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att garantera mer förmånliga villkor för utvecklandet av gränsöverskridande e-handel. Parlamentet ber kommissionen att genomföra en studie om de olika metoder för att lösa tvister mellan konsumenter och företag som används i medlemsstaterna i syfte att finna och främja användningen av de effektivaste metoderna. Parlamentet uppmanar till att det inrättas en sund bas för konsumentskyddet som är av grundläggande betydelse särskilt när det gäller finansiella tjänster. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar den viktiga roll som nya och alltmer använda säljkanaler, t.ex. e-handel, spelar när det gäller att förstärka konkurrensen på den inre marknaden och därmed möjligheterna att konsumera. Finans- bank- och försäkringsmarknaderna är särskilt öppna för e-handel och kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att garantera mer förmånliga villkor för utvecklandet av gränsöverskridande e-handel. Parlamentet ber kommissionen att genomföra en studie om de olika metoder för att lösa tvister mellan konsumenter och företag som används i medlemsstaterna i syfte att finna och främja användningen av de effektivaste metoderna. Parlamentet uppmanar till att det inrättas en sund bas för konsumentskyddet som är av grundläggande betydelse särskilt när det gäller finansiella tjänster.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar att det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling kommer att användas som ett verktyg för att ytterligare öka den analytiska och empiriska förståelsen av konsumenternas beteendemönster. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar att det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling kommer att användas som ett verktyg för att ytterligare öka den analytiska och empiriska förståelsen av konsumenternas beteendemönster.

| 20. | Europaparlamentet anser att konsumentskyddet bör ingå som en integrerad del av företagens planering och utformning av produkter och tjänster och att det är viktigt att undersöka marknadsförändringar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att konsumentskyddet bör ingå som en integrerad del av företagens planering och utformning av produkter och tjänster och att det är viktigt att undersöka marknadsförändringar.

| 21. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att förbättra dialogen på EU-nivå mellan konsumentorganisationerna och industrin så att alla aktörer i värdekedjan inkluderas, och anser att en bra dialog, som även omfattar utbyte av bästa praxis, kan bidra till att minska problemen på den inre marknaden. Parlamentet stöder initiativ som syftar till att uppmuntra konsumenternas intresseorganisationer att delta i samråd och i strategiutveckling. Initiativ som syftar till att stärka konsumentskyddet och konsumenternas medvetenhet i de nyare medlemsstaterna är välkomna. Det är därför viktigt att fortsatt stöd ges till konsumentorganisationerna i EU, framför allt i de nyare medlemsstaterna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att förbättra dialogen på EU-nivå mellan konsumentorganisationerna och industrin så att alla aktörer i värdekedjan inkluderas, och anser att en bra dialog, som även omfattar utbyte av bästa praxis, kan bidra till att minska problemen på den inre marknaden. Parlamentet stöder initiativ som syftar till att uppmuntra konsumenternas intresseorganisationer att delta i samråd och i strategiutveckling. Initiativ som syftar till att stärka konsumentskyddet och konsumenternas medvetenhet i de nyare medlemsstaterna är välkomna. Det är därför viktigt att fortsatt stöd ges till konsumentorganisationerna i EU, framför allt i de nyare medlemsstaterna.

| 22. | Europaparlamentet understryker att konsumentkulturen utvecklas genom fortlöpande utbildning av konsumenterna när det gäller deras rättigheter och försvaret av dessa. EU och medlemsstaterna bör därför investera mer i konsumentinformation och utbildningskampanjer som riktar rätt budskap till rätt konsumentgrupp. Parlamentet anser vidare att konsumentutbildningen måste ingå som en del i livslångt lärande och föreslår att ny teknik (framför allt Internet) används för konsumentinformation. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att konsumentkulturen utvecklas genom fortlöpande utbildning av konsumenterna när det gäller deras rättigheter och försvaret av dessa. EU och medlemsstaterna bör därför investera mer i konsumentinformation och utbildningskampanjer som riktar rätt budskap till rätt konsumentgrupp. Parlamentet anser vidare att konsumentutbildningen måste ingå som en del i livslångt lärande och föreslår att ny teknik (framför allt Internet) används för konsumentinformation.

| 23. | Europaparlamentet anser att man vid utformningen av konsumentpolitiken i större utsträckning bör betona sårbara gruppers, som barns, äldre personers och funktionshindrades särskilda behov, och att den demografiska utvecklingen bör beaktas. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att man vid utformningen av konsumentpolitiken i större utsträckning bör betona sårbara gruppers, som barns, äldre personers och funktionshindrades särskilda behov, och att den demografiska utvecklingen bör beaktas.

| 24. | Europaparlamentet understryker att såväl kön som ålder och etnisk bakgrund bör beaktas när man tar fram indikatorer och statistik för att fastställa olika konsumentgruppers specifika problem. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att såväl kön som ålder och etnisk bakgrund bör beaktas när man tar fram indikatorer och statistik för att fastställa olika konsumentgruppers specifika problem.

Ökad inriktning på tjänster

| 25. | Europaparlamentet erinrar om sin resolution om skyldigheter för tillhandahållare av gränsöverskridande tjänster, och ser fram emot kommissionens arbetsprogram om denna fråga. Parlamentet uppmanar kommissionen att klargöra om den har för avsikt att inleda ytterligare initiativ på detta område. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet erinrar om sin resolution om skyldigheter för tillhandahållare av gränsöverskridande tjänster, och ser fram emot kommissionens arbetsprogram om denna fråga. Parlamentet uppmanar kommissionen att klargöra om den har för avsikt att inleda ytterligare initiativ på detta område.

| 26. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att främja gränsöverskridande transaktioner för att öka valfriheten och stärka den roll som konkurrenspolitiken och utbildning i ansvarsfull konsumtion spelar för att ge konsumenterna de bästa alternativen när det gäller priser, kvalitet och urval särskilt vad avser basvaror och bastjänster som mat, bostäder, utbildning, hälsovård, energi, transport och telekommunikationer. Parlamentet betonar att en förstärkt avreglering av tjänstemarknaden behövs, i synnerhet för att främja konkurrensen och därmed kunna erbjuda konsumenterna lägre priser. Kommissionen och medlemsstaternas uppmanas att främja nytänkande på området för finansiella tjänster för att kunna erbjuda konsumenterna bättre alternativ. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att främja gränsöverskridande transaktioner för att öka valfriheten och stärka den roll som konkurrenspolitiken och utbildning i ansvarsfull konsumtion spelar för att ge konsumenterna de bästa alternativen när det gäller priser, kvalitet och urval särskilt vad avser basvaror och bastjänster som mat, bostäder, utbildning, hälsovård, energi, transport och telekommunikationer. Parlamentet betonar att en förstärkt avreglering av tjänstemarknaden behövs, i synnerhet för att främja konkurrensen och därmed kunna erbjuda konsumenterna lägre priser. Kommissionen och medlemsstaternas uppmanas att främja nytänkande på området för finansiella tjänster för att kunna erbjuda konsumenterna bättre alternativ.

| 27. | Parlamentet betonar att utöver lämpliga och effektiva åtgärder för att tillgodose konsumentskyddet är det nödvändigt att skapa goda kommunikationer för att klargöra för konsumenterna på vilket sätt de kan hävda sina rättigheter med stöd av lagstiftningen för den inre markanden och annan lagstiftning som är till för dem. |
| --- | --- |

27.

Parlamentet betonar att utöver lämpliga och effektiva åtgärder för att tillgodose konsumentskyddet är det nödvändigt att skapa goda kommunikationer för att klargöra för konsumenterna på vilket sätt de kan hävda sina rättigheter med stöd av lagstiftningen för den inre markanden och annan lagstiftning som är till för dem.

| 28. | Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet är nödvändig för att garantera konsumentskyddet och valfrihet vid det fullständiga genomförandet av den inre marknaden för finansiella tjänster. Parlamentet betonar att finansiella produkter liksom bank- och försäkringsprodukter är extremt komplexa och att om medborgarna ska uppmuntras att öka användningen av dessa produkter, särskilt när det gäller deras framtida pensioner, ska man genom bindande åtgärder för att främja konsumentinformationen och rådgivning se till att konsumenterna är medvetna om alla tillgängliga alternativ. Parlamentet understryker dock att konsumentskyddet inte får vara ett svepskäl för protektionism. En fullt integrerad detaljhandelsmarknad för finansiella tjänster måste drivas av marknadskrafter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet är nödvändig för att garantera konsumentskyddet och valfrihet vid det fullständiga genomförandet av den inre marknaden för finansiella tjänster. Parlamentet betonar att finansiella produkter liksom bank- och försäkringsprodukter är extremt komplexa och att om medborgarna ska uppmuntras att öka användningen av dessa produkter, särskilt när det gäller deras framtida pensioner, ska man genom bindande åtgärder för att främja konsumentinformationen och rådgivning se till att konsumenterna är medvetna om alla tillgängliga alternativ. Parlamentet understryker dock att konsumentskyddet inte får vara ett svepskäl för protektionism. En fullt integrerad detaljhandelsmarknad för finansiella tjänster måste drivas av marknadskrafter.

| 29. | När det gäller finansmarknaderna anser Europaparlamentet att införlivandet och det fullständiga genomförandet av EU-lagstiftningen är nyckelfrågan, liksom harmonisering mellan medlemsstaterna. Parlamentet rekommenderar att befintlig lagstiftning genomförs på ett enhetligt sätt innan nya regler föreslås. När det gäller ny lagstiftning uppmanas kommissionen att följa principen om bättre lagstiftning och därigenom undvika att ytterligare bördor omotiverat läggs på konsumenter och näringslivet. |
| --- | --- |

29.

När det gäller finansmarknaderna anser Europaparlamentet att införlivandet och det fullständiga genomförandet av EU-lagstiftningen är nyckelfrågan, liksom harmonisering mellan medlemsstaterna. Parlamentet rekommenderar att befintlig lagstiftning genomförs på ett enhetligt sätt innan nya regler föreslås. När det gäller ny lagstiftning uppmanas kommissionen att följa principen om bättre lagstiftning och därigenom undvika att ytterligare bördor omotiverat läggs på konsumenter och näringslivet.

Förbättrad tillgång till rättsmedel

| 30. | Europaparlamentet välkomnar strategins inriktning på bättre tillämpning av konsumentlagstiftningen och förbättrad tillgång till rättsmedel, vilket är viktigt för att skapa förtroende hos konsumenterna och anser att ökat konsumentförtroende för konsumentprodukter och tjänster är den viktigaste målsättningen för att förverkliga den inre marknaden. Parlamentet förespråkar således ytterligare insatser på detta område. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar strategins inriktning på bättre tillämpning av konsumentlagstiftningen och förbättrad tillgång till rättsmedel, vilket är viktigt för att skapa förtroende hos konsumenterna och anser att ökat konsumentförtroende för konsumentprodukter och tjänster är den viktigaste målsättningen för att förverkliga den inre marknaden. Parlamentet förespråkar således ytterligare insatser på detta område.

| 31. | Europaparlamentet anser att tvister mellan konsumenter och ekonomiska aktörer främst bör lösas utanför domstol, eftersom tvistlösning utom rätta kan gå snabbare och kosta mindre. Detta kräver att nätverket för europeiska informationscentrum för konsumenter och SOLVIT får ökade ekonomiska resurser för dessa nätverk. Parlamentet erinrar om att medlemsstaterna har rätt att begära att den part som avser att väcka talan på förhand samråder med svaranden, så att denne får möjlighet att upphöra med den omtvistade överträdelsen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att tvister mellan konsumenter och ekonomiska aktörer främst bör lösas utanför domstol, eftersom tvistlösning utom rätta kan gå snabbare och kosta mindre. Detta kräver att nätverket för europeiska informationscentrum för konsumenter och SOLVIT får ökade ekonomiska resurser för dessa nätverk. Parlamentet erinrar om att medlemsstaterna har rätt att begära att den part som avser att väcka talan på förhand samråder med svaranden, så att denne får möjlighet att upphöra med den omtvistade överträdelsen.

| 32. | Europaparlamentet erinrar om att systemen för alternativ tvistlösning i sig utgör ett alternativ till de traditionella pappersbaserade lagsystemen. Hur stor viljan är att använda alternativ tvistlösning beror därför på om det finns några bindande lagalternativ som ger konsumenten möjlighet till effektiv, lättillgänglig och icke-diskriminerande tvistlösning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet erinrar om att systemen för alternativ tvistlösning i sig utgör ett alternativ till de traditionella pappersbaserade lagsystemen. Hur stor viljan är att använda alternativ tvistlösning beror därför på om det finns några bindande lagalternativ som ger konsumenten möjlighet till effektiv, lättillgänglig och icke-diskriminerande tvistlösning.

| 33. | Europaparlamentet påpekar att den ökande e-handeln kräver en harmonisering inom EU av alternativ tvistlösning som uppfyller kraven i kommissionens rekommendation 98/257/EG av den 30 mars 1998 om principer som ska tillämpas på de instanser som är ansvariga för förfaranden för reglering av konsumenttvister utanför domstol (7) och kommissionens rekommendation 2001/310/EG av den 4 april 2001 om principer som ska tillämpas på extrajudiciella organ som deltar i reglering av konsumenttvister som görs upp i godo (8). Det krävs ytterligare arbete när det gäller tvistlösning via nätet, något som parlamentet har efterlyst sedan åtminstone 1999. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påpekar att den ökande e-handeln kräver en harmonisering inom EU av alternativ tvistlösning som uppfyller kraven i kommissionens rekommendation 98/257/EG av den 30 mars 1998 om principer som ska tillämpas på de instanser som är ansvariga för förfaranden för reglering av konsumenttvister utanför domstol (7) och kommissionens rekommendation 2001/310/EG av den 4 april 2001 om principer som ska tillämpas på extrajudiciella organ som deltar i reglering av konsumenttvister som görs upp i godo (8). Det krävs ytterligare arbete när det gäller tvistlösning via nätet, något som parlamentet har efterlyst sedan åtminstone 1999.

| 34. | Europaparlamentet erinrar om att det är huvudsakligen medlemsstaternas skyldighet att se till att de rättigheter som följer av gemenskapslagstiftningen genomförs på ett effektivt sätt. De är ansvariga för att anpassa sin nationella processrättsliga lagstiftning på ett sätt som gör att dessa rättigheter enkelt kan göras gällande, till fördel för konsumenterna och de ekonomiska aktörerna. För det första är gemenskapen inte behörig att föreskriva bestämmelser för nationell processrätt. Dessutom får gemenskapen enligt artikel 5 i EG fördraget inte vidta någon åtgärd som går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen i fördraget. I enlighet med den artikeln måste man alltså så långt möjligt ta hänsyn till de nationella rättssystemens särskilda egenskaper, genom att medlemsstaterna ges utrymme att fritt välja mellan olika alternativ som har likvärdiga effekter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet erinrar om att det är huvudsakligen medlemsstaternas skyldighet att se till att de rättigheter som följer av gemenskapslagstiftningen genomförs på ett effektivt sätt. De är ansvariga för att anpassa sin nationella processrättsliga lagstiftning på ett sätt som gör att dessa rättigheter enkelt kan göras gällande, till fördel för konsumenterna och de ekonomiska aktörerna. För det första är gemenskapen inte behörig att föreskriva bestämmelser för nationell processrätt. Dessutom får gemenskapen enligt artikel 5 i EG fördraget inte vidta någon åtgärd som går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen i fördraget. I enlighet med den artikeln måste man alltså så långt möjligt ta hänsyn till de nationella rättssystemens särskilda egenskaper, genom att medlemsstaterna ges utrymme att fritt välja mellan olika alternativ som har likvärdiga effekter.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka fördelarna med att inrätta en särskild europeisk konsumentombudsmannatjänst för gränsöverskridande ärenden. Parlamentet konstaterar att flera medlemsstater har konsumentombudsmän inom ett antal sektorer som hjälper konsumenterna i kontakterna med ekonomiska aktörer. Parlamentet anser att kommissionen bör undersöka en sådan strategi i varje enskilt land för sig. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka fördelarna med att inrätta en särskild europeisk konsumentombudsmannatjänst för gränsöverskridande ärenden. Parlamentet konstaterar att flera medlemsstater har konsumentombudsmän inom ett antal sektorer som hjälper konsumenterna i kontakterna med ekonomiska aktörer. Parlamentet anser att kommissionen bör undersöka en sådan strategi i varje enskilt land för sig.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att det i några, men inte alla, medlemsstater redan finns vissa prövningsmöjligheter för konsumenterna, som gemensamma åtgärder, kollektiva åtgärder, prövning genom behörig ställföreträdare, testfall och ”skimming off” (gemensamma konsumentåtgärder) och påpekar vidare att konsumenterna därför i samband med gränsöverskridande ärenden kan ställas inför olika bestämmelser. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet konstaterar att det i några, men inte alla, medlemsstater redan finns vissa prövningsmöjligheter för konsumenterna, som gemensamma åtgärder, kollektiva åtgärder, prövning genom behörig ställföreträdare, testfall och ”skimming off” (gemensamma konsumentåtgärder) och påpekar vidare att konsumenterna därför i samband med gränsöverskridande ärenden kan ställas inför olika bestämmelser.

| 37. | Europaparlamentet erinrar om att Europaparlamentets och rådets direktiv 98/27/EG av den 19 maj 1998 om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen (9) redan syftar till att skydda konsumenternas kollektiva intressen. Detta direktiv ger bland annat konsumentorganisationerna rätt att inleda förfaranden om förbudsföreläggande. Kommissionen uppmanas att lägga fram en rapport för parlamentet och rådet med en utvärdering av i vad mån och på vilket sätt detta direktiv medfört eller inte medfört de förbättringar som förväntats när det gäller skyddet av konsumenternas kollektiva intressen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet erinrar om att Europaparlamentets och rådets direktiv 98/27/EG av den 19 maj 1998 om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen (9) redan syftar till att skydda konsumenternas kollektiva intressen. Detta direktiv ger bland annat konsumentorganisationerna rätt att inleda förfaranden om förbudsföreläggande. Kommissionen uppmanas att lägga fram en rapport för parlamentet och rådet med en utvärdering av i vad mån och på vilket sätt detta direktiv medfört eller inte medfört de förbättringar som förväntats när det gäller skyddet av konsumenternas kollektiva intressen.

| 38. | Europaparlamentet anser att innan man börjar fundera över lagstiftning på EU-nivå bör eventuella befintliga problem samt de förväntande fördelarna för konsumenterna noggrant utredas. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att innan man börjar fundera över lagstiftning på EU-nivå bör eventuella befintliga problem samt de förväntande fördelarna för konsumenterna noggrant utredas.

| 39. | Europaparlamentet anser att det i ett antal medlemsstater finns konstitutionella restriktioner som måste beaktas i samband med utarbetandet av en europeisk modell för konsumenternas tillgång till rättsmedel. Vidare bör artikel 6 i den Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna respekteras fullt ut. Kommissionen uppmanas att lägga fram en rapport för parlamentet och rådet om hur man i detta fall ska kunna skapa en nödvändig balans mellan konsumenternas, konsumentorganisationernas och de ekonomiska operatörernas rättigheter. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att det i ett antal medlemsstater finns konstitutionella restriktioner som måste beaktas i samband med utarbetandet av en europeisk modell för konsumenternas tillgång till rättsmedel. Vidare bör artikel 6 i den Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna respekteras fullt ut. Kommissionen uppmanas att lägga fram en rapport för parlamentet och rådet om hur man i detta fall ska kunna skapa en nödvändig balans mellan konsumenternas, konsumentorganisationernas och de ekonomiska operatörernas rättigheter.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant analysera frågan om konsumenters tillgång till rättsmedel i medlemsstaterna, och ha i åtanke att alla nya förslag som den lägger fram inom detta område bör baseras på en uttömmande utredning av eventuella existerande problem och de förväntade fördelarna för konsumenterna, och när det gäller gränsöverskridande förfaranden och eventuella system med kollektiva rättsmedel måste ytterligare forskning genomföras och bygga vidare på erfarenheter runt om i världen, med särskilt beaktande av de farhågor som framförts i fråga om överdrifterna och avigsidorna i den modell som används i USA och som klart behandlar frågan om en lämplig rättslig grund för ett sådant EU-instrument. Kommissionen uppmanas att när så är lämpligt lägga fram en övergripande lösning på EU-nivå som ger alla konsumenter tillgång till ett system med kollektiva rättsmedel för att lösa gränsöverskridande tvister. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant analysera frågan om konsumenters tillgång till rättsmedel i medlemsstaterna, och ha i åtanke att alla nya förslag som den lägger fram inom detta område bör baseras på en uttömmande utredning av eventuella existerande problem och de förväntade fördelarna för konsumenterna, och när det gäller gränsöverskridande förfaranden och eventuella system med kollektiva rättsmedel måste ytterligare forskning genomföras och bygga vidare på erfarenheter runt om i världen, med särskilt beaktande av de farhågor som framförts i fråga om överdrifterna och avigsidorna i den modell som används i USA och som klart behandlar frågan om en lämplig rättslig grund för ett sådant EU-instrument. Kommissionen uppmanas att när så är lämpligt lägga fram en övergripande lösning på EU-nivå som ger alla konsumenter tillgång till ett system med kollektiva rättsmedel för att lösa gränsöverskridande tvister.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samråda med parlamentet och medlemsstaterna om utvärderingen av dessa studier. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samråda med parlamentet och medlemsstaterna om utvärderingen av dessa studier.

*

- *

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2007)0421.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0383.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2007)0367.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2007)0287.

(5)  EGT L 11, 15.1.2002, s. 4.

(6)  Europaparlamentets och rådet beslut nr 768/2008/EG av den 9 juli 2008 om en gemensam ram för saluföring av produkter (EUT L 218, 13.8.2008, s. 82), skäl 52.

(7)  EGT L 115, 17.4.1998, s. 31.

(8)  EGT L 109, 19.4.2001, s. 56.

(9)  EGT L 166, 11.6.1998, s. 51.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/23

---

Framsteg som gjorts i EU när det gäller lika möjligheter och icke-diskriminering

P6_TA(2008)0212

Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om framsteg som gjorts i EU när det gäller lika möjligheter och icke-diskriminering (införlivande av direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG) (2007/2202(INI))

(2009/C 279 E/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla – en ramstrategi” (KOM(2005)0224), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla – en ramstrategi” (KOM(2005)0224),

| — | med beaktande av artikel 13 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (2),

| — | med beaktande av kommissionens rapport om tillämpning av direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (KOM(2006)0643), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om tillämpning av direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (KOM(2006)0643),

| — | med beaktande av kommissionens rapport från juli 2007 om framtagandet av antidiskrimineringslagstiftning i Europa, med en jämförelse mellan de 25 EU-medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från juli 2007 om framtagandet av antidiskrimineringslagstiftning i Europa, med en jämförelse mellan de 25 EU-medlemsstaterna,

| — | med beaktande av de nationella rapporterna om genomförandet av lagstiftningen mot diskriminering och de tematiska rapporter som nätverket av rättsexperter på icke-diskriminering sammanställt till stöd för sitt arbete, som fastställts av kommissionen, för att tillhandahålla oberoende information och rådgivning rörande relevant utveckling i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de nationella rapporterna om genomförandet av lagstiftningen mot diskriminering och de tematiska rapporter som nätverket av rättsexperter på icke-diskriminering sammanställt till stöd för sitt arbete, som fastställts av kommissionen, för att tillhandahålla oberoende information och rådgivning rörande relevant utveckling i medlemsstaterna,

| — | med beaktande av FN:s internationella konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s internationella konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder,

| — | med beaktande av Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och det tolfte protokollet till den, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och det tolfte protokollet till den,

| — | med beaktande av kommissionens särskild Eurobarometerundersökning om diskriminering i Europeiska unionen från januari 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens särskild Eurobarometerundersökning om diskriminering i Europeiska unionen från januari 2007,

| — | med beaktande av att år 2007 var Europeiska året för lika möjligheter för alla och att 2008 utsetts till Europeiska året för interkulturell dialog, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att år 2007 var Europeiska året för lika möjligheter för alla och att 2008 utsetts till Europeiska året för interkulturell dialog,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0159/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0159/2008), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen grundar sig Europeiska unionen på principerna frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande rättigheterna samt på rättsstatsprincipen, som är principer som är gemensamma för medlemsstaterna, och det är viktigt att politiska uttalanden om bekämpning av diskriminering åtföljs av en successiv utveckling och ett fullständigt och korrekt genomförande av lagstiftning och politik på detta område, i synnerhet av direktiven mot diskriminering och projekt som främjar likabehandling. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen grundar sig Europeiska unionen på principerna frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande rättigheterna samt på rättsstatsprincipen, som är principer som är gemensamma för medlemsstaterna, och det är viktigt att politiska uttalanden om bekämpning av diskriminering åtföljs av en successiv utveckling och ett fullständigt och korrekt genomförande av lagstiftning och politik på detta område, i synnerhet av direktiven mot diskriminering och projekt som främjar likabehandling.

| B. | I artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen stadgas det även att unionen ska respektera de grundläggande rättigheterna såsom de garanteras i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och främjandet av likabehandling och icke-diskriminering i enlighet med artikel 13 i EG-fördraget bör utgöra en prioritering inom EU:s lagstiftning och politik. |
| --- | --- |

B.

I artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen stadgas det även att unionen ska respektera de grundläggande rättigheterna såsom de garanteras i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och främjandet av likabehandling och icke-diskriminering i enlighet med artikel 13 i EG-fördraget bör utgöra en prioritering inom EU:s lagstiftning och politik.

| C. | Att ha ett arbete är en av de grundläggande förutsättningarna för social integration, men arbetslösheten bland många grupper – särskilt kvinnor, invandrare, människor med funktionshinder, etniska minoriteter, äldre och yngre människor och personer med enstaka eller icke erkända kvalifikationer – är fortfarande oacceptabelt hög. Arbetslösheten bland människor som utsätts för flera olika former av diskriminering är ännu högre. |
| --- | --- |

C.

Att ha ett arbete är en av de grundläggande förutsättningarna för social integration, men arbetslösheten bland många grupper – särskilt kvinnor, invandrare, människor med funktionshinder, etniska minoriteter, äldre och yngre människor och personer med enstaka eller icke erkända kvalifikationer – är fortfarande oacceptabelt hög. Arbetslösheten bland människor som utsätts för flera olika former av diskriminering är ännu högre.

| D. | På de flesta av de områden där gemenskapen är behörig att agera omfattar gemenskapsrätten för närvarande inte diskriminering, och direktiv 2000/43/EG respektive 2000/78/EG erbjuder olika nivåer av skydd, vilket skapar luckor i skyddet mot sådan diskriminering som påverkar sysselsättningen. |
| --- | --- |

D.

På de flesta av de områden där gemenskapen är behörig att agera omfattar gemenskapsrätten för närvarande inte diskriminering, och direktiv 2000/43/EG respektive 2000/78/EG erbjuder olika nivåer av skydd, vilket skapar luckor i skyddet mot sådan diskriminering som påverkar sysselsättningen.

| E. | I kommissionens kartläggning av utvecklingen av antidiskrimineringslagstiftningen i Europa bekräftas det att medlemsstaternas lagstiftning utgör ett lappverk som skyddar mot diskriminering på olika sätt och att det saknas en gemensam genomförandemetod, vilket också har lett till brist på samordning av genomförandet av direktiven och en situation där människor inte i tillräcklig utsträckning är medvetna om sina rättigheter. |
| --- | --- |

E.

I kommissionens kartläggning av utvecklingen av antidiskrimineringslagstiftningen i Europa bekräftas det att medlemsstaternas lagstiftning utgör ett lappverk som skyddar mot diskriminering på olika sätt och att det saknas en gemensam genomförandemetod, vilket också har lett till brist på samordning av genomförandet av direktiven och en situation där människor inte i tillräcklig utsträckning är medvetna om sina rättigheter.

| F. | Det inkonsekventa genomförandet av icke-diskrimineringspolitiken i medlemsstaterna bidrar till ett bristfälligt praktiskt genomförande av gemenskapsdirektiven mot diskriminering, något som framgår av olika rapporter, till exempel den rapport som den europeiska expertgruppen för bekämpande av diskriminering på grund av sexuell läggning har avgett om bekämpande av diskriminering inom sysselsättningen på grund av sexuell läggning och lagstiftningen i femton EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

F.

Det inkonsekventa genomförandet av icke-diskrimineringspolitiken i medlemsstaterna bidrar till ett bristfälligt praktiskt genomförande av gemenskapsdirektiven mot diskriminering, något som framgår av olika rapporter, till exempel den rapport som den europeiska expertgruppen för bekämpande av diskriminering på grund av sexuell läggning har avgett om bekämpande av diskriminering inom sysselsättningen på grund av sexuell läggning och lagstiftningen i femton EU-medlemsstater.

| G. | I sin resolution av den 5 december 2007 om uppföljningen av Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) (3) uppmanade rådet medlemsstaterna och kommissionen att i enlighet med sina respektive befogenheter stödja och förstärka integreringen av frågor kring funktionshinder inom alla berörda politikområden. |
| --- | --- |

G.

I sin resolution av den 5 december 2007 om uppföljningen av Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) (3) uppmanade rådet medlemsstaterna och kommissionen att i enlighet med sina respektive befogenheter stödja och förstärka integreringen av frågor kring funktionshinder inom alla berörda politikområden.

| H. | Kommissionen har därför med rätta inlett förfaranden mot ett flertal medlemsstater och måste fortsätta att göra detta när det behövs. |
| --- | --- |

H.

Kommissionen har därför med rätta inlett förfaranden mot ett flertal medlemsstater och måste fortsätta att göra detta när det behövs.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sin lagstiftning ta vederbörlig hänsyn till de olika diskrimineringsgrunder som anges i artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sin lagstiftning ta vederbörlig hänsyn till de olika diskrimineringsgrunder som anges i artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om att direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG stadgar om minimikrav och bör utgöra grunden för en mer omfattande politik för undanröjandet av diskriminering. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om att direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG stadgar om minimikrav och bör utgöra grunden för en mer omfattande politik för undanröjandet av diskriminering.

| 3. | Europaparlamentet anser att det är oroande med vissa medlemsstaters bristande införlivande och genomförande av direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG, liksom bristen på information till EU-medborgarna om vilka rättsmedel som finns att tillgå i händelse av diskriminering. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det är oroande med vissa medlemsstaters bristande införlivande och genomförande av direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG, liksom bristen på information till EU-medborgarna om vilka rättsmedel som finns att tillgå i händelse av diskriminering.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG inte omfattar ojämlik behandling av diskriminerande karaktär på grund av fysiska egenskaper såsom längd eller hudfärg, framför allt i samband med tillträde till arbeten där det inte finns någon direkt koppling mellan dessa fysiska egenskaper och de kvalifikationer som krävs för de aktuella arbetsuppgifterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG inte omfattar ojämlik behandling av diskriminerande karaktär på grund av fysiska egenskaper såsom längd eller hudfärg, framför allt i samband med tillträde till arbeten där det inte finns någon direkt koppling mellan dessa fysiska egenskaper och de kvalifikationer som krävs för de aktuella arbetsuppgifterna.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG införlivas och genomförs på ett effektivt och ändamålsenligt sätt efter införlivandet av deras bestämmelser i den nationella lagstiftningen och att alla undantag motiveras på ett objektivt sätt i enlighet med dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG införlivas och genomförs på ett effektivt och ändamålsenligt sätt efter införlivandet av deras bestämmelser i den nationella lagstiftningen och att alla undantag motiveras på ett objektivt sätt i enlighet med dessa bestämmelser.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna på EU-nivå samt nationell och lokal nivå att förbättra sin samordning av genomförandet. Parlamentet efterlyser ett enhetligt förhållningssätt till kampen mot diskriminering som innefattar och tar hänsyn till alla diskrimineringsgrunder. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna på EU-nivå samt nationell och lokal nivå att förbättra sin samordning av genomförandet. Parlamentet efterlyser ett enhetligt förhållningssätt till kampen mot diskriminering som innefattar och tar hänsyn till alla diskrimineringsgrunder.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att de offentliga myndigheterna genom sin politik, sitt tillhandahållande av tjänster och sina anställningsrutiner har en nyckelroll att spela i främjandet av likabehandling och förebyggandet av diskriminering. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller att de offentliga myndigheterna genom sin politik, sitt tillhandahållande av tjänster och sina anställningsrutiner har en nyckelroll att spela i främjandet av likabehandling och förebyggandet av diskriminering.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att åta sig att genomföra en grundlig granskning av genomförandet av direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG samt att utfärda tolkningsriktlinjer för deras genomförande i syfte att säkerställa att medlemsstaternas genomförande är fullständigt och korrekt. Kommissionen uppmanas i synnerhet att utvärdera hur medlemsstaterna har tolkat de undantag som anges i artiklarna 6 och 8 vid införlivandet av direktiv 2000/78/EG i den nationella lagstiftningen. Parlamentet påminner om att genomförandet av båda direktiven förutsätter en rad mekanismer och tillvägagångssätt, bland annat att man rättar sig efter lagstiftningen, föregriper utvecklingen och utbyter bästa praxis. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att åta sig att genomföra en grundlig granskning av genomförandet av direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG samt att utfärda tolkningsriktlinjer för deras genomförande i syfte att säkerställa att medlemsstaternas genomförande är fullständigt och korrekt. Kommissionen uppmanas i synnerhet att utvärdera hur medlemsstaterna har tolkat de undantag som anges i artiklarna 6 och 8 vid införlivandet av direktiv 2000/78/EG i den nationella lagstiftningen. Parlamentet påminner om att genomförandet av båda direktiven förutsätter en rad mekanismer och tillvägagångssätt, bland annat att man rättar sig efter lagstiftningen, föregriper utvecklingen och utbyter bästa praxis.

| 9. | Europaparlamentet framhåller att påföljderna för överträdelser av de nationella bestämmelser som följer av införlivandet av direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG måste vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller att påföljderna för överträdelser av de nationella bestämmelser som följer av införlivandet av direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG måste vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka införlivandet av direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG och kontrollera efterlevnaden av lagstiftning som följer av införlivandet av dem samt att fortsätta att utöva påtryckningar på medlemsstaterna genom överträdelseförfaranden och förfaranden vid bristande efterlevnad, så att dessa snarast fullföljer sin rättsliga skyldighet att införliva dessa direktiv till fullo. Parlamentet anser att dess behöriga utskott bör inbegripas i den pågående övervakningen av medlemsstaternas skyldigheter enligt dessa direktiv. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka införlivandet av direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG och kontrollera efterlevnaden av lagstiftning som följer av införlivandet av dem samt att fortsätta att utöva påtryckningar på medlemsstaterna genom överträdelseförfaranden och förfaranden vid bristande efterlevnad, så att dessa snarast fullföljer sin rättsliga skyldighet att införliva dessa direktiv till fullo. Parlamentet anser att dess behöriga utskott bör inbegripas i den pågående övervakningen av medlemsstaternas skyldigheter enligt dessa direktiv.

| 11. | Europaparlamentet erinrar kommissionen om att artikel 4 i direktiv 2000/78/EG medger undantag endast i den mån som det är objektivt nödvändigt för att en person ska kunna utöva sin yrkesmässiga verksamhet på ett tillfredsställande sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en strikt tolkning av denna artikel och att väcka talan vid EG-domstolen mot medlemsstater som tillåter en alltför vid definition i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erinrar kommissionen om att artikel 4 i direktiv 2000/78/EG medger undantag endast i den mån som det är objektivt nödvändigt för att en person ska kunna utöva sin yrkesmässiga verksamhet på ett tillfredsställande sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en strikt tolkning av denna artikel och att väcka talan vid EG-domstolen mot medlemsstater som tillåter en alltför vid definition i sin nationella lagstiftning.

| 12. | Europaparlamentet efterfrågar en årlig utvärdering av medlemsstaternas genomförande som en del av den öppna samordningsmetoden samt en utvidgad översyn av denna lagstiftning vart femte år som ett inslag i den sociala agendan. Oberoende organ som arbetar med frågor kring icke-diskriminering, inbegripet kommissionens nätverk av rättsexperter, och icke-statliga organisationer som företräder potentiella offer för diskriminering bör delta i den årliga utvärderingen, och det bör vidtas konkreta åtgärder för att ge de icke-statliga organisationerna kapacitet att informera och stödja offren och bidra till den årliga utvärderingen på ett konstruktivt sätt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet efterfrågar en årlig utvärdering av medlemsstaternas genomförande som en del av den öppna samordningsmetoden samt en utvidgad översyn av denna lagstiftning vart femte år som ett inslag i den sociala agendan. Oberoende organ som arbetar med frågor kring icke-diskriminering, inbegripet kommissionens nätverk av rättsexperter, och icke-statliga organisationer som företräder potentiella offer för diskriminering bör delta i den årliga utvärderingen, och det bör vidtas konkreta åtgärder för att ge de icke-statliga organisationerna kapacitet att informera och stödja offren och bidra till den årliga utvärderingen på ett konstruktivt sätt.

| 13. | Europaparlamentet anser att avsaknaden av en bestämmelse i direktiv 2000/78/EG om behovet av breda definitioner av funktionshinder har lett till att vissa kategorier av personer med funktionshinder har utestängts från direktivets rättsliga skydd. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att snarast komma överens om sådana breda definitioner av funktionshinder i syfte att underlätta harmoniseringen av lagstiftningen mot diskriminering, vilken skulle kunna bygga på konventionen om personer med funktionshinder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att avsaknaden av en bestämmelse i direktiv 2000/78/EG om behovet av breda definitioner av funktionshinder har lett till att vissa kategorier av personer med funktionshinder har utestängts från direktivets rättsliga skydd. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att snarast komma överens om sådana breda definitioner av funktionshinder i syfte att underlätta harmoniseringen av lagstiftningen mot diskriminering, vilken skulle kunna bygga på konventionen om personer med funktionshinder.

| 14. | Europaparlamentet anser att tidsfristerna för inlämnande av klagomål mot diskriminering blivit mycket korta i somliga medlemsstater till följd av att det inte definierats hur långa de ska vara, något som kan hindra offren från att inkomma med klagomål. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att tidsfristerna för inlämnande av klagomål mot diskriminering blivit mycket korta i somliga medlemsstater till följd av att det inte definierats hur långa de ska vara, något som kan hindra offren från att inkomma med klagomål.

| 15. | Europaparlamentet anser att de undantag som knutits till personers civilstånd i direktiv 2000/78/EG kringskurit det skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning som direktivet ger. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att de undantag som knutits till personers civilstånd i direktiv 2000/78/EG kringskurit det skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning som direktivet ger.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att mer effektivt främja tillämpningen av EU-medborgarnas rättigheter enligt direktiv 2000/43/EG och 2000/78/EG och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, fackföreningar och arbetsgivare samt alla berörda myndigheter och andra intressenter att göra allt som står i deras makt för att öka medvetenheten om rättigheterna enligt dessa direktiv och se till att alla som utsatts för diskriminering har tillgång till en rad former av stöd för sin talan, så att de kan utnyttja sina rättigheter enligt direktiven. Parlamentet konstaterar att det ofta är offret som åläggs bördan att vidta rättsliga åtgärder mot den som påstås vara skyldig till diskriminering, i många fall utan vare sig stöd från någon offentlig myndighet eller tillgång till offentlig rättshjälp. Medlemsstaterna uppmanas eftertryckligen att bemyndiga de berörda oberoende organen att ge dem som utsatts för diskriminering effektivt stöd. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att mer effektivt främja tillämpningen av EU-medborgarnas rättigheter enligt direktiv 2000/43/EG och 2000/78/EG och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, fackföreningar och arbetsgivare samt alla berörda myndigheter och andra intressenter att göra allt som står i deras makt för att öka medvetenheten om rättigheterna enligt dessa direktiv och se till att alla som utsatts för diskriminering har tillgång till en rad former av stöd för sin talan, så att de kan utnyttja sina rättigheter enligt direktiven. Parlamentet konstaterar att det ofta är offret som åläggs bördan att vidta rättsliga åtgärder mot den som påstås vara skyldig till diskriminering, i många fall utan vare sig stöd från någon offentlig myndighet eller tillgång till offentlig rättshjälp. Medlemsstaterna uppmanas eftertryckligen att bemyndiga de berörda oberoende organen att ge dem som utsatts för diskriminering effektivt stöd.

| 17. | Europaparlamentet oroar sig för medborgarnas bristande medvetenhet om lagstiftningen mot diskriminering och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, fackföreningar och arbetsgivare att göra mera för att öka kännedomen om denna. Parlamentet erinrar om att direktiven ålägger medlemsstaterna att på lämpligt sätt informera allmänheten om de bestämmelser som gäller enligt direktiven. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet oroar sig för medborgarnas bristande medvetenhet om lagstiftningen mot diskriminering och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, fackföreningar och arbetsgivare att göra mera för att öka kännedomen om denna. Parlamentet erinrar om att direktiven ålägger medlemsstaterna att på lämpligt sätt informera allmänheten om de bestämmelser som gäller enligt direktiven.

| 18. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna genomför oberoende granskningar av åtgärder för att förebygga diskriminering och avhjälpa följderna av den samt av hur effektivt skyddet mot diskriminering är. De bör också se till att lagstadgade och icke lagstadgade organ som bidrar till förebyggandet av diskriminering och stöder offer för diskriminering har tillräckliga resurser. Vidare rekommenderar parlamentet kommissionen att inbegripa inbördes utvärderingar i sitt löpande övervakningsarbete. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna genomför oberoende granskningar av åtgärder för att förebygga diskriminering och avhjälpa följderna av den samt av hur effektivt skyddet mot diskriminering är. De bör också se till att lagstadgade och icke lagstadgade organ som bidrar till förebyggandet av diskriminering och stöder offer för diskriminering har tillräckliga resurser. Vidare rekommenderar parlamentet kommissionen att inbegripa inbördes utvärderingar i sitt löpande övervakningsarbete.

| 19. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att avsätta tillräckliga resurser för oberoende organ som främjar lika möjligheter och ge dem lämpliga befogenheter, så att de kan fullgöra sina uppgifter på ett effektivt och oberoende sätt, vilka bland annat inbegriper tillhandahållande av vederhäftig sakkunskap om alla former av diskriminering och lämpligt stöd till personer som utsatts för diskriminering. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se till att dessa organs befogenheter täcker alla former av diskriminering och uppmanar kommissionen att ställa upp normer för hur man ska övervaka och garantera att dessa organ är effektiva och oberoende. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att avsätta tillräckliga resurser för oberoende organ som främjar lika möjligheter och ge dem lämpliga befogenheter, så att de kan fullgöra sina uppgifter på ett effektivt och oberoende sätt, vilka bland annat inbegriper tillhandahållande av vederhäftig sakkunskap om alla former av diskriminering och lämpligt stöd till personer som utsatts för diskriminering. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se till att dessa organs befogenheter täcker alla former av diskriminering och uppmanar kommissionen att ställa upp normer för hur man ska övervaka och garantera att dessa organ är effektiva och oberoende.

| 20. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna och kommissionen att avsätta resurser för och stärka icke-statliga organisationer som antingen företräder diskriminerade grupper eller som arbetar med att informera medborgarna och ge juridisk hjälp i diskrimineringsfrågor. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna och kommissionen att avsätta resurser för och stärka icke-statliga organisationer som antingen företräder diskriminerade grupper eller som arbetar med att informera medborgarna och ge juridisk hjälp i diskrimineringsfrågor.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med berörda arbetsmarknadsparter för att kontrollera att gemenskapslagstiftningen tillämpas korrekt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med berörda arbetsmarknadsparter för att kontrollera att gemenskapslagstiftningen tillämpas korrekt.

| 22. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna i alla händelser bör se till att de som utsatts för diskriminering automatiskt får bistånd i rättegångsförfaranden, vid behov genom offentlig finansiering från de nationella rättshjälpssystemen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna i alla händelser bör se till att de som utsatts för diskriminering automatiskt får bistånd i rättegångsförfaranden, vid behov genom offentlig finansiering från de nationella rättshjälpssystemen.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge praktiskt och effektivt stöd till medlemsstaters åtgärder via programmet Progress och Europeiska socialfonden, i syfte att stödja program för lika möjligheter och undanröjande av diskriminering. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge praktiskt och effektivt stöd till medlemsstaters åtgärder via programmet Progress och Europeiska socialfonden, i syfte att stödja program för lika möjligheter och undanröjande av diskriminering.

| 24. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna, för att tillhandahålla en mer verkningsfull skyddsnivå, bemyndigar föreningar, organisationer och andra juridiska personer att föra talan inför rätta, också på eventuella offers vägnar eller till stöd för dem. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna, för att tillhandahålla en mer verkningsfull skyddsnivå, bemyndigar föreningar, organisationer och andra juridiska personer att föra talan inför rätta, också på eventuella offers vägnar eller till stöd för dem.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaternas regeringar att med hjälp av sysselsättningspolitiken och politiken för social integration garantera likabehandling och lika möjligheter och framför allt åtgärda de allvarliga hinder som diskrimineringen medför i samband med rekryteringar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaternas regeringar att med hjälp av sysselsättningspolitiken och politiken för social integration garantera likabehandling och lika möjligheter och framför allt åtgärda de allvarliga hinder som diskrimineringen medför i samband med rekryteringar.

| 26. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att se till att föreningar, organisationer och andra juridiska personer bemyndigas att föra talan inför rätta på en eller flera klagandes vägnar i samtliga rättsfall som berör detta direktivs verkställighet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att se till att föreningar, organisationer och andra juridiska personer bemyndigas att föra talan inför rätta på en eller flera klagandes vägnar i samtliga rättsfall som berör detta direktivs verkställighet.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med EU:s byrå för grundläggande rättigheter och kommissionen regelbundet samla in, sammanställa och offentliggöra omfattande, korrekt och uppdelad statistik om diskriminering samt att offentliggöra denna statistik på ett för allmänheten lättbegripligt sätt som möjliggör ett mer effektivt utbyte av bästa praxis. Parlamentet understryker att det måste avsättas tillräckliga medel för detta och att det är viktigt att ta fram sätt att samla in uppgifter om diskriminering som är förenligt med uppgiftsskyddslagstiftningen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med EU:s byrå för grundläggande rättigheter och kommissionen regelbundet samla in, sammanställa och offentliggöra omfattande, korrekt och uppdelad statistik om diskriminering samt att offentliggöra denna statistik på ett för allmänheten lättbegripligt sätt som möjliggör ett mer effektivt utbyte av bästa praxis. Parlamentet understryker att det måste avsättas tillräckliga medel för detta och att det är viktigt att ta fram sätt att samla in uppgifter om diskriminering som är förenligt med uppgiftsskyddslagstiftningen.

| 28. | Europaparlamentet begär att det upprättas nationella integrerade handlingsplaner mot alla former av diskriminering. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet begär att det upprättas nationella integrerade handlingsplaner mot alla former av diskriminering.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens intresse för insamling av uppgifter om likabehandling och offentliggörandet av den europeiska handboken om sådana uppgifter. Kommissionen uppmanas att noggrant studera de olika rättsliga frågorna och parametrarna kring uppgiftsinsamling och att lägga fram förslag till förbättrad registrering av diskrimineringsfall samt att diskutera gemensamma normer för uppgiftsinsamling. Parlamentet rekommenderar att kommissionen fortsätter att tillhandahålla rättslig fortbildning för domare, advokater, fackföreningar och icke-statliga organisationer för att förbättra direktivens verkan på lång sikt samt att i större utsträckning forska kring och analysera konsekvenserna av den lagstiftning som följer av direktiven. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens intresse för insamling av uppgifter om likabehandling och offentliggörandet av den europeiska handboken om sådana uppgifter. Kommissionen uppmanas att noggrant studera de olika rättsliga frågorna och parametrarna kring uppgiftsinsamling och att lägga fram förslag till förbättrad registrering av diskrimineringsfall samt att diskutera gemensamma normer för uppgiftsinsamling. Parlamentet rekommenderar att kommissionen fortsätter att tillhandahålla rättslig fortbildning för domare, advokater, fackföreningar och icke-statliga organisationer för att förbättra direktivens verkan på lång sikt samt att i större utsträckning forska kring och analysera konsekvenserna av den lagstiftning som följer av direktiven.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens intresse för flerfaldig diskriminering och dess avsikt att inleda en undersökning om denna fråga. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge begreppet flerfaldig diskriminering en balanserad och bred definition samt att undersöka och tillhandahålla uppgifter om detta slags diskriminering och om hatbrott. Vidare uppmanas kommissionen att i all framtida lagstiftning som antas med stöd av artikel 13 i EG-fördraget, vilken kan åberopas mot både diskriminering av en enda orsak och diskriminering av flera orsaker, inbegripa uttryckliga bestämmelser om bekämpande av flerfaldig diskriminering. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens intresse för flerfaldig diskriminering och dess avsikt att inleda en undersökning om denna fråga. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge begreppet flerfaldig diskriminering en balanserad och bred definition samt att undersöka och tillhandahålla uppgifter om detta slags diskriminering och om hatbrott. Vidare uppmanas kommissionen att i all framtida lagstiftning som antas med stöd av artikel 13 i EG-fördraget, vilken kan åberopas mot både diskriminering av en enda orsak och diskriminering av flera orsaker, inbegripa uttryckliga bestämmelser om bekämpande av flerfaldig diskriminering.

| 31. | Europaparlamentet understryker vikten av nätverksskapande mellan grupper som är verksamma inom diskrimineringsbekämpning på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet understryker vikten av nätverksskapande mellan grupper som är verksamma inom diskrimineringsbekämpning på europeisk, nationell, regional och lokal nivå.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sin nationella lagstiftning och att överväga att upphäva rättsakter som inte är förenliga med artikel 13 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sin nationella lagstiftning och att överväga att upphäva rättsakter som inte är förenliga med artikel 13 i EG-fördraget.

| 33. | Europaparlamentet anser att direktiv 2000/43/EG bör utgöra grunden för en omfattande åtgärdsram för förbud mot diskriminering på grund av ras eller etisk tillhörighet. Samtidigt måste man ta hänsyn till de problematiska aspekter som redan har konstaterats och de svårigheter som medlemsstaterna har stött på vid det faktiska införlivandet och genomförandet av direktivets bestämmelser. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att direktiv 2000/43/EG bör utgöra grunden för en omfattande åtgärdsram för förbud mot diskriminering på grund av ras eller etisk tillhörighet. Samtidigt måste man ta hänsyn till de problematiska aspekter som redan har konstaterats och de svårigheter som medlemsstaterna har stött på vid det faktiska införlivandet och genomförandet av direktivets bestämmelser.

| 34. | Europaparlamentet understryker att kommissionen måste ta fram en gemensam EU-omfattande definition av begreppet positiv särbehandling, eller åtminstone verka för en samsyn om detta, och på detta sätt undanröja de missuppfattningar som råder kring detta begrepps innebörd och tillämpning i vissa EU-medlemsstater, i synnerhet eftersom positiv särbehandling har visat sig vara ett effektivt medel mot diskriminering och för att uppnå likabehandling i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker att kommissionen måste ta fram en gemensam EU-omfattande definition av begreppet positiv särbehandling, eller åtminstone verka för en samsyn om detta, och på detta sätt undanröja de missuppfattningar som råder kring detta begrepps innebörd och tillämpning i vissa EU-medlemsstater, i synnerhet eftersom positiv särbehandling har visat sig vara ett effektivt medel mot diskriminering och för att uppnå likabehandling i vissa medlemsstater.

| 35. | Europaparlamentet noterar att kommissionen nu kan ha för avsikt att lägga fram lagstiftning om att kriminalisera diskriminering i fråga om tillgång till varor och tjänster på enbart vissa grunder, men inte alla. Parlamentet påminner kommissionen om dess åtagande att lägga fram förslag om ett omfattande direktiv som täcker funktionshinder, ålder, religion eller trostillhörighet och sexuell läggning i syfte att komplettera paketet med antidiskrimineringslagstifting inom ramen för artikel 13 i EG-fördraget i enlighet med sitt arbetsprogram för 2008. Europaparlamentet upprepar att det ur politisk, social och rättslig synvinkel är önskvärt att få ett slut på rangordningen i fråga om skyddet mot olika diskrimineringsgrunder. Parlamentet hyser övertygelsen att det är meningslöst att förbjuda diskriminering på ett område och tillåta det på ett annat. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar att kommissionen nu kan ha för avsikt att lägga fram lagstiftning om att kriminalisera diskriminering i fråga om tillgång till varor och tjänster på enbart vissa grunder, men inte alla. Parlamentet påminner kommissionen om dess åtagande att lägga fram förslag om ett omfattande direktiv som täcker funktionshinder, ålder, religion eller trostillhörighet och sexuell läggning i syfte att komplettera paketet med antidiskrimineringslagstifting inom ramen för artikel 13 i EG-fördraget i enlighet med sitt arbetsprogram för 2008. Europaparlamentet upprepar att det ur politisk, social och rättslig synvinkel är önskvärt att få ett slut på rangordningen i fråga om skyddet mot olika diskrimineringsgrunder. Parlamentet hyser övertygelsen att det är meningslöst att förbjuda diskriminering på ett område och tillåta det på ett annat.

| 36. | Europaparlamentet inväntar med intresse framtagandet av gemenskapens definition av funktionshinder, som kommer att ge funktionshindrade personer i hela EU samma rättigheter var de än befinner sig i unionen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet inväntar med intresse framtagandet av gemenskapens definition av funktionshinder, som kommer att ge funktionshindrade personer i hela EU samma rättigheter var de än befinner sig i unionen.

| 37. | Europaparlamentet anser att alla eventuella nya förslag till direktiv om bekämpning av diskriminering i enlighet med artikel 13 i EG-fördraget måste omfatta ett förbud mot alla former av diskriminering, inbegripet direkt och indirekt diskriminering på alla områden som redan omfattas av direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG, diskriminering som utövas av föreningar, diskriminering kopplad till uppfattad tillhörighet till en skyddad grupp samt trakasserier. Parlamentet anser även att en uppmaning om att diskriminera någon ska anses utgöra diskriminering, liksom omotiverad underlåtenhet att göra rimliga anpassningar. Parlamentet anser att det bör framgå tydligt av direktiven att det inte finns någon rangordning mellan olika former av diskriminering, utan att de alla bör bekämpas lika energiskt. Vidare insisterar parlamentet att alla förslag till ny lagstiftning måste spegla alla särdrag hos de olika diskrimineringsgrunderna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att alla eventuella nya förslag till direktiv om bekämpning av diskriminering i enlighet med artikel 13 i EG-fördraget måste omfatta ett förbud mot alla former av diskriminering, inbegripet direkt och indirekt diskriminering på alla områden som redan omfattas av direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG, diskriminering som utövas av föreningar, diskriminering kopplad till uppfattad tillhörighet till en skyddad grupp samt trakasserier. Parlamentet anser även att en uppmaning om att diskriminera någon ska anses utgöra diskriminering, liksom omotiverad underlåtenhet att göra rimliga anpassningar. Parlamentet anser att det bör framgå tydligt av direktiven att det inte finns någon rangordning mellan olika former av diskriminering, utan att de alla bör bekämpas lika energiskt. Vidare insisterar parlamentet att alla förslag till ny lagstiftning måste spegla alla särdrag hos de olika diskrimineringsgrunderna.

| 38. | Europaparlamentet hyser övertygelsen att det materiella tillämpningsområdet för det nya förslaget till direktiv om bekämpning av diskriminering enligt definitionen i artikel 13 i EG-fördraget måste vara brett och täcka alla områden som tillhör gemenskapens behörighet samt utbildning, livslångt lärande, socialt skydd och social trygghet, bostäder, hälso- och sjukvård, den bild av diskriminerade grupper som förmedlas av medierna och i reklam, funktionshindrade personers fysiska åtkomst av information, telekommunikation, elektronisk kommunikation, transportsätt och offentliga platser samt sociala förmåner och tillgång till varor och tjänster som är tillgängliga för allmänheten. Dessutom anser parlamentet att det nya direktivet också bör utveckla räckvidden för rådets direktiv 76/207/EEG av den 9 februari 1976 om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (4), så att detta blir konsekvent jämfört med det skydd mot diskriminering som erbjuds andra grupper. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet hyser övertygelsen att det materiella tillämpningsområdet för det nya förslaget till direktiv om bekämpning av diskriminering enligt definitionen i artikel 13 i EG-fördraget måste vara brett och täcka alla områden som tillhör gemenskapens behörighet samt utbildning, livslångt lärande, socialt skydd och social trygghet, bostäder, hälso- och sjukvård, den bild av diskriminerade grupper som förmedlas av medierna och i reklam, funktionshindrade personers fysiska åtkomst av information, telekommunikation, elektronisk kommunikation, transportsätt och offentliga platser samt sociala förmåner och tillgång till varor och tjänster som är tillgängliga för allmänheten. Dessutom anser parlamentet att det nya direktivet också bör utveckla räckvidden för rådets direktiv 76/207/EEG av den 9 februari 1976 om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (4), så att detta blir konsekvent jämfört med det skydd mot diskriminering som erbjuds andra grupper.

| 39. | Europaparlamentet anser att kampen mot diskriminering förutsätter en helhetssyn på hur man ska öka medvetenheten bland allmänheten, något som måste börja redan i skolan. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att kampen mot diskriminering förutsätter en helhetssyn på hur man ska öka medvetenheten bland allmänheten, något som måste börja redan i skolan.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda hur framtida lagstiftning med artikel 13 som grund kan innefatta ytterligare bestämmelser till stöd för tillämpningen av principerna om icke-diskriminering och likabehandling, som inte är beroende av att klagomål anförts av enskilda offer. Parlamentet anser att denna utredning bör ta hänsyn till hur man i framtida lagstiftning kan införa skyldigheter att tillämpa positiv särbehandling och/eller positiva skyldigheter att främja likabehandling samt koppla skyldigheter på områdena icke-diskriminering och likabehandling till den nationella politiken i fråga om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda hur framtida lagstiftning med artikel 13 som grund kan innefatta ytterligare bestämmelser till stöd för tillämpningen av principerna om icke-diskriminering och likabehandling, som inte är beroende av att klagomål anförts av enskilda offer. Parlamentet anser att denna utredning bör ta hänsyn till hur man i framtida lagstiftning kan införa skyldigheter att tillämpa positiv särbehandling och/eller positiva skyldigheter att främja likabehandling samt koppla skyldigheter på områdena icke-diskriminering och likabehandling till den nationella politiken i fråga om offentlig upphandling.

| 41. | Europaparlamentet anser att skillnader i behandling på grund av nationalitet och språk som inte kan motiveras objektivt på ett rimligt sätt av legitima syften och inte heller uppstår till följd av ändamålsenliga och nödvändiga medel kan utgöra fall av indirekt diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung, som strider mot direktiv 2000/43/EG. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att skillnader i behandling på grund av nationalitet och språk som inte kan motiveras objektivt på ett rimligt sätt av legitima syften och inte heller uppstår till följd av ändamålsenliga och nödvändiga medel kan utgöra fall av indirekt diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung, som strider mot direktiv 2000/43/EG.

| 42. | Europaparlamentet anser att diskriminering även måste anses inverka negativt på de fyra grundläggande friheterna – framför allt den fria rörligheten för personer – och därför utgör ett hinder för en välfungerande inre marknad. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att se över sina övergångsbestämmelser om tillträde till deras arbetsmarknader för att undanröja skillnader i behandlingen av olika EU-medborgare i detta avseende. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att diskriminering även måste anses inverka negativt på de fyra grundläggande friheterna – framför allt den fria rörligheten för personer – och därför utgör ett hinder för en välfungerande inre marknad. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att se över sina övergångsbestämmelser om tillträde till deras arbetsmarknader för att undanröja skillnader i behandlingen av olika EU-medborgare i detta avseende.

| 43. | Europaparlamentet anser att minoritetsgrupper, i synnerhet romerna, behöver särskilt socialt skydd eftersom problemen med exploatering, diskriminering och marginalisering bland denna grupp på områdena utbildning, hälsa, boende, sysselsättning och kvinnors rättigheter har blivit ännu mer akuta efter Europeiska unionens senaste utvidgning. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att minoritetsgrupper, i synnerhet romerna, behöver särskilt socialt skydd eftersom problemen med exploatering, diskriminering och marginalisering bland denna grupp på områdena utbildning, hälsa, boende, sysselsättning och kvinnors rättigheter har blivit ännu mer akuta efter Europeiska unionens senaste utvidgning.

| 44. | Europaparlamentet rekommenderar att särskild uppmärksamhet ägnas åt att bekämpa alla former av diskriminering på utbildningsområdet när det gäller tillgången till högkvalitativ utbildning för missgynnade och romska barn och deras omotiverade klassificering som funktionshindrade. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet rekommenderar att särskild uppmärksamhet ägnas åt att bekämpa alla former av diskriminering på utbildningsområdet när det gäller tillgången till högkvalitativ utbildning för missgynnade och romska barn och deras omotiverade klassificering som funktionshindrade.

| 45. | Europaparlamentet framhåller att lagstiftningen är verksam endast då medborgarna är medvetna om sina rättigheter och lätt kan få sin sak prövad i domstol. Parlamentet anser därför att det nya förslaget till direktiv om bekämpande av diskriminering enligt artikel 13 i EG-fördraget även måste omfatta gottgörelse och tillämpning, och rekommenderar att medlemsstaterna inrättar ett eller flera oberoende och handlingskraftiga organ för främjande av likabehandling och bekämpande av alla former av diskriminering, vilka ges befogenhet att befatta sig med alla diskrimineringsgrunder som anges i artikel 13 och alla områden som täcks av direktiv 76/207/EEG. Parlamentet anser att dessa organ också bör ha befogenhet att tillhandahålla oberoende stöd till personer som utsatts för diskriminering, i syfte att göra det möjligt för dem att föra sin talan i klagomål som rör diskriminering, samt att genomföra oberoende undersökningar om tillämpningen av lagstiftning mot diskriminering och avge rekommendationer i alla frågor som hänger samman med sådan diskriminering. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet framhåller att lagstiftningen är verksam endast då medborgarna är medvetna om sina rättigheter och lätt kan få sin sak prövad i domstol. Parlamentet anser därför att det nya förslaget till direktiv om bekämpande av diskriminering enligt artikel 13 i EG-fördraget även måste omfatta gottgörelse och tillämpning, och rekommenderar att medlemsstaterna inrättar ett eller flera oberoende och handlingskraftiga organ för främjande av likabehandling och bekämpande av alla former av diskriminering, vilka ges befogenhet att befatta sig med alla diskrimineringsgrunder som anges i artikel 13 och alla områden som täcks av direktiv 76/207/EEG. Parlamentet anser att dessa organ också bör ha befogenhet att tillhandahålla oberoende stöd till personer som utsatts för diskriminering, i syfte att göra det möjligt för dem att föra sin talan i klagomål som rör diskriminering, samt att genomföra oberoende undersökningar om tillämpningen av lagstiftning mot diskriminering och avge rekommendationer i alla frågor som hänger samman med sådan diskriminering.

| 46. | Europaparlamentet begär att det i all framtida lagstiftning som antas med stöd av artikel 13 i EG-fördraget införs en skyldighet att samråda med icke-statliga organisationer, oberoende specialiserade organ för likabehandling och representativa nationella organisationer i samband med utarbetandet och införlivandet av direktivet samt övervakningen av dess genomförande. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet begär att det i all framtida lagstiftning som antas med stöd av artikel 13 i EG-fördraget införs en skyldighet att samråda med icke-statliga organisationer, oberoende specialiserade organ för likabehandling och representativa nationella organisationer i samband med utarbetandet och införlivandet av direktivet samt övervakningen av dess genomförande.

| 47. | Europaparlamentet anser att det nya direktivet måste inbegripa ett krav på att medlemsstaterna integrerar likabehandlingsperspektivet i all planering, utarbetande av politik och programutveckling på de områden som omfattas av direktivet samt på att tjänsteleverantörerna har ett organiserat och systematiskt förhållningssätt till likabehandling och företar anpassningar och tillhandahåller särbehandling för att säkerställa att medlemmar av minoritetsgrupper som utsätts för negativ särbehandling får tillgång till och kan dra nytta av de tjänster som erbjuds. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att det nya direktivet måste inbegripa ett krav på att medlemsstaterna integrerar likabehandlingsperspektivet i all planering, utarbetande av politik och programutveckling på de områden som omfattas av direktivet samt på att tjänsteleverantörerna har ett organiserat och systematiskt förhållningssätt till likabehandling och företar anpassningar och tillhandahåller särbehandling för att säkerställa att medlemmar av minoritetsgrupper som utsätts för negativ särbehandling får tillgång till och kan dra nytta av de tjänster som erbjuds.

| 48. | Europaparlamentet konstaterar med oro att 19 medlemsstater visserligen har undertecknat det tolfte protokollet till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna men att bara fem medlemsstater har ratificerat protokollet i fråga. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet konstaterar med oro att 19 medlemsstater visserligen har undertecknat det tolfte protokollet till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna men att bara fem medlemsstater har ratificerat protokollet i fråga.

| 49. | Europaparlamentet begär att processen för att underteckna, ingå och ratificera FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder och dess fakultativa protokoll fortgår, och påminner om att all gemenskapslagstiftning mot diskriminering som föreslås efter gemenskapens ratificering av denna konvention till fullo måste uppfylla de krav som ställs i konventionen. Parlamentet påminner rådet om att kommissionen vid det informella ministermötet om funktionshinder i juni 2007 uppmanades att utarbeta en EU-strategi för effektivt genomförande av konventionen. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att utvärdera behovet av att ändra gemenskapens sekundärrätt eller inriktningen på den berörda politiken. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet begär att processen för att underteckna, ingå och ratificera FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder och dess fakultativa protokoll fortgår, och påminner om att all gemenskapslagstiftning mot diskriminering som föreslås efter gemenskapens ratificering av denna konvention till fullo måste uppfylla de krav som ställs i konventionen. Parlamentet påminner rådet om att kommissionen vid det informella ministermötet om funktionshinder i juni 2007 uppmanades att utarbeta en EU-strategi för effektivt genomförande av konventionen. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att utvärdera behovet av att ändra gemenskapens sekundärrätt eller inriktningen på den berörda politiken.

| 50. | Europaparlamentet understryker vikten av att Lissabonfördragets klausul mot diskriminering, enligt vilken Europeiska unionen är ålagd att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning vid fastställandet och genomförandet av sin politik och sin verksamhet, på ett genomgripande sätt förverkligas och införlivas i all politik efter fördragets ikraftträdande. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker vikten av att Lissabonfördragets klausul mot diskriminering, enligt vilken Europeiska unionen är ålagd att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning vid fastställandet och genomförandet av sin politik och sin verksamhet, på ett genomgripande sätt förverkligas och införlivas i all politik efter fördragets ikraftträdande.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att integrera lika möjligheter och icke-diskriminering i Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, riktlinjerna för den öppna samordningsmetoden för social integration och de nationella reformprogrammen samt i strukturfondsförordningarna. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas i detta syfte att se över de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, framför allt riktlinjerna för sysselsättning, med målet att garantera och förbättra integreringen och synliggörandet av den sociala dimensionen i nästa omgång av Lissabonstrategin. Dessutom understryker parlamentet att politiken för lika möjligheter och undanröjande av diskriminering för att vara effektiv måste vara nära kopplad till socialpolitiken, varvid arbetsmarknadens parter bör ges en viktig roll. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att integrera lika möjligheter och icke-diskriminering i Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, riktlinjerna för den öppna samordningsmetoden för social integration och de nationella reformprogrammen samt i strukturfondsförordningarna. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas i detta syfte att se över de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, framför allt riktlinjerna för sysselsättning, med målet att garantera och förbättra integreringen och synliggörandet av den sociala dimensionen i nästa omgång av Lissabonstrategin. Dessutom understryker parlamentet att politiken för lika möjligheter och undanröjande av diskriminering för att vara effektiv måste vara nära kopplad till socialpolitiken, varvid arbetsmarknadens parter bör ges en viktig roll.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att avskaffa all diskriminering som grundar sig på anställningsavtal genom att garantera likabehandling av alla arbetstagare i fråga om hälsoskydd och säkerhet och bestämmelser om arbetstid och viloperioder, föreningsfrihet och frihet att låta sig företrädas av valda ombud, skydd mot uppsägning på osakliga grunder samt rätt att bedriva kollektivförhandlingar och vidta kollektiva stridsåtgärder. Parlamentet poängterar vikten av tillgång till utbildning och fortsatt skydd av erhållna rättigheter genom lagstiftning om utbildningsperioder, bättre vårdmöjligheter och fortsatta grundläggande sociala rättigheter såsom rätten till pension, yrkesutbildning och arbetslöshetsunderstöd vid förändringar i arbetssituationen och övergång från ett anställningsavtal till ett annat eller från lönearbete till egenföretagande och vice versa. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att avskaffa all diskriminering som grundar sig på anställningsavtal genom att garantera likabehandling av alla arbetstagare i fråga om hälsoskydd och säkerhet och bestämmelser om arbetstid och viloperioder, föreningsfrihet och frihet att låta sig företrädas av valda ombud, skydd mot uppsägning på osakliga grunder samt rätt att bedriva kollektivförhandlingar och vidta kollektiva stridsåtgärder. Parlamentet poängterar vikten av tillgång till utbildning och fortsatt skydd av erhållna rättigheter genom lagstiftning om utbildningsperioder, bättre vårdmöjligheter och fortsatta grundläggande sociala rättigheter såsom rätten till pension, yrkesutbildning och arbetslöshetsunderstöd vid förändringar i arbetssituationen och övergång från ett anställningsavtal till ett annat eller från lönearbete till egenföretagande och vice versa.

| 53. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  EUT C 308, 19.12.2007, s. 1.

(4)  EGT L 39, 14.2.1976, s. 40.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/30

---

En integrerad havspolitik för Europeiska unionen

P6_TA(2008)0213

Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om en integrerad havspolitik för Europeiska unionen (2008/2009(INI))

(2009/C 279 E/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”En integrerad havspolitik för Europeiska unionen” (KOM(2007)0575 – SEK(2007)1283), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”En integrerad havspolitik för Europeiska unionen” (KOM(2007)0575 – SEK(2007)1283),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Slutsatser från samrådet om en europeisk havspolitik” (KOM(2007)0574), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Slutsatser från samrådet om en europeisk havspolitik” (KOM(2007)0574),

| — | med beaktande av förslaget från kommissionen om en gemensam trepartsförklaring om inrättandet av en ”Havets dag i Europa” (SEK(2007)1631), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget från kommissionen om en gemensam trepartsförklaring om inrättandet av en ”Havets dag i Europa” (SEK(2007)1631),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok ”Unionens framtida havspolitik: En europeisk vision för oceanerna och haven” (KOM(2006)0275) och parlamentets resolution av den 12 juli 2007 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok ”Unionens framtida havspolitik: En europeisk vision för oceanerna och haven” (KOM(2006)0275) och parlamentets resolution av den 12 juli 2007 (1),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets ordförandeskap av den 8–9 mars 2007 beträffande antagandet av ett dokument ”Europeiska rådets handlingsplan (2007–2009) – energipolitik för Europa” av Europeiska rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets ordförandeskap av den 8–9 mars 2007 beträffande antagandet av ett dokument ”Europeiska rådets handlingsplan (2007–2009) – energipolitik för Europa” av Europeiska rådet,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”20 och 20 till 2020 – Europas möjligheter i klimatförändringen” (KOM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”20 och 20 till 2020 – Europas möjligheter i klimatförändringen” (KOM(2008)0030),

| — | med beaktande av bestämmelserna i konventionen om arbete till sjöss från 2006, som antogs av Internationella arbetsorganisationen (ILO) den 23 februari 2006 och som samlar och anpassar de konventioner om arbete till sjöss som antagits av ILO sedan 1919, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i konventionen om arbete till sjöss från 2006, som antogs av Internationella arbetsorganisationen (ILO) den 23 februari 2006 och som samlar och anpassar de konventioner om arbete till sjöss som antagits av ILO sedan 1919,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandena från utskottet för regional utveckling, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och fiskeriutskottet (A6-0163/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandena från utskottet för regional utveckling, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och fiskeriutskottet (A6-0163/2008), och av följande skäl:

| A. | Oceanerna och haven är väsentliga faktorer för EU:s ekonomi och ekologi. EU har en 320 000 km lång kust som sträcker sig över de kustområden och yttersta landområden där en tredjedel av Europas befolkning bor. |
| --- | --- |

A.

Oceanerna och haven är väsentliga faktorer för EU:s ekonomi och ekologi. EU har en 320 000 km lång kust som sträcker sig över de kustområden och yttersta landområden där en tredjedel av Europas befolkning bor.

| B. | Industri- och tjänsteproduktionen från havet och kustområdena står tillsammans för 40 procent av EU:s BNP. |
| --- | --- |

B.

Industri- och tjänsteproduktionen från havet och kustområdena står tillsammans för 40 procent av EU:s BNP.

| C. | Klimatförändringen är den största utmaningen för all politik på 2000-talet. Kustområdena hotas av en klimatbetingad höjning av havsytans nivå, som kan bli mycket omfattande och få en dramatisk omfattning för invånarna. |
| --- | --- |

C.

Klimatförändringen är den största utmaningen för all politik på 2000-talet. Kustområdena hotas av en klimatbetingad höjning av havsytans nivå, som kan bli mycket omfattande och få en dramatisk omfattning för invånarna.

| D. | EU:s havsområden, och i synnerhet de yttersta randområdena, spelar en mycket viktig roll för säkerheten och tryggheten gentemot olagliga handlingar som till exempel olaglig invandring, terrorism och smuggling. Områdena är dessutom utsatta för särskilda miljökatastrofer. |
| --- | --- |

D.

EU:s havsområden, och i synnerhet de yttersta randområdena, spelar en mycket viktig roll för säkerheten och tryggheten gentemot olagliga handlingar som till exempel olaglig invandring, terrorism och smuggling. Områdena är dessutom utsatta för särskilda miljökatastrofer.

| E. | Under det senaste året har attackerna mot fiske-, handels- och passagerarfartyg från gemenskapen ökat både i antal och frekvens på internationella vatten nära Afrikas kuster, vilket innebär en stor risk för besättningarnas liv och har en betydande negativ inverkan på den internationella handeln. |
| --- | --- |

E.

Under det senaste året har attackerna mot fiske-, handels- och passagerarfartyg från gemenskapen ökat både i antal och frekvens på internationella vatten nära Afrikas kuster, vilket innebär en stor risk för besättningarnas liv och har en betydande negativ inverkan på den internationella handeln.

| 1. | Det gläder Europaparlamentet att kommissionen antagit ovannämnda meddelanden samt den handlingsplan som presenteras i ovannämnda arbetsdokument. |
| --- | --- |

1.

Det gläder Europaparlamentet att kommissionen antagit ovannämnda meddelanden samt den handlingsplan som presenteras i ovannämnda arbetsdokument.

| 2. | Europaparlamentet bekräftar sin resolution av den 12 juli 2007 och välkomnar att kommissionen åtminstone tagit initiativ till att efterkomma en stor del av parlamentets krav. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet bekräftar sin resolution av den 12 juli 2007 och välkomnar att kommissionen åtminstone tagit initiativ till att efterkomma en stor del av parlamentets krav.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att den exceptionella havsdimension som kustområdena och de yttersta randområdena representerar inom EU erbjuder unika möjligheter på områden såsom innovation, forskning, miljö och biologisk mångfald, dvs. områden som måste uppmärksammas inom ramen för den integrerade havspolitiken för EU. Parlamentet påpekar att de yttersta randområdena dessutom är utmärkta kontaktplatser för transporter och främjar säkerheten inom EU och i världen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att den exceptionella havsdimension som kustområdena och de yttersta randområdena representerar inom EU erbjuder unika möjligheter på områden såsom innovation, forskning, miljö och biologisk mångfald, dvs. områden som måste uppmärksammas inom ramen för den integrerade havspolitiken för EU. Parlamentet påpekar att de yttersta randområdena dessutom är utmärkta kontaktplatser för transporter och främjar säkerheten inom EU och i världen.

| 4. | Europaparlamentet stöder med eftertryck kommissionens avsikt att bättre utnyttja närsjöfartens och de inre vattenvägarnas potential mellan medlemsstaterna och att snabbt integrera den med den inre marknaden. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att påskynda förfarandet för framtagande av förslag om ett gemensamt sjötransportområde tillsammans med en övergripande sjötransportstrategi för 2008–2018. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder med eftertryck kommissionens avsikt att bättre utnyttja närsjöfartens och de inre vattenvägarnas potential mellan medlemsstaterna och att snabbt integrera den med den inre marknaden. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att påskynda förfarandet för framtagande av förslag om ett gemensamt sjötransportområde tillsammans med en övergripande sjötransportstrategi för 2008–2018.

| 5. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att stärka samarbetet sinsemellan och med grannländerna för en lämplig användning av TEN-T och andra europeiska finansieringssystem (som Marco Polo) i syfte att slutföra projekten om höghastighetsvattenvägar och närsjöfartsnätverk. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att stärka samarbetet sinsemellan och med grannländerna för en lämplig användning av TEN-T och andra europeiska finansieringssystem (som Marco Polo) i syfte att slutföra projekten om höghastighetsvattenvägar och närsjöfartsnätverk.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att förbättra samordningen mellan de europeiska organ som arbetar med havsövervakning och betonar framför allt förebyggandet av olaglig verksamhet (människo- och narkotikasmuggling, olaglig invandring och terroristhot) med särskild inriktning på internationella vatten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att förbättra samordningen mellan de europeiska organ som arbetar med havsövervakning och betonar framför allt förebyggandet av olaglig verksamhet (människo- och narkotikasmuggling, olaglig invandring och terroristhot) med särskild inriktning på internationella vatten.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inrätta ett europeiskt nätverk för havsövervakning och främja ett bättre samarbete mellan medlemsstaternas kustbevakningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram resultaten av den genomförbarhetsstudie om en europeisk kustbevakning som skulle publiceras och presenteras för parlamentet och rådet i slutet av 2006. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inrätta ett europeiskt nätverk för havsövervakning och främja ett bättre samarbete mellan medlemsstaternas kustbevakningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram resultaten av den genomförbarhetsstudie om en europeisk kustbevakning som skulle publiceras och presenteras för parlamentet och rådet i slutet av 2006.

| 8. | Europaparlamentet anser att havskluster i allra högsta grad kan bidra till en integrerad havspolitik. Parlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt inleda projektet med ett europeiskt nätverk av havskluster. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att havskluster i allra högsta grad kan bidra till en integrerad havspolitik. Parlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt inleda projektet med ett europeiskt nätverk av havskluster.

| 9. | Europaparlamentet stöder förslaget att den 20 maj inrätta en årlig europeisk ”Havets dag” och anser att en sådan aktionsdag borde användas till att belysa havspolitikens betydelse också utanför fackvärlden hos medborgare, i skolor, högskolor och icke-statliga organisationer. Parlamentet erinrar kommissionen om dess förslag att dela ut ett pris till föredömliga havsområden som ett sätt att främja bästa praxis. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet stöder förslaget att den 20 maj inrätta en årlig europeisk ”Havets dag” och anser att en sådan aktionsdag borde användas till att belysa havspolitikens betydelse också utanför fackvärlden hos medborgare, i skolor, högskolor och icke-statliga organisationer. Parlamentet erinrar kommissionen om dess förslag att dela ut ett pris till föredömliga havsområden som ett sätt att främja bästa praxis.

| 10. | Europaparlamentet anser dock på det hela taget att handlingsplanen innehåller för få konkreta åtgärder och uppmuntrar kommissionen att i framtiden mer ambitiöst utnyttja de instrument som den förfogar över enligt fördragen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser dock på det hela taget att handlingsplanen innehåller för få konkreta åtgärder och uppmuntrar kommissionen att i framtiden mer ambitiöst utnyttja de instrument som den förfogar över enligt fördragen.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att handlingsplanen endast i allmänt hållna ordalag bemöter de utmaningar som klimatförändringen medför. Parlamentet upprepar sin åsikt att förberedelser för och anpassning till klimatförändringens följder och ett snabbt fastställande av nödvändiga anpassningsåtgärder, i synnerhet glaciärsmältningen som leder till att havsytans nivå höjs och den ökade översvämningsrisken i hamnar och kustområden, måste vara en uppgift för europeisk havspolitik. Därför kräver parlamentet en insats inom alla relevanta politikområden, särskilt forskningspolitiken. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att handlingsplanen endast i allmänt hållna ordalag bemöter de utmaningar som klimatförändringen medför. Parlamentet upprepar sin åsikt att förberedelser för och anpassning till klimatförändringens följder och ett snabbt fastställande av nödvändiga anpassningsåtgärder, i synnerhet glaciärsmältningen som leder till att havsytans nivå höjs och den ökade översvämningsrisken i hamnar och kustområden, måste vara en uppgift för europeisk havspolitik. Därför kräver parlamentet en insats inom alla relevanta politikområden, särskilt forskningspolitiken.

| 12. | Europaparlamentet erinrar om det faktum att glaciärsmältningen inte bara orsakar att havsytan höjs – den skadar även oåterkalleligen människors, djurs och växters liv – och parlamentet välkomnar därför kommissionens avsikt att lägga fram ett Arktisinitiativ och uppmanar forskarsamhället och beslutstagare att närmare undersöka möjligheterna att skydda polaristäckena. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erinrar om det faktum att glaciärsmältningen inte bara orsakar att havsytan höjs – den skadar även oåterkalleligen människors, djurs och växters liv – och parlamentet välkomnar därför kommissionens avsikt att lägga fram ett Arktisinitiativ och uppmanar forskarsamhället och beslutstagare att närmare undersöka möjligheterna att skydda polaristäckena.

| 13. | Parlamentet understryker att en god planering av havsområdet förutsätter en god planering av kustområdet. Alla byggnadsprojekt längs EU:s kust bör beakta följderna av klimatförändringarna, och den höjning av havsnivån som är en följd av detta, erosionen av stränderna samt stormarna som blir allt fler och allt våldsammare. |
| --- | --- |

13.

Parlamentet understryker att en god planering av havsområdet förutsätter en god planering av kustområdet. Alla byggnadsprojekt längs EU:s kust bör beakta följderna av klimatförändringarna, och den höjning av havsnivån som är en följd av detta, erosionen av stränderna samt stormarna som blir allt fler och allt våldsammare.

| 14. | Europaparlamentet stöder Europeiska rådets huvudmål från mars 2007 att till 2050 halvera utsläppen av växthusgas och upprepar sitt krav på att havspolitiken väsentligt måste bidra till att minska dessa utsläpp, bland annat genom att integrera sjöfarten i handeln med utsläppsrätter och genom att öka forskningsinsatserna för att utnyttja havet som en källa till förnybar energi och för att utveckla ny mindre förorenande teknik för framdrivning av fartyg. Parlamentet anser att Europas roll som föregångare i bekämpningen av miljöförändringen kunde stärka och bygga ut dess ledande roll inom miljöteknik och forskning. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet stöder Europeiska rådets huvudmål från mars 2007 att till 2050 halvera utsläppen av växthusgas och upprepar sitt krav på att havspolitiken väsentligt måste bidra till att minska dessa utsläpp, bland annat genom att integrera sjöfarten i handeln med utsläppsrätter och genom att öka forskningsinsatserna för att utnyttja havet som en källa till förnybar energi och för att utveckla ny mindre förorenande teknik för framdrivning av fartyg. Parlamentet anser att Europas roll som föregångare i bekämpningen av miljöförändringen kunde stärka och bygga ut dess ledande roll inom miljöteknik och forskning.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligt kommissionen att vara mer ambitiös i bekämpningen av svavel- och kväveoxidutsläpp och fast avfall från fartyg. Parlamentet upprepar i detta sammanhang behovet av ett närmare samarbete med Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och särskilt sitt krav på följande:






  — | Fastställande av normer för kväveoxidutsläpp från fartyg som anlöper EU:s hamnar. |
| --- | --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligt kommissionen att vara mer ambitiös i bekämpningen av svavel- och kväveoxidutsläpp och fast avfall från fartyg. Parlamentet upprepar i detta sammanhang behovet av ett närmare samarbete med Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och särskilt sitt krav på följande:

—

Fastställande av normer för kväveoxidutsläpp från fartyg som anlöper EU:s hamnar.

| — | Klassificering av Medelhavet, Svarta Havet och Nordostatlanten som övervakningsområden för svavelutsläpp (SECA) enligt den internationella konventionen om förhindrande av förorening från fartyg (Marpol-konventionen). |
| --- | --- |

—

Klassificering av Medelhavet, Svarta Havet och Nordostatlanten som övervakningsområden för svavelutsläpp (SECA) enligt den internationella konventionen om förhindrande av förorening från fartyg (Marpol-konventionen).

| — | Sänkning av den maximalt tillåtna svavelhalten för fartygsbränsle från 1,5 procent till 0,5 procent för passagerarfartyg i SECA-områden. |
| --- | --- |

—

Sänkning av den maximalt tillåtna svavelhalten för fartygsbränsle från 1,5 procent till 0,5 procent för passagerarfartyg i SECA-områden.

| — | Införande av skatteåtgärder som skatter eller avgifter för svaveldioxid- och kväveoxidutsläpp från fartyg och fastställande av hur dessa åtgärder och avgifter kan påtvingas samtliga fartyg, oavsett flagg, som anlöper en gemenskapshamn eller seglar i EU:s medlemsstaters farvatten. |
| --- | --- |

—

Införande av skatteåtgärder som skatter eller avgifter för svaveldioxid- och kväveoxidutsläpp från fartyg och fastställande av hur dessa åtgärder och avgifter kan påtvingas samtliga fartyg, oavsett flagg, som anlöper en gemenskapshamn eller seglar i EU:s medlemsstaters farvatten.

| — | Stöd för införande av differentierade hamn- och farledsavgifter som gynnar fartyg med låga svaveldioxid- och kväveoxidutsläpp. |
| --- | --- |

—

Stöd för införande av differentierade hamn- och farledsavgifter som gynnar fartyg med låga svaveldioxid- och kväveoxidutsläpp.

| — | Ett stegvis införande av en skyldighet att förse fartyg i hamn med energi från land. |
| --- | --- |

—

Ett stegvis införande av en skyldighet att förse fartyg i hamn med energi från land.

| — | Förslag till ett EU-direktiv om kvalitet på fartygsbränslen. |
| --- | --- |

—

Förslag till ett EU-direktiv om kvalitet på fartygsbränslen.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som antagits i fråga om satellitövervakning av okontrollerade utsläpp till sjöss som vissa fartyg gör sig skyldiga till. Parlamentet kräver dock att man genom lagstiftning ska tvinga fartyg att använda säkra (och patenterade) anordningar som med de svarta lådorna som förebild gör det möjligt att med korta intervall registrera hur mycket och vilka vätskor som rinner in och ur tankarna och slagvattenbrunnarna. Parlamentet anser att en undersökning av dessa registreringar skulle göra det möjligt att avgöra om okontrollerade och illegala utsläpp av förorenande kolväten ägt rum. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som antagits i fråga om satellitövervakning av okontrollerade utsläpp till sjöss som vissa fartyg gör sig skyldiga till. Parlamentet kräver dock att man genom lagstiftning ska tvinga fartyg att använda säkra (och patenterade) anordningar som med de svarta lådorna som förebild gör det möjligt att med korta intervall registrera hur mycket och vilka vätskor som rinner in och ur tankarna och slagvattenbrunnarna. Parlamentet anser att en undersökning av dessa registreringar skulle göra det möjligt att avgöra om okontrollerade och illegala utsläpp av förorenande kolväten ägt rum.

| 17. | Mot bakgrund av luftföroreningarna i många hamnstäder och regioner, erinrar Europaparlamentet medlemsstaterna och kommissionen om sitt krav på att de bör ge betydligt bättre incitament för energiförsörjning från land för fartyg i hamn. Parlamentet begär därför ett förslag till översyn av rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (2). Denna översyn skulle göra de medlemsstater som enligt artikel 14 i nämnda direktiv utnyttjar möjligheten att befria bunkerolja från skatt skyldighet att i samma utsträckning skattebefria elektricitet från land. Om man behandlar elektricitet och bunkerolja lika skulle detta vara ett viktigt incitament för hamnar och rederier att investera i elektricitetsförsörjningen för fartyg i hamn och därmed bidra till att luftföroreningarna i hamnstäder minskar. |
| --- | --- |

17.

Mot bakgrund av luftföroreningarna i många hamnstäder och regioner, erinrar Europaparlamentet medlemsstaterna och kommissionen om sitt krav på att de bör ge betydligt bättre incitament för energiförsörjning från land för fartyg i hamn. Parlamentet begär därför ett förslag till översyn av rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (2). Denna översyn skulle göra de medlemsstater som enligt artikel 14 i nämnda direktiv utnyttjar möjligheten att befria bunkerolja från skatt skyldighet att i samma utsträckning skattebefria elektricitet från land. Om man behandlar elektricitet och bunkerolja lika skulle detta vara ett viktigt incitament för hamnar och rederier att investera i elektricitetsförsörjningen för fartyg i hamn och därmed bidra till att luftföroreningarna i hamnstäder minskar.

| 18. | Europaparlamentet pekar än en gång på att nedsmutsningen av haven från land utgör en betydande andel av den totala nedsmutsningen av haven och att kommissionen hittills inte har ägnat sig åt denna fråga. Parlamentet upprepar därför sitt krav på att kommissionen ska lägga fram en handlingsplan för att minska denna nedsmutsning och understryker att medlemsstaterna utan dröjsmål bör införliva de relevanta rättsliga instrumenten, t.ex. ramdirektivet för vatten (3) i sin nationella lagstiftning. Parlamentet understryker att tilllämpningen av ramdirektivet för vatten också omfattar en handlingsplan för att hitta och avlägsna gammalt miljöfarligt ammunitionsavfall från tidigare krig i Nordsjön och Östersjön. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet pekar än en gång på att nedsmutsningen av haven från land utgör en betydande andel av den totala nedsmutsningen av haven och att kommissionen hittills inte har ägnat sig åt denna fråga. Parlamentet upprepar därför sitt krav på att kommissionen ska lägga fram en handlingsplan för att minska denna nedsmutsning och understryker att medlemsstaterna utan dröjsmål bör införliva de relevanta rättsliga instrumenten, t.ex. ramdirektivet för vatten (3) i sin nationella lagstiftning. Parlamentet understryker att tilllämpningen av ramdirektivet för vatten också omfattar en handlingsplan för att hitta och avlägsna gammalt miljöfarligt ammunitionsavfall från tidigare krig i Nordsjön och Östersjön.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa medlemsstaterna att utarbeta en plan för att övervaka och kartlägga fartygsvrak och arkeologiska platser under vatten som tillhör gemenskapens historiska och kulturella arv, vilket skulle göra det lättare att förstå och undersöka dem och bidra till att förebygga den plundring de är föremål för och därmed skydda dem på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa medlemsstaterna att utarbeta en plan för att övervaka och kartlägga fartygsvrak och arkeologiska platser under vatten som tillhör gemenskapens historiska och kulturella arv, vilket skulle göra det lättare att förstå och undersöka dem och bidra till att förebygga den plundring de är föremål för och därmed skydda dem på lämpligt sätt.

| 20. | Europaparlamentet uppmuntrar de institutioner som deltar att så snart som möjligt godkänna sjöfartspaketet Erika III, och uppmuntrar också medlemsstaterna att tillämpa paketet omedelbart och utveckla tillräckliga rättsliga mekanismer som gör att man kan undvika eller åtgärda olyckor eller tillbud med katastrofala följder för utvecklingen i havsområdena, såsom Erika- och Prestigeolyckorna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmuntrar de institutioner som deltar att så snart som möjligt godkänna sjöfartspaketet Erika III, och uppmuntrar också medlemsstaterna att tillämpa paketet omedelbart och utveckla tillräckliga rättsliga mekanismer som gör att man kan undvika eller åtgärda olyckor eller tillbud med katastrofala följder för utvecklingen i havsområdena, såsom Erika- och Prestigeolyckorna.

| 21. | Europaparlamentet framhåller att ramdirektivet om en marin strategi (4) bör utgöra den miljömässiga hörnstenen i den integrerade havspolitiken för EU. I detta direktiv fastställs att regioner där havets tillstånd är kritiskt bör ta fram och genomföra snabbare åtgärder för att uppnå god miljöstatus. I sådana regioner är det särskilt viktigt att kommissionen samordnar olika sektorer, program och strategier och utarbetar och tillhandahåller tillräckligt finansiellt stöd. För att uppnå en sant integrerad havspolitik är det nödvändigt att inkludera landbaserade verksamheter som jordbruk, avloppsvattenhantering, transporter och energiproduktion. Sådana regioner kan utgöra pilotområden för en verklig och fullständigt integrerad havspolitik. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet framhåller att ramdirektivet om en marin strategi (4) bör utgöra den miljömässiga hörnstenen i den integrerade havspolitiken för EU. I detta direktiv fastställs att regioner där havets tillstånd är kritiskt bör ta fram och genomföra snabbare åtgärder för att uppnå god miljöstatus. I sådana regioner är det särskilt viktigt att kommissionen samordnar olika sektorer, program och strategier och utarbetar och tillhandahåller tillräckligt finansiellt stöd. För att uppnå en sant integrerad havspolitik är det nödvändigt att inkludera landbaserade verksamheter som jordbruk, avloppsvattenhantering, transporter och energiproduktion. Sådana regioner kan utgöra pilotområden för en verklig och fullständigt integrerad havspolitik.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens redovisning beträffande undantaget för sjömän från vissa delar av den europeiska sociallagstiftningen och arbetarskyddet (till exempel direktiv 98/59/EG (5) om massavskedanden, direktiv 2001/23/EG (6) om arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamhet eller delar av företag eller verksamhet, direktiv 2002/14/EG (7) om information till och samråd med arbetstagare och direktiv 96/71/EG (8) om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster). Parlamentet föreslår att dessa direktiv ska omarbetas i nära samarbete med arbetsmarknadens partner. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens redovisning beträffande undantaget för sjömän från vissa delar av den europeiska sociallagstiftningen och arbetarskyddet (till exempel direktiv 98/59/EG (5) om massavskedanden, direktiv 2001/23/EG (6) om arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamhet eller delar av företag eller verksamhet, direktiv 2002/14/EG (7) om information till och samråd med arbetstagare och direktiv 96/71/EG (8) om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster). Parlamentet föreslår att dessa direktiv ska omarbetas i nära samarbete med arbetsmarknadens partner.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar bestämt de medlemsstater som ännu inte gjort det, att snarast ratificera konventionen om arbete till sjöss (2006), som antogs i syfte att förbättra levnads- och arbetsvillkoren till sjöss och förebygga illojal konkurrens inom denna sektor genom att uppdatera och kodifiera alla gällande internationella arbetsnormer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar bestämt de medlemsstater som ännu inte gjort det, att snarast ratificera konventionen om arbete till sjöss (2006), som antogs i syfte att förbättra levnads- och arbetsvillkoren till sjöss och förebygga illojal konkurrens inom denna sektor genom att uppdatera och kodifiera alla gällande internationella arbetsnormer.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att uppdatera direktiv 1999/95/EG (9) om arbetstidens längd för sjömän, samt lagstiftningen inom områden som faller under kommissionens behörighet men som inte täcks eller endast delvis täcks på gemenskapsnivå, såsom bestämmelserna för bemanningsföretag eller en arbetstagares rätt att erhålla ett undertecknat anställningsavtal. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att uppdatera direktiv 1999/95/EG (9) om arbetstidens längd för sjömän, samt lagstiftningen inom områden som faller under kommissionens behörighet men som inte täcks eller endast delvis täcks på gemenskapsnivå, såsom bestämmelserna för bemanningsföretag eller en arbetstagares rätt att erhålla ett undertecknat anställningsavtal.

| 25. | Europaparlamentet anser att de regionala och lokala parterna måste göras delaktiga i arbetet om havspolitiken ska ha framgång. Parlamentet betonar därför behovet av närmare samarbete och bättre nätverk mellan de europeiska kustregionerna genom främjandet av samordnade strategier för utveckling och konkurrenskraft och effektivare samordning mellan olika förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att de regionala och lokala parterna måste göras delaktiga i arbetet om havspolitiken ska ha framgång. Parlamentet betonar därför behovet av närmare samarbete och bättre nätverk mellan de europeiska kustregionerna genom främjandet av samordnade strategier för utveckling och konkurrenskraft och effektivare samordning mellan olika förvaltningsnivåer.

| 26. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att man i framtiden ska fortsätta att fullfölja initiativet med en integrerad havspolitik för EU och uppmanar kommissionen att stärka dess politiska ramar samt den territoriella, sociala och ekonomiska sammanhållningen med kontinentala Europa och dess politikområden. Parlamentet föreslår att ett betänkande om den europeiska havspolitiken ska offentliggöras vartannat år, och rekommenderar en regelbunden offentlig diskussion med alla berörda parter. Parlamentet uppmanar framtida rådsordförandeskap att ta upp havspolitiken inom ramen för sitt arbetsprogram. Parlamentet kräver dessutom en årlig och klar redovisning av alla havsrelaterade projekt som erhållit EU-medel av kommissionen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på att man i framtiden ska fortsätta att fullfölja initiativet med en integrerad havspolitik för EU och uppmanar kommissionen att stärka dess politiska ramar samt den territoriella, sociala och ekonomiska sammanhållningen med kontinentala Europa och dess politikområden. Parlamentet föreslår att ett betänkande om den europeiska havspolitiken ska offentliggöras vartannat år, och rekommenderar en regelbunden offentlig diskussion med alla berörda parter. Parlamentet uppmanar framtida rådsordförandeskap att ta upp havspolitiken inom ramen för sitt arbetsprogram. Parlamentet kräver dessutom en årlig och klar redovisning av alla havsrelaterade projekt som erhållit EU-medel av kommissionen.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att stödja förhandlingar om en bättre förvaltning av det delade ansvaret för havsvattenområden med tredjeländer och stödjer starkt ett ökat samarbete med grannländer så att havsvattenområden skyddas internationellt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att stödja förhandlingar om en bättre förvaltning av det delade ansvaret för havsvattenområden med tredjeländer och stödjer starkt ett ökat samarbete med grannländer så att havsvattenområden skyddas internationellt.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för FN och IMO aktivt stödja det initiativ som flera medlemsstater arbetat för, det vill säga, att utvidga rätten till förföljelse till havs och i luften till kuststaternas territorialvatten, förutsatt att de berörda länderna går med på det, samt utveckla en mekanism för ömsesidigt bistånd mot sjöröveri. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för FN och IMO aktivt stödja det initiativ som flera medlemsstater arbetat för, det vill säga, att utvidga rätten till förföljelse till havs och i luften till kuststaternas territorialvatten, förutsatt att de berörda länderna går med på det, samt utveckla en mekanism för ömsesidigt bistånd mot sjöröveri.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för en ny integrerad havspolitik inrätta ett gemenskapssystem för samordning och ömsesidigt bistånd som skulle göra det möjligt för militärfartyg som seglar under en medlemsstats flagg i internationellt vatten att skydda fiske- och handelsfartyg från andra medlemsstater i ett så tidigt skede som möjligt. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för en ny integrerad havspolitik inrätta ett gemenskapssystem för samordning och ömsesidigt bistånd som skulle göra det möjligt för militärfartyg som seglar under en medlemsstats flagg i internationellt vatten att skydda fiske- och handelsfartyg från andra medlemsstater i ett så tidigt skede som möjligt.

| 30. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt med en övergripande EU-strategi för havs- och sjöfartsforskning och att tillräckligt med medel måste avsättas till den – redan i det sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration och i kommande program. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt med en övergripande EU-strategi för havs- och sjöfartsforskning och att tillräckligt med medel måste avsättas till den – redan i det sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration och i kommande program.

| 31. | Europaparlamentet framhåller att rimlig hänsyn till havspolitiken bör tas vid utarbetandet av EU:s budget och i instrument efter 2013. Parlamentet begär att en kortfattad framställning av denna hänsyn ska ges i de regelbundet utgivna rapporterna om EU:s havspolitik. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet framhåller att rimlig hänsyn till havspolitiken bör tas vid utarbetandet av EU:s budget och i instrument efter 2013. Parlamentet begär att en kortfattad framställning av denna hänsyn ska ges i de regelbundet utgivna rapporterna om EU:s havspolitik.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar även Europeiska rådets rekommendation av den 14 december 2007, enligt vilken havspolitiken bör anpassas till de olika särdragen i medlemsstaterna och havsregionerna, i synnerhet i kustområden, på öar och i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar även Europeiska rådets rekommendation av den 14 december 2007, enligt vilken havspolitiken bör anpassas till de olika särdragen i medlemsstaterna och havsregionerna, i synnerhet i kustområden, på öar och i de yttersta randområdena.

| 33. | Europaparlamentet erkänner medlemsstaternas behörighet på detta område, men ser samtidigt med intresse fram emot kommissionens offentliggörande av en färdplan för att underlätta medlemsstaternas utveckling av fysisk planering för kust- och havsområden. Parlamentet uppmärksammar behovet av att man behåller en lämplig jämvikt mellan ekonomiska, sociala, territoriella och ekologiska hänsyn. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet erkänner medlemsstaternas behörighet på detta område, men ser samtidigt med intresse fram emot kommissionens offentliggörande av en färdplan för att underlätta medlemsstaternas utveckling av fysisk planering för kust- och havsområden. Parlamentet uppmärksammar behovet av att man behåller en lämplig jämvikt mellan ekonomiska, sociala, territoriella och ekologiska hänsyn.

| 34. | Europaparlamentet erinrar om att den exceptionella havsdimension som kustområdena, öarna och de yttersta randområdena representerar i EU erbjuder unika möjligheter med tanke på innovation, forskning, miljö, biologisk mångfald, utveckling av innovativ havsteknik m.m., och att den framtida integrerade havspolitiken måste uppmärksamma dessa möjligheter. Parlamentet anser att det bör inrättas kompetenscentrum och efterlyser incitament och stöd till de forskningscentrum vid universitet som redan finns i kustområdena. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet erinrar om att den exceptionella havsdimension som kustområdena, öarna och de yttersta randområdena representerar i EU erbjuder unika möjligheter med tanke på innovation, forskning, miljö, biologisk mångfald, utveckling av innovativ havsteknik m.m., och att den framtida integrerade havspolitiken måste uppmärksamma dessa möjligheter. Parlamentet anser att det bör inrättas kompetenscentrum och efterlyser incitament och stöd till de forskningscentrum vid universitet som redan finns i kustområdena.

| 35. | Europaparlamentet understryker vågenergins betydelse som en ren och alternativ energikälla, och uppmanar kommissionen att beakta denna energikälla i framtida handlingsplaner. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker vågenergins betydelse som en ren och alternativ energikälla, och uppmanar kommissionen att beakta denna energikälla i framtida handlingsplaner.

| 36. | Europaparlamentet anser att det grundläggande målet för den integrerade havspolitiken för EU på fiskeområdet bör vara att främja en modernisering och hållbar, balanserad och rättvis utveckling av denna sektor i hela unionen, varvid sektorns socioekonomiska livskraft och ett hållbart resursutnyttjande bör garanteras och en självständig livsmedelsförsörjning och livsmedelssäkerhet samt den allmänna försörjningen med fisk tryggas samtidigt som man ser till att arbetstillfällen bevaras och att fiskarnas levnadsvillkor förbättras. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att det grundläggande målet för den integrerade havspolitiken för EU på fiskeområdet bör vara att främja en modernisering och hållbar, balanserad och rättvis utveckling av denna sektor i hela unionen, varvid sektorns socioekonomiska livskraft och ett hållbart resursutnyttjande bör garanteras och en självständig livsmedelsförsörjning och livsmedelssäkerhet samt den allmänna försörjningen med fisk tryggas samtidigt som man ser till att arbetstillfällen bevaras och att fiskarnas levnadsvillkor förbättras.

| 37. | Europaparlamentet anser att den gemensamma fiskeripolitiken hittills inte har tillgodosett kraven på vare sig de marina resursernas hållbarhet eller EU:s fiskeflottas och kustsamhällens ekonomiska bärkraftighet. Följaktligen bör den integrerade havspolitiken för EU utvecklas på ett sätt som gör att man undviker bristerna i den gemensamma fiskeripolitiken såsom alltför hög centralisering och oförmågan att beakta de regionala skillnaderna mellan EU:s fiskevatten. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att den gemensamma fiskeripolitiken hittills inte har tillgodosett kraven på vare sig de marina resursernas hållbarhet eller EU:s fiskeflottas och kustsamhällens ekonomiska bärkraftighet. Följaktligen bör den integrerade havspolitiken för EU utvecklas på ett sätt som gör att man undviker bristerna i den gemensamma fiskeripolitiken såsom alltför hög centralisering och oförmågan att beakta de regionala skillnaderna mellan EU:s fiskevatten.

| 38. | Europaparlamentet anser att skapandet av fler och bättre sjöfartsjobb, särskilt inom fiskesektorn, även förutsätter garantier för en rättvis och tillräckligt hög inkomstnivå, anständiga arbetsförhållanden (inbegripet hälsa och säkerhet) och tillgång till utbildning för dem som jobbar i branschen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att skapandet av fler och bättre sjöfartsjobb, särskilt inom fiskesektorn, även förutsätter garantier för en rättvis och tillräckligt hög inkomstnivå, anständiga arbetsförhållanden (inbegripet hälsa och säkerhet) och tillgång till utbildning för dem som jobbar i branschen.

| 39. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna ömsesidigt bör erkänna utbildningsbevis från gymnasial yrkesutbildning för yrkena som styrman och maskinist på fiskefartyg. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna ömsesidigt bör erkänna utbildningsbevis från gymnasial yrkesutbildning för yrkena som styrman och maskinist på fiskefartyg.

| 40. | Europaparlamentet upprepar att det måste finnas mekanismer för utbetalning av subventioner eller kompensation till de fiskare som drabbats av de socioekonomiska konsekvenserna av åtgärderna för återhämtning av fiskbestånden eller skydd av ekosystemen, i synnerhet i de minst gynnade regionerna och samhällena och i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet upprepar att det måste finnas mekanismer för utbetalning av subventioner eller kompensation till de fiskare som drabbats av de socioekonomiska konsekvenserna av åtgärderna för återhämtning av fiskbestånden eller skydd av ekosystemen, i synnerhet i de minst gynnade regionerna och samhällena och i de yttersta randområdena.

| 41. | Europaparlamentet upprepar behovet av att stärka den vetenskapliga forskningen inom fisket i medlemsstaterna, i synnerhet inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet upprepar behovet av att stärka den vetenskapliga forskningen inom fisket i medlemsstaterna, i synnerhet inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration.

| 42. | Europaparlamentet efterlyser gemenskapsstöd till antagandet av effektiva åtgärder som garanterar tillgång till lämpliga resurser för att evakuera, hjälpa och undsätta besättningar. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet efterlyser gemenskapsstöd till antagandet av effektiva åtgärder som garanterar tillgång till lämpliga resurser för att evakuera, hjälpa och undsätta besättningar.

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2007)0343.

(2)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 51.

(3)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(4)  Antagna texter, 11 december 2007, P6_TA(2007)0595.

(5)  EGT L 225, 12.8.1998, s. 16.

(6)  EGT L 82, 22.3.2001, s. 16.

(7)  EGT L 80, 23.3.2002, s. 29.

(8)  EGT L 18, 21.1.1997, s. 1.

(9)  EGT L 14, 20.1.2000, s. 29.

---

Onsdag 21 maj 2008

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/36

---

Ett förenklat företagsklimat på områdena bolagsrätt, redovisning och revision

P6_TA(2008)0220

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2008 om ett förenklat företagsklimat på områdena bolagsrätt, redovisning och revision (2007/2254(INI))

(2009/C 279 E/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Om ett förenklat företagsklimat på områdena bolagsrätt, redovisning och revision”g (KOM(2007)0394), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Om ett förenklat företagsklimat på områdena bolagsrätt, redovisning och revision”g (KOM(2007)0394),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”En Europeisk Union som bygger på resultat – tillämpningen av gemenskapsrätten”g (KOM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”En Europeisk Union som bygger på resultat – tillämpningen av gemenskapsrätten”g (KOM(2007)0502),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ”Små och medelstora företag är nyckeln till tillväxt och sysselsättning. Halvtidsrapport om den moderna politiken för små och medelstora företag”g (KOM(2007)0592), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ”Små och medelstora företag är nyckeln till tillväxt och sysselsättning. Halvtidsrapport om den moderna politiken för små och medelstora företag”g (KOM(2007)0592),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (konkurrenskraft) 2832:a möte av den 22–23 november 2007 om ett förenklat företagsklimat på områdena bolagsrätt, redovisning och revision, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (konkurrenskraft) 2832:a möte av den 22–23 november 2007 om ett förenklat företagsklimat på områdena bolagsrätt, redovisning och revision,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 april 2008 om IFRS-standarder och styrningen av International Accounting Standards Board (IASB) (1), där parlamentet kritiserade förslagen från IASB om en IFRS-standard för små och medelstora företag och uppmanade kommissionen att utarbeta en modern EU-ram för redovisningen i små och medelstora företag, eventuellt genom en översyn av befintlig redovisningslagstiftning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 april 2008 om IFRS-standarder och styrningen av International Accounting Standards Board (IASB) (1), där parlamentet kritiserade förslagen från IASB om en IFRS-standard för små och medelstora företag och uppmanade kommissionen att utarbeta en modern EU-ram för redovisningen i små och medelstora företag, eventuellt genom en översyn av befintlig redovisningslagstiftning,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0101/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0101/2008), och av följande skäl:

Allmänt

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det allmänna målet i kommissionens meddelande om ett förenklat företagsklimat på områdena bolagsrätt, redovisning och revision (hädanefter ”meddelandet”) om att minska den administrativa bördan för företagen i Europa och ge dem möjlighet att konkurrera effektivare och nå större framgång i en global miljö med stor konkurrens. Parlamentet påpekar att kommissionens lagstiftningsförslag bör stödja sig på en bedömning av lagstiftningens konsekvenser, särskilt för små och medelstora företag och mikroföretag, samtidigt som rättssäkerheten och bevarandet av gemenskapens regelverk måste garanteras inom hela den inre marknaden och en överensstämmelse med de harmoniseringsprocesser som genomförts inom finansiell rapportering och redovisning måste säkerställas. Parlamentet betonar vidare att intressena hos alla berörda parter, som inbegriper investerare, ägare, långivare och anställda, liksom subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen, måste vägas mot varandra. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det allmänna målet i kommissionens meddelande om ett förenklat företagsklimat på områdena bolagsrätt, redovisning och revision (hädanefter ”meddelandet”) om att minska den administrativa bördan för företagen i Europa och ge dem möjlighet att konkurrera effektivare och nå större framgång i en global miljö med stor konkurrens. Parlamentet påpekar att kommissionens lagstiftningsförslag bör stödja sig på en bedömning av lagstiftningens konsekvenser, särskilt för små och medelstora företag och mikroföretag, samtidigt som rättssäkerheten och bevarandet av gemenskapens regelverk måste garanteras inom hela den inre marknaden och en överensstämmelse med de harmoniseringsprocesser som genomförts inom finansiell rapportering och redovisning måste säkerställas. Parlamentet betonar vidare att intressena hos alla berörda parter, som inbegriper investerare, ägare, långivare och anställda, liksom subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen, måste vägas mot varandra.

Om alternativ 1

| 2. | Europaparlamentet förkastar överlag alternativ 1 i meddelandet, nämligen att utreda om gemenskapens regelverk på bolagsområdet bör begränsas till de rättsakter som uttryckligen behandlar gränsöverskridande situationer. Parlamentet ställer sig emellertid inte helt negativt till att enstaka bestämmelser som ur de berörda parternas synvinkel inte längre är nödvändiga eller som inte medför några fördelar för näringslivet upphävs, förutsatt att upphävandet inte strider mot allmänintresset. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet förkastar överlag alternativ 1 i meddelandet, nämligen att utreda om gemenskapens regelverk på bolagsområdet bör begränsas till de rättsakter som uttryckligen behandlar gränsöverskridande situationer. Parlamentet ställer sig emellertid inte helt negativt till att enstaka bestämmelser som ur de berörda parternas synvinkel inte längre är nödvändiga eller som inte medför några fördelar för näringslivet upphävs, förutsatt att upphävandet inte strider mot allmänintresset.

| 3. | Europaparlamentet påpekar i samband med alternativ 1 att de aktuella direktiven om bolagsrätt – nämligen det andra (2), det tredje (3), det sjätte (4) och det tolfte (5) direktivet – har gjort det möjligt för investerare och borgenärer som bedriver gränsöverskridande verksamheter att jämföra företag, och att de därför inte bör upphävas igen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar i samband med alternativ 1 att de aktuella direktiven om bolagsrätt – nämligen det andra (2), det tredje (3), det sjätte (4) och det tolfte (5) direktivet – har gjort det möjligt för investerare och borgenärer som bedriver gränsöverskridande verksamheter att jämföra företag, och att de därför inte bör upphävas igen.

| 4. | Europaparlamentet påpekar i samband med alternativ 1 att man i en omfattande konsekvensbedömning måste jämföra de besparingar som väntas om direktiven upphävs med kostnaderna för en inre marknad med 27 olika bolagsrättssystem. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar i samband med alternativ 1 att man i en omfattande konsekvensbedömning måste jämföra de besparingar som väntas om direktiven upphävs med kostnaderna för en inre marknad med 27 olika bolagsrättssystem.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att större delen av den byråkratiska bördan, t.ex. upplysnings- eller rapporteringskrav, särskilt på skatteområdet och det sociala området, som regel orsakas av medlemsstaternas förvaltningar och faller utanför gemenskapens behörighetsområde. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att större delen av den byråkratiska bördan, t.ex. upplysnings- eller rapporteringskrav, särskilt på skatteområdet och det sociala området, som regel orsakas av medlemsstaternas förvaltningar och faller utanför gemenskapens behörighetsområde.

Genomförande i medlemsstaterna

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna många gånger inte utnyttjar de frivilliga avregleringsåtgärderna, och att de därmed inte låter företagen ta del av gemenskapsrättens möjligheter till förenklingar. Tvärtom skapar medlemsstaterna ofta nationella regler som går utöver, och är strängare än, befintliga EU-bestämmelser. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att undersöka om genomförande av direktiv, t.ex. transparensdirektivet (6), har lett till så kallad ”goldplating”, dvs. att medlemsstaterna infört ytterligare regler utöver direktivet. Kommissionen bör uppmuntra ett utbyte av bästa metoder mellan medlemsstaterna genom att lyfta fram och visa vilken reell inverkan de olika initiativen har på området för förenkling. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna många gånger inte utnyttjar de frivilliga avregleringsåtgärderna, och att de därmed inte låter företagen ta del av gemenskapsrättens möjligheter till förenklingar. Tvärtom skapar medlemsstaterna ofta nationella regler som går utöver, och är strängare än, befintliga EU-bestämmelser. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att undersöka om genomförande av direktiv, t.ex. transparensdirektivet (6), har lett till så kallad ”goldplating”, dvs. att medlemsstaterna infört ytterligare regler utöver direktivet. Kommissionen bör uppmuntra ett utbyte av bästa metoder mellan medlemsstaterna genom att lyfta fram och visa vilken reell inverkan de olika initiativen har på området för förenkling.

| 7. | Europaparlamentet föreslår en samordning mellan medlemsstaternas skattemyndigheter, för att harmonisera, i syfte att förenkla, de upplysningskrav som riktas till företagen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet föreslår en samordning mellan medlemsstaternas skattemyndigheter, för att harmonisera, i syfte att förenkla, de upplysningskrav som riktas till företagen.

Om alternativ 2

| 8. | Europaparlamentet föredrar i princip alternativ 2 i meddelandet, nämligen att lagstiftaren bör inrikta sig på enskilda konkreta förenklingsåtgärder. Parlamentet anser att varje enskild förenklingsåtgärd bör omfatta en undersökning av om några krav i något direktiv kan upphävas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet föredrar i princip alternativ 2 i meddelandet, nämligen att lagstiftaren bör inrikta sig på enskilda konkreta förenklingsåtgärder. Parlamentet anser att varje enskild förenklingsåtgärd bör omfatta en undersökning av om några krav i något direktiv kan upphävas.

| 9. | Europaparlamentet betonar att det krävs tid för att bedöma effekterna av de ändringar som gjorts i direktiven och påminner om att det tredje och det sjätte direktivet om bolagsrätt nyligen ändrades genom direktiv 2007/63/EG (7), och att genomförandefristen för direktiv 2007/63/EG löper till den 31 december 2008. Parlamentet konstaterar att ytterligare ändringar av dessa direktiv skulle kunna leda till att innehållet i de harmoniserade omställningsbestämmelserna urvattnas, men anser att ytterligare uppdatering behövs. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att det krävs tid för att bedöma effekterna av de ändringar som gjorts i direktiven och påminner om att det tredje och det sjätte direktivet om bolagsrätt nyligen ändrades genom direktiv 2007/63/EG (7), och att genomförandefristen för direktiv 2007/63/EG löper till den 31 december 2008. Parlamentet konstaterar att ytterligare ändringar av dessa direktiv skulle kunna leda till att innehållet i de harmoniserade omställningsbestämmelserna urvattnas, men anser att ytterligare uppdatering behövs.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att det andra direktivet om bolagsrätt nyligen ändrades genom direktiv 2006/68/EG (8), och att genomförandefristen för detta direktiv löpte ut den 15 april 2008. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till resultaten av KPMG:s genomförbarhetsstudie om en alternativ ordning för bevarande av kapital. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att det andra direktivet om bolagsrätt nyligen ändrades genom direktiv 2006/68/EG (8), och att genomförandefristen för detta direktiv löpte ut den 15 april 2008. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till resultaten av KPMG:s genomförbarhetsstudie om en alternativ ordning för bevarande av kapital.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra förhållandet mellan direktiven om bolagsrätt, särskilt det andra, tredje och sjätte direktivet, och IFRS-standarder. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra förhållandet mellan direktiven om bolagsrätt, särskilt det andra, tredje och sjätte direktivet, och IFRS-standarder.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att revisionskrav och offentlighetskrav för noterade företag är viktiga för att den inre marknaden ska fungera väl och att nya elektroniska distributionskanaler och ny teknik, t.ex. elektroniska rapporteringsformat som XBRL gör det möjligt att till låg kostnad, effektivt och snabbt uppfylla offentlighetskraven. Parlamentet välkomnar de eftersträvade reducerade offentlighetskraven när det gäller förenklingar i det första (9) och det elfte (10) direktivet om bolagsrätt. Parlamentet framhåller dock att, precis som när det gäller andra förenklingsåtgärder, så bör offentlighetskraven ses över utgående från fall till fall och med hjälp av konkreta och individuella förenklingsåtgärder, baserade på gedigen konsekvensbedömning. Parlamentet föreslår att undantagen för små och medelstora företag och mikroföretag ska fokusera på att minska de administrativa bördorna och kostnaderna, men inte äventyra berättigade informationsbehov och tillgången till finansieringsmöjligheter. Parlamentet uppmanar till ett utbyte av de bästa arbetsmetoderna när det gäller förenkling och genomförande av gemenskapsregler. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller att revisionskrav och offentlighetskrav för noterade företag är viktiga för att den inre marknaden ska fungera väl och att nya elektroniska distributionskanaler och ny teknik, t.ex. elektroniska rapporteringsformat som XBRL gör det möjligt att till låg kostnad, effektivt och snabbt uppfylla offentlighetskraven. Parlamentet välkomnar de eftersträvade reducerade offentlighetskraven när det gäller förenklingar i det första (9) och det elfte (10) direktivet om bolagsrätt. Parlamentet framhåller dock att, precis som när det gäller andra förenklingsåtgärder, så bör offentlighetskraven ses över utgående från fall till fall och med hjälp av konkreta och individuella förenklingsåtgärder, baserade på gedigen konsekvensbedömning. Parlamentet föreslår att undantagen för små och medelstora företag och mikroföretag ska fokusera på att minska de administrativa bördorna och kostnaderna, men inte äventyra berättigade informationsbehov och tillgången till finansieringsmöjligheter. Parlamentet uppmanar till ett utbyte av de bästa arbetsmetoderna när det gäller förenkling och genomförande av gemenskapsregler.

| 13. | Europaparlamentet delar åsikten om att det bör bli lättare att registrera företag och för dem att sammanställa, inge och offentliggöra lagstadgad information. Parlamentet förordar att sammanställning, ingivning och offentliggörande av lagstadgad information sker genom ett driftskompatibelt affärsregister för hela EU. Parlamentet framhåller särskilt användningen av ny teknik som XBRL. Uppgifterna ska vara lättåtkomliga för investerare, långivare, anställda och offentliga myndigheter inom hela Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en färdplan för införande av XBRL-redovisning i EU. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet delar åsikten om att det bör bli lättare att registrera företag och för dem att sammanställa, inge och offentliggöra lagstadgad information. Parlamentet förordar att sammanställning, ingivning och offentliggörande av lagstadgad information sker genom ett driftskompatibelt affärsregister för hela EU. Parlamentet framhåller särskilt användningen av ny teknik som XBRL. Uppgifterna ska vara lättåtkomliga för investerare, långivare, anställda och offentliga myndigheter inom hela Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en färdplan för införande av XBRL-redovisning i EU.

| 14. | Europaparlamentet poängterar att noterade företag, efter ändringar som genomförts i EU:s redovisningsregler 2006, bland annat måste lämna en redovisning om bolagsstyrningen och ett förbättrat offentliggörande om arrangemang utanför balansräkningen. Parlamentet påminner om att tidsfristen för införlivande av dessa regler är den 5 september 2008 och uppmuntrar medlemsstaterna till en snar tillämpning av reglerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med IASB:s styrelse för att ytterligare förbättra redovisningsuppgifterna om verksamheter som inte tas med i balansräkningen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet poängterar att noterade företag, efter ändringar som genomförts i EU:s redovisningsregler 2006, bland annat måste lämna en redovisning om bolagsstyrningen och ett förbättrat offentliggörande om arrangemang utanför balansräkningen. Parlamentet påminner om att tidsfristen för införlivande av dessa regler är den 5 september 2008 och uppmuntrar medlemsstaterna till en snar tillämpning av reglerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med IASB:s styrelse för att ytterligare förbättra redovisningsuppgifterna om verksamheter som inte tas med i balansräkningen.

| 15. | Europaparlamentet ser ett behov av att revidera stadgan för europabolag för att skapa en mer enhetlig gemenskapsrättslig bolagsform. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet ser ett behov av att revidera stadgan för europabolag för att skapa en mer enhetlig gemenskapsrättslig bolagsform.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att målet med att förenkla de administrativa kraven bör vara att uppmuntra små och medelstora företag att utnyttja den inre marknadens möjligheter och bedriva verksamhet över gränserna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att målet med att förenkla de administrativa kraven bör vara att uppmuntra små och medelstora företag att utnyttja den inre marknadens möjligheter och bedriva verksamhet över gränserna.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar införandet av mikroföretag som ska vara befriade från EG-lagstiftningens krav på redovisning, revision och offentliggörande, och föreslår att de tröskelvärden för mikroföretag som anges i meddelandet överlag ska få kvarstå, men befarar att det kan bli svårt att följa dem alla, särskilt för företag med hög ingående skatt. Parlamentet föreslår att övergångsperioden för rapporteringskrav för de företag som överstiger tröskelvärdena bör förlängas på lämpligt sätt. Parlamentet föreslår vidare att det bör utredas om liknande övergångsperioder för företag som ändrar rättslig ställning bör införas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar införandet av mikroföretag som ska vara befriade från EG-lagstiftningens krav på redovisning, revision och offentliggörande, och föreslår att de tröskelvärden för mikroföretag som anges i meddelandet överlag ska få kvarstå, men befarar att det kan bli svårt att följa dem alla, särskilt för företag med hög ingående skatt. Parlamentet föreslår att övergångsperioden för rapporteringskrav för de företag som överstiger tröskelvärdena bör förlängas på lämpligt sätt. Parlamentet föreslår vidare att det bör utredas om liknande övergångsperioder för företag som ändrar rättslig ställning bör införas.

| 18. | Europaparlamentet påpekar, när det gäller de tröskelvärden som fastställs i det fjärde (11) och sjunde (12) direktivet om att undanta små och medelstora företag från vissa redovisnings- och revisionskrav, att stabil och förutsägbar reglering är ett viktigt element när det gäller rättssäkerhet och för att hålla ner de företagsadministrativa kostnaderna. Parlamentet understryker med hänvisning till detta, dels att tröskelvärdena i fråga i det fjärde direktivet nyligen ändrats genom direktiv 2006/46/EG (13) och att medlemsstaternas tidsfrist för att införliva detta direktiv löper ut den 5 september 2008, dels att utvidgningen av EU har ökat mångfalden i de europeiska ekonomierna och att revision bidrar till att utveckla en effektiv, sund och ansvarsfull marknadsekonomi. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påpekar, när det gäller de tröskelvärden som fastställs i det fjärde (11) och sjunde (12) direktivet om att undanta små och medelstora företag från vissa redovisnings- och revisionskrav, att stabil och förutsägbar reglering är ett viktigt element när det gäller rättssäkerhet och för att hålla ner de företagsadministrativa kostnaderna. Parlamentet understryker med hänvisning till detta, dels att tröskelvärdena i fråga i det fjärde direktivet nyligen ändrats genom direktiv 2006/46/EG (13) och att medlemsstaternas tidsfrist för att införliva detta direktiv löper ut den 5 september 2008, dels att utvidgningen av EU har ökat mångfalden i de europeiska ekonomierna och att revision bidrar till att utveckla en effektiv, sund och ansvarsfull marknadsekonomi.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att ta fasta på och följa upp det krav som rådet uttryckte i sina slutsatser av den 22–23 november 2007 om att aktivt arbeta för medlemsstaternas öppna utbyte av bästa metoder i syfte att göra rapporteringskraven samstämmiga, och om ökad användning av elektroniska medel i förbindelserna mellan företagen och den offentliga förvaltningen, och företag emellan. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att ta fasta på och följa upp det krav som rådet uttryckte i sina slutsatser av den 22–23 november 2007 om att aktivt arbeta för medlemsstaternas öppna utbyte av bästa metoder i syfte att göra rapporteringskraven samstämmiga, och om ökad användning av elektroniska medel i förbindelserna mellan företagen och den offentliga förvaltningen, och företag emellan.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att harmonisera klassificeringen av rapporteringskraven för finansinformation, på det sätt som sker bland annat i Nederländerna och att använda sig av ny teknik i syfte att minska kostnaderna för informationsskyldigheter samtidigt som man bevarar de fördelar som dessa skyldigheter medför för aktörerna på marknaden, beslutsfattarna och offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att harmonisera klassificeringen av rapporteringskraven för finansinformation, på det sätt som sker bland annat i Nederländerna och att använda sig av ny teknik i syfte att minska kostnaderna för informationsskyldigheter samtidigt som man bevarar de fördelar som dessa skyldigheter medför för aktörerna på marknaden, beslutsfattarna och offentliga förvaltningar.

Sarbanes-Oxley

| 21. | Europaparlamentet kräver att man förutom de direktiv som nämns i meddelandet även undersöker onödiga byråkratiska bördor i de direktiv och bestämmelser som har införts till följd av den amerikanska Sarbanes-Oxley-lagstiftningen, t.ex. bestämmelserna i transparensdirektivet, gemenskapens lagstiftning om prospekt (14) och det fjärde och det sjunde direktivet om bolagsrätt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet kräver att man förutom de direktiv som nämns i meddelandet även undersöker onödiga byråkratiska bördor i de direktiv och bestämmelser som har införts till följd av den amerikanska Sarbanes-Oxley-lagstiftningen, t.ex. bestämmelserna i transparensdirektivet, gemenskapens lagstiftning om prospekt (14) och det fjärde och det sjunde direktivet om bolagsrätt.

Ytterligare lagstiftning

| 22. | Europaparlamentet betonar att ett förenklat företagsklimat även innebär att nya rättsliga ramvillkor för företag måste skapas. Parlamentet nämner i det här sammanhanget det fjortonde direktivet om bolagsrätt om gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte, möjligheten att välja mellan monistisk eller dualistisk bolagsform samt det lagstiftningsförslag om europeiska privata aktiebolag som väntas från kommissionen i mitten av 2008. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att ett förenklat företagsklimat även innebär att nya rättsliga ramvillkor för företag måste skapas. Parlamentet nämner i det här sammanhanget det fjortonde direktivet om bolagsrätt om gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte, möjligheten att välja mellan monistisk eller dualistisk bolagsform samt det lagstiftningsförslag om europeiska privata aktiebolag som väntas från kommissionen i mitten av 2008.

| 23. | Europaparlamentet är övertygat om att lagstiftning är nödvändig på vissa områden för att skapa ett gynnsamt företagsklimat, t.ex. när det gäller transparens för institutionella investerare. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet är övertygat om att lagstiftning är nödvändig på vissa områden för att skapa ett gynnsamt företagsklimat, t.ex. när det gäller transparens för institutionella investerare.

| 24. | Europaparlamentet anser att inrättandet av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas skulle göra stadgan för europabolag mer användbar och effektiv. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att inrättandet av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas skulle göra stadgan för europabolag mer användbar och effektiv.

| 25. | Europaparlamentet anser att redovisning av uppskjuten skatt i balansräkningen är en oproportionerligt stor börda för små och medelstora företag och att de som läser årsredovisningen inte har något uppenbart behov av den. Parlamentet föreslår därför att denna redovisning ska strykas. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att redovisning av uppskjuten skatt i balansräkningen är en oproportionerligt stor börda för små och medelstora företag och att de som läser årsredovisningen inte har något uppenbart behov av den. Parlamentet föreslår därför att denna redovisning ska strykas.

| 26. | Europaparlamentet rekommenderar att principen om ”en enda gång” tillämpas så att företagen inte måste lämna samma information mer än en gång eller till fler än en mottagare. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet rekommenderar att principen om ”en enda gång” tillämpas så att företagen inte måste lämna samma information mer än en gång eller till fler än en mottagare.

| 27. | Europaparlamentet föreslår att samråd hålls om nödvändigheten av och möjligheten att skapa en tillsynsmyndighet för redovisnings- och revisionstjänster. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet föreslår att samråd hålls om nödvändigheten av och möjligheten att skapa en tillsynsmyndighet för redovisnings- och revisionstjänster.

*

- *

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0183.

(2)  Rådets andra direktiv 77/91/EEG av den 13 december 1976 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga (EGT L 26, 31.1.1977, s. 1). Direktivet ändrat genom direktiv 2006/99/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 137).

(3)  Rådets tredje direktiv 78/855/EEG av den 9 oktober 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om fusioner av aktiebolag (EGT L 295, 20.10.1978, s. 36).

(4)  Rådets sjätte direktiv 82/891/EEG av den 17 december 1982 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om delning av aktiebolag (EGT L 378, 31.12.1982, s. 47). Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/63/EG (EUT L 300, 17.11.2007, s. 47).

(5)  Rådets tolfte direktiv 89/667/EEG av den 21 december 1989 på bolagsrättens område om enmansbolag med begränsat ansvar (EGT L 395, 30.12.1989, s. 40). Direktivet ändrat genom direktiv 2006/99/EG.

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG av den 15 december 2004 om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad (EUT L 390, 31.12.2004, s. 38). Ändrat genom direktiv 2008/22/EG (EUT L 76, 19.3.2008, s. 50).

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/63/EG av den 13 november 2007 om ändring av rådets direktiv 78/855/EEG och 82/891/EEG med avseende på kravet på ett utlåtande från en oberoende sakkunnig vid en fusion eller en delning av aktiebolag (EUT L 300, 17.11.2007, s. 47).

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/68/EG av den 6 september 2006 om ändring av rådets direktiv 77/91/EEG när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital (EUT L 264, 25.9.2006, s. 32).

(9)  Rådets första direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen (EGT L 65, 14.3.1968, s. 8). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/99/EG.

(10)  Rådets elfte direktiv 89/666/EEG av den 21 december 1989 om krav på offentlighet i filialer som har öppnats i en medlemsstat av vissa typer av bolag som lyder under lagstiftningen i en annan stat (EGT L 395, 30.12.1989, s. 36).

(11)  Rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag (EGT L 222, 14.8.1978, s. 11). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/46/EG (EUT L 224, 16.8.2006, s. 1).

(12)  Rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om sammanställd redovisning (EGT L 193, 18.7.1983, s. 1). Senast ändrat genom direktiv 2006/99/EG.

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/46/EG av den 14 juni 2006 om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG om årsbokslut i vissa typer av bolag, 83/349/EEG om sammanställd redovisning, 86/635/EEG om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut och 91/674/EEG om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag (EUT L 224, 16.8.2006, s. 1).

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003 om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel (EUT L 345, 31.12.2003, s. 64). Direktivet ändrat genom direktiv 2008/11/EG (EUT L 76, 19.3.2008, s. 37).

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/40

---

Kvinnor och vetenskap

P6_TA(2008)0221

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2008 om kvinnor och vetenskap (2007/2206(INI))

(2009/C 279 E/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets resolution av den 20 maj 1999 om kvinnor och vetenskap (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 20 maj 1999 om kvinnor och vetenskap (1),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 26 juni 2001 om vetenskap och samhälle samt kvinnor inom vetenskapen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 26 juni 2001 om vetenskap och samhälle samt kvinnor inom vetenskapen (2),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 27 november 2003 om lika villkor för kvinnors och mäns tillträde till och medverkan i kunskapssamhället, med sikte på tillväxt och innovation (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 27 november 2003 om lika villkor för kvinnors och mäns tillträde till och medverkan i kunskapssamhället, med sikte på tillväxt och innovation (3),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 april 2005 om förstärkning av mänskliga resurser inom vetenskap och teknik i det europeiska området för forskningsverksamhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 april 2005 om förstärkning av mänskliga resurser inom vetenskap och teknik i det europeiska området för forskningsverksamhet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 december 2001”Vetenskap och samhälle” (KOM(2001)0714), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 december 2001”Vetenskap och samhälle” (KOM(2001)0714),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument, ”Women and science: Excellence and Innovation – Gender Equality in Science” (SEK(2005)0370), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument, ”Women and science: Excellence and Innovation – Gender Equality in Science” (SEK(2005)0370),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok ”Nya perspektiv på Europeiska forskningsområdet”g (KOM(2007)0161), och kommissionens arbetsdokument som bifogas ovannämnda grönbok (SEK(2007)0412), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok ”Nya perspektiv på Europeiska forskningsområdet”g (KOM(2007)0161), och kommissionens arbetsdokument som bifogas ovannämnda grönbok (SEK(2007)0412),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2000 om kommissionens meddelande ”Kvinnor och vetenskap: berika den europeiska forskningen genom ökat deltagande från kvinnor” (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2000 om kommissionens meddelande ”Kvinnor och vetenskap: berika den europeiska forskningen genom ökat deltagande från kvinnor” (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2004 om möjligheterna att förena yrkesliv med familj och privatliv (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2004 om möjligheterna att förena yrkesliv med familj och privatliv (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 mars 2006 med titeln ”En färdplan för jämställdhet (2006–2010)”g (KOM(2006)0092) och parlamentets resolution av den 13 mars 2007 (8) om detta meddelande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 mars 2006 med titeln ”En färdplan för jämställdhet (2006–2010)”g (KOM(2006)0092) och parlamentets resolution av den 13 mars 2007 (8) om detta meddelande,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2007 om en rättslig ram för åtgärder för att göra det möjligt att förena familjeliv och studier för unga kvinnor inom EU (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2007 om en rättslig ram för åtgärder för att göra det möjligt att förena familjeliv och studier för unga kvinnor inom EU (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 september 2007 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2007 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2007 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2007 (10),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0165/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0165/2008), och av följande skäl:

| A. | Forskning utgör en central del av den ekonomiska utvecklingen i Europeiska unionen. Europa behöver rekrytera ytterligare 700 000 forskare som en del av uppfyllandet av Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

A.

Forskning utgör en central del av den ekonomiska utvecklingen i Europeiska unionen. Europa behöver rekrytera ytterligare 700 000 forskare som en del av uppfyllandet av Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning.

| B. | Kvinnliga forskare är i minoritet i Europeiska unionen. De utgör i genomsnitt 35 procent av forskarna inom offentlig sektor och högre utbildning, och endast i genomsnitt 18 procent av forskarna inom den privata sektorn. |
| --- | --- |

B.

Kvinnliga forskare är i minoritet i Europeiska unionen. De utgör i genomsnitt 35 procent av forskarna inom offentlig sektor och högre utbildning, och endast i genomsnitt 18 procent av forskarna inom den privata sektorn.

| C. | Det är allmänt accepterat att mångfald främjar kreativiteten inom affärslivet och detta bör också gälla för forskningen. |
| --- | --- |

C.

Det är allmänt accepterat att mångfald främjar kreativiteten inom affärslivet och detta bör också gälla för forskningen.

| D. | Andelen kvinnor inom den allra högsta akademiska utbildningen överskrider sällan 20 procent och sannolikheten för män att bli professorer eller motsvarande är tre gånger större än för kvinnor. |
| --- | --- |

D.

Andelen kvinnor inom den allra högsta akademiska utbildningen överskrider sällan 20 procent och sannolikheten för män att bli professorer eller motsvarande är tre gånger större än för kvinnor.

| E. | Till och med i EU:s medlemsstater är det fortfarande svårt att få fram uppgifter om könsfördelningen för forskare med utgångspunkt från kvalifikationer, vetenskapligt område och ålder. |
| --- | --- |

E.

Till och med i EU:s medlemsstater är det fortfarande svårt att få fram uppgifter om könsfördelningen för forskare med utgångspunkt från kvalifikationer, vetenskapligt område och ålder.

| F. | Kvinnliga forskare har större svårigheter än manliga forskare att förena arbete och privatliv. |
| --- | --- |

F.

Kvinnliga forskare har större svårigheter än manliga forskare att förena arbete och privatliv.

| G. | Bristen på kvinnor i ledande ställning inom vetenskaplig forskning är fortfarande markant. |
| --- | --- |

G.

Bristen på kvinnor i ledande ställning inom vetenskaplig forskning är fortfarande markant.

| H. | Andelen kvinnor i universitetens beslutande organ är inte tillräckligt hög för att kunna säkerställa en policy för balanserad könsrepresentation. |
| --- | --- |

H.

Andelen kvinnor i universitetens beslutande organ är inte tillräckligt hög för att kunna säkerställa en policy för balanserad könsrepresentation.

| I. | I majoriteten av länderna är andelen kvinnor i vetenskapliga styrelser inte i paritet med andelen män. |
| --- | --- |

I.

I majoriteten av länderna är andelen kvinnor i vetenskapliga styrelser inte i paritet med andelen män.

| J. | Ett av EU:s prioriterade åtgärdsområden som det hänvisas till i den ovan nämnda färdplanen för jämställdhet 2006–2010 är en jämn könsrepresentation i beslutsprocessen, inklusive målet att kvinnor ska inneha 25 procent av de ledande positionerna inom forskningen i den offentliga sektorn senast 2010. |
| --- | --- |

J.

Ett av EU:s prioriterade åtgärdsområden som det hänvisas till i den ovan nämnda färdplanen för jämställdhet 2006–2010 är en jämn könsrepresentation i beslutsprocessen, inklusive målet att kvinnor ska inneha 25 procent av de ledande positionerna inom forskningen i den offentliga sektorn senast 2010.

| K. | Europeiska forskningsrådet har inte uppnått könsbalans – det finns endast fem kvinnor bland de 22 i dess vetenskapliga råd. |
| --- | --- |

K.

Europeiska forskningsrådet har inte uppnått könsbalans – det finns endast fem kvinnor bland de 22 i dess vetenskapliga råd.

| L. | Trots att kvinnor utgör mer än 50 procent av den totala andelen studenter i EU och 43 procent av alla som har doktorerat, har de i genomsnitt endast 15 procent av de högre akademiska tjänsterna. Genom att så få finns i beslutsfattande positioner inom forskningen får de betydligt mindre inflytande. |
| --- | --- |

L.

Trots att kvinnor utgör mer än 50 procent av den totala andelen studenter i EU och 43 procent av alla som har doktorerat, har de i genomsnitt endast 15 procent av de högre akademiska tjänsterna. Genom att så få finns i beslutsfattande positioner inom forskningen får de betydligt mindre inflytande.

| M. | Kommissionens rapport från 2008med titeln ”Mapping the Maze: Getting More Women to the Top in Research” visar att även om transparenta och rättvisa utvärderings- och befordringsförfaranden är nödvändiga instrument så är det inte tillräckligt med detta; det behövs en kulturförändring för att förbättra könsbalansen på de nivåer där forskningsbeslut fattas. |
| --- | --- |

M.

Kommissionens rapport från 2008med titeln ”Mapping the Maze: Getting More Women to the Top in Research” visar att även om transparenta och rättvisa utvärderings- och befordringsförfaranden är nödvändiga instrument så är det inte tillräckligt med detta; det behövs en kulturförändring för att förbättra könsbalansen på de nivåer där forskningsbeslut fattas.

| N. | Det nuvarande sjunde ramprogrammet för forskning kräver inte någon obligatorisk jämställdhetsplan vid projektansökningar. |
| --- | --- |

N.

Det nuvarande sjunde ramprogrammet för forskning kräver inte någon obligatorisk jämställdhetsplan vid projektansökningar.

| O. | Undersökningar visar att nuvarande utvärderings- och rekryteringssystem inte är könsneutrala. |
| --- | --- |

O.

Undersökningar visar att nuvarande utvärderings- och rekryteringssystem inte är könsneutrala.

| 1. | Europaparlamentet uppmärksammar medlemsstaterna på det faktum att utbildningssystemen i Europeiska unionen fortfarande vidmakthåller könsstereotyper, särskilt inom naturvetenskaplig forskning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmärksammar medlemsstaterna på det faktum att utbildningssystemen i Europeiska unionen fortfarande vidmakthåller könsstereotyper, särskilt inom naturvetenskaplig forskning.

| 2. | Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att i ett tidigt skede framhålla naturvetenskap som ett intressant område för båda könen. Parlamentet begär att detta ska tas i beaktande i planeringen av läromedel och i lärarutbildningen. Parlamentet uppmanar universitet och fakulteter att analysera sina antagningssystem för att se om det finns någon inte direkt utsagd men underförstådd könsdiskriminering och att i så fall rätta till antagningssystemet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att i ett tidigt skede framhålla naturvetenskap som ett intressant område för båda könen. Parlamentet begär att detta ska tas i beaktande i planeringen av läromedel och i lärarutbildningen. Parlamentet uppmanar universitet och fakulteter att analysera sina antagningssystem för att se om det finns någon inte direkt utsagd men underförstådd könsdiskriminering och att i så fall rätta till antagningssystemet.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att en mycket hög andel kvinnor så småningom lämnar den vetenskapliga karriären. Detta förhållande som ofta har beskrivits som ”det läckande röret” måste analyseras med utgångspunkt från flera olika modeller, bl.a. vilka avskräckande respektive attraherande faktorer som finns. Parlamentet uppmanar berörda instanser att när man föreslår lösningar ta hänsyn till olika faktorer, t.ex. arbetsmiljö, yrkesmässiga stereotyper, konkurrens, önskemål om förflyttning och familjeansvar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att en mycket hög andel kvinnor så småningom lämnar den vetenskapliga karriären. Detta förhållande som ofta har beskrivits som ”det läckande röret” måste analyseras med utgångspunkt från flera olika modeller, bl.a. vilka avskräckande respektive attraherande faktorer som finns. Parlamentet uppmanar berörda instanser att när man föreslår lösningar ta hänsyn till olika faktorer, t.ex. arbetsmiljö, yrkesmässiga stereotyper, konkurrens, önskemål om förflyttning och familjeansvar.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att det konventionella sättet att utvärdera ”kvalitet” och ”meritering”, bl.a. genom att räkna antal publikationer, kan vara könssegregerande och dessutom är restriktivt och inte tar hänsyn till tillgängliga resurser, såsom finansiering, lokaler, utrustning och personal samt de kvaliteter som är nödvändiga hos alla forskare, t.ex. förmågan att organisera och hålla samman ett forskarteam eller utbilda teamets unga medlemmar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att det konventionella sättet att utvärdera ”kvalitet” och ”meritering”, bl.a. genom att räkna antal publikationer, kan vara könssegregerande och dessutom är restriktivt och inte tar hänsyn till tillgängliga resurser, såsom finansiering, lokaler, utrustning och personal samt de kvaliteter som är nödvändiga hos alla forskare, t.ex. förmågan att organisera och hålla samman ett forskarteam eller utbilda teamets unga medlemmar.

| 5. | Europaparlamentet kräver att kommissionen och medlemsstaterna i definitionerna av ”vetenskaplig kvalitet”g och vad som ska betraktas som ”en bra forskare” tar vederbörlig hänsyn till skillnaderna mellan en manlig och en kvinnlig vetenskaplig karriär. Parlamentet betonar att kvinnliga forskare även bidrar till forskningsvärlden genom att de har ett annat perspektiv och väljer andra forskningsämnen än män. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet kräver att kommissionen och medlemsstaterna i definitionerna av ”vetenskaplig kvalitet”g och vad som ska betraktas som ”en bra forskare” tar vederbörlig hänsyn till skillnaderna mellan en manlig och en kvinnlig vetenskaplig karriär. Parlamentet betonar att kvinnliga forskare även bidrar till forskningsvärlden genom att de har ett annat perspektiv och väljer andra forskningsämnen än män.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att de uppehåll som kvinnor av familjeskäl gör i sina vetenskapliga karriärer påverkar deras karriärmöjligheter negativt. De flesta av deras manliga kolleger gör inte några uppehåll och kan därmed uppnå jämförbara positioner tidigare och få ett försprång i sina fortsatta karriärer. Parlamentet begär därför att man ska ta hänsyn till ålder som ett kvalitetskriterium jämte familjesituationen, inklusive hur många personer forskaren har vårdnadsansvaret för. Parlamentet uppmanar dessutom alla forskningsorgan och universitet i EU att inrätta stipendier för doktorandstudier i enlighet med de nationella bestämmelserna om föräldraledighet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att de uppehåll som kvinnor av familjeskäl gör i sina vetenskapliga karriärer påverkar deras karriärmöjligheter negativt. De flesta av deras manliga kolleger gör inte några uppehåll och kan därmed uppnå jämförbara positioner tidigare och få ett försprång i sina fortsatta karriärer. Parlamentet begär därför att man ska ta hänsyn till ålder som ett kvalitetskriterium jämte familjesituationen, inklusive hur många personer forskaren har vårdnadsansvaret för. Parlamentet uppmanar dessutom alla forskningsorgan och universitet i EU att inrätta stipendier för doktorandstudier i enlighet med de nationella bestämmelserna om föräldraledighet.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att åldersgränserna för tilldelning av stipendier negativt påverkar unga människor med vårdnadsansvar, och att dessa till största delen är kvinnor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att se till att det under sådana förhållanden finns lagar som korrigerar denna obalans, till exempel genom att man ökar tidsfristen för att ansöka om stipendier med ett år för varje år som en person i beroendeställning har vårdats. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller att åldersgränserna för tilldelning av stipendier negativt påverkar unga människor med vårdnadsansvar, och att dessa till största delen är kvinnor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att se till att det under sådana förhållanden finns lagar som korrigerar denna obalans, till exempel genom att man ökar tidsfristen för att ansöka om stipendier med ett år för varje år som en person i beroendeställning har vårdats.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att rörlighet är ett av de viktigaste sätten att utveckla en forskarkarriär och förvissa sig om befordran och konstaterar att detta kan vara svårt att förena med familjeliv och att lämpliga politiska åtgärder därför bör vidtas för att göra detta till en mer realistisk möjlighet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att rörlighet är ett av de viktigaste sätten att utveckla en forskarkarriär och förvissa sig om befordran och konstaterar att detta kan vara svårt att förena med familjeliv och att lämpliga politiska åtgärder därför bör vidtas för att göra detta till en mer realistisk möjlighet.

| 9. | Europaparlamentet betonar infrastrukturens roll för att skapa en hållbar balans mellan arbete och fritid och betonar vikten av att utöka tryggheten i en akademisk karriär. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar infrastrukturens roll för att skapa en hållbar balans mellan arbete och fritid och betonar vikten av att utöka tryggheten i en akademisk karriär.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra situationen genom att införa ett familjeperspektiv via möjligheter till flexibel arbetstid, förbättrad barnomsorg och tillgång till socialförsäkringar över gränserna. Villkoren för föräldraledighet ska vara utformade på ett sådant sätt att de ger män och kvinnor verklig valfrihet. Parlamentet understryker att både män och kvinnor har ansvar för att förena familjeliv och arbete. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra situationen genom att införa ett familjeperspektiv via möjligheter till flexibel arbetstid, förbättrad barnomsorg och tillgång till socialförsäkringar över gränserna. Villkoren för föräldraledighet ska vara utformade på ett sådant sätt att de ger män och kvinnor verklig valfrihet. Parlamentet understryker att både män och kvinnor har ansvar för att förena familjeliv och arbete.

| 11. | Europaparlamentet noterar att man i kommissionens ovannämnda rapport från 2008 kommer fram till att ledningens engagemang är nödvändigt för att uppnå jämställdhet inom forskningen och att ett sådant engagemang måste komma till uttryck på nationell och institutionell nivå. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att man i kommissionens ovannämnda rapport från 2008 kommer fram till att ledningens engagemang är nödvändigt för att uppnå jämställdhet inom forskningen och att ett sådant engagemang måste komma till uttryck på nationell och institutionell nivå.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att analysera de faktorer som gör det svårare för kvinnor att inneha höga befattningar inom universitet och utbildningsmyndigheter och som allvarligt minskar deras inflytande över beslut som gäller forskning inom Europeiska unionen samt att föreslå lämpliga lösningar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att analysera de faktorer som gör det svårare för kvinnor att inneha höga befattningar inom universitet och utbildningsmyndigheter och som allvarligt minskar deras inflytande över beslut som gäller forskning inom Europeiska unionen samt att föreslå lämpliga lösningar.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar universitet, forskningsinstitutioner och privata företag att införa och tillämpa jämlikhetsstrategier i sina organisationer och att utföra jämställdhetskonsekvensbedömningar i sina beslutsprocesser. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar universitet, forskningsinstitutioner och privata företag att införa och tillämpa jämlikhetsstrategier i sina organisationer och att utföra jämställdhetskonsekvensbedömningar i sina beslutsprocesser.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra åtgärder för att höja medvetenheten i det vetenskapliga samfundet och bland beslutsfattare när det gäller frågan om lika möjligheter inom vetenskap och forskning. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra åtgärder för att höja medvetenheten i det vetenskapliga samfundet och bland beslutsfattare när det gäller frågan om lika möjligheter inom vetenskap och forskning.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa mer transparenta rekryteringsprocesser och kräva könsbalans i utvärderingspaneler, urvalskommittéer och alla övriga valda eller utsedda paneler och kommittéer. Ett icke bindande mål bör vara att de ska bestå av minst 40 procent kvinnor och minst 40 procent män. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa mer transparenta rekryteringsprocesser och kräva könsbalans i utvärderingspaneler, urvalskommittéer och alla övriga valda eller utsedda paneler och kommittéer. Ett icke bindande mål bör vara att de ska bestå av minst 40 procent kvinnor och minst 40 procent män.

| 16. | Europaparlamentet kritiserar det föga ambitiösa och otillräckliga EU-målet att 25 procent av de ledande befattningarna inom den offentliga sektorns forskningsverksamhet ska innehas av kvinnor, och påminner kommissionen och medlemsstaterna om att en jämn könsrepresentation innebär en kvinnoandel på minst 40 procent. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet kritiserar det föga ambitiösa och otillräckliga EU-målet att 25 procent av de ledande befattningarna inom den offentliga sektorns forskningsverksamhet ska innehas av kvinnor, och påminner kommissionen och medlemsstaterna om att en jämn könsrepresentation innebär en kvinnoandel på minst 40 procent.

| 17. | Europaparlamentet kräver att kommissionen sätter frågan om kvinnors deltagande i vetenskapliga forskningsprogram i fokus. En riktad utbildning för att nå könsmedvetenhet bör erbjudas personer i beslutsfattande ställning, i forskningsråd och utvärderingsgrupper, personer som utarbetar anbudsinfordringar och anbud samt personer som leder avtalsförhandlingar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet kräver att kommissionen sätter frågan om kvinnors deltagande i vetenskapliga forskningsprogram i fokus. En riktad utbildning för att nå könsmedvetenhet bör erbjudas personer i beslutsfattande ställning, i forskningsråd och utvärderingsgrupper, personer som utarbetar anbudsinfordringar och anbud samt personer som leder avtalsförhandlingar.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att en balanserad fördelning av kvinnor och män bland deltagarna bedöms som positivt i ansökningarna inom det sjunde ramprogrammet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta samma åtgärder i sina nationella och regionala program. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att en balanserad fördelning av kvinnor och män bland deltagarna bedöms som positivt i ansökningarna inom det sjunde ramprogrammet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta samma åtgärder i sina nationella och regionala program.

| 19. | Europaparlamentet finner att jämställdhetsplaner i samband med förslags- och utvärderingsfaserna inom det sjunde ramprogrammet är en viktig del av EU:s övergripande strategi för att integrera jämställdhetsperspektivet i alla politikområden och av unionens jämställdhetspolitik, och anser därför att de bör förbli en integrerad del av EU:s forskningsfinansiering. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet finner att jämställdhetsplaner i samband med förslags- och utvärderingsfaserna inom det sjunde ramprogrammet är en viktig del av EU:s övergripande strategi för att integrera jämställdhetsperspektivet i alla politikområden och av unionens jämställdhetspolitik, och anser därför att de bör förbli en integrerad del av EU:s forskningsfinansiering.

| 20. | Europaparlamentet är fast övertygat om att särskilda åtgärder för rekrytering, utbildning och PR måste införas för att främja och uppmuntra kvinnor att i större utsträckning delta i områden som teknik, fysik, ingenjörsvetenskap, datavetenskap och andra områden. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet är fast övertygat om att särskilda åtgärder för rekrytering, utbildning och PR måste införas för att främja och uppmuntra kvinnor att i större utsträckning delta i områden som teknik, fysik, ingenjörsvetenskap, datavetenskap och andra områden.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att uppmuntra kvinnliga forskare och att ytterligare utveckla stödjande åtgärder och mentorprogram, liksom en policy för befordran med tydliga mål. Parlamentet konstaterar att utvecklingen av stödstrukturer för karriärvägledning och rådgivning som bland annat riktar sig till kvinnliga forskare skulle ge särskilt positiva resultat. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att uppmuntra kvinnliga forskare och att ytterligare utveckla stödjande åtgärder och mentorprogram, liksom en policy för befordran med tydliga mål. Parlamentet konstaterar att utvecklingen av stödstrukturer för karriärvägledning och rådgivning som bland annat riktar sig till kvinnliga forskare skulle ge särskilt positiva resultat.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa effektiva strategier för att få bort löneskillnaderna mellan män och kvinnor. Principen om ”lika lön” inom det vetenskapliga området bör också gälla stipendier och bidrag. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa effektiva strategier för att få bort löneskillnaderna mellan män och kvinnor. Principen om ”lika lön” inom det vetenskapliga området bör också gälla stipendier och bidrag.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta forskningsfonder som är riktade till kvinnor, för att motverka underfinansieringen av kvinnor inom vetenskaplig forskning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta forskningsfonder som är riktade till kvinnor, för att motverka underfinansieringen av kvinnor inom vetenskaplig forskning.

| 24. | Europaparlamentet betonar vikten av att uppmuntra flickor att satsa på en vetenskaplig karriär och föreslår att kommissionen och medlemsstaterna utser kvinnliga forskare som förebilder och även sätter in andra styrande åtgärder för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar vikten av att uppmuntra flickor att satsa på en vetenskaplig karriär och föreslår att kommissionen och medlemsstaterna utser kvinnliga forskare som förebilder och även sätter in andra styrande åtgärder för att uppnå detta mål.

| 25. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja medvetandehöjande åtgärder för att informera flickor och uppmuntra dem att söka sig till naturvetenskapliga och tekniska universitetsstudier och examina. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att förbättra processerna för kunskapsutbyte, eftersom de olika medlemsstaterna uppvisar vitt skilda mönster för utbildningsval. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja medvetandehöjande åtgärder för att informera flickor och uppmuntra dem att söka sig till naturvetenskapliga och tekniska universitetsstudier och examina. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att förbättra processerna för kunskapsutbyte, eftersom de olika medlemsstaterna uppvisar vitt skilda mönster för utbildningsval.

| 26. | Europaparlamentet påpekar behovet av specialprogram vid universiteten som ökar flickors och unga kvinnors intresse att göra karriär inom forskningen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påpekar behovet av specialprogram vid universiteten som ökar flickors och unga kvinnors intresse att göra karriär inom forskningen.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta program för att coacha och stödja unga kvinnliga forskare att delta i forskningsprogram och hjälpa dem att söka stipendier så att de kan fortsätta att bedriva akademiska studier och forskning. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta program för att coacha och stödja unga kvinnliga forskare att delta i forskningsprogram och hjälpa dem att söka stipendier så att de kan fortsätta att bedriva akademiska studier och forskning.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar den verksamhet som bedrivs av icke-statliga organisationer och byråer på europeisk och nationell nivå i syfte att utöka kvinnors deltagande i den vetenskapliga forskningen och öka antalet kvinnor i beslutsfattande positioner. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar den verksamhet som bedrivs av icke-statliga organisationer och byråer på europeisk och nationell nivå i syfte att utöka kvinnors deltagande i den vetenskapliga forskningen och öka antalet kvinnor i beslutsfattande positioner.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare stärka nätverkandet bland kvinnliga forskare på regional, nationell och EU-nivå, eftersom nätverksbyggande har visat sig vara ett viktigt instrument för att ge kvinnor mer inflytande, med syftet att intressera fler kvinnor för vetenskapliga karriärer och uppmuntra de kvinnliga forskarna att delta i debatten om forskningens riktlinjer och förbättra sina möjligheter att avancera. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare stärka nätverkandet bland kvinnliga forskare på regional, nationell och EU-nivå, eftersom nätverksbyggande har visat sig vara ett viktigt instrument för att ge kvinnor mer inflytande, med syftet att intressera fler kvinnor för vetenskapliga karriärer och uppmuntra de kvinnliga forskarna att delta i debatten om forskningens riktlinjer och förbättra sina möjligheter att avancera.

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, regionkommittén samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, regionkommittén samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT C 201, 16.7.1999, s. 1.

(2)  EGT C 199, 14.7.2001, s. 1.

(3)  EUT C 317, 30.12.2003, s. 6.

(4)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

(5)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

(6)  EGT C 309, 27.10.2000, s. 57.

(7)  EUT C 102 E, 28.4.2004, s. 492.

(8)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 56.

(9)  Antagna texter, P6_TA(2007)0265.

(10)  Antagna texter, P6_TA(2007)0423.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/44

---

Grönbok om bättre nedmontering av fartyg

P6_TA(2008)0222

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2008 om grönboken om bättre nedmontering av fartyg (2007/2279(INI))

(2009/C 279 E/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av ”Grönbok om bättre nedmontering av fartyg” (KOM(2007)0269) antagen av kommissionen den 22 maj 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ”Grönbok om bättre nedmontering av fartyg” (KOM(2007)0269) antagen av kommissionen den 22 maj 2007,

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 6 i fördraget, där det föreskrivs att miljöskyddskrav ska integreras vid utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet, framför allt i syfte att främja en hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 6 i fördraget, där det föreskrivs att miljöskyddskrav ska integreras vid utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet, framför allt i syfte att främja en hållbar utveckling,

| — | med beaktande av riktlinjerna för de asiatiska länderna och Turkiet om säkerhet och hälsa inom fartygsskrotning, som antogs av Internationella arbetsorganisationen (ILO) i mars 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för de asiatiska länderna och Turkiet om säkerhet och hälsa inom fartygsskrotning, som antogs av Internationella arbetsorganisationen (ILO) i mars 2004,

| — | med beaktande av artikel 175 i fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 175 i fördraget,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1013/2006 av den 14 juni 2006 om transport av avfall (1) (förordningen om avfallstransporter), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1013/2006 av den 14 juni 2006 om transport av avfall (1) (förordningen om avfallstransporter),

| — | med beaktande av Baselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och slutligt omhändertagande av farligt avfall (Baselkonventionen), vilken Förenta nationerna antog den 22 mars 1989 såsom ett regelverk för reglering av internationella transporter av farligt avfall, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Baselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och slutligt omhändertagande av farligt avfall (Baselkonventionen), vilken Förenta nationerna antog den 22 mars 1989 såsom ett regelverk för reglering av internationella transporter av farligt avfall,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för transport och turism (A6-0156/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för transport och turism (A6-0156/2008),

| A. | Kolossala fartyg som trafikerar öppet hav skrotas på sydasiatiska stränder och annat håll under ovärdiga och miljöfarliga arbetsförhållanden och en del av dessa fartyg härstammar från Europeiska unionen. |
| --- | --- |

A.

Kolossala fartyg som trafikerar öppet hav skrotas på sydasiatiska stränder och annat håll under ovärdiga och miljöfarliga arbetsförhållanden och en del av dessa fartyg härstammar från Europeiska unionen.

| B. | I länder som Bangladesh, Indien, Pakistan är skrotpriserna relativt höga till följd av mycket låga lönekostnader, ytterst bristfälliga säkerhetsföreskrifter och total avsaknad av miljölagstiftning beträffande nedmontering av fartyg, vilket gör dessa länder attraktiva för många fartygsägare. |
| --- | --- |

B.

I länder som Bangladesh, Indien, Pakistan är skrotpriserna relativt höga till följd av mycket låga lönekostnader, ytterst bristfälliga säkerhetsföreskrifter och total avsaknad av miljölagstiftning beträffande nedmontering av fartyg, vilket gör dessa länder attraktiva för många fartygsägare.

| C. | Kommissionen genomförde 2000 en studie (2) av de ekonomiska förutsättningarna för fartygsskrotningsbranschen, men avstod från att vidta åtgärder, eftersom det enligt studien skulle bli mycket svårt att göra fartygsåtervinning ekonomiskt lönsamt och samtidigt respektera goda miljönormer. Denna tendens att sätta kortfristiga vinster framför människoliv och miljöhänsyn är oacceptabel. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen genomförde 2000 en studie (2) av de ekonomiska förutsättningarna för fartygsskrotningsbranschen, men avstod från att vidta åtgärder, eftersom det enligt studien skulle bli mycket svårt att göra fartygsåtervinning ekonomiskt lönsamt och samtidigt respektera goda miljönormer. Denna tendens att sätta kortfristiga vinster framför människoliv och miljöhänsyn är oacceptabel.

| D. | Det är beklagligt att eventuella åtgärder diskuteras först efter att särskilt uppmärksammade fall, såsom den franska regeringens försök att bli av med sitt hangarfartyg Clémenceau utanför EU, har gjort allmänheten mer medveten om problemet. |
| --- | --- |

D.

Det är beklagligt att eventuella åtgärder diskuteras först efter att särskilt uppmärksammade fall, såsom den franska regeringens försök att bli av med sitt hangarfartyg Clémenceau utanför EU, har gjort allmänheten mer medveten om problemet.

| E. | Såväl industriländerna som utvecklingsländerna är oroade över att industriländerna fraktar allt mer farligt avfall till utvecklingsländer, som där hanteras på ett okontrollerat och riskfyllt sätt. Detta har lett till att Baselkonventionen från 1995 ändrats på ett sådant sätt att länderna inom organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) numera inte får frakta något miljöfarligt avfall till länder utanför OECD (”Baselförbudet”). Även om denna ändring har införts i sin helhet i förordningen om avfallstransporter, har den dessvärre ännu inte trätt i kraft på internationell nivå. |
| --- | --- |

E.

Såväl industriländerna som utvecklingsländerna är oroade över att industriländerna fraktar allt mer farligt avfall till utvecklingsländer, som där hanteras på ett okontrollerat och riskfyllt sätt. Detta har lett till att Baselkonventionen från 1995 ändrats på ett sådant sätt att länderna inom organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) numera inte får frakta något miljöfarligt avfall till länder utanför OECD (”Baselförbudet”). Även om denna ändring har införts i sin helhet i förordningen om avfallstransporter, har den dessvärre ännu inte trätt i kraft på internationell nivå.

| F. | Ett fartyg kan övergå till att bli avfall, enligt definitionen i artikel 2 i Baselkonventionen, samtidigt som det, enligt andra internationella regler, fortfarande anses vara ett fartyg. Denna lucka i lagen utnyttjas systematiskt och leder till att de flesta av EU:s fartyg skrotas i Asien på ett sätt som fullständigt strider mot Baselförbudet och motsvarande bestämmelser i förordningen om avfallstransporter. |
| --- | --- |

F.

Ett fartyg kan övergå till att bli avfall, enligt definitionen i artikel 2 i Baselkonventionen, samtidigt som det, enligt andra internationella regler, fortfarande anses vara ett fartyg. Denna lucka i lagen utnyttjas systematiskt och leder till att de flesta av EU:s fartyg skrotas i Asien på ett sätt som fullständigt strider mot Baselförbudet och motsvarande bestämmelser i förordningen om avfallstransporter.

| G. | Europaparlamentet krävde redan 2003 att kommissionen skulle utarbeta riktlinjer för att täppa till denna lucka i lagen vid översynen av förordningen om avfallstransporter, men rådet vägrade acceptera detta och lät i stället ytterligare åtgärder ingå i det gemensamma arbete som utförs av de tre internationella organen (Baselkonventionen, Internationella arbetsorganisationen (ILO) och IMO) för att upprätta obligatoriska krav på global nivå. |
| --- | --- |

G.

Europaparlamentet krävde redan 2003 att kommissionen skulle utarbeta riktlinjer för att täppa till denna lucka i lagen vid översynen av förordningen om avfallstransporter, men rådet vägrade acceptera detta och lät i stället ytterligare åtgärder ingå i det gemensamma arbete som utförs av de tre internationella organen (Baselkonventionen, Internationella arbetsorganisationen (ILO) och IMO) för att upprätta obligatoriska krav på global nivå.

| H. | Ett fartyg som innehåller stora mängder farligt material eller som i strid med OECD:s gällande avfallspost GC 030 och enligt Baselkonventionens förteckningar inte vederbörligen har tömts på miljöfarliga ämnen, ska betraktas som farligt avfall. Frakten av ett sådant fartyg från EU till ett land utanför OECD i syfte att skrota det är förbjuden enligt förordningen om avfallstransporter, genom vilken Baselkonventionen infördes i gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

H.

Ett fartyg som innehåller stora mängder farligt material eller som i strid med OECD:s gällande avfallspost GC 030 och enligt Baselkonventionens förteckningar inte vederbörligen har tömts på miljöfarliga ämnen, ska betraktas som farligt avfall. Frakten av ett sådant fartyg från EU till ett land utanför OECD i syfte att skrota det är förbjuden enligt förordningen om avfallstransporter, genom vilken Baselkonventionen infördes i gemenskapsrätten.

| I. | Fartyg som betraktas som farligt avfall måste nedmonteras på ett miljövänligt sätt i ett OECD-land, eller får efter sanering (så att de inte längre betraktas som farligt avfall) fraktas till ett land utanför OECD. Detta krav åsidosätts emellertid systematiskt. |
| --- | --- |

I.

Fartyg som betraktas som farligt avfall måste nedmonteras på ett miljövänligt sätt i ett OECD-land, eller får efter sanering (så att de inte längre betraktas som farligt avfall) fraktas till ett land utanför OECD. Detta krav åsidosätts emellertid systematiskt.

| J. | Enligt såväl gällande sjörätt som IMO-konventioner är kuststater berättigade och skyldiga att tillämpa all internationell miljöskyddslagstiftning, men det sker ofta överträdelser mot Baselkonventionen vid nedmontering av fartyg, bland annat på grund av bristande politisk vilja att täppa till luckorna i lagen och ta itu med den strukturella bristen på ansvar inom fartygsbranschen, vilket tydligast illustreras av företeelsen med flaggstater. |
| --- | --- |

J.

Enligt såväl gällande sjörätt som IMO-konventioner är kuststater berättigade och skyldiga att tillämpa all internationell miljöskyddslagstiftning, men det sker ofta överträdelser mot Baselkonventionen vid nedmontering av fartyg, bland annat på grund av bristande politisk vilja att täppa till luckorna i lagen och ta itu med den strukturella bristen på ansvar inom fartygsbranschen, vilket tydligast illustreras av företeelsen med flaggstater.

| K. | Visserligen är förordningen om avfallstransporter det regelverk i EU som ska genomföra Baselkonventionen, inklusive export av uttjänta fartyg, men den kan inte tillämpas på ett tillfredsställande sätt vid skrotning av fartyg som ägs av européer eller opererar i europeiska vatten eller för EU-flagg, som gör en sista ”normal” resa och förklaras som avfall först efter att de lämnat europeiskt vatten utan några ytterligare kontrollmekanismer eller riktlinjer för att stoppa sådana kränkningar av internationell rätt och EU-rätt. |
| --- | --- |

K.

Visserligen är förordningen om avfallstransporter det regelverk i EU som ska genomföra Baselkonventionen, inklusive export av uttjänta fartyg, men den kan inte tillämpas på ett tillfredsställande sätt vid skrotning av fartyg som ägs av européer eller opererar i europeiska vatten eller för EU-flagg, som gör en sista ”normal” resa och förklaras som avfall först efter att de lämnat europeiskt vatten utan några ytterligare kontrollmekanismer eller riktlinjer för att stoppa sådana kränkningar av internationell rätt och EU-rätt.

| L. | Enligt ingressen till förordningen om avfallstransporter är det ”nödvändigt att säkerställa en säker och miljövänlig hantering av fartygsupphuggning i syfte att skydda folkhälsan och miljön”. |
| --- | --- |

L.

Enligt ingressen till förordningen om avfallstransporter är det ”nödvändigt att säkerställa en säker och miljövänlig hantering av fartygsupphuggning i syfte att skydda folkhälsan och miljön”.

| M. | För att täppa till de luckor som finns i Baselkonventionen håller IMO på att utarbeta en konvention som ska lösa detta problem världen över. |
| --- | --- |

M.

För att täppa till de luckor som finns i Baselkonventionen håller IMO på att utarbeta en konvention som ska lösa detta problem världen över.

| N. | Vid Baselkonventionens sjunde partskonferens uppmanade parterna, däribland Europeiska unionens medlemsstater, IMO att fortsätta sitt arbete med att utarbeta strängare regler för att förhindra export av giftiga fartyg och att införa obligatoriska krav i sina regler, bland annat regler om ett rapporteringssystem för fartyg som ska nedmonteras. Dessa regler bör garantera en kontrollnivå motsvarande den som inrättats genom Baselkonventionen, och IMO bör fortsätta arbeta för att upprätta obligatoriska krav som säkerställer en miljömässigt sund nedmontering av fartyg, vilket även skulle kunna omfatta förrengöring. |
| --- | --- |

N.

Vid Baselkonventionens sjunde partskonferens uppmanade parterna, däribland Europeiska unionens medlemsstater, IMO att fortsätta sitt arbete med att utarbeta strängare regler för att förhindra export av giftiga fartyg och att införa obligatoriska krav i sina regler, bland annat regler om ett rapporteringssystem för fartyg som ska nedmonteras. Dessa regler bör garantera en kontrollnivå motsvarande den som inrättats genom Baselkonventionen, och IMO bör fortsätta arbeta för att upprätta obligatoriska krav som säkerställer en miljömässigt sund nedmontering av fartyg, vilket även skulle kunna omfatta förrengöring.

| O. | Förslaget till IMO-konvention i dess nuvarande form har inte skapat en kontrollnivå motsvarande den i Baselkonventionen och förordningen om avfallshantering. Inte heller försöker man i förslaget förhindra exporten av giftigt avfall till utvecklingsländerna eller upprätta mekanismer som bygger på principen att förorenaren betalar eller ersättningsprincipen för konstruktion av gröna fartyg, eller på reviderade standarder för återvinningsanläggningar för fartyg. Det är dessutom i vissa fall inte möjligt för de stater som för närvarande ägnar sig åt fartygsåtervinning eller framträdande flaggstater att ratificera konventionen. |
| --- | --- |

O.

Förslaget till IMO-konvention i dess nuvarande form har inte skapat en kontrollnivå motsvarande den i Baselkonventionen och förordningen om avfallshantering. Inte heller försöker man i förslaget förhindra exporten av giftigt avfall till utvecklingsländerna eller upprätta mekanismer som bygger på principen att förorenaren betalar eller ersättningsprincipen för konstruktion av gröna fartyg, eller på reviderade standarder för återvinningsanläggningar för fartyg. Det är dessutom i vissa fall inte möjligt för de stater som för närvarande ägnar sig åt fartygsåtervinning eller framträdande flaggstater att ratificera konventionen.

| P. | Under alla omständigheter räknar man med att det kan ta flera år att anta en IMO-konvention, varefter det återigen kan ta flera år innan den träder i kraft på grund av den långdragna ratificeringsprocessen. |
| --- | --- |

P.

Under alla omständigheter räknar man med att det kan ta flera år att anta en IMO-konvention, varefter det återigen kan ta flera år innan den träder i kraft på grund av den långdragna ratificeringsprocessen.

| Q. | EU förfogar för närvarande inte över tillräcklig kapacitet för att kunna montera ned sina fartyg (under EU-flagg eller ägda av EU-medborgare) på ett miljövänligt sätt, i synnerhet de som tillhör handelsflottan, och detta problem kommer att växa dramatiskt under 2010 till följd av en allt intensivare skrotning av tankfartyg med enkelskrov. |
| --- | --- |

Q.

EU förfogar för närvarande inte över tillräcklig kapacitet för att kunna montera ned sina fartyg (under EU-flagg eller ägda av EU-medborgare) på ett miljövänligt sätt, i synnerhet de som tillhör handelsflottan, och detta problem kommer att växa dramatiskt under 2010 till följd av en allt intensivare skrotning av tankfartyg med enkelskrov.

| R. | Konkreta lagstiftningsåtgärder på EU-nivå är därför absolut nödvändiga om dessa tankfartyg med enkelskrov inte ska förstöra stränder och flodbäddar ytterligare i Sydasien. Det finns inga ursäkter för att inte agera, särskilt inte med tanke på att tankfartyg med enkelskrov enkelt kan identifieras. |
| --- | --- |

R.

Konkreta lagstiftningsåtgärder på EU-nivå är därför absolut nödvändiga om dessa tankfartyg med enkelskrov inte ska förstöra stränder och flodbäddar ytterligare i Sydasien. Det finns inga ursäkter för att inte agera, särskilt inte med tanke på att tankfartyg med enkelskrov enkelt kan identifieras.

| S. | Den internationella primära marknaden för nedmontering av fartyg fungerar för närvarande i de flesta fall under undermåliga villkor och är inte i överensstämmelse med Europeiska unionens sociala, miljömässiga och hälsopolitiska principer. |
| --- | --- |

S.

Den internationella primära marknaden för nedmontering av fartyg fungerar för närvarande i de flesta fall under undermåliga villkor och är inte i överensstämmelse med Europeiska unionens sociala, miljömässiga och hälsopolitiska principer.

| 1. | Europaparlamentet anser att det inte längre är etiskt försvarbart att acceptera de villkor under vilka nedmonteringen av fartyg sker, vilka innebär att miljö- och socialpolitiska principer bryts och att hälsan för tusentals anställda i Fjärran Östern äventyras. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att det inte längre är etiskt försvarbart att acceptera de villkor under vilka nedmonteringen av fartyg sker, vilka innebär att miljö- och socialpolitiska principer bryts och att hälsan för tusentals anställda i Fjärran Östern äventyras.

| 2. | Europaparlamentet inser att EU delvis är ansvarig för de nuvarande sociala och miljömässiga problemen i samband med nedmonteringen av fartyg. Parlamentet vill därför se omedelbara och konkreta åtgärder från EU:s sida i samarbete med IMO för att stoppa den sociala och miljömässiga dumpning som uppstår till följd av ekonomiska stimulansåtgärder och för att nå en globalt hållbar lösning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet inser att EU delvis är ansvarig för de nuvarande sociala och miljömässiga problemen i samband med nedmonteringen av fartyg. Parlamentet vill därför se omedelbara och konkreta åtgärder från EU:s sida i samarbete med IMO för att stoppa den sociala och miljömässiga dumpning som uppstår till följd av ekonomiska stimulansåtgärder och för att nå en globalt hållbar lösning.

| 3. | Europaparlamentet anser att det inte är moraliskt försvarbart att vissa skrotningsföretag utnyttjar barn för att utföra hårt och farligt arbete, och att sådana barn istället bör erbjudas tillräckliga utbildnings- och fritidsmöjligheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det inte är moraliskt försvarbart att vissa skrotningsföretag utnyttjar barn för att utföra hårt och farligt arbete, och att sådana barn istället bör erbjudas tillräckliga utbildnings- och fritidsmöjligheter.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda grönbok, i vilken de stora sociala och mijömässiga problem som följer av nedmonteringen av fartyg i Sydasien beskrivs utförligt. Parlamentet menar emellertid att detta initiativ kommer minst tio år för sent. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda grönbok, i vilken de stora sociala och mijömässiga problem som följer av nedmonteringen av fartyg i Sydasien beskrivs utförligt. Parlamentet menar emellertid att detta initiativ kommer minst tio år för sent.

| 5. | Europaparlamentet anser att åtgärder genast måste vidtas på europeisk och internationell nivå, i synnerhet med hänsyn till hälso- och miljöskydd, i stället för att vältra över ansvaret på andra länder. Parlamentet betonar att det mest övergripande sättet att uppnå detta är att anta och tillämpa en internationell konvention med skyldigheter för alla parter som är delaktiga i nedmonteringen av fartyg, men att detta sätt kantas av många hinder och förseningar och bör därför inte ersätta akuta EU-åtgärder. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att åtgärder genast måste vidtas på europeisk och internationell nivå, i synnerhet med hänsyn till hälso- och miljöskydd, i stället för att vältra över ansvaret på andra länder. Parlamentet betonar att det mest övergripande sättet att uppnå detta är att anta och tillämpa en internationell konvention med skyldigheter för alla parter som är delaktiga i nedmonteringen av fartyg, men att detta sätt kantas av många hinder och förseningar och bör därför inte ersätta akuta EU-åtgärder.

| 6. | Europaparlamentet anser att nedmonteringen av fartyg kommer att fortsätta ha en social och ekologisk inverkan också på lång sikt, i synnerhet eftersom antalet fartyg som är under byggnad ökat under flera års tid. Parlamentet betonar därför vikten av fortsatt europeisk innovation och utveckling inom varvsindustrin för att fartyg ska kunna förbättras och bli mindre skadliga för miljön. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att helhjärtat gå vidare med programmet LeaderSHIP 2015. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att nedmonteringen av fartyg kommer att fortsätta ha en social och ekologisk inverkan också på lång sikt, i synnerhet eftersom antalet fartyg som är under byggnad ökat under flera års tid. Parlamentet betonar därför vikten av fortsatt europeisk innovation och utveckling inom varvsindustrin för att fartyg ska kunna förbättras och bli mindre skadliga för miljön. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att helhjärtat gå vidare med programmet LeaderSHIP 2015.

| 7. | Europaparlamentet betonar att det inte finns någon tid att förlora, eftersom nästan 800 tankfartyg med enkelskrov förmodligen kommer att skrotas 2010 (3). Parlamentet konstaterar att frågan är tänkt att tas upp i en framtida konvention från IMO men att konventionen förmodligen inte kommer att träda i kraft förrän 2012. Europaparlamentet efterlyser effektiva åtgärder på EU-nivå före 2010, innan IMO:s konvention antas och före toppåret för accelererad utfasning av tankfartyg med enkelskrov. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att det inte finns någon tid att förlora, eftersom nästan 800 tankfartyg med enkelskrov förmodligen kommer att skrotas 2010 (3). Parlamentet konstaterar att frågan är tänkt att tas upp i en framtida konvention från IMO men att konventionen förmodligen inte kommer att träda i kraft förrän 2012. Europaparlamentet efterlyser effektiva åtgärder på EU-nivå före 2010, innan IMO:s konvention antas och före toppåret för accelererad utfasning av tankfartyg med enkelskrov.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta kriterier och mekanismer eftersom varje fartyg som ska skrotas och som inte uppfyller alla krav i internationella konventioner, och som en följd av detta inte har giltiga intyg utfärdade av register som EU erkänt, ska betraktas som ”avfall” enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/12/EG av den 5 april 2006 om avfall (4), i syfte att hädanefter förhindra kringgåendet av förordningen om avfallstransporter och även undersöka frågan om när en medlemsstat kan betraktas som en ”exportstat” enligt förordningen om avfallstransporter, inklusive hamnstater, flaggstater och stater med jurisdiktion över fartygsägare och säkerställa ett smidigt och tryggt undandragande från marknaden för fartyg som kommit till slutet av sin operativa livslängd. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta kriterier och mekanismer eftersom varje fartyg som ska skrotas och som inte uppfyller alla krav i internationella konventioner, och som en följd av detta inte har giltiga intyg utfärdade av register som EU erkänt, ska betraktas som ”avfall” enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/12/EG av den 5 april 2006 om avfall (4), i syfte att hädanefter förhindra kringgåendet av förordningen om avfallstransporter och även undersöka frågan om när en medlemsstat kan betraktas som en ”exportstat” enligt förordningen om avfallstransporter, inklusive hamnstater, flaggstater och stater med jurisdiktion över fartygsägare och säkerställa ett smidigt och tryggt undandragande från marknaden för fartyg som kommit till slutet av sin operativa livslängd.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att effektivisera genomförandet av förordningen om avfallstransporter genom att låta hamnmyndigheterna i medlemsstaterna utföra strängare kontroller och övervakning så att hamnstater, flaggstater och stater med jurisdiktion över ägarna (avfallsproducenterna) ges möjlighet att förklara ett fartyg som uttjänt och följaktligen som avfall, oavsett om fartyget fortfarande är funktionsdugligt eller ej. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att effektivisera genomförandet av förordningen om avfallstransporter genom att låta hamnmyndigheterna i medlemsstaterna utföra strängare kontroller och övervakning så att hamnstater, flaggstater och stater med jurisdiktion över ägarna (avfallsproducenterna) ges möjlighet att förklara ett fartyg som uttjänt och följaktligen som avfall, oavsett om fartyget fortfarande är funktionsdugligt eller ej.

| 10. | Europaparlamentet stöder initiativ på internationell nivå för att uppnå bindande minimistandarder för fartygsåtervinning och främja inrättandet av rena återvinningsanläggningar med hänsyn till arbetsförhållanden och tillhörande hälso- och säkerhetsfrågor, framför allt på skrotanläggningarna i Sydasien, för att skydda de anställda och miljön från de negativa effekterna av farligt avfall och farliga arbetsrutiner. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet stöder initiativ på internationell nivå för att uppnå bindande minimistandarder för fartygsåtervinning och främja inrättandet av rena återvinningsanläggningar med hänsyn till arbetsförhållanden och tillhörande hälso- och säkerhetsfrågor, framför allt på skrotanläggningarna i Sydasien, för att skydda de anställda och miljön från de negativa effekterna av farligt avfall och farliga arbetsrutiner.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en förteckning över fartyg som trafikerar öppet hav och som antagligen kommer att skrotas inom en viss tidsperiod, och att upprätta mekanismer genom vilka sådana fartyg listas som ”uttjänta fartyg” som kräver en skrotningsplan innan de säljs för skrotning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och hamnmyndigheterna, som måste kunna identifiera fartyg som ska skrotas, att skärpa kontrollen av gamla fartyg enligt denna förteckning. Parlamentet anser i sammanhanget att ett snabbt antagande av de föreslagna ändringarna av direktivet om hamnstatskontroll (5) vore önskvärt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en förteckning över fartyg som trafikerar öppet hav och som antagligen kommer att skrotas inom en viss tidsperiod, och att upprätta mekanismer genom vilka sådana fartyg listas som ”uttjänta fartyg” som kräver en skrotningsplan innan de säljs för skrotning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och hamnmyndigheterna, som måste kunna identifiera fartyg som ska skrotas, att skärpa kontrollen av gamla fartyg enligt denna förteckning. Parlamentet anser i sammanhanget att ett snabbt antagande av de föreslagna ändringarna av direktivet om hamnstatskontroll (5) vore önskvärt.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att förhandla fram en IMO-konvention som innehåller högt ställda krav och omfattande regler som






  — | säkerställer en kontrollnivå som minst motsvarar den i Baselkonventionen, |
| --- | --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att förhandla fram en IMO-konvention som innehåller högt ställda krav och omfattande regler som

—

säkerställer en kontrollnivå som minst motsvarar den i Baselkonventionen,

| — | ger hög global säkerhet och bra miljöskydd för en fartygsåtervinning som har granskats och certifierats av tredje part, |
| --- | --- |

—

ger hög global säkerhet och bra miljöskydd för en fartygsåtervinning som har granskats och certifierats av tredje part,

| — | förbjuder uppkörning av fartyg på stränderna som en metod för nedmontering, |
| --- | --- |

—

förbjuder uppkörning av fartyg på stränderna som en metod för nedmontering,

| — | inte tillåter fartygsnedmontering av icke-avtalsparter, |
| --- | --- |

—

inte tillåter fartygsnedmontering av icke-avtalsparter,

| — | fastställer ersättningsprincipen för att få bort det nuvarande bruket av farliga material vid byggandet av nya fartyg. |
| --- | --- |

—

fastställer ersättningsprincipen för att få bort det nuvarande bruket av farliga material vid byggandet av nya fartyg.

Parlamentet anser att det i denna framtida konvention bör fastställas att uttjänta fartyg måste tömmas helt på farliga ämnen innan de nedmonteras i länder utanför OECD eller fraktas till officiellt godkända återvinningsanläggningar i OECD- eller EU-länder som uppfyller stränga säkerhets- och miljökrav.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga eventuella åtgärder för att minska de potentiella ekonomiska konsekvenserna av nedmonteringen av fartyg genom att införa striktare produktionsnormer, till exempel begränsa användningen av vissa farliga ämnen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga eventuella åtgärder för att minska de potentiella ekonomiska konsekvenserna av nedmonteringen av fartyg genom att införa striktare produktionsnormer, till exempel begränsa användningen av vissa farliga ämnen.

| 14. | Europaparlamentet rekommenderar starkt att EU:s arbete inriktas på att skydda minimistandarder som säkerställer bästa tänkbara skydd för miljö, hälsa och säkerhet och som framför allt omfattar regler om konstruktion och tillverkning av fartyg, deras drift, förberedande av fartyg för återvinning, drift av anläggningar för fartygsåtervinning och inrättandet av en lämplig mekanism för tillsyn av fartygsåtervinning som innehåller certifierings- och rapporteringskrav. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet rekommenderar starkt att EU:s arbete inriktas på att skydda minimistandarder som säkerställer bästa tänkbara skydd för miljö, hälsa och säkerhet och som framför allt omfattar regler om konstruktion och tillverkning av fartyg, deras drift, förberedande av fartyg för återvinning, drift av anläggningar för fartygsåtervinning och inrättandet av en lämplig mekanism för tillsyn av fartygsåtervinning som innehåller certifierings- och rapporteringskrav.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast införa ett pålitligt system för att kontrollera tillämpningen av Baselkonventionen för fartyg avsedda för nedmontering. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast införa ett pålitligt system för att kontrollera tillämpningen av Baselkonventionen för fartyg avsedda för nedmontering.

| 16. | Europaparlamentet anser att bestämmelserna i den befintliga IMO-konventionen måste vara lika stränga som bestämmelserna i Baselkonventionen, att samtliga standarder och skyldigheter som utarbetats av ILO måste införas utan undantag och att de stora bristerna i tolkningen och genomdrivandet av de nuvarande rättsliga ramarna måste elimineras och att det måste förhindras att uttjänta fartyg som innehåller farligt avfall eller som utgör farligt avfall fraktas till icke-OECD-länder, OECD-länder utan tjänliga skrotningsvarv eller till icke fördragsslutande stater till detta avtal. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att bestämmelserna i den befintliga IMO-konventionen måste vara lika stränga som bestämmelserna i Baselkonventionen, att samtliga standarder och skyldigheter som utarbetats av ILO måste införas utan undantag och att de stora bristerna i tolkningen och genomdrivandet av de nuvarande rättsliga ramarna måste elimineras och att det måste förhindras att uttjänta fartyg som innehåller farligt avfall eller som utgör farligt avfall fraktas till icke-OECD-länder, OECD-länder utan tjänliga skrotningsvarv eller till icke fördragsslutande stater till detta avtal.

| 17. | Europaparlamentet understryker behovet av att stärka de åtgärder som vidtagits av kommissionen och medlemsstaterna på EU-nivå och internationell nivå och som inriktas på att säkra de minimistandarder som garanterar högsta möjliga miljö-, hälso- och säkerhetsskydd och hög efterlevnad av principen i artiklarna 34 och 36 i förordningen om avfallstransporter (införande av Baselförbudet), som innebär ett absolut förbud mot export av farligt avfall till utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att föreslå en förordning om fartygs konstruktion och tillverkning, deras drift under livscykeln och deras förberedelse inför återvinning, driften av återvinningsanläggningar och inrättandet av en lämplig övervakningsmekanism för fartygsåtervinning, som omfattar krav på certifiering och rapportering. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker behovet av att stärka de åtgärder som vidtagits av kommissionen och medlemsstaterna på EU-nivå och internationell nivå och som inriktas på att säkra de minimistandarder som garanterar högsta möjliga miljö-, hälso- och säkerhetsskydd och hög efterlevnad av principen i artiklarna 34 och 36 i förordningen om avfallstransporter (införande av Baselförbudet), som innebär ett absolut förbud mot export av farligt avfall till utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att föreslå en förordning om fartygs konstruktion och tillverkning, deras drift under livscykeln och deras förberedelse inför återvinning, driften av återvinningsanläggningar och inrättandet av en lämplig övervakningsmekanism för fartygsåtervinning, som omfattar krav på certifiering och rapportering.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta besluten från den kommande tredje sessionen i den gemensamma arbetsgruppen för ILO/IMO/Baselkonventionen om fartygsskrotning om gemensamt tekniskt samarbete och en samordnad strategi för interimistiska åtgärder som ska vidtas i avvaktan på att den nya IMO-konventionen om fartygsåtervinning träder i kraft. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta besluten från den kommande tredje sessionen i den gemensamma arbetsgruppen för ILO/IMO/Baselkonventionen om fartygsskrotning om gemensamt tekniskt samarbete och en samordnad strategi för interimistiska åtgärder som ska vidtas i avvaktan på att den nya IMO-konventionen om fartygsåtervinning träder i kraft.

| 19. | Europaparlamentet kräver omedelbara åtgärder för utveckling av en konkurrenskraftig industri för miljövänlig nedmontering och förrengöring av fartyg i EU, och uppmanar medlemsstaterna att ställa krav på en miljövänlig nedmontering och förrengöring av alla fartyg som tillhör staten, inbegripet krigsfartyg, och att nedmontera dem på ett säkert och miljövänligt sätt på EU-anläggningar genom offentlig upphandling med strikta offentliga upphandlingsregler som fullt ut följer förordningen om avfallstransporter. Parlamentet anser att en förstärkning av nedmonteringskapaciteten hos europeiska varv måste främjas inom ramen för den gemensamma industri-, struktur- och sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet kräver omedelbara åtgärder för utveckling av en konkurrenskraftig industri för miljövänlig nedmontering och förrengöring av fartyg i EU, och uppmanar medlemsstaterna att ställa krav på en miljövänlig nedmontering och förrengöring av alla fartyg som tillhör staten, inbegripet krigsfartyg, och att nedmontera dem på ett säkert och miljövänligt sätt på EU-anläggningar genom offentlig upphandling med strikta offentliga upphandlingsregler som fullt ut följer förordningen om avfallstransporter. Parlamentet anser att en förstärkning av nedmonteringskapaciteten hos europeiska varv måste främjas inom ramen för den gemensamma industri-, struktur- och sammanhållningspolitiken.

| 20. | Europaparlamentet anser att alla fartyg som för en medlemsstats flagg och alla fartyg som anlägger vid en EU-hamn ska vara skyldiga att medföra listor över material och produkter som användes när fartygen byggdes och utrustades. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att alla fartyg som för en medlemsstats flagg och alla fartyg som anlägger vid en EU-hamn ska vara skyldiga att medföra listor över material och produkter som användes när fartygen byggdes och utrustades.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en förteckning över anläggningar för fartygsåtervinning som är att föredra och som uppfyller erkända internationella normer för mänskliga rättigheter samt för hälsa och säkerhet. Parlamentet stöder förslaget från kommissionen om certifierings- och märkningssystem för säkra och miljövänliga skrotningsvarv och anser att bidrag från gemenskapen till sjöfartsindustrin ska vara knutna till villkoret att aktörerna följer bestämmelserna i förordningen om avfallstransporter och andra EU-krav, såsom användning av certifierade anläggningar som regelbundet granskas. Parlamentet betonar att detta inte handlar om att förstöra den sydasiatiska marknaden för nedmontering av fartyg, utan om att upprätthålla den genom att främja miljövänliga metoder. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en förteckning över anläggningar för fartygsåtervinning som är att föredra och som uppfyller erkända internationella normer för mänskliga rättigheter samt för hälsa och säkerhet. Parlamentet stöder förslaget från kommissionen om certifierings- och märkningssystem för säkra och miljövänliga skrotningsvarv och anser att bidrag från gemenskapen till sjöfartsindustrin ska vara knutna till villkoret att aktörerna följer bestämmelserna i förordningen om avfallstransporter och andra EU-krav, såsom användning av certifierade anläggningar som regelbundet granskas. Parlamentet betonar att detta inte handlar om att förstöra den sydasiatiska marknaden för nedmontering av fartyg, utan om att upprätthålla den genom att främja miljövänliga metoder.

| 22. | Europaparlamentet anser att EU måste visa vägen och främja globala åtgärder med det tydliga målet att gradvis avskaffa de nuvarande metoderna för nedmontering i Sydasien samt arbeta för antagandet och genomförandet av en internationell konvention i vilken man fastställer miljörelaterade och sociala normer för alla berörda parter. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att EU måste visa vägen och främja globala åtgärder med det tydliga målet att gradvis avskaffa de nuvarande metoderna för nedmontering i Sydasien samt arbeta för antagandet och genomförandet av en internationell konvention i vilken man fastställer miljörelaterade och sociala normer för alla berörda parter.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser en global strategi som garanterar att fartygsåtervinningen utförs på ett sådant sätt att alla som är involverade i processen (bl.a. fartygsägare, skrotnings- eller återvinningsanläggningar, fartygets flaggstat, staten där fartygsåtervinningen äger rum) verkar på ett samordnat sätt och påtar sig sin del av ansvaret. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet efterlyser en global strategi som garanterar att fartygsåtervinningen utförs på ett sådant sätt att alla som är involverade i processen (bl.a. fartygsägare, skrotnings- eller återvinningsanläggningar, fartygets flaggstat, staten där fartygsåtervinningen äger rum) verkar på ett samordnat sätt och påtar sig sin del av ansvaret.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå konkreta åtgärder för kunskaps- och tekniköverföring för att göra det möjligt för de sydasiatiska nedmonteringsanläggningarna att tillämpa internationella säkerhets- och miljönormer. Parlamentet anser att detta ska beaktas inom den vidare ramen för EU:s utvecklingspolitiska mål beträffande dessa länder. Parlamentet anser att det är nödvändigt att tillämpa den relevanta sakkunskap som eventuellt finns inom fackföreningar och icke-statliga organisationer i detta sammanhang. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå konkreta åtgärder för kunskaps- och tekniköverföring för att göra det möjligt för de sydasiatiska nedmonteringsanläggningarna att tillämpa internationella säkerhets- och miljönormer. Parlamentet anser att detta ska beaktas inom den vidare ramen för EU:s utvecklingspolitiska mål beträffande dessa länder. Parlamentet anser att det är nödvändigt att tillämpa den relevanta sakkunskap som eventuellt finns inom fackföreningar och icke-statliga organisationer i detta sammanhang.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar de resultat som redan uppnåtts genom projektet ShipDismantl som finansieras genom sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, under vilket stödsystem utvecklas som kostnadsfritt kommer att finnas tillgängliga för nedmonteringsföretag runt om i världen. Parlamentet är övertygat om att ytterligare förbättringar kommer att kunna göras till följd av nya ansökningsomgångar som särskilt inriktas på strategier för uttjänta fartyg. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar de resultat som redan uppnåtts genom projektet ShipDismantl som finansieras genom sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, under vilket stödsystem utvecklas som kostnadsfritt kommer att finnas tillgängliga för nedmonteringsföretag runt om i världen. Parlamentet är övertygat om att ytterligare förbättringar kommer att kunna göras till följd av nya ansökningsomgångar som särskilt inriktas på strategier för uttjänta fartyg.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare undersöka och noggrant utvärdera fördelarna med ett förstärkt ekonomiskt samarbete med utvalda nedmonteringsanläggningar i Sydasien och direkta investeringar i dessa, för att bidra till utformningen av ett nätverk av certifierade, EU-godkända nedmonteringsanläggningar som kan ge bättre ekonomisk, miljömässig och social avkastning på investeringarna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare undersöka och noggrant utvärdera fördelarna med ett förstärkt ekonomiskt samarbete med utvalda nedmonteringsanläggningar i Sydasien och direkta investeringar i dessa, för att bidra till utformningen av ett nätverk av certifierade, EU-godkända nedmonteringsanläggningar som kan ge bättre ekonomisk, miljömässig och social avkastning på investeringarna.

| 27. | Europaparlamentet anser att principen om att förorenaren betalar, principen om utökat producentansvar och principen om tillverkarens ansvar måste tillämpas strikt med avseende på en strukturell lösning på detta problem. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att principen om att förorenaren betalar, principen om utökat producentansvar och principen om tillverkarens ansvar måste tillämpas strikt med avseende på en strukturell lösning på detta problem.

| 28. | Europaparlamentet anser att fartygets operatör/ägare alltid är ansvarig för alla skadliga effekter som nedmonteringen har på anställda, folkhälsan eller miljön, oavsett var nedmonteringen äger rum (oavsett om det sker i eller utanför EU). |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att fartygets operatör/ägare alltid är ansvarig för alla skadliga effekter som nedmonteringen har på anställda, folkhälsan eller miljön, oavsett var nedmonteringen äger rum (oavsett om det sker i eller utanför EU).

| 29. | Europaparlamentet välkomnar förslaget om upprättande av en fond för nedmontering av fartyg och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta resolut för att samtidigt uppnå detta mål på IMO- och EU-nivå. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att i samarbete med varv och fartygsägare undersöka de finansiella mekanismer som står till förfogande, inklusive krav på en obligatorisk försäkring och utnyttjandet av hamnavgifter för att garantera en miljövänlig nedmontering från och med sjösättningen med tanke på att ett fartyg kanske har fler ägare under sin ekonomiska livslängd. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar förslaget om upprättande av en fond för nedmontering av fartyg och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta resolut för att samtidigt uppnå detta mål på IMO- och EU-nivå. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att i samarbete med varv och fartygsägare undersöka de finansiella mekanismer som står till förfogande, inklusive krav på en obligatorisk försäkring och utnyttjandet av hamnavgifter för att garantera en miljövänlig nedmontering från och med sjösättningen med tanke på att ett fartyg kanske har fler ägare under sin ekonomiska livslängd.

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, regeringarna i Turkiet, Bangladesh, Kina, Pakistan och Indien samt IMO. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, regeringarna i Turkiet, Bangladesh, Kina, Pakistan och Indien samt IMO.

---

(1)  EUT L 190, 12.7.2006, s. 1.

(2)  Det Norske Veritas/Appledoore International: Teknisk och ekonomisk genomförbarhetsstudie om fartygsskrotning i Europa, slutlig rapport (nr 2000–3527),13.2.2001.

(3)  Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för energi och transport: En undersökning av COWI om ”Oil tanker phase-out and the ship-scrapping industry” (skrotning av oljetankfartyg och industri för nedmontering av fartyg), juni 2004.

(4)  EUT L 114, 27.4.2006, s. 9.

(5)  Rådets direktiv 95/21/EG av den 19 juni 1995 om tillämpning av internationella normer för säkerhet på fartyg, förhindrande av förorening samt boende- och arbetsförhållanden ombord på fartyg som anlöper gemenskapens hamnar och framförs i medlemsstaternas territorialvatten (hamnstatskontroll) (EGT L 157, 7.7.1995, s. 1.).

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/51

---

Vetenskapliga fakta om klimatförändringar: slutsatser och rekommendationer för beslutsprocessen

P6_TA(2008)0223

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2008 om vetenskapliga fakta om klimatförändringar: slutsatser och rekommendationer för beslutsprocessen (2008/2001(INI))

(2009/C 279 E/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sitt beslut av den 25 april 2007 om att tillsätta ett tillfälligt utskott för klimatförändringar (1), som antagits i enlighet med artikel 175 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 25 april 2007 om att tillsätta ett tillfälligt utskott för klimatförändringar (1), som antagits i enlighet med artikel 175 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 8–9 mars 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 8–9 mars 2007,

| — | med beaktande av förklaringen från G8-toppmötet i Heiligendamm den 7 juni 2007, särskilt avsnittet om klimatförändringar, energieffektivitet och energitrygghet – utmaningar och möjligheter för världsekonomins tillväxt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från G8-toppmötet i Heiligendamm den 7 juni 2007, särskilt avsnittet om klimatförändringar, energieffektivitet och energitrygghet – utmaningar och möjligheter för världsekonomins tillväxt,

| — | med beaktande av slutsatserna från den fjärde bedömningsrapporten (AR4) från FN:s panel för klimatförändringar (IPCC), som offentliggjordes i Valencia i Spanien den 17 november 2007, och de ytterligare undersökningar som har beställts av nationella regeringar eller har utförts av andra FN-organ, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från den fjärde bedömningsrapporten (AR4) från FN:s panel för klimatförändringar (IPCC), som offentliggjordes i Valencia i Spanien den 17 november 2007, och de ytterligare undersökningar som har beställts av nationella regeringar eller har utförts av andra FN-organ,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Framsteg mot Kyotomålen” (KOM(2007)0757), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Framsteg mot Kyotomålen” (KOM(2007)0757),

| — | med beaktande av det gemensamma parlamentariska mötet om klimatförändringar mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten i medlemsstaterna och kandidatländerna den 1–2 oktober 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma parlamentariska mötet om klimatförändringar mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten i medlemsstaterna och kandidatländerna den 1–2 oktober 2007,

| — | med beaktande av den 13:e partskonferensen (COP 13) för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och den tredje partskonferensen i dess funktion som möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 3) på Bali i Indonesien den 3–15 december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 13:e partskonferensen (COP 13) för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och den tredje partskonferensen i dess funktion som möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 3) på Bali i Indonesien den 3–15 december 2007,

| — | med beaktande av de offentliga utfrågningar och diskussioner med högnivåexperter på området och resultatet av de delegationsbesök som har genomförts av parlamentets tillfälliga utskott för klimatförändringar, särskilt den information som har samlats in genom experternas redogörelser och den efterföljande diskussion som hölls vid det tematiska sammanträdet den 10 september 2007 om klimatpåverkan vid olika uppvärmningsnivåer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de offentliga utfrågningar och diskussioner med högnivåexperter på området och resultatet av de delegationsbesök som har genomförts av parlamentets tillfälliga utskott för klimatförändringar, särskilt den information som har samlats in genom experternas redogörelser och den efterföljande diskussion som hölls vid det tematiska sammanträdet den 10 september 2007 om klimatpåverkan vid olika uppvärmningsnivåer,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av interimsbetänkandet från tillfälliga utskottet för klimatförändringar (A6-0136/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av interimsbetänkandet från tillfälliga utskottet för klimatförändringar (A6-0136/2008), och av följande skäl:

| A. | Enligt sitt mandat har det tillfälliga utskottet för klimatförändringar fått till uppgift att utarbeta rekommendationer om EU:s framtida integrerade klimatpolitik. Dessa rekommendationer bör bygga på aktuell forskning och bör inte utesluta senaste vetenskapliga bevis. |
| --- | --- |

A.

Enligt sitt mandat har det tillfälliga utskottet för klimatförändringar fått till uppgift att utarbeta rekommendationer om EU:s framtida integrerade klimatpolitik. Dessa rekommendationer bör bygga på aktuell forskning och bör inte utesluta senaste vetenskapliga bevis.

| B. | I sitt interimsbetänkande behandlar det tillfälliga utskottet endast de följder och effekter av klimatförändringarna som det finns vetenskapliga bevis för. Det tillfälliga utskottet kommer i ett slutligt betänkande att utarbeta förslag om EU:s framtida integrerade klimatpolitik i enlighet med det mandat som det har tilldelats och på grundval av all information som det har samlat in under arbetets gång. Det slutliga betänkandet kommer även att innehålla parlamentets ståndpunkt i förhandlingarna om den internationella ramen för klimatpolitiken efter 2012 inför UNFCCC:s 14:e partskonferens (COP 14), som kommer att hållas i Poznan i Polen i december 2008. |
| --- | --- |

B.

I sitt interimsbetänkande behandlar det tillfälliga utskottet endast de följder och effekter av klimatförändringarna som det finns vetenskapliga bevis för. Det tillfälliga utskottet kommer i ett slutligt betänkande att utarbeta förslag om EU:s framtida integrerade klimatpolitik i enlighet med det mandat som det har tilldelats och på grundval av all information som det har samlat in under arbetets gång. Det slutliga betänkandet kommer även att innehålla parlamentets ståndpunkt i förhandlingarna om den internationella ramen för klimatpolitiken efter 2012 inför UNFCCC:s 14:e partskonferens (COP 14), som kommer att hållas i Poznan i Polen i december 2008.

| C. | Det råder ett väletablerat och världsomfattande vetenskapligt samförstånd om källorna och orsakerna till klimatförändringar, både inom och utanför IPCC. Den vetenskapliga kunskapen om och förståelsen av de bakomliggande mänskliga orsakerna till de nuvarande tendenserna när det gäller den globala uppvärmningen har ökat oerhört mycket sedan IPCC:s första bedömningsrapport 1990 och betraktas nu som vetenskapliga fakta. Det råder ett djupt vetenskapligt samförstånd om den roll som de antropogena utsläppen av växthusgaser spelar i det globala klimatet. Mot bakgrund av den riskbedömning som tillhandahålls kräver osäkerheten att åtgärder vidtas snarare än att åtgärderna skjuts upp. |
| --- | --- |

C.

Det råder ett väletablerat och världsomfattande vetenskapligt samförstånd om källorna och orsakerna till klimatförändringar, både inom och utanför IPCC. Den vetenskapliga kunskapen om och förståelsen av de bakomliggande mänskliga orsakerna till de nuvarande tendenserna när det gäller den globala uppvärmningen har ökat oerhört mycket sedan IPCC:s första bedömningsrapport 1990 och betraktas nu som vetenskapliga fakta. Det råder ett djupt vetenskapligt samförstånd om den roll som de antropogena utsläppen av växthusgaser spelar i det globala klimatet. Mot bakgrund av den riskbedömning som tillhandahålls kräver osäkerheten att åtgärder vidtas snarare än att åtgärderna skjuts upp.

| D. | Den kunskap om klimatförändringarna och om orsakerna till den globala uppvärmningen som har samlats in hittills genom forskning och insamling av uppgifter är tillräcklig för att man ska börja agera politiskt och fatta de beslut som omedelbart behövs för att minska utsläppen i mycket betydande grad och förbereda för anpassning till de oundvikliga klimatförändringarna. |
| --- | --- |

D.

Den kunskap om klimatförändringarna och om orsakerna till den globala uppvärmningen som har samlats in hittills genom forskning och insamling av uppgifter är tillräcklig för att man ska börja agera politiskt och fatta de beslut som omedelbart behövs för att minska utsläppen i mycket betydande grad och förbereda för anpassning till de oundvikliga klimatförändringarna.

| E. | Enligt IPCC:s fjärde bedömningsrapport (AR4) har de globala koldioxidutsläppen ökat med omkring 80 procent mellan 1970 och 2004 och ökningen beror främst på användningen av fossila bränslen. |
| --- | --- |

E.

Enligt IPCC:s fjärde bedömningsrapport (AR4) har de globala koldioxidutsläppen ökat med omkring 80 procent mellan 1970 och 2004 och ökningen beror främst på användningen av fossila bränslen.

| F. | Forskning som grundar sig på observationer och arbete med modeller påvisar risken för allvarliga konsekvenser för vår planet om inte åtgärder vidtas snabbt för att minska eller till och med helt stoppa ytterligare ökningar av utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser, som finns upptagna på IPCC:s förteckning över växthusgaser. |
| --- | --- |

F.

Forskning som grundar sig på observationer och arbete med modeller påvisar risken för allvarliga konsekvenser för vår planet om inte åtgärder vidtas snabbt för att minska eller till och med helt stoppa ytterligare ökningar av utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser, som finns upptagna på IPCC:s förteckning över växthusgaser.

| G. | Sedan översynsperioden och IPCC:s efterföljande offentliggörande av den fjärde bedömningsrapporten (AR4) har man i ett flertal nya vetenskapliga undersökningar mätt och lagt fram uppgifter som bekräftar tendenserna för den globala uppvärmningen och ytterligare bedömt klimatförändringarnas sociala, ekonomiska och miljömässiga följder för mänskligheten samt behovet av anpassning till klimatförändringarna och av att mildra klimatförändringarna. |
| --- | --- |

G.

Sedan översynsperioden och IPCC:s efterföljande offentliggörande av den fjärde bedömningsrapporten (AR4) har man i ett flertal nya vetenskapliga undersökningar mätt och lagt fram uppgifter som bekräftar tendenserna för den globala uppvärmningen och ytterligare bedömt klimatförändringarnas sociala, ekonomiska och miljömässiga följder för mänskligheten samt behovet av anpassning till klimatförändringarna och av att mildra klimatförändringarna.

| H. | I Sternrapporten dras slutsatserna att om inga åtgärder vidtas kan de beräknade kostnaderna för klimatförändringarna årligen komma att uppgå till mellan 5 och 20 procent av BNP år 2050. Enligt samma rapport dras slutsatserna att klimatmålen kan nås om man årligen från och med nu avsätter 1 procent av BNP till åtgärder på detta område. |
| --- | --- |

H.

I Sternrapporten dras slutsatserna att om inga åtgärder vidtas kan de beräknade kostnaderna för klimatförändringarna årligen komma att uppgå till mellan 5 och 20 procent av BNP år 2050. Enligt samma rapport dras slutsatserna att klimatmålen kan nås om man årligen från och med nu avsätter 1 procent av BNP till åtgärder på detta område.

| I. | I den fortsatta vetenskapliga debatten ifrågasätts inte längre de bakomliggande orsakerna till den globala uppvärmningen och klimatförändringarna. All vetenskaplig debatt är endast ett uttryck för vetenskapliga framsteg för att klargöra återstående osäkerhetsfaktorer eller tvivel, och den vetenskapliga debatten är historiskt präglad av sökandet efter en djupare förståelse av människornas inverkan på naturliga processer. |
| --- | --- |

I.

I den fortsatta vetenskapliga debatten ifrågasätts inte längre de bakomliggande orsakerna till den globala uppvärmningen och klimatförändringarna. All vetenskaplig debatt är endast ett uttryck för vetenskapliga framsteg för att klargöra återstående osäkerhetsfaktorer eller tvivel, och den vetenskapliga debatten är historiskt präglad av sökandet efter en djupare förståelse av människornas inverkan på naturliga processer.

| J. | Nyligen genomförda vetenskapliga undersökningar har gett ytterligare belägg för de antropogena störningarna av jordens atmosfär. I de naturvetenskapliga undersökningarna av klimatförändringarna bedömer man de konkreta följderna av nuvarande nivåer av global uppvärmning, som orsakats av historiska utsläpp. Genom uppgifterna från dessa undersökningar understryks att det är bråttom att vidta anpassningsåtgärder och mildrande åtgärder för att begränsa betänkliga risker för människor, florans och faunas biologiska mångfald, livsmiljöer och infrastrukturer, först och främst i utvecklingsländerna, men även i Europa och andra rika delar av världen. |
| --- | --- |

J.

Nyligen genomförda vetenskapliga undersökningar har gett ytterligare belägg för de antropogena störningarna av jordens atmosfär. I de naturvetenskapliga undersökningarna av klimatförändringarna bedömer man de konkreta följderna av nuvarande nivåer av global uppvärmning, som orsakats av historiska utsläpp. Genom uppgifterna från dessa undersökningar understryks att det är bråttom att vidta anpassningsåtgärder och mildrande åtgärder för att begränsa betänkliga risker för människor, florans och faunas biologiska mångfald, livsmiljöer och infrastrukturer, först och främst i utvecklingsländerna, men även i Europa och andra rika delar av världen.

| K. | Inom vetenskapen har man identifierat ett antal brytpunkter (”tipping points”) i jordens klimatsystem. Dessa brytpunkter motsvarar ”punkter utan återvändo”, då i praktiken oåterkalleliga klimatförändringar uppstår, vars konsekvenser inte längre rimligen kan hanteras av människor. Dessa brytpunkter och de ohejdbara biogeofysiska processer som de utlöser kan inte inberäknas till fullo i de befintliga framtida klimatscenarierna. Exempel på dessa brytpunkter är att permafrosten smälter, vilket leder till stora metanutsläpp i atmosfären, att glaciärerna smälter, vilket ökar absorberingen av solljuset, och att koldioxidens löslighet i haven minskar, vilket leder till stigande temperaturer. På grund av temperaturhöjningarna tenderar dessa mekanismer att gradvis förvärra den globala uppvärmningen genom en kumulationseffekt. |
| --- | --- |

K.

Inom vetenskapen har man identifierat ett antal brytpunkter (”tipping points”) i jordens klimatsystem. Dessa brytpunkter motsvarar ”punkter utan återvändo”, då i praktiken oåterkalleliga klimatförändringar uppstår, vars konsekvenser inte längre rimligen kan hanteras av människor. Dessa brytpunkter och de ohejdbara biogeofysiska processer som de utlöser kan inte inberäknas till fullo i de befintliga framtida klimatscenarierna. Exempel på dessa brytpunkter är att permafrosten smälter, vilket leder till stora metanutsläpp i atmosfären, att glaciärerna smälter, vilket ökar absorberingen av solljuset, och att koldioxidens löslighet i haven minskar, vilket leder till stigande temperaturer. På grund av temperaturhöjningarna tenderar dessa mekanismer att gradvis förvärra den globala uppvärmningen genom en kumulationseffekt.

| L. | Om temperaturerna stiger med 1,5 °C–2,5 °C beräknas 20–30 procent av alla arter vara utsatta för ökad risk för utplåning. Om temperaturerna stiger med 3,5 °C är andelen 40–70 procent, vilket gör att det är livsviktigt att begränsa klimatförändringar för att bevara den biologiska mångfalden världen över och för att bevara ekosystemtjänster. |
| --- | --- |

L.

Om temperaturerna stiger med 1,5 °C–2,5 °C beräknas 20–30 procent av alla arter vara utsatta för ökad risk för utplåning. Om temperaturerna stiger med 3,5 °C är andelen 40–70 procent, vilket gör att det är livsviktigt att begränsa klimatförändringar för att bevara den biologiska mångfalden världen över och för att bevara ekosystemtjänster.

| M. | Mer än 70 procent av jordens yta täcks av världshaven, som innehåller mer än 97 procent av jordens vatten, och utgör 99 procent av jordens livsutrymme. Fisk är den största källan för människors samlade proteinkonsumtion i världen och utgör den främsta näringskällan för 3,5 miljarder människor. Tre fjärdedelar av världens megastäder ligger vid havet. |
| --- | --- |

M.

Mer än 70 procent av jordens yta täcks av världshaven, som innehåller mer än 97 procent av jordens vatten, och utgör 99 procent av jordens livsutrymme. Fisk är den största källan för människors samlade proteinkonsumtion i världen och utgör den främsta näringskällan för 3,5 miljarder människor. Tre fjärdedelar av världens megastäder ligger vid havet.

| N. | Det vetenskapliga samförstånd som uttrycks i IPCC:s fjärde bedömningsrapport (AR4) leder till slutsatsen att nivåerna av globala växthusutsläpp måste minskas med 50–85 procent jämfört med 2000 för att en allvarlig risk ska undvikas. Det kommer att bli allt svårare att nå detta mål om de globala växthusgasutsläppen fortsätter att öka fram till 2020 och därefter. Nästan alla medlemsstater gör goda framsteg i sina insatser för att nå sina enskilda EU-mål för bördefördelningen, vilket ökar sannolikheten för att EU kommer att nå sitt Kyotomål till 2012. Efter 2012 måste medlemsstaterna emellertid minska växthusgasutsläppen på ett mer ambitiöst sätt om de ska kunna infria de målsättningar som antogs vid Europeiska rådets ovannämnda möte den 8–9 mars 2007, som ska uppfyllas av de utvecklade länderna gemensamt, genom att de minskar sina växthusgasutsläpp med 60–80 procent till 2050 jämfört med 1990. |
| --- | --- |

N.

Det vetenskapliga samförstånd som uttrycks i IPCC:s fjärde bedömningsrapport (AR4) leder till slutsatsen att nivåerna av globala växthusutsläpp måste minskas med 50–85 procent jämfört med 2000 för att en allvarlig risk ska undvikas. Det kommer att bli allt svårare att nå detta mål om de globala växthusgasutsläppen fortsätter att öka fram till 2020 och därefter. Nästan alla medlemsstater gör goda framsteg i sina insatser för att nå sina enskilda EU-mål för bördefördelningen, vilket ökar sannolikheten för att EU kommer att nå sitt Kyotomål till 2012. Efter 2012 måste medlemsstaterna emellertid minska växthusgasutsläppen på ett mer ambitiöst sätt om de ska kunna infria de målsättningar som antogs vid Europeiska rådets ovannämnda möte den 8–9 mars 2007, som ska uppfyllas av de utvecklade länderna gemensamt, genom att de minskar sina växthusgasutsläpp med 60–80 procent till 2050 jämfört med 1990.

| O. | Enligt IPCC:s fjärde bedömningsrapport kan det påvisade sambandet mellan uppvärmningen och minskningen av kolsänkor på land och i världshaven komma att kräva en avsevärd ytterligare utsläppsminskning för att stabilisera växthusgaskoncentrationerna. |
| --- | --- |

O.

Enligt IPCC:s fjärde bedömningsrapport kan det påvisade sambandet mellan uppvärmningen och minskningen av kolsänkor på land och i världshaven komma att kräva en avsevärd ytterligare utsläppsminskning för att stabilisera växthusgaskoncentrationerna.

| P. | Det råder politiskt samförstånd inom EU om den avgörande betydelsen av att uppnå det strategiska målet att begränsa ökningen av världens medeltemperatur till högst 2 °C i förhållande till förindustriell tid. Den globala temperaturen har redan ökat med 0,74 °C under det senaste århundradet, och kommer ofrånkomligen att öka med ytterligare 0,5 °C–0,7 °C på grund av historiska utsläpp. |
| --- | --- |

P.

Det råder politiskt samförstånd inom EU om den avgörande betydelsen av att uppnå det strategiska målet att begränsa ökningen av världens medeltemperatur till högst 2 °C i förhållande till förindustriell tid. Den globala temperaturen har redan ökat med 0,74 °C under det senaste århundradet, och kommer ofrånkomligen att öka med ytterligare 0,5 °C–0,7 °C på grund av historiska utsläpp.

| Q. | Enligt IPCC:s fjärde bedömningsrapport (AR4) har de globala växthusgasutsläppen ökat sedan förindustriell tid, och ökar för närvarande snabbare än någonsin tidigare, med en ökning på 70 procent mellan 1970 och 2004 som beror på mänsklig verksamhet och en betydande ökning på 24 procent har skett sedan 1990. Många natursystem på alla kontinenter och i de flesta världshaven påverkas redan av regionala klimatförändringar genom stigande temperaturer, ändrade regn- och vindmönster och ökad vattenbrist. |
| --- | --- |

Q.

Enligt IPCC:s fjärde bedömningsrapport (AR4) har de globala växthusgasutsläppen ökat sedan förindustriell tid, och ökar för närvarande snabbare än någonsin tidigare, med en ökning på 70 procent mellan 1970 och 2004 som beror på mänsklig verksamhet och en betydande ökning på 24 procent har skett sedan 1990. Många natursystem på alla kontinenter och i de flesta världshaven påverkas redan av regionala klimatförändringar genom stigande temperaturer, ändrade regn- och vindmönster och ökad vattenbrist.

| R. | När det gäller klimatsystemet är det den totala mängden ackumulerade växthusgaser som släpps ut i atmosfären som är relevant, inte relativa utsläpp eller relativa utsläppsminskningar. De totala utsläppsmängderna av växthusgaser under de närmaste åren och årtiondena kommer därför att vara den avgörande faktorn för att undvika farliga klimatförändringar. |
| --- | --- |

R.

När det gäller klimatsystemet är det den totala mängden ackumulerade växthusgaser som släpps ut i atmosfären som är relevant, inte relativa utsläpp eller relativa utsläppsminskningar. De totala utsläppsmängderna av växthusgaser under de närmaste åren och årtiondena kommer därför att vara den avgörande faktorn för att undvika farliga klimatförändringar.

| S. | I IPCC:s fjärde bedömningsrapport (AR4) har man för första gången samlat befintlig dokumentation av de vittomfattande effekterna av förändringar i det nuvarande klimatet för Europa, såsom glaciärer som drar sig tillbaka, längre växtodlingssäsonger, förändringar i utbredningen av arter och hälsoeffekter på grund av en värmebölja av aldrig tidigare skådat slag. De förändringar som observerats stämmer överens med dem som förutsagts för de framtida klimatförändringarna. Jämnt fördelat över hela Europa kommer nästan alla regioner att påverkas negativt av vissa framtida effekter av klimatförändringarna och dessa kommer att utgöra utmaningar för många socioekonomiska sektorer. Klimatförändringarna förväntas öka de regionala skillnaderna när det gäller Europas naturresurser, t.ex. tillgången på vatten. |
| --- | --- |

S.

I IPCC:s fjärde bedömningsrapport (AR4) har man för första gången samlat befintlig dokumentation av de vittomfattande effekterna av förändringar i det nuvarande klimatet för Europa, såsom glaciärer som drar sig tillbaka, längre växtodlingssäsonger, förändringar i utbredningen av arter och hälsoeffekter på grund av en värmebölja av aldrig tidigare skådat slag. De förändringar som observerats stämmer överens med dem som förutsagts för de framtida klimatförändringarna. Jämnt fördelat över hela Europa kommer nästan alla regioner att påverkas negativt av vissa framtida effekter av klimatförändringarna och dessa kommer att utgöra utmaningar för många socioekonomiska sektorer. Klimatförändringarna förväntas öka de regionala skillnaderna när det gäller Europas naturresurser, t.ex. tillgången på vatten.

| T. | Klimatförändringar tillsammans med massiv urbanisering beroende på befolkningstillväxt förväntas öka värmen i städerna, vilket får direkta negativa följder för stadsbornas hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

T.

Klimatförändringar tillsammans med massiv urbanisering beroende på befolkningstillväxt förväntas öka värmen i städerna, vilket får direkta negativa följder för stadsbornas hälsa och välbefinnande.

| U. | Den nuvarande politiken för att mildra effekterna av klimatförändringar och politik för hållbar utveckling i samband härmed måste under alla omständigheter intensifieras men kommer ändå inte att vara tillräcklig för att minska de globala växthusgasutsläppen under de närmaste årtiondena. Enligt vetenskapliga rekommendationer kommer möjligheten att framgångsrikt stabilisera den globala växthusgaskoncentrationen till en nivå som motsvarar 50 procents sannolikhet att klimatförändringen begränsas till 2 °C att stå öppen till 2015, då de globala utsläppen bör nå sin högsta nivå. |
| --- | --- |

U.

Den nuvarande politiken för att mildra effekterna av klimatförändringar och politik för hållbar utveckling i samband härmed måste under alla omständigheter intensifieras men kommer ändå inte att vara tillräcklig för att minska de globala växthusgasutsläppen under de närmaste årtiondena. Enligt vetenskapliga rekommendationer kommer möjligheten att framgångsrikt stabilisera den globala växthusgaskoncentrationen till en nivå som motsvarar 50 procents sannolikhet att klimatförändringen begränsas till 2 °C att stå öppen till 2015, då de globala utsläppen bör nå sin högsta nivå.

| V. | Arbetsgrupp III:s bidrag till IPCC:s bedömningsrapport (AR4) visar att för att kunna nå de lägsta nivåerna som IPCC hittills fastställt och motsvarande möjlig skadebegränsning, skulle parterna till FN:s ramkonvention om klimatförändringar enligt dess bilaga I gemensamt behöva minska utsläppen med 25–40 procent under 1990 års nivåer fram till 2020. |
| --- | --- |

V.

Arbetsgrupp III:s bidrag till IPCC:s bedömningsrapport (AR4) visar att för att kunna nå de lägsta nivåerna som IPCC hittills fastställt och motsvarande möjlig skadebegränsning, skulle parterna till FN:s ramkonvention om klimatförändringar enligt dess bilaga I gemensamt behöva minska utsläppen med 25–40 procent under 1990 års nivåer fram till 2020.

| W. | IPCC:s nästa bedömningsrapport kommer troligen inte att offentliggöras förrän 2012 eller 2013. Ytterligare kunskap från fackgranskad vetenskaplig litteratur och från vetenskapliga rapporter som beställts av regeringar eller har genomförts av andra internationella organ eller FN-institutioner, som t.ex. FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), FN:s miljöprogram (UNEP), FN:s utvecklingsprogram (UNDP), Världsmeteorologiska organisationen (WMO) eller Världshälsoorganisationen (WHO), bidrar avsevärt till att fördjupa förståelsen av de nuvarande och framtida följderna av klimatförändringarna för människorna och miljön samt till anpassning till och mildrande av dessa klimatförändringar. |
| --- | --- |

W.

IPCC:s nästa bedömningsrapport kommer troligen inte att offentliggöras förrän 2012 eller 2013. Ytterligare kunskap från fackgranskad vetenskaplig litteratur och från vetenskapliga rapporter som beställts av regeringar eller har genomförts av andra internationella organ eller FN-institutioner, som t.ex. FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), FN:s miljöprogram (UNEP), FN:s utvecklingsprogram (UNDP), Världsmeteorologiska organisationen (WMO) eller Världshälsoorganisationen (WHO), bidrar avsevärt till att fördjupa förståelsen av de nuvarande och framtida följderna av klimatförändringarna för människorna och miljön samt till anpassning till och mildrande av dessa klimatförändringar.

| X. | De flesta resultaten från dessa ytterligare undersökningar betonar att det är bråttom att utan dröjsmål agera för att motverka den globala uppvärmningen. Detta gäller särskilt de senaste WMO-uppgifterna som offentliggjordes i december 2007, där det anges att årtiondet från 1998 till 2007 var det varmaste som har uppmätts hittills, och att 2007 då hamnar bland de tio varmaste åren som någonsin har uppmätts med en beräknad temperaturavvikelse på 0,41°C i förhållande till de mångåriga genomsnittstemperaturerna. I vissa delar av Europa har man under 2007 uppmätt temperaturavvikelser på över 4 °C jämfört med de mångåriga månatliga genomsnittstemperaturerna för januari och april. |
| --- | --- |

X.

De flesta resultaten från dessa ytterligare undersökningar betonar att det är bråttom att utan dröjsmål agera för att motverka den globala uppvärmningen. Detta gäller särskilt de senaste WMO-uppgifterna som offentliggjordes i december 2007, där det anges att årtiondet från 1998 till 2007 var det varmaste som har uppmätts hittills, och att 2007 då hamnar bland de tio varmaste åren som någonsin har uppmätts med en beräknad temperaturavvikelse på 0,41°C i förhållande till de mångåriga genomsnittstemperaturerna. I vissa delar av Europa har man under 2007 uppmätt temperaturavvikelser på över 4 °C jämfört med de mångåriga månatliga genomsnittstemperaturerna för januari och april.

| Y. | Det är nödvändigt att se på den globala uppvärmningen och klimatförändringarnas olika dimensioner ur ett perspektiv som omfattar andra globala problem, som t.ex. fattigdom eller globala hälsofrågor, eftersom dessa problem kommer att förvärras av effekterna av de stigande temperaturerna, torka, översvämningar, stigande havsnivå och alltmer förekommande extrema väderförhållanden. Klimatförändringar kan hindra länders förmåga att arbeta för hållbar utveckling och uppnå millenieutvecklingsmålen. Klimatförändringarna kan utgöra ett allvarligt hot mot exempel på framgångsrik utveckling, och bör följaktligen vara en övergripande fråga inom det internationella samarbetet. |
| --- | --- |

Y.

Det är nödvändigt att se på den globala uppvärmningen och klimatförändringarnas olika dimensioner ur ett perspektiv som omfattar andra globala problem, som t.ex. fattigdom eller globala hälsofrågor, eftersom dessa problem kommer att förvärras av effekterna av de stigande temperaturerna, torka, översvämningar, stigande havsnivå och alltmer förekommande extrema väderförhållanden. Klimatförändringar kan hindra länders förmåga att arbeta för hållbar utveckling och uppnå millenieutvecklingsmålen. Klimatförändringarna kan utgöra ett allvarligt hot mot exempel på framgångsrik utveckling, och bör följaktligen vara en övergripande fråga inom det internationella samarbetet.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att parterna till UNFCCC vid sitt möte på Bali konstaterade att IPCC:s fjärde bedömningsrapport (AR4) utgör den mest omfattande och sakkunniga bedömningen av klimatförändringar hittills. Bedömningsrapporten ger ett integrerat vetenskapligt, tekniskt och socioekonomiskt perspektiv på relevanta frågor och parterna uppmuntras i rapporten att utnyttja den information som den innehåller i utarbetandet och genomförandet av nationell klimatpolitik. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att parterna till UNFCCC vid sitt möte på Bali konstaterade att IPCC:s fjärde bedömningsrapport (AR4) utgör den mest omfattande och sakkunniga bedömningen av klimatförändringar hittills. Bedömningsrapporten ger ett integrerat vetenskapligt, tekniskt och socioekonomiskt perspektiv på relevanta frågor och parterna uppmuntras i rapporten att utnyttja den information som den innehåller i utarbetandet och genomförandet av nationell klimatpolitik.

| 2. | Europaparlamentet är övertygat om att vetenskapen går framåt genom att vedertagna kunskaper och hypoteser bryts mot andra idéer och genom att fackgranskning tillämpas. Parlamentet lovordar IPCC:s arbete och förmåga att knyta samman tusentals forskares arbete och anser att IPCC bör ta nya resonemang på allvar för att fortsättningsvis garantera att IPCC:s forskning står för trovärdighet och kvalitet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är övertygat om att vetenskapen går framåt genom att vedertagna kunskaper och hypoteser bryts mot andra idéer och genom att fackgranskning tillämpas. Parlamentet lovordar IPCC:s arbete och förmåga att knyta samman tusentals forskares arbete och anser att IPCC bör ta nya resonemang på allvar för att fortsättningsvis garantera att IPCC:s forskning står för trovärdighet och kvalitet.

| 3. | Europaparlamentet betraktar den vetenskapliga forskningen om klimatförändringar som tillräckligt etablerad och upprepar sitt engagemang för att nå EU:s strategiska mål att begränsa ökningen av världens medeltemperatur till högst 2 °C över förindustriella värden. Detta kan enligt flera vetenskapliga rapporter uppnås med cirka 50 procents sannolikhet vid en växthusgaskoncentration i atmosfären på 400–450 ppm koldioxidekvivalenter, och enligt IPCC:s fjärde bedömningsrapport (AR4) kommer detta att kräva att industriländerna minskar sina växthusgasutsläpp med 25–40 procent under 1990 års nivåer fram till 2020. Parlamentet anser emellertid att alla insatser för att begränsa utsläppen i själva verket bör inriktas på att hålla sig väl under målet på 2 °C, eftersom en sådan uppvärmningsnivå redan starkt skulle påverka vårt samhälle och våra individuella livsstilar, och även skulle medföra betydande förändringar av ekosystem och vattenresurser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betraktar den vetenskapliga forskningen om klimatförändringar som tillräckligt etablerad och upprepar sitt engagemang för att nå EU:s strategiska mål att begränsa ökningen av världens medeltemperatur till högst 2 °C över förindustriella värden. Detta kan enligt flera vetenskapliga rapporter uppnås med cirka 50 procents sannolikhet vid en växthusgaskoncentration i atmosfären på 400–450 ppm koldioxidekvivalenter, och enligt IPCC:s fjärde bedömningsrapport (AR4) kommer detta att kräva att industriländerna minskar sina växthusgasutsläpp med 25–40 procent under 1990 års nivåer fram till 2020. Parlamentet anser emellertid att alla insatser för att begränsa utsläppen i själva verket bör inriktas på att hålla sig väl under målet på 2 °C, eftersom en sådan uppvärmningsnivå redan starkt skulle påverka vårt samhälle och våra individuella livsstilar, och även skulle medföra betydande förändringar av ekosystem och vattenresurser.

| 4. | Europaparlamentet betonar att allteftersom utsläppen av växthusgaser orsakade av människan ökar kommer marina ekosystem, resurser och fiskesamhällen att drabbas på ett dramatiskt sätt och hotas allvarligt och att de betydande ändringarna av vattentemperaturen kan leda till förflyttningar av vissa bestånd av marina organismer (migration), inbegripet invasion av främmande arter och försvinnande av inhemska arter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att allteftersom utsläppen av växthusgaser orsakade av människan ökar kommer marina ekosystem, resurser och fiskesamhällen att drabbas på ett dramatiskt sätt och hotas allvarligt och att de betydande ändringarna av vattentemperaturen kan leda till förflyttningar av vissa bestånd av marina organismer (migration), inbegripet invasion av främmande arter och försvinnande av inhemska arter.

| 5. | Europaparlamentet inser att dataprognoserna för 2050 tydligt visar att det är dags att agera nu, och betonar att möjligheterna att inleda de begränsningsinsatser som krävs för att nå målet 2 °C kommer att försvinna i mitten av nästa årtionde. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet inser att dataprognoserna för 2050 tydligt visar att det är dags att agera nu, och betonar att möjligheterna att inleda de begränsningsinsatser som krävs för att nå målet 2 °C kommer att försvinna i mitten av nästa årtionde.

| 6. | Europaparlamentet betonar att vetenskapliga bevis från alla kontinenter och de flesta världshaven visar att många naturliga system redan påverkas av regionala klimatförändringar på grund av historiska koldioxidutsläpp från de industrialiserade länderna. Parlamentet framhåller att det finns vetenskapliga bevis för att de bakomliggande orsakerna till den globala uppvärmningen framför allt är skapade av människor och att den kunskap som nu finns tillgänglig utgör ett tillräckligt bevis på de antropogena störningarna av jordens atmosfär. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att vetenskapliga bevis från alla kontinenter och de flesta världshaven visar att många naturliga system redan påverkas av regionala klimatförändringar på grund av historiska koldioxidutsläpp från de industrialiserade länderna. Parlamentet framhåller att det finns vetenskapliga bevis för att de bakomliggande orsakerna till den globala uppvärmningen framför allt är skapade av människor och att den kunskap som nu finns tillgänglig utgör ett tillräckligt bevis på de antropogena störningarna av jordens atmosfär.

| 7. | Europaparlamentet betonar att den beräknade försurningen av världshaven på grund av ökade koldioxidhalter kan få mycket allvarliga följder för det marina ekosystemet, och uppmanar till ytterligare forskning inom detta område för att förbättra vår förståelse av problemet och för att fastställa vad detta kan innebära för det politiska handlandet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att den beräknade försurningen av världshaven på grund av ökade koldioxidhalter kan få mycket allvarliga följder för det marina ekosystemet, och uppmanar till ytterligare forskning inom detta område för att förbättra vår förståelse av problemet och för att fastställa vad detta kan innebära för det politiska handlandet.

| 8. | Europaparlamentet anser att tendenserna när det gäller temperatur, syre, salthalt, pH, klorofyll och vindvariationer först blir uppenbara efter många år. Parlamentet betonar att det krävs uppgifter och omfattande observationer av ocean- och havsbottnen för att kunna förstå lokala förändringar som inverkar på fisket, eftersom vår förmåga att reda ut orsaker och konsekvenser av förändringar i ekosystemet förändras. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att tendenserna när det gäller temperatur, syre, salthalt, pH, klorofyll och vindvariationer först blir uppenbara efter många år. Parlamentet betonar att det krävs uppgifter och omfattande observationer av ocean- och havsbottnen för att kunna förstå lokala förändringar som inverkar på fisket, eftersom vår förmåga att reda ut orsaker och konsekvenser av förändringar i ekosystemet förändras.

| 9. | Europaparlamentet betonar att den tillgängliga forskningen tydligt visar hur klimatförändringarna kommer att utvecklas inom den närmaste framtiden. De kommer att följa olika regionala mönster, vilket visar att den globala uppvärmningen både är en utvecklingsfråga och en global miljöfråga, där fattiga människor och utvecklingsländerna är de mest utsatta. Parlamentet anser att anpassningsåtgärder i syfte att hantera de oundvikliga konsekvenserna av den globala uppvärmning som orsakats av historiska utsläpp från de industrialiserade länderna är lika viktiga som de intensiva minskningsinsatser som har utformats för att undvika ytterligare ohanterliga följder av den ökade globala uppvärmningen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att den tillgängliga forskningen tydligt visar hur klimatförändringarna kommer att utvecklas inom den närmaste framtiden. De kommer att följa olika regionala mönster, vilket visar att den globala uppvärmningen både är en utvecklingsfråga och en global miljöfråga, där fattiga människor och utvecklingsländerna är de mest utsatta. Parlamentet anser att anpassningsåtgärder i syfte att hantera de oundvikliga konsekvenserna av den globala uppvärmning som orsakats av historiska utsläpp från de industrialiserade länderna är lika viktiga som de intensiva minskningsinsatser som har utformats för att undvika ytterligare ohanterliga följder av den ökade globala uppvärmningen.

| 10. | Europaparlamentet betonar att brytpunkter (”tipping points”), bland annat att regnskogen i Amazonas minskar i omfång, att glaciärerna på Grönland och det västantarktiska istäcket smälter, att den indiska monsunen kraftigt försvagas och att stora mängder metangas frigörs från den sibiriska tundran, är svåra att förutse men att samtliga mycket troligen kan nå sin kritiska punkt under det här århundradet under nuvarande klimatförändringsförhållanden. Parlamentet framhåller att det krävs större begränsningssatsningar än vad som anges i IPCC:s fjärde bedömningsrapport (ARA4) för att undvika dessa brytpunkter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att brytpunkter (”tipping points”), bland annat att regnskogen i Amazonas minskar i omfång, att glaciärerna på Grönland och det västantarktiska istäcket smälter, att den indiska monsunen kraftigt försvagas och att stora mängder metangas frigörs från den sibiriska tundran, är svåra att förutse men att samtliga mycket troligen kan nå sin kritiska punkt under det här århundradet under nuvarande klimatförändringsförhållanden. Parlamentet framhåller att det krävs större begränsningssatsningar än vad som anges i IPCC:s fjärde bedömningsrapport (ARA4) för att undvika dessa brytpunkter.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar i detta avseende slutsatserna från UNFCCC:s 13:e partskonferens (COP 13) och den tredje partskonferensen i dess funktion som möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 3), som har utarbetats med hjälp av etablerad vetenskaplig praxis, och särskilt färdplanen från Bali som borde utvärderas av UNFCCC:s 14:e partskonferens (COP 14) under 2008 och leda till en överenskommelse om ett heltäckande system till 2009. Parlamentet välkomnar också att expertgruppen för tekniköverföring (EGTT) har fått till uppgift att bedöma luckor och hinder för användningen av och tillgången till de finansiella resurser som ställs till utvecklingsländernas förfogande för att hjälpa dem att inleda överenskomna lämpliga åtgärder för att mildra effekterna på ett mätbart, rapporterbart och kontrollerbart sätt. Parlamentet välkomnar likaså inrättandet av anpassningsfonden, och att skogarna har tagits med i en ny överenskommelse om klimatskydd med målsättningen att undvika ytterligare avskogning och koldioxidutsläpp som orsakas av skogsbränder eller bränder i torvmossar, som även orsakar enorma skador för lokala samhällen, vilket till och med inbegriper expropriering av deras egen mark genom olagliga eller halvlagliga förfaranden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar i detta avseende slutsatserna från UNFCCC:s 13:e partskonferens (COP 13) och den tredje partskonferensen i dess funktion som möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 3), som har utarbetats med hjälp av etablerad vetenskaplig praxis, och särskilt färdplanen från Bali som borde utvärderas av UNFCCC:s 14:e partskonferens (COP 14) under 2008 och leda till en överenskommelse om ett heltäckande system till 2009. Parlamentet välkomnar också att expertgruppen för tekniköverföring (EGTT) har fått till uppgift att bedöma luckor och hinder för användningen av och tillgången till de finansiella resurser som ställs till utvecklingsländernas förfogande för att hjälpa dem att inleda överenskomna lämpliga åtgärder för att mildra effekterna på ett mätbart, rapporterbart och kontrollerbart sätt. Parlamentet välkomnar likaså inrättandet av anpassningsfonden, och att skogarna har tagits med i en ny överenskommelse om klimatskydd med målsättningen att undvika ytterligare avskogning och koldioxidutsläpp som orsakas av skogsbränder eller bränder i torvmossar, som även orsakar enorma skador för lokala samhällen, vilket till och med inbegriper expropriering av deras egen mark genom olagliga eller halvlagliga förfaranden.

| 12. | Europaparlamentet håller inte med om försöken att utan vetenskapligt stöd framställa resultaten av forskning om orsaker och effekter av klimatförändringarna som tvivelaktiga, osäkra eller diskutabla, men inser icke desto mindre att de vetenskapliga framstegen alltid har kantats av tvivel som gradvis har undanröjts, samt sökandet efter förklaringar eller modeller utöver de rådande vetenskapliga teorierna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet håller inte med om försöken att utan vetenskapligt stöd framställa resultaten av forskning om orsaker och effekter av klimatförändringarna som tvivelaktiga, osäkra eller diskutabla, men inser icke desto mindre att de vetenskapliga framstegen alltid har kantats av tvivel som gradvis har undanröjts, samt sökandet efter förklaringar eller modeller utöver de rådande vetenskapliga teorierna.

| 13. | Europaparlamentet anser därför att ytterligare forskning i syfte att förbättra förståelsen av orsakerna och konsekvenserna av den globala uppvärmningen är av avgörande betydelse för ansvarsfulla beslutsprocesser. Parlamentet anser dock att den kunskap som har inhämtats hittills är tillräcklig för att utan dröjsmål utforma politiska åtgärder som skulle minska utsläppen av växthusgaser och begränsa klimatförändringen till 2°C samt åtgärder för anpassning till de nuvarande klimatförändringarna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser därför att ytterligare forskning i syfte att förbättra förståelsen av orsakerna och konsekvenserna av den globala uppvärmningen är av avgörande betydelse för ansvarsfulla beslutsprocesser. Parlamentet anser dock att den kunskap som har inhämtats hittills är tillräcklig för att utan dröjsmål utforma politiska åtgärder som skulle minska utsläppen av växthusgaser och begränsa klimatförändringen till 2°C samt åtgärder för anpassning till de nuvarande klimatförändringarna.

| 14. | Europaparlamentet betonar behovet av ytterligare analys av och forskning om konsekvenserna av klimatförändringarna, exempelvis effekterna på den ekonomiska konkurrenskraften, energikostnaderna och den sociala utvecklingen i Europa, markanvändningens, skogarnas och avskogningens roll, den marina miljöns roll och beräkning av industrisektorns externa klimatkostnader, inte minst transportsektorns, inbegripet kvantifiering av effekterna av föroreningar från flygplan. Parlamentet anser att det behövs ytterligare undersökningar för att se till att anpassning och riskminskning integreras i alla politiska åtgärder inom utvecklingspolitik och fattigdomsbekämpning. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar behovet av ytterligare analys av och forskning om konsekvenserna av klimatförändringarna, exempelvis effekterna på den ekonomiska konkurrenskraften, energikostnaderna och den sociala utvecklingen i Europa, markanvändningens, skogarnas och avskogningens roll, den marina miljöns roll och beräkning av industrisektorns externa klimatkostnader, inte minst transportsektorns, inbegripet kvantifiering av effekterna av föroreningar från flygplan. Parlamentet anser att det behövs ytterligare undersökningar för att se till att anpassning och riskminskning integreras i alla politiska åtgärder inom utvecklingspolitik och fattigdomsbekämpning.

| 15. | Europaparlamentet anser att det behövs ytterligare forskning om effekterna av politiken för främjande av biobränslen och dess följder för den ökande avskogningen, utvidgningen av odlade jordbruksarealer och det globala livsmedelsutbudet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att det behövs ytterligare forskning om effekterna av politiken för främjande av biobränslen och dess följder för den ökande avskogningen, utvidgningen av odlade jordbruksarealer och det globala livsmedelsutbudet.

| 16. | Europaparlamentet betonar behovet av forskning om fysiologi och ekologi avseende havsfiskar, särskilt i tropikerna där jämförelsevis lite forskningsarbete har utförts. Parlamentet påpekar att med stöd av en växande databas kommer forskarna att kunna ställa mer korrekta prognoser och föreslå lämpliga lösningar. Landningen av all bifångst för vetenskaplig analys skulle kunna bidra stort till databasen. Parlamentet konstaterar även att det krävs fortlöpande forskning om hur klimatförändringarna inverkar på sjöfågelpopulationerna genom brist på mat och konsekvenser för deras fortplantning och överlevnad. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar behovet av forskning om fysiologi och ekologi avseende havsfiskar, särskilt i tropikerna där jämförelsevis lite forskningsarbete har utförts. Parlamentet påpekar att med stöd av en växande databas kommer forskarna att kunna ställa mer korrekta prognoser och föreslå lämpliga lösningar. Landningen av all bifångst för vetenskaplig analys skulle kunna bidra stort till databasen. Parlamentet konstaterar även att det krävs fortlöpande forskning om hur klimatförändringarna inverkar på sjöfågelpopulationerna genom brist på mat och konsekvenser för deras fortplantning och överlevnad.

| 17. | Europaparlamentet anser att kommunikation av vetenskapliga bevis för mänsklig inverkan på det globala klimatet måste vara det huvudsakliga inslaget i en bredare insats för att öka allmänhetens medvetande i syfte att vinna och upprätthålla allmänhetens stöd för politiska åtgärder för att minska koldioxidutsläppen, exempelvis samspel med de olika sociala aktörerna, inte bara i de industrialiserade länderna utan även i tillväxtekonomierna. Parlamentet uppmanar IPPC att offentliggöra en sammanfattning av sina bedömningsrapporter för allmänheten. Parlamentet anser vidare att individuella förändringar i livsstilsmönster är nödvändiga och bör ingå i utbildningsprogram för att informera om orsakerna och effekterna av den globala uppvärmningen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att kommunikation av vetenskapliga bevis för mänsklig inverkan på det globala klimatet måste vara det huvudsakliga inslaget i en bredare insats för att öka allmänhetens medvetande i syfte att vinna och upprätthålla allmänhetens stöd för politiska åtgärder för att minska koldioxidutsläppen, exempelvis samspel med de olika sociala aktörerna, inte bara i de industrialiserade länderna utan även i tillväxtekonomierna. Parlamentet uppmanar IPPC att offentliggöra en sammanfattning av sina bedömningsrapporter för allmänheten. Parlamentet anser vidare att individuella förändringar i livsstilsmönster är nödvändiga och bör ingå i utbildningsprogram för att informera om orsakerna och effekterna av den globala uppvärmningen.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar därför forskarvärlden och de politiska företrädarna att med gemensamma krafter medvetandegöra och förespråka ”små saker som förändrar”, med tanke på att även samhällen med en välutvecklad kapacitet att anpassa sig till effekterna av klimatförändringen är fortsatt utsatta för extrema och oförutsägbara händelser. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar därför forskarvärlden och de politiska företrädarna att med gemensamma krafter medvetandegöra och förespråka ”små saker som förändrar”, med tanke på att även samhällen med en välutvecklad kapacitet att anpassa sig till effekterna av klimatförändringen är fortsatt utsatta för extrema och oförutsägbara händelser.

| 19. | Europaparlamentet betonar att den utförliga information som behövs för upplysning om hur man ska leva för att minska koldioxidutsläppen, exempelvis märkning av konsumentvaror med uppgifter om växthusgaskonsekvenser, är bristande för närvarande och måste utarbetas snarast. Parlamentet betonar att sådana initiativ lämpligen bör baseras på gemensamma standarder och även beakta växthusgasutsläpp i samband med import. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att den utförliga information som behövs för upplysning om hur man ska leva för att minska koldioxidutsläppen, exempelvis märkning av konsumentvaror med uppgifter om växthusgaskonsekvenser, är bristande för närvarande och måste utarbetas snarast. Parlamentet betonar att sådana initiativ lämpligen bör baseras på gemensamma standarder och även beakta växthusgasutsläpp i samband med import.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar det tillfälliga utskottet för klimatförändringar att fortsätta sitt arbete och att lägga fram ett betänkande för parlamentet i slutet av sin mandattid, i förekommande fall med rekommendationer om vilka åtgärder eller initiativ och åtgärder för anpassning och mildrande som bör vidtas när det gäller EU:s framtida integrerade klimatpolitik i linje med EU:s mål att begränsa ökningen av världens medeltemperatur till högst 2 °C, och i enlighet med slutsatserna och rekommendationerna i IPCC:s fjärde bedömningsrapport (AR4). |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar det tillfälliga utskottet för klimatförändringar att fortsätta sitt arbete och att lägga fram ett betänkande för parlamentet i slutet av sin mandattid, i förekommande fall med rekommendationer om vilka åtgärder eller initiativ och åtgärder för anpassning och mildrande som bör vidtas när det gäller EU:s framtida integrerade klimatpolitik i linje med EU:s mål att begränsa ökningen av världens medeltemperatur till högst 2 °C, och i enlighet med slutsatserna och rekommendationerna i IPCC:s fjärde bedömningsrapport (AR4).

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och parlamentet att på högsta förhandlings- och dialognivå förespråka att EU- och tredjeländers beprövade strategier, principer och normer inom vetenskaplig forskning och åtgärder för att hantera klimatförändringen även omfattar alla partnerländer i hela världen, i överensstämmelse med rekommendationer från forskarvärlden. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och parlamentet att på högsta förhandlings- och dialognivå förespråka att EU- och tredjeländers beprövade strategier, principer och normer inom vetenskaplig forskning och åtgärder för att hantera klimatförändringen även omfattar alla partnerländer i hela världen, i överensstämmelse med rekommendationer från forskarvärlden.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 652.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/57

---

2007 års framstegsrapport om Turkiet

P6_TA(2008)0224

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2008 om 2007 års framstegsrapport om Turkiet (2007/2269(INI))

(2009/C 279 E/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens framstegsrapport 2007 om Turkiet (SEK(2007)1436), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens framstegsrapport 2007 om Turkiet (SEK(2007)1436),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 27 september 2006 om Turkiets framsteg inför anslutningen (1) och den 24 oktober 2007 om förbindelserna mellan EU och Turkiet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 27 september 2006 om Turkiets framsteg inför anslutningen (1) och den 24 oktober 2007 om förbindelserna mellan EU och Turkiet (2),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 6 juli 2005 (3) och den 13 februari 2007 (4) om kvinnors roll i det sociala, ekonomiska och politiska livet i Turkiet. |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 6 juli 2005 (3) och den 13 februari 2007 (4) om kvinnors roll i det sociala, ekonomiska och politiska livet i Turkiet.

| — | med beaktande av de förhandlingsramar för Turkiet som antogs den 3 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de förhandlingsramar för Turkiet som antogs den 3 oktober 2005,

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/157/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med Republiken Turkiet (5) (nedan kallat partnerskapet för anslutning), samt rådets föregående beslut om partnerskapet för anslutning 2001, 2003 och 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/157/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med Republiken Turkiet (5) (nedan kallat partnerskapet för anslutning), samt rådets föregående beslut om partnerskapet för anslutning 2001, 2003 och 2006,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0168/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0168/2008), och av följande skäl:

| A. | Anslutningsförhandlingarna med Turkiet inleddes den 3 oktober 2005 efter rådets godkännande av förhandlingsramarna och detta utgjorde startpunkten för en lång process vars resultat inte kan garanteras i förväg. |
| --- | --- |

A.

Anslutningsförhandlingarna med Turkiet inleddes den 3 oktober 2005 efter rådets godkännande av förhandlingsramarna och detta utgjorde startpunkten för en lång process vars resultat inte kan garanteras i förväg.

| B. | Turkiet har åtagit sig att genomföra reformer, upprätthålla goda förbindelser med sina grannländer och gradvis anpassa sig till EU. Dessa insatser bör betraktas som en möjlighet till ytterligare modernisering för landet. |
| --- | --- |

B.

Turkiet har åtagit sig att genomföra reformer, upprätthålla goda förbindelser med sina grannländer och gradvis anpassa sig till EU. Dessa insatser bör betraktas som en möjlighet till ytterligare modernisering för landet.

| C. | En grundförutsättning för anslutning till EU är fortfarande att alla Köpenhamnskriterier uppfylls helt och hållet och att EU – som är en gemenskap grundad på gemensamma värderingar – har förmåga att integrera nya medlemsstater i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i december 2006. |
| --- | --- |

C.

En grundförutsättning för anslutning till EU är fortfarande att alla Köpenhamnskriterier uppfylls helt och hållet och att EU – som är en gemenskap grundad på gemensamma värderingar – har förmåga att integrera nya medlemsstater i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i december 2006.

| D. | I sin framstegsrapport 2007 konstaterade kommissionen att när det gäller politiska reformer har bara begränsade framsteg gjorts under 2007 i Turkiet. |
| --- | --- |

D.

I sin framstegsrapport 2007 konstaterade kommissionen att när det gäller politiska reformer har bara begränsade framsteg gjorts under 2007 i Turkiet.

| E. | Under 2007 stärktes demokratin i Turkiet. Det valdes ett nytt parlament som är representativt för den politiska mångfalden i landet och det bildades en regering med ett starkt mandat. |
| --- | --- |

E.

Under 2007 stärktes demokratin i Turkiet. Det valdes ett nytt parlament som är representativt för den politiska mångfalden i landet och det bildades en regering med ett starkt mandat.

| F. | Turkiet har fortfarande inte genomfört de bestämmelser som följer av associeringsavtalet mellan EG och Turkiet och tilläggsprotokollet till detta. |
| --- | --- |

F.

Turkiet har fortfarande inte genomfört de bestämmelser som följer av associeringsavtalet mellan EG och Turkiet och tilläggsprotokollet till detta.

| G. | Under 2007 öppnades fem förhandlingskapitel. |
| --- | --- |

G.

Under 2007 öppnades fem förhandlingskapitel.

Reformer för att bygga upp ett demokratiskt och välmående samhälle

| 1. | Europaparlamentet välkomnar premiärminister Tayip Erdogans åtagande om att 2008 kommer att bli ett år av reformer. Parlamentet uppmanar med kraft den turkiska regeringen att infria sina löften genom att utnyttja sin stora majoritet i parlamentet för att beslutsamt genomföra reformer som är avgörande för Turkiets omvandling till en modern och välmående demokrati baserad på en sekulär stat och ett pluralistiskt samhälle. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar premiärminister Tayip Erdogans åtagande om att 2008 kommer att bli ett år av reformer. Parlamentet uppmanar med kraft den turkiska regeringen att infria sina löften genom att utnyttja sin stora majoritet i parlamentet för att beslutsamt genomföra reformer som är avgörande för Turkiets omvandling till en modern och välmående demokrati baserad på en sekulär stat och ett pluralistiskt samhälle.

| 2. | Europaparlamentet betonar att en sådan modernisering framför allt ligger i Turkiets eget intresse. Parlamentet erkänner också den strategiska betydelsen för EU av ett stabilt, demokratiskt och välmående Turkiet, och upprepar att det är avgörande för Turkiet och dess framtida relationer med EU att landet uppfyller åtagandena i partnerskapet för anslutning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att en sådan modernisering framför allt ligger i Turkiets eget intresse. Parlamentet erkänner också den strategiska betydelsen för EU av ett stabilt, demokratiskt och välmående Turkiet, och upprepar att det är avgörande för Turkiet och dess framtida relationer med EU att landet uppfyller åtagandena i partnerskapet för anslutning.

| 3. | Europaparlamentet understryker sin uppfattning att endast ett samhälle som styrs av respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och som bygger på demokrati, rättsstatsprincipen och en socialt inriktad marknadsekonomi kan utvecklas till ett fredligt, stabilt och välmående samhälle. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker sin uppfattning att endast ett samhälle som styrs av respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och som bygger på demokrati, rättsstatsprincipen och en socialt inriktad marknadsekonomi kan utvecklas till ett fredligt, stabilt och välmående samhälle.

| 4. | Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är att Turkiet bekämpar alla former av diskriminering i överensstämmelse med artikel 13 i EG-fördraget som kräver lika möjligheter för alla oavsett kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är att Turkiet bekämpar alla former av diskriminering i överensstämmelse med artikel 13 i EG-fördraget som kräver lika möjligheter för alla oavsett kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att partnerskapet för anslutning nyligen reviderades. Parlamentet är medvetet om att denna revidering, som är den tredje sedan 2001, på de flesta områden innebär en förlängning av tidsfristen för prioriteringar som ännu inte har genomförts. Parlamentet uppmanar med kraft den turkiska regeringen nu att omsätta dessa prioriteringar och tidsfrister i sina reformplaner eftersom ytterligare förseningar allvarligt kommer att påverka förhandlingstakten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att partnerskapet för anslutning nyligen reviderades. Parlamentet är medvetet om att denna revidering, som är den tredje sedan 2001, på de flesta områden innebär en förlängning av tidsfristen för prioriteringar som ännu inte har genomförts. Parlamentet uppmanar med kraft den turkiska regeringen nu att omsätta dessa prioriteringar och tidsfrister i sina reformplaner eftersom ytterligare förseningar allvarligt kommer att påverka förhandlingstakten.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att de demokratiska krafterna 2007 segrade över militärens försök att lägga sig i den politiska processen. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att vidta ytterligare systematiska åtgärder för att se till att den demokratiskt valda ledningen påtar sig det fulla ansvaret för utformningen av inrikes-, utrikes- och säkerhetspolitiken, inbegripet politiken i Cypernfrågan, och att de väpnade styrkorna respekterar detta ansvar genom att fullständigt och otvetydigt underställa sig civil kontroll. Parlamentet påpekar särskilt behovet av att skapa full parlamentarisk insyn i militär- och försvarspolitiken och i alla utgifter i samband med denna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar att de demokratiska krafterna 2007 segrade över militärens försök att lägga sig i den politiska processen. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att vidta ytterligare systematiska åtgärder för att se till att den demokratiskt valda ledningen påtar sig det fulla ansvaret för utformningen av inrikes-, utrikes- och säkerhetspolitiken, inbegripet politiken i Cypernfrågan, och att de väpnade styrkorna respekterar detta ansvar genom att fullständigt och otvetydigt underställa sig civil kontroll. Parlamentet påpekar särskilt behovet av att skapa full parlamentarisk insyn i militär- och försvarspolitiken och i alla utgifter i samband med denna.

| 7. | Europaparlamentet är bekymrat över konsekvenserna av målet om en upplösning av AK-partiet. Parlamentet förväntar sig att den turkiska konstitutionsdomstolen respekterar rättsstatsprincipen, EU:s normer och riktlinjerna om förbud mot och upplösning av politiska partier och liknande åtgärder, som antogs av Europarådets Venedigkommission den 10–11 december 1999. Parlamentet uppmanar det turkiska parlamentet att bringa konstitutionen i överensstämmelse med dessa normer för förbud mot politiska partier. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är bekymrat över konsekvenserna av målet om en upplösning av AK-partiet. Parlamentet förväntar sig att den turkiska konstitutionsdomstolen respekterar rättsstatsprincipen, EU:s normer och riktlinjerna om förbud mot och upplösning av politiska partier och liknande åtgärder, som antogs av Europarådets Venedigkommission den 10–11 december 1999. Parlamentet uppmanar det turkiska parlamentet att bringa konstitutionen i överensstämmelse med dessa normer för förbud mot politiska partier.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att i sitt reformarbete respektera pluralism och mångfald i ett sekulärt och demokratiskt Turkiet, och uppmanar med kraft regeringen och alla politiska partier att på ett konstruktivt sätt engagera sig i arbetet för att nå samförstånd om de viktiga åtgärderna när det gäller en modernisering av landet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att i sitt reformarbete respektera pluralism och mångfald i ett sekulärt och demokratiskt Turkiet, och uppmanar med kraft regeringen och alla politiska partier att på ett konstruktivt sätt engagera sig i arbetet för att nå samförstånd om de viktiga åtgärderna när det gäller en modernisering av landet.

| 9. | Europaparlamentet anser att de ändringar av artikel 301 i strafflagen som det turkiska parlamentet antog den 30 april 2008 är ett första steg mot en grundläggande reform av den artikeln och av andra artiklar i strafflagen, och ser fram emot ytterligare steg i denna riktning. Parlamentet betonar att framsteg måste göras i fråga om yttrandefriheten, såväl i teorin som i praktiken. Parlamentet beklagar att antalet personer som ställs inför rätta på grund av lagstiftning som tillåter godtyckliga inskränkningar i rätten att fredligt uttrycka sina åsikter har ökat ytterligare under 2007 (6). Parlamentet anser att ett upphävande av artikel 301 och andra lagrum som på ett otillbörligt sätt begränsar den i internationell rätt garanterade yttrandefriheten vore den bästa lösningen för att se till att Turkiet fullt ut garanterar yttrande- och tryckfriheten i enlighet med de normer som fastställts i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (nedan kallad Europakonventionen). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att de ändringar av artikel 301 i strafflagen som det turkiska parlamentet antog den 30 april 2008 är ett första steg mot en grundläggande reform av den artikeln och av andra artiklar i strafflagen, och ser fram emot ytterligare steg i denna riktning. Parlamentet betonar att framsteg måste göras i fråga om yttrandefriheten, såväl i teorin som i praktiken. Parlamentet beklagar att antalet personer som ställs inför rätta på grund av lagstiftning som tillåter godtyckliga inskränkningar i rätten att fredligt uttrycka sina åsikter har ökat ytterligare under 2007 (6). Parlamentet anser att ett upphävande av artikel 301 och andra lagrum som på ett otillbörligt sätt begränsar den i internationell rätt garanterade yttrandefriheten vore den bästa lösningen för att se till att Turkiet fullt ut garanterar yttrande- och tryckfriheten i enlighet med de normer som fastställts i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (nedan kallad Europakonventionen).

| 10. | Europaparlamentet gläds åt att det turkiska parlamentet nyligen antog lagen om stiftelser. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att granska den nya texten och betonar att det bör undersökas huruvida texten löser alla brister i fråga om icke-muslimska samfunds möjligheter när det gäller förvärv och förvaltning av egendom, inbegripet beslagtagen egendom som har sålts till tredje part. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att se till att lagen tillämpas i enlighet med Europakonventionen och med rättspraxis hos Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet gläds åt att det turkiska parlamentet nyligen antog lagen om stiftelser. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att granska den nya texten och betonar att det bör undersökas huruvida texten löser alla brister i fråga om icke-muslimska samfunds möjligheter när det gäller förvärv och förvaltning av egendom, inbegripet beslagtagen egendom som har sålts till tredje part. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att se till att lagen tillämpas i enlighet med Europakonventionen och med rättspraxis hos Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna.

| 11. | Europaparlamentet uppmuntrar den turkiska regeringen att efter den positiva insatsen med att anta lagen om stiftelser uppfylla sina åtaganden i fråga om religionsfrihet genom att i enlighet med Europakonventionen och rättspraxis hos Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna inrätta en rättslig ram som gör det möjligt för alla religiösa samfund att fungera utan otillbörliga begränsningar, särskilt i fråga om deras rättsliga ställning, utbildning av präster, val av präster, religiös utbildning och uppförande av lokaler för utövande av religion. Parlamentet efterlyser ett skydd av religions- och kulturarvet. Parlamentet upprepar sitt krav på att det grekisk-ortodoxa Halki-seminariet omedelbart öppnas på nytt och att den ekumeniska patriarkens kyrkliga titel ska användas offentligt. Parlamentet delar den oro som rådet gav uttryck för den 24 juli 2007 över den turkiska kassationsdomstolens avgörande om den ekumeniske patriarken, och förväntar sig att detta beslut inte kommer att innebära ytterligare begränsningar av patriarkens och andra icke-muslimska minoriteters möjlighet att utöva de rättigheter som garanteras i Europakonventionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmuntrar den turkiska regeringen att efter den positiva insatsen med att anta lagen om stiftelser uppfylla sina åtaganden i fråga om religionsfrihet genom att i enlighet med Europakonventionen och rättspraxis hos Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna inrätta en rättslig ram som gör det möjligt för alla religiösa samfund att fungera utan otillbörliga begränsningar, särskilt i fråga om deras rättsliga ställning, utbildning av präster, val av präster, religiös utbildning och uppförande av lokaler för utövande av religion. Parlamentet efterlyser ett skydd av religions- och kulturarvet. Parlamentet upprepar sitt krav på att det grekisk-ortodoxa Halki-seminariet omedelbart öppnas på nytt och att den ekumeniska patriarkens kyrkliga titel ska användas offentligt. Parlamentet delar den oro som rådet gav uttryck för den 24 juli 2007 över den turkiska kassationsdomstolens avgörande om den ekumeniske patriarken, och förväntar sig att detta beslut inte kommer att innebära ytterligare begränsningar av patriarkens och andra icke-muslimska minoriteters möjlighet att utöva de rättigheter som garanteras i Europakonventionen.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att skyndsamt inleda ett politiskt initiativ för att utarbeta en hållbar lösning på kurdfrågan, som endast kan bygga på påtagliga förbättringar av de kulturella, ekonomiska och sociala möjligheterna för medborgare av kurdiskt ursprung, inbegripet verkliga möjligheter att studera kurdiska inom det offentliga och privata skolsystemet och använda detta språk i radio- och TV-sändningar, i det dagliga livet och i kontakterna med offentliga myndigheter. Parlamentet anser att ett eventuellt förbud av Demokratiska samhällspartiet (DTP) skulle motverka en politisk lösning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att skyndsamt inleda ett politiskt initiativ för att utarbeta en hållbar lösning på kurdfrågan, som endast kan bygga på påtagliga förbättringar av de kulturella, ekonomiska och sociala möjligheterna för medborgare av kurdiskt ursprung, inbegripet verkliga möjligheter att studera kurdiska inom det offentliga och privata skolsystemet och använda detta språk i radio- och TV-sändningar, i det dagliga livet och i kontakterna med offentliga myndigheter. Parlamentet anser att ett eventuellt förbud av Demokratiska samhällspartiet (DTP) skulle motverka en politisk lösning.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar DTP-partiet, dess parlamentsledamöter och borgmästare att klart ta avstånd från Kurdistans arbetarparti (PKK) och att arbeta konstruktivt för att hitta en politisk lösning på kurdfrågan inom den demokratiska turkiska staten. Parlamentet uppmanar också alla övriga politiska partier i Turkiet att på ett konstruktivt arbeta för att uppnå samma mål. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar DTP-partiet, dess parlamentsledamöter och borgmästare att klart ta avstånd från Kurdistans arbetarparti (PKK) och att arbeta konstruktivt för att hitta en politisk lösning på kurdfrågan inom den demokratiska turkiska staten. Parlamentet uppmanar också alla övriga politiska partier i Turkiet att på ett konstruktivt arbeta för att uppnå samma mål.

| 14. | Europaparlamentet beklagar att många rättsliga förfaranden har inletts mot valda borgmästare och andra politiker för att de använt det kurdiska språket eller uttalat sin uppfattning i kurdfrågan, exempelvis de förfaranden som nyligen ledde till en fällande dom mot Leyla Zana och de 53 borgmästarna från DTP-partiet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet beklagar att många rättsliga förfaranden har inletts mot valda borgmästare och andra politiker för att de använt det kurdiska språket eller uttalat sin uppfattning i kurdfrågan, exempelvis de förfaranden som nyligen ledde till en fällande dom mot Leyla Zana och de 53 borgmästarna från DTP-partiet.

| 15. | Europaparlamentet upprepar sina tidigare uppmaningar till den turkiska regeringen att utarbeta en omfattande plan för att stimulera den socioekonomiska och kulturella utvecklingen i sydöstra Turkiet där mer än halva befolkningen fortfarande lever under fattigdomsgränsen. Parlamentet anser att denna plan också bör ta upp de sociala, ekologiska, kulturella och geopolitiska problem som härrör från projektet i sydöstra Anatolien. Parlamentet uppmanar kommissionen att knyta den regionala delen av det bistånd som utbetalas inom föranslutningsinstrumentet (IPA) (7) till ett snabbt utarbetande av en sådan strategi. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet upprepar sina tidigare uppmaningar till den turkiska regeringen att utarbeta en omfattande plan för att stimulera den socioekonomiska och kulturella utvecklingen i sydöstra Turkiet där mer än halva befolkningen fortfarande lever under fattigdomsgränsen. Parlamentet anser att denna plan också bör ta upp de sociala, ekologiska, kulturella och geopolitiska problem som härrör från projektet i sydöstra Anatolien. Parlamentet uppmanar kommissionen att knyta den regionala delen av det bistånd som utbetalas inom föranslutningsinstrumentet (IPA) (7) till ett snabbt utarbetande av en sådan strategi.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar med kraft den turkiska regeringen att ta fram en övergripande nationell strategi för att ta itu med frågan om internt fördrivna personer, så att de nuvarande rättsliga och praktiska bristerna avskaffas och så att man erbjuder nödvändigt ekonomiskt och annat stöd för att se till att internt fördrivna personers återvändande och ersättning hanteras på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar med kraft den turkiska regeringen att ta fram en övergripande nationell strategi för att ta itu med frågan om internt fördrivna personer, så att de nuvarande rättsliga och praktiska bristerna avskaffas och så att man erbjuder nödvändigt ekonomiskt och annat stöd för att se till att internt fördrivna personers återvändande och ersättning hanteras på ett korrekt sätt.

| 17. | Europaparlamentet tar del av den pågående processen för att utarbeta en ny civil konstitution. Parlamentet anser att den är en avgörande möjlighet för att placera skyddet för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna i centrum av konstitutionen. Parlamentet upprepar att det måste införas ett maktdelningssystem som garanterar demokrati, rättssäkerhet, social sammanhållning och separation mellan religion och stat. Parlamentet betonar också att den nya konstitutionen bör säkerställa jämställdhet, förhindra användning av vaga kriterier såsom ”allmän moral”, inte i första hand se kvinnor som familjemedlemmar eller delar av ett kollektiv utan bekräfta kvinnors mänskliga rättigheter, inbegripet deras sexuella och reproduktiva rättigheter, såsom deras individuella rättigheter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet tar del av den pågående processen för att utarbeta en ny civil konstitution. Parlamentet anser att den är en avgörande möjlighet för att placera skyddet för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna i centrum av konstitutionen. Parlamentet upprepar att det måste införas ett maktdelningssystem som garanterar demokrati, rättssäkerhet, social sammanhållning och separation mellan religion och stat. Parlamentet betonar också att den nya konstitutionen bör säkerställa jämställdhet, förhindra användning av vaga kriterier såsom ”allmän moral”, inte i första hand se kvinnor som familjemedlemmar eller delar av ett kollektiv utan bekräfta kvinnors mänskliga rättigheter, inbegripet deras sexuella och reproduktiva rättigheter, såsom deras individuella rättigheter.

| 18. | Europaparlamentet betonar att det civila samhället bör delta i mycket hög grad i denna konstitutionella process i syfte att skapa brett samförstånd bland Turkiets politiska partier, etniska och religiösa minoriteter och arbetsmarknadsparter om landets konstitutionella framtid. Parlamentet konstaterar att delar av befolkningen är besvikna och oroade över att beslutet om att häva förbudet mot att bära slöja på universiteten inte åtföljdes av bredare reformer baserade på ett omfattande samråd med det civila samhället. Parlamentet upprepar sin tidigare rekommendation om spärren till parlamentet i sin ovannämnda resolution av den 27 september 2006. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att det civila samhället bör delta i mycket hög grad i denna konstitutionella process i syfte att skapa brett samförstånd bland Turkiets politiska partier, etniska och religiösa minoriteter och arbetsmarknadsparter om landets konstitutionella framtid. Parlamentet konstaterar att delar av befolkningen är besvikna och oroade över att beslutet om att häva förbudet mot att bära slöja på universiteten inte åtföljdes av bredare reformer baserade på ett omfattande samråd med det civila samhället. Parlamentet upprepar sin tidigare rekommendation om spärren till parlamentet i sin ovannämnda resolution av den 27 september 2006.

| 19. | Europaparlamentet tar del av framstegen i fråga om effektiviteten i rättsväsendet. Parlamentet välkomnar den turkiska regeringens planer på att genomföra en reformstrategi för att stärka rättsväsendets oberoende och opartiskhet och att öka allmänhetens förtroende för rättsväsendet. Parlamentet anser att denna strategi i första hand bör se till att tolkningen av lagstiftningen i fråga om mänskliga rättigheter och grundläggande rättigheter är förenlig med normerna i Europakonventionen. Parlamentet konstaterar att strategins mål inte kan uppnås utan ett ambitiöst fortbildningsprogram för de anställda inom rättsväsendet. Parlamentet är oroat över den negativa inställning som vissa delar att rättsväsendet visat mot internationella avtal om grundläggande rättigheter och friheter och mot de domar som Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna avkunnat mot Turkiet för brott mot Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet tar del av framstegen i fråga om effektiviteten i rättsväsendet. Parlamentet välkomnar den turkiska regeringens planer på att genomföra en reformstrategi för att stärka rättsväsendets oberoende och opartiskhet och att öka allmänhetens förtroende för rättsväsendet. Parlamentet anser att denna strategi i första hand bör se till att tolkningen av lagstiftningen i fråga om mänskliga rättigheter och grundläggande rättigheter är förenlig med normerna i Europakonventionen. Parlamentet konstaterar att strategins mål inte kan uppnås utan ett ambitiöst fortbildningsprogram för de anställda inom rättsväsendet. Parlamentet är oroat över den negativa inställning som vissa delar att rättsväsendet visat mot internationella avtal om grundläggande rättigheter och friheter och mot de domar som Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna avkunnat mot Turkiet för brott mot Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Turkiets konstitutionella domstol att gå vidare med sitt slutliga beslut om lagen om en ombudsman så att regeringen kan tillsätta en ombudsman snarast. Parlamentet rekommenderar att Turkiet samarbetar i denna fråga med Europeiska ombudsmannen och med nationella ombudsmän i EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Turkiets konstitutionella domstol att gå vidare med sitt slutliga beslut om lagen om en ombudsman så att regeringen kan tillsätta en ombudsman snarast. Parlamentet rekommenderar att Turkiet samarbetar i denna fråga med Europeiska ombudsmannen och med nationella ombudsmän i EU-medlemsstater.

| 21. | Europaparlamentet är oroat över den fientlighet som är mycket utspridd i vissa delar av samhället och som visas mot minoriteter och över det politiska och religiösa våldet. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen uppmanas att vidta åtgärder mot de organisationer och grupper som underblåser denna fientlighet och att skydda alla som hotas och fruktar för sina liv samt att göra kraftfulla insatser för att skapa en miljö som bidrar till att de grundläggande mänskliga rättigheterna och friheterna respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet är oroat över den fientlighet som är mycket utspridd i vissa delar av samhället och som visas mot minoriteter och över det politiska och religiösa våldet. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen uppmanas att vidta åtgärder mot de organisationer och grupper som underblåser denna fientlighet och att skydda alla som hotas och fruktar för sina liv samt att göra kraftfulla insatser för att skapa en miljö som bidrar till att de grundläggande mänskliga rättigheterna och friheterna respekteras fullt ut.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt de turkiska myndigheterna att göra en fullständig utredning av morden på Hrant Dink och de tre kristna i Malatya, och även av alla andra fall av politiskt, religiöst eller rasrelaterat våld. Parlamentet beklagar den långsamma behandlingen av dessa rättsfall, de misstankar om partiskhet som råder och de farhågor om straffrihet som dessa ger anledning till, och uppmanar myndigheterna att genomföra en fullständig undersökning av anklagelserna om försumlighet hos de behöriga myndigheterna, samt att ställa alla ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kraftfullt de turkiska myndigheterna att göra en fullständig utredning av morden på Hrant Dink och de tre kristna i Malatya, och även av alla andra fall av politiskt, religiöst eller rasrelaterat våld. Parlamentet beklagar den långsamma behandlingen av dessa rättsfall, de misstankar om partiskhet som råder och de farhågor om straffrihet som dessa ger anledning till, och uppmanar myndigheterna att genomföra en fullständig undersökning av anklagelserna om försumlighet hos de behöriga myndigheterna, samt att ställa alla ansvariga inför rätta.

| 23. | Europaparlamentet uppmuntrar de turkiska myndigheterna att inom ramen för rättsstatsprincipen beslutsamt utreda den kriminella Ergenekon-organisationen, att helt och hållet avslöja dess nätverk som sträcker sig in i de statliga strukturerna och att ställa alla inblandade inför rätta. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmuntrar de turkiska myndigheterna att inom ramen för rättsstatsprincipen beslutsamt utreda den kriminella Ergenekon-organisationen, att helt och hållet avslöja dess nätverk som sträcker sig in i de statliga strukturerna och att ställa alla inblandade inför rätta.

| 24. | Europaparlamentet tar del av kommissionens bedömning av den fortsatta nedåtgående trenden i fråga om antalet fall av tortyr och misshandel och den positiva effekten av de aktuella rättsliga garantierna, men uppmanar kommissionen att undersöka om antiterrorlagstiftningen och lagen om polisens befogenheter inte försvagar denna positiva trend. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att öka kampen mot tortyr utanför och inom förvarscentren och mot straffriheten för tjänstemän inom de brottsbekämpande myndigheterna samt att ratificera och tillämpa det frivilliga protokollet till konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och därmed införa bestämmelser som förebygger systematisk tortyr och som öppnar för oberoende kontroll av förvarscenter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet tar del av kommissionens bedömning av den fortsatta nedåtgående trenden i fråga om antalet fall av tortyr och misshandel och den positiva effekten av de aktuella rättsliga garantierna, men uppmanar kommissionen att undersöka om antiterrorlagstiftningen och lagen om polisens befogenheter inte försvagar denna positiva trend. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att öka kampen mot tortyr utanför och inom förvarscentren och mot straffriheten för tjänstemän inom de brottsbekämpande myndigheterna samt att ratificera och tillämpa det frivilliga protokollet till konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och därmed införa bestämmelser som förebygger systematisk tortyr och som öppnar för oberoende kontroll av förvarscenter.

| 25. | Europaparlamentet tar del av premiärminister Tayip Erdogans bedömning av assimilering vid hans officiella besök i Tyskland nyligen och anser därför att den turkiska regeringen bör vidta åtgärder för att alla medborgare ska kunna utveckla sin kulturella identitet inom den demokratiska turkiska staten. Parlamentet påminner om åtagandena i förhandlingsramarna i fråga om respekt och skydd för minoriteter och verklig tillgång till utbildning, radio- och TV-utsändningar och offentliga tjänster på andra språk än turkiska. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet tar del av premiärminister Tayip Erdogans bedömning av assimilering vid hans officiella besök i Tyskland nyligen och anser därför att den turkiska regeringen bör vidta åtgärder för att alla medborgare ska kunna utveckla sin kulturella identitet inom den demokratiska turkiska staten. Parlamentet påminner om åtagandena i förhandlingsramarna i fråga om respekt och skydd för minoriteter och verklig tillgång till utbildning, radio- och TV-utsändningar och offentliga tjänster på andra språk än turkiska.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar framstegen i fråga om att skydda kvinnor mot våld och berömmer det arbete som har utförts av de offentliga institutionerna och det civila samhället i detta avseende. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att fortsätta att bekämpa våld i hemmet, så kallade hedersmord, och tvångsäktenskap, särskilt genom att fullt ut tillämpa den aktuella lagstiftningen, fortsätta och upprätthålla en informationskampanj, skapa fler härbärgen för offren, utöka utbildningen för de brottsbekämpande organen och noggrant övervaka de initiativ som tas. Parlamentet konstaterar oroat att tillgång till tillförlitliga uppgifter om förekomsten av våld mot kvinnor alltjämt är ett problem, och uppmanar med kraft den turkiska regeringen att råda bot på denna brist. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar framstegen i fråga om att skydda kvinnor mot våld och berömmer det arbete som har utförts av de offentliga institutionerna och det civila samhället i detta avseende. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att fortsätta att bekämpa våld i hemmet, så kallade hedersmord, och tvångsäktenskap, särskilt genom att fullt ut tillämpa den aktuella lagstiftningen, fortsätta och upprätthålla en informationskampanj, skapa fler härbärgen för offren, utöka utbildningen för de brottsbekämpande organen och noggrant övervaka de initiativ som tas. Parlamentet konstaterar oroat att tillgång till tillförlitliga uppgifter om förekomsten av våld mot kvinnor alltjämt är ett problem, och uppmanar med kraft den turkiska regeringen att råda bot på denna brist.

| 27. | Europaparlamentet är medvetet om att ett betydande antal kvinnor har viktiga positioner på de ekonomiska, politiska och akademiska områdena i Turkiet. Parlamentet upprepar att lika behandling, tillgång till utbildning och självständighet för kvinnor inom den politiska, ekonomiska och sociala sektorn är avgörande för den ekonomiska utvecklingen och välståndet i Turkiet. Parlamentet konstaterar emellertid bekymrat att sysselsättningsgraden i stort för kvinnor i Turkiet fortfarande endast är 23,8 procent (8), och att kvinnors deltagande i politiken knappast har ökat. Parlamentet uppmanar därför den turkiska regeringen att vidta fler konkreta åtgärder för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, särskilt i landsbygdsområden, och för att öka deras delaktighet i hälso- och socialförsäkringssystemen samt för att utarbeta instrument eller tillfälliga åtgärder som syftar till att öka kvinnors aktiva deltagande i politiken. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet är medvetet om att ett betydande antal kvinnor har viktiga positioner på de ekonomiska, politiska och akademiska områdena i Turkiet. Parlamentet upprepar att lika behandling, tillgång till utbildning och självständighet för kvinnor inom den politiska, ekonomiska och sociala sektorn är avgörande för den ekonomiska utvecklingen och välståndet i Turkiet. Parlamentet konstaterar emellertid bekymrat att sysselsättningsgraden i stort för kvinnor i Turkiet fortfarande endast är 23,8 procent (8), och att kvinnors deltagande i politiken knappast har ökat. Parlamentet uppmanar därför den turkiska regeringen att vidta fler konkreta åtgärder för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, särskilt i landsbygdsområden, och för att öka deras delaktighet i hälso- och socialförsäkringssystemen samt för att utarbeta instrument eller tillfälliga åtgärder som syftar till att öka kvinnors aktiva deltagande i politiken.

| 28. | Europaparlamentet lovordar den turkiska regeringen för dess framgångsrika delaktighet i EU:s och Turkiets samarbetsprojekt, såsom den partnersamverkan som omfattar förberedelserna inför inrättandet av ett oberoende jämställdhetsorgan och inbegriper utbildning av 750 tjänstemän när det gäller integreringen av ett jämställdhetsperspektiv. Parlamentet förväntar sig att ett sådant jämställdhetsorgan kommer att inrättas utan dröjsmål. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet lovordar den turkiska regeringen för dess framgångsrika delaktighet i EU:s och Turkiets samarbetsprojekt, såsom den partnersamverkan som omfattar förberedelserna inför inrättandet av ett oberoende jämställdhetsorgan och inbegriper utbildning av 750 tjänstemän när det gäller integreringen av ett jämställdhetsperspektiv. Parlamentet förväntar sig att ett sådant jämställdhetsorgan kommer att inrättas utan dröjsmål.

| 29. | Parlamentet konstaterar att det är oklart vilka befogenheter det föreslagna jämställdhetsutskottet i det turkiska parlamentet har. Parlamentet uppmuntrar det turkiska parlamentet att inrätta ett specialiserat utskott med lagstiftningsbefogenheter, vilket skulle vara ett avgörande verktyg för att stärka kvinnornas rättigheter och integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i Turkiet. |
| --- | --- |

29.

Parlamentet konstaterar att det är oklart vilka befogenheter det föreslagna jämställdhetsutskottet i det turkiska parlamentet har. Parlamentet uppmuntrar det turkiska parlamentet att inrätta ett specialiserat utskott med lagstiftningsbefogenheter, vilket skulle vara ett avgörande verktyg för att stärka kvinnornas rättigheter och integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i Turkiet.

| 30. | Europaparlamentet respekterar och ger sitt fulla stöd till det arbete som utförs av kvinnoorganisationer i Turkiet och som bidrar till att stärka kvinnans roll i samhället, skydda kvinnor mot våld och utveckla deras entreprenörsanda och som utgör goda förebilder för kvinnligt självbestämmande och bidrar till jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet respekterar och ger sitt fulla stöd till det arbete som utförs av kvinnoorganisationer i Turkiet och som bidrar till att stärka kvinnans roll i samhället, skydda kvinnor mot våld och utveckla deras entreprenörsanda och som utgör goda förebilder för kvinnligt självbestämmande och bidrar till jämställdhet mellan kvinnor och män.

| 31. | Europaparlamentet berömmer Turkiet för den positiva ekonomiska utvecklingen i landet. Parlamentet upprepar sin uppfattning att endast ett socialt sammanhållet samhälle med en stark medelklass kan utveckla välstånd, och beklagar därför att den starka ekonomiska tillväxten har fått ett så dåligt genomslag på sysselsättningen, som är fortsatt svag. Parlamentet påpekar behovet av att lösa problemet med den svarta ekonomin och skapa ett hållbart socialförsäkringssystem. Parlamentet anser att ekonomin skulle växa snabbare om de små och medelstora företagen ges en viktigare roll. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet berömmer Turkiet för den positiva ekonomiska utvecklingen i landet. Parlamentet upprepar sin uppfattning att endast ett socialt sammanhållet samhälle med en stark medelklass kan utveckla välstånd, och beklagar därför att den starka ekonomiska tillväxten har fått ett så dåligt genomslag på sysselsättningen, som är fortsatt svag. Parlamentet påpekar behovet av att lösa problemet med den svarta ekonomin och skapa ett hållbart socialförsäkringssystem. Parlamentet anser att ekonomin skulle växa snabbare om de små och medelstora företagen ges en viktigare roll.

| 32. | Europaparlamentet påpekar möjligheterna med att använda en effektiv social dialog för att bygga de partnerskap som krävs för att en socialt inriktad marknadsekonomi ska kunna fungera. Parlamentet är besviket över de begränsade framstegen med att stärka mekanismerna för social dialog. Parlamentet uppmanar med kraft den turkiska regeringen att fullt ut tillämpa Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner och understryker behovet av att avskaffa de nuvarande begränsningarna av organisationsfriheten, strejkrätten och rätten att sluta kollektivavtal. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påpekar möjligheterna med att använda en effektiv social dialog för att bygga de partnerskap som krävs för att en socialt inriktad marknadsekonomi ska kunna fungera. Parlamentet är besviket över de begränsade framstegen med att stärka mekanismerna för social dialog. Parlamentet uppmanar med kraft den turkiska regeringen att fullt ut tillämpa Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner och understryker behovet av att avskaffa de nuvarande begränsningarna av organisationsfriheten, strejkrätten och rätten att sluta kollektivavtal.

| 33. | Europaparlamentet är oroat över den turkiska polisens övervåld mot demonstranter vid första majdemonstrationerna 2008 i Istanbul. Parlamentet upprepar att föreningsfriheten och fackföreningars fredliga verksamhet utgör en grundläggande rättighet enligt Europakonventionen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet är oroat över den turkiska polisens övervåld mot demonstranter vid första majdemonstrationerna 2008 i Istanbul. Parlamentet upprepar att föreningsfriheten och fackföreningars fredliga verksamhet utgör en grundläggande rättighet enligt Europakonventionen.

| 34. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är med tillgång till utbildning för att bygga upp ett samhälle med social sammanhållning. Parlamentet berömmer den turkiska regeringen och det civila samhället för kampanjen för att öka andelen flickor som går i skolan. Parlamentet påpekar dock att det är viktigt att se till att alla barn måste registreras vid födseln och att övervakningen och tillämpningen av skolplikten måste förbättras så att antalet barn som inte går i skolan minskas ytterligare. Parlamentet berömmer den turkiska regeringen för de goda resultaten i kampen mot barnarbete och uppmuntrar regeringen att fortsätta arbetet i detta avseende. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är med tillgång till utbildning för att bygga upp ett samhälle med social sammanhållning. Parlamentet berömmer den turkiska regeringen och det civila samhället för kampanjen för att öka andelen flickor som går i skolan. Parlamentet påpekar dock att det är viktigt att se till att alla barn måste registreras vid födseln och att övervakningen och tillämpningen av skolplikten måste förbättras så att antalet barn som inte går i skolan minskas ytterligare. Parlamentet berömmer den turkiska regeringen för de goda resultaten i kampen mot barnarbete och uppmuntrar regeringen att fortsätta arbetet i detta avseende.

| 35. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över korruptionens omfattning och uppmanar med kraft de turkiska myndigheterna att utveckla en övergripande strategi för att effektivt bekämpa korruptionen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över korruptionens omfattning och uppmanar med kraft de turkiska myndigheterna att utveckla en övergripande strategi för att effektivt bekämpa korruptionen.

| 36. | Europaparlamentet är bekymrat över de stora skillnaderna i utveckling mellan de turkiska regionerna och även mellan landsbygdsområden och tätortsområden. Den turkiska regeringen uppmanas att utarbeta en omfattande strategi för att ta itu med dessa skillnader och kommissionen uppmanas att före 2008 års utgång informera parlamentet om EU:s bidrag till denna strategiska planering inom ramen för IPA-instrumentet 2007 och 2008. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet är bekymrat över de stora skillnaderna i utveckling mellan de turkiska regionerna och även mellan landsbygdsområden och tätortsområden. Den turkiska regeringen uppmanas att utarbeta en omfattande strategi för att ta itu med dessa skillnader och kommissionen uppmanas att före 2008 års utgång informera parlamentet om EU:s bidrag till denna strategiska planering inom ramen för IPA-instrumentet 2007 och 2008.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att tillämpa europeiska standarder på projekt med långtgående effekter, såsom exempelvis anläggningen av fördämningar i Munzur-dalen, Allianoi-fördämningen, anläggningen av Ilisu-fördämningen och guldutvinning i Bergama och andra regioner som hotar såväl det historiska arvet som unika, värdefulla landskap. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att betrakta EU-lagstiftningen som vägledande vid planeringen av regionala utvecklingsprojekt. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att tillämpa europeiska standarder på projekt med långtgående effekter, såsom exempelvis anläggningen av fördämningar i Munzur-dalen, Allianoi-fördämningen, anläggningen av Ilisu-fördämningen och guldutvinning i Bergama och andra regioner som hotar såväl det historiska arvet som unika, värdefulla landskap. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att betrakta EU-lagstiftningen som vägledande vid planeringen av regionala utvecklingsprojekt.

| 38. | Europaparlamentet fördömer kraftigt de våldshandlingar som utförts av PKK och andra terroristgrupper på turkisk mark. Parlamentet fördömer attacken i Diyarbakir i januari 2008, där sex personer dödades och över 60 skadades och uttrycker sitt djupa deltagande med familjerna till offren för detta brott. Parlamentet upprepar sin solidaritet med Turkiet i landets kamp mot terrorismen och uppmanar än en gång PKK att utlysa och respektera en omedelbar och ovillkorlig vapenvila. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet fördömer kraftigt de våldshandlingar som utförts av PKK och andra terroristgrupper på turkisk mark. Parlamentet fördömer attacken i Diyarbakir i januari 2008, där sex personer dödades och över 60 skadades och uttrycker sitt djupa deltagande med familjerna till offren för detta brott. Parlamentet upprepar sin solidaritet med Turkiet i landets kamp mot terrorismen och uppmanar än en gång PKK att utlysa och respektera en omedelbar och ovillkorlig vapenvila.

| 39. | Europaparlamentet upprepar sina vädjanden till den turkiska regeringen om att inte genomföra några oproportionerliga militära operationer som kränker Iraks territorium. Parlamentet uppmanar med kraft Turkiet att respektera Iraks territoriella integritet, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet och att se till att det inte sker några civila förluster. Iraks regering och den kurdiska regionala regeringen i Irak uppmanas med kraft att inte tillåta att irakiskt territorium används som bas för terrorattacker mot Turkiet. Parlamentet välkomnar kommunikationen mellan Turkiets och Iraks regeringar och efterlyser även åtgärder för att utöka samarbetet med den kurdiska regionala regeringen i Irak för att göra det möjligt att effektivt förhindra eventuella terrorattacker under irakiskt ansvar. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet upprepar sina vädjanden till den turkiska regeringen om att inte genomföra några oproportionerliga militära operationer som kränker Iraks territorium. Parlamentet uppmanar med kraft Turkiet att respektera Iraks territoriella integritet, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet och att se till att det inte sker några civila förluster. Iraks regering och den kurdiska regionala regeringen i Irak uppmanas med kraft att inte tillåta att irakiskt territorium används som bas för terrorattacker mot Turkiet. Parlamentet välkomnar kommunikationen mellan Turkiets och Iraks regeringar och efterlyser även åtgärder för att utöka samarbetet med den kurdiska regionala regeringen i Irak för att göra det möjligt att effektivt förhindra eventuella terrorattacker under irakiskt ansvar.

Regionala frågor och yttre förbindelser

| 40. | Europaparlamentet påminner om Turkiets åtagande att upprätthålla goda förbindelser med grannområdena och betonar att parlamentet förväntar sig att Turkiet kommer att avhålla sig från eventuella hot mot grannländerna och att lösa alla tvister fredligt i enlighet med FN-stadgan, andra relevanta internationella konventioner och bilaterala avtal och skyldigheter. Framför allt uppmanas den turkiska regeringen att, i en anda av goda grannförbindelser, öka dialogen med Grekland (t.ex. om den egeiska kontinentalsockeln) och Bulgarien (t.ex. om egendomsrättigheter för flyktingar från bulgariska Trakien) för att lösa alla kvarvarande bilaterala tvister. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påminner om Turkiets åtagande att upprätthålla goda förbindelser med grannområdena och betonar att parlamentet förväntar sig att Turkiet kommer att avhålla sig från eventuella hot mot grannländerna och att lösa alla tvister fredligt i enlighet med FN-stadgan, andra relevanta internationella konventioner och bilaterala avtal och skyldigheter. Framför allt uppmanas den turkiska regeringen att, i en anda av goda grannförbindelser, öka dialogen med Grekland (t.ex. om den egeiska kontinentalsockeln) och Bulgarien (t.ex. om egendomsrättigheter för flyktingar från bulgariska Trakien) för att lösa alla kvarvarande bilaterala tvister.

| 41. | Europaparlamentet betonar behovet av att åstadkomma en omfattande lösning på Cypernfrågan. Parlamentet välkomnar det avtal som ingicks mellan ledarna för Cyperns båda samhällen den 21 mars 2008. Båda parter uppmanas att använda sig av den nuvarande möjligheten att åstadkomma en omfattande lösning inom ramen för FN, baserad på de principer som ligger till grund för EU. Parlamentet påminner i detta sammanhang om sina tidigare resolutioner om att ett tillbakadragande av de turkiska styrkorna skulle underlätta förhandlingarna om en lösning. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar behovet av att åstadkomma en omfattande lösning på Cypernfrågan. Parlamentet välkomnar det avtal som ingicks mellan ledarna för Cyperns båda samhällen den 21 mars 2008. Båda parter uppmanas att använda sig av den nuvarande möjligheten att åstadkomma en omfattande lösning inom ramen för FN, baserad på de principer som ligger till grund för EU. Parlamentet påminner i detta sammanhang om sina tidigare resolutioner om att ett tillbakadragande av de turkiska styrkorna skulle underlätta förhandlingarna om en lösning.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett finansiellt stödinstrument för att främja den ekonomiska utvecklingen i det turkcypriotiska samhället, och uppmanar på nytt kommissionen att särskilt rapportera om tillämpningen av och effektiviteten i detta instrument. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett finansiellt stödinstrument för att främja den ekonomiska utvecklingen i det turkcypriotiska samhället, och uppmanar på nytt kommissionen att särskilt rapportera om tillämpningen av och effektiviteten i detta instrument.

| 43. | Europaparlamentet gläds åt den förbättring av förbindelserna mellan Grekland och Turkiet som ägt rum under det senaste årtiondet och åt det fortsatt gynnsamma politiska klimatet. Ett exempel på detta är att den grekiske premiärministern Kostas Karamanlis nyligen avlade ett officiellt besök till Turkiet, vilket ger hopp om ytterligare förbättringar i de bilaterala förbindelserna mellan Grekland och Turkiet, och särskilt om en fredlig lösning på samtliga frågor som tagits upp i parlamentets tidigare resolutioner, på grundval av folkrätten och i enlighet med de åtaganden som gjorts i förhandlingsramarna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet gläds åt den förbättring av förbindelserna mellan Grekland och Turkiet som ägt rum under det senaste årtiondet och åt det fortsatt gynnsamma politiska klimatet. Ett exempel på detta är att den grekiske premiärministern Kostas Karamanlis nyligen avlade ett officiellt besök till Turkiet, vilket ger hopp om ytterligare förbättringar i de bilaterala förbindelserna mellan Grekland och Turkiet, och särskilt om en fredlig lösning på samtliga frågor som tagits upp i parlamentets tidigare resolutioner, på grundval av folkrätten och i enlighet med de åtaganden som gjorts i förhandlingsramarna.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att återigen öppna gränsen mot Armenien och återupprätta fullständiga ekonomiska och politiska förbindelser med detta land. Regeringarna i Turkiet och Armenien uppmanas på nytt att inleda en försoningsprocess med respekt för vad som sker i dag och vad som skett i det förgångna, som ger utrymme för en ärlig och öppen diskussion om tidigare händelser. Kommissionen uppmanas att underlätta denna försoningsprocess. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att återigen öppna gränsen mot Armenien och återupprätta fullständiga ekonomiska och politiska förbindelser med detta land. Regeringarna i Turkiet och Armenien uppmanas på nytt att inleda en försoningsprocess med respekt för vad som sker i dag och vad som skett i det förgångna, som ger utrymme för en ärlig och öppen diskussion om tidigare händelser. Kommissionen uppmanas att underlätta denna försoningsprocess.

| 45. | Europaparlamentet erkänner Turkiets roll som viktig partner till EU när det gäller att förverkliga EU:s utrikespolitiska mål för Svartahavsregionen, Centralasien och Mellanöstern i stort. Kommissionen och rådet uppmanas att bättre ta vara på möjligheterna med nära förbindelser mellan EU och Turkiet inom dessa regioner. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet erkänner Turkiets roll som viktig partner till EU när det gäller att förverkliga EU:s utrikespolitiska mål för Svartahavsregionen, Centralasien och Mellanöstern i stort. Kommissionen och rådet uppmanas att bättre ta vara på möjligheterna med nära förbindelser mellan EU och Turkiet inom dessa regioner.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Turkiet att underteckna Romstadgan om Internationella brottmålsdomstolen eftersom den är ett mycket viktigt multilateralt instrument. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Turkiet att underteckna Romstadgan om Internationella brottmålsdomstolen eftersom den är ett mycket viktigt multilateralt instrument.

| 47. | Europaparlamentet berömmer Turkiets bidrag till uppdragen och insatserna inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken i Bosnien och Hercegovina och i Demokratiska republiken Kongo och dess bidrag till Nato-uppdrag i Kosovo, Darfur och Afghanistan. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet berömmer Turkiets bidrag till uppdragen och insatserna inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken i Bosnien och Hercegovina och i Demokratiska republiken Kongo och dess bidrag till Nato-uppdrag i Kosovo, Darfur och Afghanistan.

| 48. | Europaparlamentet beklagar dock Turkiets invändningar mot ett strategiskt samarbete mellan EU och Nato som baserar sig på men går längre än Berlin Plus-avtalet. Parlamentet är bekymrat över de negativa konsekvenser som detta får när det gäller skyddet för EU:s utstationerade personal, särskilt EU:s polisuppdrag i Afghanistan och EU:s rättsstatsuppdrag i Kosovo (EULEX), och begär att Turkiet drar tillbaka sina invändningar så snart som möjligt. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet beklagar dock Turkiets invändningar mot ett strategiskt samarbete mellan EU och Nato som baserar sig på men går längre än Berlin Plus-avtalet. Parlamentet är bekymrat över de negativa konsekvenser som detta får när det gäller skyddet för EU:s utstationerade personal, särskilt EU:s polisuppdrag i Afghanistan och EU:s rättsstatsuppdrag i Kosovo (EULEX), och begär att Turkiet drar tillbaka sina invändningar så snart som möjligt.

Förbindelserna mellan EU och Turkiet

| 49. | Europaparlamentet uppmanar med kraft den turkiska regeringen att fullständigt och utan dröjsmål tillämpa de bestämmelser som följer av associeringsavtalet mellan EG och Turkiet samt tilläggsprotokollet till detta och påminner om att så länge Turkiet inte uppfyller sina åtaganden kommer detta att i hög grad påverka förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar med kraft den turkiska regeringen att fullständigt och utan dröjsmål tillämpa de bestämmelser som följer av associeringsavtalet mellan EG och Turkiet samt tilläggsprotokollet till detta och påminner om att så länge Turkiet inte uppfyller sina åtaganden kommer detta att i hög grad påverka förhandlingsprocessen.

| 50. | Europaparlamentet erkänner Turkiets ambition att bli ett nav för energiförsörjningen i Eurasien och den roll som landet kan spela för att bidra till EU:s energisäkerhet. Parlamentet berömmer de framsteg som Turkiet har gjort inom energiområdet och påminner om sin ovannämnda resolution av den 24 oktober 2007 där parlamentet stödde inledningen av förhandlingar i detta kapitel. Turkiet uppmuntras att ansluta sig till den europeiska energigemenskapen som fullvärdig medlem för att stärka energisamarbetet mellan EU och Turkiet, något som kan gynna alla berörda parter. Turkiet uppmanas att ge sitt fulla stöd till Nabuccoledningsprojektet som är ett prioriterat projekt för EU. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet erkänner Turkiets ambition att bli ett nav för energiförsörjningen i Eurasien och den roll som landet kan spela för att bidra till EU:s energisäkerhet. Parlamentet berömmer de framsteg som Turkiet har gjort inom energiområdet och påminner om sin ovannämnda resolution av den 24 oktober 2007 där parlamentet stödde inledningen av förhandlingar i detta kapitel. Turkiet uppmuntras att ansluta sig till den europeiska energigemenskapen som fullvärdig medlem för att stärka energisamarbetet mellan EU och Turkiet, något som kan gynna alla berörda parter. Turkiet uppmanas att ge sitt fulla stöd till Nabuccoledningsprojektet som är ett prioriterat projekt för EU.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och den turkiska regeringen att inleda förhandlingar om ett avtal mellan EU och Turkiet om förenklat utfärdande av viseringar. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och den turkiska regeringen att inleda förhandlingar om ett avtal mellan EU och Turkiet om förenklat utfärdande av viseringar.

| 52. | Europaparlamentet påpekar ett en av de viktigaste invandringsvägarna till Europa från Mellanöstern i stort och Sydasien går genom turkiskt territorium. Parlamentet noterar de begränsade framsteg som har gjorts inom området för migrationshantering. Kommissionen och Turkiet uppmanas att intensifiera förhandlingarna om ett återtagandeavtal i enlighet med grundläggande mänskliga rättigheter i syfte att ingå ett sådant avtal utan dröjsmål. Den turkiska regeringen uppmanas med kraft att korrekt tillämpa de befintliga bilaterala återtagandeavtalen och protokollen med EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påpekar ett en av de viktigaste invandringsvägarna till Europa från Mellanöstern i stort och Sydasien går genom turkiskt territorium. Parlamentet noterar de begränsade framsteg som har gjorts inom området för migrationshantering. Kommissionen och Turkiet uppmanas att intensifiera förhandlingarna om ett återtagandeavtal i enlighet med grundläggande mänskliga rättigheter i syfte att ingå ett sådant avtal utan dröjsmål. Den turkiska regeringen uppmanas med kraft att korrekt tillämpa de befintliga bilaterala återtagandeavtalen och protokollen med EU:s medlemsstater.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar den turkiska regeringens framsteg i fråga om utbildning, ungdom och kultur när det gäller anpassningen till EU:s regelverk och betonar vikten av ett nära och varaktigt samarbete mellan EU och Turkiet inom dessa områden som är avgörande för en framgångsrik långsiktig modernisering av det turkiska samhället. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar den turkiska regeringens framsteg i fråga om utbildning, ungdom och kultur när det gäller anpassningen till EU:s regelverk och betonar vikten av ett nära och varaktigt samarbete mellan EU och Turkiet inom dessa områden som är avgörande för en framgångsrik långsiktig modernisering av det turkiska samhället.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar nomineringen av Istanbul som 2010 års kulturhuvudstad eftersom detta är en möjlighet att stärka den interkulturella dialogen och det interkulturella samarbetet mellan EU och Turkiet. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar nomineringen av Istanbul som 2010 års kulturhuvudstad eftersom detta är en möjlighet att stärka den interkulturella dialogen och det interkulturella samarbetet mellan EU och Turkiet.

| 55. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för dialogen mellan organisationer inom det civila samhället i EU och Turkiet och uppmanar kommissionen att rapportera om verksamheten i samband med denna, samt om det stöd som ges till det turkiska civila samhället inom ramen för IPA. Den turkiska regeringen uppmanas att i högre grad involvera det civila samhället i reformprocessen. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för dialogen mellan organisationer inom det civila samhället i EU och Turkiet och uppmanar kommissionen att rapportera om verksamheten i samband med denna, samt om det stöd som ges till det turkiska civila samhället inom ramen för IPA. Den turkiska regeringen uppmanas att i högre grad involvera det civila samhället i reformprocessen.

| 56. | Europaparlamentet gläds åt att IPA ger stöd till åtgärder som främjar en mer upplyst offentlig debatt om EU:s utvidgning. Den turkiska regeringen och de icke-statliga aktörerna i Turkiet och EU uppmanas att använda dessa medel fullt ut för att stärka stödet för reformarbetet och för att ytterligare stärka förbindelserna mellan EU och Turkiet. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet gläds åt att IPA ger stöd till åtgärder som främjar en mer upplyst offentlig debatt om EU:s utvidgning. Den turkiska regeringen och de icke-statliga aktörerna i Turkiet och EU uppmanas att använda dessa medel fullt ut för att stärka stödet för reformarbetet och för att ytterligare stärka förbindelserna mellan EU och Turkiet.

| 57. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har följt upp den konsekvensbedömning som lades fram 2004 och kräver att en sådan snarast ska läggas fram för parlamentet. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har följt upp den konsekvensbedömning som lades fram 2004 och kräver att en sådan snarast ska läggas fram för parlamentet.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att inrätta de strukturer som krävs för att helt och hållet genomföra IPA-biståndet och förbättra Turkiets upptagningsförmåga. Kommissionen uppmanas att före utgången av 2008 rapportera om det IPA-stöd som Turkiet har fått sedan 2007. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att inrätta de strukturer som krävs för att helt och hållet genomföra IPA-biståndet och förbättra Turkiets upptagningsförmåga. Kommissionen uppmanas att före utgången av 2008 rapportera om det IPA-stöd som Turkiet har fått sedan 2007.

| 59. | Europaparlamentet understryker vikten av bilaterala och trilaterala program för gränsöverskridande samarbete (Turkiet–Grekland–Bulgarien) och även de som genomförs inom ramen för Svartahavsprogrammet ENPI/CBC (Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, åtgärder för gränsöverskridande samarbete) som ett lämpligt redskap för att uppmuntra närmare sociala, kulturella och ekonomiska förbindelser mellan de lokala partnerna i grannregionerna. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet understryker vikten av bilaterala och trilaterala program för gränsöverskridande samarbete (Turkiet–Grekland–Bulgarien) och även de som genomförs inom ramen för Svartahavsprogrammet ENPI/CBC (Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, åtgärder för gränsöverskridande samarbete) som ett lämpligt redskap för att uppmuntra närmare sociala, kulturella och ekonomiska förbindelser mellan de lokala partnerna i grannregionerna.

*

- *

| 60. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådets generalsekreterare och ordföranden för Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, samt till Republiken Turkiets regering och parlament. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådets generalsekreterare och ordföranden för Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, samt till Republiken Turkiets regering och parlament.

---

(1)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 284.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0472.

(3)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 385.

(4)  EUT C 287 E, 29.11.2007, s. 174.

(5)  EUT L 51, 26.2.2008, s. 4.

(6)  Kommissionens meddelande med titeln ”Utvidgningsstrategi och huvudfrågor 2007–2008” (KOM(2007)0663), s. 63.

(7)  Rådets förordning (EG) nr 1085/2006 av den 17 juli 2006 om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen (EUT L 210, 31.7.2006, s. 82).

(8)  Statistisk bilaga till den ovannämnda lägesrapporten 2007 om Turkiet.

---

Torsdag 22 maj 2008

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/65 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/65

---

Översyn av industripolitiken efter halva tiden – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi

P6_TA(2008)0226

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om översyn av industripolitiken efter halva tiden – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (2007/2257(INI))

(2009/C 279 E/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Översyn av industripolitiken efter halva tiden – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi” (KOM(2007)0374) och kommissionens bifogade arbetsdokument (SEK(2007)0917), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Översyn av industripolitiken efter halva tiden – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi” (KOM(2007)0374) och kommissionens bifogade arbetsdokument (SEK(2007)0917),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet (konkurrenskraft) av den 22 och 23 november 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet (konkurrenskraft) av den 22 och 23 november 2007,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Små och medelstora företag är nyckeln till tillväxt och sysselsättning. Halvtidsrapport om den moderna politiken för små och medelstora företag” (KOM(2007)0592), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Små och medelstora företag är nyckeln till tillväxt och sysselsättning. Halvtidsrapport om den moderna politiken för små och medelstora företag” (KOM(2007)0592),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Ett pionjärmarknadsinitiativ för Europa” (KOM(2007)0860), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Ett pionjärmarknadsinitiativ för Europa” (KOM(2007)0860),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2006 om en politik till stöd för EU:s tillverkningsindustri – mot en mer integrerad industripolitik (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2006 om en politik till stöd för EU:s tillverkningsindustri – mot en mer integrerad industripolitik (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 november 2006”Dags att lägga in en högre växel att skapa ett Europa med företagaranda och tillväxt” (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 november 2006”Dags att lägga in en högre växel att skapa ett Europa med företagaranda och tillväxt” (2),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0167/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0167/2008), och av följande skäl:

| A. | I sin halvtidsöversyn av industripolitiken utvärderar kommissionen framstegen med att genomföra en integrerad industripolitik enligt 2005 års principer och föreslår insatser för de närmaste åren. |
| --- | --- |

A.

I sin halvtidsöversyn av industripolitiken utvärderar kommissionen framstegen med att genomföra en integrerad industripolitik enligt 2005 års principer och föreslår insatser för de närmaste åren.

| B. | EU:s industri svarar för mer än 80 procent av den privata sektorns utgifter för forskning och utveckling. De innovativa produkter som industrin tillverkar svarar för omkring 73 % av EU:s export och spelar därmed en viktig roll i omvandlingen av EU till en kunskapsbaserad ekonomi. |
| --- | --- |

B.

EU:s industri svarar för mer än 80 procent av den privata sektorns utgifter för forskning och utveckling. De innovativa produkter som industrin tillverkar svarar för omkring 73 % av EU:s export och spelar därmed en viktig roll i omvandlingen av EU till en kunskapsbaserad ekonomi.

| C. | Jämfört med andra regioner, till exempel Förenta staterna och Asien, har EU:s industri anpassat sig relativt långsamt till nya marknadsförhållanden och den tekniska utvecklingen. Detta beror på att marknaden varit starkt reglerad. |
| --- | --- |

C.

Jämfört med andra regioner, till exempel Förenta staterna och Asien, har EU:s industri anpassat sig relativt långsamt till nya marknadsförhållanden och den tekniska utvecklingen. Detta beror på att marknaden varit starkt reglerad.

| D. | I globalisering, ny teknik och hållbar utveckling ligger viktiga men ännu outnyttjade möjligheter för EU:s industriföretag. |
| --- | --- |

D.

I globalisering, ny teknik och hållbar utveckling ligger viktiga men ännu outnyttjade möjligheter för EU:s industriföretag.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande, i vilket den utvärderar hur genomförandet av den integrerade industripolitiken fortskridit och understryker att en livskraftig industrisektor är nödvändig för att kunna uppnå Lissabonstrategins mål. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande, i vilket den utvärderar hur genomförandet av den integrerade industripolitiken fortskridit och understryker att en livskraftig industrisektor är nödvändig för att kunna uppnå Lissabonstrategins mål.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att det gått framåt med såväl branschövergripande som branschspecifika initiativ. Parlamentet välkomnar de nya branschspecifika initiativen inom livsmedelsberedning och elteknik. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att det gått framåt med såväl branschövergripande som branschspecifika initiativ. Parlamentet välkomnar de nya branschspecifika initiativen inom livsmedelsberedning och elteknik.

| 3. | Europaparlamentet beklagar den svaga kopplingen mellan EU:s industripolitik och nationell industripolitik, och stödjer kommissionens och medlemsstaternas initiativ för en starkare koppling däremellan. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar den svaga kopplingen mellan EU:s industripolitik och nationell industripolitik, och stödjer kommissionens och medlemsstaternas initiativ för en starkare koppling däremellan.

| 4. | Europaparlamentet anser att industripolitikens främsta uppgift på EU-nivå är att skapa gynnsamma förhållanden för företagsutveckling, industriella investeringar, innovation och nya arbetstillfällen, med särskild hänsyn till små och medelstora företags behov. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att industripolitikens främsta uppgift på EU-nivå är att skapa gynnsamma förhållanden för företagsutveckling, industriella investeringar, innovation och nya arbetstillfällen, med särskild hänsyn till små och medelstora företags behov.

| 5. | Europaparlamentet anser att en öppen och konkurrenskraftig inre marknad för tjänstesektorn och industrin bidrar till att industrisektorn kan utnyttja sin innovativa potential och förbättra sin konkurrenskraft, och framhåller att konkurrenspolitiken har en mycket viktig funktion när det gäller att se till att konsumenterna gynnas av en öppen europeisk marknad. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att en öppen och konkurrenskraftig inre marknad för tjänstesektorn och industrin bidrar till att industrisektorn kan utnyttja sin innovativa potential och förbättra sin konkurrenskraft, och framhåller att konkurrenspolitiken har en mycket viktig funktion när det gäller att se till att konsumenterna gynnas av en öppen europeisk marknad.

| 6. | Europaparlamentet understryker vikten av ett effektivt system för offentlig upphandling för den europeiska industrins konkurrenskraft och anser att förkommersiell offentlig upphandling är ett viktigt verktyg för att öka innovationen hos europeiska företag. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se över sin politik för offentlig upphandling mot bakgrund av detta, och uppmanar kommissionen att främja utbytet av bästa praxis på detta område. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker vikten av ett effektivt system för offentlig upphandling för den europeiska industrins konkurrenskraft och anser att förkommersiell offentlig upphandling är ett viktigt verktyg för att öka innovationen hos europeiska företag. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se över sin politik för offentlig upphandling mot bakgrund av detta, och uppmanar kommissionen att främja utbytet av bästa praxis på detta område.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att stärka den europeiska marknaden för försvarsutrustning och att förbättra den totala konkurrenskraften för försvarsindustrin i EU. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att stärka den europeiska marknaden för försvarsutrustning och att förbättra den totala konkurrenskraften för försvarsindustrin i EU.

| 8. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att intensifiera sin marknadsövervakning av försörjningskedjan för industri- och konsumtionsvaror – däribland distributörer och återförsäljare i efterföljande led – för att trygga konkurrensvillkoren på alla nivåer i försörjningskedjan. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att intensifiera sin marknadsövervakning av försörjningskedjan för industri- och konsumtionsvaror – däribland distributörer och återförsäljare i efterföljande led – för att trygga konkurrensvillkoren på alla nivåer i försörjningskedjan.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina åtgärder för att undanröja onödiga administrativa hinder som försvårar tillträdet till den inre marknaden, att förenkla och förbättra lagstiftningen och att lätta på företagens administrativa bördor. Detta kan bland annat ske genom att man verkar för framsteg på de 13 prioriterade områden som räknas upp i kommissionens åtgärdsprogram för minskning av administrativa bördor och genomför det andra paketet av åtgärder som ska vidtas omedelbart för att minska de administrativa bördorna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina åtgärder för att undanröja onödiga administrativa hinder som försvårar tillträdet till den inre marknaden, att förenkla och förbättra lagstiftningen och att lätta på företagens administrativa bördor. Detta kan bland annat ske genom att man verkar för framsteg på de 13 prioriterade områden som räknas upp i kommissionens åtgärdsprogram för minskning av administrativa bördor och genomför det andra paketet av åtgärder som ska vidtas omedelbart för att minska de administrativa bördorna.

| 10. | Europarlamentet uppmanar medlemsländerna att arbeta vidare med att fastställa och uppnå ambitiösa nationella mål för att minska de administrativa bördorna. Det gäller i synnerhet sådana som gynnar små och medelstora företags tillväxt och utveckling, exempelvis förenklade rapporteringskrav och undantag. |
| --- | --- |

10.

Europarlamentet uppmanar medlemsländerna att arbeta vidare med att fastställa och uppnå ambitiösa nationella mål för att minska de administrativa bördorna. Det gäller i synnerhet sådana som gynnar små och medelstora företags tillväxt och utveckling, exempelvis förenklade rapporteringskrav och undantag.

| 11. | Europaparlamentet ser gärna att kommissionen genomför en konsekvent EU-politik på samtliga områden gentemot små och medelstora företag genom att på lämpligt sätt använda principen ”tänk småskaligt först”. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet ser gärna att kommissionen genomför en konsekvent EU-politik på samtliga områden gentemot små och medelstora företag genom att på lämpligt sätt använda principen ”tänk småskaligt först”.

| 12. | Europaparlamentet ger starkt stöd åt initiativet till en ”småföretagsakt” för Europa. Parlamentet anser att initiativet bör utformas som ett lagförslag och omfatta nya, konkreta initiativ för att genom undantag minska de administrativa bördorna för små och medelstora företag, underlätta deras inträde på den inre marknaden och deltagande i offentliga upphandlingar samt garantera dem god tillgång till finansiering och infrastruktur för forskning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet ger starkt stöd åt initiativet till en ”småföretagsakt” för Europa. Parlamentet anser att initiativet bör utformas som ett lagförslag och omfatta nya, konkreta initiativ för att genom undantag minska de administrativa bördorna för små och medelstora företag, underlätta deras inträde på den inre marknaden och deltagande i offentliga upphandlingar samt garantera dem god tillgång till finansiering och infrastruktur för forskning.

| 13. | Europaparlamentet framhåller Basel II-avtalets (3) vikt för att påverka bankers uppträdande och beredvillighet att bevilja lån till kunder med jämförelsevis hög riskfaktor, till exempel små och medelstora företag. Parlamentet anser att denna utveckling är avgörande för att stödja små och medelstora företags investeringar i och genomförande av företagsorienterad forskning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller Basel II-avtalets (3) vikt för att påverka bankers uppträdande och beredvillighet att bevilja lån till kunder med jämförelsevis hög riskfaktor, till exempel små och medelstora företag. Parlamentet anser att denna utveckling är avgörande för att stödja små och medelstora företags investeringar i och genomförande av företagsorienterad forskning.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar de partnerskapsgrupper som kommissionen inrättat, såsom CARS 21 och högnivågruppen för textilindustrin. Parlamentet anser att dessa grupper utgör viktiga forum för att stärka EU:s industripolitik. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar de partnerskapsgrupper som kommissionen inrättat, såsom CARS 21 och högnivågruppen för textilindustrin. Parlamentet anser att dessa grupper utgör viktiga forum för att stärka EU:s industripolitik.

| 15. | Europaparlamentet betonar vikten av att inrätta en EU-täckande marknad för riskkapital genom att undanröja befintliga lagstiftnings- och skattehinder för riskkapitalinvesteringar i Europas mest innovativa små företag. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar vikten av att inrätta en EU-täckande marknad för riskkapital genom att undanröja befintliga lagstiftnings- och skattehinder för riskkapitalinvesteringar i Europas mest innovativa små företag.

| 16. | Europaparlamentet påminner om vikten av moderna standardiseringssystem, och uppmuntrar kommissionen att påskynda genomförandet av standarder enligt det nya förfarandet och samtidigt beakta de små och medelstora företagens behov och öka delaktigheten för företrädare för dessa företag. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om vikten av moderna standardiseringssystem, och uppmuntrar kommissionen att påskynda genomförandet av standarder enligt det nya förfarandet och samtidigt beakta de små och medelstora företagens behov och öka delaktigheten för företrädare för dessa företag.

| 17. | Europaparlamentet anser att EU:s miljömål inte bör ses som ett hot mot företagen, utan som en möjlighet att utnyttja de fördelar det ger att leda utvecklingen och göra EU:s företag världsledande i miljövänliga och socialt acceptabla tekniker, varor och tjänster. Användningen av ny teknik bör dock åtföljas av åtgärder för att trygga de europeiska företagens internationella konkurrenskraft. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att EU:s miljömål inte bör ses som ett hot mot företagen, utan som en möjlighet att utnyttja de fördelar det ger att leda utvecklingen och göra EU:s företag världsledande i miljövänliga och socialt acceptabla tekniker, varor och tjänster. Användningen av ny teknik bör dock åtföljas av åtgärder för att trygga de europeiska företagens internationella konkurrenskraft.

| 18. | Europaparlamentet anser att den industriella utvecklingen hänger nära samman med förekomsten av effektiv transportinfrastruktur på europeisk nivå samt av välfungerande transportinfrastruktur som möjliggör en utveckling av industrizoner, även utanför städerna, och att medlemsstaterna bör kunna utnyttja regionala utvecklingsfonder för att skapa industri- och teknikparker i landsbygdsområden som gränsar till storstadsregioner. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att den industriella utvecklingen hänger nära samman med förekomsten av effektiv transportinfrastruktur på europeisk nivå samt av välfungerande transportinfrastruktur som möjliggör en utveckling av industrizoner, även utanför städerna, och att medlemsstaterna bör kunna utnyttja regionala utvecklingsfonder för att skapa industri- och teknikparker i landsbygdsområden som gränsar till storstadsregioner.

| 19. | Europaparlamentet anser att kommissionen i sitt förslag till handlingsplan för en hållbar industripolitik bör införa en ram för en successiv övergång till en energi- och resurssnål industri med begränsade koldioxidutsläpp som bidrar till de mål på områdena energi och klimatförändringar som Europeiska rådet ställde upp vid sitt möte den 8 och 9 mars 2007. Parlamentet anser att pionjärmarknadsinitiativet och handlingsprogrammet för standarder kan spela en viktig roll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att kommissionen i sitt förslag till handlingsplan för en hållbar industripolitik bör införa en ram för en successiv övergång till en energi- och resurssnål industri med begränsade koldioxidutsläpp som bidrar till de mål på områdena energi och klimatförändringar som Europeiska rådet ställde upp vid sitt möte den 8 och 9 mars 2007. Parlamentet anser att pionjärmarknadsinitiativet och handlingsprogrammet för standarder kan spela en viktig roll i detta sammanhang.

| 20. | Europaparlamentet betonar särskilt behovet av en hållbar och balanserad utveckling i hela EU, såväl geografiskt som med avseende på projektens storlek. Parlamentet anser att en balanserad strategi är det enda sättet att stimulera industriell utveckling inom EU, skapa nya arbetstillfällen och främja framgångsrika regioner i EU. Parlamentet anser att ”klusterinitiativet” kan utgöra ett kraftfullt redskap för innovation och hållbar regional utveckling. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar särskilt behovet av en hållbar och balanserad utveckling i hela EU, såväl geografiskt som med avseende på projektens storlek. Parlamentet anser att en balanserad strategi är det enda sättet att stimulera industriell utveckling inom EU, skapa nya arbetstillfällen och främja framgångsrika regioner i EU. Parlamentet anser att ”klusterinitiativet” kan utgöra ett kraftfullt redskap för innovation och hållbar regional utveckling.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar de betydande bidrag till en förbättrad konkurrenskraft inom industrisektorn som sammanhållningspolitiken har stått för, och uppmuntrar medlemsstaterna att ännu mer koncentrera sina investeringar inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden till områden som främjar stärkande av humankapital, forskning, innovation, entreprenörskap och till stöd för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar de betydande bidrag till en förbättrad konkurrenskraft inom industrisektorn som sammanhållningspolitiken har stått för, och uppmuntrar medlemsstaterna att ännu mer koncentrera sina investeringar inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden till områden som främjar stärkande av humankapital, forskning, innovation, entreprenörskap och till stöd för små och medelstora företag.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att man, för att undvika koldioxidutsläpp och arbetslöshet, omgående bör ta hänsyn till hur den internationella konkurrenskraften hos energiintensiva branscher i EU påverkas av miljölagstiftning. I detta sammanhang uppmanar parlamentet kommissionen att aktivt verka för och stödja globala branschuppgörelser som kan minska enskilda branschers miljöpåverkan i hela världen och samtidigt skapa konkurrens på lika villkor. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påpekar att man, för att undvika koldioxidutsläpp och arbetslöshet, omgående bör ta hänsyn till hur den internationella konkurrenskraften hos energiintensiva branscher i EU påverkas av miljölagstiftning. I detta sammanhang uppmanar parlamentet kommissionen att aktivt verka för och stödja globala branschuppgörelser som kan minska enskilda branschers miljöpåverkan i hela världen och samtidigt skapa konkurrens på lika villkor.

| 23. | Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionen när den låter alla nya lagstiftningsförslag bli föremål för ingående och omfattande konsekvensbedömningar, varvid man framför allt tar ställning till huruvida vart och ett av förslagen har någon negativ inverkan på den inre marknadens funktionsduglighet eller konkurrenskraften hos europeisk industri enligt hållbarhetsprincipen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionen när den låter alla nya lagstiftningsförslag bli föremål för ingående och omfattande konsekvensbedömningar, varvid man framför allt tar ställning till huruvida vart och ett av förslagen har någon negativ inverkan på den inre marknadens funktionsduglighet eller konkurrenskraften hos europeisk industri enligt hållbarhetsprincipen.

| 24. | Europaparlamentet vill uppmärksamma den senaste utvecklingen på råvarumarknaderna och påpekar att EU är helt beroende av import av vissa metaller. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett integrerat tillvägagångssätt för hållbar tillgång till råvaror samt för att öka resursanvändningens effektivitet och stödja utvecklingen av prospekteringsteknik. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja och påskynda genomförandet av de projekt för energisäkerhet och diversifiering av EU:s energikällor som Europeiska rådet konstaterat vara av gemenskapsintresse. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet vill uppmärksamma den senaste utvecklingen på råvarumarknaderna och påpekar att EU är helt beroende av import av vissa metaller. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett integrerat tillvägagångssätt för hållbar tillgång till råvaror samt för att öka resursanvändningens effektivitet och stödja utvecklingen av prospekteringsteknik. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja och påskynda genomförandet av de projekt för energisäkerhet och diversifiering av EU:s energikällor som Europeiska rådet konstaterat vara av gemenskapsintresse.

| 25. | Europaparlamentet påminner om de viktiga strukturförändringar som skett till följd av sysselsättningens förskjutning mot industriverksamhet och stöder därför det planerade initiativet om industri och tjänster, som kommer att kartlägga tjänstebranscherna och deras betydelse för industrins konkurrenskraft. Parlamentet vill särskilt uppmärksamma kommissionen på hur mycket de tjänster som tillhandahålls industrin, i synnerhet kunskapsintensiva företagstjänster, har ökat i kvalitet, produktivitet och värde. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påminner om de viktiga strukturförändringar som skett till följd av sysselsättningens förskjutning mot industriverksamhet och stöder därför det planerade initiativet om industri och tjänster, som kommer att kartlägga tjänstebranscherna och deras betydelse för industrins konkurrenskraft. Parlamentet vill särskilt uppmärksamma kommissionen på hur mycket de tjänster som tillhandahålls industrin, i synnerhet kunskapsintensiva företagstjänster, har ökat i kvalitet, produktivitet och värde.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ avseende strukturförändringar, som kommer att underlätta utbytet av bästa praxis mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmuntrar kommissionen eftertryckligen att stödja inrättandet av storskaliga partnerskap på EU-nivå och nätverk för utbyte av information och bästa praxis mellan experter i medlemsstaterna i samband med sin översyn av sitt meddelande med titeln ”Omstruktureringar och sysselsättning – Att förutse omstruktureringar och ge stöd i samband med dem i syfte att utveckla sysselsättningen: Europeiska unionens roll” (KOM(2005)0120). |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ avseende strukturförändringar, som kommer att underlätta utbytet av bästa praxis mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmuntrar kommissionen eftertryckligen att stödja inrättandet av storskaliga partnerskap på EU-nivå och nätverk för utbyte av information och bästa praxis mellan experter i medlemsstaterna i samband med sin översyn av sitt meddelande med titeln ”Omstruktureringar och sysselsättning – Att förutse omstruktureringar och ge stöd i samband med dem i syfte att utveckla sysselsättningen: Europeiska unionens roll” (KOM(2005)0120).

| 27. | Europaparlamentet framhåller behovet av att fortlöpande prioritera investeringar i utbildning och forskning samt det faktum att den industriella utvecklingens och EU-produkternas konkurrenskraft är beroende av kvaliteten på de mänskliga resurserna och den globala innovationen i fråga om nya produkter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet framhåller behovet av att fortlöpande prioritera investeringar i utbildning och forskning samt det faktum att den industriella utvecklingens och EU-produkternas konkurrenskraft är beroende av kvaliteten på de mänskliga resurserna och den globala innovationen i fråga om nya produkter.

| 28. | Europaparlamentet betonar att innovativa produkter stärker EU:s konkurrenskraft betydligt och står för 73 procent av EU:s export. Parlamentet konstaterar emellertid att EU:s innovationsförmåga fortfarande släpar efter Förenta staternas och Japans, i synnerhet på området företagsforskning och företagsutveckling. Europaparlamentet anser därför att gemenskapens finansieringsprogram ska utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt, exempelvis det sjunde ramprogrammet för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt Europeiska institutet för teknik och innovation. Parlamentet välkomnar här pionjärmarknadsinitiativet och handlingsprogrammet för standarder som medel för att tillvarata marknadspotentialen hos innovativa varor och tjänster inom särskilda områden med stort samhälleligt värde. Parlamentet uppmanar kommissionen att visa sitt engagemang för bättre lagstiftning i dessa frågor, och varnar för en favorisering av vissa tekniska lösningar framför andra. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att innovativa produkter stärker EU:s konkurrenskraft betydligt och står för 73 procent av EU:s export. Parlamentet konstaterar emellertid att EU:s innovationsförmåga fortfarande släpar efter Förenta staternas och Japans, i synnerhet på området företagsforskning och företagsutveckling. Europaparlamentet anser därför att gemenskapens finansieringsprogram ska utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt, exempelvis det sjunde ramprogrammet för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt Europeiska institutet för teknik och innovation. Parlamentet välkomnar här pionjärmarknadsinitiativet och handlingsprogrammet för standarder som medel för att tillvarata marknadspotentialen hos innovativa varor och tjänster inom särskilda områden med stort samhälleligt värde. Parlamentet uppmanar kommissionen att visa sitt engagemang för bättre lagstiftning i dessa frågor, och varnar för en favorisering av vissa tekniska lösningar framför andra.

| 29. | För att öka innovationen i hela EU anser Europaparlamentet att det är nödvändigt att stödja verksamhet med innovationsinslag och skydda de produkter som sådan verksamhet leder fram till. Parlamentet framhåller därför vikten av en öppen och lätthanterlig immaterialrättspolitik, som faktiskt genomförs. Parlamentet uppmanar dels rådet att vidta åtgärder för att skapa ett gemenskapspatent snarast möjligt, dels kommissionen att fortsätta bekämpa piratprodukter och sträva efter globala lösningar på detta område, utifrån främst europeiska förebilder. |
| --- | --- |

29.

För att öka innovationen i hela EU anser Europaparlamentet att det är nödvändigt att stödja verksamhet med innovationsinslag och skydda de produkter som sådan verksamhet leder fram till. Parlamentet framhåller därför vikten av en öppen och lätthanterlig immaterialrättspolitik, som faktiskt genomförs. Parlamentet uppmanar dels rådet att vidta åtgärder för att skapa ett gemenskapspatent snarast möjligt, dels kommissionen att fortsätta bekämpa piratprodukter och sträva efter globala lösningar på detta område, utifrån främst europeiska förebilder.

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 303 E, 13.12.2006, s. 646.

(2)  EUT C 316 E, 22.12.2006, s. 378.

(3)  Internationell konvergens avseende kapitalmätning och kapitalstandarder – ett reviderat regelverk. Baselkommittén för banktillsyn, juni 2004.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/69

---

Libanon

P6_TA(2008)0228

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om situationen i Libanon

(2009/C 279 E/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Mellanöstern, särskilt resolutionerna av den 16 januari 2003 om ingående av associeringsavtalet med Republiken Libanon (1), den 10 mars 2005 om situationen i Libanon (2), den 7 september 2006 om situationen i Mellanöstern (3), och den 12 juli 2007 om Mellanöstern (4) samt sin ståndpunkt av den 29 november 2007 om förslaget till rådets beslut om gemenskapens makroekonomiska stöd till Libanon (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Mellanöstern, särskilt resolutionerna av den 16 januari 2003 om ingående av associeringsavtalet med Republiken Libanon (1), den 10 mars 2005 om situationen i Libanon (2), den 7 september 2006 om situationen i Mellanöstern (3), och den 12 juli 2007 om Mellanöstern (4) samt sin ståndpunkt av den 29 november 2007 om förslaget till rådets beslut om gemenskapens makroekonomiska stöd till Libanon (5),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1559 (2004), 1636 (2005), 1680 (2006), 1701 (2006) och 1757 (2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1559 (2004), 1636 (2005), 1680 (2006), 1701 (2006) och 1757 (2007),

| — | med beaktande av Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Libanon, å andra sidan (6) (nedan kallat associeringsavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Libanon, å andra sidan (6) (nedan kallat associeringsavtalet),

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/860/EG av den 10 december 2007 om gemenskapens makroekonomiska stöd till Libanon (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/860/EG av den 10 december 2007 om gemenskapens makroekonomiska stöd till Libanon (7),

| — | med beaktande av uttalandet av den 16 maj 2008 från EU:s höge representant, Javier Solana, om situationen i Libanon, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 16 maj 2008 från EU:s höge representant, Javier Solana, om situationen i Libanon,

| — | med beaktande av ordförandeskapets uttalande på Europeiska unionens vägnar av den 14 mars 2008 om Mellanöstern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets uttalande på Europeiska unionens vägnar av den 14 mars 2008 om Mellanöstern,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det upptrappade våldet i Libanon är mycket oroväckande liksom den institutionella situationen i landet efter det misslyckade presidentvalet. |
| --- | --- |

A.

Det upptrappade våldet i Libanon är mycket oroväckande liksom den institutionella situationen i landet efter det misslyckade presidentvalet.

| B. | Dussintals personer dödades och hundratals skadades under de senaste våldsamma sammandrabbningarna mellan Hizbollah och andra militära styrkor i Beirut och andra delar av Libanon efter den libanesiska regeringens beslut av den 6 maj 2008 och de våldsamheter som uppstått till följd av avskedandet av den general som ansvarade för flygplatssäkerheten och införandet av förbudet mot Hizbollahs kommunikationssystem. |
| --- | --- |

B.

Dussintals personer dödades och hundratals skadades under de senaste våldsamma sammandrabbningarna mellan Hizbollah och andra militära styrkor i Beirut och andra delar av Libanon efter den libanesiska regeringens beslut av den 6 maj 2008 och de våldsamheter som uppstått till följd av avskedandet av den general som ansvarade för flygplatssäkerheten och införandet av förbudet mot Hizbollahs kommunikationssystem.

| C. | För att försöka få slut på sammanstötningarna har den libanesiska regeringen tagit tillbaka de beslut som lett till våldsamheter. Dessutom har man gett den libanesiska armén i uppdrag att lösa krisen. |
| --- | --- |

C.

För att försöka få slut på sammanstötningarna har den libanesiska regeringen tagit tillbaka de beslut som lett till våldsamheter. Dessutom har man gett den libanesiska armén i uppdrag att lösa krisen.

| D. | Det libanesiska parlamentet utövade inte sin konstitutionella roll ens före november 2007 då den libanesiske presidentens mandat löpte ut. Institutionellt sett är landet helt blockerat, vilket allvarligt undergräver demokratins funktion. |
| --- | --- |

D.

Det libanesiska parlamentet utövade inte sin konstitutionella roll ens före november 2007 då den libanesiske presidentens mandat löpte ut. Institutionellt sett är landet helt blockerat, vilket allvarligt undergräver demokratins funktion.

| E. | Hizbollah är inte bara ett politiskt oppositionsparti utan även en väpnad gruppering som kontrollerar en stor del av det libanesiska territoriet, inbegripet den del som befolkas av shiiterna. |
| --- | --- |

E.

Hizbollah är inte bara ett politiskt oppositionsparti utan även en väpnad gruppering som kontrollerar en stor del av det libanesiska territoriet, inbegripet den del som befolkas av shiiterna.

| F. | På grundval av ett initiativ från Arabförbundet uppnådde de berörda parterna ett avtal den 15 maj 2008 om att omedelbart stoppa de väpnade sammandrabbningarna, återuppta den nationella dialogen med fokus på den nationella enhetsregeringens frågor och den nya vallagen, samt återgå till normala förhållanden och den rådande situationen före de senaste incidenterna. |
| --- | --- |

F.

På grundval av ett initiativ från Arabförbundet uppnådde de berörda parterna ett avtal den 15 maj 2008 om att omedelbart stoppa de väpnade sammandrabbningarna, återuppta den nationella dialogen med fokus på den nationella enhetsregeringens frågor och den nya vallagen, samt återgå till normala förhållanden och den rådande situationen före de senaste incidenterna.

| G. | Det nuvarande politiska dödläget i Libanon lamslår landets möjligheter att fungera korrekt. Den politiska krisen är ett stort hot mot den sköra stabiliteten i Libanon och i hela regionen. Ett stabilt och fullständigt självständigt, enat och demokratiskt Libanon är av avgörande betydelse för stabilitet och fredlig utveckling i hela Mellanöstern. |
| --- | --- |

G.

Det nuvarande politiska dödläget i Libanon lamslår landets möjligheter att fungera korrekt. Den politiska krisen är ett stort hot mot den sköra stabiliteten i Libanon och i hela regionen. Ett stabilt och fullständigt självständigt, enat och demokratiskt Libanon är av avgörande betydelse för stabilitet och fredlig utveckling i hela Mellanöstern.

| H. | Libanon är ett land med starka politiska, ekonomiska och kulturella band till Europa, och en viktig partner för EU i Mellanöstern. Ett självständigt och demokratiskt Libanon kan spela en avgörande roll för att utveckla ett kraftfullt partnerskap mellan EU och Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

H.

Libanon är ett land med starka politiska, ekonomiska och kulturella band till Europa, och en viktig partner för EU i Mellanöstern. Ett självständigt och demokratiskt Libanon kan spela en avgörande roll för att utveckla ett kraftfullt partnerskap mellan EU och Medelhavsområdet.

| I. | Enligt artikel 2 i associeringsavtalet ska förbindelserna mellan parterna och samtliga bestämmelser i det avtalet grundas på respekten för de demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter som fastställs i den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter, som är en ledstjärna för parternas inrikes- och utrikespolitik och en väsentlig del av avtalet. Associeringsrådet har befogenhet att, inom ramen för den reguljära politiska dialog som föreskrivs i avtalet, vidta nödvändiga åtgärder för att främja samarbete mellan Europaparlamentet och det libanesiska parlamentet. |
| --- | --- |

I.

Enligt artikel 2 i associeringsavtalet ska förbindelserna mellan parterna och samtliga bestämmelser i det avtalet grundas på respekten för de demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter som fastställs i den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter, som är en ledstjärna för parternas inrikes- och utrikespolitik och en väsentlig del av avtalet. Associeringsrådet har befogenhet att, inom ramen för den reguljära politiska dialog som föreskrivs i avtalet, vidta nödvändiga åtgärder för att främja samarbete mellan Europaparlamentet och det libanesiska parlamentet.

| J. | Genom FN:s säkerhetsråds resolution 1757 (2007) inrättades en internationell domstol för att pröva åtal mot dem som ligger bakom mordet på den före detta libanesiske premiärministern Rafik Hariri och andra politiska mord i Libanon. |
| --- | --- |

J.

Genom FN:s säkerhetsråds resolution 1757 (2007) inrättades en internationell domstol för att pröva åtal mot dem som ligger bakom mordet på den före detta libanesiske premiärministern Rafik Hariri och andra politiska mord i Libanon.

| K. | Libanon har fortfarande betydande finansiella och ekonomiska utmaningar. Den 4 januari 2007 antog de libanesiska myndigheterna ett omfattande program med sociala och ekonomiska reformer. Europeiska unionen har erbjudit makroekonomiskt stöd på upp till 80 000 000 euro för att stödja Libanons egna satsningar på att bygga upp landet efter kriget och uppnå en hållbar ekonomisk återhämtning, och på så sätt lindra de ekonomiska svårigheterna i samband med genomförandet av regeringens ekonomiska program. |
| --- | --- |

K.

Libanon har fortfarande betydande finansiella och ekonomiska utmaningar. Den 4 januari 2007 antog de libanesiska myndigheterna ett omfattande program med sociala och ekonomiska reformer. Europeiska unionen har erbjudit makroekonomiskt stöd på upp till 80 000 000 euro för att stödja Libanons egna satsningar på att bygga upp landet efter kriget och uppnå en hållbar ekonomisk återhämtning, och på så sätt lindra de ekonomiska svårigheterna i samband med genomförandet av regeringens ekonomiska program.

| L. | Fler än 300 000 palestinska flyktingar lever fortfarande under svåra förhållanden i Libanon. De våldsutbrott och strider med armén som förekommit i vissa palestinska flyktingläger har gjort situationen i landet mer spänd. |
| --- | --- |

L.

Fler än 300 000 palestinska flyktingar lever fortfarande under svåra förhållanden i Libanon. De våldsutbrott och strider med armén som förekommit i vissa palestinska flyktingläger har gjort situationen i landet mer spänd.

| M. | Shebaa-jordbrukens territoriella integritet är fortfarande en olöst fråga. |
| --- | --- |

M.

Shebaa-jordbrukens territoriella integritet är fortfarande en olöst fråga.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det avtal som slutits i Doha när det gäller valet under de närmaste dagarna av general Michel Sleiman till president i Libanon, inrättandet av en ny nationell samlingsregering och antagandet av vallagen. Parlamentet uppmanar parterna till avtalet att fullt ut genomföra detta avtal. Parlamentet betonar betydelsen av den positiva reaktionen från det internationella samfundet. Parlamentet lyckönskar de libanesiska partierna till detta avtal, liksom Staten Qatar och Arabförbundet till den framgångsrika medlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det avtal som slutits i Doha när det gäller valet under de närmaste dagarna av general Michel Sleiman till president i Libanon, inrättandet av en ny nationell samlingsregering och antagandet av vallagen. Parlamentet uppmanar parterna till avtalet att fullt ut genomföra detta avtal. Parlamentet betonar betydelsen av den positiva reaktionen från det internationella samfundet. Parlamentet lyckönskar de libanesiska partierna till detta avtal, liksom Staten Qatar och Arabförbundet till den framgångsrika medlingen.

| 2. | Europaparlamentet betonar att Libanons stabilitet, självständighet, oberoende, enhet och territoriella integritet är mycket viktig. Parlamentet framhåller att politisk stabilitet i Libanon bör bygga på ett återuppbyggt förtroende mellan alla parter, ett avståndstagande från våld och avvisande av inflytande utifrån. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att Libanons stabilitet, självständighet, oberoende, enhet och territoriella integritet är mycket viktig. Parlamentet framhåller att politisk stabilitet i Libanon bör bygga på ett återuppbyggt förtroende mellan alla parter, ett avståndstagande från våld och avvisande av inflytande utifrån.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar arméns och säkerhetstjänsternas positiva bidrag till att få de senaste händelserna att upphöra. Alla de närvarande parterna uppmanas att stödja den libanesiska armén så att den fullt ut kan garantera Libanons funktion, säkerhet, ordning, självständighet och stabilitet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar arméns och säkerhetstjänsternas positiva bidrag till att få de senaste händelserna att upphöra. Alla de närvarande parterna uppmanas att stödja den libanesiska armén så att den fullt ut kan garantera Libanons funktion, säkerhet, ordning, självständighet och stabilitet.

| 4. | Europaparlamentet anser därför att en förutsättning för landets och alla libanesers säkerhet är att man avväpnar alla de väpnade grupperna, särskilt Hizbollah, och att man kontrollerar vapensmugglingen till Libanon. Det är mycket viktigt att all vapenimport till Libanon endast går till den officiella libanesiska armén. Parlamentet uppmanar på nytt den libanesiska regeringen att i samarbete med FN:s interimsstyrka i Libanon (UNIFIL) utöva full självständighet och fungerande kontroll över landets gränser och territorium i detta hänseende. Parlamentet uppmanar i detta avseende alla parter att avstå från våld, helt och fullt acceptera demokratiska normer och erkänna alla statliga myndigheter samt demokratiskt valda institutioner oavsett etnisk, religiös eller partipolitisk tillhörighet och ursprung. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser därför att en förutsättning för landets och alla libanesers säkerhet är att man avväpnar alla de väpnade grupperna, särskilt Hizbollah, och att man kontrollerar vapensmugglingen till Libanon. Det är mycket viktigt att all vapenimport till Libanon endast går till den officiella libanesiska armén. Parlamentet uppmanar på nytt den libanesiska regeringen att i samarbete med FN:s interimsstyrka i Libanon (UNIFIL) utöva full självständighet och fungerande kontroll över landets gränser och territorium i detta hänseende. Parlamentet uppmanar i detta avseende alla parter att avstå från våld, helt och fullt acceptera demokratiska normer och erkänna alla statliga myndigheter samt demokratiskt valda institutioner oavsett etnisk, religiös eller partipolitisk tillhörighet och ursprung.

| 5. | Europaparlamentet erinrar om att det enligt associeringsavtalet ska finnas en politisk dialog mellan Europaparlamentet och det libanesiska parlamentet utifrån ett politiskt samarbete mellan de båda institutionerna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erinrar om att det enligt associeringsavtalet ska finnas en politisk dialog mellan Europaparlamentet och det libanesiska parlamentet utifrån ett politiskt samarbete mellan de båda institutionerna.

| 6. | Europaparlamentet understryker på nytt UNIFIL:s viktiga roll. Parlamentet ser det som avgörande att den libanesiska regeringen utövar full självständighet och effektiv kontroll över gränserna och det libanesiska territoriet i alla verksamheter som omfattas av statens jurisdiktionsområde på ett sätt som garanterar säkerheten för staten och dess medborgare. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker på nytt UNIFIL:s viktiga roll. Parlamentet ser det som avgörande att den libanesiska regeringen utövar full självständighet och effektiv kontroll över gränserna och det libanesiska territoriet i alla verksamheter som omfattas av statens jurisdiktionsområde på ett sätt som garanterar säkerheten för staten och dess medborgare.

| 7. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till alla berörda parter om att stödja den internationella domstolens arbete för att pröva åtal mot dem som står bakom mordet på Libanons före detta premiärminister Rafik Hariri och andra politiska mord i Libanon, och uppmanar med kraft Syrien att samarbeta fullt ut med domstolen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till alla berörda parter om att stödja den internationella domstolens arbete för att pröva åtal mot dem som står bakom mordet på Libanons före detta premiärminister Rafik Hariri och andra politiska mord i Libanon, och uppmanar med kraft Syrien att samarbeta fullt ut med domstolen.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de libanesiska myndigheterna att göra allt för att få slut på diskrimineringen av palestinska flyktingar, och upprepar sin uppmaning till det internationella samfundet att öka sitt stöd så att en varaktig lösning kan nås. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de libanesiska myndigheterna att göra allt för att få slut på diskrimineringen av palestinska flyktingar, och upprepar sin uppmaning till det internationella samfundet att öka sitt stöd så att en varaktig lösning kan nås.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Syrien att avstå från alla former av inblandning som kan påverka Libanons inrikespolitiska situation negativt och att spela en konstruktiv roll när det gäller att nå stabilitet i landet. Parlamentet uppmanar Iran och Syrien att spela en konstruktiv roll och alla berörda parter uppmanas att följa FN:s säkerhetsråds resolutioner 1559 (2004) och 1701 (2006) när det gäller att respektera Libanons oberoende, självständighet, säkerhet och stabilitet. Parlamentet erinrar också om förbudet mot att sälja vapen till väpnade miliser. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar Syrien att avstå från alla former av inblandning som kan påverka Libanons inrikespolitiska situation negativt och att spela en konstruktiv roll när det gäller att nå stabilitet i landet. Parlamentet uppmanar Iran och Syrien att spela en konstruktiv roll och alla berörda parter uppmanas att följa FN:s säkerhetsråds resolutioner 1559 (2004) och 1701 (2006) när det gäller att respektera Libanons oberoende, självständighet, säkerhet och stabilitet. Parlamentet erinrar också om förbudet mot att sälja vapen till väpnade miliser.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för Europeiska unionen insatser för att bistå Libanon i landets ekonomiska omstrukturering. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta sina insatser till stöd för återuppbyggnaden och den ekonomiska återhämtningen i Libanon, och inrätta ett närmare samarbete med civilsamhället i landet för att ytterligare främja Libanons demokratisering. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för Europeiska unionen insatser för att bistå Libanon i landets ekonomiska omstrukturering. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta sina insatser till stöd för återuppbyggnaden och den ekonomiska återhämtningen i Libanon, och inrätta ett närmare samarbete med civilsamhället i landet för att ytterligare främja Libanons demokratisering.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, Arabförbundets generalsekreterare, kvartettens sändebud i Mellanöstern, talmannen i den parlamentariska församlingen för Europa–Medelhavsområdet, Libanons regering och parlament, Syriens president och regering samt Irans regering och parlament. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, Arabförbundets generalsekreterare, kvartettens sändebud i Mellanöstern, talmannen i den parlamentariska församlingen för Europa–Medelhavsområdet, Libanons regering och parlament, Syriens president och regering samt Irans regering och parlament.

---

(1)  EUT C 38 E, 12.2.2004, s. 307.

(2)  EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 257.

(3)  EUT C 305 E, 14.12.2006, s. 236.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2007)0350.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2007)0550.

(6)  EUT L 143, 30.5.2006, s. 2.

(7)  EUT L 337, 21.12.2007, s. 111.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/71

---

Stigande livsmedelspriser i EU och utvecklingsländer

P6_TA(2008)0229

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om stigande livsmedelspriser i EU och i utvecklingsländerna

(2009/C 279 E/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av att det är 60 år sedan den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter antogs, som i artikel 25.1 fastställer rätten till mat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att det är 60 år sedan den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter antogs, som i artikel 25.1 fastställer rätten till mat,

| — | med beaktande av slutsatserna från 1996 års världslivsmedelstoppmöte och målet att minska antalet hungrande med hälften före 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från 1996 års världslivsmedelstoppmöte och målet att minska antalet hungrande med hälften före 2015,

| — | med beaktande av skyldigheterna i FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, särskilt artikel 11 om rätten till mat, i vilken samtliga EU-medlemsstater är parter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skyldigheterna i FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, särskilt artikel 11 om rätten till mat, i vilken samtliga EU-medlemsstater är parter,

| — | med beaktande av den särskilda sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter som ägde rum i Genève den 22 maj 2008”om de negativa konsekvenserna för förverkligandet av rätten till mat på grund av den av de bland annat stigande livsmedelspriserna förvärrade livsmedelskrisen i världen”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter som ägde rum i Genève den 22 maj 2008”om de negativa konsekvenserna för förverkligandet av rätten till mat på grund av den av de bland annat stigande livsmedelspriserna förvärrade livsmedelskrisen i världen”,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen ”Europeiska samförståndet om humanitärt bistånd” (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen ”Europeiska samförståndet om humanitärt bistånd” (1),

| — | med beaktande av artikel 33 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 33 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av den pågående ”hälsokontrollen” av den gemensamma jordbrukspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den pågående ”hälsokontrollen” av den gemensamma jordbrukspolitiken,

| — | med beaktande av de senaste rekommendationerna till följd av den internationella utvärderingen av den roll som vetenskap i jordbruket och teknik för utveckling (IAASTD) spelar för den globala livsmedelsproduktionen, som initierades och genomfördes med stöd av Förenta nationernas utvecklingsprogram, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), Världsbanken och andra organ inom det internationella samfundet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de senaste rekommendationerna till följd av den internationella utvärderingen av den roll som vetenskap i jordbruket och teknik för utveckling (IAASTD) spelar för den globala livsmedelsproduktionen, som initierades och genomfördes med stöd av Förenta nationernas utvecklingsprogram, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), Världsbanken och andra organ inom det internationella samfundet,

| — | med beaktande av rapporterna från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC),

| — | med beaktande av de pågående förhandlingarna om Doharundan om utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de pågående förhandlingarna om Doharundan om utveckling,

| — | med beaktande av Kigaliförklaringen av den 22 november 2007 om utvecklingsvänliga avtal om ekonomiskt partnerskap (EPA), som AVS-EG:s gemensamma församling antagit, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kigaliförklaringen av den 22 november 2007 om utvecklingsvänliga avtal om ekonomiskt partnerskap (EPA), som AVS-EG:s gemensamma församling antagit,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2007 om stigande priser på foder och livsmedel (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2007 om stigande priser på foder och livsmedel (2),

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Efter flera års statiska eller sjunkande råvarupriser har världspriserna för vete ökat med 181 procent under de 36 senaste månaderna fram till januari 2008. Priserna för ris har ökat med 141 procent sedan januari, och livsmedelspriserna i allmänhet har ökat med 83 procent. |
| --- | --- |

A.

Efter flera års statiska eller sjunkande råvarupriser har världspriserna för vete ökat med 181 procent under de 36 senaste månaderna fram till januari 2008. Priserna för ris har ökat med 141 procent sedan januari, och livsmedelspriserna i allmänhet har ökat med 83 procent.

| B. | Ökningen av livsmedelspriserna har medfört förseningar motsvarande sju år i förhållande till målen om fattigdomsminskning. Världsbanken uppskattar att över 100 miljoner människor i utvecklingsländerna skulle kunna hamna i ännu djupare fattigdom till följd av ständigt ökande livsmedelspriser. |
| --- | --- |

B.

Ökningen av livsmedelspriserna har medfört förseningar motsvarande sju år i förhållande till målen om fattigdomsminskning. Världsbanken uppskattar att över 100 miljoner människor i utvecklingsländerna skulle kunna hamna i ännu djupare fattigdom till följd av ständigt ökande livsmedelspriser.

| C. | 854 miljoner människor i världen hungrar eller lider av undernäring (osäker livsmedelsförsörjning), och de ökar med en takt på 4 miljoner varje år. 170 miljoner barn är undernärda, och 5,6 miljoner barn dör varje år av undernäring. |
| --- | --- |

C.

854 miljoner människor i världen hungrar eller lider av undernäring (osäker livsmedelsförsörjning), och de ökar med en takt på 4 miljoner varje år. 170 miljoner barn är undernärda, och 5,6 miljoner barn dör varje år av undernäring.

| D. | Den aktuella livsmedelskrisen har även förorsakats av växande spekulationer med jordbruks- och livsmedelsprodukter. |
| --- | --- |

D.

Den aktuella livsmedelskrisen har även förorsakats av växande spekulationer med jordbruks- och livsmedelsprodukter.

| E. | Enligt FAO står livsmedel för 60–80 procent av konsumenternas utgifter i utvecklingsländerna och för cirka 10–20 procent i industriländerna. De stigande livsmedelspriserna drabbar låginkomsthushållen värst. |
| --- | --- |

E.

Enligt FAO står livsmedel för 60–80 procent av konsumenternas utgifter i utvecklingsländerna och för cirka 10–20 procent i industriländerna. De stigande livsmedelspriserna drabbar låginkomsthushållen värst.

| F. | Under de senaste årtiondena har Världsbanken, Internationella valutafonden och Världshandelsorganisationen verkat för liberaliseringar av handeln i utvecklingsländerna för att införa en dominerande modell med storskaligt exportorienterat jordbruk på bekostnad av hållbar lokal livsmedelsproduktion och lokala livsmedelsmarknader. |
| --- | --- |

F.

Under de senaste årtiondena har Världsbanken, Internationella valutafonden och Världshandelsorganisationen verkat för liberaliseringar av handeln i utvecklingsländerna för att införa en dominerande modell med storskaligt exportorienterat jordbruk på bekostnad av hållbar lokal livsmedelsproduktion och lokala livsmedelsmarknader.

| G. | Prisökningarna förvärrar problemen med livsmedelsförsörjningen framför allt när det gäller låginkomsttagare och människor utan inkomst. |
| --- | --- |

G.

Prisökningarna förvärrar problemen med livsmedelsförsörjningen framför allt när det gäller låginkomsttagare och människor utan inkomst.

| H. | Efterfrågan på livsmedel ökar särskilt i tillväxtländer som Kina och Indien i takt med att världens befolkning växer. Enligt FAO har jorden tillräckliga resurser för att föda 12 miljarder människor och det råder inte någon brist på livsmedel allmänt sett. 2007 var både veteskörden och risskörden mycket bra. Troligen kommer endast 1,01 miljarder ton av 2007 års skörd användas till livsmedel, medan en stor andel (760 miljoner ton) kommer att användas till foder och omkring 100 miljoner ton till produktion av energigrödor. Enligt de senaste uppskattningarna kommer världens spannmålsproduktion 2008 att öka med 2,6 procent till en rekordnivå på 2 164 miljarder ton, även om dessa uppskattningar bygger på gynnsamma klimatförhållanden. |
| --- | --- |

H.

Efterfrågan på livsmedel ökar särskilt i tillväxtländer som Kina och Indien i takt med att världens befolkning växer. Enligt FAO har jorden tillräckliga resurser för att föda 12 miljarder människor och det råder inte någon brist på livsmedel allmänt sett. 2007 var både veteskörden och risskörden mycket bra. Troligen kommer endast 1,01 miljarder ton av 2007 års skörd användas till livsmedel, medan en stor andel (760 miljoner ton) kommer att användas till foder och omkring 100 miljoner ton till produktion av energigrödor. Enligt de senaste uppskattningarna kommer världens spannmålsproduktion 2008 att öka med 2,6 procent till en rekordnivå på 2 164 miljarder ton, även om dessa uppskattningar bygger på gynnsamma klimatförhållanden.

| I. | Många utvecklingsländer är inte medvetna om sin potential när det gäller produktion av livsmedel. Bristen på investeringar i jordbruket, landbygdsutveckling och utbildning av jordbrukare i utvecklingsländerna och av internationella finansinstitut har lett till att särskilt småjordbrukare drabbats av illojal konkurrens, vilket ökat deras fattigdom och utsatthet och minskat deras möjligheter att producera tillräckligt mycket livsmedel. |
| --- | --- |

I.

Många utvecklingsländer är inte medvetna om sin potential när det gäller produktion av livsmedel. Bristen på investeringar i jordbruket, landbygdsutveckling och utbildning av jordbrukare i utvecklingsländerna och av internationella finansinstitut har lett till att särskilt småjordbrukare drabbats av illojal konkurrens, vilket ökat deras fattigdom och utsatthet och minskat deras möjligheter att producera tillräckligt mycket livsmedel.

| J. | Ett allvarligt hinder för ökad jordbruksproduktion i utvecklingsländerna är att småjordbrukare ofta inte har tillgång till lån eller mikrokrediter för investeringar i bättre utsäde, gödningsmedel, bevattningsmekanismer och den nödvändiga uppsättningen växtskyddsmedel för att skydda sina skördar från skadedjur och sjukdomar, vilket ibland beror på att de inte äger sin mark och därför inte har något att ställa som säkerhet för lån. |
| --- | --- |

J.

Ett allvarligt hinder för ökad jordbruksproduktion i utvecklingsländerna är att småjordbrukare ofta inte har tillgång till lån eller mikrokrediter för investeringar i bättre utsäde, gödningsmedel, bevattningsmekanismer och den nödvändiga uppsättningen växtskyddsmedel för att skydda sina skördar från skadedjur och sjukdomar, vilket ibland beror på att de inte äger sin mark och därför inte har något att ställa som säkerhet för lån.

| K. | Enligt världslivsmedelsprogrammet (WFP) har endast 260 000 000 US-dollar hittills utlovats av de 750 000 000 US-dollar som krävs för att täcka kraven för 2008. |
| --- | --- |

K.

Enligt världslivsmedelsprogrammet (WFP) har endast 260 000 000 US-dollar hittills utlovats av de 750 000 000 US-dollar som krävs för att täcka kraven för 2008.

| L. | Effekterna av de stigande råvarupriserna är på väg att bli en destabiliserande faktor i världsekonomin och har redan lett till upplopp i flera länder. |
| --- | --- |

L.

Effekterna av de stigande råvarupriserna är på väg att bli en destabiliserande faktor i världsekonomin och har redan lett till upplopp i flera länder.

| M. | Stigande livsmedelspriser ökar behovet av en integrerad politisk svarsåtgärd och en omfattande strategi för att ta itu med livsmedelsproblemen. |
| --- | --- |

M.

Stigande livsmedelspriser ökar behovet av en integrerad politisk svarsåtgärd och en omfattande strategi för att ta itu med livsmedelsproblemen.

Rätten till mat

| 1. | Europaparlamentet understryker den grundläggande rätten till mat och behovet av att förbättra alla människors tillgång till tillräckligt med mat under alla omständigheter så att de kan leva ett aktivt och sunt liv. Parlamentet betonar att stater är skyldiga att skydda, respektera och uppfylla denna grundläggande mänskliga rättighet. Två miljarder människor lever fortfarande i djup fattigdom och 850 miljoner människor hungrar dagligen. Detta visar att man bryter systematiskt mot rätten till mat, såsom den finns upptagen i internationella människorättslagar. Därför måste lämpliga åtgärder vidtas för att bestämmelserna i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och om rätten till livsmedel ska kunna uppfyllas. Parlamentet uppmanar rådet att garantera att all nationell och internationell livsmedelspolitik är förenlig med de åtaganden som rör rätten till mat. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker den grundläggande rätten till mat och behovet av att förbättra alla människors tillgång till tillräckligt med mat under alla omständigheter så att de kan leva ett aktivt och sunt liv. Parlamentet betonar att stater är skyldiga att skydda, respektera och uppfylla denna grundläggande mänskliga rättighet. Två miljarder människor lever fortfarande i djup fattigdom och 850 miljoner människor hungrar dagligen. Detta visar att man bryter systematiskt mot rätten till mat, såsom den finns upptagen i internationella människorättslagar. Därför måste lämpliga åtgärder vidtas för att bestämmelserna i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och om rätten till livsmedel ska kunna uppfyllas. Parlamentet uppmanar rådet att garantera att all nationell och internationell livsmedelspolitik är förenlig med de åtaganden som rör rätten till mat.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar rådet att öka sina åtaganden för att uppfylla millenniemålen genom att återigen bekräfta finansieringsåtaganden och anta en EU-åtgärdsplan för millenniemålen vid Europeiska rådets möte i juni. Parlamentet anser att denna EU-åtgärdsplan bör fastställa särskilda milstolpar och tidsavgränsade åtgärder på viktiga områden som utbildning, hälsa, vatten, jordbruk, tillväxt och infrastruktur, vilket kommer att bidra till att millenniemålen uppfylls senast 2015 i syfte att bland annat utrota hungern senast 2015. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar rådet att öka sina åtaganden för att uppfylla millenniemålen genom att återigen bekräfta finansieringsåtaganden och anta en EU-åtgärdsplan för millenniemålen vid Europeiska rådets möte i juni. Parlamentet anser att denna EU-åtgärdsplan bör fastställa särskilda milstolpar och tidsavgränsade åtgärder på viktiga områden som utbildning, hälsa, vatten, jordbruk, tillväxt och infrastruktur, vilket kommer att bidra till att millenniemålen uppfylls senast 2015 i syfte att bland annat utrota hungern senast 2015.

| 3. | Europaparlamentet är oroat över de konsekvenser som spekulationerna med jordbruks- och livsmedelsprodukter, inbegripet hedgefonder för råvaror, kommer att få för hungersnöden och fattigdomen. Kommissionen uppmanas att analysera konsekvenserna av spekulationer i livsmedelspriser och att lägga fram förslag om lämpliga åtgärder på grundval av denna analys. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är oroat över de konsekvenser som spekulationerna med jordbruks- och livsmedelsprodukter, inbegripet hedgefonder för råvaror, kommer att få för hungersnöden och fattigdomen. Kommissionen uppmanas att analysera konsekvenserna av spekulationer i livsmedelspriser och att lägga fram förslag om lämpliga åtgärder på grundval av denna analys.

| 4. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid det faktum att livsmedelskrisen hör nära samman med den finansiella krisen, där centralbanker pumpat in pengar för att undvika konkurs, vilket kan ha lett till ökade spekulativa investeringar i råvaror. Parlamentet uppmanar Internationella valutafonden och forumet för finansiell stabilitet att utvärdera denna ”sidoeffekt” och att beakta den då de föreslår allmänna motåtgärder. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid det faktum att livsmedelskrisen hör nära samman med den finansiella krisen, där centralbanker pumpat in pengar för att undvika konkurs, vilket kan ha lett till ökade spekulativa investeringar i råvaror. Parlamentet uppmanar Internationella valutafonden och forumet för finansiell stabilitet att utvärdera denna ”sidoeffekt” och att beakta den då de föreslår allmänna motåtgärder.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att de som lider mest av krisen är den minst gynnade befolkningen och betonar därför behovet av en verkningsfull socialpolitik för att fattiga och behövande ska få möjlighet att påverka sin situation och för att effekterna av den nuvarande livsmedelskrisen ska kunna lindras. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att de som lider mest av krisen är den minst gynnade befolkningen och betonar därför behovet av en verkningsfull socialpolitik för att fattiga och behövande ska få möjlighet att påverka sin situation och för att effekterna av den nuvarande livsmedelskrisen ska kunna lindras.

Hållbar livsmedelsproduktion

| 6. | Europaparlamentet betonar att målet att alla människor i världen ska få tillgång till livsmedel måste få företräde framför alla andra mål. Livsmedel måste vara tillgängliga till skäliga priser i enlighet med vad som fastställs i artikel 33 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att målet att alla människor i världen ska få tillgång till livsmedel måste få företräde framför alla andra mål. Livsmedel måste vara tillgängliga till skäliga priser i enlighet med vad som fastställs i artikel 33 i EG-fördraget.

| 7. | Europaparlamentet påminner om behovet av att säkerställa inre och globala föreskrifter för jordbrukmarknaderna för att ta hänsyn till konsumenterna, jordbrukarnas inkomster och förädlingsindustrierna och skapa en hållbar livsmedelspolitik för EU. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om behovet av att säkerställa inre och globala föreskrifter för jordbrukmarknaderna för att ta hänsyn till konsumenterna, jordbrukarnas inkomster och förädlingsindustrierna och skapa en hållbar livsmedelspolitik för EU.

| 8. | Europaparlamentet erinrar om att jordbrukspolitikens viktigaste mål är att garantera marknadsstabilitet, säker tillgång och rimliga priser för konsumenter och betonar behovet av en jordbrukspolitik efter 2013 i syfte att säkerställa EU:s politik för hållbar livsmedelsförsörjning, samtidigt som man upprätthåller jordbruksprodukternas hållbarhet, säkerhet och kvalitet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erinrar om att jordbrukspolitikens viktigaste mål är att garantera marknadsstabilitet, säker tillgång och rimliga priser för konsumenter och betonar behovet av en jordbrukspolitik efter 2013 i syfte att säkerställa EU:s politik för hållbar livsmedelsförsörjning, samtidigt som man upprätthåller jordbruksprodukternas hållbarhet, säkerhet och kvalitet.

| 9. | Europaparlamentet understryker att råmaterial är en relativt liten komponent i totalkostnaden för många livsmedelprodukter. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att analysera skillnaderna mellan producentpriserna och de priser som tas ut av ledande återförsäljare. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att råmaterial är en relativt liten komponent i totalkostnaden för många livsmedelprodukter. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att analysera skillnaderna mellan producentpriserna och de priser som tas ut av ledande återförsäljare.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser därför en konsekvensbedömning av återförsäljarnas roll i livsmedelskedjan eftersom detaljhandelspriserna för livsmedel har ökat oproportionerligt jämfört med levnadskostnaderna. Parlamentet uppmanar återförsäljarna att ge producenterna ett skäligt pris, och samtidigt tillhandahålla konsumenterna livsmedel till rimliga priser. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet efterlyser därför en konsekvensbedömning av återförsäljarnas roll i livsmedelskedjan eftersom detaljhandelspriserna för livsmedel har ökat oproportionerligt jämfört med levnadskostnaderna. Parlamentet uppmanar återförsäljarna att ge producenterna ett skäligt pris, och samtidigt tillhandahålla konsumenterna livsmedel till rimliga priser.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att dagens spannmålslager i EU endast skulle räcka i 30 dagar och ifrågasätter huruvida våra livsmedelslager ligger på rätt nivå, särskilt inför eventuella kriser. Kommissionen uppmanas att utarbeta strategier för att upprätta livsmedelslager i syfte att förebygga framtida kriser. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att dagens spannmålslager i EU endast skulle räcka i 30 dagar och ifrågasätter huruvida våra livsmedelslager ligger på rätt nivå, särskilt inför eventuella kriser. Kommissionen uppmanas att utarbeta strategier för att upprätta livsmedelslager i syfte att förebygga framtida kriser.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser bättre prognoser för jordbruksproduktionen så att det på ett mycket tidigare stadium går att identifiera vilka trender som råder inom det globala livsmedelsutbudet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet efterlyser bättre prognoser för jordbruksproduktionen så att det på ett mycket tidigare stadium går att identifiera vilka trender som råder inom det globala livsmedelsutbudet.

| 13. | Europaparlamentet betonar att jordbrukarnas inkomster i EU måste respekteras. Parlamentet påpekar att ökande kostnader för foder, energi, gödningsmedel och andra faktorer samt allt kostsammare krav på efterlevnad av olika bestämmelser gör att jordbrukarnas inkomster måste öka avsevärt om de ska kunna fortsätta att bemöta efterfrågan på livsmedel. Parlamentet påpekar att jordbruksinkomsterna endast har ökat blygsamt och att jordbrukarna i vissa medlemsstater faktiskt har fått uppleva att deras inkomster sjunkit. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att jordbrukarnas inkomster i EU måste respekteras. Parlamentet påpekar att ökande kostnader för foder, energi, gödningsmedel och andra faktorer samt allt kostsammare krav på efterlevnad av olika bestämmelser gör att jordbrukarnas inkomster måste öka avsevärt om de ska kunna fortsätta att bemöta efterfrågan på livsmedel. Parlamentet påpekar att jordbruksinkomsterna endast har ökat blygsamt och att jordbrukarna i vissa medlemsstater faktiskt har fått uppleva att deras inkomster sjunkit.

| 14. | Europaparlamentet kräver att främjande av en hållbar jordbrukspolitik ingår i alla utvidgnings- och grannskapsinstrument. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet kräver att främjande av en hållbar jordbrukspolitik ingår i alla utvidgnings- och grannskapsinstrument.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser att samma kontrollnivåer tillämpas för aktörer i tredjeländer som för EU:s producenter, men medger att utvecklingsländerna behöver hjälp med att möta EU:s växtskyddsnormer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet efterlyser att samma kontrollnivåer tillämpas för aktörer i tredjeländer som för EU:s producenter, men medger att utvecklingsländerna behöver hjälp med att möta EU:s växtskyddsnormer.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar EU:s jordbruksministrars beslut att anta kommissionens förslag om att skjuta upp kraven på arealuttag för 2008. Parlamentet noterar kommissionens beräkningar att detta beslut kommer att frigöra ca 2,9 miljoner hektar för spannmålsproduktion och öka innevarande års skörd med ca 10 miljoner ton. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar EU:s jordbruksministrars beslut att anta kommissionens förslag om att skjuta upp kraven på arealuttag för 2008. Parlamentet noterar kommissionens beräkningar att detta beslut kommer att frigöra ca 2,9 miljoner hektar för spannmålsproduktion och öka innevarande års skörd med ca 10 miljoner ton.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning för en tryggad livsmedelsförsörjning av EU:s nuvarande politik när det gäller jordbrukspolitiken, målen för förnybara energikällor, utvecklingsstöd samt internationella handelsavtal i syfte att förbättra den globala livsmedelssäkerheten. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning för en tryggad livsmedelsförsörjning av EU:s nuvarande politik när det gäller jordbrukspolitiken, målen för förnybara energikällor, utvecklingsstöd samt internationella handelsavtal i syfte att förbättra den globala livsmedelssäkerheten.

| 18. | Europaparlamentet betonar att livsmedel måste ges företräde framför bränsle och att produktionen av biobränsle bör kopplas till fasta hållbarhetskriterier. Parlamentet påpekar att dessa kriterier måste uppfyllas då de föreslagna målen för biobränsle uppnås. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att livsmedel måste ges företräde framför bränsle och att produktionen av biobränsle bör kopplas till fasta hållbarhetskriterier. Parlamentet påpekar att dessa kriterier måste uppfyllas då de föreslagna målen för biobränsle uppnås.

| 19. | Europaparlamentet accepterar att det inte längre är befogat att EU subventionerar grödor som används för biobränsleproduktion, men understryker å det kraftigaste att endast 2–3 % av EU:s jordbruksmark för närvarande används för denna typ av produktion och att mediernas rapporter som lägger skulden för den aktuella livsmedelskrisen på biobränslen är överdrivna vad EU anbelangar. Europaparlamentet vidgår emellertid att besluten i länder som Förenta staterna att avsätta mer mark för odling av majs för framställning av bioetanol har fått en dominoeffekt på priset på och tillgången till majs och andra spannmål på den globala livsmedelsmarknaden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet accepterar att det inte längre är befogat att EU subventionerar grödor som används för biobränsleproduktion, men understryker å det kraftigaste att endast 2–3 % av EU:s jordbruksmark för närvarande används för denna typ av produktion och att mediernas rapporter som lägger skulden för den aktuella livsmedelskrisen på biobränslen är överdrivna vad EU anbelangar. Europaparlamentet vidgår emellertid att besluten i länder som Förenta staterna att avsätta mer mark för odling av majs för framställning av bioetanol har fått en dominoeffekt på priset på och tillgången till majs och andra spannmål på den globala livsmedelsmarknaden.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar inte desto mindre kommissionen och medlemsstaterna att göra mera för att främja användning och framställning av andra generationens bioenergi, som utvinns ur gödsel och avfallsprodukter från jordbruket i stället för ur primära jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar inte desto mindre kommissionen och medlemsstaterna att göra mera för att främja användning och framställning av andra generationens bioenergi, som utvinns ur gödsel och avfallsprodukter från jordbruket i stället för ur primära jordbruksprodukter.

| 21. | Europaparlamentet betonar särskilt att hög prioritet bör ges till insamling av kommunalt avfall och restsubstanser från jordbruk och skogsbruk samt omvandling av dessa till gas. Parlamentet påpekar att lämpliga tekniker därmed kan utvecklas och att tid ges för att undersöka förenligheten mellan livsmedelsproduktion och energiproduktion. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar särskilt att hög prioritet bör ges till insamling av kommunalt avfall och restsubstanser från jordbruk och skogsbruk samt omvandling av dessa till gas. Parlamentet påpekar att lämpliga tekniker därmed kan utvecklas och att tid ges för att undersöka förenligheten mellan livsmedelsproduktion och energiproduktion.

| 22. | Europaparlamentet noterar med allvarlig oro att kostnaden för blandfoder har ökat med 75 euro per ton och fortsätter att öka på grund av en akut brist på spannmålsfoder, och att detta innebär en extra kostnad på 15 000 000 000 euro för EU:s boskapsindustri. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar med allvarlig oro att kostnaden för blandfoder har ökat med 75 euro per ton och fortsätter att öka på grund av en akut brist på spannmålsfoder, och att detta innebär en extra kostnad på 15 000 000 000 euro för EU:s boskapsindustri.

| 23. | Europaparlamentet anser att den nuvarande krisen kräver en omedelbar och ingående diskussion bland EU:s institutioner och medlemsstaterna om vilken roll modern bioteknik kan spela för att säkerställa fortsatt livsmedelsproduktion till skäliga priser. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att den nuvarande krisen kräver en omedelbar och ingående diskussion bland EU:s institutioner och medlemsstaterna om vilken roll modern bioteknik kan spela för att säkerställa fortsatt livsmedelsproduktion till skäliga priser.

Bättre utvecklingspolitik

| 24. | Europaparlamentet anser att för att verkligen kunna bekämpa hungersnöden krävs det en global hållbar utvecklingspolitik som ger utvecklingsländerna möjlighet att producera och förse sin befolkning med tillräckliga mängder vatten och livsmedel. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att för att verkligen kunna bekämpa hungersnöden krävs det en global hållbar utvecklingspolitik som ger utvecklingsländerna möjlighet att producera och förse sin befolkning med tillräckliga mängder vatten och livsmedel.

| 25. | Europaparlamentet stöder utvecklingsländernas ansträngningar för att säkra sina lokalbefolkningars livsmedelstillgång och anser att det måste skapas ytterligare politiskt utrymme för nationella bestämmelser och åtgärder som bidrar till utvecklingen av sektorn. Parlamentet betraktar Malawi som ett positivt exempel på ett utvecklingsland som fördubblat sin livsmedelsproduktion under de senaste tre åren och understryker att EU har en roll att spela för att stödja denna utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa till med att sprida budskapet om denna företeelse så att den kan tjäna som exempel för andra utvecklingsländer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet stöder utvecklingsländernas ansträngningar för att säkra sina lokalbefolkningars livsmedelstillgång och anser att det måste skapas ytterligare politiskt utrymme för nationella bestämmelser och åtgärder som bidrar till utvecklingen av sektorn. Parlamentet betraktar Malawi som ett positivt exempel på ett utvecklingsland som fördubblat sin livsmedelsproduktion under de senaste tre åren och understryker att EU har en roll att spela för att stödja denna utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa till med att sprida budskapet om denna företeelse så att den kan tjäna som exempel för andra utvecklingsländer.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna och det internationella samfundet att utan dröjsmål efterkomma WFP:s särskilda vädjan om medel och att bidra till arbetet med att bemöta de nya utmaningarna för att bekämpa hungersnöden. Parlamentet anser dock att beroendet av livsmedelsstödsoperationer måste minskas och understryker därför behovet av medel- och långfristiga åtgärder för att förebygga mer skaldiga effekter och komma till rätta med själva ursprunget till krisen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna och det internationella samfundet att utan dröjsmål efterkomma WFP:s särskilda vädjan om medel och att bidra till arbetet med att bemöta de nya utmaningarna för att bekämpa hungersnöden. Parlamentet anser dock att beroendet av livsmedelsstödsoperationer måste minskas och understryker därför behovet av medel- och långfristiga åtgärder för att förebygga mer skaldiga effekter och komma till rätta med själva ursprunget till krisen.

| 27. | Europaparlamentet efterlyser en omedelbar och betydande ökning av investeringarna i jordbruk, vattenbruk, landsbygdsutveckling och jordbruksföretag i utvecklingsländerna, med fokus på fattiga jordbrukare och småskaligt jordbruk baserat på ekologisk livsmedelsproduktion. Parlamentet erinrar om att 75 procent av världens fattiga lever i landsbygdsområden men att endast 4 procent av det officiella utvecklingsbiståndet går till jordbruk. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att ge jordbruksfrågan större utrymme i sin utvecklingspolitik, främja anpassningen av den tionde Europeiska utvecklingsfonden (EDF) i nära samarbete med utvecklingsländerna och återigen ta upp frågan om landstrategidokumenten för att ge jordbruket högre prioritet. Parlamentet framhåller den roll som icke-statliga organisationer och lokala myndigheter kan spela för att i samarbete med utvecklingsländernas befolkningar ta fram innovativa lösningar för jordbruket, och parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja och främja deras projekt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet efterlyser en omedelbar och betydande ökning av investeringarna i jordbruk, vattenbruk, landsbygdsutveckling och jordbruksföretag i utvecklingsländerna, med fokus på fattiga jordbrukare och småskaligt jordbruk baserat på ekologisk livsmedelsproduktion. Parlamentet erinrar om att 75 procent av världens fattiga lever i landsbygdsområden men att endast 4 procent av det officiella utvecklingsbiståndet går till jordbruk. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att ge jordbruksfrågan större utrymme i sin utvecklingspolitik, främja anpassningen av den tionde Europeiska utvecklingsfonden (EDF) i nära samarbete med utvecklingsländerna och återigen ta upp frågan om landstrategidokumenten för att ge jordbruket högre prioritet. Parlamentet framhåller den roll som icke-statliga organisationer och lokala myndigheter kan spela för att i samarbete med utvecklingsländernas befolkningar ta fram innovativa lösningar för jordbruket, och parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja och främja deras projekt.

| 28. | Europaparlamentet framhåller behovet av att ge småjordbrukare i fattiga länder, vilka främst utgörs av kvinnor, tillgång till mark, finansiella tjänster och krediter, utsäden med hög avkastning, bevattningssystem och gödningsmedel. Parlamentet poängterar att investeringar i jordbrukssektorn i högre grad måste inriktas på bevattning, landsbygdsvägar, forskning och lokal kunskap, utbildning och utbyte av bästa metoder för att utveckla hållbara och effektiva odlingssystem, rent dricksvatten, utbildning och förbättrad lokal produktion och handel. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stärka dessa aspekter i sina insatser och att stödja producentorganisationer, program för mikrokrediter och andra finansiella tjänster samt ökade investeringar i jordbruket. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller behovet av att ge småjordbrukare i fattiga länder, vilka främst utgörs av kvinnor, tillgång till mark, finansiella tjänster och krediter, utsäden med hög avkastning, bevattningssystem och gödningsmedel. Parlamentet poängterar att investeringar i jordbrukssektorn i högre grad måste inriktas på bevattning, landsbygdsvägar, forskning och lokal kunskap, utbildning och utbyte av bästa metoder för att utveckla hållbara och effektiva odlingssystem, rent dricksvatten, utbildning och förbättrad lokal produktion och handel. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stärka dessa aspekter i sina insatser och att stödja producentorganisationer, program för mikrokrediter och andra finansiella tjänster samt ökade investeringar i jordbruket.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken (EIB) uppmanas att utreda möjligheterna att omedelbart inrätta en garantifond för att stöda nationella mikrokreditprogram, låneprogram och riskgarderingsprogram som är nära anpassade till de lokala livsmedelsproducenternas behov, framför allt i fattigare utvecklingsländer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken (EIB) uppmanas att utreda möjligheterna att omedelbart inrätta en garantifond för att stöda nationella mikrokreditprogram, låneprogram och riskgarderingsprogram som är nära anpassade till de lokala livsmedelsproducenternas behov, framför allt i fattigare utvecklingsländer.

| 30. | Europaparlamentet understryker behovet av att EU och utvecklingsländerna samarbetar om klimatförändringarna, och särskilt viktigt är det med tekniköverföring och kapacitetsuppbyggande åtgärder. Parlamentet framhåller att klimatförändringarna måste ingå i EU:s hela utvecklingssamarbete och att jordbrukare skulle kunna skydda sina grödor från torka och andra katastrofer med hjälp av några enkla säkerhetsmekanismer, vilka kommissionen uppmanas att undersöka. Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att stärka sina insatser för att bekämpa ökenutbredning, markförstörelse och torka för att förbättra livsmedelsförsörjningen och tillgången till vatten, särskilt i fattiga länder. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker behovet av att EU och utvecklingsländerna samarbetar om klimatförändringarna, och särskilt viktigt är det med tekniköverföring och kapacitetsuppbyggande åtgärder. Parlamentet framhåller att klimatförändringarna måste ingå i EU:s hela utvecklingssamarbete och att jordbrukare skulle kunna skydda sina grödor från torka och andra katastrofer med hjälp av några enkla säkerhetsmekanismer, vilka kommissionen uppmanas att undersöka. Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att stärka sina insatser för att bekämpa ökenutbredning, markförstörelse och torka för att förbättra livsmedelsförsörjningen och tillgången till vatten, särskilt i fattiga länder.

| 31. | Europaparlamentet understryker vikten av det görs lämpliga investeringar på forskningsområdet för att förbättra avkastningen inom alla regioner i världen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet understryker vikten av det görs lämpliga investeringar på forskningsområdet för att förbättra avkastningen inom alla regioner i världen.

| 32. | Europaparlamentet begär särskilt att all utveckling av genmodifierade organismer ingående följs upp liksom all allmän debatt om denna fråga. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet begär särskilt att all utveckling av genmodifierade organismer ingående följs upp liksom all allmän debatt om denna fråga.

| 33. | Europaparlamentet anser att länderna måste ha rätt till självständig och trygg livsmedelsförsörjning och att de har rätt att skydda sina egna marknader mot import av subventionerade produkter. Parlamentet anser att denna subventionering av jordbruksprodukter för export destabiliserar de lokala marknaderna i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att länderna måste ha rätt till självständig och trygg livsmedelsförsörjning och att de har rätt att skydda sina egna marknader mot import av subventionerade produkter. Parlamentet anser att denna subventionering av jordbruksprodukter för export destabiliserar de lokala marknaderna i utvecklingsländerna.

Rättvis internationell handel

| 34. | Europaparlamentet anser att liberaliseringen av jordbruksmarknaderna måste ske stegvis, i enlighet med utvecklingen i respektive utvecklingsland och på grundval av socialt rättvisa och handelsregler som främjar miljön. Känsliga produkter som täcker de grundläggande behoven hos människor i utvecklingsländerna eller som är av särskild betydelse för livsmedelssäkerheten och landsbygdens utveckling i dessa länder bör undantas från full liberalisering för att oåterkalleliga skador hos lokalproducenter ska undvikas. Parlamentet framhåller att EU måste främja ett asymmetriskt preferenssystem i handelsförhandlingarna med utvecklingsländerna för att dessa ska kunna behålla vissa instrument för efterfrågehantering och andra utvecklingsinstrument på sina marknader. Parlamentet påpekar att de minst utvecklade länderna har kvot- och avgiftsfritt marknadstillträde till EU enligt Allt utom vapen-avtalet (EBA). |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att liberaliseringen av jordbruksmarknaderna måste ske stegvis, i enlighet med utvecklingen i respektive utvecklingsland och på grundval av socialt rättvisa och handelsregler som främjar miljön. Känsliga produkter som täcker de grundläggande behoven hos människor i utvecklingsländerna eller som är av särskild betydelse för livsmedelssäkerheten och landsbygdens utveckling i dessa länder bör undantas från full liberalisering för att oåterkalleliga skador hos lokalproducenter ska undvikas. Parlamentet framhåller att EU måste främja ett asymmetriskt preferenssystem i handelsförhandlingarna med utvecklingsländerna för att dessa ska kunna behålla vissa instrument för efterfrågehantering och andra utvecklingsinstrument på sina marknader. Parlamentet påpekar att de minst utvecklade länderna har kvot- och avgiftsfritt marknadstillträde till EU enligt Allt utom vapen-avtalet (EBA).

| 35. | Europaparlamentet framhåller att kommissionens prioritering i de pågående förhandlingarna om ekonomiska partnerskapsavtal (EPA) måste vara att tillgodose de utvecklingsbehov som länderna i Afrika, Västindien och Stilla havet (AVS) har gett uttryck för. Denna utmaning kräver att de ekonomiska partnerskapsavtalen kompletteras med den utlovade nya finansieringen av Aid for Trade (2 000 000 000 euro årligen fram till 2010) och att regional integration främjas. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet framhåller att kommissionens prioritering i de pågående förhandlingarna om ekonomiska partnerskapsavtal (EPA) måste vara att tillgodose de utvecklingsbehov som länderna i Afrika, Västindien och Stilla havet (AVS) har gett uttryck för. Denna utmaning kräver att de ekonomiska partnerskapsavtalen kompletteras med den utlovade nya finansieringen av Aid for Trade (2 000 000 000 euro årligen fram till 2010) och att regional integration främjas.

| 36. | Europarlamentet framhåller vikten av ett lyckat, balanserat och rättvist resultat från Doharundan och understryker att resultaten från Doharundan bör ge utvecklingsländerna positiva incitament att investera i sitt jordbruk och i sin livsmedelsproduktion. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja förslag om åtgärder beträffande priserna på baslivsmedel i WTO:s nuvarande förhandlingsrunda. |
| --- | --- |

36.

Europarlamentet framhåller vikten av ett lyckat, balanserat och rättvist resultat från Doharundan och understryker att resultaten från Doharundan bör ge utvecklingsländerna positiva incitament att investera i sitt jordbruk och i sin livsmedelsproduktion. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja förslag om åtgärder beträffande priserna på baslivsmedel i WTO:s nuvarande förhandlingsrunda.

| 37. | Europaparlamentet förnyar sin uppmaning till kommissionen och rådet att främja rättvis handel och andra etiska metoder som bidrar till att höja de sociala och miljömässiga standarderna genom att stödja små och marginaliserade producenter i utvecklingsländerna, minska instabiliteten och garantera rättvisare priser och inkomster. Parlamentet uppmuntrar de offentliga myndigheterna i EU att införa kriterier för rättvis handel och hållbarhet i sin politik för offentliga anbudsförfaranden och upphandlingar. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet förnyar sin uppmaning till kommissionen och rådet att främja rättvis handel och andra etiska metoder som bidrar till att höja de sociala och miljömässiga standarderna genom att stödja små och marginaliserade producenter i utvecklingsländerna, minska instabiliteten och garantera rättvisare priser och inkomster. Parlamentet uppmuntrar de offentliga myndigheterna i EU att införa kriterier för rättvis handel och hållbarhet i sin politik för offentliga anbudsförfaranden och upphandlingar.

Främjande av demokratin

| 38. | Europaparlamentet framhåller att den pågående livsmedelskrisen visar på behovet av att främja politisk stabilitet, regional integration, demokrati och mänskliga rättigheter, inte bara inom EU utan även över hela världen. Parlamentet uppmanar därför alla berörda aktörer att främja mänskliga och demokratiska värderingar och rättsstatsprincipen i arbetet med den pågående livsmedelskrisen och de långsiktiga problemen med livsmedelsförsörjningen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet framhåller att den pågående livsmedelskrisen visar på behovet av att främja politisk stabilitet, regional integration, demokrati och mänskliga rättigheter, inte bara inom EU utan även över hela världen. Parlamentet uppmanar därför alla berörda aktörer att främja mänskliga och demokratiska värderingar och rättsstatsprincipen i arbetet med den pågående livsmedelskrisen och de långsiktiga problemen med livsmedelsförsörjningen.

*

- *

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Världsbanken, G8, FN:s generalsekreterare och FN:s generalsförsamling, medordförandena för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen samt det panafrikanska parlamentet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Världsbanken, G8, FN:s generalsekreterare och FN:s generalsförsamling, medordförandena för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen samt det panafrikanska parlamentet.

---

(1)  EUT C 25, 30.1.2008, s. 1.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0480.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/77 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/77

---

Viseringsundantag

P6_TA(2008)0230

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om förhandlingarna mellan EU och Förenta staterna om viseringsundantag

(2009/C 279 E/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 6, 24 och 29 i Fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 62, 63, 286 och 300 i EG-fördraget som är den rättsliga grunden för ett europeiskt område med frihet, säkerhet och rättvisa och för internationella förhandlingar med tredjeländer och organisationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 6, 24 och 29 i Fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 62, 63, 286 och 300 i EG-fördraget som är den rättsliga grunden för ett europeiskt område med frihet, säkerhet och rättvisa och för internationella förhandlingar med tredjeländer och organisationer,

| — | med beaktande av rådets och kommissionens uttalanden av den 6 mars 2008 och 21 april 2008 till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets och kommissionens uttalanden av den 6 mars 2008 och 21 april 2008 till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av artikel 83 och artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 83 och artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sedan Amsterdamfördraget trädde i kraft 1999 är rådet ansvarigt för att fastställa regler om viseringar, inbegripet förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering och över de länder vars medborgare är undantagna från detta krav (artikel 62.2 b i i EG-fördraget). |
| --- | --- |

A.

Sedan Amsterdamfördraget trädde i kraft 1999 är rådet ansvarigt för att fastställa regler om viseringar, inbegripet förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering och över de länder vars medborgare är undantagna från detta krav (artikel 62.2 b i i EG-fördraget).

| B. | Gemenskapens behörighet i viseringsfrågor omfattar villkoren för att viseringsfri status ska ges till medborgare i tredje länder. Dessa villkor måste säkerställa likabehandling för alla EU-medborgare, inte bara med avseende på om viseringsfri status ska beviljas eller inte beviljas, utan också enligt vilka villkor som tredje länder ger eller inte ger sådan status till olika medlemsstater. |
| --- | --- |

B.

Gemenskapens behörighet i viseringsfrågor omfattar villkoren för att viseringsfri status ska ges till medborgare i tredje länder. Dessa villkor måste säkerställa likabehandling för alla EU-medborgare, inte bara med avseende på om viseringsfri status ska beviljas eller inte beviljas, utan också enligt vilka villkor som tredje länder ger eller inte ger sådan status till olika medlemsstater.

| C. | Rådet undantog 2001 amerikanska medborgare från kravet på visering (1). Tyvärr råder inte ett jämförbart undantag för alla EU-medborgare eftersom Förenta staterna fortfarande har kvar viseringskrav för medborgare från några medlemsstater (för närvarande Bulgarien, Cypern, Tjeckien, Estland, Grekland, Ungern, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Rumänien och Slovakien) eftersom bland annat mer än 3 procent (under vissa omständigheter 10 procent) av visumansökningarna från de flesta av dessa länder avslås på grundval av kriterier som inte är föremål för insyn. |
| --- | --- |

C.

Rådet undantog 2001 amerikanska medborgare från kravet på visering (1). Tyvärr råder inte ett jämförbart undantag för alla EU-medborgare eftersom Förenta staterna fortfarande har kvar viseringskrav för medborgare från några medlemsstater (för närvarande Bulgarien, Cypern, Tjeckien, Estland, Grekland, Ungern, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Rumänien och Slovakien) eftersom bland annat mer än 3 procent (under vissa omständigheter 10 procent) av visumansökningarna från de flesta av dessa länder avslås på grundval av kriterier som inte är föremål för insyn.

| D. | Sedan 2005 kan en ömsesidighetsmekanism aktiveras på gemenskapsnivå (2) efter en anmälan från en medlemsstat, kontakter från kommissionens sida med det berörda tredje landet och en rapport från kommissionen till rådet, som sedan kan besluta om ”tillfälligt återinförande av viseringsskyldighet för medborgarna i de berörda tredje länderna”. |
| --- | --- |

D.

Sedan 2005 kan en ömsesidighetsmekanism aktiveras på gemenskapsnivå (2) efter en anmälan från en medlemsstat, kontakter från kommissionens sida med det berörda tredje landet och en rapport från kommissionen till rådet, som sedan kan besluta om ”tillfälligt återinförande av viseringsskyldighet för medborgarna i de berörda tredje länderna”.

| E. | Även om ömsesidighet har uppnåtts med flera tredje länder har så inte skett med Förenta staterna, vilket föranledde kommissionen att 2006 föreslå ett tillfälligt återinförande av viseringskravet för amerikanska medborgare som innehar diplomatpass, tjänstepass eller andra officiella pass, i syfte att påskynda uppnåendet av verklig ömsesidighet (3). Rådet gick emellertid inte vidare med detta symboliska förslag. |
| --- | --- |

E.

Även om ömsesidighet har uppnåtts med flera tredje länder har så inte skett med Förenta staterna, vilket föranledde kommissionen att 2006 föreslå ett tillfälligt återinförande av viseringskravet för amerikanska medborgare som innehar diplomatpass, tjänstepass eller andra officiella pass, i syfte att påskynda uppnåendet av verklig ömsesidighet (3). Rådet gick emellertid inte vidare med detta symboliska förslag.

| F. | Flera medlemsstater har fortsatt med direkta bilaterala kontakter med den amerikanska administrationen trots att gemenskapen har en tydlig behörighet i den här frågan. |
| --- | --- |

F.

Flera medlemsstater har fortsatt med direkta bilaterala kontakter med den amerikanska administrationen trots att gemenskapen har en tydlig behörighet i den här frågan.

| G. | Situationen komplicerades rättsligt när Förenta staterna den 3 augusti 2007, med antagandet av paragraf 711 i 2007 års lag om genomförandet av 11 september-kommissionens rekommendationer (”Implementing Recommendations of the 9/11 Commission Act of 2007”) (4) dvs. 2007 års lag om partnerskap för säkert resande och bekämpning av terrorism (”Secure Travel and Counterterrorism Partnership Act of 2007”), reformerade sitt system för viseringsundantag genom att lägga till sju säkerhetshöjande åtgärder (5). Dessa innebär att alla medlemsstater som vill delta i programmet för viseringsundantag ska skriva under ett bilateralt samförståndsavtal och dess bindande genomförandebestämmelser. |
| --- | --- |

G.

Situationen komplicerades rättsligt när Förenta staterna den 3 augusti 2007, med antagandet av paragraf 711 i 2007 års lag om genomförandet av 11 september-kommissionens rekommendationer (”Implementing Recommendations of the 9/11 Commission Act of 2007”) (4) dvs. 2007 års lag om partnerskap för säkert resande och bekämpning av terrorism (”Secure Travel and Counterterrorism Partnership Act of 2007”), reformerade sitt system för viseringsundantag genom att lägga till sju säkerhetshöjande åtgärder (5). Dessa innebär att alla medlemsstater som vill delta i programmet för viseringsundantag ska skriva under ett bilateralt samförståndsavtal och dess bindande genomförandebestämmelser.

| H. | Även om innehållet i dessa så kallade genomförandebestämmelser fortfarande är obekant för EU:s institutioner framgår det av samförståndsavtalet att vissa av de nya säkerhetshöjande åtgärderna hör till gemenskapens kompetensområden (såsom utfärdandet av visering eller ESTA:s (Electronic System Travel Authorization) kompletterande framtida skyldigheter), vissa till EU:s kompetensområde (såsom stulna pass (6), passageraruppgifter eller uppgifter som hör samman med brott mot Schengenbestämmelserna) och för övriga säkerhetshöjande åtgärder är medlemsstaterna ensamma behöriga (såsom de som hör samman med de egna medborgarnas belastningsregister eller bestämmelser om flygsäkerhetsvakter på transatlantiska flygningar). |
| --- | --- |

H.

Även om innehållet i dessa så kallade genomförandebestämmelser fortfarande är obekant för EU:s institutioner framgår det av samförståndsavtalet att vissa av de nya säkerhetshöjande åtgärderna hör till gemenskapens kompetensområden (såsom utfärdandet av visering eller ESTA:s (Electronic System Travel Authorization) kompletterande framtida skyldigheter), vissa till EU:s kompetensområde (såsom stulna pass (6), passageraruppgifter eller uppgifter som hör samman med brott mot Schengenbestämmelserna) och för övriga säkerhetshöjande åtgärder är medlemsstaterna ensamma behöriga (såsom de som hör samman med de egna medborgarnas belastningsregister eller bestämmelser om flygsäkerhetsvakter på transatlantiska flygningar).

| I. | För att lösa den här frågan och för att alla medlemsstater ska kunna delta i Förenta staternas reformerade system för viseringsundantag 2009 beslutade rådet den 18 april 2008 om en tvåstegsmetod:






  a) | Kommissionen ges formellt mandat att förhandla med Förenta staterna om alla gemenskapsrelaterade frågor. |
| --- | --- | --- |

I.

För att lösa den här frågan och för att alla medlemsstater ska kunna delta i Förenta staternas reformerade system för viseringsundantag 2009 beslutade rådet den 18 april 2008 om en tvåstegsmetod:

a)

Kommissionen ges formellt mandat att förhandla med Förenta staterna om alla gemenskapsrelaterade frågor.

| b) | Rådet ska sätta gränser som medlemsstaterna ska iaktta i sin dialog med Förenta staterna innan förhandlingarna mellan EU och Förenta staterna är slutförda. Genom att sätta gränser ska man fastställa vad som hör till EG:s/EU:s behörighet och vad som hör till medlemsstaternas behörighet och därför kan förhandlas bilateralt. Det ska klargöras att i bilaterala förhandlingar ska medlemsstaterna iaktta principen om lojalt samarbete med andra medlemsstater och EU-institutionerna i enlighet med artikel 10 i EG-fördraget och en dom från EG-domstolen (C-105/03) om att uppfylla skyldigheterna i Fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

b)

Rådet ska sätta gränser som medlemsstaterna ska iaktta i sin dialog med Förenta staterna innan förhandlingarna mellan EU och Förenta staterna är slutförda. Genom att sätta gränser ska man fastställa vad som hör till EG:s/EU:s behörighet och vad som hör till medlemsstaternas behörighet och därför kan förhandlas bilateralt. Det ska klargöras att i bilaterala förhandlingar ska medlemsstaterna iaktta principen om lojalt samarbete med andra medlemsstater och EU-institutionerna i enlighet med artikel 10 i EG-fördraget och en dom från EG-domstolen (C-105/03) om att uppfylla skyldigheterna i Fördraget om Europeiska unionen.

| J. | Till och med i frågor där medlemsstaterna är ensamma behöriga kan principen om lojalt samarbete hotas genom bilaterala avtal med olika villkor för att bevilja viseringsfri status till vissa medlemsstater, vilket skulle kunna leda till olika behandling av medlemsstaternas medborgare på viseringsområdet. Det är kommissionen som bör säkerställa att principen om lojalt samarbete iakttas. |
| --- | --- |

J.

Till och med i frågor där medlemsstaterna är ensamma behöriga kan principen om lojalt samarbete hotas genom bilaterala avtal med olika villkor för att bevilja viseringsfri status till vissa medlemsstater, vilket skulle kunna leda till olika behandling av medlemsstaternas medborgare på viseringsområdet. Det är kommissionen som bör säkerställa att principen om lojalt samarbete iakttas.

| K. | För att i större utsträckning skydda Förenta staternas och EU:s medborgare mot terroristhotet bör man i det transatlantiska samarbetet förbättra a) identifieringen av hotet genom gemensam analys och ett brett informationsutbyte som inbegriper utbyte av bästa metoder genom stränga åtgärder för dataskydd, b) samordning mellan EU:s och Förenta staternas brottsbekämpande myndigheter och underrättelsetjänster, varvid rättssäkerheten, grundläggande rättigheter och privatlivet måste respekteras och c) den operativa förmågan genom närmare samarbete mellan EU:s och Förenta staternas brottsbekämpande myndigheter och underrättelsetjänster och detta ska bygga på ett djupare ömsesidigt förtroende mellan olika berörda myndigheter och organ. |
| --- | --- |

K.

För att i större utsträckning skydda Förenta staternas och EU:s medborgare mot terroristhotet bör man i det transatlantiska samarbetet förbättra a) identifieringen av hotet genom gemensam analys och ett brett informationsutbyte som inbegriper utbyte av bästa metoder genom stränga åtgärder för dataskydd, b) samordning mellan EU:s och Förenta staternas brottsbekämpande myndigheter och underrättelsetjänster, varvid rättssäkerheten, grundläggande rättigheter och privatlivet måste respekteras och c) den operativa förmågan genom närmare samarbete mellan EU:s och Förenta staternas brottsbekämpande myndigheter och underrättelsetjänster och detta ska bygga på ett djupare ömsesidigt förtroende mellan olika berörda myndigheter och organ.

| L. | Förenta staternas departement för inrikes säkerhet (Department of Homeland Security) ämnar införa biometriska kontroller vid avresa med flyg eller fartyg före januari 2009. Dessa kontroller anses vara viktiga för att programmet för viseringsundantag ska kunna hanteras på ett effektivt sätt. De amerikanska myndigheterna ämnar inte utvidga programmet för viseringsundantag till Förenta staternas allierade om inte de föreslagna kontrollerna införts före den 30 juni 2009. |
| --- | --- |

L.

Förenta staternas departement för inrikes säkerhet (Department of Homeland Security) ämnar införa biometriska kontroller vid avresa med flyg eller fartyg före januari 2009. Dessa kontroller anses vara viktiga för att programmet för viseringsundantag ska kunna hanteras på ett effektivt sätt. De amerikanska myndigheterna ämnar inte utvidga programmet för viseringsundantag till Förenta staternas allierade om inte de föreslagna kontrollerna införts före den 30 juni 2009.

| 1. | Europaparlamentet anser att all direkt eller indirekt diskriminering mellan EU-medborgare, inklusive på grund av deras nationalitet, bör förbjudas inte bara inom EU i enlighet med artikel 12 i EG-fördraget utan också utanför EU, särskilt när diskrimineringen är en följd av bristande samordning mellan EU-institutionerna och medlemsstaterna när det gäller internationella förhandlingar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att all direkt eller indirekt diskriminering mellan EU-medborgare, inklusive på grund av deras nationalitet, bör förbjudas inte bara inom EU i enlighet med artikel 12 i EG-fördraget utan också utanför EU, särskilt när diskrimineringen är en följd av bristande samordning mellan EU-institutionerna och medlemsstaterna när det gäller internationella förhandlingar.

| 2. | Europaparlamentet noterar att Förenta staterna för första gången, under mötet med ministertrojkan för rättsliga och inrikes frågor den 13 mars 2008, har erkänt gemenskapens behörighet att förhandla fram internationella avtal om viseringspolitik genom att i ett gemensamt uttalande samtycka till att följa en tvåspårsstrategi. I uttalandet sägs det att frågor som ligger inom nationellt ansvarsområde ska diskuteras med nationella myndigheter och frågor som ligger inom EU:s ansvarsområde ska diskuteras med EU:s myndigheter. Parlamentet anser att Förenta staterna i enlighet med uttalandet från och med nu ska förhandla






  — | med kommissionen i viseringsfrågor, såsom man redan gör när det gäller luftfart (7), |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att Förenta staterna för första gången, under mötet med ministertrojkan för rättsliga och inrikes frågor den 13 mars 2008, har erkänt gemenskapens behörighet att förhandla fram internationella avtal om viseringspolitik genom att i ett gemensamt uttalande samtycka till att följa en tvåspårsstrategi. I uttalandet sägs det att frågor som ligger inom nationellt ansvarsområde ska diskuteras med nationella myndigheter och frågor som ligger inom EU:s ansvarsområde ska diskuteras med EU:s myndigheter. Parlamentet anser att Förenta staterna i enlighet med uttalandet från och med nu ska förhandla

—

med kommissionen i viseringsfrågor, såsom man redan gör när det gäller luftfart (7),

| — | med rådet om EU:s policy i säkerhetsrelaterade frågor (avtalet om passageraruppgifter eller avtalet mellan EU och Förenta staterna om utlämning och ömsesidig rättslig hjälp), |
| --- | --- |

—

med rådet om EU:s policy i säkerhetsrelaterade frågor (avtalet om passageraruppgifter eller avtalet mellan EU och Förenta staterna om utlämning och ömsesidig rättslig hjälp),

| — | med medlemsstaterna om närvaro av flygsäkerhetsvakter under transatlantiska flygningar och i säkerhetsrelaterade frågor när det gäller medlemsstaternas egna medborgare enligt samma villkor. |
| --- | --- |

—

med medlemsstaterna om närvaro av flygsäkerhetsvakter under transatlantiska flygningar och i säkerhetsrelaterade frågor när det gäller medlemsstaternas egna medborgare enligt samma villkor.

| 3. | Europaparlamentet upprepar att alla avtal med EG/EU bör beakta grundläggande rättigheter och individuella friheter i enlighet med artikel 6.2 i EU-fördraget, inbegripet rättigheterna till privatliv och dataskydd vilket fastställs i






  — | artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar att alla avtal med EG/EU bör beakta grundläggande rättigheter och individuella friheter i enlighet med artikel 6.2 i EU-fördraget, inbegripet rättigheterna till privatliv och dataskydd vilket fastställs i

—

artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | direktiv 95/46/EG och särskilda bestämmelser i gemenskapslagstiftningen (och Schengenrelaterade åtgärder) när överföring till tredje land är aktuell, |
| --- | --- |

—

direktiv 95/46/EG och särskilda bestämmelser i gemenskapslagstiftningen (och Schengenrelaterade åtgärder) när överföring till tredje land är aktuell,

| — | Europarådets konvention nr 108 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter och tilläggsprotokoll 181 om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande uppgiftsflöden. |
| --- | --- |

—

Europarådets konvention nr 108 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter och tilläggsprotokoll 181 om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande uppgiftsflöden.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i förhandlingarna diskutera uteslutandet av européer med hiv från programmet för viseringsundantag och att garantera lika behandling av samtliga unionsmedborgare. Parlamentet håller med kommissionen om att det inte finns något objektivt skäl för att införa reseförbud för hiv-infekterade personer (såsom kommissionen konstaterat i sitt svar av den 19 februari 2008 på fråga E-6038/07). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i förhandlingarna diskutera uteslutandet av européer med hiv från programmet för viseringsundantag och att garantera lika behandling av samtliga unionsmedborgare. Parlamentet håller med kommissionen om att det inte finns något objektivt skäl för att införa reseförbud för hiv-infekterade personer (såsom kommissionen konstaterat i sitt svar av den 19 februari 2008 på fråga E-6038/07).

| 5. | Europaparlamentet stöder rådets uppdrag till kommissionen att förhandla fram ett avtal som ska ge viseringsfrihet för alla EU-medborgare som reser in i Förenta staterna. Viseringsfrihet gäller redan för alla amerikanska medborgare som reser in i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera behörigt utskott efter varje möte i förhandlingarna (vid behov på konfidentiell basis). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet stöder rådets uppdrag till kommissionen att förhandla fram ett avtal som ska ge viseringsfrihet för alla EU-medborgare som reser in i Förenta staterna. Viseringsfrihet gäller redan för alla amerikanska medborgare som reser in i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera behörigt utskott efter varje möte i förhandlingarna (vid behov på konfidentiell basis).

| 6. | Europaparlamentet anser att förhandlingarna bör slutföras före juni 2009 och att ingen diskriminering då ska förekomma mellan EU-medborgare. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att förhandlingarna bör slutföras före juni 2009 och att ingen diskriminering då ska förekomma mellan EU-medborgare.

| 7. | Europaparlamentet delar synpunkten att medlemsstaterna (8) bör följa de gränser som rådet satt upp enligt principen om lojalt samarbete i artikel 10 i EG-fördraget som också är tillämplig enligt EG-domstolens dom (C-105/03 eller AETR-målet (22/70)) om fullgörandet av förpliktelserna i EU-fördraget. Parlamentet framhåller särskilt att






  — | deltagande i programmet om viseringsundantag ska så snart som möjligt och på samma villkor skapa samma rättigheter för alla medborgare i medlemsstaterna när det gäller statusen för deras pass, |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet delar synpunkten att medlemsstaterna (8) bör följa de gränser som rådet satt upp enligt principen om lojalt samarbete i artikel 10 i EG-fördraget som också är tillämplig enligt EG-domstolens dom (C-105/03 eller AETR-målet (22/70)) om fullgörandet av förpliktelserna i EU-fördraget. Parlamentet framhåller särskilt att

—

deltagande i programmet om viseringsundantag ska så snart som möjligt och på samma villkor skapa samma rättigheter för alla medborgare i medlemsstaterna när det gäller statusen för deras pass,

| — | Förenta staterna ska inte få tillgång till EU:s/EG:s databaser eller informationssystem om inte detta uttryckligen tillåts i EG-lagstiftningen, och detta bör i så fall ske efter gemensam överenskommelse från EU:s sida och bygga på full respekt för principen om ömsesidighet. Tillgång till databaser bör därför endast tillåtas om det stämmer överens med dessa EU-informationssystems särskilda ändamål, vilket framgår av deras rättsliga grund. Dessutom måste en ändamålsenlig skyddsnivå säkerställas i enlighet med kriterierna i relevanta EU-dataskyddsinstrument, såväl i allmänna (direktiv 95/46/EG) som specifika instrument (Europolkonventionen, Eurodacförordningen och Schengenkonventionen), |
| --- | --- |

—

Förenta staterna ska inte få tillgång till EU:s/EG:s databaser eller informationssystem om inte detta uttryckligen tillåts i EG-lagstiftningen, och detta bör i så fall ske efter gemensam överenskommelse från EU:s sida och bygga på full respekt för principen om ömsesidighet. Tillgång till databaser bör därför endast tillåtas om det stämmer överens med dessa EU-informationssystems särskilda ändamål, vilket framgår av deras rättsliga grund. Dessutom måste en ändamålsenlig skyddsnivå säkerställas i enlighet med kriterierna i relevanta EU-dataskyddsinstrument, såväl i allmänna (direktiv 95/46/EG) som specifika instrument (Europolkonventionen, Eurodacförordningen och Schengenkonventionen),

| — | all utvidgning av rapporteringsskyldigheten till Interpol om förlorade och stulna pass bör ske efter gemensam överenskommelse från EU:s sida, |
| --- | --- |

—

all utvidgning av rapporteringsskyldigheten till Interpol om förlorade och stulna pass bör ske efter gemensam överenskommelse från EU:s sida,

| — | flygplatssäkerheten i enlighet med Internationella civila luftfartsorganisationens (ICAO) standarder är tillräckligt säkerställd genom befintliga gemenskapsbestämmelser (amerikanska inspektioner kan tillåtas vid direktflygningar mellan flygplatser i EU och USA), |
| --- | --- |

—

flygplatssäkerheten i enlighet med Internationella civila luftfartsorganisationens (ICAO) standarder är tillräckligt säkerställd genom befintliga gemenskapsbestämmelser (amerikanska inspektioner kan tillåtas vid direktflygningar mellan flygplatser i EU och USA),

| — | formella avtal om repatriering av EU-medborgare bör enbart godkännas på grundval av ömsesidighet och ska förhandlas fram och slutas mellan EU och Förenta staterna, |
| --- | --- |

—

formella avtal om repatriering av EU-medborgare bör enbart godkännas på grundval av ömsesidighet och ska förhandlas fram och slutas mellan EU och Förenta staterna,

| — | skyldigheter i anslutning till ett eventuellt införande av ett elektroniskt system för resetillstånd för amerikanska medborgare som reser till EU bör förhandlas med EU. |
| --- | --- |

—

skyldigheter i anslutning till ett eventuellt införande av ett elektroniskt system för resetillstånd för amerikanska medborgare som reser till EU bör förhandlas med EU.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Förenta staternas kongress och till den amerikanske ministern för nationell säkerhet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Förenta staternas kongress och till den amerikanske ministern för nationell säkerhet.

---

(1)  Se bilaga II till rådets förordning (EG) nr 539/2001.

(2)  Se artikel 1.4 i den konsoliderade versionen av rådets förordning (EG) nr 539/2001.

(3)  Andra rapporten om ömsedighetsprincipen KOM(2006)0568 av den 3 oktober 2006.

(4)  Tillgängligt på http://www.ise.gov/docs/nsis/Implementing911_Act.pdf (298 sidor).

(5)  Fyra av dem är obligatoriska såsom 1) elektroniskt system för godkännande av resa (ESTA), 2) kraftfullare insatser för utbyte av säkerhetsrelaterade uppgifter, 3) krav på att snabbt rapportera förlorade och stulna pass, såväl blanka som utfärdade och 4) garantier för att länder som omfattas av viseringsundantag godkänner repatriering av egna medborgare som USA har utvisat. Det finns också tre godtyckliga säkerhetshöjande faktorer som ska beaktas när man fastställer om kravet på att 3 procent av visumansökningarna ska avslås kan frångås: 1) säkerhetsnormer på flygplatser, 2) program för flygsäkerhetsvakter och 3) standarder för nationella resedokument.

(6)  Se rådets gemensamma ståndpunkt 2005/69/RIF av den 24 januari 2005 om utbyte av vissa uppgifter med Interpol (EUT L 27, 29.1.2005, s. 61).

(7)  Luftfartsavtalet (”open skies”) (EUT L 134, 25.5.2007, s. 4).

(8)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st07/st07337.en08.pdf.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/80

---

Burma

P6_TA(2008)0231

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om den tragiska situationen i Burma

(2009/C 279 E/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burma,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) extraordinarie möte den 13 maj 2008 om den humanitära situationen i Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) extraordinarie möte den 13 maj 2008 om den humanitära situationen i Burma/Myanmar,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 60/1 av den 24 oktober 2005 om resultatet av världstoppmötet, som i artikel 139 gav stöd för möjligheten att vidta kollektiva och samordnade åtgärder mot enskilda stater om de nationella myndigheterna i en stat uttryckligen låter bli att skydda befolkningen mot folkmord, etnisk rensning eller brott mot mänskligheten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 60/1 av den 24 oktober 2005 om resultatet av världstoppmötet, som i artikel 139 gav stöd för möjligheten att vidta kollektiva och samordnade åtgärder mot enskilda stater om de nationella myndigheterna i en stat uttryckligen låter bli att skydda befolkningen mot folkmord, etnisk rensning eller brott mot mänskligheten,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 2–3 maj 2008 slog cyklonen Nargis allvarligt till mot Burmas sydliga regioner, inklusive mot landets viktigaste stad Rangoon och deltaområdet Irrawaddy, där nästan hälften av den burmesiska befolkningen bor. |
| --- | --- |

A.

Den 2–3 maj 2008 slog cyklonen Nargis allvarligt till mot Burmas sydliga regioner, inklusive mot landets viktigaste stad Rangoon och deltaområdet Irrawaddy, där nästan hälften av den burmesiska befolkningen bor.

| B. | De statliga medierna i Burma har hittills rapporterat om att 77 738 människor har omkommit och att 55 917 personer saknas. Oberoende observatörer och internationella hjälporgan har uppskattat dödssiffran till minst 100 000. Enligt FN:s bedömning har mellan 1,6 och 2,5 miljoner människor allvarligt drabbats och befinner sig i trängande behov av hjälp. |
| --- | --- |

B.

De statliga medierna i Burma har hittills rapporterat om att 77 738 människor har omkommit och att 55 917 personer saknas. Oberoende observatörer och internationella hjälporgan har uppskattat dödssiffran till minst 100 000. Enligt FN:s bedömning har mellan 1,6 och 2,5 miljoner människor allvarligt drabbats och befinner sig i trängande behov av hjälp.

| C. | Det regerande statliga freds- och utvecklingsrådet har ignorerat varningssignalerna och reagerat anmärkningsvärt långsamt på det nödläge som råder samt när det gällt att ta emot utländsk hjälp. Fram till dags dato har rådet endast låtit ytterst begränsade leveranser av internationellt istånd komma in i landet och insisterat på att dessa måste distribueras av militären. Det har också förhalat utfärdandet av visum för experter på katastrofhjälp och logistik från FN och andra organisationer. |
| --- | --- |

C.

Det regerande statliga freds- och utvecklingsrådet har ignorerat varningssignalerna och reagerat anmärkningsvärt långsamt på det nödläge som råder samt när det gällt att ta emot utländsk hjälp. Fram till dags dato har rådet endast låtit ytterst begränsade leveranser av internationellt istånd komma in i landet och insisterat på att dessa måste distribueras av militären. Det har också förhalat utfärdandet av visum för experter på katastrofhjälp och logistik från FN och andra organisationer.

| D. | Enligt den humanitära rätten måste leverans av humanitärt bistånd genomföras på ett neutralt och oberoende sätt. |
| --- | --- |

D.

Enligt den humanitära rätten måste leverans av humanitärt bistånd genomföras på ett neutralt och oberoende sätt.

| E. | Juntan drev igenom folkomröstningen den 10 maj 2008 trots den nöd som tiotusentals människor befann sig i på grund av den förödande cyklonen, med undantag för de värst utsatta distrikten där man skjutit upp omröstningen till den 24 maj 2008, detta trots att FN:s undergeneralsekreterare för humanitära frågor krävde att folkomröstningen annulleras eller flyttas till ett senare datum. |
| --- | --- |

E.

Juntan drev igenom folkomröstningen den 10 maj 2008 trots den nöd som tiotusentals människor befann sig i på grund av den förödande cyklonen, med undantag för de värst utsatta distrikten där man skjutit upp omröstningen till den 24 maj 2008, detta trots att FN:s undergeneralsekreterare för humanitära frågor krävde att folkomröstningen annulleras eller flyttas till ett senare datum.

| F. | Den burmesiska regeringen har helt och hållet blockerat de internationella försöken att förmedla bistånd och negligerat det faktum att brist på rent vatten, mat och läkarvård med stor sannolikhet leder till infektionssjukdomar som ansenligt kommer att höja antalet offer. |
| --- | --- |

F.

Den burmesiska regeringen har helt och hållet blockerat de internationella försöken att förmedla bistånd och negligerat det faktum att brist på rent vatten, mat och läkarvård med stor sannolikhet leder till infektionssjukdomar som ansenligt kommer att höja antalet offer.

| G. | De etniska grupperna, i synnerhet karenerna – som redan sedan tidigare lidit av otillbörlig diskriminering och umbäranden – har drabbats allvarligt i deltaområdet. |
| --- | --- |

G.

De etniska grupperna, i synnerhet karenerna – som redan sedan tidigare lidit av otillbörlig diskriminering och umbäranden – har drabbats allvarligt i deltaområdet.

| H. | De operativa möjligheterna att tillhandahålla humanitärt bistånd kringskars allvarligt redan i februari 2006 då den burmesiska regeringen utfärdade nya riktlinjer som ledde till komplicerade rese- och kontrollförfaranden för utländsk personal. |
| --- | --- |

H.

De operativa möjligheterna att tillhandahålla humanitärt bistånd kringskars allvarligt redan i februari 2006 då den burmesiska regeringen utfärdade nya riktlinjer som ledde till komplicerade rese- och kontrollförfaranden för utländsk personal.

| I. | Två dagar efter cyklonen lade Europeiska kommissionen ut 2 miljoner euro som undsättning för att hjälpa till med att täcka de överlevandes basbehov i katastrofområdet. Det utlovade EU-biståndet uppgår för närvarande till 17 miljoner euro och kunde höjas till över 30 miljoner euro om den burmesiska ledningen tillät internationellt bistånd. |
| --- | --- |

I.

Två dagar efter cyklonen lade Europeiska kommissionen ut 2 miljoner euro som undsättning för att hjälpa till med att täcka de överlevandes basbehov i katastrofområdet. Det utlovade EU-biståndet uppgår för närvarande till 17 miljoner euro och kunde höjas till över 30 miljoner euro om den burmesiska ledningen tillät internationellt bistånd.

| J. | EU:s kommissionsledamot med ansvar för utveckling har inte fått tillstånd att resa till de mest drabbade områdena och hans vädjan om att underlätta biståndsarbetarnas tillträde till deltaområdet Irrawaddy har ignorerats. |
| --- | --- |

J.

EU:s kommissionsledamot med ansvar för utveckling har inte fått tillstånd att resa till de mest drabbade områdena och hans vädjan om att underlätta biståndsarbetarnas tillträde till deltaområdet Irrawaddy har ignorerats.

| K. | Flera regeringar, bland dem medlemmar i Europeiska unionen, har krävt att principen om ”skyldighet att skydda”, som FN fastställt för att rädda offer för folkmord och brott mot mänskligheten, ska tillämpas i fallet Burma. |
| --- | --- |

K.

Flera regeringar, bland dem medlemmar i Europeiska unionen, har krävt att principen om ”skyldighet att skydda”, som FN fastställt för att rädda offer för folkmord och brott mot mänskligheten, ska tillämpas i fallet Burma.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande och sin solidaritet med Burmas befolkning och med alla offer. Parlamentet beklagar också dem som har drabbats av katastrofens följdverkningar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande och sin solidaritet med Burmas befolkning och med alla offer. Parlamentet beklagar också dem som har drabbats av katastrofens följdverkningar.

| 2. | Europaparlamentet fördömer starkt de burmesiska myndigheternas oacceptabelt långsamma respons på denna allvarliga humanitära kris, där myndigheterna låter den egna maktens fortbestånd gå före befolkningens utsikter att överleva. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer starkt de burmesiska myndigheternas oacceptabelt långsamma respons på denna allvarliga humanitära kris, där myndigheterna låter den egna maktens fortbestånd gå före befolkningens utsikter att överleva.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar i skarpa ordalag den burmesiska regeringen att låta människors liv gå före allt annat och öppna de områden som drabbats av cyklonen för internationell biståndsverksamhet, omedelbart utfärda visum för biståndsarbetare, ge FN och internationella humanitära organ tillåtelse att distribuera hjälp direkt till dem som är i nöd samt tillåta närliggande länder att leverera bistånd luft- och sjövägen till offer som annars inte kan nås tillräckligt snabbt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar i skarpa ordalag den burmesiska regeringen att låta människors liv gå före allt annat och öppna de områden som drabbats av cyklonen för internationell biståndsverksamhet, omedelbart utfärda visum för biståndsarbetare, ge FN och internationella humanitära organ tillåtelse att distribuera hjälp direkt till dem som är i nöd samt tillåta närliggande länder att leverera bistånd luft- och sjövägen till offer som annars inte kan nås tillräckligt snabbt.

| 4. | Europaparlamentet beklagar regimens förvrängda prioriteringar där den driver igenom sin så kallade folkomröstning om en låtsaskonstitution. Det förkastar det osannolika resultatet vid en tidpunkt där en stor del av landet har slagits i spillror och miljoner människor lider av vad som träffande beskrivits som en naturolycka som förvandlats till en katastrof av människohand. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar regimens förvrängda prioriteringar där den driver igenom sin så kallade folkomröstning om en låtsaskonstitution. Det förkastar det osannolika resultatet vid en tidpunkt där en stor del av landet har slagits i spillror och miljoner människor lider av vad som träffande beskrivits som en naturolycka som förvandlats till en katastrof av människohand.

| 5. | Europaparlamentet upprepar att en nations suveränitet inte får göras till en viktigare fråga än dess befolknings mänskliga rättigheter, vilket fastslås i FN:s princip om ”skyldigheten att skydda”. Parlamentet uppmanar regeringen för Förenade kungariket, som leder FN:s säkerhetsråd i maj, att vidta brådskande åtgärder för att föra upp Burma på säkerhetsrådets agenda och uppmanar säkerhetsrådet att utreda huruvida biståndsförsändelser till Burma kan auktoriseras utan den burmesiska militärjuntans samtycke. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar att en nations suveränitet inte får göras till en viktigare fråga än dess befolknings mänskliga rättigheter, vilket fastslås i FN:s princip om ”skyldigheten att skydda”. Parlamentet uppmanar regeringen för Förenade kungariket, som leder FN:s säkerhetsråd i maj, att vidta brådskande åtgärder för att föra upp Burma på säkerhetsrådets agenda och uppmanar säkerhetsrådet att utreda huruvida biståndsförsändelser till Burma kan auktoriseras utan den burmesiska militärjuntans samtycke.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som slöts vid toppmötet mellan ASEAN, Indien och Kina i Singapore den 19 maj 2008, om att låta Sydasiatiska nationernas förbund samordna den internationella katastrofhjälpen, liksom även beslutet att anordna en internationell givarkonferens i samarbete med FN i Rangoon den 25 maj 2008 i syfte att samla in bistånd till offren. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som slöts vid toppmötet mellan ASEAN, Indien och Kina i Singapore den 19 maj 2008, om att låta Sydasiatiska nationernas förbund samordna den internationella katastrofhjälpen, liksom även beslutet att anordna en internationell givarkonferens i samarbete med FN i Rangoon den 25 maj 2008 i syfte att samla in bistånd till offren.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser i detta sammanhang inrättandet av en särskild fond under FN:s beskydd som kunde underlätta en effektiv biståndsdistribuering i landet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet efterlyser i detta sammanhang inrättandet av en särskild fond under FN:s beskydd som kunde underlätta en effektiv biståndsdistribuering i landet.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Kinas och Indiens regeringar att använda sitt inflytande över de burmesiska myndigheterna så att portarna till Burma omedelbart öppnas för all tänkbar humanitär hjälp. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Kinas och Indiens regeringar att använda sitt inflytande över de burmesiska myndigheterna så att portarna till Burma omedelbart öppnas för all tänkbar humanitär hjälp.

| 9. | Europaparlamentet understryker att det bistånd som ska levereras till den nödlidande befolkningen är av brådskande karaktär eftersom väderleksförhållandena i de drabbade områdena förvärras av att monsunen är i antågande och hotar de överlevande med ytterligare utblottning. Parlamentet anser att det är viktigt att se till att drabbade jordbrukare får hjälp så att de hinner så nytt ris i tid för att undvika en ny katastrof. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att det bistånd som ska levereras till den nödlidande befolkningen är av brådskande karaktär eftersom väderleksförhållandena i de drabbade områdena förvärras av att monsunen är i antågande och hotar de överlevande med ytterligare utblottning. Parlamentet anser att det är viktigt att se till att drabbade jordbrukare får hjälp så att de hinner så nytt ris i tid för att undvika en ny katastrof.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för de ansträngningar som EU, FN, enskilda länder och övriga internationella och icke-statliga organisationer lagt ner för att utvinna inträde för humanitära biståndsarbetare och betonar att det, om inte de burmesiska myndigheterna samarbetar fullt ut, föreligger ett fatiskt hot om en tragedi av ännu större mått. Parlamentet hyser stora förväntningar inför FN:s generalsekreterare Ban Ki-moons förestående tjänsteresa, under vilken han inbjudits till överläggningar med de burmesiska myndigheterna. Det uppmanar FN:s generalsekreterare att använda sitt inflytande på de burmesiska myndigheterna så att portarna till Burma omedelbart öppnas för all tänkbar humanitär hjälp. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för de ansträngningar som EU, FN, enskilda länder och övriga internationella och icke-statliga organisationer lagt ner för att utvinna inträde för humanitära biståndsarbetare och betonar att det, om inte de burmesiska myndigheterna samarbetar fullt ut, föreligger ett fatiskt hot om en tragedi av ännu större mått. Parlamentet hyser stora förväntningar inför FN:s generalsekreterare Ban Ki-moons förestående tjänsteresa, under vilken han inbjudits till överläggningar med de burmesiska myndigheterna. Det uppmanar FN:s generalsekreterare att använda sitt inflytande på de burmesiska myndigheterna så att portarna till Burma omedelbart öppnas för all tänkbar humanitär hjälp.

| 11. | Europaparlamentet anser att de burmesiska myndigheterna, om de fortsätter att hindra att hjälp når fram till de nödlidande, i så fall ska ställas till svars för brott mot mänskligheten inför Internationella brottmålsdomstolen (ICC). Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att idka påtryckningar för att få till stånd en resolution i FN:s säkerhetsråd i vilken frågan hänvisas till åklagaren vid ICC för utredning och lagföring |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att de burmesiska myndigheterna, om de fortsätter att hindra att hjälp når fram till de nödlidande, i så fall ska ställas till svars för brott mot mänskligheten inför Internationella brottmålsdomstolen (ICC). Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att idka påtryckningar för att få till stånd en resolution i FN:s säkerhetsråd i vilken frågan hänvisas till åklagaren vid ICC för utredning och lagföring

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, EU:s särskilda sändebud i Burma, det burmesiska statliga freds- och utvecklingsrådet, regeringarna för medlemsstaterna i ASEAN och ASEM, ASEAN:s interparlamentariska arbetsgrupp om Myanmar, Aung San Suu Kyi, NLD, FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och FN:s särskilda rapportör om mänskliga rättigheter i Burma. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, EU:s särskilda sändebud i Burma, det burmesiska statliga freds- och utvecklingsrådet, regeringarna för medlemsstaterna i ASEAN och ASEM, ASEAN:s interparlamentariska arbetsgrupp om Myanmar, Aung San Suu Kyi, NLD, FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och FN:s särskilda rapportör om mänskliga rättigheter i Burma.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/82 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/82

---

Naturkatastrof i Kina

P6_TA(2008)0232

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om naturkatastrofen i Kina

(2009/C 279 E/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) extraordinarie möte den 13 maj 2008 och kommissionens uttalande om situationen i Sichuanprovinsen i Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) extraordinarie möte den 13 maj 2008 och kommissionens uttalande om situationen i Sichuanprovinsen i Kina,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | En allvarlig jordbävning med magnituden 7,8 på Richterskalan drabbade sydvästra Kina den 12 maj 2008. |
| --- | --- |

A.

En allvarlig jordbävning med magnituden 7,8 på Richterskalan drabbade sydvästra Kina den 12 maj 2008.

| B. | Jordbävningen krävde tiotusentals liv, särskilt i Sichuanprovinsen, och många saknas fortfarande. |
| --- | --- |

B.

Jordbävningen krävde tiotusentals liv, särskilt i Sichuanprovinsen, och många saknas fortfarande.

| C. | De geografiska förhållandena i Sichuanprovinsen försvårar räddningsarbetet. |
| --- | --- |

C.

De geografiska förhållandena i Sichuanprovinsen försvårar räddningsarbetet.

| D. | Den kinesiska regeringen har använt särskild nödutrustning och beredskapspersonal, däribland soldater och sjukvårdspersonal som är verksamma i de drabbade områdena. |
| --- | --- |

D.

Den kinesiska regeringen har använt särskild nödutrustning och beredskapspersonal, däribland soldater och sjukvårdspersonal som är verksamma i de drabbade områdena.

| E. | Internationella rödakors- och röda halvmånefederationen vädjar om nödhjälp. |
| --- | --- |

E.

Internationella rödakors- och röda halvmånefederationen vädjar om nödhjälp.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande och sin solidaritet med Kinas befolkning och med alla offer. Parlamentet beklagar också dem som har drabbats av jordbävningens följdverkningar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande och sin solidaritet med Kinas befolkning och med alla offer. Parlamentet beklagar också dem som har drabbats av jordbävningens följdverkningar.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar de kinesiska myndigheternas snabba reaktion på katastrofen i form av akuta insatser. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar de kinesiska myndigheternas snabba reaktion på katastrofen i form av akuta insatser.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar med glädje att Kina är berett att ta emot utländsk hjälp. Parlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att underlätta arbetet för humanitära hjälporganisationer och frivilliga organisationer när det gäller att distribuera hjälpen och se till att de behövande har tillgång till hjälp. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar med glädje att Kina är berett att ta emot utländsk hjälp. Parlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att underlätta arbetet för humanitära hjälporganisationer och frivilliga organisationer när det gäller att distribuera hjälpen och se till att de behövande har tillgång till hjälp.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att erbjuda det drabbade området akut hjälp, tekniskt stöd och stöd till återuppbyggnad. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att erbjuda det drabbade området akut hjälp, tekniskt stöd och stöd till återuppbyggnad.

| 5. | Europaparlamentet betonar det brådskande behovet att ge akut humanitär hjälp genom ECHO-programmet, med uppbackning av en väl tilltagen budget. Parlamentet noterar att kommissionens expert på humanitär hjälp har anlänt till Chengdu för att göra en behovsbedömning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar det brådskande behovet att ge akut humanitär hjälp genom ECHO-programmet, med uppbackning av en väl tilltagen budget. Parlamentet noterar att kommissionens expert på humanitär hjälp har anlänt till Chengdu för att göra en behovsbedömning.

| 6. | Europaparlamentet stöder det bidrag som EU:s medlemsstater erbjuder genom den mekanism för civilskydd som samordnas av kommissionen, såväl som andra internationella bidrag till hjälpinsatserna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder det bidrag som EU:s medlemsstater erbjuder genom den mekanism för civilskydd som samordnas av kommissionen, såväl som andra internationella bidrag till hjälpinsatserna.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att kinesiska och utländska medier tillåts ge detaljerade och korrekta rapporter om katastrofen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att kinesiska och utländska medier tillåts ge detaljerade och korrekta rapporter om katastrofen.

| 8. | Europaparlamentet understryker vikten av goda styrelseformer för att förebygga och förbereda sig inför eventuella naturkatastrofer. Parlamentet efterlyser en utveckling av tekniken för övergripande och effektiva tidiga varningssystem som förbereder befolkningen för jordbävningar och andra naturkatastrofer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker vikten av goda styrelseformer för att förebygga och förbereda sig inför eventuella naturkatastrofer. Parlamentet efterlyser en utveckling av tekniken för övergripande och effektiva tidiga varningssystem som förbereder befolkningen för jordbävningar och andra naturkatastrofer.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar det internationella samfundets insatser att göra sina bästa metoder för katastrofhjälp i civila nödsituationer tillgängliga för att hjälpa Kina och dess befolkning som drabbats av jordbävningen. Parlamentet uppmanar de inblandade organisationerna att tillhandahålla tillräckligt ekonomiskt stöd för att åtagandena ska kunna fullföljas. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar det internationella samfundets insatser att göra sina bästa metoder för katastrofhjälp i civila nödsituationer tillgängliga för att hjälpa Kina och dess befolkning som drabbats av jordbävningen. Parlamentet uppmanar de inblandade organisationerna att tillhandahålla tillräckligt ekonomiskt stöd för att åtagandena ska kunna fullföljas.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar samt regeringen i Kina. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar samt regeringen i Kina.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/84 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/84

---

Globalt förbud mot vapen med uran

P6_TA(2008)0233

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om vapen med (utarmat) uran och deras påverkan på människors hälsa och miljön – mot ett globalt förbud mot användningen av sådana vapen

(2009/C 279 E/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om de skadliga effekterna av användningen av uran (även utarmat uran) i konventionella vapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om de skadliga effekterna av användningen av uran (även utarmat uran) i konventionella vapen,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares tal i samband med den internationella dagen för att förhindra exploatering av miljön i krig och väpnade konflikter (den 6 november 2002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares tal i samband med den internationella dagen för att förhindra exploatering av miljön i krig och väpnade konflikter (den 6 november 2002),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution A/RES/62/30, antagen den 5 december 2007 om allvarliga hälsorisker i samband med användningen av vapen med utarmat uran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution A/RES/62/30, antagen den 5 december 2007 om allvarliga hälsorisker i samband med användningen av vapen med utarmat uran,

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | (Utarmat) uran har använts i stor omfattning i modern krigföring, både som ammunition mot hårda mål i landsbygds- och tätortsmiljöer, och som förstärkt pansarskydd mot missil- och artilleriattacker. |
| --- | --- |

A.

(Utarmat) uran har använts i stor omfattning i modern krigföring, både som ammunition mot hårda mål i landsbygds- och tätortsmiljöer, och som förstärkt pansarskydd mot missil- och artilleriattacker.

| B. | Ända sedan sådana vapen användes av de allierade styrkorna i det första kriget mot Irak har allvarlig oro uttryckts över den radiologiska och kemiska toxiciteten hos de fina uranpartiklar som bildas när sådana vapen träffar hårda mål. Oro har också uttryckts över föroreningen av mark och grundvatten av använd ammunition som missat sina mål och konsekvenserna för civilbefolkningen. |
| --- | --- |

B.

Ända sedan sådana vapen användes av de allierade styrkorna i det första kriget mot Irak har allvarlig oro uttryckts över den radiologiska och kemiska toxiciteten hos de fina uranpartiklar som bildas när sådana vapen träffar hårda mål. Oro har också uttryckts över föroreningen av mark och grundvatten av använd ammunition som missat sina mål och konsekvenserna för civilbefolkningen.

| C. | Trots att vetenskaplig forskning hittills inte har kunnat finna avgörande bevis för skadeverkningar finns det åtskilliga vittnesmål om de skadliga och ofta dödliga effekterna för både militär personal och civila. |
| --- | --- |

C.

Trots att vetenskaplig forskning hittills inte har kunnat finna avgörande bevis för skadeverkningar finns det åtskilliga vittnesmål om de skadliga och ofta dödliga effekterna för både militär personal och civila.

| D. | De senaste åren har stora framsteg gjorts när det gäller förståelsen av de miljö- och hälsorisker som utarmat uran utgör, och det är hög tid att detta återspeglas i utvecklingen av internationella militära standarder. |
| --- | --- |

D.

De senaste åren har stora framsteg gjorts när det gäller förståelsen av de miljö- och hälsorisker som utarmat uran utgör, och det är hög tid att detta återspeglas i utvecklingen av internationella militära standarder.

| E. | Användningen av utarmat uran i krigföring strider mot de grundläggande reglerna och principerna som återfinns både i skriven lag och enligt sedvanerätt i internationell och humanitär rätt samt på miljörättens område. |
| --- | --- |

E.

Användningen av utarmat uran i krigföring strider mot de grundläggande reglerna och principerna som återfinns både i skriven lag och enligt sedvanerätt i internationell och humanitär rätt samt på miljörättens område.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ansluta sig till punkt 1 i FN:s ovannämnda resolution, och lägga fram en rapport om sina åsikter om effekterna av användningen av vapen och ammunition som innehåller utarmat uran. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ansluta sig till punkt 1 i FN:s ovannämnda resolution, och lägga fram en rapport om sina åsikter om effekterna av användningen av vapen och ammunition som innehåller utarmat uran.

| 2. | Europaparlamentet rekommenderar att EU:s höge representant i den kommande revideringen av den europeiska säkerhetsstrategin tar med behovet att allvarligt överväga den framtida nyttan av ostyrd ammunition och klusterbomber, minor och andra vapen som har en slumpartad verkan, såsom vapen med utarmat uran. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet rekommenderar att EU:s höge representant i den kommande revideringen av den europeiska säkerhetsstrategin tar med behovet att allvarligt överväga den framtida nyttan av ostyrd ammunition och klusterbomber, minor och andra vapen som har en slumpartad verkan, såsom vapen med utarmat uran.

| 3. | Europaparlamentet begär att rådet och kommissionen genomför vetenskapliga studier om användningen av utarmat uran i alla områden där europeisk och internationell militär och civil personal har varit utstationerad. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet begär att rådet och kommissionen genomför vetenskapliga studier om användningen av utarmat uran i alla områden där europeisk och internationell militär och civil personal har varit utstationerad.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att inte i några insatser inom den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken använda vapen med utarmat uran i, och att inte sätta in militär och civil personal i områden där inga garantier kan ges för att utarmat uran inte har använts eller inte kommer att användas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att inte i några insatser inom den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken använda vapen med utarmat uran i, och att inte sätta in militär och civil personal i områden där inga garantier kan ges för att utarmat uran inte har använts eller inte kommer att användas.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna, rådet och kommissionen att lämna fullständig information till sin militära och civila personal på uppdrag, samt till deras yrkesorganisationer, om sannolikheten att utarmat uran har använts eller kan komma att användas i deras insatsområde, och att vidta tillräckliga skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna, rådet och kommissionen att lämna fullständig information till sin militära och civila personal på uppdrag, samt till deras yrkesorganisationer, om sannolikheten att utarmat uran har använts eller kan komma att användas i deras insatsområde, och att vidta tillräckliga skyddsåtgärder.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, rådet och kommissionen att genomföra en miljöundersökning av områden som förorenats med utarmat uran (även testområden) och ge fullständigt stöd – även ekonomiskt stöd – till projekt för att hjälpa offer och deras anhöriga och till saneringsinsatser i de berörda områdena, om negativa effekter för människors hälsa och miljön skulle bekräftas. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, rådet och kommissionen att genomföra en miljöundersökning av områden som förorenats med utarmat uran (även testområden) och ge fullständigt stöd – även ekonomiskt stöd – till projekt för att hjälpa offer och deras anhöriga och till saneringsinsatser i de berörda områdena, om negativa effekter för människors hälsa och miljön skulle bekräftas.

| 7. | Europaparlamentet upprepar bestämt sin uppmaning till alla EU:s medlemsstater och Nato-länder att införa ett moratorium för användningen av vapen med utarmat uran och fördubbla sina strävanden mot ett globalt förbud, och att systematiskt stoppa produktionen och anskaffningen av denna typ av vapen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet upprepar bestämt sin uppmaning till alla EU:s medlemsstater och Nato-länder att införa ett moratorium för användningen av vapen med utarmat uran och fördubbla sina strävanden mot ett globalt förbud, och att systematiskt stoppa produktionen och anskaffningen av denna typ av vapen.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och rådet att ta initiativ till utarbetandet av ett internationellt avtal – genom FN eller genom en så kallad koalition av villiga – för att införa ett förbud mot utveckling, tillverkning, lagring, överföring, testning och användning av uranvapen, och förstörelse eller återvinning av befintliga lager, om det framkommer entydiga vetenskapliga bevis för att sådana vapen orsakat skada. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och rådet att ta initiativ till utarbetandet av ett internationellt avtal – genom FN eller genom en så kallad koalition av villiga – för att införa ett förbud mot utveckling, tillverkning, lagring, överföring, testning och användning av uranvapen, och förstörelse eller återvinning av befintliga lager, om det framkommer entydiga vetenskapliga bevis för att sådana vapen orsakat skada.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Nato och Natos parlamentariska församling, FN och FN:s miljöprogram, Europeiska organisationen för militär personal i Europa, Internationella rödakorskommittén och Världshälsoorganisationen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Nato och Natos parlamentariska församling, FN och FN:s miljöprogram, Europeiska organisationen för militär personal i Europa, Internationella rödakorskommittén och Världshälsoorganisationen.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/85 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/85

---

REACH (utkast till förordning om testmetoder)

P6_TA(2008)0234

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om utkastet till kommissionens förordning om testmetoder enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach)

(2009/C 279 E/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (1), särskilt dess artikel 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (1), särskilt dess artikel 13,

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens förordning om testmetoder enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) (CMT(2007)1792/7) (nedan kallad utkastet till kommissionsförordning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens förordning om testmetoder enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) (CMT(2007)1792/7) (nedan kallad utkastet till kommissionsförordning),

| — | med beaktande av yttrandet från den kommitté som avses i artikel 133 i REACH-förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från den kommitté som avses i artikel 133 i REACH-förordningen,

| — | med beaktande av artikel 5a.3 b i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5a.3 b i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av den muntliga frågan nr B6-0158/2008 från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den muntliga frågan nr B6-0158/2008 från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Syftet med utkastet till kommissionsförordning är att






  — | föra över de metoder som för närvarande ingår i bilaga V till rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (3) till en ny kommissionsförordning, |
| --- | --- | --- |

A.

Syftet med utkastet till kommissionsförordning är att

—

föra över de metoder som för närvarande ingår i bilaga V till rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (3) till en ny kommissionsförordning,

| — | införa nya eller omarbetade testmetoder som för närvarande inte ingår i bilaga V till direktiv 67/548/EEG men som var avsedda att införas i bilaga V i samband med den 30:e anpassningen till den tekniska utvecklingen, senast den 1 juni 2008. |
| --- | --- |

—

införa nya eller omarbetade testmetoder som för närvarande inte ingår i bilaga V till direktiv 67/548/EEG men som var avsedda att införas i bilaga V i samband med den 30:e anpassningen till den tekniska utvecklingen, senast den 1 juni 2008.

| B. | Utkastet till kommissionsförordning är av särskilt intresse även för lagstiftning inom andra sektorer, exempelvis kosmetika (4) och växtskyddsmedel (5), eftersom rättsakterna där hänvisar till testmetoder som ingår i kemikalielagstiftningen. |
| --- | --- |

B.

Utkastet till kommissionsförordning är av särskilt intresse även för lagstiftning inom andra sektorer, exempelvis kosmetika (4) och växtskyddsmedel (5), eftersom rättsakterna där hänvisar till testmetoder som ingår i kemikalielagstiftningen.

| C. | Det totala antalet djur som under 2005 användes för försök och andra vetenskapliga ändamål i medlemsstaterna uppgick till ungefär 12 miljoner (6), och en betydande del av dessa användes för lagstadgade tester. |
| --- | --- |

C.

Det totala antalet djur som under 2005 användes för försök och andra vetenskapliga ändamål i medlemsstaterna uppgick till ungefär 12 miljoner (6), och en betydande del av dessa användes för lagstadgade tester.

| D. | Enligt Amsterdamsfördragets protokoll om djurskydd och djurens välfärd ska gemenskapen och medlemsstaterna vid utformning och genomförande av gemenskapens politik i fråga om jordbruk, transport, inre marknad och forskning fullt ut ta hänsyn till djurens välfärd och samtidigt respektera medlemsstaternas lagar och andra författningar samt sedvänjor särskilt i fråga om religiösa riter, kulturella traditioner och regionalt arv. |
| --- | --- |

D.

Enligt Amsterdamsfördragets protokoll om djurskydd och djurens välfärd ska gemenskapen och medlemsstaterna vid utformning och genomförande av gemenskapens politik i fråga om jordbruk, transport, inre marknad och forskning fullt ut ta hänsyn till djurens välfärd och samtidigt respektera medlemsstaternas lagar och andra författningar samt sedvänjor särskilt i fråga om religiösa riter, kulturella traditioner och regionalt arv.

| E. | Enligt Reach-förordningen ska försök på ryggradsdjur för de syften som anges i förordningen endast genomföras som en sista utväg för att det ska vara möjligt att undvika djurförsök. Vidare heter det att informationen särskilt i fråga om toxicitet för människan då det är möjligt ska genereras på annat sätt än genom test på ryggradsdjur, genom användning av alternativa metoder, exempelvis in vitro-metoder eller modeller för kvalitativa eller kvantitativa strukturaktivitetssamband eller information om ämnen med likartad struktur (gruppering eller jämförelse med strukturlika ämnen). |
| --- | --- |

E.

Enligt Reach-förordningen ska försök på ryggradsdjur för de syften som anges i förordningen endast genomföras som en sista utväg för att det ska vara möjligt att undvika djurförsök. Vidare heter det att informationen särskilt i fråga om toxicitet för människan då det är möjligt ska genereras på annat sätt än genom test på ryggradsdjur, genom användning av alternativa metoder, exempelvis in vitro-metoder eller modeller för kvalitativa eller kvantitativa strukturaktivitetssamband eller information om ämnen med likartad struktur (gruppering eller jämförelse med strukturlika ämnen).

| F. | I rådets direktiv 86/609/EEG av den 24 november 1986 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål (7) föreskrivs att ett försök inte ska genomföras om det avsedda syftet kan uppnås med hjälp av någon annan vetenskapligt tillfredsställande metod som inte inbegriper användning av djur men ter sig rimlig och praktiskt genomförbar, och att man vid valet av försöksmodeller ska välja dem som kräver minsta antalet djur, som tar i anspråk djur med den lägsta graden av neurofysiologisk känslighet, som förorsakar minst smärta, lidande, ångest eller bestående men och som har de största utsikterna att ge tillfredsställande resultat. |
| --- | --- |

F.

I rådets direktiv 86/609/EEG av den 24 november 1986 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål (7) föreskrivs att ett försök inte ska genomföras om det avsedda syftet kan uppnås med hjälp av någon annan vetenskapligt tillfredsställande metod som inte inbegriper användning av djur men ter sig rimlig och praktiskt genomförbar, och att man vid valet av försöksmodeller ska välja dem som kräver minsta antalet djur, som tar i anspråk djur med den lägsta graden av neurofysiologisk känslighet, som förorsakar minst smärta, lidande, ångest eller bestående men och som har de största utsikterna att ge tillfredsställande resultat.

| G. | Europeiska centret för validering av alternativa metoder (ECVAM) validerade under 2006–2007 (8) ett antal alternativa metoder som emellertid inte tagits med i utkastet till kommissionsförordning. |
| --- | --- |

G.

Europeiska centret för validering av alternativa metoder (ECVAM) validerade under 2006–2007 (8) ett antal alternativa metoder som emellertid inte tagits med i utkastet till kommissionsförordning.

| H. | Utkastet till kommissionsförordning innehåller vidare en metod för djurförsök som inte längre är aktuell, eftersom samma utkast även innehåller en alternativ metod för samma endpoint. |
| --- | --- |

H.

Utkastet till kommissionsförordning innehåller vidare en metod för djurförsök som inte längre är aktuell, eftersom samma utkast även innehåller en alternativ metod för samma endpoint.

| I. | Kommissionen motiverar beslutet att inte ta med de validerade alternativa metoderna med att de ännu inte har godkänts för lagstadgade ändamål. |
| --- | --- |

I.

Kommissionen motiverar beslutet att inte ta med de validerade alternativa metoderna med att de ännu inte har godkänts för lagstadgade ändamål.

| J. | Kommissionen hänvisar till OECD såvitt avser förfarandet för lagstiftningsmässigt godkännande av tre av de fem testerna. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen hänvisar till OECD såvitt avser förfarandet för lagstiftningsmässigt godkännande av tre av de fem testerna.

| K. | Det tar i regel minst tre år för OECD att ta fram och offentliggöra en testriktlinje, eftersom de behöriga institutionella organen möts endast en gång om året, och OECD:s testriktlinjer tillämpas inte alltid på samma sätt av alla OECD:s medlemsstater. |
| --- | --- |

K.

Det tar i regel minst tre år för OECD att ta fram och offentliggöra en testriktlinje, eftersom de behöriga institutionella organen möts endast en gång om året, och OECD:s testriktlinjer tillämpas inte alltid på samma sätt av alla OECD:s medlemsstater.

| L. | Kommissionen har gjort klart att den alltid först och främst försöker verka inom ramen för OECD. Detta strider mot EU:s lagstiftning och mot andan i kosmetikadirektivet 76/768/EEG, som ger företräde åt EU-processen. |
| --- | --- |

L.

Kommissionen har gjort klart att den alltid först och främst försöker verka inom ramen för OECD. Detta strider mot EU:s lagstiftning och mot andan i kosmetikadirektivet 76/768/EEG, som ger företräde åt EU-processen.

| M. | M En sådan förhandsprioritering av OECD:s förfarande för lagstiftningsmässigt godkännande innebär i bästa fall bara längre tidsfrister men kan även komma att hindra en alternativ metod från att införas. |
| --- | --- |

M.

M En sådan förhandsprioritering av OECD:s förfarande för lagstiftningsmässigt godkännande innebär i bästa fall bara längre tidsfrister men kan även komma att hindra en alternativ metod från att införas.

| N. | Det tycks inte finnas tillräckliga bestämmelser för en effektiv preliminär analys av den lagstiftningsmässiga relevansen innan ECVAM gör sin vetenskapliga validering av ett alternativt test. |
| --- | --- |

N.

Det tycks inte finnas tillräckliga bestämmelser för en effektiv preliminär analys av den lagstiftningsmässiga relevansen innan ECVAM gör sin vetenskapliga validering av ett alternativt test.

| O. | De grundläggande begreppen validering och rättsligt godkännande används inte enhetligt på nationell nivå, gemenskapsnivå och internationell nivå, och EU:s lagstiftning innehåller ingen definition av validering (eller kriterier för dem som validerar) eller av lagstiftningsmässigt (eller rättsligt) godkännande (9). |
| --- | --- |

O.

De grundläggande begreppen validering och rättsligt godkännande används inte enhetligt på nationell nivå, gemenskapsnivå och internationell nivå, och EU:s lagstiftning innehåller ingen definition av validering (eller kriterier för dem som validerar) eller av lagstiftningsmässigt (eller rättsligt) godkännande (9).

| P. | Kommissionens meddelande SEK(1991)1794 ger ECVAM endast ett relativt svagt mandat att validera alternativa metoder, trots att ECVAM har tillhandahållit mycket uppskattade och värdefulla resultat under de senaste åren. |
| --- | --- |

P.

Kommissionens meddelande SEK(1991)1794 ger ECVAM endast ett relativt svagt mandat att validera alternativa metoder, trots att ECVAM har tillhandahållit mycket uppskattade och värdefulla resultat under de senaste åren.

| Q. | Validering utförs även av andra nationella och internationella organ, och därför bör man utvärdera och klarlägga vilket behov det finns av formell validering och vilken typ av validering/bedömning som är lämplig för varje sektor/syfte (10). |
| --- | --- |

Q.

Validering utförs även av andra nationella och internationella organ, och därför bör man utvärdera och klarlägga vilket behov det finns av formell validering och vilken typ av validering/bedömning som är lämplig för varje sektor/syfte (10).

| R. | Det synes olämpligt att en testmetod ska behöva genomgå Europeiska kemikaliebyråns interna förfarande för lagstiftningsmässigt godkännande efter ECVAM:s validering och före förfarandet för ett eventuellt införande av testmetoden i lagstiftningen. |
| --- | --- |

R.

Det synes olämpligt att en testmetod ska behöva genomgå Europeiska kemikaliebyråns interna förfarande för lagstiftningsmässigt godkännande efter ECVAM:s validering och före förfarandet för ett eventuellt införande av testmetoden i lagstiftningen.

| S. | Villkoren för att potentiellt långtgående beslut ska kunna fattas enligt detta förfarande, exempelvis beslut att ifrågasätta ECVAM:s vetenskapliga validering eller hänskjuta valideringen och det lagstiftningsmässiga godkännandet till OECD, bör fastställas på politisk nivå från fall till fall och på ett öppet och ansvarsfullt sätt. |
| --- | --- |

S.

Villkoren för att potentiellt långtgående beslut ska kunna fattas enligt detta förfarande, exempelvis beslut att ifrågasätta ECVAM:s vetenskapliga validering eller hänskjuta valideringen och det lagstiftningsmässiga godkännandet till OECD, bör fastställas på politisk nivå från fall till fall och på ett öppet och ansvarsfullt sätt.

| T. | Det är oacceptabelt att nya, av ECVAM validerade alternativa metoder inte kan införas i tid i kommissionens förordning på grund av förseningar som beror på slutna, långsamma, omständliga och delvis olämpliga förfaranden för lagstiftningsmässigt godkännande av validerade alternativa metoder för djurförsök. |
| --- | --- |

T.

Det är oacceptabelt att nya, av ECVAM validerade alternativa metoder inte kan införas i tid i kommissionens förordning på grund av förseningar som beror på slutna, långsamma, omständliga och delvis olämpliga förfaranden för lagstiftningsmässigt godkännande av validerade alternativa metoder för djurförsök.

| U. | De problem med validering och lagstiftningsmässigt godkännande av alternativa testmetoder som identifierats inom kemikalielagstiftningen kan få ytterligare en dimension när man även tar andra industrisektorer i beaktande. |
| --- | --- |

U.

De problem med validering och lagstiftningsmässigt godkännande av alternativa testmetoder som identifierats inom kemikalielagstiftningen kan få ytterligare en dimension när man även tar andra industrisektorer i beaktande.

| 1. | Europaparlamentet väljer att inte motsätta sig antagandet av utkastet till kommissionens förordning mot bakgrund av att kommissionen i sin skrivelse av den 5 maj 2008 formellt åtog sig att vidta följande åtgärder för att strama upp och påskynda sina interna förfaranden för validering och lagstiftningsmässigt godkännande av nya alternativa testmetoder:






  — | Kommissionen ska införa en preliminär analys av den lagstiftningsmässiga relevansen i varje enskilt fall, så att den efterföljande vetenskapliga valideringen kan inriktas på testmetoder som har störst utsikter att bedömas som lämpliga för tydligt identifierade och lagstadgade ändamål. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet väljer att inte motsätta sig antagandet av utkastet till kommissionens förordning mot bakgrund av att kommissionen i sin skrivelse av den 5 maj 2008 formellt åtog sig att vidta följande åtgärder för att strama upp och påskynda sina interna förfaranden för validering och lagstiftningsmässigt godkännande av nya alternativa testmetoder:

—

Kommissionen ska införa en preliminär analys av den lagstiftningsmässiga relevansen i varje enskilt fall, så att den efterföljande vetenskapliga valideringen kan inriktas på testmetoder som har störst utsikter att bedömas som lämpliga för tydligt identifierade och lagstadgade ändamål.

| — | Kommissionen ska minska antalet etapper och införa nya och tydliga tidsfrister för att strama upp och påskynda den nuvarande processen med de rådgivande kommittéerna och samråden med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska minska antalet etapper och införa nya och tydliga tidsfrister för att strama upp och påskynda den nuvarande processen med de rådgivande kommittéerna och samråden med medlemsstaterna.

| — | Alla viktiga förfarandebeslut som fattas av kommissionens avdelningar ska fattas på generaldirektörsnivå. |
| --- | --- |

—

Alla viktiga förfarandebeslut som fattas av kommissionens avdelningar ska fattas på generaldirektörsnivå.

| — | Den pågående omorganisationen av Gemensamma forskningscentrets institut för hälsa och konsumentskydd (IHCR) kommer avsevärt att påskynda ansträngningarna att ta fram och validera alternativa metoder via ECVAM, bland annat genom att ECVAM:s arbete förstärks av andra arbetslag inom IHCP. IHCP håller även på att ta fram en integrerad teststrategi som kommer att förstärka synergieffekterna med kompletterande verksamhet inom IHCP, möjliggöra ett effektivare helhetsgrepp på frågan om riskbedömningar, som är central för lagstiftningsprocessen, och på så vis undvika onödiga förseningar genom interna delegeringar. Det integrerade testlaget kommer 2009 att bestå av runt 85 medlemmar (däribland de nuvarande 62 medlemmarna i ECVAM). Som ett led i arbetet med att strama upp hela processen, från vetenskaplig validering till lagstiftningsmässigt godkännande, kommer IHCP att säkerställa en nära och konsekvent uppföljning av förfarandet för lagstiftningsmässigt godkännande både inom kommissionen och på OECD-nivå. |
| --- | --- |

—

Den pågående omorganisationen av Gemensamma forskningscentrets institut för hälsa och konsumentskydd (IHCR) kommer avsevärt att påskynda ansträngningarna att ta fram och validera alternativa metoder via ECVAM, bland annat genom att ECVAM:s arbete förstärks av andra arbetslag inom IHCP. IHCP håller även på att ta fram en integrerad teststrategi som kommer att förstärka synergieffekterna med kompletterande verksamhet inom IHCP, möjliggöra ett effektivare helhetsgrepp på frågan om riskbedömningar, som är central för lagstiftningsprocessen, och på så vis undvika onödiga förseningar genom interna delegeringar. Det integrerade testlaget kommer 2009 att bestå av runt 85 medlemmar (däribland de nuvarande 62 medlemmarna i ECVAM). Som ett led i arbetet med att strama upp hela processen, från vetenskaplig validering till lagstiftningsmässigt godkännande, kommer IHCP att säkerställa en nära och konsekvent uppföljning av förfarandet för lagstiftningsmässigt godkännande både inom kommissionen och på OECD-nivå.

| — | Den reviderade processen kommer att ge större insyn. Förfarandena för lagstiftningsmässigt godkännande av nya testmetoder kommer att offentliggöras på kommissionens webbplats så snart den pågående översynen har formaliserats. Den aktuella statusen för föreslagna testmetoder kommer att läggas ut på en särskild webbplats som ska upprättas av Gemensamma forskningscentret, så att berörda parter kan se hur arbetet fortskrider. Informationen kommer att uppdateras regelbundet. Detta kommer att ske så snart en ny alternativ metod som föreslagits blir föremål för en preliminär lagstiftningsanalys. Webbplatsen kommer även att innehålla uppgifter om beslut om att inte gå vidare med en viss testmetod, samt orsakerna till sådana beslut. |
| --- | --- |

—

Den reviderade processen kommer att ge större insyn. Förfarandena för lagstiftningsmässigt godkännande av nya testmetoder kommer att offentliggöras på kommissionens webbplats så snart den pågående översynen har formaliserats. Den aktuella statusen för föreslagna testmetoder kommer att läggas ut på en särskild webbplats som ska upprättas av Gemensamma forskningscentret, så att berörda parter kan se hur arbetet fortskrider. Informationen kommer att uppdateras regelbundet. Detta kommer att ske så snart en ny alternativ metod som föreslagits blir föremål för en preliminär lagstiftningsanalys. Webbplatsen kommer även att innehålla uppgifter om beslut om att inte gå vidare med en viss testmetod, samt orsakerna till sådana beslut.

| — | Kommissionen ska se till att berörda aktörer har möjlighet att delta som observatörer vid behöriga myndigheters möten och i Europeiska kemikaliemyndighetens kommittéer (för industrikemikalier) när det handlar om frågor om validering av tester som inte inbegriper djur. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska se till att berörda aktörer har möjlighet att delta som observatörer vid behöriga myndigheters möten och i Europeiska kemikaliemyndighetens kommittéer (för industrikemikalier) när det handlar om frågor om validering av tester som inte inbegriper djur.

| — | I enlighet med artikel 13.2 i Reach-förordningen ska kommissionen sörja för en öppnare process där berörda aktörer hörs inför varje förslag om att anpassa förordningen om testmetoder till den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

—

I enlighet med artikel 13.2 i Reach-förordningen ska kommissionen sörja för en öppnare process där berörda aktörer hörs inför varje förslag om att anpassa förordningen om testmetoder till den tekniska utvecklingen.

| — | Kommissionen ska tillhandahålla nödvändiga resurser för att möjliggöra reella förbättringar, i synnerhet genom att uppmana kvalificerad personal med relevanta sakkunskaper att inkomma med ansökningar om att lånas ut till OECD:s program för testriktlinjer (TGP) inom en nära framtid. Kommissionen ska titta på möjligheterna att ge ekonomiskt stöd till OECD:s TGP-sekretariat, med särskild inriktning på lagstiftningsmässigt godkännande av alternativa testmetoder. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska tillhandahålla nödvändiga resurser för att möjliggöra reella förbättringar, i synnerhet genom att uppmana kvalificerad personal med relevanta sakkunskaper att inkomma med ansökningar om att lånas ut till OECD:s program för testriktlinjer (TGP) inom en nära framtid. Kommissionen ska titta på möjligheterna att ge ekonomiskt stöd till OECD:s TGP-sekretariat, med särskild inriktning på lagstiftningsmässigt godkännande av alternativa testmetoder.

| — | Kommissionen ska noga övervaka OECD-processen i varje enskilt fall för att förvissa sig om att denna inte leder till oskäliga förseningar. Detta ska bland annat ske genom en systematisk och regelbunden genomgång av vilka framsteg som gjorts med varje alternativ metod. Så snart en oskälig försening konstateras i samband med en viss metod kommer kommissionen att dra igång EU:s process för lagstiftningsmässigt godkännande av denna metod. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska noga övervaka OECD-processen i varje enskilt fall för att förvissa sig om att denna inte leder till oskäliga förseningar. Detta ska bland annat ske genom en systematisk och regelbunden genomgång av vilka framsteg som gjorts med varje alternativ metod. Så snart en oskälig försening konstateras i samband med en viss metod kommer kommissionen att dra igång EU:s process för lagstiftningsmässigt godkännande av denna metod.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att uppstramningen och påskyndandet av de interna förfarandena gäller hela processen utan undantag, från validering till lagstiftningsmässigt godkännande. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att uppstramningen och påskyndandet av de interna förfarandena gäller hela processen utan undantag, från validering till lagstiftningsmässigt godkännande.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa fullt deltagande av berörda aktörer under hela processen, från validering till lagstiftningsmässigt godkännande. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa fullt deltagande av berörda aktörer under hela processen, från validering till lagstiftningsmässigt godkännande.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2008 lägga fram ett förslag om en första anpassning av förordningen till den tekniska utvecklingen, något som blir ett lackmustest på fullgörandet av åtaganden enligt punkt 1. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2008 lägga fram ett förslag om en första anpassning av förordningen till den tekniska utvecklingen, något som blir ett lackmustest på fullgörandet av åtaganden enligt punkt 1.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2008 rapportera till parlamentet om fullgörandet av dessa åtaganden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2008 rapportera till parlamentet om fullgörandet av dessa åtaganden.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1. Rättelse i EUT L 136, 29.5.2007, s. 3. Förordningen ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1354/2007 (EUT L 304, 22.11.2007, s. 1).

(2)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

(3)  EGT 196, 16.8.1967, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/121/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 850.

(4)  Rådets direktiv 76/768/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosmetiska produkter (EGT L 262, 27.9.1976, s. 169). Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2008/42/EG (EUT L 93, 4.4.2008, s. 13).

(5)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1). Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2008/45/EG (EUT L 94, 5.4.2008, s. 21).

(6)  Kommissionens femte rapport om statistik över antalet djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål i Europeiska unionens medlemsstater, KOM(2007)0675.

(7)  EGT L 358, 18.12.1986, s. 1. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/65/EG (EUT L 230, 16.9.2003, s. 32).

(8)  EpiDERM och EPISKIN (uttalande av ECVAM/ESAC av den 27 april 2007), Reduced Local Lymph Node Assay (uttalande av ECVAM/ESAC av den 27 april 2007), Bovine Corneal Opacity and Permeability (BCOP) and Isolated Chicken Eye (ICE) Tests (uttalande av ECVAM/ESAC av den 27 april 2007), Acute Toxicity for Fish (uttalande av ECVAM/ESAC av den 21 mars 2006).

(9)  European Partnership for Alternative Approaches to Animal Testing, första årliga lägesrapporten, december 2006, s. 19, http://ec.europa.eu/enterprise/epaa/conf_2006.htm.

(10)  European Partnership for Alternative Approaches to Animal Testing, första årliga lägesrapporten, december 2006, s. 19, http://ec.europa.eu/enterprise/epaa/conf_2006.htm.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/89 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/89

---

Strategi för djurhälsa (2007–2013)

P6_TA(2008)0235

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om en ny strategi för djurhälsa för Europeiska unionen (2007–2013) (2007/2260(INI))

(2009/C 279 E/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en ny strategi för djurhälsa för Europeiska unionen (2007–2013) enligt principen ”Det är bättre att förebygga än att behandla” (KOM(2007)0539) och kommissionens interna arbetsdokument (konsekvensanalys och sammanfattning av konsekvensanalysen) som åtföljer detta dokument (SEK(2007)1189) och (SEK(2007)1190) (Kommissionens meddelande om en strategi för djurhälsa), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en ny strategi för djurhälsa för Europeiska unionen (2007–2013) enligt principen ”Det är bättre att förebygga än att behandla” (KOM(2007)0539) och kommissionens interna arbetsdokument (konsekvensanalys och sammanfattning av konsekvensanalysen) som åtföljer detta dokument (SEK(2007)1189) och (SEK(2007)1190) (Kommissionens meddelande om en strategi för djurhälsa),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för internationell handel (A6-0147/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för internationell handel (A6-0147/2008), och av följande skäl:

| A. | Djurens hälsa är nära knuten till människors hälsa på grund av möjligheten till direkt eller indirekt överföring av vissa sjukdomar. |
| --- | --- |

A.

Djurens hälsa är nära knuten till människors hälsa på grund av möjligheten till direkt eller indirekt överföring av vissa sjukdomar.

| B. | Djurens hälsa är viktig i ekonomiskt avseende, eftersom djursjukdomar sänker djurproduktionen och leder till att djur dör och utslaktas och därmed förorsakar ekonomiska förluster. |
| --- | --- |

B.

Djurens hälsa är viktig i ekonomiskt avseende, eftersom djursjukdomar sänker djurproduktionen och leder till att djur dör och utslaktas och därmed förorsakar ekonomiska förluster.

| C. | Djur är levande, kännande varelser, och att skydda och behandla dem väl är en av utmaningarna för ett kultiverat och civiliserat Europa på 2000-talet. |
| --- | --- |

C.

Djur är levande, kännande varelser, och att skydda och behandla dem väl är en av utmaningarna för ett kultiverat och civiliserat Europa på 2000-talet.

| D. | Stora utbrott av djursjukdomar kan ofta leda till sociala störningar och sociala problem i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

D.

Stora utbrott av djursjukdomar kan ofta leda till sociala störningar och sociala problem i landsbygdsområden.

| E. | Djurens välbefinnande är en av de faktorer som bidrar till djurens hälsa och är motiverad både av etiska, sociala och ekonomiska skäl, och måste stå på solid vetenskaplig grund. |
| --- | --- |

E.

Djurens välbefinnande är en av de faktorer som bidrar till djurens hälsa och är motiverad både av etiska, sociala och ekonomiska skäl, och måste stå på solid vetenskaplig grund.

| F. | Handeln blir allt mer globaliserad, och handeln med djurprodukter håller nu på att öka, både inom EU och internationellt. |
| --- | --- |

F.

Handeln blir allt mer globaliserad, och handeln med djurprodukter håller nu på att öka, både inom EU och internationellt.

| G. | Det finns ett behov av samordnat samarbete om djurhälsofrågor på EU-nivå och global nivå. |
| --- | --- |

G.

Det finns ett behov av samordnat samarbete om djurhälsofrågor på EU-nivå och global nivå.

| H. | Effektiviteten för de åtgärder som vidtas på djurhälsoområdet är inte enbart beroende av de administrativa åtgärder som vidtas, utan också av ett informerat och engagerat samarbete mellan samtliga aktörer. |
| --- | --- |

H.

Effektiviteten för de åtgärder som vidtas på djurhälsoområdet är inte enbart beroende av de administrativa åtgärder som vidtas, utan också av ett informerat och engagerat samarbete mellan samtliga aktörer.

| I. | Det bästa sättet att bekämpa djursjukdomar är att förhindra att de över huvud taget uppkommer, enligt principerna ”Det är bättre att förebygga än att bota” och ”Det är bättre att vaccinera än att slakta i onödan”. |
| --- | --- |

I.

Det bästa sättet att bekämpa djursjukdomar är att förhindra att de över huvud taget uppkommer, enligt principerna ”Det är bättre att förebygga än att bota” och ”Det är bättre att vaccinera än att slakta i onödan”.

| J. | Det är ingen skillnad mellan kvaliteten på produkter som härrör från nödvaccinerade djur och produkter som härrör från ovaccinerade djur, men marknader inom och utanför EU kan vara ovilliga att acceptera produkter från nödvaccinerade djur, och djuruppfödare och andra aktörer behöver tillräckliga garantier för att marknaderna är villiga att ta emot sådana produkter utan prissänkningar. |
| --- | --- |

J.

Det är ingen skillnad mellan kvaliteten på produkter som härrör från nödvaccinerade djur och produkter som härrör från ovaccinerade djur, men marknader inom och utanför EU kan vara ovilliga att acceptera produkter från nödvaccinerade djur, och djuruppfödare och andra aktörer behöver tillräckliga garantier för att marknaderna är villiga att ta emot sådana produkter utan prissänkningar.

| K. | Öppnare gränser, ökad global efterfrågan på livsmedel, global handel, global rörlighet för personer, global uppvärmning och illegal handel leder till ökade risker för djurhälsan. |
| --- | --- |

K.

Öppnare gränser, ökad global efterfrågan på livsmedel, global handel, global rörlighet för personer, global uppvärmning och illegal handel leder till ökade risker för djurhälsan.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar utvecklingen av en strategi för EU:s djurhälsopolitik. Parlamentet stöder dessutom de övergripande syften, målsättningar och principer som anges i kommissionens meddelande om en strategi för djurhälsa, vilket kommer att göra det möjligt för EU att stärka sina mekanismer för förebyggande och sin beredskap för nya djursjukdomar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar utvecklingen av en strategi för EU:s djurhälsopolitik. Parlamentet stöder dessutom de övergripande syften, målsättningar och principer som anges i kommissionens meddelande om en strategi för djurhälsa, vilket kommer att göra det möjligt för EU att stärka sina mekanismer för förebyggande och sin beredskap för nya djursjukdomar.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en handlingsplan i enlighet med planerna i meddelandet om en strategi för djurhälsa. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en handlingsplan i enlighet med planerna i meddelandet om en strategi för djurhälsa.

| 3. | Europaparlamentet uppmärksammar rådet och kommissionen på att det är omöjligt att följa den tidsperiod 2007–2013 som fastställs i meddelandet om en strategi för djurhälsa, med tanke på att diskussionerna om meddelandet fortfarande pågår och att den grundläggande lagstiftning som behövs för dess genomförande inte kommer att finnas på plats förrän tidigast 2010. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmärksammar rådet och kommissionen på att det är omöjligt att följa den tidsperiod 2007–2013 som fastställs i meddelandet om en strategi för djurhälsa, med tanke på att diskussionerna om meddelandet fortfarande pågår och att den grundläggande lagstiftning som behövs för dess genomförande inte kommer att finnas på plats förrän tidigast 2010.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att visa prov på större ambition och långsiktighet när den lägger fram lagförslag, vilket skulle göra det möjligt att dra fördel av andra diskussioner som kommer att påverka EU:s budgetresurser och politiska prioriteringar i framtiden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att visa prov på större ambition och långsiktighet när den lägger fram lagförslag, vilket skulle göra det möjligt att dra fördel av andra diskussioner som kommer att påverka EU:s budgetresurser och politiska prioriteringar i framtiden.

| 5. | Europaparlamentet håller med om att den nya strategin/politiken bör bygga på ett enda rättsligt ramverk för djurhälsa inom EU som tar vederbörlig hänsyn till de normer och riktlinjer som utarbetats av Världsorganisationen för djurens hälsa (OIE). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet håller med om att den nya strategin/politiken bör bygga på ett enda rättsligt ramverk för djurhälsa inom EU som tar vederbörlig hänsyn till de normer och riktlinjer som utarbetats av Världsorganisationen för djurens hälsa (OIE).

| 6. | Europaparlamentet understryker att jordbrukarna, uppfödarna och ägarna spelar en viktig roll när det gäller att övervaka, bibehålla och främja husdjurens hälsa och för att förebygga och upptäcka sjukdomar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att jordbrukarna, uppfödarna och ägarna spelar en viktig roll när det gäller att övervaka, bibehålla och främja husdjurens hälsa och för att förebygga och upptäcka sjukdomar.

| 7. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som spelas av veterinärkåren och uppfödarna, vilka bör stå i främsta ledet när det gäller att utveckla och tillhandahålla specialiserade och aktiva tjänster, t.ex. djurhälsoplanering. Parlamentet uttrycker oro över tillgången på veterinärer i vissa landsbygdsområden i EU. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker den viktiga roll som spelas av veterinärkåren och uppfödarna, vilka bör stå i främsta ledet när det gäller att utveckla och tillhandahålla specialiserade och aktiva tjänster, t.ex. djurhälsoplanering. Parlamentet uttrycker oro över tillgången på veterinärer i vissa landsbygdsområden i EU.

| 8. | Europaparlamentet betonar också människors roll vid spridning av djursjukdomar till följd av den ökade rörligheten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar också människors roll vid spridning av djursjukdomar till följd av den ökade rörligheten.

| 9. | Europaparlamentet stödjer djurhälsostrategins mål att investera mer i förebyggande åtgärder och kontrollsystem och därigenom minska sannolikheten för sjukdomsutbrott, samt principen ”Det är bättre att förebygga än att behandla”. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet stödjer djurhälsostrategins mål att investera mer i förebyggande åtgärder och kontrollsystem och därigenom minska sannolikheten för sjukdomsutbrott, samt principen ”Det är bättre att förebygga än att behandla”.

| 10. | Europaparlamentet understryker att det inte är någon skillnad på produkter som härrör från vaccinerade djur och produkter som härrör från ovaccinerade djur. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att det inte är någon skillnad på produkter som härrör från vaccinerade djur och produkter som härrör från ovaccinerade djur.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att produkter från vaccinerade djur (skyddsvaccination) kan saluföras på den inre marknaden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att produkter från vaccinerade djur (skyddsvaccination) kan saluföras på den inre marknaden.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera att produkter från vaccinerade djur godtas på internationell nivå. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera att produkter från vaccinerade djur godtas på internationell nivå.

| 13. | Europaparlamentet stöder den vision och det syfte som anges i kommissionens meddelande om en strategi för djurhälsa, enligt vilka ett ”omfattande samråd med berörda parter” och ”ett tydligt åtagande för en hög standard på djurhälsan” kommer att göra det lättare att prioritera utifrån de strategiska målen och att granska vad som avses med godtagbara och lämpliga standarder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet stöder den vision och det syfte som anges i kommissionens meddelande om en strategi för djurhälsa, enligt vilka ett ”omfattande samråd med berörda parter” och ”ett tydligt åtagande för en hög standard på djurhälsan” kommer att göra det lättare att prioritera utifrån de strategiska målen och att granska vad som avses med godtagbara och lämpliga standarder.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar att det i meddelandet om en strategi för djurhälsa sker ett erkännande av det viktiga förhållandet mellan djurens hälsa och deras välbefinnande, och förväntar sig att dessa frågor kommer att behandlas gemensamt inom ramen för den nya politiken. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar att det i meddelandet om en strategi för djurhälsa sker ett erkännande av det viktiga förhållandet mellan djurens hälsa och deras välbefinnande, och förväntar sig att dessa frågor kommer att behandlas gemensamt inom ramen för den nya politiken.

| 15. | Europaparlamentet ser med intresse fram emot resultaten av dels det förberedande projektet om mellanstationer, dels en undersökning som ska omfatta behoven och de nödvändiga åtgärderna för att förbättra djurskyddet under transport och uppehåll vid kontrollstationer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet ser med intresse fram emot resultaten av dels det förberedande projektet om mellanstationer, dels en undersökning som ska omfatta behoven och de nödvändiga åtgärderna för att förbättra djurskyddet under transport och uppehåll vid kontrollstationer.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar att strategin för djurhälsa omfattar alla djurs hälsa i EU, så att också förvildade husdjur, som inte uttryckligen namnges, omfattas om det finns fara för att de kan överföra sjukdomar till andra djur eller människor. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar att strategin för djurhälsa omfattar alla djurs hälsa i EU, så att också förvildade husdjur, som inte uttryckligen namnges, omfattas om det finns fara för att de kan överföra sjukdomar till andra djur eller människor.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att anta en kommunikationsstrategi om risker som ska styras av de berörda parterna och konsumenterna. Parlamentet påpekar att även om EU:s djurproduktion är säkrare än någonsin och föremål för noggranna kontroller, så är allmänhetens uppfattning av detta område långt ifrån tillfredsställande, något som i samband med nyligen inträffade kriser redan har skapat problem för marknaden på grund av förlorat förtroende. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att anta en kommunikationsstrategi om risker som ska styras av de berörda parterna och konsumenterna. Parlamentet påpekar att även om EU:s djurproduktion är säkrare än någonsin och föremål för noggranna kontroller, så är allmänhetens uppfattning av detta område långt ifrån tillfredsställande, något som i samband med nyligen inträffade kriser redan har skapat problem för marknaden på grund av förlorat förtroende.

| 18. | Europaparlamentet stöder de målgrupper som anges i meddelandet om en strategi för djurhälsa: ”djurägare, veterinärer, livsmedelsföretag, veterinärläkemedelsindustrin, djurrättsgrupper, forskare och lärare, styrelser för idrotts- och fritidsorganisationer, utbildningsanstalter, konsumenter, resenärer samt behöriga myndigheter i medlemsstaterna och EU-institutionerna”, och anser att även företrädare för djurteknikeryrket behöver inbegripas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet stöder de målgrupper som anges i meddelandet om en strategi för djurhälsa: ”djurägare, veterinärer, livsmedelsföretag, veterinärläkemedelsindustrin, djurrättsgrupper, forskare och lärare, styrelser för idrotts- och fritidsorganisationer, utbildningsanstalter, konsumenter, resenärer samt behöriga myndigheter i medlemsstaterna och EU-institutionerna”, och anser att även företrädare för djurteknikeryrket behöver inbegripas.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att den nya strategin även bör omfatta slakteriernas, transportföretagens, djurfodertillverkarnas och djurfoderleverantörernas aktiviteter samtidigt som en förenkling av administrationen beaktas. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påpekar att den nya strategin även bör omfatta slakteriernas, transportföretagens, djurfodertillverkarnas och djurfoderleverantörernas aktiviteter samtidigt som en förenkling av administrationen beaktas.

| 20. | Europaparlamentet hänvisar till att man i strategin för djurhälsa med dess förebyggande ansats bör utveckla nödvändiga rättsliga och finansiella åtgärder för att kontrollera både husdjur och förvildade djur samt för att förhindra spridning av djursjukdomar och hälsoproblem bland djur. Strategin bör särskilt innehålla vaccinationsprogram och andra förebyggande åtgärder mot sjukdomar som sprids av förvildade hundar och katter, särskilt där det för närvarande inte finns möjlighet till vaccination. Kommissionen uppmanas att utvärdera de ekonomiska och sociala konsekvenser som kan uppstå till följd av djursjukdomars utbredning samt människors och deras husdjurs rörlighet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet hänvisar till att man i strategin för djurhälsa med dess förebyggande ansats bör utveckla nödvändiga rättsliga och finansiella åtgärder för att kontrollera både husdjur och förvildade djur samt för att förhindra spridning av djursjukdomar och hälsoproblem bland djur. Strategin bör särskilt innehålla vaccinationsprogram och andra förebyggande åtgärder mot sjukdomar som sprids av förvildade hundar och katter, särskilt där det för närvarande inte finns möjlighet till vaccination. Kommissionen uppmanas att utvärdera de ekonomiska och sociala konsekvenser som kan uppstå till följd av djursjukdomars utbredning samt människors och deras husdjurs rörlighet.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att den föreslagna strategin kan ge positiva resultat om tydliga och transparenta arrangemang för finansiering av de enskilda åtgärderna inrättas, något som inte sker i kommissionens meddelande. Parlamentet kritiserar kommissionen för att den i det ovannämnda meddelandet inte nämner något om kraven på finansiering av denna politik. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påpekar att den föreslagna strategin kan ge positiva resultat om tydliga och transparenta arrangemang för finansiering av de enskilda åtgärderna inrättas, något som inte sker i kommissionens meddelande. Parlamentet kritiserar kommissionen för att den i det ovannämnda meddelandet inte nämner något om kraven på finansiering av denna politik.

| 22. | Europaparlamentet understryker att det – för att garantera lika villkor – är nödvändigt att förtydliga EU:s, medlemsstaternas och jordbrukssektorns roll för att finansiera djurhälsoåtgärder, såsom garantier för biosäkerheten på jordbruksföretagen, vaccinationsprogram, vetenskaplig forskning eller striktare standarder för djurens välbefinnande. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att klargöra dessa frågor i sin strategi för djurhälsa. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att det – för att garantera lika villkor – är nödvändigt att förtydliga EU:s, medlemsstaternas och jordbrukssektorns roll för att finansiera djurhälsoåtgärder, såsom garantier för biosäkerheten på jordbruksföretagen, vaccinationsprogram, vetenskaplig forskning eller striktare standarder för djurens välbefinnande. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att klargöra dessa frågor i sin strategi för djurhälsa.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att gemenskapens politik för djurhälsa är ett av EU:s mest integrerade politikområden och att största delen av dess finansiering bör ske genom gemenskapens budget, vilket inte hindrar att medlemsstaterna och uppfödarna kan åläggas finansiellt ansvar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att gemenskapens politik för djurhälsa är ett av EU:s mest integrerade politikområden och att största delen av dess finansiering bör ske genom gemenskapens budget, vilket inte hindrar att medlemsstaterna och uppfödarna kan åläggas finansiellt ansvar.

| 24. | Parlamentet erkänner att marknaderna inom och utanför EU dock inte alltid är villiga att importera kött från skyddsvaccinerade djur. Parlamentet betonar att djuruppfödare och andra marknadsaktörer kräver garantier för att de ska kunna sälja sina produkter utan att sänka priserna. Parlamentet anser att detta är en avgörande fråga som gemenskapen måste lösa snabbt för att garantera fri rörlighet för varor. |
| --- | --- |

24.

Parlamentet erkänner att marknaderna inom och utanför EU dock inte alltid är villiga att importera kött från skyddsvaccinerade djur. Parlamentet betonar att djuruppfödare och andra marknadsaktörer kräver garantier för att de ska kunna sälja sina produkter utan att sänka priserna. Parlamentet anser att detta är en avgörande fråga som gemenskapen måste lösa snabbt för att garantera fri rörlighet för varor.

| 25. | Europaparlamentet erinrar om det växande problemet med antibiotikaresistenta bakterier inom flera djurhållningssektorer, något som också kan leda till problem för folkhälsan. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram en analys av detta problem. Där så är nödvändigt bör analysen åtföljas av förslag inom ramen för strategin för djurhälsa. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet erinrar om det växande problemet med antibiotikaresistenta bakterier inom flera djurhållningssektorer, något som också kan leda till problem för folkhälsan. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram en analys av detta problem. Där så är nödvändigt bör analysen åtföljas av förslag inom ramen för strategin för djurhälsa.

| 26. | Europaparlamentet uttrycker sitt missnöje med förslaget att enskilda åtgärder ska finansieras med ”befintliga” fonder och uppmanar kommissionen att förorda förbättrade möjligheter för den nuvarande veterinärfonden och att förbereda sina argument för budgetdiskussionerna som kommer att inledas 2009. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uttrycker sitt missnöje med förslaget att enskilda åtgärder ska finansieras med ”befintliga” fonder och uppmanar kommissionen att förorda förbättrade möjligheter för den nuvarande veterinärfonden och att förbereda sina argument för budgetdiskussionerna som kommer att inledas 2009.

| 27. | Europaparlamentet påpekar att en samordning av åtgärder på djurhälsoområdet inom hela EU är viktig och uppmanar kommissionen att inta en mer aktiv roll i samordningen än vad den hittills har gjort. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påpekar att en samordning av åtgärder på djurhälsoområdet inom hela EU är viktig och uppmanar kommissionen att inta en mer aktiv roll i samordningen än vad den hittills har gjort.

| 28. | Europaparlamentet uppmärksammar de ökande riskerna för djurhälsan och anser att de är en konsekvens av ökad global rörlighet, ökad efterfrågan på livsmedel, ökad internationell handel och klimatförändringar. Parlamentet betonar behovet av en lämplig strategi för nödvaccinering både för befintliga och kommande sjukdomar. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmärksammar de ökande riskerna för djurhälsan och anser att de är en konsekvens av ökad global rörlighet, ökad efterfrågan på livsmedel, ökad internationell handel och klimatförändringar. Parlamentet betonar behovet av en lämplig strategi för nödvaccinering både för befintliga och kommande sjukdomar.

Pelare 1 – Prioritering av EU-åtgärder

| 29. | Europaparlamentet inser den avgörande betydelsen av profilering och kategorisering av risker, inklusive fastställandet av en godtagbar risknivå för gemenskapen och den därmed sammanhängande prioriteringen av åtgärder för att minska riskerna. Parlamentet anser att man måste göra ansträngningar för att tydligt definiera situationer när risken för sjukdomar är förhöjd och överskrider den godtagbara nivån, samt konsekvenserna därav. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet inser den avgörande betydelsen av profilering och kategorisering av risker, inklusive fastställandet av en godtagbar risknivå för gemenskapen och den därmed sammanhängande prioriteringen av åtgärder för att minska riskerna. Parlamentet anser att man måste göra ansträngningar för att tydligt definiera situationer när risken för sjukdomar är förhöjd och överskrider den godtagbara nivån, samt konsekvenserna därav.

| 30. | Europaparlamentet påpekar att hög djurtäthet i intensiv djurhållning kan öka risken för sjukdomsspridning och hindra sjukdomsbekämpning där otillräckliga åtgärder för sjukdomsbekämpning tillämpas, och att detta också kan inträffa i annan djurhållning om inte åtgärder för sjukdomsbekämpning tillämpas ordentligt. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påpekar att hög djurtäthet i intensiv djurhållning kan öka risken för sjukdomsspridning och hindra sjukdomsbekämpning där otillräckliga åtgärder för sjukdomsbekämpning tillämpas, och att detta också kan inträffa i annan djurhållning om inte åtgärder för sjukdomsbekämpning tillämpas ordentligt.

| 31. | Europaparlamentet påpekar betydelsen av avstånd mellan jordbruk när det gäller att övervaka epidemiska sjukdomar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påpekar betydelsen av avstånd mellan jordbruk när det gäller att övervaka epidemiska sjukdomar.

| 32. | Europaparlamentet erkänner att EU har stränga förordningar om djurtransporter som uppfyller behovet av höga standarder för djurens välbefinnande samt åtgärder för att förebygga och bekämpa djursjukdomar. Parlamentet kräver att dessa höga standarder ska genomföras fullt ut i alla medlemsstater. Parlamentet anser att länder som exporterar djurprodukter till EU ska uppfylla standarderna för att främja och garantera höga standarder världen över för djurs välbefinnande och djurhälsa. Parlamentet framhåller de potentiellt ökade riskerna i samband med långa transporter av levande djur, vilka eventuellt kan leda till att sjukdomar sprids och försvårar åtgärderna för sjukdomsbekämpning där otillräckliga åtgärder för sjukdomsbekämpning tillämpas. Sanitära bestämmelser och djurhälsobestämmelser för transport av levande djur bör därför övervakas noggrant och vid behov skärpas. Parlamentet efterlyser ett snabbt införande av ett integrerat europeiskt system för elektronisk registrering av djur samt spårning av lastbilar med hjälp av GPS. Parlamentet anser att transportkvalitet är viktigare för djurs hälsa än transporttid. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet erkänner att EU har stränga förordningar om djurtransporter som uppfyller behovet av höga standarder för djurens välbefinnande samt åtgärder för att förebygga och bekämpa djursjukdomar. Parlamentet kräver att dessa höga standarder ska genomföras fullt ut i alla medlemsstater. Parlamentet anser att länder som exporterar djurprodukter till EU ska uppfylla standarderna för att främja och garantera höga standarder världen över för djurs välbefinnande och djurhälsa. Parlamentet framhåller de potentiellt ökade riskerna i samband med långa transporter av levande djur, vilka eventuellt kan leda till att sjukdomar sprids och försvårar åtgärderna för sjukdomsbekämpning där otillräckliga åtgärder för sjukdomsbekämpning tillämpas. Sanitära bestämmelser och djurhälsobestämmelser för transport av levande djur bör därför övervakas noggrant och vid behov skärpas. Parlamentet efterlyser ett snabbt införande av ett integrerat europeiskt system för elektronisk registrering av djur samt spårning av lastbilar med hjälp av GPS. Parlamentet anser att transportkvalitet är viktigare för djurs hälsa än transporttid.

| 33. | Europaparlamentet anser att det också är nödvändigt att beakta att globaliseringen, klimatförändringarna och människors rörlighet är faktorer som ökar spridningen av djursjukdomar och gör det svårare att övervaka dem. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att det också är nödvändigt att beakta att globaliseringen, klimatförändringarna och människors rörlighet är faktorer som ökar spridningen av djursjukdomar och gör det svårare att övervaka dem.

| 34. | Europaparlamentet betonar behovet av en sammanhängande kommunikationsstrategi för den nya strategin för djurhälsa. Denna strategi bör inbegripa ett nära samarbete mellan alla intresseorganisationer på europeisk, nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar behovet av en sammanhängande kommunikationsstrategi för den nya strategin för djurhälsa. Denna strategi bör inbegripa ett nära samarbete mellan alla intresseorganisationer på europeisk, nationell och lokal nivå.

Pelare 2 – EU:s regelverk

| 35. | Europaparlamentet instämmer i att EU:s nuvarande djurhälsoregler är komplicerade och fragmentariska och behöver förenklas. Parlamentet anser att de grundläggande reglerna för åtgärder som gäller djurhälsa om möjligt bör samlas i en enda rättsakt. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet instämmer i att EU:s nuvarande djurhälsoregler är komplicerade och fragmentariska och behöver förenklas. Parlamentet anser att de grundläggande reglerna för åtgärder som gäller djurhälsa om möjligt bör samlas i en enda rättsakt.

| 36. | Europaparlamentet understryker dessutom att en grundbult i strategin bör vara att ersätta de nuvarande inbördes och ömsesidigt beroende åtgärderna med en enda rättslig ram som tar hänsyn till rekommendationerna, standarderna och riktlinjerna i OIE och WHO (Världshälsoorganisationen)/FAO:s (FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation) regelverk Codex Alimentarius, utan att gemenskapsbestämmelser såsom öppenhet och delaktighet för alla berörda grupper förbises och utan att en försämring av unionens hälsostatus blir följden. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker dessutom att en grundbult i strategin bör vara att ersätta de nuvarande inbördes och ömsesidigt beroende åtgärderna med en enda rättslig ram som tar hänsyn till rekommendationerna, standarderna och riktlinjerna i OIE och WHO (Världshälsoorganisationen)/FAO:s (FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation) regelverk Codex Alimentarius, utan att gemenskapsbestämmelser såsom öppenhet och delaktighet för alla berörda grupper förbises och utan att en försämring av unionens hälsostatus blir följden.

| 37. | Europaparlamentet håller med om att det finns ett behov av att se till att omotiverade nationella eller regionala djurhälsoregler inte utgör ett hinder för den inre marknaden, och framför allt att de resurser som sätts in för att reagera på ett sjukdomsutbrott är proportionella mot det hot som föreligger och inte används i syfte att skapa omotiverade handelshinder, särskilt när det gäller produkter som härrör från vaccinerade djur. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet håller med om att det finns ett behov av att se till att omotiverade nationella eller regionala djurhälsoregler inte utgör ett hinder för den inre marknaden, och framför allt att de resurser som sätts in för att reagera på ett sjukdomsutbrott är proportionella mot det hot som föreligger och inte används i syfte att skapa omotiverade handelshinder, särskilt när det gäller produkter som härrör från vaccinerade djur.

| 38. | Europaparlamentet anser att EU:s regelverk tydligt och med ett tillräckligt mått av flexibilitet bör ange djurägarnas skyldigheter i risksituationer, inklusive för ägare till djur som hålls för icke-kommersiella ändamål, så att man inte ger upphov till omotiverade konflikter och tvister. Parlamentet anser att förhindrande av sjukdomar hos vilda djur också är en viktig del av den förebyggande strategin. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att EU:s regelverk tydligt och med ett tillräckligt mått av flexibilitet bör ange djurägarnas skyldigheter i risksituationer, inklusive för ägare till djur som hålls för icke-kommersiella ändamål, så att man inte ger upphov till omotiverade konflikter och tvister. Parlamentet anser att förhindrande av sjukdomar hos vilda djur också är en viktig del av den förebyggande strategin.

| 39. | Europaparlamentet instämmer i slutsatserna från förstudien av den 25 juli 2006 om olika harmoniserade kostnadsdelningssystem för epidemiska boskapssjukdomar, som genomfördes av konsultfirman Civic Consulting (inom ramen för utvärderingen av gemenskapens djurhälsopolitik 1995–2004 och alternativ för framtiden, som utarbetades för kommissionens räkning och som ett led i det pilotprojekt om finansiering av bekämpning av smittsamma djursjukdomar som parlamentet införde i 2004 års budget), i vilken harmonisering av de kostnadsdelningssystem som medlemsstaterna har upprättat efterlystes. Parlamentet konstaterar dessutom att eftersom kostnadsdelning hänger samman med delat ansvar kräver sådana system att alla parter deltar och engagerar sig fullt ut, däribland djurägare, och att nya mekanismer bör införas för att de berörda parterna ska bli delaktiga i besluten om betydelsefulla politiska frågor. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet instämmer i slutsatserna från förstudien av den 25 juli 2006 om olika harmoniserade kostnadsdelningssystem för epidemiska boskapssjukdomar, som genomfördes av konsultfirman Civic Consulting (inom ramen för utvärderingen av gemenskapens djurhälsopolitik 1995–2004 och alternativ för framtiden, som utarbetades för kommissionens räkning och som ett led i det pilotprojekt om finansiering av bekämpning av smittsamma djursjukdomar som parlamentet införde i 2004 års budget), i vilken harmonisering av de kostnadsdelningssystem som medlemsstaterna har upprättat efterlystes. Parlamentet konstaterar dessutom att eftersom kostnadsdelning hänger samman med delat ansvar kräver sådana system att alla parter deltar och engagerar sig fullt ut, däribland djurägare, och att nya mekanismer bör införas för att de berörda parterna ska bli delaktiga i besluten om betydelsefulla politiska frågor.

| 40. | Europaparlamentet erkänner behovet av att se över det befintliga samfinansieringsinstrumentet så att det blir möjligt att säkerställa att alla aktörer tar sitt ansvar och spelar sin roll för att upptäcka och bekämpa sjukdomar, och för att förhindra en snedvriden konkurrens mellan jordbrukare i olika medlemsstater. Parlamentet efterlyser att man inom ramen för framtida samfinansieringsavtal kategoriserar sjukdomar utifrån typ av bekämpningsåtgärder, folkhälsorisker och andra externa effekter. Parlamentet konstaterar att det egna och det gemensamma ansvaret förstärks genom ett reservsystem som grundas på ersättningskassor för djurägarna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet erkänner behovet av att se över det befintliga samfinansieringsinstrumentet så att det blir möjligt att säkerställa att alla aktörer tar sitt ansvar och spelar sin roll för att upptäcka och bekämpa sjukdomar, och för att förhindra en snedvriden konkurrens mellan jordbrukare i olika medlemsstater. Parlamentet efterlyser att man inom ramen för framtida samfinansieringsavtal kategoriserar sjukdomar utifrån typ av bekämpningsåtgärder, folkhälsorisker och andra externa effekter. Parlamentet konstaterar att det egna och det gemensamma ansvaret förstärks genom ett reservsystem som grundas på ersättningskassor för djurägarna.

| 41. | Europaparlamentet instämmer helt i att ersättningssystemet inte bör begränsas till utbetalning av ersättning till ägare av djur som nödslaktas i samband med ett sjukdomsutbrott, utan bör kombineras med riskförebyggande stimulansåtgärder på grundval av minskningar av jordbrukarnas bidrag till nationella eller regionala djurhälsofonder om de vidtar kompletterande riskminskande åtgärder. Detta skulle också inbegripa främjande av (nöd)vaccinering i stället för utslaktning, vilket skulle innebära inkomstgarantier för ägare av (nöd)vaccinerad boskap. Parlamentet anser att samma princip även bör gälla för medlemsstaterna som en stimulansåtgärd för att sänka risknivåerna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet instämmer helt i att ersättningssystemet inte bör begränsas till utbetalning av ersättning till ägare av djur som nödslaktas i samband med ett sjukdomsutbrott, utan bör kombineras med riskförebyggande stimulansåtgärder på grundval av minskningar av jordbrukarnas bidrag till nationella eller regionala djurhälsofonder om de vidtar kompletterande riskminskande åtgärder. Detta skulle också inbegripa främjande av (nöd)vaccinering i stället för utslaktning, vilket skulle innebära inkomstgarantier för ägare av (nöd)vaccinerad boskap. Parlamentet anser att samma princip även bör gälla för medlemsstaterna som en stimulansåtgärd för att sänka risknivåerna.

| 42. | Europaparlamentet konstaterar att med tanke på det spända världsmarknadsläget för djurfoder har europeiska lantbrukare ett akut behov av högvärdigt, säkert, proteinhaltigt foder (förutom fiskmjöl) till rimliga kostnader. Samtidigt betonar parlamentet hur viktigt det är att konsekvent tillämpa försiktighetsprincipen vid återinförandet (förutom för idisslare) av animaliskt protein i djurfoder och därmed i livsmedelskedjan, i enlighet med temat i den nya djurhälsostrategin ”Förebyggande är bättre än bot”. Därför är det nödvändigt att förstärka ansträngningarna att införa effektiva kontroll- och övervakningsmekanismer för avlägsnande av alla patogener vid tillverkningen och att säkerställa spårbarheten och undvika föroreningar och sammanblandningar av animaliskt mjöl för djurfoder som importerats eller tillverkats i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet konstaterar att med tanke på det spända världsmarknadsläget för djurfoder har europeiska lantbrukare ett akut behov av högvärdigt, säkert, proteinhaltigt foder (förutom fiskmjöl) till rimliga kostnader. Samtidigt betonar parlamentet hur viktigt det är att konsekvent tillämpa försiktighetsprincipen vid återinförandet (förutom för idisslare) av animaliskt protein i djurfoder och därmed i livsmedelskedjan, i enlighet med temat i den nya djurhälsostrategin ”Förebyggande är bättre än bot”. Därför är det nödvändigt att förstärka ansträngningarna att införa effektiva kontroll- och övervakningsmekanismer för avlägsnande av alla patogener vid tillverkningen och att säkerställa spårbarheten och undvika föroreningar och sammanblandningar av animaliskt mjöl för djurfoder som importerats eller tillverkats i medlemsstaterna.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en jämförande analys av ersättningssystemen i medlemsstaterna och att på grundval av denna analys utveckla en rammodell för hela EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en rättslig ram för ett effektivt kostnadsdelningssystem i medlemsstaterna för att garantera att de direkta kostnaderna för att bekämpa en djursjukdom också medfinansieras av sektorn. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en jämförande analys av ersättningssystemen i medlemsstaterna och att på grundval av denna analys utveckla en rammodell för hela EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en rättslig ram för ett effektivt kostnadsdelningssystem i medlemsstaterna för att garantera att de direkta kostnaderna för att bekämpa en djursjukdom också medfinansieras av sektorn.

| 44. | Europaparlamentet påpekar att det behövs ett betydande gemenskapsbidrag för allvarliga sjukdomar för att garantera lika behandling och lika möjligheter när de resurser som berörda länder och producenter förfogar över inte är tillräckliga för att garantera detta. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påpekar att det behövs ett betydande gemenskapsbidrag för allvarliga sjukdomar för att garantera lika behandling och lika möjligheter när de resurser som berörda länder och producenter förfogar över inte är tillräckliga för att garantera detta.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens löfte att lägga fram en rapport som beskriver möjligheterna att inrätta ett effektivt system för finansiella garantier för djurfoderleverantörer. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens löfte att lägga fram en rapport som beskriver möjligheterna att inrätta ett effektivt system för finansiella garantier för djurfoderleverantörer.

| 46. | Europaparlamentet håller med om att det bör införas regler i EU:s regelverk som stöder möjligheten att täcka indirekta förluster som inte enbart är resultatet av åtgärder för sjukdomsbekämpning. Parlamentet påpekar att indirekta förluster i vissa fall kan vara svårare än direkta förluster, och att det därför bör införas en möjlighet att ersätta sådana förluster. Parlamentet uttrycker därför sitt stöd för mer forskning om och gemenskapsstöd för inrättande av nationella försäkringsinstrument för djuruppfödare. Parlamentet noterar dock att privata försäkringar kan vara ett effektivare instrument för att hantera sådana förluster i vissa fall. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet håller med om att det bör införas regler i EU:s regelverk som stöder möjligheten att täcka indirekta förluster som inte enbart är resultatet av åtgärder för sjukdomsbekämpning. Parlamentet påpekar att indirekta förluster i vissa fall kan vara svårare än direkta förluster, och att det därför bör införas en möjlighet att ersätta sådana förluster. Parlamentet uttrycker därför sitt stöd för mer forskning om och gemenskapsstöd för inrättande av nationella försäkringsinstrument för djuruppfödare. Parlamentet noterar dock att privata försäkringar kan vara ett effektivare instrument för att hantera sådana förluster i vissa fall.

| 47. | Europaparlamentet understryker att EU:s lagstiftning redan i betydande omfattning bygger på efterlevnad av standarderna i OIE/Codex och att det finns goda skäl för att sträva efter en fullständig efterlevnad av dessa standarder och för att EU ska främja sina egna djurhälsonormer så att de antas på internationell nivå. För att öka EU:s förhandlingsstyrka stöder därför parlamentet ett eventuellt medlemskap för EU i OIE. Parlamentet betonar dessutom vikten av att garantera berörda parters insats på OIE/Codex-nivå. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker att EU:s lagstiftning redan i betydande omfattning bygger på efterlevnad av standarderna i OIE/Codex och att det finns goda skäl för att sträva efter en fullständig efterlevnad av dessa standarder och för att EU ska främja sina egna djurhälsonormer så att de antas på internationell nivå. För att öka EU:s förhandlingsstyrka stöder därför parlamentet ett eventuellt medlemskap för EU i OIE. Parlamentet betonar dessutom vikten av att garantera berörda parters insats på OIE/Codex-nivå.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar EU att försvara sina höga standarder för djurs hälsa och välbefinnande på internationell nivå inom Världshandelsorganisationen för att världen över höja standarderna för djurs hälsa och välbefinnande. Parlamentet är medvetet om att EU:s producenter konfronteras med högre kostnader på grund av de högre EU-standarder som gäller och att de måste skyddas från importerade djurprodukter som produceras i enlighet med lägre standarder. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar EU att försvara sina höga standarder för djurs hälsa och välbefinnande på internationell nivå inom Världshandelsorganisationen för att världen över höja standarderna för djurs hälsa och välbefinnande. Parlamentet är medvetet om att EU:s producenter konfronteras med högre kostnader på grund av de högre EU-standarder som gäller och att de måste skyddas från importerade djurprodukter som produceras i enlighet med lägre standarder.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar de föreslagna åtgärderna för att skapa en exportstrategi på gemenskapsnivå och understryker att kommissionen bör göra allt den kan för att förbättra tillträdet till marknader i tredjeländer och undanröja exporthinder. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet välkomnar de föreslagna åtgärderna för att skapa en exportstrategi på gemenskapsnivå och understryker att kommissionen bör göra allt den kan för att förbättra tillträdet till marknader i tredjeländer och undanröja exporthinder.

Pelare 3 – Förebyggande av djurrelaterade hot, övervakning och krisberedskap

| 50. | Europaparlamentet påpekar behovet av att förbättra den biologiska säkerheten vid anläggningarna och att uppmuntra alla aktörer att höja standarderna samtidigt som man erkänner att infektionssjukdomar kan drabba både små och stora jordbruk, anläggningar där djur hålls som hobbyverksamhet, djurparker, naturreservat och slakterier och kan bryta ut under transport och transitering av djur. Parlamentet anser att åtgärder såsom isolering av nya djur som levereras till företaget, isolering av sjuka djur och regler för människors förflyttning kan få stor betydelse för att begränsa spridningen av sjukdomar. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet påpekar behovet av att förbättra den biologiska säkerheten vid anläggningarna och att uppmuntra alla aktörer att höja standarderna samtidigt som man erkänner att infektionssjukdomar kan drabba både små och stora jordbruk, anläggningar där djur hålls som hobbyverksamhet, djurparker, naturreservat och slakterier och kan bryta ut under transport och transitering av djur. Parlamentet anser att åtgärder såsom isolering av nya djur som levereras till företaget, isolering av sjuka djur och regler för människors förflyttning kan få stor betydelse för att begränsa spridningen av sjukdomar.

| 51. | Europaparlamentet påpekar att djurhållning utomhus är ett särskilt kännetecken för olika produktionssystem, och i vissa regioner och bland vissa djurarter är det särskilt vanligt förekommande. Parlamentet erkänner att denna djurhållningsform har stöd bland allmänheten och finansieras med offentliga medel. Man bör tänka på att detta kan stå i motsats till målen om biosäkerhet. Parlamentet anser att jordbrukare som tillämpar sådana former av djurhållning tar större risker för djurhälsan och bör stödjas av samhället, och att de politiska målen för djurhälsa och djurskydd måste harmoniseras. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet påpekar att djurhållning utomhus är ett särskilt kännetecken för olika produktionssystem, och i vissa regioner och bland vissa djurarter är det särskilt vanligt förekommande. Parlamentet erkänner att denna djurhållningsform har stöd bland allmänheten och finansieras med offentliga medel. Man bör tänka på att detta kan stå i motsats till målen om biosäkerhet. Parlamentet anser att jordbrukare som tillämpar sådana former av djurhållning tar större risker för djurhälsan och bör stödjas av samhället, och att de politiska målen för djurhälsa och djurskydd måste harmoniseras.

| 52. | Europaparlamentet påpekar att utbildning av företagsledare och anställda som arbetar inom jordbruket är viktig för djurens välbefinnande och hälsa, och ställer sig därför positivt till främjande av utbildnings- och vidareutbildningsåtgärder. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påpekar att utbildning av företagsledare och anställda som arbetar inom jordbruket är viktig för djurens välbefinnande och hälsa, och ställer sig därför positivt till främjande av utbildnings- och vidareutbildningsåtgärder.

| 53. | Europaparlamentet avvaktar erkännandet av kvalitetshanteringssystem för att bedöma riskerna av olika typer av produktionssystem. Parlamentet är övertygat om att också djurhållningssystem som konsumenterna föredrar, men som innebär vissa problem rörande biosäkerheten (djurhållning utomhus) kan göras säkrare genom lämplig hantering. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet avvaktar erkännandet av kvalitetshanteringssystem för att bedöma riskerna av olika typer av produktionssystem. Parlamentet är övertygat om att också djurhållningssystem som konsumenterna föredrar, men som innebär vissa problem rörande biosäkerheten (djurhållning utomhus) kan göras säkrare genom lämplig hantering.

| 54. | Europaparlamentet anser att spårning av produkter som grundas på identifiering och registrering är särskilt viktigt i samband med övervakning av djurs hälsa, förebyggande av sjukdomar och livsmedelssäkerhet. Parlamentet stöder i detta sammanhang åtgärder som omfattar obligatorisk elektronisk och DNA-baserad genetisk identifiering och registrering av djur på EU-nivå och införandet av ett heltäckande system för övervakning av djurens förflyttning, men understryker kostnaderna för ett sådant system, framför allt för företag med ekonomiskt ogynnsamma företagsstrukturer. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa jordbrukarna att klara av de höga kostnaderna för att skaffa nödvändig utrustning genom att göra det möjligt för medlemsstaterna att införa sådana åtgärder i sina program för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att spårning av produkter som grundas på identifiering och registrering är särskilt viktigt i samband med övervakning av djurs hälsa, förebyggande av sjukdomar och livsmedelssäkerhet. Parlamentet stöder i detta sammanhang åtgärder som omfattar obligatorisk elektronisk och DNA-baserad genetisk identifiering och registrering av djur på EU-nivå och införandet av ett heltäckande system för övervakning av djurens förflyttning, men understryker kostnaderna för ett sådant system, framför allt för företag med ekonomiskt ogynnsamma företagsstrukturer. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa jordbrukarna att klara av de höga kostnaderna för att skaffa nödvändig utrustning genom att göra det möjligt för medlemsstaterna att införa sådana åtgärder i sina program för landsbygdsutveckling.

| 55. | Europaparlamentet påpekar att det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna beträffande antalet nötkreatur som har slaktats till följd av att de inte uppfyller EU:s bestämmelser om identifiering och registrering. Parlamentet avvaktar kommissionens förklaring till dessa skillnader inom EU. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet påpekar att det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna beträffande antalet nötkreatur som har slaktats till följd av att de inte uppfyller EU:s bestämmelser om identifiering och registrering. Parlamentet avvaktar kommissionens förklaring till dessa skillnader inom EU.

| 56. | Europaparlamentet håller med om att en bättre biosäkerhet över gränserna är särskilt viktig mot bakgrund av att EU är världens största importör av livsmedel, inklusive animaliska produkter. Parlamentet anser att veterinära och sanitära kontroller vid EU:s gränser måste vara särskilt grundliga och strikta med tanke på risken för att smittbärande eller sjuka djur ska föras in i EU. Dessa kontroller får inte vara begränsade endast till kontroll av dokument, utan bör även göra det möjligt att förvissa sig om att djuren har fötts upp i enlighet med de standarder för djurs välbefinnande som fastställs i gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet håller med om att en bättre biosäkerhet över gränserna är särskilt viktig mot bakgrund av att EU är världens största importör av livsmedel, inklusive animaliska produkter. Parlamentet anser att veterinära och sanitära kontroller vid EU:s gränser måste vara särskilt grundliga och strikta med tanke på risken för att smittbärande eller sjuka djur ska föras in i EU. Dessa kontroller får inte vara begränsade endast till kontroll av dokument, utan bör även göra det möjligt att förvissa sig om att djuren har fötts upp i enlighet med de standarder för djurs välbefinnande som fastställs i gemenskapslagstiftningen.

| 57. | Europaparlamentet betonar betydelsen av djurhälsokontroller i tredjeländer och begär att de ekonomiska resurserna till kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor (FVO) ska ökas. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar betydelsen av djurhälsokontroller i tredjeländer och begär att de ekonomiska resurserna till kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor (FVO) ska ökas.

| 58. | Europaparlamentet anser att veterinära kontroller och tullkontroller vid EU:s gränser bör vara särskilt noggranna för att förhindra olaglig import av eller handel med djur och animaliska produkter på grund av den stora risk för sjukdomsspridning som detta medför. Parlamentet riktar i detta sammanhang uppmärksamheten mot behovet av organisatorisk hjälp, utbildning och ekonomiskt stöd till de veterinära enheterna vid EU:s externa gränser, vilket inkluderar EU:s sjögränser, framför allt i de nya medlemsstaterna, tredjeländer som gränsar till EU och i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta lämpliga kommunikationsplaner för att informera medborgarna om de risker som hänger samman med privat import av djur och djurprodukter. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att veterinära kontroller och tullkontroller vid EU:s gränser bör vara särskilt noggranna för att förhindra olaglig import av eller handel med djur och animaliska produkter på grund av den stora risk för sjukdomsspridning som detta medför. Parlamentet riktar i detta sammanhang uppmärksamheten mot behovet av organisatorisk hjälp, utbildning och ekonomiskt stöd till de veterinära enheterna vid EU:s externa gränser, vilket inkluderar EU:s sjögränser, framför allt i de nya medlemsstaterna, tredjeländer som gränsar till EU och i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta lämpliga kommunikationsplaner för att informera medborgarna om de risker som hänger samman med privat import av djur och djurprodukter.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att upprätta mekanismer för att garantera bättre samordning mellan tullmyndigheter, veterinärmyndigheter och researrangörer, i syfte att förenkla samarbetet mellan medlemsstaterna och med tredjeländer. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att upprätta mekanismer för att garantera bättre samordning mellan tullmyndigheter, veterinärmyndigheter och researrangörer, i syfte att förenkla samarbetet mellan medlemsstaterna och med tredjeländer.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avsevärt öka samarbetet med utvecklingsländerna när det gäller att ge dem tekniskt bistånd, å ena sidan genom att hjälpa dem att uppfylla våra sanitära standarder och å andra sidan genom att minska risken för spridning av djursjukdomar från dessa länder till EU. Parlamentet anser att man i det veterinära samarbetet med tredjeländer bör prioritera länder som gränsar till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avsevärt öka samarbetet med utvecklingsländerna när det gäller att ge dem tekniskt bistånd, å ena sidan genom att hjälpa dem att uppfylla våra sanitära standarder och å andra sidan genom att minska risken för spridning av djursjukdomar från dessa länder till EU. Parlamentet anser att man i det veterinära samarbetet med tredjeländer bör prioritera länder som gränsar till medlemsstaterna.

| 61. | Europaparlamentet understryker betydelsen av veterinär övervakning i krissituationer och förebyggande av kriser för att tillhandahålla tidig varning och snabbt upptäcka djurrelaterade hot. I detta sammanhang uppmanar parlamentet kommissionen att undersöka möjligheten att införa ett system för jordbruksrevision för jordbruksföretag som inte regelbundet besöks av veterinärer. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet understryker betydelsen av veterinär övervakning i krissituationer och förebyggande av kriser för att tillhandahålla tidig varning och snabbt upptäcka djurrelaterade hot. I detta sammanhang uppmanar parlamentet kommissionen att undersöka möjligheten att införa ett system för jordbruksrevision för jordbruksföretag som inte regelbundet besöks av veterinärer.

| 62. | Europaparlamentet understryker behovet av att ekonomiska aktörer, veterinärer och veterinärassistenter, kontrollorgan och andra behöriga myndigheter får god utbildning så att de snabbt kan upptäcka djurrelaterade hot, att EU:s minimistandarder för veterinärutbildning uppdateras, att sådan utbildning får stöd på EU-nivå, tillsammans med åtgärder för att garantera utbildningens genomförande och en anpassning av skolutbildningar och universitetsprogram inom detta område så snart som möjligt. Parlamentet anser att ett europeiskt system för officiellt godkännande av veterinärutbildningar i detta hänseende skulle kunna bidra till att nå målet med en veterinärutbildning på hög nivå. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet understryker behovet av att ekonomiska aktörer, veterinärer och veterinärassistenter, kontrollorgan och andra behöriga myndigheter får god utbildning så att de snabbt kan upptäcka djurrelaterade hot, att EU:s minimistandarder för veterinärutbildning uppdateras, att sådan utbildning får stöd på EU-nivå, tillsammans med åtgärder för att garantera utbildningens genomförande och en anpassning av skolutbildningar och universitetsprogram inom detta område så snart som möjligt. Parlamentet anser att ett europeiskt system för officiellt godkännande av veterinärutbildningar i detta hänseende skulle kunna bidra till att nå målet med en veterinärutbildning på hög nivå.

| 63. | Europaparlamentet stöder kraftfullt åtgärder för att öka användningen av nödvaccinering, (både förebyggande vaccinering och skyddsvaccinering), vilket bör skapa ett effektivare sjukdomsförebyggande och uppdämning i samband med sjukdomsbekämpande operationer. Parlamentet riktar uppmärksamheten på att införandet av ett effektivt vaccinationssystem kräver inkomstgarantier för ägare av djur som vaccinerats, eftersom de kan få problem att sälja produkter som härrör från vaccinerade djur, tillhandahållandet av lämpligt ekonomiskt stöd för att uppmuntra dess användning och garantier för att produkter från vaccinerade djur inte omfattas av restriktioner. Parlamentet anser dessutom att det är nödvändigt att utöka EU:s vaccinbanker. Vidare bör åtgärder tillämpas som kan bidra till att minska antalet friska djur som dödas och utslaktas (t.ex. tester som visar att djuret inte bär på sjukdomar och att normal slakt därmed är möjlig). |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet stöder kraftfullt åtgärder för att öka användningen av nödvaccinering, (både förebyggande vaccinering och skyddsvaccinering), vilket bör skapa ett effektivare sjukdomsförebyggande och uppdämning i samband med sjukdomsbekämpande operationer. Parlamentet riktar uppmärksamheten på att införandet av ett effektivt vaccinationssystem kräver inkomstgarantier för ägare av djur som vaccinerats, eftersom de kan få problem att sälja produkter som härrör från vaccinerade djur, tillhandahållandet av lämpligt ekonomiskt stöd för att uppmuntra dess användning och garantier för att produkter från vaccinerade djur inte omfattas av restriktioner. Parlamentet anser dessutom att det är nödvändigt att utöka EU:s vaccinbanker. Vidare bör åtgärder tillämpas som kan bidra till att minska antalet friska djur som dödas och utslaktas (t.ex. tester som visar att djuret inte bär på sjukdomar och att normal slakt därmed är möjlig).

| 64. | Europaparlamentet ställer sig positivt till att utveckla vaccineringsstrategier för alla djurarter och sjukdomar som berörs. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet ställer sig positivt till att utveckla vaccineringsstrategier för alla djurarter och sjukdomar som berörs.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att se till att produkter från vaccinerade djur inte diskrimineras. Avsaknaden av sådana åtgärder har hittills bromsat användningen av vaccinering som ett redskap för att bekämpa spridning av smittsamma djursjukdomar. Parlamentet efterlyser därför bland annat ett förbud mot konsumentmärkning av produkter som härrör från vaccinerade djur, effektiva strategier för kommunikation med allmänheten rörande det faktum att produkter från vaccinerade djur är ofarliga och ingåendet av överenskommelser om fri rörlighet för produkter som härrör från vaccinerade djur mellan regeringar, jordbruksorganisationer, konsumentorganisationer, detaljhandeln och handelspartner. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att se till att produkter från vaccinerade djur inte diskrimineras. Avsaknaden av sådana åtgärder har hittills bromsat användningen av vaccinering som ett redskap för att bekämpa spridning av smittsamma djursjukdomar. Parlamentet efterlyser därför bland annat ett förbud mot konsumentmärkning av produkter som härrör från vaccinerade djur, effektiva strategier för kommunikation med allmänheten rörande det faktum att produkter från vaccinerade djur är ofarliga och ingåendet av överenskommelser om fri rörlighet för produkter som härrör från vaccinerade djur mellan regeringar, jordbruksorganisationer, konsumentorganisationer, detaljhandeln och handelspartner.

| 66. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att säkra tillgången på specialistkunskaper och humana metoder som gör att djuren slipper onödigt lidande om man tvingas utföra nödvändig nödslakt av djur i samband med åtgärder för att bemöta en hotande kris, eftersom djuren är levande, kännande varelser. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att säkra tillgången på specialistkunskaper och humana metoder som gör att djuren slipper onödigt lidande om man tvingas utföra nödvändig nödslakt av djur i samband med åtgärder för att bemöta en hotande kris, eftersom djuren är levande, kännande varelser.

| 67. | Europaparlamentet påpekar att veterinärmedicinska läkemedel och djurvaccineringar är en del av djurhälsan och att berörda enheter vid kommissionen bör omorganiseras med utgångspunkt i detta. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet påpekar att veterinärmedicinska läkemedel och djurvaccineringar är en del av djurhälsan och att berörda enheter vid kommissionen bör omorganiseras med utgångspunkt i detta.

Pelare 4 – Vetenskap, innovation och forskning

| 68. | Europaparlamentet understryker att vetenskaplig forskning spelar en avgörande roll i djurhälsosystemen, eftersom den gör det möjligt att göra framsteg, framför allt för att hålla uppsikt över diagnos och kontroll av djursjukdomar, riskanalys, utveckling av vacciner och test samt effektiva behandlingsmetoder som måste baseras på vetenskaplig kunskap. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om sina ändringsförslag till EU:s budget för 2008 om ökade anslag till utveckling av (spår)vaccin och testmetoder. Parlamentet uppmanar kommissionen att effektivt använda dessa ökade anslag. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet understryker att vetenskaplig forskning spelar en avgörande roll i djurhälsosystemen, eftersom den gör det möjligt att göra framsteg, framför allt för att hålla uppsikt över diagnos och kontroll av djursjukdomar, riskanalys, utveckling av vacciner och test samt effektiva behandlingsmetoder som måste baseras på vetenskaplig kunskap. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om sina ändringsförslag till EU:s budget för 2008 om ökade anslag till utveckling av (spår)vaccin och testmetoder. Parlamentet uppmanar kommissionen att effektivt använda dessa ökade anslag.

| 69. | Europaparlamentet vill rikta uppmärksamheten på behovet av mer detaljerad vetenskaplig forskning om effekterna av foder på djurens hälsa och, indirekt, på människors hälsa. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet vill rikta uppmärksamheten på behovet av mer detaljerad vetenskaplig forskning om effekterna av foder på djurens hälsa och, indirekt, på människors hälsa.

| 70. | Europaparlamentet anser att forskning om djurs hälsa och välbefinnande som utförs enligt det sjunde ramprogrammet för forskning och annan forskning som genomförs på nationell nivå och EU-nivå bidrar till effektivare insatser för djurens hälsa. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet anser att forskning om djurs hälsa och välbefinnande som utförs enligt det sjunde ramprogrammet för forskning och annan forskning som genomförs på nationell nivå och EU-nivå bidrar till effektivare insatser för djurens hälsa.

| 71. | Europaparlamentet pekar på behovet av att utveckla ett nätverk av referenslaboratorier för djursjukdomar på gemenskapsnivå och nationell nivå, och belyser de nätverk som redan existerar. Parlamentet håller med om att vetenskapligt enhetliga testmetoder som är kompatibla med handel (dvs. bedömda och godkända av OIE och handelspartner i tredjeländer) bör tillämpas. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet pekar på behovet av att utveckla ett nätverk av referenslaboratorier för djursjukdomar på gemenskapsnivå och nationell nivå, och belyser de nätverk som redan existerar. Parlamentet håller med om att vetenskapligt enhetliga testmetoder som är kompatibla med handel (dvs. bedömda och godkända av OIE och handelspartner i tredjeländer) bör tillämpas.

| 72. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att samla vetenskaplig information om djurs hälsa och välbefinnande och påpekar behovet av att utveckla informationsplattformen Era-Net och den europeiska teknikplattformen för global djurhälsa (ETPGAH). Parlamentet anser att det är nödvändigt att bättre informera om för- och nackdelarna med nya och vidareutvecklade diagnosmetoder (t.ex. PCR) för människors och djurs välbefinnande – i syfte både att skydda djuren och att världen över förse människor med säkra livsmedel, särskilt i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att samla vetenskaplig information om djurs hälsa och välbefinnande och påpekar behovet av att utveckla informationsplattformen Era-Net och den europeiska teknikplattformen för global djurhälsa (ETPGAH). Parlamentet anser att det är nödvändigt att bättre informera om för- och nackdelarna med nya och vidareutvecklade diagnosmetoder (t.ex. PCR) för människors och djurs välbefinnande – i syfte både att skydda djuren och att världen över förse människor med säkra livsmedel, särskilt i de nya medlemsstaterna.

| 73. | Europaparlamentet betonar betydelsen av kommunikation med konsumenterna för att se till att de förstår hur djursjukdomar sprids och vilka enorma följder dessa sjukdomar får, och därmed vilken betydelse de spelar för tillgången till säkra livsmedel. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet betonar betydelsen av kommunikation med konsumenterna för att se till att de förstår hur djursjukdomar sprids och vilka enorma följder dessa sjukdomar får, och därmed vilken betydelse de spelar för tillgången till säkra livsmedel.

| 74. | Europaparlamentet är av den fasta övertygelsen att det bör vara förbjudet att klona djur i ekonomiskt syfte. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet är av den fasta övertygelsen att det bör vara förbjudet att klona djur i ekonomiskt syfte.

| 75. | Europaparlamentet är bekymrat över att EU:s normer kan komma att undergrävas av import från tredjeländer, där jordbrukarna inte har samma skyldigheter när det gäller djurhälsa och djurs välbefinnande. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur sådan konkurrens från tredjeländer ska kunna undvikas, bl.a. genom att överväga importåtgärder och genom att ta upp frågan för diskussion i relevanta WTO-fora. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet är bekymrat över att EU:s normer kan komma att undergrävas av import från tredjeländer, där jordbrukarna inte har samma skyldigheter när det gäller djurhälsa och djurs välbefinnande. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur sådan konkurrens från tredjeländer ska kunna undvikas, bl.a. genom att överväga importåtgärder och genom att ta upp frågan för diskussion i relevanta WTO-fora.

| 76. | Europaparlamentet anser att det faktum att det ännu inte har vidtagits åtgärder för att garantera att det brasilianska nötkött som importeras endast kommer från djur som är fria från mul- och klövsjuka riskerar att undergräva allmänhetens förtroende för EU:s djurhälsoordning. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet anser att det faktum att det ännu inte har vidtagits åtgärder för att garantera att det brasilianska nötkött som importeras endast kommer från djur som är fria från mul- och klövsjuka riskerar att undergräva allmänhetens förtroende för EU:s djurhälsoordning.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera att resultaten av WTO-förhandlingarna inte undergräver de europeiska jordbrukarnas möjlighet att upprätthålla och stärka normerna för djurhälsa och djurs välbefinnande. Parlamentet anser att möjligheten att tillämpa samma krav på importerade produkter som på europeiska produkter är en viktig faktor för att garantera att förhandlingarna ger ett balanserat resultat. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera att resultaten av WTO-förhandlingarna inte undergräver de europeiska jordbrukarnas möjlighet att upprätthålla och stärka normerna för djurhälsa och djurs välbefinnande. Parlamentet anser att möjligheten att tillämpa samma krav på importerade produkter som på europeiska produkter är en viktig faktor för att garantera att förhandlingarna ger ett balanserat resultat.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera att ägg betecknas som en känslig produkt som ett resultat av WTO-förhandlingarna, i syfte att slå vakt om de framsteg som har gjorts när det gäller djurs hälsa och välbefinnande inom denna del av jordbruket. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera att ägg betecknas som en känslig produkt som ett resultat av WTO-förhandlingarna, i syfte att slå vakt om de framsteg som har gjorts när det gäller djurs hälsa och välbefinnande inom denna del av jordbruket.

| 79. | Europaparlamentet är oroat över de uppgifter som i allt större utsträckning knyter den ökande internationella handeln med levande fåglar och fjäderfäprodukter till utvecklingen och spridningen av sådana sjukdomar som fågelinfluensan. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka dessa uppgifter och att i förekommande fall lägga fram lämpliga åtgärdsförslag. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet är oroat över de uppgifter som i allt större utsträckning knyter den ökande internationella handeln med levande fåglar och fjäderfäprodukter till utvecklingen och spridningen av sådana sjukdomar som fågelinfluensan. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka dessa uppgifter och att i förekommande fall lägga fram lämpliga åtgärdsförslag.

| 80. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att följa WTO:s åtaganden avseende sanitära och fytosanitära åtgärder, men anser att detta inte får hindra möjligheten – som uttryckligen nämns i överenskommelsen om sanitära och fytosanitära åtgärder – att införa åtgärder som leder till skärpta skyddsnormer där detta är tillräckligt vetenskapligt befogat. Parlamentet anser dessutom att det är viktigt att verka för att sådana åtgärder antas på internationell nivå för att säkerställa ökad samordning. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att följa WTO:s åtaganden avseende sanitära och fytosanitära åtgärder, men anser att detta inte får hindra möjligheten – som uttryckligen nämns i överenskommelsen om sanitära och fytosanitära åtgärder – att införa åtgärder som leder till skärpta skyddsnormer där detta är tillräckligt vetenskapligt befogat. Parlamentet anser dessutom att det är viktigt att verka för att sådana åtgärder antas på internationell nivå för att säkerställa ökad samordning.

| 81. | Europaparlamentet anser att den nya generationen av frihandelsavtal med Indien, Korea och länderna i Sydostasien måste innehålla ett välavvägt kapitel om sanitära och fytosanitära åtgärder och djurs välbefinnande. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet anser att den nya generationen av frihandelsavtal med Indien, Korea och länderna i Sydostasien måste innehålla ett välavvägt kapitel om sanitära och fytosanitära åtgärder och djurs välbefinnande.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera djurs hälsa och välbefinnande i alla sina utvecklingsprogram, i syfte att nå överensstämmelse med det interna angreppssättet och se till att de positiva effekterna av dessa åtgärder kommer även partnerländerna tillgodo. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera djurs hälsa och välbefinnande i alla sina utvecklingsprogram, i syfte att nå överensstämmelse med det interna angreppssättet och se till att de positiva effekterna av dessa åtgärder kommer även partnerländerna tillgodo.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att ingå protokoll om veterinära frågor med potentiella exportmarknader, exempelvis Kina. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att ingå protokoll om veterinära frågor med potentiella exportmarknader, exempelvis Kina.

*

- *

| 84. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/98

---

EU:s strategi inför det tredje partsmötet för Århuskonventionen

P6_TA(2008)0236

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om EU:s strategi inför det tredje partsmötet för Århuskonventionen i Riga, Lettland

(2009/C 279 E/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor av den 25 juni 1998 och det kommande tredje partsmötet (MOP-3) som ska hållas i Riga, Lettland den 11–13 juni 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor av den 25 juni 1998 och det kommande tredje partsmötet (MOP-3) som ska hållas i Riga, Lettland den 11–13 juni 2008,

| — | med beaktande av den muntliga frågan nr B6-0157/2008 från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den muntliga frågan nr B6-0157/2008 från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Århuskonventionen trädde i kraft den 30 oktober 2001 |
| --- | --- |

A.

Århuskonventionen trädde i kraft den 30 oktober 2001

| B. | I juni 2008 firar konventionen sitt 10-årsjubileum. |
| --- | --- |

B.

I juni 2008 firar konventionen sitt 10-årsjubileum.

| C. | Århuskonventionen ratificerades av Europeiska gemenskapen den 17 februari 2005 (1) och har nu ratificerats av alla medlemsstater utom en. |
| --- | --- |

C.

Århuskonventionen ratificerades av Europeiska gemenskapen den 17 februari 2005 (1) och har nu ratificerats av alla medlemsstater utom en.

| D. | För närvarande finns det 41 parter till Århuskonventionen. |
| --- | --- |

D.

För närvarande finns det 41 parter till Århuskonventionen.

| E. | Parlamentet och rådet har redan antagit tre rättsakter för att genomföra Århuskonventionen (2), men antagandet av en rättsakt om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor blockeras fortfarande av rådet (3). |
| --- | --- |

E.

Parlamentet och rådet har redan antagit tre rättsakter för att genomföra Århuskonventionen (2), men antagandet av en rättsakt om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor blockeras fortfarande av rådet (3).

| F. | Århuskonventionens syfte är att låta offentliga myndigheter och medborgare ta sitt individuella och kollektiva ansvar för att skydda och förbättra miljön och välbefinnandet för dagens och framtidens generationer och således främja en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

F.

Århuskonventionens syfte är att låta offentliga myndigheter och medborgare ta sitt individuella och kollektiva ansvar för att skydda och förbättra miljön och välbefinnandet för dagens och framtidens generationer och således främja en hållbar utveckling.

| G. | Protokollet om registren över utsläpp och överföring av föroreningar (4) ökar företagens ansvar, minskar föroreningar och främjar en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

G.

Protokollet om registren över utsläpp och överföring av föroreningar (4) ökar företagens ansvar, minskar föroreningar och främjar en hållbar utveckling.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar EU att ta på sig en ledande, öppen och konstruktiv roll i förhandlingarna och att aktivt bidra till konventionens långsiktiga strategiska plan som inbegriper en utveckling av ett eventuellt större tillämpningsområde för konventionen så att en hållbar utveckling i alla dess dimensioner kommer att omfattas av samma principer om öppenhet, deltagande och ansvar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar EU att ta på sig en ledande, öppen och konstruktiv roll i förhandlingarna och att aktivt bidra till konventionens långsiktiga strategiska plan som inbegriper en utveckling av ett eventuellt större tillämpningsområde för konventionen så att en hållbar utveckling i alla dess dimensioner kommer att omfattas av samma principer om öppenhet, deltagande och ansvar.

| 2. | Europaparlamentet anser att det tredje partsmötet kommer att erbjuda ett lämpligt tillfälle att se över de framsteg som hittills har gjorts och att reflektera över framtida utmaningar. Vidare anser parlamentet att den största framtida prioriteringen bör vara att säkerställa ett effektivt genomförande av konventionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det tredje partsmötet kommer att erbjuda ett lämpligt tillfälle att se över de framsteg som hittills har gjorts och att reflektera över framtida utmaningar. Vidare anser parlamentet att den största framtida prioriteringen bör vara att säkerställa ett effektivt genomförande av konventionen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att de beslut som tas vid det tredje partsmötet leder till att konventionen genomförs och utvecklas vidare, och att synergieffekter skapas mellan Århuskonventionen och relevanta multilaterala miljöavtal. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att de beslut som tas vid det tredje partsmötet leder till att konventionen genomförs och utvecklas vidare, och att synergieffekter skapas mellan Århuskonventionen och relevanta multilaterala miljöavtal.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att framför allt se till att






  — | den långsiktiga strategiska planen innehåller bestämmelser som ökar allmänhetens medvetenhet om sina rättigheter och sitt ansvar enligt Århuskonventionen, |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att framför allt se till att

—

den långsiktiga strategiska planen innehåller bestämmelser som ökar allmänhetens medvetenhet om sina rättigheter och sitt ansvar enligt Århuskonventionen,

| — | det tredje partsmötet klargör villkoren för ikraftträdandet av den ändring av genetiskt modifierade organismer som antogs 2005 (5) och av eventuellt framtida ändringar av konventionen för att se till att dessa genomförs tidigt, |
| --- | --- |

—

det tredje partsmötet klargör villkoren för ikraftträdandet av den ändring av genetiskt modifierade organismer som antogs 2005 (5) och av eventuellt framtida ändringar av konventionen för att se till att dessa genomförs tidigt,

| — | förutsägbara, stabila och lämpliga ekonomiska arrangemang antas för konventionen, |
| --- | --- |

—

förutsägbara, stabila och lämpliga ekonomiska arrangemang antas för konventionen,

| — | efterlevnadsmekanismen förbättras ytterligare på basis av den erfarenhet som hittills gjorts, |
| --- | --- |

—

efterlevnadsmekanismen förbättras ytterligare på basis av den erfarenhet som hittills gjorts,

| — | arbetet med att skapa tillgång till rättslig prövning fortskrider genom att göra offentliga myndigheter på alla förvaltningsnivåer fullt medvetna om sina skyldigheter enligt Århuskonventionen och genom att uppmuntra dessa att anslå de personella, ekonomiska och materiella resurser som krävs för att de ska kunna fullgöra sina skyldigheter, |
| --- | --- |

—

arbetet med att skapa tillgång till rättslig prövning fortskrider genom att göra offentliga myndigheter på alla förvaltningsnivåer fullt medvetna om sina skyldigheter enligt Århuskonventionen och genom att uppmuntra dessa att anslå de personella, ekonomiska och materiella resurser som krävs för att de ska kunna fullgöra sina skyldigheter,

| — | parterna vidtar de rättsliga och budgetära åtgärder som krävs för att säkerställa att konventionens tredje pelare genomförs fullt ut, att det finns effektiva rättsmedel tillgängliga för rättslig prövning och att dessa kan anlitas opartiskt, i skälig tid och utan avskräckande kostnader, |
| --- | --- |

—

parterna vidtar de rättsliga och budgetära åtgärder som krävs för att säkerställa att konventionens tredje pelare genomförs fullt ut, att det finns effektiva rättsmedel tillgängliga för rättslig prövning och att dessa kan anlitas opartiskt, i skälig tid och utan avskräckande kostnader,

| — | en arbetsgrupp inrättas för att bedöma hur konventionens pelare om allmänhetens deltagande har genomförts, vilket vid behov kan utmynna i förslag till ytterligare förbättringar av konventionen. |
| --- | --- |

—

en arbetsgrupp inrättas för att bedöma hur konventionens pelare om allmänhetens deltagande har genomförts, vilket vid behov kan utmynna i förslag till ytterligare förbättringar av konventionen.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att återuppta sitt lagstiftningsarbete i syfte att anta en rättsakt som genomför konventionens artikel 9 i Europeiska unionen, eftersom denna sista pelare inte har införlivats fullt ut i gemenskapens lagstiftning. Parlamentet välkomnar kommissionens plan att i juni 2008 organisera en konferens om tillgång till rättslig prövning som ger ny kraft åt lagstiftningsarbetet i gemenskapen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att återuppta sitt lagstiftningsarbete i syfte att anta en rättsakt som genomför konventionens artikel 9 i Europeiska unionen, eftersom denna sista pelare inte har införlivats fullt ut i gemenskapens lagstiftning. Parlamentet välkomnar kommissionens plan att i juni 2008 organisera en konferens om tillgång till rättslig prövning som ger ny kraft åt lagstiftningsarbetet i gemenskapen.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra synergieffekterna och länkarna med andra relevanta internationella organisationer och konventioner, särskilt Cartagenaprotokollet om biosäkerhet. Parlamentet anser dock att Århuskonventionen är rätt forum för överläggningar om övergripande principer om allmänhetens tillgång till information, deltagande och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra synergieffekterna och länkarna med andra relevanta internationella organisationer och konventioner, särskilt Cartagenaprotokollet om biosäkerhet. Parlamentet anser dock att Århuskonventionen är rätt forum för överläggningar om övergripande principer om allmänhetens tillgång till information, deltagande och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föregå med gott exempel inför medlemsstaternas offentliga myndigheter genom en strikt tillämpning av Århuskonventionen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föregå med gott exempel inför medlemsstaternas offentliga myndigheter genom en strikt tillämpning av Århuskonventionen.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de länder som ännu inte har ratificerat Århuskonventionen och protokollet om registren över utsläpp och överföring av föroreningar att göra så, och att uppmuntra andra länder utanför FN:s ekonomiska kommission för Europa att bli parter till konventionen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar de länder som ännu inte har ratificerat Århuskonventionen och protokollet om registren över utsläpp och överföring av föroreningar att göra så, och att uppmuntra andra länder utanför FN:s ekonomiska kommission för Europa att bli parter till konventionen.

| 9. | Europaparlamentet anser att de parlamentsledamöter som ingår i EG-delegationen kan göra en viktig insats och förväntar sig därför att de ges tillträde till EU:s samordningssammanträden utan rätt att uttala sig i Riga. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att de parlamentsledamöter som ingår i EG-delegationen kan göra en viktig insats och förväntar sig därför att de ges tillträde till EU:s samordningssammanträden utan rätt att uttala sig i Riga.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och sekretariatet för FN:s ekonomiska kommission för Europa, med en begäran om att resolutionen ska spridas till alla parter som inte är medlemmar i EU. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och sekretariatet för FN:s ekonomiska kommission för Europa, med en begäran om att resolutionen ska spridas till alla parter som inte är medlemmar i EU.

---

(1)  Rådets beslut 2005/370/EG av den 17 februari 2005 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (EUT L 124, 17.5.2005, s. 1).

(2)  Direktiv 2003/4/EG om allmänhetens tillgång till miljöinformation (EUT L 41, 14.2.2003, s. 26); direktiv 2003/35/EG om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön (EUT L 156, 25.6.2003, s. 17), förordning (EG) nr 1367/2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (EUT L 264, 25.9.2006, s. 13).

(3)  Förslag till direktiv om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (KOM(2003)0624).

(4)  Rådets direktiv 2006/61/EG av den 2 december 2005 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av FN/ECE:s protokoll om register över utsläpp och överföringar av föroreningar (EUT L 32, 4.2.2006, s. 54).

(5)  Godkänd på Europeiska gemenskapens vägnar genom rådets beslut 2006/957/EG av den 18 december 2006 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av en ändring av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (EUT L 386, 29.12.2006, s. 46).

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/100 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/100

---

Uppföljning av Parisförklaringen från 2005 om biståndseffektivitet

P6_TA(2008)0237

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om uppföljningen av Parisförklaringen från 2005 om biståndseffektivitet (2008/2048(INI))

(2009/C 279 E/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 177 i EG fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 177 i EG fördraget,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ”EU:s uppförandekodex för arbetsfördelningen på området utvecklingspolitik” (KOM(2007)0072), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ”EU:s uppförandekodex för arbetsfördelningen på området utvecklingspolitik” (KOM(2007)0072),

| — | med beaktande av sin resolution om EU:s handelsrelaterade bistånd (1) av den 23 maj 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution om EU:s handelsrelaterade bistånd (1) av den 23 maj 2007,

| — | med beaktande av sin resolution om 2006 års paket om effektivitet i EU:s bistånd: ”Samarbeta mer, samarbeta bättre” av den 28 september 2006 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution om 2006 års paket om effektivitet i EU:s bistånd: ”Samarbeta mer, samarbeta bättre” av den 28 september 2006 (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”EU:s bistånd: Mer, bättre och snabbare” (KOM(2006)0087), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”EU:s bistånd: Mer, bättre och snabbare” (KOM(2006)0087),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”Ett effektivare utvecklingsbistånd från EU: en gemensam ram för utarbetandet av landstrategidokumenten och en gemensam flerårig programplanering” (KOM(2006)0088), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”Ett effektivare utvecklingsbistånd från EU: en gemensam ram för utarbetandet av landstrategidokumenten och en gemensam flerårig programplanering” (KOM(2006)0088),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”Utvecklingsfinansiering och biståndseffektivitet – Utmaningarna i fråga om att trappa upp EU:s bistånd 2006–2010” (KOM(2006)0085), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”Utvecklingsfinansiering och biståndseffektivitet – Utmaningarna i fråga om att trappa upp EU:s bistånd 2006–2010” (KOM(2006)0085),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen – Utvecklingsfinansiering och effektivitet i biståndet” (KOM(2005)0133), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen – Utvecklingsfinansiering och effektivitet i biståndet” (KOM(2005)0133),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén med titeln ”Konsekvens i utvecklingspolitiken – Om snabbare framsteg i strävan att uppnå millennieutvecklingsmålen” (KOM(2005)0134), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén med titeln ”Konsekvens i utvecklingspolitiken – Om snabbare framsteg i strävan att uppnå millennieutvecklingsmålen” (KOM(2005)0134),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”Genomförande av Monterreyöverenskommelsen i praktiken: Europeiska unionens bidrag” (KOM(2004)0150), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”Genomförande av Monterreyöverenskommelsen i praktiken: Europeiska unionens bidrag” (KOM(2004)0150),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” (Europeiska samförståndet om utveckling) som undertecknades den 20 december 2005 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” (Europeiska samförståndet om utveckling) som undertecknades den 20 december 2005 (3),

| — | med beaktande av Romförklaringen om harmonisering som antogs den 25 februari 2003 efter högnivåforumet om harmonisering i Rom, och med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet (Parisförklaringen) som antogs den 2 mars 2005 efter högnivåforumet om harmonisering och anpassning för biståndseffektivitet i Paris, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romförklaringen om harmonisering som antogs den 25 februari 2003 efter högnivåforumet om harmonisering i Rom, och med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet (Parisförklaringen) som antogs den 2 mars 2005 efter högnivåforumet om harmonisering och anpassning för biståndseffektivitet i Paris,

| — | med beaktande av resolution A/RES/55/2 från Förenta nationernas (FN) generalförsamling om FN:s millenniedeklaration, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution A/RES/55/2 från Förenta nationernas (FN) generalförsamling om FN:s millenniedeklaration,

| — | med beaktande av Monterreyöverenskommelsen som antogs vid FN:s internationella konferens om utvecklingsfinansiering den 21–22 mars 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Monterreyöverenskommelsen som antogs vid FN:s internationella konferens om utvecklingsfinansiering den 21–22 mars 2002,

| — | med beaktande av de centrala slutsatserna och rekommendationerna i 2007 års inbördes utvärdering (peer review) av Europeiska gemenskapen från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utvecklings (OECD) kommitté för utvecklingsbistånd (DAC), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de centrala slutsatserna och rekommendationerna i 2007 års inbördes utvärdering (peer review) av Europeiska gemenskapen från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utvecklings (OECD) kommitté för utvecklingsbistånd (DAC),

| — | med beaktande av de viktigaste slutsatserna i studien ”Hur effektivt är EU:s bistånd på ort och ställe” (2007) som beställdes av Europaparlamentets utskott för utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de viktigaste slutsatserna i studien ”Hur effektivt är EU:s bistånd på ort och ställe” (2007) som beställdes av Europaparlamentets utskott för utveckling,

| — | med beaktande av 2007 års rapport från Förenta nationerna om millennieutvecklingsmålen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2007 års rapport från Förenta nationerna om millennieutvecklingsmålen,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A6-0171/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A6-0171/2008), och av följande skäl:

| A. | Den aktuella inriktningen på biståndseffektivitet har lett till slutsatsen att utvecklingsstödet inte är tillräckligt effektivt på grund av den alltför begränsade samordningen mellan givarna och det alltför stora antalet projekt och program med olika förfaranden. |
| --- | --- |

A.

Den aktuella inriktningen på biståndseffektivitet har lett till slutsatsen att utvecklingsstödet inte är tillräckligt effektivt på grund av den alltför begränsade samordningen mellan givarna och det alltför stora antalet projekt och program med olika förfaranden.

| B. | De nuvarande undermåliga resultaten skapar ett begränsat egenansvar, mindre effektiva program och gör givarländernas krav på utvecklingsländerna alltför stora. Dessutom skapas en uppdelning mellan så kallade givarfavoriter och mindre populära länder i biståndshänseende, samtidigt som viktiga områden såsom hälsa, utbildning och jämställdhetsfrämjande program försummas. |
| --- | --- |

B.

De nuvarande undermåliga resultaten skapar ett begränsat egenansvar, mindre effektiva program och gör givarländernas krav på utvecklingsländerna alltför stora. Dessutom skapas en uppdelning mellan så kallade givarfavoriter och mindre populära länder i biståndshänseende, samtidigt som viktiga områden såsom hälsa, utbildning och jämställdhetsfrämjande program försummas.

| C. | EU står för över hälften av allt offentligt utvecklingsbistånd (ODA) i världen och har kapacitet att bli den mest effektiva givaren. EU bör därför ta ledningen på internationellt plan för att främja de reformer som krävs för att förbättra biståndseffektiviteten. |
| --- | --- |

C.

EU står för över hälften av allt offentligt utvecklingsbistånd (ODA) i världen och har kapacitet att bli den mest effektiva givaren. EU bör därför ta ledningen på internationellt plan för att främja de reformer som krävs för att förbättra biståndseffektiviteten.

| D. | Det övergripande målet för EU:s utvecklingspolitik är att utrota fattigdomen inom ramen för den nya biståndsstrukturen i syfte att nå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

D.

Det övergripande målet för EU:s utvecklingspolitik är att utrota fattigdomen inom ramen för den nya biståndsstrukturen i syfte att nå millennieutvecklingsmålen.

| E. | Den ekonomiska och sociala utvecklingen samt skyddet av miljön är ömsesidigt beroende faktorer som går hand i hand med en hållbar utveckling, vilket utgör ramen för våra insatser för att förbättra livskvaliteten för alla i enlighet med punkt 36 i Pekingdeklarationen, som antogs den 15 september 1995 vid den fjärde världskonferensen om kvinnor i Peking. |
| --- | --- |

E.

Den ekonomiska och sociala utvecklingen samt skyddet av miljön är ömsesidigt beroende faktorer som går hand i hand med en hållbar utveckling, vilket utgör ramen för våra insatser för att förbättra livskvaliteten för alla i enlighet med punkt 36 i Pekingdeklarationen, som antogs den 15 september 1995 vid den fjärde världskonferensen om kvinnor i Peking.

| F. | Eftersom miljöskydd är ett prioriterat mål för EU bör kommissionen beakta detta mål vid alla politiska åtgärder som den vidtar i fråga om utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

F.

Eftersom miljöskydd är ett prioriterat mål för EU bör kommissionen beakta detta mål vid alla politiska åtgärder som den vidtar i fråga om utvecklingsländerna.

| G. | Kommissionen vill vara en förespråkare för biståndseffektivitet och har två närbesläktade målsättningar i det avseendet, nämligen att i) genomföra Parisförklaringen och förbättra kvaliteten hos sina egna biståndsprogram och ii) hjälpa medlemsstaterna att genomföra Parisförklaringen och förbättra sin egen biståndseffektivitet. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen vill vara en förespråkare för biståndseffektivitet och har två närbesläktade målsättningar i det avseendet, nämligen att i) genomföra Parisförklaringen och förbättra kvaliteten hos sina egna biståndsprogram och ii) hjälpa medlemsstaterna att genomföra Parisförklaringen och förbättra sin egen biståndseffektivitet.

| H. | Aktuella siffror från OECD visar att EU:s totala bistånd har minskat betydligt under 2007. |
| --- | --- |

H.

Aktuella siffror från OECD visar att EU:s totala bistånd har minskat betydligt under 2007.

| I. | EU har åtagit sig att ge mer och bättre bistånd, vilket borde omfatta en ökning av biståndet till 0,56 procent i offentligt utvecklingsbistånd (ODA) av bruttonationalinkomsten senast 2010, utveckling av nya och mer förutsägbara och stabila biståndsmekanismer och främjande av en bättre samordning och komplementaritet genom att arbeta för en gemensam flerårig programplanering som bygger på partnerländernas planer och system, påskyndande av övergången till obundet bistånd och reformering av det tekniska stödet för att bemöta de nationella prioriteringarna. Mellan 2006 och 2007 sjönk den procentandel av BNP som EU avsätter till ODA för första gången sedan 2000 från 0,41 procent till 0,38 procent. EU bör därför fördubbla sina ansträngningar för att i enlighet med millennieutvecklingsmålen uppnå målet att avsätta 0,7 procent av EU:s BNP till ODA senast 2015. |
| --- | --- |

I.

EU har åtagit sig att ge mer och bättre bistånd, vilket borde omfatta en ökning av biståndet till 0,56 procent i offentligt utvecklingsbistånd (ODA) av bruttonationalinkomsten senast 2010, utveckling av nya och mer förutsägbara och stabila biståndsmekanismer och främjande av en bättre samordning och komplementaritet genom att arbeta för en gemensam flerårig programplanering som bygger på partnerländernas planer och system, påskyndande av övergången till obundet bistånd och reformering av det tekniska stödet för att bemöta de nationella prioriteringarna. Mellan 2006 och 2007 sjönk den procentandel av BNP som EU avsätter till ODA för första gången sedan 2000 från 0,41 procent till 0,38 procent. EU bör därför fördubbla sina ansträngningar för att i enlighet med millennieutvecklingsmålen uppnå målet att avsätta 0,7 procent av EU:s BNP till ODA senast 2015.

| J. | Enligt artikel 180 i EG-fördraget, som förstärks genom artikel 188 d som läggs till genom Lissabonfördraget, krävs att unionens och medlemsstaternas politik för utvecklingssamarbete kompletterar och förstärker varandra, vilket innebär att medlemsstaterna och unionen måste sträva efter en ökad samordning mellan givarna och en bättre arbetsfördelning, vilket kommer att bidra till att öka biståndseffektiviteten. |
| --- | --- |

J.

Enligt artikel 180 i EG-fördraget, som förstärks genom artikel 188 d som läggs till genom Lissabonfördraget, krävs att unionens och medlemsstaternas politik för utvecklingssamarbete kompletterar och förstärker varandra, vilket innebär att medlemsstaterna och unionen måste sträva efter en ökad samordning mellan givarna och en bättre arbetsfördelning, vilket kommer att bidra till att öka biståndseffektiviteten.

| K. | Det finns en risk för att de omfattande målen för Europeiska samförståndet om utveckling, som också omfattar politiska mål såsom migration och handel, kan minska fokuseringen på utveckling och undergräva det samförstånd som nåtts om det internationella biståndet när det gäller fattigdomsminskning på grund av bristen på konsekvens mellan EU:s olika politiska linjer. Här erinras om punkt 35 i Europeiska samförståndet om utveckling enligt vilken det är ”viktigt att strategier som inte rör utveckling bistår utvecklingsländerna i deras insatser för att nå millennieutvecklingsmålen”. |
| --- | --- |

K.

Det finns en risk för att de omfattande målen för Europeiska samförståndet om utveckling, som också omfattar politiska mål såsom migration och handel, kan minska fokuseringen på utveckling och undergräva det samförstånd som nåtts om det internationella biståndet när det gäller fattigdomsminskning på grund av bristen på konsekvens mellan EU:s olika politiska linjer. Här erinras om punkt 35 i Europeiska samförståndet om utveckling enligt vilken det är ”viktigt att strategier som inte rör utveckling bistår utvecklingsländerna i deras insatser för att nå millennieutvecklingsmålen”.

| L. | Kompetensflykten har lett till en allvarlig brist på hälso- och sjukvårdspersonal och annan viktig kvalificerad personal i utvecklingsländerna, vilket i sin tur ofta förhindrar ett effektivt tillhandahållande av biståndet på plats. |
| --- | --- |

L.

Kompetensflykten har lett till en allvarlig brist på hälso- och sjukvårdspersonal och annan viktig kvalificerad personal i utvecklingsländerna, vilket i sin tur ofta förhindrar ett effektivt tillhandahållande av biståndet på plats.

| M. | Biståndssystemet blir allt mer komplext och utmärks av allt fler biståndskanaler, splittrade biståndsflöden, en ökad öronmärkning av biståndet och tillväxtekonomiernas allt större betydelse som aktörer i samarbetet med utvecklingsländer, vilket leder till att biståndet blir splittrat och skapar en överlappande givarverksamhet globalt och på land- och sektorsnivå. |
| --- | --- |

M.

Biståndssystemet blir allt mer komplext och utmärks av allt fler biståndskanaler, splittrade biståndsflöden, en ökad öronmärkning av biståndet och tillväxtekonomiernas allt större betydelse som aktörer i samarbetet med utvecklingsländer, vilket leder till att biståndet blir splittrat och skapar en överlappande givarverksamhet globalt och på land- och sektorsnivå.

| N. | En av de kommande årens institutionella utmaningar kommer att bestå i att svara på hur de tolv nya EU-medlemsstaterna på bästa sätt kan integreras i sin roll som nya givare, eftersom vissa av dessa givare har problem med att följa standardriktlinjerna för utvecklingssamarbete för det biståndssystem som OECD/DAC. |
| --- | --- |

N.

En av de kommande årens institutionella utmaningar kommer att bestå i att svara på hur de tolv nya EU-medlemsstaterna på bästa sätt kan integreras i sin roll som nya givare, eftersom vissa av dessa givare har problem med att följa standardriktlinjerna för utvecklingssamarbete för det biståndssystem som OECD/DAC.

| O. | Denna situation skulle kunna hindra ett effektivt bistånd. |
| --- | --- |

O.

Denna situation skulle kunna hindra ett effektivt bistånd.

| P. | Det nuvarande systemet för beviljande av bistånd är alltför ofta otillräckligt, vilket leder till att det bistånd som beviljas många fattiga länder och viktiga områden, såsom hälsa, utbildning, social sammanhållning och jämställdhet, är begränsat. |
| --- | --- |

P.

Det nuvarande systemet för beviljande av bistånd är alltför ofta otillräckligt, vilket leder till att det bistånd som beviljas många fattiga länder och viktiga områden, såsom hälsa, utbildning, social sammanhållning och jämställdhet, är begränsat.

| Q. | EU har förbundit sig att ta itu med frågan om mindre populära länder i biståndshänseende och försummade länder och sektorer inom ramen för den ovannämnda uppförandekodexen för arbetsfördelningen på området utvecklingspolitik, och börjar med att se över beviljande av bistånd i instabila situationer. |
| --- | --- |

Q.

EU har förbundit sig att ta itu med frågan om mindre populära länder i biståndshänseende och försummade länder och sektorer inom ramen för den ovannämnda uppförandekodexen för arbetsfördelningen på området utvecklingspolitik, och börjar med att se över beviljande av bistånd i instabila situationer.

| R. | Europaparlamentet har genom granskningsmekanismen i finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, som upprättades genom förordning (EG) nr 1905/2006 (4), tillsammans med de enskilda medlemsstaterna påpekat att de är bekymrade över att det främsta målet, dvs. fattigdomsutrotning, inte alltid återspeglas i det praktiska genomförandet av biståndet. |
| --- | --- |

R.

Europaparlamentet har genom granskningsmekanismen i finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, som upprättades genom förordning (EG) nr 1905/2006 (4), tillsammans med de enskilda medlemsstaterna påpekat att de är bekymrade över att det främsta målet, dvs. fattigdomsutrotning, inte alltid återspeglas i det praktiska genomförandet av biståndet.

| S. | Många studier har visat att verkligt ansvar och delaktighet för medborgarna vid biståndets användning är ett av de viktigaste måtten på biståndseffektivitet, men att biståndet fortfarande inte är tillräckligt insynsvänligt och öppet. Bristen på insyn gör det svårare för regeringar, lokala myndigheter och det civila samhället i mottagarländerna att få tillgång till information och utgör därför ett betydande hinder för ett effektivare genomförande av biståndet. |
| --- | --- |

S.

Många studier har visat att verkligt ansvar och delaktighet för medborgarna vid biståndets användning är ett av de viktigaste måtten på biståndseffektivitet, men att biståndet fortfarande inte är tillräckligt insynsvänligt och öppet. Bristen på insyn gör det svårare för regeringar, lokala myndigheter och det civila samhället i mottagarländerna att få tillgång till information och utgör därför ett betydande hinder för ett effektivare genomförande av biståndet.

| T. | Utbetalningen av biståndet bygger ofta på givarnas egna prioriteringar och tidsplaner, och ansträngningarna för att respektera och följa de nationella planerings- och utvecklingsprioriteringarna och de nationella budgettidsplanerna är otillräckliga, vilket gör det mycket svårt för mottagarna att utarbeta effektiva budgetar eller att planera framåt, och vilket gör det svårt för parlamenten, det civila samhället och andra aktörer att övervaka biståndsflödena och biståndseffektiviteten. |
| --- | --- |

T.

Utbetalningen av biståndet bygger ofta på givarnas egna prioriteringar och tidsplaner, och ansträngningarna för att respektera och följa de nationella planerings- och utvecklingsprioriteringarna och de nationella budgettidsplanerna är otillräckliga, vilket gör det mycket svårt för mottagarna att utarbeta effektiva budgetar eller att planera framåt, och vilket gör det svårt för parlamenten, det civila samhället och andra aktörer att övervaka biståndsflödena och biståndseffektiviteten.

| U. | Användningen av landsspecifika system är ett centralt inslag i biståndseffektiviteten och anses vara ett viktigt sätt att öka partnerländernas egenansvar för utformningen och genomförandet av politiken och förväntas därför stärka partnerländernas nationella utvecklingsstrategier och genomföranderamar. |
| --- | --- |

U.

Användningen av landsspecifika system är ett centralt inslag i biståndseffektiviteten och anses vara ett viktigt sätt att öka partnerländernas egenansvar för utformningen och genomförandet av politiken och förväntas därför stärka partnerländernas nationella utvecklingsstrategier och genomföranderamar.

| V. | Enligt en aktuell studie från OECD om övervakningen av Parisförklaringen är bristen på efterfrågestyrt tekniskt stöd en central fråga för utvecklingsländernas regeringar, eftersom en stor del av det tekniska biståndet fortsätter att vara bundet och är alltför kostsamt, och eftersom det ofta är ineffektivt när det gäller att stärka den lokala förmågan, vilket behandlas i artikel 31 i förordningen om ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

V.

Enligt en aktuell studie från OECD om övervakningen av Parisförklaringen är bristen på efterfrågestyrt tekniskt stöd en central fråga för utvecklingsländernas regeringar, eftersom en stor del av det tekniska biståndet fortsätter att vara bundet och är alltför kostsamt, och eftersom det ofta är ineffektivt när det gäller att stärka den lokala förmågan, vilket behandlas i artikel 31 i förordningen om ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete.

| W. | De nationella parlamenten är av central betydelse när det gäller att öka medvetenheten och att trycka på för en reform av biståndsstrukturen genom att debattera och anta utvecklingsramar och utvecklingsbudgetar, genom att bevilja finansiering för fattigdomsrelaterade sektorer, genom att främja arbetsfördelningen och genom att kräva att regeringarna genomför Parisförklaringen. |
| --- | --- |

W.

De nationella parlamenten är av central betydelse när det gäller att öka medvetenheten och att trycka på för en reform av biståndsstrukturen genom att debattera och anta utvecklingsramar och utvecklingsbudgetar, genom att bevilja finansiering för fattigdomsrelaterade sektorer, genom att främja arbetsfördelningen och genom att kräva att regeringarna genomför Parisförklaringen.

| X. | De lokala myndigheterna är mycket viktiga aktörer i utvecklingspolitiken, eftersom deras kunskaper och kännedom om de lokala behoven gör det möjligt för dem att dagligen förmedla befolkningens förväntningar och att överbrygga klyftan mellan befolkningen och staten. |
| --- | --- |

X.

De lokala myndigheterna är mycket viktiga aktörer i utvecklingspolitiken, eftersom deras kunskaper och kännedom om de lokala behoven gör det möjligt för dem att dagligen förmedla befolkningens förväntningar och att överbrygga klyftan mellan befolkningen och staten.

| Y. | Det civila samhället spelar en avgörande roll, både som partner i den politiska dialogen om biståndets effektivitet och fastställande av prioriteringar för biståndet och som bevakare av regeringens utgifter. |
| --- | --- |

Y.

Det civila samhället spelar en avgörande roll, både som partner i den politiska dialogen om biståndets effektivitet och fastställande av prioriteringar för biståndet och som bevakare av regeringens utgifter.

| Z. | Enligt finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete ska högst 15 procent av temalånen till icke-statliga aktörer och lokala myndigheter gå till de sistnämnda, och denna positiva utveckling i riktning mot en förbättring av biståndets effektivitet borde åtföljas av att medlemsstaterna i högre grad utnyttjar decentraliserat samarbete. |
| --- | --- |

Z.

Enligt finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete ska högst 15 procent av temalånen till icke-statliga aktörer och lokala myndigheter gå till de sistnämnda, och denna positiva utveckling i riktning mot en förbättring av biståndets effektivitet borde åtföljas av att medlemsstaterna i högre grad utnyttjar decentraliserat samarbete.

| AA. | EU måste se till att diskussionen om biståndseffektivitet vid det tredje högnivåforumet om biståndseffektivitet i Accra i september 2008 inriktas på att minska och på lång sikt utrota fattigdomen. |
| --- | --- |

AA.

EU måste se till att diskussionen om biståndseffektivitet vid det tredje högnivåforumet om biståndseffektivitet i Accra i september 2008 inriktas på att minska och på lång sikt utrota fattigdomen.

| AB. | För att uppnå millennieutvecklingsmålen är det mycket viktigt att både förbättra biståndets kvalitet och öka biståndets storlek. Biståndseffektivitet kan inte vara ett svepskäl för att inte uppfylla de åtaganden som medlemsstaterna gjorde i enlighet med den ovanstående Monterreyöverenskommelsen. |
| --- | --- |

AB.

För att uppnå millennieutvecklingsmålen är det mycket viktigt att både förbättra biståndets kvalitet och öka biståndets storlek. Biståndseffektivitet kan inte vara ett svepskäl för att inte uppfylla de åtaganden som medlemsstaterna gjorde i enlighet med den ovanstående Monterreyöverenskommelsen.

| AC. | I Europeiska samförståndet om utveckling erkänns jämställdhet som ett mål i sig och EU förbinder sig till att förstärka sin jämställdhetsstrategi i allt EU-utvecklingssamarbete. Enligt kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetet (KOM(2007)0100) ska EU-givare sörja för att strategier och förfaranden som verkligen ger resultat för kvinnor genomförs effektivt. |
| --- | --- |

AC.

I Europeiska samförståndet om utveckling erkänns jämställdhet som ett mål i sig och EU förbinder sig till att förstärka sin jämställdhetsstrategi i allt EU-utvecklingssamarbete. Enligt kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetet (KOM(2007)0100) ska EU-givare sörja för att strategier och förfaranden som verkligen ger resultat för kvinnor genomförs effektivt.

| AD. | Att återupprätta freden på lokal, nationell, regional och global nivå är möjligt och oskiljbart från främjandet av kvinnor, eftersom dessa är en viktig drivkraft inte bara för familjeliv och barnuppfostran utan även för offentliga initiativ, för konfliktlösning och för främjandet av en hållbar fred på alla plan, såsom anges i punkt 18 i den ovannämnda Pekingdeklarationen. |
| --- | --- |

AD.

Att återupprätta freden på lokal, nationell, regional och global nivå är möjligt och oskiljbart från främjandet av kvinnor, eftersom dessa är en viktig drivkraft inte bara för familjeliv och barnuppfostran utan även för offentliga initiativ, för konfliktlösning och för främjandet av en hållbar fred på alla plan, såsom anges i punkt 18 i den ovannämnda Pekingdeklarationen.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att göra vad de kan för att se till att EU uppträder enat, för att anpassa genomförandet av biståndet till partnerländernas prioriteringar och för att göra sina åtgärder mer harmoniserade, öppna, förutsägbara och ömsesidigt effektiva. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att göra vad de kan för att se till att EU uppträder enat, för att anpassa genomförandet av biståndet till partnerländernas prioriteringar och för att göra sina åtgärder mer harmoniserade, öppna, förutsägbara och ömsesidigt effektiva.

| 2. | Europaparlamentet betonar att kommissionen måste bevara biståndsagendans integritet och en tydlig fokus på det slutliga målet att utrota fattigdomen och betona ett effektivt genomförande av den prioriterade politiken, inbegripet ett tydligt fokus på resultat. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att kommissionen måste bevara biståndsagendans integritet och en tydlig fokus på det slutliga målet att utrota fattigdomen och betona ett effektivt genomförande av den prioriterade politiken, inbegripet ett tydligt fokus på resultat.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att höjningen av råvarupriserna har spelat en avgörande roll för utlösandet av dagens världsomspännande livsmedelskris, en kris som riskerar att tillintetgöra alla de ansträngningar som redan gjorts för att förbättra biståndets effektivitet. Parlamentet uppmanar kommissionen och alla medlemsstater att stödja alla åtgärder som kan bidra till att stabilisera råvarupriserna för utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att höjningen av råvarupriserna har spelat en avgörande roll för utlösandet av dagens världsomspännande livsmedelskris, en kris som riskerar att tillintetgöra alla de ansträngningar som redan gjorts för att förbättra biståndets effektivitet. Parlamentet uppmanar kommissionen och alla medlemsstater att stödja alla åtgärder som kan bidra till att stabilisera råvarupriserna för utvecklingsländerna.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa till att integrera de nya medlemsstaterna i de allt mer samordnade, internationella strategierna för utvecklingspolitiken och för genomförande genom de lämpliga mekanismerna, att i samarbete med de nya medlemsstaterna planera hur de ska uppfylla EU:s ytterligare mål om biståndets effektivitet som fastställdes vid högnivåforumet i Paris, och utreda hur eventuell gemensam programplanering kan utvecklas. Parlamentet erinrar därvid om att de nya medlemsstaterna i fråga om ODA har utfäst sig att uppnå målet 0,17 procent av BNI fram till 2010 och 0,33 procent fram till 2015, eftersom deras framtida bidrag måste förstärka EU:s roll i utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa till att integrera de nya medlemsstaterna i de allt mer samordnade, internationella strategierna för utvecklingspolitiken och för genomförande genom de lämpliga mekanismerna, att i samarbete med de nya medlemsstaterna planera hur de ska uppfylla EU:s ytterligare mål om biståndets effektivitet som fastställdes vid högnivåforumet i Paris, och utreda hur eventuell gemensam programplanering kan utvecklas. Parlamentet erinrar därvid om att de nya medlemsstaterna i fråga om ODA har utfäst sig att uppnå målet 0,17 procent av BNI fram till 2010 och 0,33 procent fram till 2015, eftersom deras framtida bidrag måste förstärka EU:s roll i utvecklingssamarbetet.

| 5. | Europaparlamentet erkänner att demokratiskt egenansvar och parlamentarisk kontroll i utvecklingsländerna är synnerligen viktigt för att sörja för effektivitet i bistånden, att EU måste ge resurser och kapacitetsutvecklingsstöd till utvecklingsländernas parlament för att se till att dessa har tillräcklig kapacitet att ägna sig åt granskning och kontroll av sina regeringars budgetar, och att det är viktigt med en bättre resultatrapportering till Europaparlamentet, det civila samhället och medlemsstaterna, vilket skulle kunna bidra till att öka förtroendet för gemenskapens program, öka ansvarigheten och möjliggöra mer strategiska tillsynsmekanismer. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att föreslå en ny indikator för att övervaka den parlamentariska kontrollen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erkänner att demokratiskt egenansvar och parlamentarisk kontroll i utvecklingsländerna är synnerligen viktigt för att sörja för effektivitet i bistånden, att EU måste ge resurser och kapacitetsutvecklingsstöd till utvecklingsländernas parlament för att se till att dessa har tillräcklig kapacitet att ägna sig åt granskning och kontroll av sina regeringars budgetar, och att det är viktigt med en bättre resultatrapportering till Europaparlamentet, det civila samhället och medlemsstaterna, vilket skulle kunna bidra till att öka förtroendet för gemenskapens program, öka ansvarigheten och möjliggöra mer strategiska tillsynsmekanismer. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att föreslå en ny indikator för att övervaka den parlamentariska kontrollen.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att gemensamt fastställa resultatindikatorer som är anpassade till indikatorerna för millennieutvecklingsmålen, särskilt beträffande budgetbiståndet, så att de nationella parlamenten, de lokala myndigheterna och det lokala civila samhället, såväl som Europaparlamentet, kan utvärdera resultatet av EU:s bidrag. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att gemensamt fastställa resultatindikatorer som är anpassade till indikatorerna för millennieutvecklingsmålen, särskilt beträffande budgetbiståndet, så att de nationella parlamenten, de lokala myndigheterna och det lokala civila samhället, såväl som Europaparlamentet, kan utvärdera resultatet av EU:s bidrag.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU:s politik och biståndsstruktur stöder Parisförklaringens principer om resultatinriktad förvaltning, särskilt för att uppnå resultat i fråga om de millennieutvecklingsmål som enligt 2007 års rapport från FN om millennieutvecklingsmålen minst sannolikt kommer att uppnås, exempelvis det femte målet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU:s politik och biståndsstruktur stöder Parisförklaringens principer om resultatinriktad förvaltning, särskilt för att uppnå resultat i fråga om de millennieutvecklingsmål som enligt 2007 års rapport från FN om millennieutvecklingsmålen minst sannolikt kommer att uppnås, exempelvis det femte målet.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en modell för alla finansieringsinstrument från vilka den beviljat medel för god samhällsstyrning, oavsett om det gäller Europeiska utvecklingsfonden, finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, EU:s Afrikastrategi eller medel som beviljats afrikanska regeringar för god samhällsstyrning, för att därigenom kontrollera enhetligheten i politiken och sund förvaltning av dessa medel. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en modell för alla finansieringsinstrument från vilka den beviljat medel för god samhällsstyrning, oavsett om det gäller Europeiska utvecklingsfonden, finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, EU:s Afrikastrategi eller medel som beviljats afrikanska regeringar för god samhällsstyrning, för att därigenom kontrollera enhetligheten i politiken och sund förvaltning av dessa medel.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja tillkomsten och tillämpningen av nyskapande finansieringsmekanismer som är ägnade att ge ett betydande bidrag till att millennieutvecklingsmålen uppnås inom föreskriven tid. Parlamentet framhåller att dessa kompletterande resurser inte kan ersätta redan gjorda åtaganden inom det offentliga biståndet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja tillkomsten och tillämpningen av nyskapande finansieringsmekanismer som är ägnade att ge ett betydande bidrag till att millennieutvecklingsmålen uppnås inom föreskriven tid. Parlamentet framhåller att dessa kompletterande resurser inte kan ersätta redan gjorda åtaganden inom det offentliga biståndet.

| 10. | Europaparlamentet stöder kommissionens val att alltmer använda budgetstöd, men uppmuntrar samtidigt kommissionen att fortsätta att undersöka utmaningarna i anslutning till denna biståndsmetod. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet stöder kommissionens val att alltmer använda budgetstöd, men uppmuntrar samtidigt kommissionen att fortsätta att undersöka utmaningarna i anslutning till denna biståndsmetod.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de nationella parlamenten att främja dagordningen för arbetsfördelningen, särskilt enligt den ovannämnda uppförandekoden för arbetsfördelningen, och utarbeta handlingsplaner för hur de ämnar genomföra dem i syfte att förbättra de europeiska biståndsansträngningarna samtidigt som man ser till att dagordningen drivs framåt av partnerländerna och inte enbart av givarländerna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de nationella parlamenten att främja dagordningen för arbetsfördelningen, särskilt enligt den ovannämnda uppförandekoden för arbetsfördelningen, och utarbeta handlingsplaner för hur de ämnar genomföra dem i syfte att förbättra de europeiska biståndsansträngningarna samtidigt som man ser till att dagordningen drivs framåt av partnerländerna och inte enbart av givarländerna.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att arbetsfördelningen bör vara landsstyrd, i enlighet med Parisförklaringens principer, samt resultatinriktad och leda till tillräcklig finansiering av alla sektorer i respektive partnerland. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller att arbetsfördelningen bör vara landsstyrd, i enlighet med Parisförklaringens principer, samt resultatinriktad och leda till tillräcklig finansiering av alla sektorer i respektive partnerland.

| 13. | Europaparlamentet understöder översynen och utvidgningen av givaratlasinitiativet för att främja en mera sammanhängande och gränsöverskridande politisk dialog mellan de europeiska givarna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understöder översynen och utvidgningen av givaratlasinitiativet för att främja en mera sammanhängande och gränsöverskridande politisk dialog mellan de europeiska givarna.

| 14. | Europaparlamentet erinrar om att genom korruption avleds medel som är avsedda för utveckling och korrupten är därför ett avgörande hinder för ett effektivt bistånd. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra uppföljningen av biståndsanslagen och uppmuntra biståndsmottagarna att ratificera och strikt följa de internationella och regionala avtal som är tillämpliga inom detta område. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet erinrar om att genom korruption avleds medel som är avsedda för utveckling och korrupten är därför ett avgörande hinder för ett effektivt bistånd. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra uppföljningen av biståndsanslagen och uppmuntra biståndsmottagarna att ratificera och strikt följa de internationella och regionala avtal som är tillämpliga inom detta område.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sörja för större ansvarighet och insyn i ländernas offentliga finansiella förvaltningssystem i de fall då det finns garantier för att biståndet kommer att användas för de avsedda syftena, i syfte att underlätta både ansvarsfrågan och fattigdomsminskningen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sörja för större ansvarighet och insyn i ländernas offentliga finansiella förvaltningssystem i de fall då det finns garantier för att biståndet kommer att användas för de avsedda syftena, i syfte att underlätta både ansvarsfrågan och fattigdomsminskningen.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta konkreta åtgärder för att bekämpa korruptionen, särskilt genom att stödja initiativ från det civila samhället, vilka syftar till att garantera insyn i utnyttjandet av bistånd från EU, och genom att med kraft uppmana alla medlemsstater och partnerländer att ratificera FN-konvention mot korruption från 2003. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta konkreta åtgärder för att bekämpa korruptionen, särskilt genom att stödja initiativ från det civila samhället, vilka syftar till att garantera insyn i utnyttjandet av bistånd från EU, och genom att med kraft uppmana alla medlemsstater och partnerländer att ratificera FN-konvention mot korruption från 2003.

| 17. | Europaparlamentet stöder kommissionen i dess arbete med att samordna utvecklingssamarbetet mellan medlemsstaterna på central nivå och på fältet och betonar det mervärde som kommissionen tillför genom att den tar ledningen i den politiska dialogen mellan EU och partnerländerna, på grundval av EU:s gemensamma värden såsom främjandet av de mänskliga rättigheterna och jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet stöder kommissionen i dess arbete med att samordna utvecklingssamarbetet mellan medlemsstaterna på central nivå och på fältet och betonar det mervärde som kommissionen tillför genom att den tar ledningen i den politiska dialogen mellan EU och partnerländerna, på grundval av EU:s gemensamma värden såsom främjandet av de mänskliga rättigheterna och jämställdhet mellan kvinnor och män.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att förenkla förfarandena
  ,
  inbegripet processerna för att genomföra biståndet, ytterligare decentralisera ansvaret och ge delegationerna tillräcklig kapacitet (i fråga om personal och kompetens) och i erforderlig utsträckning kontroll eller inflytande över utformningen och godkännandeförfarandet för de tematiska och regionala budgetposterna för att de ska kunna utföra sina uppgifter. Parlamentet framhåller vikten av att förse den framtida europeiska avdelningen för yttre åtgärder med tillräcklig utvecklingsinriktad kapacitet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att förenkla förfarandena
  ,
  inbegripet processerna för att genomföra biståndet, ytterligare decentralisera ansvaret och ge delegationerna tillräcklig kapacitet (i fråga om personal och kompetens) och i erforderlig utsträckning kontroll eller inflytande över utformningen och godkännandeförfarandet för de tematiska och regionala budgetposterna för att de ska kunna utföra sina uppgifter. Parlamentet framhåller vikten av att förse den framtida europeiska avdelningen för yttre åtgärder med tillräcklig utvecklingsinriktad kapacitet.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att främja regelbunden kontakt och samarbete mellan dess delegationer och det civila samhället liksom de lokala myndigheterna för att bättre beakta partnerländernas behov och prioriteringar och därigenom gynna ökat egenansvar i biståndet, vilket är Parisförklaringens främsta mål. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att främja regelbunden kontakt och samarbete mellan dess delegationer och det civila samhället liksom de lokala myndigheterna för att bättre beakta partnerländernas behov och prioriteringar och därigenom gynna ökat egenansvar i biståndet, vilket är Parisförklaringens främsta mål.

| 20. | Europaparlamentet betonar att riktlinjer och metoder för övervakningen av Parisförklaringen måste förbättras för att öka den gemensamma förståelsen av den agenda som fastställdes av högnivåforumet i Paris och säkra en konsekvent insamling av information om indikatorerna i de länder som får mest bistånd. Parlamentet betonar behovet av att se till att givarländerna fullföljer sina biståndslöften och uppmanar medlemsstaterna att förbättra tillgången till deras relevanta information för att underlätta ökad insyn och ansvarighet i biståndsrapporteringen. Parlamentet framhåller därför behovet av att använda exakta indikatorer för interimsutvärdering. Resultaten av detta kommer att möjliggöra en anpassning och/eller intensifiering av de åtgärder som krävs för att uppnå de mål som fastställts för 2010. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att riktlinjer och metoder för övervakningen av Parisförklaringen måste förbättras för att öka den gemensamma förståelsen av den agenda som fastställdes av högnivåforumet i Paris och säkra en konsekvent insamling av information om indikatorerna i de länder som får mest bistånd. Parlamentet betonar behovet av att se till att givarländerna fullföljer sina biståndslöften och uppmanar medlemsstaterna att förbättra tillgången till deras relevanta information för att underlätta ökad insyn och ansvarighet i biståndsrapporteringen. Parlamentet framhåller därför behovet av att använda exakta indikatorer för interimsutvärdering. Resultaten av detta kommer att möjliggöra en anpassning och/eller intensifiering av de åtgärder som krävs för att uppnå de mål som fastställts för 2010.

| 21. | Europaparlamentet betonar att en övervakningsplan på medellång sikt måste utarbetas för att utvärdera framstegen och att handlingsorienterade åtgärder måste främjas för att stimulera genomförandet av övervakning i länderna, att synergier måste möjliggöras mellan de nationella och internationella övervakningsinsatserna och att eventuellt dubbelarbete måste minska vid övervakningen av EU:s åtaganden inom ramen för Parisförklaringen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att en övervakningsplan på medellång sikt måste utarbetas för att utvärdera framstegen och att handlingsorienterade åtgärder måste främjas för att stimulera genomförandet av övervakning i länderna, att synergier måste möjliggöras mellan de nationella och internationella övervakningsinsatserna och att eventuellt dubbelarbete måste minska vid övervakningen av EU:s åtaganden inom ramen för Parisförklaringen.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga definitionerna i anslutning till den sektorsvisa fördelningen av det offentliga utvecklingsbiståndet för att göra resultaten mer konsekventa och minska transaktionskostnaderna för hanteringen av kommissionens och medlemsstaternas uppgifter på landsnivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att definitionerna av det offentliga utvecklingsbiståndet inte utvidgas till att omfatta icke-biståndsposter som militära utgifter. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga definitionerna i anslutning till den sektorsvisa fördelningen av det offentliga utvecklingsbiståndet för att göra resultaten mer konsekventa och minska transaktionskostnaderna för hanteringen av kommissionens och medlemsstaternas uppgifter på landsnivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att definitionerna av det offentliga utvecklingsbiståndet inte utvidgas till att omfatta icke-biståndsposter som militära utgifter.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i enlighet med de åtaganden som gjordes vid världstoppmötet om social utveckling i Köpenhamn den 5–12 mars 1995, anpassa sig efter kravet från det civila samhällets organisationer på att minst 20 procent av utvecklingsbiståndet går till förbättring av offentliga bastjänster såsom utbildning, hälsa, tillgång till vatten och sanitär infrastruktur. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i enlighet med de åtaganden som gjordes vid världstoppmötet om social utveckling i Köpenhamn den 5–12 mars 1995, anpassa sig efter kravet från det civila samhällets organisationer på att minst 20 procent av utvecklingsbiståndet går till förbättring av offentliga bastjänster såsom utbildning, hälsa, tillgång till vatten och sanitär infrastruktur.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemmarna i OECD/DAC, som är auktoriteten på området, att snarast möjligt utarbeta en definition av utvecklingssamarbete som kan sätta definitivt stopp för att bistånd avleds för att gynna syften som inte alls har att göra med utveckling. Denna avledning är endast möjlig på grund av den för närvarande oerhört vida officiella definitionen av utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemmarna i OECD/DAC, som är auktoriteten på området, att snarast möjligt utarbeta en definition av utvecklingssamarbete som kan sätta definitivt stopp för att bistånd avleds för att gynna syften som inte alls har att göra med utveckling. Denna avledning är endast möjlig på grund av den för närvarande oerhört vida officiella definitionen av utvecklingsbistånd.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att helt och hållet övergå till obundet bistånd, särskilt när det gäller tekniskt bistånd, livsmedelsbistånd och livsmedelstransportbistånd, i enlighet med OECD/DAC-rekommendationen från 2001 om stödberättigade länder enligt EUF:s regler och enligt artikel 31 i förordningen om finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att helt och hållet övergå till obundet bistånd, särskilt när det gäller tekniskt bistånd, livsmedelsbistånd och livsmedelstransportbistånd, i enlighet med OECD/DAC-rekommendationen från 2001 om stödberättigade länder enligt EUF:s regler och enligt artikel 31 i förordningen om finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stegvis avskaffa politisk villkorlighet, särskilt villkorlighet i den ekonomiska politiken, att främja en samsyn om de viktigaste prioriteringarna och att utnyttja sitt inflytande för att övertyga Världsbanken och Internationella valutafonden om att stöda samma ståndpunkt. Parlamentet efterlyser särskilt att alla utvecklingsländer ska kunna omfattas av strategin för handelsbistånd och inte bara de som går med på att öppna sina marknader mer, särskilt inom ramen för ekonomiska partnerskapsavtal. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stegvis avskaffa politisk villkorlighet, särskilt villkorlighet i den ekonomiska politiken, att främja en samsyn om de viktigaste prioriteringarna och att utnyttja sitt inflytande för att övertyga Världsbanken och Internationella valutafonden om att stöda samma ståndpunkt. Parlamentet efterlyser särskilt att alla utvecklingsländer ska kunna omfattas av strategin för handelsbistånd och inte bara de som går med på att öppna sina marknader mer, särskilt inom ramen för ekonomiska partnerskapsavtal.

| 27. | Europaparlamentet betonar att de internationella finansiella institutionerna och givarländerna måste offentliggöra villkoren för beviljandet av utvecklingsbistånd så att parlament, lokala myndigheter och aktörer i det civila samhället kan utöva en verklig demokratisk kontroll. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att de internationella finansiella institutionerna och givarländerna måste offentliggöra villkoren för beviljandet av utvecklingsbistånd så att parlament, lokala myndigheter och aktörer i det civila samhället kan utöva en verklig demokratisk kontroll.

| 28. | Europaparlamentet betonar att biståndet måste betalas ut i enlighet med partnernas egna prioriteringar och tidsplaner och vara förenligt med de nationella planerings- och utvecklingsprioriteringarna och med den nationella budgettidsplanen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att biståndet måste betalas ut i enlighet med partnernas egna prioriteringar och tidsplaner och vara förenligt med de nationella planerings- och utvecklingsprioriteringarna och med den nationella budgettidsplanen.

| 29. | Europaparlamentet betonar att förbättrad samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna borde lösa problemet med mindre populära länder och sektorer i biståndshänseende, och betonar i detta sammanhang vikten av den uppdaterade och förbättrade versionen av EU:s givaratlas. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att förbättrad samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna borde lösa problemet med mindre populära länder och sektorer i biståndshänseende, och betonar i detta sammanhang vikten av den uppdaterade och förbättrade versionen av EU:s givaratlas.

| 30. | Europaparlamentet framhåller behovet av att förbättra framstegen mot uppnåendet av de hälsomässiga millennieutvecklingsmålen, särskilt i instabila situationer, och av att kommissionens generaldirektorat för humanitärt bistånd (ECHO) och dess generaldirektorat för utveckling samordnar sitt arbete under hela den humanitära biståndsfasen, övergångsfasen och utvecklingsfasen (sammanlänkning av nödhjälp, rehabilitering och utveckling) i enlighet med exempelvis det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd (5). |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet framhåller behovet av att förbättra framstegen mot uppnåendet av de hälsomässiga millennieutvecklingsmålen, särskilt i instabila situationer, och av att kommissionens generaldirektorat för humanitärt bistånd (ECHO) och dess generaldirektorat för utveckling samordnar sitt arbete under hela den humanitära biståndsfasen, övergångsfasen och utvecklingsfasen (sammanlänkning av nödhjälp, rehabilitering och utveckling) i enlighet med exempelvis det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd (5).

| 31. | Europaparlamentet betonar att kommissionens samråd med det civila samhällets partner, centralt och på fältet, måste öka genom bättre strukturerade möten om politik, strategisk programplanering och biståndseffektivitet, inbegripet krav för ansökningsomgångar, utbetalningsförfaranden, ekonomisk kontroll av projekten samt övervaknings- och utvärderingsprocesser. Parlamentet uppmanar givar- och partnerländernas regeringar att säkerställa det civila samhällets och de lokala myndigheternas fulla och meningsfulla medverkan i planeringen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av budgetarna för utvecklingsbistånd och av utvecklingsprogrammen, och att stödja de förutsättningar som krävs för att de ska kunna fullgöra sina uppgifter. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att kommissionens samråd med det civila samhällets partner, centralt och på fältet, måste öka genom bättre strukturerade möten om politik, strategisk programplanering och biståndseffektivitet, inbegripet krav för ansökningsomgångar, utbetalningsförfaranden, ekonomisk kontroll av projekten samt övervaknings- och utvärderingsprocesser. Parlamentet uppmanar givar- och partnerländernas regeringar att säkerställa det civila samhällets och de lokala myndigheternas fulla och meningsfulla medverkan i planeringen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av budgetarna för utvecklingsbistånd och av utvecklingsprogrammen, och att stödja de förutsättningar som krävs för att de ska kunna fullgöra sina uppgifter.

| 32. | Europaparlamentet betonar att kvinnors och kvinnorörelsers deltagande i utarbetande och drivande av politik och program, genomförande, övervakning och utvärdering bör ses som en del av åtgärderna för att säkerställa verkligt egenansvar med hänsyn till att kvinnor är oproportionerligt drabbade av fattigdom. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att kvinnors och kvinnorörelsers deltagande i utarbetande och drivande av politik och program, genomförande, övervakning och utvärdering bör ses som en del av åtgärderna för att säkerställa verkligt egenansvar med hänsyn till att kvinnor är oproportionerligt drabbade av fattigdom.

| 33. | Europaparlamentet betonar att de lokala myndigheterna i både medlemsstaterna och i EU:s partnerländer måste göras delaktiga i processen med att nå målen i Parisförklaringen, särskilt under alla faser av utarbetandet, genomförandet och utvärderingen av utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att de lokala myndigheterna i både medlemsstaterna och i EU:s partnerländer måste göras delaktiga i processen med att nå målen i Parisförklaringen, särskilt under alla faser av utarbetandet, genomförandet och utvärderingen av utvecklingspolitiken.

| 34. | Europaparlamentet erinrar om den avgörande roll som medlemmar i migrantgrupper kan spela för att förbättra effektiviteten i det europeiska biståndet och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att engagera dessa mer i utarbetandet och genomförandet av europeiska utvecklingsprogram. Parlamentet understryker att deltagande av utlänningar eller personer med utländskt påbrå i ett partnerskap mellan EU och dessa personers ursprungsländer är ett effektivt integrationsmedel. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet erinrar om den avgörande roll som medlemmar i migrantgrupper kan spela för att förbättra effektiviteten i det europeiska biståndet och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att engagera dessa mer i utarbetandet och genomförandet av europeiska utvecklingsprogram. Parlamentet understryker att deltagande av utlänningar eller personer med utländskt påbrå i ett partnerskap mellan EU och dessa personers ursprungsländer är ett effektivt integrationsmedel.

| 35. | Europaparlamentet anser att större öppenhet i informationen om biståndsflödena är ett avgörande mål för att kunna utnyttja biståndet mer effektivt och för att kunna förbättra den ömsesidiga ansvarigheten och se till att det finns en läglig offentlig spridning av fullständig information om allt bistånd som utlovats, tilldelats och utbetalats, inbegripet offentliggörande av tillförlitliga tidsplaner per land för biståndsåtaganden och biståndsutgifter, och att medlemsstaterna och partnerländerna automatiskt, lägligt och proaktivt bör lämna ut alla dokument som rör planering, genomförande och utvärdering av biståndsstrategier och biståndsprojekt samt att detta utlämnande bör inbegripa offentliggörande av information som gör det möjligt för allmänheten att delta i beslutsfattandet, på språk och i former som är lämpliga för de berörda intressenterna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att större öppenhet i informationen om biståndsflödena är ett avgörande mål för att kunna utnyttja biståndet mer effektivt och för att kunna förbättra den ömsesidiga ansvarigheten och se till att det finns en läglig offentlig spridning av fullständig information om allt bistånd som utlovats, tilldelats och utbetalats, inbegripet offentliggörande av tillförlitliga tidsplaner per land för biståndsåtaganden och biståndsutgifter, och att medlemsstaterna och partnerländerna automatiskt, lägligt och proaktivt bör lämna ut alla dokument som rör planering, genomförande och utvärdering av biståndsstrategier och biståndsprojekt samt att detta utlämnande bör inbegripa offentliggörande av information som gör det möjligt för allmänheten att delta i beslutsfattandet, på språk och i former som är lämpliga för de berörda intressenterna.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra framsteg på detta område genom att stödja införandet av redovisningsstandarder för kraven på offentlighet för det externa biståndet och genom att samarbeta med det civila samhällets organisationer, de nationella parlamenten, de lokala myndigheterna och internationella organisationer för att fastställa god praxis vid registreringen av biståndsflödena i de nationella budgetarna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra framsteg på detta område genom att stödja införandet av redovisningsstandarder för kraven på offentlighet för det externa biståndet och genom att samarbeta med det civila samhällets organisationer, de nationella parlamenten, de lokala myndigheterna och internationella organisationer för att fastställa god praxis vid registreringen av biståndsflödena i de nationella budgetarna.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att anpassa sitt bistånd till de landsspecifika systemen med hjälp av allmänt och sektoriellt budgetstöd, som måste grundas på en gedigen fattigdomsminskningsplan som ökar den inhemska ansvarigheten och som måste vara förenat med ett gemensamt åtagande om att minska fattigdomen och uppnå millennieutvecklingsmålen, respektera de mänskliga rättigheterna samt stärka och förbättra övervakning, finansiell förvaltning och ansvarighet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att anpassa sitt bistånd till de landsspecifika systemen med hjälp av allmänt och sektoriellt budgetstöd, som måste grundas på en gedigen fattigdomsminskningsplan som ökar den inhemska ansvarigheten och som måste vara förenat med ett gemensamt åtagande om att minska fattigdomen och uppnå millennieutvecklingsmålen, respektera de mänskliga rättigheterna samt stärka och förbättra övervakning, finansiell förvaltning och ansvarighet.

| 38. | Europaparlamentet betonar att det krävs ökad och förutsägbar finansiering från kommissionen och medlemsstaterna i form av fleråriga (minst 3 år) biståndsåtaganden som bygger på tydliga och öppna kriterier och resultat i fråga om avskaffande av fattigdom, inbegripet särskilda sektoriella resultat, som fastställts tillsammans med partnerländerna och som genomförs med öppenhet och enligt tidsplanen så att det blir möjligt att investera i att bygga upp de mänskliga resurser som är mycket viktiga för att förbättra biståndseffektiviteten. Parlamentet välkomnar initiativet till en upphandlingsmekanism för millennieutvecklingsmålen för att säkerställa en mer förutsägbar form av budgetstöd på längre sikt. Parlamentet insisterar dock på att detta innebär ett tydligt åtagande om att uppnå millennieutvecklingsmålen från partnerländerna och att det behövs kontinuerlig övervakning med stark resultatinriktning. Parlamentet välkomnar upphandlingsmekanismen för millennieutvecklingsmålen som ett av de tänkbara sätten att öka biståndets förutsägbarhet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att det krävs ökad och förutsägbar finansiering från kommissionen och medlemsstaterna i form av fleråriga (minst 3 år) biståndsåtaganden som bygger på tydliga och öppna kriterier och resultat i fråga om avskaffande av fattigdom, inbegripet särskilda sektoriella resultat, som fastställts tillsammans med partnerländerna och som genomförs med öppenhet och enligt tidsplanen så att det blir möjligt att investera i att bygga upp de mänskliga resurser som är mycket viktiga för att förbättra biståndseffektiviteten. Parlamentet välkomnar initiativet till en upphandlingsmekanism för millennieutvecklingsmålen för att säkerställa en mer förutsägbar form av budgetstöd på längre sikt. Parlamentet insisterar dock på att detta innebär ett tydligt åtagande om att uppnå millennieutvecklingsmålen från partnerländerna och att det behövs kontinuerlig övervakning med stark resultatinriktning. Parlamentet välkomnar upphandlingsmekanismen för millennieutvecklingsmålen som ett av de tänkbara sätten att öka biståndets förutsägbarhet.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att i de flesta utvecklingsländer kommer millennieutvecklingsmålen inte att uppfyllas till 2015. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att varje år utarbeta tidsplaner för att infria de löften som de har gjort. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet konstaterar att i de flesta utvecklingsländer kommer millennieutvecklingsmålen inte att uppfyllas till 2015. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att varje år utarbeta tidsplaner för att infria de löften som de har gjort.

| 40. | Europaparlamentet erkänner vikten av att fastställa mål för att gradvis uppnå en situation där hela det tekniska stödet är efterfrågestyrt och anpassat till partnernas nationella strategier. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet erkänner vikten av att fastställa mål för att gradvis uppnå en situation där hela det tekniska stödet är efterfrågestyrt och anpassat till partnernas nationella strategier.

| 41. | Europaparlamentet framhåller att det tekniska stödet, som utarbetats enligt de behov som framförts av mottagarländerna och organisationerna i det civila samhället, och inte enligt givarländernas prioriteringar, bör göra det möjligt att förstärka både kapaciteten hos EU:s partner och det lokala biståndsgenomförandet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet framhåller att det tekniska stödet, som utarbetats enligt de behov som framförts av mottagarländerna och organisationerna i det civila samhället, och inte enligt givarländernas prioriteringar, bör göra det möjligt att förstärka både kapaciteten hos EU:s partner och det lokala biståndsgenomförandet.

| 42. | Europaparlamentet konstaterar att biståndsreformen endast är en av de åtgärder som EU måste vidta, utöver att se till att handel, säkerhet, migration, jordbruk, fiske, energi, miljö, klimatförändringar och annan politik är förenlig med utvecklingsmålen för att gynna utvecklingsländerna och främja rättvisa internationella finansiella system och handelssystem som bidrar till utvecklingen. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om punkt 35 i Europeiska samförståndet om utveckling enligt vilken det är ”viktigt att strategier som inte rör utveckling bistår utvecklingsländerna i deras insatser för att nå millennieutvecklingsmålen”. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet konstaterar att biståndsreformen endast är en av de åtgärder som EU måste vidta, utöver att se till att handel, säkerhet, migration, jordbruk, fiske, energi, miljö, klimatförändringar och annan politik är förenlig med utvecklingsmålen för att gynna utvecklingsländerna och främja rättvisa internationella finansiella system och handelssystem som bidrar till utvecklingen. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om punkt 35 i Europeiska samförståndet om utveckling enligt vilken det är ”viktigt att strategier som inte rör utveckling bistår utvecklingsländerna i deras insatser för att nå millennieutvecklingsmålen”.

| 43. | Europaparlamentet erinrar om de åtaganden som gjorts av de länder som undertecknat Parisförklaringen om att genomföra strategiska miljöutvärderingar sektorsvis och nationellt. Parlamentet ber därför kommissionen att rätta sig efter detta mål genom att utvärdera effekten av sin politik, särskilt vad gäller klimatförändringarna, ökenspridningen och den biologiska mångfalden i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet erinrar om de åtaganden som gjorts av de länder som undertecknat Parisförklaringen om att genomföra strategiska miljöutvärderingar sektorsvis och nationellt. Parlamentet ber därför kommissionen att rätta sig efter detta mål genom att utvärdera effekten av sin politik, särskilt vad gäller klimatförändringarna, ökenspridningen och den biologiska mångfalden i utvecklingsländerna.

| 44. | Europaparlamentet framhåller att arbetet för biståndets effektivitet bör åtföljas av bättre information till medborgarna i givarländerna om målen, genomförandemetoderna och mottagarna av utvecklingsstödet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet framhåller att arbetet för biståndets effektivitet bör åtföljas av bättre information till medborgarna i givarländerna om målen, genomförandemetoderna och mottagarna av utvecklingsstödet.

| 45. | Europaparlamentet erinrar om Europeiska samförståndet om utveckling där jämställdhet mellan kvinnor och män erkänns som ett mål i sig och som därför bör vara ett huvudområde för diskussion om bistånd. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet erinrar om Europeiska samförståndet om utveckling där jämställdhet mellan kvinnor och män erkänns som ett mål i sig och som därför bör vara ett huvudområde för diskussion om bistånd.

| 46. | Europaparlamentet erkänner att dagordningarna för biståndsvolym och biståndskvalitet är oupplösligt förknippade med varandra och att för att uppnå effektivitetsmålen för biståndet måste det finnas ett fortsatt åtagande för de kvantitativa mål som redan godkänts av alla EU:s medlemsstater. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang med kraft kommissionen och medlemsstaterna att bekräfta sitt åtagande om att uppnå det gemensamma målet för ODA på 0,56 procent av BNI under 2010 och på 0,7 procent av BNI under 2015, att trappa upp biståndet och att fastställa en ambitiös flerårig tidsplan för att mäta den gradvisa ökningen av biståndsbudgetarna. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet erkänner att dagordningarna för biståndsvolym och biståndskvalitet är oupplösligt förknippade med varandra och att för att uppnå effektivitetsmålen för biståndet måste det finnas ett fortsatt åtagande för de kvantitativa mål som redan godkänts av alla EU:s medlemsstater. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang med kraft kommissionen och medlemsstaterna att bekräfta sitt åtagande om att uppnå det gemensamma målet för ODA på 0,56 procent av BNI under 2010 och på 0,7 procent av BNI under 2015, att trappa upp biståndet och att fastställa en ambitiös flerårig tidsplan för att mäta den gradvisa ökningen av biståndsbudgetarna.

| 47. | Europaparlamentet betonar vikten av att inbegripa ett starkt jämställdhetsperspektiv i varje fas av programplaneringen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar vikten av att inbegripa ett starkt jämställdhetsperspektiv i varje fas av programplaneringen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen.

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd och till medlemsstaternas nationella parlament. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd och till medlemsstaternas nationella parlament.

---

(1)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 291.

(2)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 373.

(3)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (EUT L 378, 27.12.2006, s. 41).

(5)  Gemensam förklaring från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen ”Europeiska samförståndet om humanitärt bistånd”, undertecknad den 18 december 2007 (EUT C 25, 30.1.2008, s. 1).

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/109 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/109

---

Sudan och den internationella brottmålsdomstolen

P6_TA(2008)0238

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om Sudan och Internationella brottmålsdomstolen (ICC)

(2009/C 279 E/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Sudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Sudan,

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC) och dess ikraftträdande den 1 juli 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC) och dess ikraftträdande den 1 juli 2002,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1593, som antogs den 31 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1593, som antogs den 31 mars 2005,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om Sudan/Tchad av den 11 december 2007 och den 30 januari 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om Sudan/Tchad av den 11 december 2007 och den 30 januari 2008,

| — | med beaktande av ordförandeskapets uttalande å EU:s vägnar om årsdagen för hänskjutandet av situationen i Darfur/Sudan till Internationella brottmålsdomstolen ICC, ett uttalande som antogs den 31 mars 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets uttalande å EU:s vägnar om årsdagen för hänskjutandet av situationen i Darfur/Sudan till Internationella brottmålsdomstolen ICC, ett uttalande som antogs den 31 mars 2008,

| — | med beaktande av att Sacharovpriset 2007 tilldelades Salih Mahmoud Osman, en sudanesisk människorättsadvokat verksam i Darfurregionen i Sudan, för dennes arbete för att få rättvisa för inbördeskrigets offer i Darfur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Sacharovpriset 2007 tilldelades Salih Mahmoud Osman, en sudanesisk människorättsadvokat verksam i Darfurregionen i Sudan, för dennes arbete för att få rättvisa för inbördeskrigets offer i Darfur,

| — | med beaktande av kampanjen ”Justice for Darfur”, som dragits igång av en stor grupp icke-statliga organisationer och vars mål är att förmå Sudan att samarbeta med ICC och hörsamma domstolens arresteringsorder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kampanjen ”Justice for Darfur”, som dragits igång av en stor grupp icke-statliga organisationer och vars mål är att förmå Sudan att samarbeta med ICC och hörsamma domstolens arresteringsorder,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Säkerhetssituationen i Darfur är alltjämt ytterst instabil och häftiga sammandrabbningar har ägt rum mellan rebellrörelser och regeringsstyrkor, med följder för de humanitära insatserna. |
| --- | --- |

A.

Säkerhetssituationen i Darfur är alltjämt ytterst instabil och häftiga sammandrabbningar har ägt rum mellan rebellrörelser och regeringsstyrkor, med följder för de humanitära insatserna.

| B. | Det är djupt chockerande att bevittna lidandet för de hundratusentals kvinnor, män och barn som misshandlas, dödas, våldtas, fördrivs och på annat sätt drabbas av konflikten i Darfur. Situationen har fortsatt i en nedåtgående spiral sedan 2003, och de urskillningslösa flygangreppen mot civilpersoner fortgår. |
| --- | --- |

B.

Det är djupt chockerande att bevittna lidandet för de hundratusentals kvinnor, män och barn som misshandlas, dödas, våldtas, fördrivs och på annat sätt drabbas av konflikten i Darfur. Situationen har fortsatt i en nedåtgående spiral sedan 2003, och de urskillningslösa flygangreppen mot civilpersoner fortgår.

| C. | FN:s doktrin om skyldigheten att skydda innebär att det i situationer där de nationella myndigheterna är uppenbart oförmögna att skydda sin befolkning är andra aktörers ansvar att tillhandahålla det skydd som krävs. |
| --- | --- |

C.

FN:s doktrin om skyldigheten att skydda innebär att det i situationer där de nationella myndigheterna är uppenbart oförmögna att skydda sin befolkning är andra aktörers ansvar att tillhandahålla det skydd som krävs.

| D. | FN:s säkerhetsråd hänsköt situationen i Darfur till ICC i mars 2005, varefter en utredning inleddes. |
| --- | --- |

D.

FN:s säkerhetsråd hänsköt situationen i Darfur till ICC i mars 2005, varefter en utredning inleddes.

| E. | Sudan har undertecknat Romstadgan, genom vilken ICC inrättades 2002, men inte ratificerat den. |
| --- | --- |

E.

Sudan har undertecknat Romstadgan, genom vilken ICC inrättades 2002, men inte ratificerat den.

| F. | Sudans regering är som FN-medlem skyldig att samarbeta med ICC i kraft av resolution 1593 (2005), som säkerhetsrådet antog med stöd av sina befogenheter enligt kapitel 7. |
| --- | --- |

F.

Sudans regering är som FN-medlem skyldig att samarbeta med ICC i kraft av resolution 1593 (2005), som säkerhetsrådet antog med stöd av sina befogenheter enligt kapitel 7.

| G. | Det är beklämmande att den sudanesiska regeringen sedan arresteringsorderna utfärdades vid upprepade tillfällen har vägrat att samarbeta med ICC och på olika sätt trotsat domstolen och det internationella samfundet. |
| --- | --- |

G.

Det är beklämmande att den sudanesiska regeringen sedan arresteringsorderna utfärdades vid upprepade tillfällen har vägrat att samarbeta med ICC och på olika sätt trotsat domstolen och det internationella samfundet.

| H. | I april 2007 utfärdade ICC två arresteringsorder mot Sudans förre inrikesminister Ahmad Harun och den förre ledaren för Janjaweed-milisen Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman, även känd som Ali Kushayb, med 51 anklagelsepunkter om påstådda krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

H.

I april 2007 utfärdade ICC två arresteringsorder mot Sudans förre inrikesminister Ahmad Harun och den förre ledaren för Janjaweed-milisen Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman, även känd som Ali Kushayb, med 51 anklagelsepunkter om påstådda krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten.

| I. | Ahmad Harun är nu minister för humanitära frågor och ansvarar som sådan dels för välbefinnandet hos exakt samma människor som fallit offer för hans påstådda förbrytelser, dels för förbindelserna med den internationella fredsbevarande styrkan, Afrikanska unionens och FN:s gemensamma styrka i Darfur (Unamid). Han har även befordrats till ordförande för en regeringskommission med uppgift att behandla anmälningar om brott mot de mänskliga rättigheterna. Ali Kushayb, som var frihetsberövad i Sudan på grund av andra anklagelser när arresteringsordern utfärdades, släpptes ur fängelset i oktober 2007 trots att han var efterlyst av ICC. |
| --- | --- |

I.

Ahmad Harun är nu minister för humanitära frågor och ansvarar som sådan dels för välbefinnandet hos exakt samma människor som fallit offer för hans påstådda förbrytelser, dels för förbindelserna med den internationella fredsbevarande styrkan, Afrikanska unionens och FN:s gemensamma styrka i Darfur (Unamid). Han har även befordrats till ordförande för en regeringskommission med uppgift att behandla anmälningar om brott mot de mänskliga rättigheterna. Ali Kushayb, som var frihetsberövad i Sudan på grund av andra anklagelser när arresteringsordern utfärdades, släpptes ur fängelset i oktober 2007 trots att han var efterlyst av ICC.

| J. | I juni och december 2007 rapporterade ICC:s åklagarmyndighet till FN:s säkerhetsråd om den sudanesiska regeringens oförmåga och ovilja att samarbeta med domstolen, och noterade att inga åtgärder hade vidtagits för att gripa och överlämna Ahmad Harun och Ali Kushayb. |
| --- | --- |

J.

I juni och december 2007 rapporterade ICC:s åklagarmyndighet till FN:s säkerhetsråd om den sudanesiska regeringens oförmåga och ovilja att samarbeta med domstolen, och noterade att inga åtgärder hade vidtagits för att gripa och överlämna Ahmad Harun och Ali Kushayb.

| K. | Den 5 juni 2008 ska ICC:s chefsåklagare Luis Moreno-Ocampo för sjunde gången rapportera till FN:s säkerhetsråd om framstegen i utredningsarbetet i Darfur och om hur de sudanesiska myndigheterna har samarbetat. |
| --- | --- |

K.

Den 5 juni 2008 ska ICC:s chefsåklagare Luis Moreno-Ocampo för sjunde gången rapportera till FN:s säkerhetsråd om framstegen i utredningsarbetet i Darfur och om hur de sudanesiska myndigheterna har samarbetat.

| L. | ICC kan i detta avgörande skede av sitt arbete räkna med fullt stöd från parlamentet, som är fullt övertygat om att ett slut på straffriheten för dem som planerat och utfört de vidriga brotten i Darfur är avgörande för en lösning på Darfurkonflikten. |
| --- | --- |

L.

ICC kan i detta avgörande skede av sitt arbete räkna med fullt stöd från parlamentet, som är fullt övertygat om att ett slut på straffriheten för dem som planerat och utfört de vidriga brotten i Darfur är avgörande för en lösning på Darfurkonflikten.

| M. | Den 10 och 11 maj 2008 iscensatte rebeller tillhörande rörelsen för rättvisa och jämlikhet (JEM) en attack i Omdurman, nära Khartoum, som kostade minst 200 människor livet. |
| --- | --- |

M.

Den 10 och 11 maj 2008 iscensatte rebeller tillhörande rörelsen för rättvisa och jämlikhet (JEM) en attack i Omdurman, nära Khartoum, som kostade minst 200 människor livet.

| N. | Efter en första våldsvåg en vecka tidigare utbröt den 20 maj 2008 häftiga strider i Abyei, en oljerik stad som både nord och syd gör anspråk på, mellan den sudanesiska armén och Sudanesiska folkets befrielsearmé (SPLA), vilket enligt FN resulterade i 30 000–50 000 internflyktingar och ett ännu okänt antal dödsoffer. |
| --- | --- |

N.

Efter en första våldsvåg en vecka tidigare utbröt den 20 maj 2008 häftiga strider i Abyei, en oljerik stad som både nord och syd gör anspråk på, mellan den sudanesiska armén och Sudanesiska folkets befrielsearmé (SPLA), vilket enligt FN resulterade i 30 000–50 000 internflyktingar och ett ännu okänt antal dödsoffer.

| O. | Den 4 maj 2008 bombarderade sudanesiska militärflygplan civila mål i norra Darfur, och 12 civilpersoner miste livet. |
| --- | --- |

O.

Den 4 maj 2008 bombarderade sudanesiska militärflygplan civila mål i norra Darfur, och 12 civilpersoner miste livet.

| P. | Konflikten i Sudan har hittills skördat runt 300 000 offer (enligt färska FN-beräkningar) och 2,5 miljoner människor är internt fördrivna eller flyktingar. Samtidigt ökar osäkerheten i Darfurregionen stadigt. |
| --- | --- |

P.

Konflikten i Sudan har hittills skördat runt 300 000 offer (enligt färska FN-beräkningar) och 2,5 miljoner människor är internt fördrivna eller flyktingar. Samtidigt ökar osäkerheten i Darfurregionen stadigt.

| Q. | Unamid har fortfarande bara runt 7 500 militärer och mindre än 2 000 poliser på plats, av de 26 000 som beviljats. |
| --- | --- |

Q.

Unamid har fortfarande bara runt 7 500 militärer och mindre än 2 000 poliser på plats, av de 26 000 som beviljats.

| 1. | Europaparlamentet fördömer starkt Sudans konstanta underlåtelse att samarbeta med ICC, att gripa och överlämna Ahmad Harun och Ali Kushayb till ICC och att fullgöra sina åtaganden enligt internationell humanitär rätt. Detta är ett uttryck för en flagrant brist på respekt för de hundratusentals offren och deras familjer och för de miljontals människor som tvingats lämna sina hem sedan konflikten inleddes. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer starkt Sudans konstanta underlåtelse att samarbeta med ICC, att gripa och överlämna Ahmad Harun och Ali Kushayb till ICC och att fullgöra sina åtaganden enligt internationell humanitär rätt. Detta är ett uttryck för en flagrant brist på respekt för de hundratusentals offren och deras familjer och för de miljontals människor som tvingats lämna sina hem sedan konflikten inleddes.

| 2. | Europaparlamentet vädjar till den sudanesiska regeringen att ratificera ICC-stadgan, hörsamma säkerhetsrådets resolution 1593 (2005), samarbeta villkorslöst med ICC och på ett grundligt och effektivt sätt utreda och väcka åtal beträffande de krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten som begåtts i Darfurregionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet vädjar till den sudanesiska regeringen att ratificera ICC-stadgan, hörsamma säkerhetsrådets resolution 1593 (2005), samarbeta villkorslöst med ICC och på ett grundligt och effektivt sätt utreda och väcka åtal beträffande de krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten som begåtts i Darfurregionen.

| 3. | Europaparlamentet vädjar till myndigheterna i Khartoum att utan vidare dröjsmål gripa och överlämna de två personer som anklagats av ICC, att omedelbart bryta spiralen av straffrihet i Darfur och att samarbeta med framtida ICC-utredningar i Darfur. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet vädjar till myndigheterna i Khartoum att utan vidare dröjsmål gripa och överlämna de två personer som anklagats av ICC, att omedelbart bryta spiralen av straffrihet i Darfur och att samarbeta med framtida ICC-utredningar i Darfur.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) den 16–17 juni 2008 och Europeiska rådet den 19–20 juni 2008 att diskutera ICC-åklagarens rapport och att vidta åtgärder för att vidta riktade straffåtgärder mot en tydligt identifierad grupp sudanesiska tjänstemän som bär ansvaret för Sudans obefintliga samarbete med ICC. Detta ska bland annat ske genom






  — | att frysa och beslagta tillgångar för de personer som har konstaterats hindra samarbetet med ICC, och identifiera och rikta in sig på offshoretillgångar för företag med kopplingar till Nationella kongresspartiet (största regeringspartiet), en viktig finansieringskanal för miliser i Darfur, |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) den 16–17 juni 2008 och Europeiska rådet den 19–20 juni 2008 att diskutera ICC-åklagarens rapport och att vidta åtgärder för att vidta riktade straffåtgärder mot en tydligt identifierad grupp sudanesiska tjänstemän som bär ansvaret för Sudans obefintliga samarbete med ICC. Detta ska bland annat ske genom

—

att frysa och beslagta tillgångar för de personer som har konstaterats hindra samarbetet med ICC, och identifiera och rikta in sig på offshoretillgångar för företag med kopplingar till Nationella kongresspartiet (största regeringspartiet), en viktig finansieringskanal för miliser i Darfur,

| — | åtgärder som förhindrar tillgång till EU-banker vid alla ekonomiska transaktioner eller betalningar som görs av eller på uppdrag av dessa personer, |
| --- | --- |

—

åtgärder som förhindrar tillgång till EU-banker vid alla ekonomiska transaktioner eller betalningar som görs av eller på uppdrag av dessa personer,

| — | åtgärder som förhindrar affärsförbindelser eller andra ekonomiska eller handelsmässiga förbindelser mellan dessa personer – eller juridiska personer eller bolag som kontrolleras av dessa – och europeiska bolag, med särskilt fokus på intäkter från oljesektorn. |
| --- | --- |

—

åtgärder som förhindrar affärsförbindelser eller andra ekonomiska eller handelsmässiga förbindelser mellan dessa personer – eller juridiska personer eller bolag som kontrolleras av dessa – och europeiska bolag, med särskilt fokus på intäkter från oljesektorn.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater och kandidatländer som har en plats i FN:s säkerhetsråd – Belgien, Frankrike, Italien, Förenade kungariket och Kroatien – att vid åklagarens genomgång den 5 juni 2008 inta en principiell hållning i enlighet med EU:s gemensamma ståndpunkt om ICC och att följa upp åklagarens slutsatser på adekvat sätt genom att uppmana Sudan att omedelbart hörsamma säkerhetsrådets resolution 1593 (2005) och ICC:s krav. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater och kandidatländer som har en plats i FN:s säkerhetsråd – Belgien, Frankrike, Italien, Förenade kungariket och Kroatien – att vid åklagarens genomgång den 5 juni 2008 inta en principiell hållning i enlighet med EU:s gemensamma ståndpunkt om ICC och att följa upp åklagarens slutsatser på adekvat sätt genom att uppmana Sudan att omedelbart hörsamma säkerhetsrådets resolution 1593 (2005) och ICC:s krav.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar övriga stater som är representerade i FN:s säkerhetsråd att också stödja begäran om samarbete som ICC-åklagaren framfört på domstolens vägnar. Parlamentet uppmanar framför allt Kina, Ryssland, Sydafrika och Libyen att fullfölja sina åtaganden enligt säkerhetsrådets resolution 1593 (2005) och att inte obstruera säkerhetsrådets åtgärd av den 5 juni 2008. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar övriga stater som är representerade i FN:s säkerhetsråd att också stödja begäran om samarbete som ICC-åklagaren framfört på domstolens vägnar. Parlamentet uppmanar framför allt Kina, Ryssland, Sydafrika och Libyen att fullfölja sina åtaganden enligt säkerhetsrådets resolution 1593 (2005) och att inte obstruera säkerhetsrådets åtgärd av den 5 juni 2008.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och FN:s säkerhetsråd att yrka på att det ska ingå i säkerhetsrådets mandat att vid besöket i Khartoum i slutet av maj särskilt ta upp straffriheten och ICC:s arresteringsorder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och FN:s säkerhetsråd att yrka på att det ska ingå i säkerhetsrådets mandat att vid besöket i Khartoum i slutet av maj särskilt ta upp straffriheten och ICC:s arresteringsorder.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att större delen av utvecklingsbiståndet till Sudan inte går via Ahmad Haruns ministerium för humanitära frågor och uppmanar givare att utöva formella påtryckningar på Sudans regering för att Ahmad Harun ska bort från sin post. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att större delen av utvecklingsbiståndet till Sudan inte går via Ahmad Haruns ministerium för humanitära frågor och uppmanar givare att utöva formella påtryckningar på Sudans regering för att Ahmad Harun ska bort från sin post.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU att utöva påtryckningar på Kina att delta i de internationella ansträngningarna för att få ett slut på konflikten och att använda sitt betydande inflytande på Sudans regering i egenskap av att vara den största inkomstkällan för Sudans regering till följd av försäljning av olja. Parlamentet uppmanar Kina att sluta leverera vapen till Sudan. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar EU att utöva påtryckningar på Kina att delta i de internationella ansträngningarna för att få ett slut på konflikten och att använda sitt betydande inflytande på Sudans regering i egenskap av att vara den största inkomstkällan för Sudans regering till följd av försäljning av olja. Parlamentet uppmanar Kina att sluta leverera vapen till Sudan.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Afrikanska unionen och Arabförbundet att aktivt engagera sig i Darfur genom att kräva att Sudans regering ska samarbeta med ICC-åklagarmyndigheten i aktuella och framtida utredningar och uppmanar EU:s ordförandeskap att ta med Sudans samarbete med ICC på dagordningen vid politisk dialog och toppmöten med viktiga samarbetspartner såsom Kina, Förenta staterna, Afrikanska unionen och Arabförbundet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Afrikanska unionen och Arabförbundet att aktivt engagera sig i Darfur genom att kräva att Sudans regering ska samarbeta med ICC-åklagarmyndigheten i aktuella och framtida utredningar och uppmanar EU:s ordförandeskap att ta med Sudans samarbete med ICC på dagordningen vid politisk dialog och toppmöten med viktiga samarbetspartner såsom Kina, Förenta staterna, Afrikanska unionen och Arabförbundet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att regelbundet informera parlamentet om sina nuvarande och framtida ansträngningar för att utöva påtryckningar på Sudans regering att samarbeta med ICC. Parlamentet kommer att följa ärendet och ta alla tillfällen i akt att ta upp frågan med både sudanesiska företrädare och övriga samarbetspartner. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att regelbundet informera parlamentet om sina nuvarande och framtida ansträngningar för att utöva påtryckningar på Sudans regering att samarbeta med ICC. Parlamentet kommer att följa ärendet och ta alla tillfällen i akt att ta upp frågan med både sudanesiska företrädare och övriga samarbetspartner.

| 12. | Europaparlamentet fördömer JEM-rebellernas överfall på Omduran den 10 och 11 maj 2008 samt flygbombningen i Norra Darfur den 4 maj då 12 personer dödades, ett 30-tal andra sårades och en skola, en vattenanläggning och en marknad förstördes. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet fördömer JEM-rebellernas överfall på Omduran den 10 och 11 maj 2008 samt flygbombningen i Norra Darfur den 4 maj då 12 personer dödades, ett 30-tal andra sårades och en skola, en vattenanläggning och en marknad förstördes.

| 13. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över de nya striderna mellan sudanesiska armén och SPLA i Abyei, som leder till ökat behov av humanitär hjälp, hindrar humanitära insatser och eventuellt äventyrar fredsavtalet från 2005. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över de nya striderna mellan sudanesiska armén och SPLA i Abyei, som leder till ökat behov av humanitär hjälp, hindrar humanitära insatser och eventuellt äventyrar fredsavtalet från 2005.

| 14. | Europaparlamentet fördömer brott mot fredsavtal och eldupphöravtal från parternas sida och särskilt våldshandlingar riktade mot civilbefolkningen och mot humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet fördömer brott mot fredsavtal och eldupphöravtal från parternas sida och särskilt våldshandlingar riktade mot civilbefolkningen och mot humanitärt bistånd.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar de sudanesiska myndigheterna, och särskilt regeringen, att fullt ut stödja inrättandet av Unamid och att stödja alla insatser för att skapa stabilitet och säkerhet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar de sudanesiska myndigheterna, och särskilt regeringen, att fullt ut stödja inrättandet av Unamid och att stödja alla insatser för att skapa stabilitet och säkerhet.

| 16. | Europaparlamentet framhåller ånyo att det inte kan bli någon varaktig fred om det inte skipas rättvisa för grova brott. Parlamentet uppmanar EU:s observatörer till fredssamtalen att understryka att straffriheten måste upphöra för att en varaktig respekt för rättsstaten och mänskliga rättigheter i Sudan ska kunna byggas upp. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller ånyo att det inte kan bli någon varaktig fred om det inte skipas rättvisa för grova brott. Parlamentet uppmanar EU:s observatörer till fredssamtalen att understryka att straffriheten måste upphöra för att en varaktig respekt för rättsstaten och mänskliga rättigheter i Sudan ska kunna byggas upp.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Sudans regering och samtliga väpnade grupper att respektera mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt och att avstå från urskillningslösa attacker mot civila, inbegripet sexuellt våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar Sudans regering och samtliga väpnade grupper att respektera mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt och att avstå från urskillningslösa attacker mot civila, inbegripet sexuellt våld mot kvinnor.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar samtliga parter som är inblandade i konflikten att inte rekrytera och använda sig av barnsoldater under 18 år och uppmanar de sudanesiska myndigheterna att skydda barn som är internflyktingar, särskilt ensamma minderåriga, i enlighet med relevanta konventioner. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar samtliga parter som är inblandade i konflikten att inte rekrytera och använda sig av barnsoldater under 18 år och uppmanar de sudanesiska myndigheterna att skydda barn som är internflyktingar, särskilt ensamma minderåriga, i enlighet med relevanta konventioner.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar vidare alla övriga parter att sluta exportera vapen till parterna i konflikten i regionen och att värna respekten för mänskliga rättigheter och internationell fred och säkerhet i sina förbindelser med Sudan. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar vidare alla övriga parter att sluta exportera vapen till parterna i konflikten i regionen och att värna respekten för mänskliga rättigheter och internationell fred och säkerhet i sina förbindelser med Sudan.

| 20. | Europaparlamentet uttrycker oro över rapporterna om massgripanden i Khartoum till följd av rebellattacken. Parlamentet påminner Sudans regering om dess åtaganden enligt den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, enligt vilken ingen får gripas eller fängslas godtyckligt och enligt vilken var och en har rätt till försvar och att få rättegång inom rimlig tid. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uttrycker oro över rapporterna om massgripanden i Khartoum till följd av rebellattacken. Parlamentet påminner Sudans regering om dess åtaganden enligt den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, enligt vilken ingen får gripas eller fängslas godtyckligt och enligt vilken var och en har rätt till försvar och att få rättegång inom rimlig tid.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar EU:s särskilda representant för Sudan, Pekka Haavisto, att, i enlighet med sitt uppdrag och EU:s gemensamma ståndpunkt i fråga om ICC, vara proaktiv och ta alla tillfällen i akt att i samtal med sudanesiska företrädare och övriga partner ta upp frågan om att Ahmad Harun och Ali Kushayb måste gripas och överlämnas och att samarbete måste komma till stånd med ICC. Parlamentet uppmanar den särskilda representanten att regelbundet avlägga rapport till övriga EU-institutioner om utvecklingen i den här frågan. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar EU:s särskilda representant för Sudan, Pekka Haavisto, att, i enlighet med sitt uppdrag och EU:s gemensamma ståndpunkt i fråga om ICC, vara proaktiv och ta alla tillfällen i akt att i samtal med sudanesiska företrädare och övriga partner ta upp frågan om att Ahmad Harun och Ali Kushayb måste gripas och överlämnas och att samarbete måste komma till stånd med ICC. Parlamentet uppmanar den särskilda representanten att regelbundet avlägga rapport till övriga EU-institutioner om utvecklingen i den här frågan.

| 22. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över Unamids bristande resurser och uppmanar Afrikanska unionens medlemsstater och det internationella samfundet att öka sina bidrag så att ytterligare styrkor och utrustning till Darfur snabbt kan sättas in. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över Unamids bristande resurser och uppmanar Afrikanska unionens medlemsstater och det internationella samfundet att öka sina bidrag så att ytterligare styrkor och utrustning till Darfur snabbt kan sättas in.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen att respektera sitt åtagande beträffande ett moratorium för begränsningar och hinder för alla biståndsarbetare. Parlamentet understryker att det upptrappade våldet under den senaste månaden också har påverkat humanitära insatser, eftersom banditverksamhet och plundring har lett till att hjälpsändningar inte kommit fram. Detta har tvingat biståndsorganisationer att på senare tid halvera matransonerna för mer än tre miljoner behövande i Darfur. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen att respektera sitt åtagande beträffande ett moratorium för begränsningar och hinder för alla biståndsarbetare. Parlamentet understryker att det upptrappade våldet under den senaste månaden också har påverkat humanitära insatser, eftersom banditverksamhet och plundring har lett till att hjälpsändningar inte kommit fram. Detta har tvingat biståndsorganisationer att på senare tid halvera matransonerna för mer än tre miljoner behövande i Darfur.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar EU och övriga internationella aktörer att vidta lämpliga åtgärder mot våldsverkare som bryter mot eldupphöravtal och som attackerar civila, fredsbevarare eller humanitära insatser samt att vidta alla nödvändiga åtgärder för att få ett slut på straffriheten. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar EU och övriga internationella aktörer att vidta lämpliga åtgärder mot våldsverkare som bryter mot eldupphöravtal och som attackerar civila, fredsbevarare eller humanitära insatser samt att vidta alla nödvändiga åtgärder för att få ett slut på straffriheten.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EU:s särskilda representant för Darfur, regeringarna i Sudan, EU:s medlemsstater och medlemsstaterna av FN:s säkerhetsråd, Afrikanska unionens institutioner, Arabförbundets institutioner och åklagaren vid ICC. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EU:s särskilda representant för Darfur, regeringarna i Sudan, EU:s medlemsstater och medlemsstaterna av FN:s säkerhetsråd, Afrikanska unionens institutioner, Arabförbundets institutioner och åklagaren vid ICC.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/113 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/113

---

Gripandet av politiska meningsmotståndare i Vitryssland

P6_TA(2008)0239

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om gripandet av politiska meningsmotståndare i Vitryssland

(2009/C 279 E/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Vitryssland, framför allt resolutionen av den 21 februari 2008 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Vitryssland, framför allt resolutionen av den 21 februari 2008 (1),

| — | med beaktande av kommissionens förklaring i av den 21 november 2006 om Europeiska unionens beredvillighet att inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken förnya sina förbindelser med Vitryssland och det vitryska folket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förklaring i av den 21 november 2006 om Europeiska unionens beredvillighet att inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken förnya sina förbindelser med Vitryssland och det vitryska folket,

| — | med beaktande av EU:s ordförandeskaps förklaring av den 28 mars 2008 om Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s ordförandeskaps förklaring av den 28 mars 2008 om Vitryssland,

| — | med beaktande av EU:s ordförandeskaps uttalande av den 29 april 2008 om att politiska meningsmotståndare i Vitryssland på nytt börjat sättas i fängelse och utsättas för trakasserier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s ordförandeskaps uttalande av den 29 april 2008 om att politiska meningsmotståndare i Vitryssland på nytt börjat sättas i fängelse och utsättas för trakasserier,

| — | med beaktande av EU:s ordförandeskaps uttalande av den 6 maj 2008 om den senaste tidens utveckling av förhållandet mellan Vitryssland och Förenta staterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s ordförandeskaps uttalande av den 6 maj 2008 om den senaste tidens utveckling av förhållandet mellan Vitryssland och Förenta staterna,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Två vitryska förkämpar för demokrati, nämligen Andrej Kim och Sjarhei Parsjukevitj, dömdes till stränga straff för att de deltagit i fredliga företagardemonstrationer den 10 och 21 januari 2008. |
| --- | --- |

A.

Två vitryska förkämpar för demokrati, nämligen Andrej Kim och Sjarhei Parsjukevitj, dömdes till stränga straff för att de deltagit i fredliga företagardemonstrationer den 10 och 21 januari 2008.

| B. | Att Aliaksandr Kazulin fortfarande kvarhålls i fängsligt förvar är ytterligare ett exempel på hur Vitryssland åsidosätter sina skyldigheter att respektera Organisationens för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) principer och åtaganden, fastän Vitryssland är medlem av denna organisation. |
| --- | --- |

B.

Att Aliaksandr Kazulin fortfarande kvarhålls i fängsligt förvar är ytterligare ett exempel på hur Vitryssland åsidosätter sina skyldigheter att respektera Organisationens för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) principer och åtaganden, fastän Vitryssland är medlem av denna organisation.

| C. | Parlamentet har uppmanat rådet och kommissionen att komma med förslag om att inom internationella organisationer utöva ytterligare påtryckningar på Lukasjenkoregimen samt krävt att det läggs fram ett fullständigt paket med särskilda målinriktade sanktioner, som strängt bestraffar förtryckarna, utan att för den skull öka de vitryska medborgarnas lidanden. |
| --- | --- |

C.

Parlamentet har uppmanat rådet och kommissionen att komma med förslag om att inom internationella organisationer utöva ytterligare påtryckningar på Lukasjenkoregimen samt krävt att det läggs fram ett fullständigt paket med särskilda målinriktade sanktioner, som strängt bestraffar förtryckarna, utan att för den skull öka de vitryska medborgarnas lidanden.

| D. | Parlamentet har fördömt våldsmetoderna och arresteringarna av talrika deltagare då frihetsdagen firades i Minsk och andra vitryska städer den 25 mars 2008. |
| --- | --- |

D.

Parlamentet har fördömt våldsmetoderna och arresteringarna av talrika deltagare då frihetsdagen firades i Minsk och andra vitryska städer den 25 mars 2008.

| E. | Vitrysslands regerings beslut att förklara tio diplomater från Förenta staterna för icke önskvärda samt tvångsutvisningen av Förenta staternas ambassadör i Vitryssland är omotiverade och skadar det vitryska folkets intressen. |
| --- | --- |

E.

Vitrysslands regerings beslut att förklara tio diplomater från Förenta staterna för icke önskvärda samt tvångsutvisningen av Förenta staternas ambassadör i Vitryssland är omotiverade och skadar det vitryska folkets intressen.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt att det inte sker någon förbättring av situationen för demokrati, rättsstat och mänskliga rättigheter i Vitryssland. Parlamentet påpekar att de fortsatta godtyckliga gripandena av medlemmar av det civila samhället och av aktivister inom oppositionen, framför allt som när Aleksander Milinkevitj nyligen tillfälligt satts i fängsligt förvar och ställts inför rätta, tillsammans med tillslaget mot oberoende massmedier, talar emot Vitrysslands regerings bedyranden på senaste tiden om att landet vill ha bättre relationer med Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar djupt att det inte sker någon förbättring av situationen för demokrati, rättsstat och mänskliga rättigheter i Vitryssland. Parlamentet påpekar att de fortsatta godtyckliga gripandena av medlemmar av det civila samhället och av aktivister inom oppositionen, framför allt som när Aleksander Milinkevitj nyligen tillfälligt satts i fängsligt förvar och ställts inför rätta, tillsammans med tillslaget mot oberoende massmedier, talar emot Vitrysslands regerings bedyranden på senaste tiden om att landet vill ha bättre relationer med Europeiska unionen.

| 2. | Europaparlamentet fördömer de stränga domarna mot Sjarhei Parsjukevitj och Andrei Kim den 22 och 23 april 2008 i Minsk för att de deltagit i företagarnas demonstration den 10 januari 2008 och beklagar samtidigt att Vitrysslands säkerhetsstyrkor, efter vad det berättas, utövat onödigt våld mot samt gripit fredliga medborgare som samlats i Minsk den 25 mars 2008 för att fira nittioårsdagen av att den oberoende folkrepubliken Vitryssland grundats, samt uppmanar de vitryska myndigheterna att ovillkorligen avhålla sig från allt våld mot företrädarna för den demokratiska oppositionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer de stränga domarna mot Sjarhei Parsjukevitj och Andrei Kim den 22 och 23 april 2008 i Minsk för att de deltagit i företagarnas demonstration den 10 januari 2008 och beklagar samtidigt att Vitrysslands säkerhetsstyrkor, efter vad det berättas, utövat onödigt våld mot samt gripit fredliga medborgare som samlats i Minsk den 25 mars 2008 för att fira nittioårsdagen av att den oberoende folkrepubliken Vitryssland grundats, samt uppmanar de vitryska myndigheterna att ovillkorligen avhålla sig från allt våld mot företrädarna för den demokratiska oppositionen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de vitryska myndigheterna att omedelbart och ovillkorligen frige den politiska fången Aliaksandr Kazulin som fortfarande sitter fängslad och sluta upp med skrämseltaktiken, trakasserierna, de godtyckliga frihetsberövandena och förföljelsen med politiska motiv, vilka alla inriktar sig på aktivisterna inom den demokratiska oppositionen och det civila samhället i Vitryssland. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de vitryska myndigheterna att omedelbart och ovillkorligen frige den politiska fången Aliaksandr Kazulin som fortfarande sitter fängslad och sluta upp med skrämseltaktiken, trakasserierna, de godtyckliga frihetsberövandena och förföljelsen med politiska motiv, vilka alla inriktar sig på aktivisterna inom den demokratiska oppositionen och det civila samhället i Vitryssland.

| 4. | Europaparlamentet upprepar att det är en absolut förutsättning för normaliserade förbindelser med Vitryssland att landet rättar sig efter de principer som gäller för en demokrati. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet upprepar att det är en absolut förutsättning för normaliserade förbindelser med Vitryssland att landet rättar sig efter de principer som gäller för en demokrati.

| 5. | Europaparlamentet fördömer att journalister inom oberoende massmedier tagits i fängsligt förvar, utsatts för husrannsakningar i sina hem och fått sin utrustning förstörd eller konfiskerad av Vitrysslands säkerhetstjänst (KGB) och fördömer också de vitryska myndigheternas försök att kränka mediernas frihet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet fördömer att journalister inom oberoende massmedier tagits i fängsligt förvar, utsatts för husrannsakningar i sina hem och fått sin utrustning förstörd eller konfiskerad av Vitrysslands säkerhetstjänst (KGB) och fördömer också de vitryska myndigheternas försök att kränka mediernas frihet.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ge omfattande stöd till dem som fallit offer för brotten mot de mänskliga rättigheterna i Vitryssland och anser att det behövs ett ökat ekonomiskt stöd till organisationerna inom det civila samhället, framför allt till de fria massmedierna, för att främja de mänskliga rättigheterna i landet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ge omfattande stöd till dem som fallit offer för brotten mot de mänskliga rättigheterna i Vitryssland och anser att det behövs ett ökat ekonomiskt stöd till organisationerna inom det civila samhället, framför allt till de fria massmedierna, för att främja de mänskliga rättigheterna i landet.

| 7. | Europaparlamentet erinrar om att Europeiska unionen den 21 november 2006 förklarat sin beredvillighet att förnya sina förbindelser med Vitryssland och det vitryska folket inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken, så fort landets regering visar prov på respekt för demokratiska värderingar och det vitryska folkets grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet erinrar om att Europeiska unionen den 21 november 2006 förklarat sin beredvillighet att förnya sina förbindelser med Vitryssland och det vitryska folket inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken, så fort landets regering visar prov på respekt för demokratiska värderingar och det vitryska folkets grundläggande rättigheter.

| 8. | Europaparlamentet understryker att Vitryssland inte kan inleda någon mer omfattande dialog med EU förrän landet uppfyllt de återstående villkoren i kommissionens icke-officiella dokument med titeln ”What the European Union could bring to Belarus”, bland vilka det ingår att alla politiska fångar ska friges, dödsstraffet avskaffas, fria massmedier och yttrandefrihet tillförsäkras, liksom också ett oberoende rättsväsen och respekt för demokratiska värderingar och det vitryska folkets grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att Vitryssland inte kan inleda någon mer omfattande dialog med EU förrän landet uppfyllt de återstående villkoren i kommissionens icke-officiella dokument med titeln ”What the European Union could bring to Belarus”, bland vilka det ingår att alla politiska fångar ska friges, dödsstraffet avskaffas, fria massmedier och yttrandefrihet tillförsäkras, liksom också ett oberoende rättsväsen och respekt för demokratiska värderingar och det vitryska folkets grundläggande rättigheter.

| 9. | Europaparlamentet fördömer att Vitryssland som enda land i Europa har kvar dödsstraffet, vilket strider mot europeiska och universella värderingar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet fördömer att Vitryssland som enda land i Europa har kvar dödsstraffet, vilket strider mot europeiska och universella värderingar.

| 10. | Europaparlamentet beklagar djupt att 2002 års lag om religionsfrihet och religiösa organisationer strider mot de internationella principerna om religionsfrihet och mänskliga rättigheter, bland annat de principer som knäsatts i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och erkänner att denna lag resulterat i att många religiösa samfund drabbats av begränsningar för sin verksamhet och deras ledare utsätts för ständiga trakasserier, åtal, böter och fängelsestraff. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar djupt att 2002 års lag om religionsfrihet och religiösa organisationer strider mot de internationella principerna om religionsfrihet och mänskliga rättigheter, bland annat de principer som knäsatts i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och erkänner att denna lag resulterat i att många religiösa samfund drabbats av begränsningar för sin verksamhet och deras ledare utsätts för ständiga trakasserier, åtal, böter och fängelsestraff.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de vitryska myndigheterna att fullt ut genomföra OSSE:s normer då de kommande parlamentsvalen som planeras hösten 2008 organiseras och skapa villkor för fria och rättvisa val. Parlamentet uppmanar den vitryska regeringen att låta företrädarna för den demokratiska oppositionen få fritt tillträde till distriktsvalnämnderna, att låta alla som ställer upp i parlamentsvalen få registrera sig, liksom också observatörerna och inte lägga hinder i vägen för ett omfattande och fullständigt valobservatörsuppdrag. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de vitryska myndigheterna att fullt ut genomföra OSSE:s normer då de kommande parlamentsvalen som planeras hösten 2008 organiseras och skapa villkor för fria och rättvisa val. Parlamentet uppmanar den vitryska regeringen att låta företrädarna för den demokratiska oppositionen få fritt tillträde till distriktsvalnämnderna, att låta alla som ställer upp i parlamentsvalen få registrera sig, liksom också observatörerna och inte lägga hinder i vägen för ett omfattande och fullständigt valobservatörsuppdrag.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Vitrysslands regering att hålla fast vid och garantera skyddet för alla de grundläggande mänskliga rättigheterna och se till att landet följer internationella normer och framför allt artikel 18 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Vitrysslands regering att hålla fast vid och garantera skyddet för alla de grundläggande mänskliga rättigheterna och se till att landet följer internationella normer och framför allt artikel 18 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Vitrysslands regering att se över lagen av 2002 om religionsfrihet och religiösa organisationer och återinföra förfaranden som garanterar respekten för religionsfriheten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar Vitrysslands regering att se över lagen av 2002 om religionsfrihet och religiösa organisationer och återinföra förfaranden som garanterar respekten för religionsfriheten.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker solidaritet med Vitrysslands förenade demokratiska opposition och alla vitryska medborgare som arbetar för ett oberoende, öppet och demokratiskt Vitryssland grundat på rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmuntrar oppositionsledarna att visa prov på enighet och beslutsamhet i de kommande parlamentsvalen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uttrycker solidaritet med Vitrysslands förenade demokratiska opposition och alla vitryska medborgare som arbetar för ett oberoende, öppet och demokratiskt Vitryssland grundat på rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmuntrar oppositionsledarna att visa prov på enighet och beslutsamhet i de kommande parlamentsvalen.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att underlätta och liberalisera viseringsförfarandena för vitryska medborgare, eftersom det här är det enda sättet att nå huvudsyftet med EU:s politik gentemot Vitryssland, nämligen att underlätta och intensifiera mellanmänskliga kontakter och att demokratisera landet. Parlamentet uppmanar dem med kraft att i detta sammanhang överväga om det skulle gå att sänka kostnaderna för viseringar för vitryska medborgare som reser in till Schengenområdet, eftersom detta är det enda sättet att hindra att Vitryssland och dess medborgare blir alltmer isolerade. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att underlätta och liberalisera viseringsförfarandena för vitryska medborgare, eftersom det här är det enda sättet att nå huvudsyftet med EU:s politik gentemot Vitryssland, nämligen att underlätta och intensifiera mellanmänskliga kontakter och att demokratisera landet. Parlamentet uppmanar dem med kraft att i detta sammanhang överväga om det skulle gå att sänka kostnaderna för viseringar för vitryska medborgare som reser in till Schengenområdet, eftersom detta är det enda sättet att hindra att Vitryssland och dess medborgare blir alltmer isolerade.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att de vitryska myndigheterna upprepade gånger vägrat bevilja viseringar till ledamöter av Europaparlamentet och de nationella parlamenten under de senaste två åren. Parlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att inte skapa några fler hinder för att Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Vitryssland besöker landet för att observera de kommande allmänna valen och få förstahandserfarenheter av Vitryssland. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar att de vitryska myndigheterna upprepade gånger vägrat bevilja viseringar till ledamöter av Europaparlamentet och de nationella parlamenten under de senaste två åren. Parlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att inte skapa några fler hinder för att Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Vitryssland besöker landet för att observera de kommande allmänna valen och få förstahandserfarenheter av Vitryssland.

| 17. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med Förenta staterna och dess diplomatiska tjänst och uppmanar Vitrysslands regering att ompröva sitt beslut och vidta omedelbara åtgärder för en normalisering av förbindelserna mellan Vitryssland och Förenta staterna, på grundval av ett samarbete till ömsesidigt gagn. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med Förenta staterna och dess diplomatiska tjänst och uppmanar Vitrysslands regering att ompröva sitt beslut och vidta omedelbara åtgärder för en normalisering av förbindelserna mellan Vitryssland och Förenta staterna, på grundval av ett samarbete till ömsesidigt gagn.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och regeringar, FN:s generalsekreterare, OSSE:s och Europarådets parlamentariska församlingar samt Vitrysslands regering. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och regeringar, FN:s generalsekreterare, OSSE:s och Europarådets parlamentariska församlingar samt Vitrysslands regering.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0071.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/115 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/115

---

Den ökande spänningen i Burundi

P6_TA(2008)0240

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om den ökande spänningen i Burundi

(2009/C 279 E/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burundi,

| — | med beaktande av det avtal om vapenvila mellan Burundis regering och rörelsen (National Liberation Forces (FNL) som undertecknades i Dar es-Salaam den 7 september 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal om vapenvila mellan Burundis regering och rörelsen (National Liberation Forces (FNL) som undertecknades i Dar es-Salaam den 7 september 2006,

| — | med beaktande av den handlingsplan som antogs i Kapstaden den 22–23 februari 2008 (handlingsplanen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den handlingsplan som antogs i Kapstaden den 22–23 februari 2008 (handlingsplanen),

| — | med beaktande av EU-ordförandeskapets förklaring om angreppen på Bujumbura av den 23 april 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-ordförandeskapets förklaring om angreppen på Bujumbura av den 23 april 2008,

| — | med beaktande av det uttalande om situationen i Burundi som FN:s säkerhetsråds ordförande gjorde den 24 april 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande om situationen i Burundi som FN:s säkerhetsråds ordförande gjorde den 24 april 2008,

| — | med beaktande av FN-generalsekretariatets rapport från det integrerade FN-kontoret i Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-generalsekretariatets rapport från det integrerade FN-kontoret i Burundi,

| — | med beaktande av rapporten från Human Rights Watch om polisövergrepp i Burundi med titeln ”Every morning they beat me: police abuses in Burundi” från april 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Human Rights Watch om polisövergrepp i Burundi med titeln ”Every morning they beat me: police abuses in Burundi” från april 2008,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sedan den 17 april 2008 har strider åter rasat mellan regeringsstyrkor och rebellerna i FNL i Burundi. Tusentals civila har tvingats fly från sina hem och 50 rebeller har mist livet. |
| --- | --- |

A.

Sedan den 17 april 2008 har strider åter rasat mellan regeringsstyrkor och rebellerna i FNL i Burundi. Tusentals civila har tvingats fly från sina hem och 50 rebeller har mist livet.

| B. | Efter 14 år av inbördeskrig har fortfarande ingen varaktig fred kunnat skapas i Burundi. Konflikten har lett fram till en kritisk humanitär och socioekonomisk situation som hotar stabiliteten i regionen. |
| --- | --- |

B.

Efter 14 år av inbördeskrig har fortfarande ingen varaktig fred kunnat skapas i Burundi. Konflikten har lett fram till en kritisk humanitär och socioekonomisk situation som hotar stabiliteten i regionen.

| C. | De internationella ansträngningar som gjorts under de senaste två åren för att åstadkomma ett fredsavtal mellan Burundis regering och FNL – bland dem det regionala initiativet för fred i Burundi – har varit utan framgång. |
| --- | --- |

C.

De internationella ansträngningar som gjorts under de senaste två åren för att åstadkomma ett fredsavtal mellan Burundis regering och FNL – bland dem det regionala initiativet för fred i Burundi – har varit utan framgång.

| D. | Förhandlingarna mellan Burundis regering och FNL bröt samman i juli 2007 när FNL lämnade den gemensamma kontroll- och övervakningsmekanism som inrättats för att övervaka det avtal om vapenvila som ingåtts i september 2006. |
| --- | --- |

D.

Förhandlingarna mellan Burundis regering och FNL bröt samman i juli 2007 när FNL lämnade den gemensamma kontroll- och övervakningsmekanism som inrättats för att övervaka det avtal om vapenvila som ingåtts i september 2006.

| E. | FNL:s upprepade uppror ses av många som det slutliga hindret för bestående stabilitet i Burundi. En politisk lösning krävs för att FNL ska kunna avväpnas. |
| --- | --- |

E.

FNL:s upprepade uppror ses av många som det slutliga hindret för bestående stabilitet i Burundi. En politisk lösning krävs för att FNL ska kunna avväpnas.

| F. | I början av maj 2008 möttes Tanzanias och Ugandas utrikesministrar inom ramen för det regionala initiativet för fred i Burundi. De uppmanade FNL och andra rebelledare att lämna Tanzania, där de har sin bas, och resa till Burundi för att delta i fredsförhandlingarna. |
| --- | --- |

F.

I början av maj 2008 möttes Tanzanias och Ugandas utrikesministrar inom ramen för det regionala initiativet för fred i Burundi. De uppmanade FNL och andra rebelledare att lämna Tanzania, där de har sin bas, och resa till Burundi för att delta i fredsförhandlingarna.

| G. | I augusti 2007 anfölls bostäder tillhörande politiker som inte längre stöder eller aldrig har stött Burundis president, Pierre Nkurunziza. |
| --- | --- |

G.

I augusti 2007 anfölls bostäder tillhörande politiker som inte längre stöder eller aldrig har stött Burundis president, Pierre Nkurunziza.

| H. | 46 burundiska parlamentariker som fruktar för sin fysiska säkerhet har skrivit till FN:s generalsekreterare för att begära FN-skydd. |
| --- | --- |

H.

46 burundiska parlamentariker som fruktar för sin fysiska säkerhet har skrivit till FN:s generalsekreterare för att begära FN-skydd.

| I. | EU har valt Burundi som pilotland för genomförandet av en prioriterad handlingsplan som syftar till att snabbare och effektivare kunna hjälpa utvecklingsländer i utsatta situationer. |
| --- | --- |

I.

EU har valt Burundi som pilotland för genomförandet av en prioriterad handlingsplan som syftar till att snabbare och effektivare kunna hjälpa utvecklingsländer i utsatta situationer.

| J. | Fler än 700 hushåll (omkring 3 500 personer) uppges just nu stå under myndigheternas beskydd och vänta på mat och förnödenheter. |
| --- | --- |

J.

Fler än 700 hushåll (omkring 3 500 personer) uppges just nu stå under myndigheternas beskydd och vänta på mat och förnödenheter.

| K. | De senaste stridigheterna sällar sig till raden av sammandrabbningar som har lett till att ännu fler hushåll (35 000 personer) fördrivits. Antalet internt fördrivna personer uppgår nu totalt till över 100 000. Tanzania vill att de burundiska flyktingarna ska återvända till Burundi, medan Burundi fortfarande tar emot tusentals flyktingar från Rwanda och Kongo. |
| --- | --- |

K.

De senaste stridigheterna sällar sig till raden av sammandrabbningar som har lett till att ännu fler hushåll (35 000 personer) fördrivits. Antalet internt fördrivna personer uppgår nu totalt till över 100 000. Tanzania vill att de burundiska flyktingarna ska återvända till Burundi, medan Burundi fortfarande tar emot tusentals flyktingar från Rwanda och Kongo.

| L. | Burundis säkerhetsstyrkor ska olagligen ha fängslat omkring 200 personer som anklagas för att stödja FNL-rebellerna. |
| --- | --- |

L.

Burundis säkerhetsstyrkor ska olagligen ha fängslat omkring 200 personer som anklagas för att stödja FNL-rebellerna.

| M. | Den 2 maj 2008 rapporterade Burundis regering att fyra rebeller och en burundisk soldat hade dött i vad som uppgavs vara ett bakhåll från FNL. |
| --- | --- |

M.

Den 2 maj 2008 rapporterade Burundis regering att fyra rebeller och en burundisk soldat hade dött i vad som uppgavs vara ett bakhåll från FNL.

| N. | Straffriheten i Burundi har skapat en situation där polis och säkerhetsstyrkor ofta använder sig av tortyr och där olagliga fängslanden är vanliga. |
| --- | --- |

N.

Straffriheten i Burundi har skapat en situation där polis och säkerhetsstyrkor ofta använder sig av tortyr och där olagliga fängslanden är vanliga.

| O. | Burundis nationella polisstyrka inrättades 2004 av en övergångsregering. Den består förutom av poliser också av före detta rebeller och soldater, och dessa har inte fått särskilt mycket utbildning. |
| --- | --- |

O.

Burundis nationella polisstyrka inrättades 2004 av en övergångsregering. Den består förutom av poliser också av före detta rebeller och soldater, och dessa har inte fått särskilt mycket utbildning.

| P. | Unicef hjälpte till att demobilisera fler än 3 000 barnsoldater i Burundi mellan 2004 och 2006. Nyligen gav sig barn som rymt från ett demobiliseringscentrum ut på härjningståg. Fler än 500 barn är fortfarande i händerna på FNL. |
| --- | --- |

P.

Unicef hjälpte till att demobilisera fler än 3 000 barnsoldater i Burundi mellan 2004 och 2006. Nyligen gav sig barn som rymt från ett demobiliseringscentrum ut på härjningståg. Fler än 500 barn är fortfarande i händerna på FNL.

| Q. | Vid sidan av Uganda och Etiopien bidrar Burundi som tredje land till Afrikanska unionens fredsbevarande styrka i Somalia, Amisom. Trots det ostadiga säkerhetsläget skickar Burundi 800 soldater till Mogadishu. |
| --- | --- |

Q.

Vid sidan av Uganda och Etiopien bidrar Burundi som tredje land till Afrikanska unionens fredsbevarande styrka i Somalia, Amisom. Trots det ostadiga säkerhetsläget skickar Burundi 800 soldater till Mogadishu.

| 1. | Europaparlamentet är djupt oroat över den senaste tidens militära sammandrabbningar mellan den nationella armén och FNL i Burundi, som har lett till att oskyldiga mist livet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är djupt oroat över den senaste tidens militära sammandrabbningar mellan den nationella armén och FNL i Burundi, som har lett till att oskyldiga mist livet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar alla parter att respektera avtalet om vapenvila, återuppta förhandlingarna och snabbt agera för att genomföra den gemensamma kontroll- och övervakningsmekanismen som inrättades efter vapenvilan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar alla parter att respektera avtalet om vapenvila, återuppta förhandlingarna och snabbt agera för att genomföra den gemensamma kontroll- och övervakningsmekanismen som inrättades efter vapenvilan.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar framför allt FNL och dess ledare Agathon Rwasa att konstruktivt bidra till fredsprocessen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar framför allt FNL och dess ledare Agathon Rwasa att konstruktivt bidra till fredsprocessen.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Burundis grannstater att se till att rebellrörelsen inte har sina basläger där och välkomnar Tanzanias beslut att sluta erbjuda FNL-ledarna en fristad. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Burundis grannstater att se till att rebellrörelsen inte har sina basläger där och välkomnar Tanzanias beslut att sluta erbjuda FNL-ledarna en fristad.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta åtgärder för att underlätta FNL-soldaternas integrering i samhället när ett avtal har undertecknats. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta åtgärder för att underlätta FNL-soldaternas integrering i samhället när ett avtal har undertecknats.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina humanitära insatser, bland annat för att hjälpa flyktingar och internt fördrivna. För att säkra en smidig övergång mellan de humanitära insatserna och biståndspolitiken bör dessa insatser inte avvecklas förrän de kan ersättas med konkreta biståndsprojekt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina humanitära insatser, bland annat för att hjälpa flyktingar och internt fördrivna. För att säkra en smidig övergång mellan de humanitära insatserna och biståndspolitiken bör dessa insatser inte avvecklas förrän de kan ersättas med konkreta biståndsprojekt.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar givarna att stå fast vid sina åtaganden och öka sin samordning på hög nivå för att se till att stödet blir mer effektivt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar givarna att stå fast vid sina åtaganden och öka sin samordning på hög nivå för att se till att stödet blir mer effektivt.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en snabb och kraftig ökning av Europeiska unionens stöd till Burundi i samband med halvtidsöversynen av tionde Europeiska utvecklingsfonden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en snabb och kraftig ökning av Europeiska unionens stöd till Burundi i samband med halvtidsöversynen av tionde Europeiska utvecklingsfonden.

| 9. | Med hänsyn till det instabila läget i Burundi ber Europaparlamentet kommissionen att inom ramen för handlingsplanen som ska genomföras framför allt stödja






  — | program för bättre styrelseskick och demokratisk statsförvaltning, |
| --- | --- | --- |

9.

Med hänsyn till det instabila läget i Burundi ber Europaparlamentet kommissionen att inom ramen för handlingsplanen som ska genomföras framför allt stödja

—

program för bättre styrelseskick och demokratisk statsförvaltning,

| — | hälsopolitiken, genom att inrätta vårdcentraler och genomföra den nödvändiga återuppbyggnaden av sjukhusnätet, |
| --- | --- |

—

hälsopolitiken, genom att inrätta vårdcentraler och genomföra den nödvändiga återuppbyggnaden av sjukhusnätet,

| — | den burundiska regeringens beslut att göra primärvården kostnadsfri, |
| --- | --- |

—

den burundiska regeringens beslut att göra primärvården kostnadsfri,

| — | det fortsatta arbetet med att renovera infrastrukturen i Burundi. |
| --- | --- |

—

det fortsatta arbetet med att renovera infrastrukturen i Burundi.

| 10. | Med hänsyn till det akuta läget understryker Europaparlamentet att tyngdpunkten bör ligga på konkreta åtgärder som blir märkbara för Burundis folk. |
| --- | --- |

10.

Med hänsyn till det akuta läget understryker Europaparlamentet att tyngdpunkten bör ligga på konkreta åtgärder som blir märkbara för Burundis folk.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka sin närvaro på plats i Burundi. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka sin närvaro på plats i Burundi.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja de insatser som icke-statliga organisationer och lokala myndigheter i Europeiska unionen gör för att stödja lokala myndigheter och det civila samhället i Burundi. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja de insatser som icke-statliga organisationer och lokala myndigheter i Europeiska unionen gör för att stödja lokala myndigheter och det civila samhället i Burundi.

| 13. | Europaparlamentet bekräftar sitt stöd till de sydafrikanska medlingssträvandena och till de regionala initiativen och förblir fast beslutet att spela en aktiv roll inom ramen för det politiska direktoratet i syfte att undanröja hindren för genomförandet av handlingsplanen och stödja alla strävanden att på nytt få i gång förhandlingarna och konsolidera freden i Burundi. Parlamentet stöder också de medlingsinsatser som görs av FN:s kommission för konsolidering av freden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet bekräftar sitt stöd till de sydafrikanska medlingssträvandena och till de regionala initiativen och förblir fast beslutet att spela en aktiv roll inom ramen för det politiska direktoratet i syfte att undanröja hindren för genomförandet av handlingsplanen och stödja alla strävanden att på nytt få i gång förhandlingarna och konsolidera freden i Burundi. Parlamentet stöder också de medlingsinsatser som görs av FN:s kommission för konsolidering av freden.

| 14. | Europaparlamentet noterar att stabiliteten i Burundi har ökat sedan den nya författningen trädde i kraft och allmänna val hölls. Parlamentet vill dock att en kommission för fred och försoning ska inrättas som en förtroendeskapande åtgärd som kan återställa en anda av förtroende och stabilitet bland de berörda parterna, och uppmanar medlemsstaternas regeringar att ge ekonomiskt och logistiskt stöd till ett sådant initiativ. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att stabiliteten i Burundi har ökat sedan den nya författningen trädde i kraft och allmänna val hölls. Parlamentet vill dock att en kommission för fred och försoning ska inrättas som en förtroendeskapande åtgärd som kan återställa en anda av förtroende och stabilitet bland de berörda parterna, och uppmanar medlemsstaternas regeringar att ge ekonomiskt och logistiskt stöd till ett sådant initiativ.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar Burundis regering att snarast vidta åtgärder för att se till att rättsstatsprincipen följs, att brott straffas, att gärningsmän ställs inför rätta och att polisen får bättre utbildning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar Burundis regering att snarast vidta åtgärder för att se till att rättsstatsprincipen följs, att brott straffas, att gärningsmän ställs inför rätta och att polisen får bättre utbildning.

| 16. | Europaparlamentet gläds åt att 232 barn nyligen frigavs efter det att Burundis regering, det civila samhället, FN-organ med flera i åtta månader hade förhandlat med en utbrytargrupp från FNL. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet gläds åt att 232 barn nyligen frigavs efter det att Burundis regering, det civila samhället, FN-organ med flera i åtta månader hade förhandlat med en utbrytargrupp från FNL.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, ordförandena för den gemensamma parlamentariska församlingen AVS–EU, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd och Afrikanska unionen samt till regeringarna och parlamenten i Storsjöregionen och Sydafrika. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, ordförandena för den gemensamma parlamentariska församlingen AVS–EU, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd och Afrikanska unionen samt till regeringarna och parlamenten i Storsjöregionen och Sydafrika.

---

III Förberedande rättsakter

Europaparlamentet

Tisdag 20 maj 2008

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/119 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/119

---

Jämförbarhet av yrkesutbildningsmeriter mellan medlemsstaterna ***I

P6_TA(2008)0200

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upphävande av rådets beslut 85/368/EEG om jämförbarhet av yrkesutbildningsmeriter mellan medlemsstaterna inom EG (KOM(2007)0680 – C6-0398/2007 – 2007/0234(COD))

(2009/C 279 E/26)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0680), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0680),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 150.4 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0398/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 150.4 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0398/2007),

| — | med beaktande av artiklarna 51 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 51 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0132/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0132/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/120

---

Förenkling av förfarandena för förteckning och offentliggörande av information på det veterinära och zootekniska området *

P6_TA(2008)0201

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till rådets direktiv om förenkling av förfarandena för förteckning och offentliggörande av information på det veterinära och zootekniska området och om ändring av direktiv 64/432/EEG, 77/504/EEG, 88/407/EEG, 88/661/EEG, 89/361/EEG, 89/556/EEG, 90/427/EEG, 90/428/EEG, 90/429/EEG, 90/539/EEG, 91/68/EEG, 92/35/EEG, 92/65/EEG, 92/66/EEG, 92/119/EEG, 94/28/EG, 2000/75/EG, beslut 2000/258/EG samt direktiv 2001/89/EG, 2002/60/EG och 2005/94/EG (KOM(2008)0120 – C6-0156/2008 – 2008/0046(CNS))

(2009/C 279 E/27)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0120), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0120),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0156/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0156/2008),

| — | med beaktande av artiklarna 51 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 51 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0160/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0160/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/120

---

Återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium (kodifierad version) ***I

P6_TA(2008)0202

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium (kodifierad version) (KOM(2007)0873 – C6-0025/2008 – 2007/0299(COD))

(2009/C 279 E/28)

(Medbeslutandeförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0873), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0873),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0025/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0025/2008),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0152/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0152/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom anpassat till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/121 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/121

---

Det gemensamma företaget för bränsleceller och väte *

P6_TA(2008)0203

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till rådets förordning om bildandet av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (KOM(2007)0571 – C6-0446/2007 – 2007/0211(CNS))

(2009/C 279 E/29)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0571), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0571),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1) (budgetförordningen), särskilt artikel 185, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1) (budgetförordningen), särskilt artikel 185,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2), särskilt punkt 47, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2), särskilt punkt 47,

| — | med beaktande av artiklarna 171 och 172 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0446/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 171 och 172 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0446/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från budgetutskottet (A6-0145/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från budgetutskottet (A6-0145/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet finner att det referensbelopp som anges i förslaget till förordning måste vara förenligt med taket för rubrik 1a i den gällande fleråriga budgetramen 2007–2013 och bestämmelserna i punkt 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Parlamentet konstaterar att all finansiering efter 2013 ska bedömas i samband med förhandlingarna om nästa budgetram. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet finner att det referensbelopp som anges i förslaget till förordning måste vara förenligt med taket för rubrik 1a i den gällande fleråriga budgetramen 2007–2013 och bestämmelserna i punkt 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Parlamentet konstaterar att all finansiering efter 2013 ska bedömas i samband med förhandlingarna om nästa budgetram.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att budgetutskottets yttrande inte föregriper resultatet av förfarandet i punkt 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 som gäller för bildandet av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att budgetutskottets yttrande inte föregriper resultatet av förfarandet i punkt 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 som gäller för bildandet av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 5. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 6. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

6.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (7a) | I mars 2007 antog den europeiska teknikplattformen för vätgas och bränsleceller och dess panel för genomförande en genomförandeplan där det beräknades att en budget på 7,4 miljarder euro skulle behövas för perioden 2007–2015 för att möta de tekniska utmaningarna, varav en tredjedel bör användas för forskning och utveckling. För att EU ska kunna utveckla teknik som är långsiktigt hållbar bör en betydande del av budgeten för forskning och utveckling anslås till forskning som är inriktad på genombrott. |
| --- | --- |

(7a)

I mars 2007 antog den europeiska teknikplattformen för vätgas och bränsleceller och dess panel för genomförande en genomförandeplan där det beräknades att en budget på 7,4 miljarder euro skulle behövas för perioden 2007–2015 för att möta de tekniska utmaningarna, varav en tredjedel bör användas för forskning och utveckling. För att EU ska kunna utveckla teknik som är långsiktigt hållbar bör en betydande del av budgeten för forskning och utveckling anslås till forskning som är inriktad på genombrott.

| (9) | Syftet med det gemensamma teknikinitiativet ”Bränsleceller och vätgas” är att genomföra aktivitetsprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom EU på områdena bränsleceller och väte. Dessa program bör genomföras i samarbete med berörda intressenter från näringslivet, inklusive små och medelstora företag, forskningscentra, universitet och regioner. |
| --- | --- |

(9)

Syftet med det gemensamma teknikinitiativet ”Bränsleceller och vätgas” är att genomföra aktivitetsprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom EU på områdena bränsleceller och väte. Dessa program bör genomföras i samarbete med berörda intressenter från näringslivet, inklusive små och medelstora företag, forskningscentra, universitet och regioner.

| (9) | Syftet med det gemensamma teknikinitiativet ”Bränsleceller och vätgas” är att genomföra aktivitetsprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom EU på områdena bränsleceller och väte. Dessa program
  , som bör bygga på det arbete som utförts av den europeiska teknikplattformen för vätgas och bränsleceller,
  bör genomföras i samarbete med berörda intressenter från näringslivet, inklusive små och medelstora företag, forskningscentra, universitet och regioner. |
| --- | --- |

(9)

Syftet med det gemensamma teknikinitiativet ”Bränsleceller och vätgas” är att genomföra aktivitetsprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom EU på områdena bränsleceller och väte. Dessa program
  , som bör bygga på det arbete som utförts av den europeiska teknikplattformen för vätgas och bränsleceller,
  bör genomföras i samarbete med berörda intressenter från näringslivet, inklusive små och medelstora företag, forskningscentra, universitet och regioner.

| (10) | Om man beaktar det offentlig-privata partnerskapet med de största intressenterna och dess verksamhet på lång sikt, de sociala och ekonomiska vinsterna för Europas medborgare, de samlade ekonomiska resurserna och samfinansieringen av forskning, teknisk utveckling och demonstration inom bränsleceller och vätgas som tillhandahålls av kommissionen och näringslivet, den avancerade vetenskapliga och tekniska nivå som krävs och bidragen från näringslivets immateriella tillgångar, blir det absolut nödvändigt att inrätta ett gemensamt företag för bränsleceller och vätgas enligt artikel 171 i fördraget. Denna juridiska person ska garantera en samordnad användning av den finansiering som tilldelas det gemensamma teknikinitiativet ”Bränsleceller och vätgas”. För att garantera en korrekt förvaltning av de aktiviteter som inleds men inte slutförs under sjunde ramprogrammet (2007–2013) bör det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas inrättas för
  en inledande period på 10 år
  till och med den 31 december 2017.
  Den perioden kan eventuellt förlängas
  . |
| --- | --- |

(10)

Om man beaktar det offentlig-privata partnerskapet med de största intressenterna och dess verksamhet på lång sikt, de sociala och ekonomiska vinsterna för Europas medborgare, de samlade ekonomiska resurserna och samfinansieringen av forskning, teknisk utveckling och demonstration inom bränsleceller och vätgas som tillhandahålls av kommissionen och näringslivet, den avancerade vetenskapliga och tekniska nivå som krävs och bidragen från näringslivets immateriella tillgångar, blir det absolut nödvändigt att inrätta ett gemensamt företag för bränsleceller och vätgas enligt artikel 171 i fördraget. Denna juridiska person ska garantera en samordnad användning av den finansiering som tilldelas det gemensamma teknikinitiativet ”Bränsleceller och vätgas”. För att garantera en korrekt förvaltning av de aktiviteter som inleds men inte slutförs under sjunde ramprogrammet (2007–2013) bör det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas inrättas för
  en inledande period på 10 år
  till och med den 31 december 2017.
  Den perioden kan eventuellt förlängas
  .

| (10) | Om man beaktar det offentlig-privata partnerskapet med de största intressenterna och dess verksamhet på lång sikt, de sociala och ekonomiska vinsterna för Europas medborgare, de samlade ekonomiska resurserna och samfinansieringen av forskning, teknisk utveckling och demonstration inom bränsleceller och vätgas som tillhandahålls av kommissionen och näringslivet, den avancerade vetenskapliga och tekniska nivå som krävs och bidragen från näringslivets immateriella tillgångar, blir det absolut nödvändigt att inrätta ett gemensamt företag för bränsleceller och vätgas enligt artikel 171 i fördraget. Denna juridiska person ska garantera en samordnad användning av den finansiering som tilldelas det gemensamma teknikinitiativet ”Bränsleceller och vätgas”. För att garantera en korrekt förvaltning av de aktiviteter som inleds men inte slutförs under sjunde ramprogrammet (2007–2013) bör det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas inrättas för
  perioden fram
  till och med den 31 december 2017.
  Det bör säkerställas att projekt som fortfarande pågår efter den sista ansökningsomgången 2013 genomförs, övervakas och finansieras fram till 2017
  . |
| --- | --- |

(10)

Om man beaktar det offentlig-privata partnerskapet med de största intressenterna och dess verksamhet på lång sikt, de sociala och ekonomiska vinsterna för Europas medborgare, de samlade ekonomiska resurserna och samfinansieringen av forskning, teknisk utveckling och demonstration inom bränsleceller och vätgas som tillhandahålls av kommissionen och näringslivet, den avancerade vetenskapliga och tekniska nivå som krävs och bidragen från näringslivets immateriella tillgångar, blir det absolut nödvändigt att inrätta ett gemensamt företag för bränsleceller och vätgas enligt artikel 171 i fördraget. Denna juridiska person ska garantera en samordnad användning av den finansiering som tilldelas det gemensamma teknikinitiativet ”Bränsleceller och vätgas”. För att garantera en korrekt förvaltning av de aktiviteter som inleds men inte slutförs under sjunde ramprogrammet (2007–2013) bör det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas inrättas för
  perioden fram
  till och med den 31 december 2017.
  Det bör säkerställas att projekt som fortfarande pågår efter den sista ansökningsomgången 2013 genomförs, övervakas och finansieras fram till 2017
  .

| (10a) | Det krävs betydande genombrott på ett antal områden för att bränslecells- och vätgasteknik ska kunnas utnyttjas effektivt. Kommissionen bör därför spela en nyckelroll för att se till att rätt tonvikt läggs på långsiktig forskning och att denna får lämpligt stöd, och bör beakta rekommendationerna från de rådgivande organen till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, dvs. den vetenskapliga kommittén och medlemsstaternas högnivågrupp. |
| --- | --- |

(10a)

Det krävs betydande genombrott på ett antal områden för att bränslecells- och vätgasteknik ska kunnas utnyttjas effektivt. Kommissionen bör därför spela en nyckelroll för att se till att rätt tonvikt läggs på långsiktig forskning och att denna får lämpligt stöd, och bör beakta rekommendationerna från de rådgivande organen till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, dvs. den vetenskapliga kommittén och medlemsstaternas högnivågrupp.

| (11a) | Små och medelstora företag, forskningscentrum och universitet bör uppmuntras att medverka i verksamhet för forskning och teknisk utveckling. I enlighet med reglerna för deltagande i sjunde ramprogrammet bör små och stora företag, forskningscentrum och universitet kunna få sina stödberättigade kostnader finansierade med offentliga medel med femtio procent mer än andra aktörer. |
| --- | --- |

(11a)

Små och medelstora företag, forskningscentrum och universitet bör uppmuntras att medverka i verksamhet för forskning och teknisk utveckling. I enlighet med reglerna för deltagande i sjunde ramprogrammet bör små och stora företag, forskningscentrum och universitet kunna få sina stödberättigade kostnader finansierade med offentliga medel med femtio procent mer än andra aktörer.

| (12) | Grundarna av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas bör vara Europeiska gemenskapen och European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping – näringslivsgruppen för det gemensamma europeiska teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas – (nedan kallad ”näringslivsgruppen”) som företräder näringslivets intressen och som är öppen för privata företag. En forskningsgrupp kan bli medlem av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. |
| --- | --- |

(12)

Grundarna av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas bör vara Europeiska gemenskapen och European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping – näringslivsgruppen för det gemensamma europeiska teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas – (nedan kallad ”näringslivsgruppen”) som företräder näringslivets intressen och som är öppen för privata företag. En forskningsgrupp kan bli medlem av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

| (12) | Grundarna av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas bör vara Europeiska gemenskapen
  , företrädd av kommissionen,
  och European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping – näringslivsgruppen för det gemensamma europeiska teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas – (nedan kallad ”näringslivsgruppen”) som företräder näringslivets intressen och som är öppen för privata företag
  och branschorganisationer för bränsleceller och vätgas
  . En forskningsgrupp kan bli medlem av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. |
| --- | --- |

(12)

Grundarna av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas bör vara Europeiska gemenskapen
  , företrädd av kommissionen,
  och European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping – näringslivsgruppen för det gemensamma europeiska teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas – (nedan kallad ”näringslivsgruppen”) som företräder näringslivets intressen och som är öppen för privata företag
  och branschorganisationer för bränsleceller och vätgas
  . En forskningsgrupp kan bli medlem av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

| (13) | Driftskostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska till lika delar täckas av kontanter från Europeiska gemenskapen och näringslivsgruppen från start. Om forskningsgruppen inrättas bör den bidra till
  1/12 av
  de löpande kostnaderna. |
| --- | --- |

(13)

Driftskostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska till lika delar täckas av kontanter från Europeiska gemenskapen och näringslivsgruppen från start. Om forskningsgruppen inrättas bör den bidra till
  1/12 av
  de löpande kostnaderna.

| (13) | Driftskostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska till lika delar täckas av kontanter från Europeiska gemenskapen och näringslivsgruppen från start. Om forskningsgruppen inrättas bör den
  även
  bidra till de löpande kostnaderna. |
| --- | --- |

(13)

Driftskostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska till lika delar täckas av kontanter från Europeiska gemenskapen och näringslivsgruppen från start. Om forskningsgruppen inrättas bör den
  även
  bidra till de löpande kostnaderna.

| (13a) | De löpande kostnaderna, och i synnerhet de administrativa kostnaderna, bör hållas så låga som möjligt och befintliga organs resurser och organisationssystem bör användas fullt ut. |
| --- | --- |

(13a)

De löpande kostnaderna, och i synnerhet de administrativa kostnaderna, bör hållas så låga som möjligt och befintliga organs resurser och organisationssystem bör användas fullt ut.

| (14) | Driftskostnaderna
  för forskning, teknisk utveckling och demonstration
  bör finansieras av gemenskapen
  och
  näringslivet. |
| --- | --- |

(14)

Driftskostnaderna
  för forskning, teknisk utveckling och demonstration
  bör finansieras av gemenskapen
  och
  näringslivet.

| (14) | Driftskostnaderna bör finansieras av gemenskapen
  ,
  näringslivet
  och övriga offentliga och privata juridiska personer, som deltar i verksamheten. Ytterligare finansiering skulle kunna komma från bl.a. Europeiska investeringsbanken (EIB), särskilt genom den finansieringsmöjlighet som bygger på riskdelning som tagits fram gemensamt av EIB och kommissionen i enlighet med bilaga III till beslut 2006/971/EG
  . |
| --- | --- |

(14)

Driftskostnaderna bör finansieras av gemenskapen
  ,
  näringslivet
  och övriga offentliga och privata juridiska personer, som deltar i verksamheten. Ytterligare finansiering skulle kunna komma från bl.a. Europeiska investeringsbanken (EIB), särskilt genom den finansieringsmöjlighet som bygger på riskdelning som tagits fram gemensamt av EIB och kommissionen i enlighet med bilaga III till beslut 2006/971/EG
  .

| (14a) | Eftersom det är nödvändigt att säkerställa varaktiga anställningsvillkor och likabehandling av personal, samt locka till sig specialiserad vetenskaplig och teknisk personal av högsta klass, bör kommissionen få tillstånd att flytta över så många tjänstemän som den anser vara nödvändigt till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Övrig personal bör rekryteras av det gemensamma företaget i överensstämmelse med värdlandets arbetsrättsliga bestämmelser. |
| --- | --- |

(14a)

Eftersom det är nödvändigt att säkerställa varaktiga anställningsvillkor och likabehandling av personal, samt locka till sig specialiserad vetenskaplig och teknisk personal av högsta klass, bör kommissionen få tillstånd att flytta över så många tjänstemän som den anser vara nödvändigt till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Övrig personal bör rekryteras av det gemensamma företaget i överensstämmelse med värdlandets arbetsrättsliga bestämmelser.

| (15) | Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara ett organ som inrättas av gemenskapen, och ansvarsfrihet för dess budget beviljas av Europaparlamentet
  på
  rekommendation från rådet.
  Man bör emellertid beakta de specifika egenskaperna hos det gemensamma teknikinitiativet på grund av dess offentlig-privata natur och framför allt på grund av den privata sektorns bidrag till budgeten. |
| --- | --- |

(15)

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara ett organ som inrättas av gemenskapen, och ansvarsfrihet för dess budget beviljas av Europaparlamentet
  på
  rekommendation från rådet.
  Man bör emellertid beakta de specifika egenskaperna hos det gemensamma teknikinitiativet på grund av dess offentlig-privata natur och framför allt på grund av den privata sektorns bidrag till budgeten.

| (15) | Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara ett organ som inrättas av gemenskapen, och ansvarsfrihet för dess budget beviljas av Europaparlamentet
  med beaktande av en
  rekommendation från rådet. |
| --- | --- |

(15)

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara ett organ som inrättas av gemenskapen, och ansvarsfrihet för dess budget beviljas av Europaparlamentet
  med beaktande av en
  rekommendation från rådet.

| (16) | Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas bör
  , efter samråd med kommissionen, anta särskilda finansiella bestämmelser som bygger på principerna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. De bestämmelserna bör beakta de specifika operativa behov som
  framför allt
  uppkommer ur
  behovet att kombinera finansieringen från gemenskapen med privata källor. |
| --- | --- |

(16)

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas bör
  , efter samråd med kommissionen, anta särskilda finansiella bestämmelser som bygger på principerna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. De bestämmelserna bör beakta de specifika operativa behov som
  framför allt
  uppkommer ur
  behovet att kombinera finansieringen från gemenskapen med privata källor.

| (16) | Budgetbestämmelserna för
  det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas bör
  inte avvika från kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3) om det inte uttryckligen krävs för dess verksamhet,
  framför allt behovet att kombinera finansieringen från gemenskapen med privata källor.
  Bestämmelser som avviker från förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 bör endast antas efter förhandsgodkännande av kommissionen. Budgetmyndigheten bör underrättas om sådana undantag. |
| --- | --- |

(16)

Budgetbestämmelserna för
  det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas bör
  inte avvika från kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3) om det inte uttryckligen krävs för dess verksamhet,
  framför allt behovet att kombinera finansieringen från gemenskapen med privata källor.
  Bestämmelser som avviker från förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 bör endast antas efter förhandsgodkännande av kommissionen. Budgetmyndigheten bör underrättas om sådana undantag.

1.   För att genomföra det gemensamma teknikinitiativet ”Bränsleceller och vätgas” bildas härmed ett gemensamt företag (nedan kallat ”det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas”) för perioden till och med den 31 december 2017, i enlighet med artikel 171 i fördraget.
  Denna period kan förlängas genom en ändring av denna förordning
  .

1.   För att genomföra det gemensamma teknikinitiativet ”Bränsleceller och vätgas” bildas härmed ett gemensamt företag (nedan kallat ”det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas”) för perioden till och med den 31 december 2017, i enlighet med artikel 171 i fördraget.
  Det ska säkerställas att projekt som fortfarande pågår efter den sista ansökningsomgången 2013 genomförs, övervakas och finansieras fram till 2017
  .

2.   Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara
  en juridisk person
  . Det ska i
  varje medlemsstat
  ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt den nationella lagstiftningen. Det får bland annat förvärva och avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter.

2.   Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara
  ett organ i den mening som avses i artikel 185 i den allmänna budgetförordningen och punkt 47 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning av den 17 maj 2006 (4)

  . Det ska i
  alla medlemsstater
  ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt den nationella lagstiftningen. Det får bland annat förvärva och avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter.

3.
     
  Det gemensamma förfarandet för bränsleceller och vätgas ska betraktas som ett internationellt organ enligt artikel 22 c i direktiv 2004/17/EG och artikel 15 c i direktiv 2004/18/EG.

4.   Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska ha sitt säte i Bryssel i Belgien.

4.   Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska ha sitt säte i Bryssel i Belgien.

5.   Stadgarna för det gemensamma företaget anges i bilagan.

5.   Stadgarna för det gemensamma företaget anges i bilagan.

2.   Företaget ska framför allt göra följande:

2.   Företaget ska framför allt göra följande:

| – a) | Sträva efter att Europeiska unionen ska ligga i framkant när det gäller bränslecell- och vätgasteknik och att möjliggöra ett marknadsgenombrott för bränslecell- och vätgasteknik, så att de väsentliga fördelar som denna teknik förväntas medföra kan åstadkommas med hjälp av marknaden. |
| --- | --- |

– a)

Sträva efter att Europeiska unionen ska ligga i framkant när det gäller bränslecell- och vätgasteknik och att möjliggöra ett marknadsgenombrott för bränslecell- och vätgasteknik, så att de väsentliga fördelar som denna teknik förväntas medföra kan åstadkommas med hjälp av marknaden.

| (a) | Stödja forskning, teknisk utveckling och demonstration i medlemsstaterna och i associerade
  länder
  på ett samordnat sätt för att motverka ett misslyckande på marknaden och fokusera på att utveckla marknadstillämpningar för att därigenom underlätta ytterligare insatser från näringslivet för en snabb utveckling av bränslecell- och vätgasteknik. |
| --- | --- |

(a)

Stödja forskning, teknisk utveckling och demonstration i medlemsstaterna och i associerade
  länder
  på ett samordnat sätt för att motverka ett misslyckande på marknaden och fokusera på att utveckla marknadstillämpningar för att därigenom underlätta ytterligare insatser från näringslivet för en snabb utveckling av bränslecell- och vätgasteknik.

| a) | Stödja forskning, teknisk utveckling och demonstration i medlemsstaterna och i
  de länder som är
  associerade
  till sjunde ramprogrammet (nedan kallade ”associerade länder”)
  på ett samordnat sätt för att motverka ett misslyckande på marknaden och fokusera på att utveckla marknadstillämpningar för att därigenom underlätta ytterligare insatser från näringslivet för en snabb utveckling av bränslecell- och vätgasteknik. |
| --- | --- |

a)

Stödja forskning, teknisk utveckling och demonstration i medlemsstaterna och i
  de länder som är
  associerade
  till sjunde ramprogrammet (nedan kallade ”associerade länder”)
  på ett samordnat sätt för att motverka ett misslyckande på marknaden och fokusera på att utveckla marknadstillämpningar för att därigenom underlätta ytterligare insatser från näringslivet för en snabb utveckling av bränslecell- och vätgasteknik.

| (b) | Stödja genomförandet av de prioriterade forskningsmålen i det gemensamma teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas, i första hand genom att tilldela bidrag efter ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

(b)

Stödja genomförandet av de prioriterade forskningsmålen i det gemensamma teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas, i första hand genom att tilldela bidrag efter ansökningsomgångar.

| b) | Stödja genomförandet av de prioriterade forskningsmålen i det gemensamma teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas
  , inbegripet forskning som är inriktad på genombrott,
  i första hand genom att tilldela bidrag efter ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

b)

Stödja genomförandet av de prioriterade forskningsmålen i det gemensamma teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas
  , inbegripet forskning som är inriktad på genombrott,
  i första hand genom att tilldela bidrag efter ansökningsomgångar.

| (c) | Sträva efter att uppmuntra till ökade offentliga och privata forskningsinvesteringar i bränslecell- och vätgasteknik i medlemsstaterna och associerade länder. |
| --- | --- |

(c)

Sträva efter att uppmuntra till ökade offentliga och privata forskningsinvesteringar i bränslecell- och vätgasteknik i medlemsstaterna och associerade länder.

| c) | Sträva efter att uppmuntra till ökade offentliga och privata forskningsinvesteringar i bränslecell- och vätgasteknik i medlemsstaterna och associerade länder. |
| --- | --- |

c)

Sträva efter att uppmuntra till ökade offentliga och privata forskningsinvesteringar i bränslecell- och vätgasteknik i medlemsstaterna och associerade länder.

| (d) | Ingå de tjänste- och leveransavtal som krävs för att det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska fungera. |
| --- | --- |

(d)

Ingå de tjänste- och leveransavtal som krävs för att det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska fungera.

| (e) | Se till att det gemensamma teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas är ändamålsenligt och effektivt. |
| --- | --- |

(e)

Se till att det gemensamma teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas är ändamålsenligt och effektivt.

Artikel 3

Medlemmar

1.
     
  De grundande medlemmarna av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (nedan kallade ”grundarna”) ska vara

| (a) | Europeiska gemenskapen, företrädd av kommissionen, och |
| --- | --- |

(a)

Europeiska gemenskapen, företrädd av kommissionen, och

| (b) | näringslivsgruppen ”European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping Aisbl” som upprättats enligt belgisk lag (nedan kallad ”näringslivsgruppen”). |
| --- | --- |

(b)

näringslivsgruppen ”European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping Aisbl” som upprättats enligt belgisk lag (nedan kallad ”näringslivsgruppen”).

2.
     
  En forskningsgrupp som företräder ideella forskningsorganisationer, universitet och forskningscentra, får bli medlem (nedan kallad ”medlemmen”) under förutsättning att ett organ som företräder forskarsamhället har inrättats. Om forskningsgruppen inrättas ska den ha en plats i styrelsen.

utgår

Artikel 4

Organ

1.
     
  De verkställande organen i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara

| (a) | styrelsen, och |
| --- | --- |

(a)

styrelsen, och

| (b) | programkontoret. |
| --- | --- |

(b)

programkontoret.

2.
     
  De rådgivande organen i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara

| (a) | högnivågruppen med medlemsstater, och |
| --- | --- |

(a)

högnivågruppen med medlemsstater, och

| (b) | den vetenskapliga kommittén
  . |
| --- | --- |

(b)

den vetenskapliga kommittén
  .

3.
     
  Intressenternas generalförsamling ska vara ett forum för samråd om framstegen, det aktuella forskningsläget och forskningens framtida samordning och inriktning.

Intressenternas generalförsamling ska vara öppen för alla offentliga och privata intressenter, samt för internationella intressegrupper från medlemsstater och tredjeländer. Den ska sammankallas en gång per år.

utgår

Finansieringskällor

Gemenskapens bidrag

1.
     
  Verksamheten i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska finansieras gemensamt genom bidrag från grundarna och medlemmen. Bidrag till projekten kan dessutom accepteras från medlemsstater, associerade länder, regioner eller andra intressenter som stöder det gemensamma teknikinitiativets mål.

2.
     
  De löpande kostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska från första början täckas till lika delar av kontanter från Europeiska gemenskapen och näringslivsgruppen. Om forskningsgruppen inrättas ska den bidra till 1/12 av de löpande kostnaderna. I det fallet ska kommissionens bidrag minskas i motsvarande grad.

3.
     
  Driftskostnaderna för forskning, teknisk utveckling och demonstration ska finansieras gemensamt genom finansiella bidrag från gemenskapen och genom bidrag in natura till ett värde som minst motsvarar det belopp som gemenskapen bidrar med från privata juridiska personer som deltar i aktiviteterna.

4.   Gemenskapens bidrag till löpande kostnader och driftskostnader för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska uppgå till
  högst
  470 miljoner euro.
  De löpande kostnaderna beräknas inte överskrida 20 miljoner euro. Bidragen ska komma från
  det särskilda programmet ”Samarbete” för genomförande av sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) och gemenskapens budget enligt bestämmelserna i artikel 54.2 b i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.
  Detaljerna för gemenskapens finansiella bidrag ska fastställas i ett allmänt avtal och årliga finansieringsavtal som ingås mellan kommissionen, på gemenskapens vägnar, och
  det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

4.   Gemenskapens bidrag till löpande kostnader
  (inklusive administrativa kostnader)
  och driftskostnader för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska
  inledningsvis
  uppgå till 470 miljoner EUR.
  Bidraget ska betalas från anslagen i Europeiska unionens allmänna budget till områdena ”energi”, ”nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik”, ”miljö (inbegripet klimatförändringar)” och ”transport (inbegripet luftfartsteknik)” i
  det särskilda programmet ”Samarbete” för genomförande av sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) och gemenskapens budget enligt bestämmelserna i artikel 54.2 b i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.
  Bidraget får ses över vid en halvtidsöversyn mot bakgrund av vilka framsteg och resultat som
  det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  gjort och vilket inverkan det haft
  .

5.   
  Om inga medel tillhandahålls efter 2013 (när sjunde ramprogrammet upphör) får endast projekt för vilka en bidragsöverenskommelse har undertecknats senast den 31 december 2013 fortsätta under åren 2014–2017
  .

5.   
  Detaljerna för gemenskapens finansiella bidrag ska fastställas i ett allmänt avtal och årliga finansieringsavtal som ingås mellan kommissionen, på gemenskapens vägnar, och det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  .

5a.
     
  Den andel av gemenskapens bidrag till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas som ska användas för att finansiera forskning och teknisk utveckling ska beviljas efter en öppen konkurrensbaserad ansökningsomgång och en utvärdering, som genomförts med hjälp av oberoende experter, av det föreslagna projektet.

5b.
     
  Kommissionens bidrag till de löpande kostnaderna ska inte överskrida 20 miljoner EUR, och ska betalas ut i årliga belopp på upp till 2 miljoner EUR. Delar av detta belopp som inte utnyttjas under året ska under följande år gå till forskning och teknisk utveckling.

Artikel 6

Deltagande i projekt

1.
     
  Juridiska personer och internationella organisationer etablerade i en medlemsstat, något associerat land eller tredjeland får delta i projekten under förutsättning att minimivillkoren är uppfyllda.

2.
     
  Följande minimivillkor ska vara uppfyllda för projekt som finansieras genom det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas:

| (a) | Minst tre juridiska personer ska delta varav samtliga ska vara etablerade i en medlemsstat eller ett associerat land och två inte får vara etablerade i samma medlemsstat eller associerade land. |
| --- | --- |

(a)

Minst tre juridiska personer ska delta varav samtliga ska vara etablerade i en medlemsstat eller ett associerat land och två inte får vara etablerade i samma medlemsstat eller associerade land.

| (b) | Samtliga tre juridiska personer ska vara oberoende av varandra på det sätt som anges i artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013). |
| --- | --- |

(b)

Samtliga tre juridiska personer ska vara oberoende av varandra på det sätt som anges i artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013).

| (c) | Minst en av de juridiska personerna ska vara medlem i näringslivsgruppen eller i forskningsgruppen, om en sådan forskningsgrupp har inrättats. |
| --- | --- |

(c)

Minst en av de juridiska personerna ska vara medlem i näringslivsgruppen eller i forskningsgruppen, om en sådan forskningsgrupp har inrättats.

3.
     
  De juridiska personer som önskar delta i ett projekt ska bilda ett konsortium och utse en av sina medlemmar till samordnare. Samordnaren ska i regel vara medlem av näringslivsgruppen eller medlem av forskningsgruppen, om en sådan forskningsgrupp har inrättats. Undantag ska godkännas av styrelsen.

4.
     
  Minimivillkoret för tjänste- eller leveransavtal, stödåtgärder, studier och utbildningsverksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara att en juridisk person deltar.

utgår

Artikel 7

Stödberättigande

1.
     
  Gemenskapens bidrag till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas för finansiering av forskning, teknisk utveckling och demonstration ska beviljas efter konkurrensbaserade ansökningsomgångar.

2.
     
  I undantagsfall får det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas tillgripa anbudsförfaranden om det anses lämpligt för att forskningsmålen ska kunna fullföljas effektivt.

3.
     
  Privata juridiska personer som uppfyller följande kriterier ska vara berättigade till sådan finansiering:

| (a) | De är etablerade i en medlemsstat eller har sitt huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet i en stat som undertecknat avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller som är ett associerat land eller kandidatland. |
| --- | --- |

(a)

De är etablerade i en medlemsstat eller har sitt huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet i en stat som undertecknat avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller som är ett associerat land eller kandidatland.

| (b) | De bedriver relevant verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration, tillverkar eller utvecklar bränsleceller och/eller vätgas och/eller har konkreta planer på att göra detta inom en nära framtid inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

(b)

De bedriver relevant verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration, tillverkar eller utvecklar bränsleceller och/eller vätgas och/eller har konkreta planer på att göra detta inom en nära framtid inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

4.
     
  Följande ska också vara stödberättigade:

| (a) | Icke vinstdrivande offentliga organ som är etablerade i en medlemsstat, ett associerat land, ett kandidatland eller ett land inom EES, inbegripet organisationer som bedriver sekundär och högre utbildning. |
| --- | --- |

(a)

Icke vinstdrivande offentliga organ som är etablerade i en medlemsstat, ett associerat land, ett kandidatland eller ett land inom EES, inbegripet organisationer som bedriver sekundär och högre utbildning.

| (b) | Internationella organisationer som är juridiska personer enligt internationell offentlig rätt, samt alla specialiserade organ som inrättats av sådana mellanstatliga organisationer. |
| --- | --- |

(b)

Internationella organisationer som är juridiska personer enligt internationell offentlig rätt, samt alla specialiserade organ som inrättats av sådana mellanstatliga organisationer.

| (c) | Juridiska personer från tredjeländer, under förutsättning att styrelsen anser att deras deltagande är av särskild nytta för projektet. |
| --- | --- |

(c)

Juridiska personer från tredjeländer, under förutsättning att styrelsen anser att deras deltagande är av särskild nytta för projektet.

utgår

1.   
  De finansiella bestämmelserna
  för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska
  bygga på principerna i förordning (EG) nr 1605/2002. De får avvika från förordning (EG) nr 1605/2002 om de speciella operativa behoven för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas kräver detta,
  efter förhandsgodkännande av kommissionen.

1.   
  Budgetbestämmelserna
  för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska
  inte avvika från förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, om det inte uttryckligen krävs för dess verksamhet, och
  efter förhandsgodkännande av kommissionen.
  Budgetmyndigheten ska underrättas om sådana undantag
  .

1.   
  Tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna, anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och de bestämmelser som antagits gemensamt av Europeiska gemenskapens institutioner för tilllämpningen av dessa tjänsteföreskrifter och anställningsvillkor ska gälla för de anställda i
  det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

1.   Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  ska rekrytera sin personal i överensstämmelse med värdlandets arbetsrättsliga bestämmelser. Kommissionen får flytta över så många tjänstemän som den anser vara nödvändigt till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  .

2.
     
  När det gäller de anställda ska det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas utöva de befogenheter som tillkommer tillsättningsmyndigheten enligt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och den myndighet som har befogenhet att ingå avtal enligt anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

utgår

3.   Styrelsen ska, i samförstånd med kommissionen, anta nödvändiga genomförandeåtgärder
  i enlighet med artikel 110 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda
  i Europeiska gemenskaperna.

3.   Styrelsen ska, i samförstånd med kommissionen, anta nödvändiga genomförandeåtgärder
  för överflyttning av tjänstemän
  i Europeiska gemenskaperna.

Artikel 10

Immunitet och privilegier

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och dess personal ska omfattas av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier.

utgår

1.   Kommissionen ska varje år lägga fram en rapport om de framsteg som gjorts av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas inför Europaparlamentet och rådet.

1.   Kommissionen ska varje år lägga fram en rapport om de framsteg som gjorts av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas inför Europaparlamentet och rådet.
  Rapporten ska innehålla antalet förslag som lämnats in, antalet förslag som valts ut för finansiering, typ av deltagare (inbegripet små och medelstora företag) och landstatistik.

2.   
  Två år efter det att det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas har bildats, men
  senast
  2010,
  ska kommissionen med hjälp av oberoende experter göra
  en preliminär utvärdering
  av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Denna utvärdering ska omfatta kvalitet och effektivitet i det gemensamma företaget och de framsteg som gjorts med hänsyn till fastställda mål. Kommissionen ska meddela slutsatserna av utvärderingen samt sina kommentarer till Europaparlamentet och rådet.

2.   Senast
  den 31 december 2011 och den 31 december 2014
  ska kommissionen med hjälp av oberoende experter göra
  preliminära utvärderingar
  av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Denna utvärdering ska omfatta kvalitet och effektivitet i det gemensamma företaget och de framsteg som gjorts med hänsyn till fastställda mål. Kommissionen ska meddela slutsatserna av utvärderingen samt sina kommentarer
  och eventuellt förslag till ändring av denna förordning
  till Europaparlamentet och rådet.

3.   
  I slutet av 2017
  ska kommissionen med hjälp av oberoende experter göra en slutlig utvärdering av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Resultatet av den utvärderingen ska läggas fram för Europaparlamentet och rådet.

3.   
  Senast sex månader efter det att det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas upphört
  ska kommissionen med hjälp av oberoende experter göra en slutlig utvärdering av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Resultatet av den utvärderingen ska läggas fram för Europaparlamentet och rådet.

4.   Ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska ges av Europaparlamentet,
  på
  rekommendation av rådet
  , i enlighet med ett förfarande som fastställs i budgetförordningen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  .

4.   Ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska ges av Europaparlamentet,
  med beaktande av en
  rekommendation av rådet.

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska anta regler för användning och spridning av
  resultaten från forskning, teknisk utveckling och demonstration, inbegripet,
  i förekommande fall,
  bestämmelser om utnyttjande av
  de immateriella rättigheter som uppkommit i samband med forskning
  ,
  teknisk utveckling
  och demonstration
  enligt denna förordning.
  Dessa regler ska säkerställa att resultaten från forskning, teknisk utveckling och demonstration
  används och sprids.

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska anta regler för användning och spridning av
  forskningsresultat som bygger på principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) (5) (nedan kallat ”reglerna för deltagande i sjunde ramprogrammet”) och som
  , i förekommande fall,
  ska säkerställa att
  de immateriella rättigheter som uppkommit i samband med forskning
  och
  teknisk utveckling enligt denna förordning
  skyddas och att forskningsresultat
  används och sprids.

Ett värdskapsavtal ska ingås mellan det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och Belgien avseende kontorsutrymmen, privilegier och immunitet och annat stöd som Belgien ska ge det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

Ett värdskapsavtal ska ingås mellan det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och Belgien avseende
  värdstatens hjälp med
  kontorsutrymmen, privilegier och immunitet och annat stöd som Belgien ska ge det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

| 3. | Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska upprättas från och med den dag som denna förordning offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning för en inledande period som slutar den 31 december 2017. |
| --- | --- |

3.

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska upprättas från och med den dag som denna förordning offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning för en inledande period som slutar den 31 december 2017.

| 3. | Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska upprättas från och med den dag som denna förordning offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning för en inledande period som slutar den 31 december 2017.
  Det är ett organ bildat i enlighet med artikel 185 i budgetförordningen och punkt 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006
  . |
| --- | --- |

3.

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska upprättas från och med den dag som denna förordning offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning för en inledande period som slutar den 31 december 2017.
  Det är ett organ bildat i enlighet med artikel 185 i budgetförordningen och punkt 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006
  .

Mål och

  huvuduppgifter

Huvuduppgifter

  och verksamhet

| 1. | Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska
  arbeta inom ramen för sjunde ramprogrammet för att möjliggöra ett marknadsgenombrott för bränsleceller och vätgasteknik så att kommersiella marknadskrafter därefter kan driva fram de omfattande potentiella samhällsvinsterna
  . |
| --- | --- |

1.

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska
  arbeta inom ramen för sjunde ramprogrammet för att möjliggöra ett marknadsgenombrott för bränsleceller och vätgasteknik så att kommersiella marknadskrafter därefter kan driva fram de omfattande potentiella samhällsvinsterna
  .

| 1. | Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska
  ha följande huvuduppgifter och verksamhet: |
| --- | --- |

1.

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska
  ha följande huvuduppgifter och verksamhet:

| 2. | Målen omfattar följande: |
| --- | --- |

2.

| — | Att
  placera EU bland de främsta i världen inom bränslecell- och vätgasteknik
  . |
| --- | --- |

—

Att
  placera EU bland de främsta i världen inom bränslecell- och vätgasteknik
  .

| a) | Att
  säkerställa upprättande och effektiv förvaltning av det gemensamma teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas
  . |
| --- | --- |

a)

Att
  säkerställa upprättande och effektiv förvaltning av det gemensamma teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas
  .

| — | Att uppnå den kritiska massa av forskningsinsatser som krävs för att näringsliv, offentliga och privata investerare, beslutsfattare och andra intressenter ska känna att de vågar satsa på ett långsiktigt program. |
| --- | --- |

—

Att uppnå den kritiska massa av forskningsinsatser som krävs för att näringsliv, offentliga och privata investerare, beslutsfattare och andra intressenter ska känna att de vågar satsa på ett långsiktigt program.

| b) | Att uppnå den kritiska massa av forskningsinsatser som krävs för att näringsliv, offentliga och privata investerare, beslutsfattare och andra intressenter ska känna att de vågar satsa på ett långsiktigt program. |
| --- | --- |

b)

Att uppnå den kritiska massa av forskningsinsatser som krävs för att näringsliv, offentliga och privata investerare, beslutsfattare och andra intressenter ska känna att de vågar satsa på ett långsiktigt program.

| — | Att utnyttja ytterligare investeringar i forskning, teknisk utveckling och demonstration från näringsliv, stater och regioner. |
| --- | --- |

—

Att utnyttja ytterligare investeringar i forskning, teknisk utveckling och demonstration från näringsliv, stater och regioner.

| c) | Att utnyttja ytterligare investeringar i forskning, teknisk utveckling och demonstration från näringsliv, stater och regioner. |
| --- | --- |

c)

Att utnyttja ytterligare investeringar i forskning, teknisk utveckling och demonstration från näringsliv, stater och regioner.

| — | Att bygga upp det europeiska området för forskning genom ett nära samarbete med den forskning som genomförs på nationell och regional nivå, samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras. |
| --- | --- |

—

Att bygga upp det europeiska området för forskning genom ett nära samarbete med den forskning som genomförs på nationell och regional nivå, samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras.

| — | Att integrera forskning, teknisk utveckling och demonstration och fokusera på att uppnå långsiktig hållbarhet och industriellt konkurrenskraftiga mål för kostnader, prestanda och hållbarhet och avlägsna allvarliga tekniska flaskhalsar. |
| --- | --- |

—

Att integrera forskning, teknisk utveckling och demonstration och fokusera på att uppnå långsiktig hållbarhet och industriellt konkurrenskraftiga mål för kostnader, prestanda och hållbarhet och avlägsna allvarliga tekniska flaskhalsar.

| d) | Att integrera forskning, teknisk utveckling och demonstration och fokusera på att uppnå långsiktig hållbarhet och industriellt konkurrenskraftiga mål för kostnader, prestanda och hållbarhet och avlägsna allvarliga tekniska flaskhalsar. |
| --- | --- |

d)

Att integrera forskning, teknisk utveckling och demonstration och fokusera på att uppnå långsiktig hållbarhet och industriellt konkurrenskraftiga mål för kostnader, prestanda och hållbarhet och avlägsna allvarliga tekniska flaskhalsar.

| — | Att stimulera innovation och tillkomsten av nya värdekedjor som även omfattar små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Att stimulera innovation och tillkomsten av nya värdekedjor som även omfattar små och medelstora företag.

| e) | Att stimulera innovation och tillkomsten av nya värdekedjor som även omfattar små och medelstora företag. |
| --- | --- |

e)

Att stimulera innovation och tillkomsten av nya värdekedjor som även omfattar små och medelstora företag.

| — | Att underlätta samspelet mellan näringsliv, universitet och forskningscentra, inklusive grundläggande forskning. |
| --- | --- |

—

Att underlätta samspelet mellan näringsliv, universitet och forskningscentra, inklusive grundläggande forskning.

| f) | Att underlätta samspelet mellan näringsliv, universitet och forskningscentra, inklusive grundläggande forskning. |
| --- | --- |

f)

Att underlätta samspelet mellan näringsliv, universitet och forskningscentra, inklusive grundläggande forskning.

| g) | Att verka för att små och medelstora företag deltar i verksamheten, i enlighet med målen i sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

g)

Att verka för att små och medelstora företag deltar i verksamheten, i enlighet med målen i sjunde ramprogrammet.

| — | Att underlätta medverkan av institutioner från samtliga
  länder, däribland de nya medlemsstaterna
  och
  kandidatländerna
  . |
| --- | --- |

—

Att underlätta medverkan av institutioner från samtliga
  länder, däribland de nya medlemsstaterna
  och
  kandidatländerna
  .

| h) | Att underlätta medverkan av institutioner från samtliga
  medlemsstater
  och
  associerade länder
  . |
| --- | --- |

h)

Att underlätta medverkan av institutioner från samtliga
  medlemsstater
  och
  associerade länder
  .

| — | Att genomföra brett upplagd samhällsinriktad, teknisk och ekonomisk forskning för att utvärdera och övervaka de tekniska framstegen och icke-tekniska hinder för ett marknadsinträde. |
| --- | --- |

—

Att genomföra brett upplagd samhällsinriktad, teknisk och ekonomisk forskning för att utvärdera och övervaka de tekniska framstegen och icke-tekniska hinder för ett marknadsinträde.

| i) | Att genomföra brett upplagd samhällsinriktad, teknisk och ekonomisk forskning för att utvärdera och övervaka de tekniska framstegen och icke-tekniska hinder för ett marknadsinträde. |
| --- | --- |

i)

Att genomföra brett upplagd samhällsinriktad, teknisk och ekonomisk forskning för att utvärdera och övervaka de tekniska framstegen och icke-tekniska hinder för ett marknadsinträde.

| — | Att bedriva forskning som stöder utvecklingen av nya förordningar och standarder och granska befintliga förordningar och standarder för att eliminera konstgjorda hinder för marknadstillträdet och stödja utbytbarhet, driftskompatibilitet, gränsöverskridande handel med vätgas samt exportmarknader samtidigt som man garanterar säker drift utan att hämma innovationen. |
| --- | --- |

—

Att bedriva forskning som stöder utvecklingen av nya förordningar och standarder och granska befintliga förordningar och standarder för att eliminera konstgjorda hinder för marknadstillträdet och stödja utbytbarhet, driftskompatibilitet, gränsöverskridande handel med vätgas samt exportmarknader samtidigt som man garanterar säker drift utan att hämma innovationen.

| j) | Att bedriva forskning som stöder utvecklingen av nya förordningar och standarder och granska befintliga förordningar och standarder för att eliminera konstgjorda hinder för marknadstillträdet och stödja utbytbarhet, driftskompatibilitet, gränsöverskridande handel med vätgas samt exportmarknader samtidigt som man garanterar säker drift utan att hämma innovationen. |
| --- | --- |

j)

Att bedriva forskning som stöder utvecklingen av nya förordningar och standarder och granska befintliga förordningar och standarder för att eliminera konstgjorda hinder för marknadstillträdet och stödja utbytbarhet, driftskompatibilitet, gränsöverskridande handel med vätgas samt exportmarknader samtidigt som man garanterar säker drift utan att hämma innovationen.

| — | Att ge pålitlig information för att förbättra allmänhetens medvetenhet och skapa allmän acceptans för vätgasens säkerhet och vinsterna med de nya tekniska lösningarna för miljö, försörjningstrygghet, energipriser och sysselsättning. |
| --- | --- |

—

Att ge pålitlig information för att förbättra allmänhetens medvetenhet och skapa allmän acceptans för vätgasens säkerhet och vinsterna med de nya tekniska lösningarna för miljö, försörjningstrygghet, energipriser och sysselsättning.

| k) | Att
  delge och sprida värdefull information om sin verksamhet, särskilt till små och medelstora företag och forskningscentrum och
  ge pålitlig information för att förbättra allmänhetens medvetenhet och skapa allmän acceptans för vätgasens säkerhet och vinsterna med de nya tekniska lösningarna för miljö, försörjningstrygghet, energipriser och sysselsättning. |
| --- | --- |

k)

Att
  delge och sprida värdefull information om sin verksamhet, särskilt till små och medelstora företag och forskningscentrum och
  ge pålitlig information för att förbättra allmänhetens medvetenhet och skapa allmän acceptans för vätgasens säkerhet och vinsterna med de nya tekniska lösningarna för miljö, försörjningstrygghet, energipriser och sysselsättning.

| 3. | Huvuduppgiften för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara att säkerställa upprättande och effektiv förvaltning av det gemensamma teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Detta innebär |
| --- | --- |

4.

| — | att utarbeta och genomföra en flerårig forskningsplan
  , |
| --- | --- |

—

att utarbeta och genomföra en flerårig forskningsplan
  ,

| l) | Att utarbeta och genomföra en flerårig forskningsplan. |
| --- | --- |

l)

Att utarbeta och genomföra en flerårig forskningsplan.

| — | att avsätta finansiering från gemenskapen och mobilisera de resurser från den privata sektorn och andra offentliga sektorer som behövs för att genomföra planens aktiviteter inom forskning
  ,
  teknisk utveckling
  och demonstration, |
| --- | --- |

—

att avsätta finansiering från gemenskapen och mobilisera de resurser från den privata sektorn och andra offentliga sektorer som behövs för att genomföra planens aktiviteter inom forskning
  ,
  teknisk utveckling
  och demonstration,

| m) | Att avsätta finansiering från gemenskapen och mobilisera de resurser från den privata sektorn och andra offentliga sektorer som behövs för att genomföra planens aktiviteter inom forskning
  och
  teknisk utveckling. |
| --- | --- |

m)

Att avsätta finansiering från gemenskapen och mobilisera de resurser från den privata sektorn och andra offentliga sektorer som behövs för att genomföra planens aktiviteter inom forskning
  och
  teknisk utveckling.

| — | att garantera ett förnuftigt genomförande av aktiviteterna inom forskning
  ,
  teknisk utveckling
  och demonstration
  och en sund finansiell förvaltning av resurserna, |
| --- | --- |

—

att garantera ett förnuftigt genomförande av aktiviteterna inom forskning
  ,
  teknisk utveckling
  och demonstration
  och en sund finansiell förvaltning av resurserna,

| n) | Att garantera ett förnuftigt genomförande av aktiviteterna inom forskning
  och
  teknisk utveckling och en sund finansiell förvaltning av resurserna. |
| --- | --- |

n)

Att garantera ett förnuftigt genomförande av aktiviteterna inom forskning
  och
  teknisk utveckling och en sund finansiell förvaltning av resurserna.

| — | att samarbeta och samråda med medlemsstatens högnivågrupp, |
| --- | --- |

—

att samarbeta och samråda med medlemsstatens högnivågrupp,

| — | att samarbeta och samråda med den vetenskapliga kommittén, |
| --- | --- |

—

att samarbeta och samråda med den vetenskapliga kommittén,

| — | att organisera årliga möten med intressenternas generalförsamling, |
| --- | --- |

—

att organisera årliga möten med intressenternas generalförsamling,

| — | att kommunicera och sprida information om projekten, inklusive namnen på deltagarna, resultaten från forskning
  ,
  teknisk utveckling
  och demonstration
  och storleken på de finansiella bidragen från det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  , |
| --- | --- |

—

att kommunicera och sprida information om projekten, inklusive namnen på deltagarna, resultaten från forskning
  ,
  teknisk utveckling
  och demonstration
  och storleken på de finansiella bidragen från det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  ,

| o) | Att kommunicera och sprida information om projekten, inklusive namnen på deltagarna, resultaten från forskning
  och
  teknisk utveckling och storleken på de finansiella bidragen från det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. |
| --- | --- |

o)

Att kommunicera och sprida information om projekten, inklusive namnen på deltagarna, resultaten från forskning
  och
  teknisk utveckling och storleken på de finansiella bidragen från det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

| — | att underrätta de juridiska personer som har ingått avtal om bidrag med det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas om möjligheterna att låna från Europeiska investeringsbanken, framför allt den finansieringsfacilitet för riskdelning som inrättats enligt sjunde ramprogrammet
  , |
| --- | --- |

—

att underrätta de juridiska personer som har ingått avtal om bidrag med det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas om möjligheterna att låna från Europeiska investeringsbanken, framför allt den finansieringsfacilitet för riskdelning som inrättats enligt sjunde ramprogrammet
  ,

| p) | Att underrätta de juridiska personer som har ingått avtal om bidrag med det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas om möjligheterna att låna från Europeiska investeringsbanken, framför allt den finansieringsfacilitet för riskdelning som inrättats enligt sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

p)

Att underrätta de juridiska personer som har ingått avtal om bidrag med det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas om möjligheterna att låna från Europeiska investeringsbanken, framför allt den finansieringsfacilitet för riskdelning som inrättats enligt sjunde ramprogrammet.

| — | att garantera stor öppenhet och lojal konkurrens enligt villkor för lika tillträde för alla sökande till forsknings- och demonstrationsaktiviteterna i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, oavsett om de är medlemmar av forskningsgruppen eller näringslivsgruppen (framför allt små och medelstora företag)
  , |
| --- | --- |

—

att garantera stor öppenhet och lojal konkurrens enligt villkor för lika tillträde för alla sökande till forsknings- och demonstrationsaktiviteterna i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, oavsett om de är medlemmar av forskningsgruppen eller näringslivsgruppen (framför allt små och medelstora företag)
  ,

| q) | Att garantera stor öppenhet och lojal konkurrens enligt villkor för lika tillträde för alla sökande till forsknings- och demonstrationsaktiviteterna i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, oavsett om de är medlemmar av forskningsgruppen eller näringslivsgruppen (framför allt små och medelstora företag). |
| --- | --- |

q)

Att garantera stor öppenhet och lojal konkurrens enligt villkor för lika tillträde för alla sökande till forsknings- och demonstrationsaktiviteterna i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, oavsett om de är medlemmar av forskningsgruppen eller näringslivsgruppen (framför allt små och medelstora företag).

| — | att följa den internationella utvecklingen på området och delta i internationellt samarbete när det är lämpligt. |
| --- | --- |

—

att följa den internationella utvecklingen på området och delta i internationellt samarbete när det är lämpligt.

| r) | Att följa den internationella utvecklingen på området och delta i internationellt samarbete när det är lämpligt. |
| --- | --- |

r)

Att följa den internationella utvecklingen på området och delta i internationellt samarbete när det är lämpligt.

| s) | Att utveckla ett nära samarbete och säkerställa samordning med det sjunde ramprogrammet och övriga europeiska, nationella och internationella verksamheter, organ och aktörer. |
| --- | --- |

s)

Att utveckla ett nära samarbete och säkerställa samordning med det sjunde ramprogrammet och övriga europeiska, nationella och internationella verksamheter, organ och aktörer.

| t) | Att övervaka hur målen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas uppfylls. |
| --- | --- |

t)

Att övervaka hur målen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas uppfylls.

| u) | Att genomföra all övrig verksamhet som krävs för att uppnå målen. |
| --- | --- |

u)

Att genomföra all övrig verksamhet som krävs för att uppnå målen.

Medlemmar

  och intressegrupper

Medlemmar

| 1. | De grundande medlemmarna (nedan kallade ”grundarna”) i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara följande: |
| --- | --- |

1.

De grundande medlemmarna (nedan kallade ”grundarna”) i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara följande:

| 1. | De grundande medlemmarna (nedan kallade ”grundarna”) i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara följande: |
| --- | --- |

1.

De grundande medlemmarna (nedan kallade ”grundarna”) i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara följande:

| — | Europeiska gemenskapen, företrädd av Europeiska kommissionen, och |
| --- | --- |

—

Europeiska gemenskapen, företrädd av Europeiska kommissionen, och

| a) | Europeiska gemenskapen, företrädd av Europeiska kommissionen, och |
| --- | --- |

a)

Europeiska gemenskapen, företrädd av Europeiska kommissionen, och

| — | näringslivsgruppen ”European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping Aisbl” (nedan kallad ”näringslivsgruppen”). |
| --- | --- |

—

näringslivsgruppen ”European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping Aisbl” (nedan kallad ”näringslivsgruppen”).

| b) | efter det att stadgarna antagits,
  näringslivsgruppen ”European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping Aisbl”
  , en icke vinstdrivande organisation som inrättats för att bidra till att uppnå målen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  (nedan kallad ”näringslivsgruppen”). |
| --- | --- |

b)

efter det att stadgarna antagits,
  näringslivsgruppen ”European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping Aisbl”
  , en icke vinstdrivande organisation som inrättats för att bidra till att uppnå målen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  (nedan kallad ”näringslivsgruppen”).

| 2. | Näringslivsgruppen |
| --- | --- |

2.

Näringslivsgruppen

| 2. | Näringslivsgruppen |
| --- | --- |

2.

Näringslivsgruppen

| — | är en icke vinstdrivande organisation som inrättats för att bidra till att uppnå målen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, |
| --- | --- |

—

är en icke vinstdrivande organisation som inrättats för att bidra till att uppnå målen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas,

| — | har bildats enligt belgisk lag och bedriver verksamhet enligt en registrerad bolagsordning som antagits i vederbörlig ordning för att lyda under det gemensamma teknikinitiativet, |
| --- | --- |

—

har bildats enligt belgisk lag och bedriver verksamhet enligt en registrerad bolagsordning som antagits i vederbörlig ordning för att lyda under det gemensamma teknikinitiativet,

| — | ska garantera att dess bidrag till resurserna i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, enligt
  artikel 5
   i denna förordning tillhandahålls i förskott som ett kontantbidrag som ska täcka 50 procent av driftskostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och överföras till budgeten för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas innan varje budgetår inleds, |
| --- | --- |

—

ska garantera att dess bidrag till resurserna i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, enligt
  artikel 5
   i denna förordning tillhandahålls i förskott som ett kontantbidrag som ska täcka 50 procent av driftskostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och överföras till budgeten för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas innan varje budgetår inleds,

| — | ska garantera att dess bidrag till resurserna i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, enligt
  bestämmelserna
  i denna förordning tillhandahålls i förskott som ett kontantbidrag som ska täcka 50 procent av driftskostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och överföras till budgeten för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas innan varje budgetår inleds, |
| --- | --- |

—

ska garantera att dess bidrag till resurserna i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, enligt
  bestämmelserna
  i denna förordning tillhandahålls i förskott som ett kontantbidrag som ska täcka 50 procent av driftskostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och överföras till budgeten för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas innan varje budgetår inleds,

| — | ska tillse att näringslivets bidrag till att genomföra verksamhet inom forskning
  ,
  teknisk utveckling
  och demonstration
  och som finansieras av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  lämnas in natura och omfattar minst 50 procent av de totala projektkostnaderna, beräknade på årsbasis
  , |
| --- | --- |

—

ska tillse att näringslivets bidrag till att genomföra verksamhet inom forskning
  ,
  teknisk utveckling
  och demonstration
  och som finansieras av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  lämnas in natura och omfattar minst 50 procent av de totala projektkostnaderna, beräknade på årsbasis
  ,

| — | ska tillse att näringslivets bidrag till att genomföra verksamhet inom forskning
  och
  teknisk utveckling och som finansieras av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  åtminstone motsvarar gemenskapens bidrag
  , |
| --- | --- |

—

ska tillse att näringslivets bidrag till att genomföra verksamhet inom forskning
  och
  teknisk utveckling och som finansieras av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  åtminstone motsvarar gemenskapens bidrag
  ,

| — | är öppen för alla privata juridiska personer (inklusive små och medelstora företag) som bildats i enlighet med lagarna i en medlemsstat eller associerat land
  eller en EES-stat
  och har sitt huvudkontor, sin centrala administration eller bedriver sin huvudsakliga verksamhet inom detta område, under förutsättning att den juridiska personen är aktiv på området för bränsleceller och vätgas i Europa och tänker bidra till det gemensamma företagets mål och resurser. |
| --- | --- |

—

är öppen för alla privata juridiska personer (inklusive små och medelstora företag) som bildats i enlighet med lagarna i en medlemsstat eller associerat land
  eller en EES-stat
  och har sitt huvudkontor, sin centrala administration eller bedriver sin huvudsakliga verksamhet inom detta område, under förutsättning att den juridiska personen är aktiv på området för bränsleceller och vätgas i Europa och tänker bidra till det gemensamma företagets mål och resurser.

| — | är öppen
  på rättvisa och rimliga villkor
  för alla privata juridiska personer (inklusive små och medelstora företag
  och berörda branschorganisationer för bränsleceller och vätgas
  ) som bildats i enlighet med lagarna i en medlemsstat eller associerat land och har sitt huvudkontor, sin centrala administration eller bedriver sin huvudsakliga verksamhet inom detta område, under förutsättning att den juridiska personen är aktiv på området för bränsleceller och vätgas i Europa och tänker bidra till det gemensamma företagets mål och resurser. |
| --- | --- |

—

är öppen
  på rättvisa och rimliga villkor
  för alla privata juridiska personer (inklusive små och medelstora företag
  och berörda branschorganisationer för bränsleceller och vätgas
  ) som bildats i enlighet med lagarna i en medlemsstat eller associerat land och har sitt huvudkontor, sin centrala administration eller bedriver sin huvudsakliga verksamhet inom detta område, under förutsättning att den juridiska personen är aktiv på området för bränsleceller och vätgas i Europa och tänker bidra till det gemensamma företagets mål och resurser.

| 3. | En forskningsgrupp
  som företräder ideella forskningsorganisationer, universitet och forskningscentra
  kan bli medlem efter det att det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas har bildats, under förutsättning att
  ett organ som företräder forskarsamhället har inrättats. Ansökan från forskningsgruppen ska skickas till och behandlas av företagets styrelse
  . |
| --- | --- |

3.

En forskningsgrupp
  som företräder ideella forskningsorganisationer, universitet och forskningscentra
  kan bli medlem efter det att det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas har bildats, under förutsättning att
  ett organ som företräder forskarsamhället har inrättats. Ansökan från forskningsgruppen ska skickas till och behandlas av företagets styrelse
  .

| 3. | En forskningsgrupp kan bli medlem efter det att det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas har bildats, under förutsättning att
  den har godkänt stadgarna
  . |
| --- | --- |

3.

En forskningsgrupp kan bli medlem efter det att det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas har bildats, under förutsättning att
  den har godkänt stadgarna
  .

| 4. | Forskningsgruppen ska |
| --- | --- |

4.

Forskningsgruppen ska

| 4. | Forskningsgruppen ska |
| --- | --- |

4.

Forskningsgruppen ska

| — | vara en icke vinstdrivande organisation som inrättats för att bidra till att uppnå målen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, |
| --- | --- |

—

vara en icke vinstdrivande organisation som inrättats för att bidra till att uppnå målen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas,

| — | vara en icke vinstdrivande organisation som inrättats för att bidra till att uppnå målen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, |
| --- | --- |

—

vara en icke vinstdrivande organisation som inrättats för att bidra till att uppnå målen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas,

| — | ha bildats enligt belgisk lag och bedriva verksamhet enligt en registrerad bolagsordning som antagits i vederbörlig ordning för att lyda under det gemensamma teknikinitiativet, |
| --- | --- |

—

ha bildats enligt belgisk lag och bedriva verksamhet enligt en registrerad bolagsordning som antagits i vederbörlig ordning för att lyda under det gemensamma teknikinitiativet,

| — | ha bildats enligt belgisk lag och bedriva verksamhet enligt en registrerad bolagsordning som antagits i vederbörlig ordning för att lyda under det gemensamma teknikinitiativet, |
| --- | --- |

—

ha bildats enligt belgisk lag och bedriva verksamhet enligt en registrerad bolagsordning som antagits i vederbörlig ordning för att lyda under det gemensamma teknikinitiativet,

| — | ska garantera att dess bidrag till resurserna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas tillhandahålls i förskott som ett kontantbidrag som ska täcka
  1/12
  av driftskostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och som överförs till budgeten för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas innan varje budgetår inleds
  , |
| --- | --- |

—

ska garantera att dess bidrag till resurserna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas tillhandahålls i förskott som ett kontantbidrag som ska täcka
  1/12
  av driftskostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och som överförs till budgeten för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas innan varje budgetår inleds
  ,

| — | ska garantera att dess bidrag till resurserna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas tillhandahålls i förskott som ett kontantbidrag som ska täcka
  1/20
  av driftskostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och som överförs till budgeten för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas innan varje budgetår inleds. |
| --- | --- |

—

ska garantera att dess bidrag till resurserna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas tillhandahålls i förskott som ett kontantbidrag som ska täcka
  1/20
  av driftskostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och som överförs till budgeten för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas innan varje budgetår inleds.

| — | vara öppen för deltagande från alla icke vinstdrivande forskningsorganisationer, universitet eller forskningscentra som upprättats i en medlemsstat, ett associerat land eller kandidatland. |
| --- | --- |

—

vara öppen för deltagande från alla icke vinstdrivande forskningsorganisationer, universitet eller forskningscentra som upprättats i en medlemsstat, ett associerat land eller kandidatland.

| 5. | En grundande medlem kan säga upp sitt medlemskap i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska då avslutas på det sätt som beskrivs i artikel I.22. |
| --- | --- |

5.

En grundande medlem kan säga upp sitt medlemskap i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska då avslutas på det sätt som beskrivs i artikel I.22.

| 5. | En grundande medlem kan säga upp sitt medlemskap i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska då avslutas på det sätt som beskrivs i artikel I.22. |
| --- | --- |

5.

En grundande medlem kan säga upp sitt medlemskap i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska då avslutas på det sätt som beskrivs i artikel I.22.

| 6. | Forskningsgruppen kan säga upp sitt medlemskap i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Uppsägningen ska träda i kraft och vara oåterkallelig sex månader efter meddelande härom till de grundande medlemmarna, varefter den avgående medlemmen ska vara fri från alla skyldigheter, förutom dem som godkändes av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas innan medlemskapet avslutades. |
| --- | --- |

6.

Forskningsgruppen kan säga upp sitt medlemskap i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Uppsägningen ska träda i kraft och vara oåterkallelig sex månader efter meddelande härom till de grundande medlemmarna, varefter den avgående medlemmen ska vara fri från alla skyldigheter, förutom dem som godkändes av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas innan medlemskapet avslutades.

| 6. | Forskningsgruppen kan säga upp sitt medlemskap i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Uppsägningen ska träda i kraft och vara oåterkallelig sex månader efter meddelande härom till de grundande medlemmarna, varefter den avgående medlemmen ska vara fri från alla skyldigheter, förutom dem som godkändes av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas innan medlemskapet avslutades. |
| --- | --- |

6.

Forskningsgruppen kan säga upp sitt medlemskap i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Uppsägningen ska träda i kraft och vara oåterkallelig sex månader efter meddelande härom till de grundande medlemmarna, varefter den avgående medlemmen ska vara fri från alla skyldigheter, förutom dem som godkändes av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas innan medlemskapet avslutades.

De verkställande
  organen i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara företagets styrelse
  och programkontoret. Rådgivande organ till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara medlemsstatsgruppen på hög nivå, intressenternas generalförsamling och
  den vetenskapliga kommittén.

| 1. | Organen i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara |
| --- | --- |

1.

Organen i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara

| a) | företagets styrelse
  , |
| --- | --- |

a)

företagets styrelse
  ,

| b) | verkställande direktören, |
| --- | --- |

b)

verkställande direktören,

| c) | den vetenskapliga kommittén. |
| --- | --- |

c)

den vetenskapliga kommittén.

| 2. | Om en särskild uppgift inte hör till något av dessa organs normala behörighetsområden ska styrelsen vara det behöriga organet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Medlemsstaternas högnivågrupp och intressenternas generalförsamling ska vara externa rådgivande organ till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. |
| --- | --- |

3.

| 2. | Kommissionen ska överlåta en av sina platser till forskningsgruppen, om en sådan etableras. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen ska överlåta en av sina platser till forskningsgruppen, om en sådan etableras.

| 2. | Kommissionen ska överlåta
  minst
  en av sina platser till forskningsgruppen, om en sådan etableras. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen ska överlåta
  minst
  en av sina platser till forskningsgruppen, om en sådan etableras.

| 4. | Företagets styrelse ska
  välja
  sin ordförande. Ordföranden ska
  väljas
  på
  två år
  . |
| --- | --- |

4.

Företagets styrelse ska
  välja
  sin ordförande. Ordföranden ska
  väljas
  på
  två år
  .

| 4. | Företagets styrelse ska
  utse
  sin ordförande
  bland företrädarna för näringslivsgruppen
  . Ordföranden ska
  utses
  på
  ett år och kan utses ytterligare en gång. Företrädaren för små och medelstora företag och företrädaren för forskningsgruppen ska utses till vice ordförande
  . |
| --- | --- |

4.

Företagets styrelse ska
  utse
  sin ordförande
  bland företrädarna för näringslivsgruppen
  . Ordföranden ska
  utses
  på
  ett år och kan utses ytterligare en gång. Företrädaren för små och medelstora företag och företrädaren för forskningsgruppen ska utses till vice ordförande
  .

| 8. | Företagets styrelse kan bjuda in observatörer från fall till fall, utan rösträtt, för att delta i sammanträdena, framför allt företrädare för regionerna och olika tillsynsorgan. |
| --- | --- |

8.

Företagets styrelse kan bjuda in observatörer från fall till fall, utan rösträtt, för att delta i sammanträdena, framför allt företrädare för regionerna och olika tillsynsorgan.

| 8. | Företagets styrelse kan bjuda in observatörer från fall till fall, utan rösträtt, för att delta i sammanträdena, framför allt företrädare för regionerna och olika tillsynsorgan
  och berörda branschorganisationer för bränsleceller och vätgas
  . |
| --- | --- |

8.

Företagets styrelse kan bjuda in observatörer från fall till fall, utan rösträtt, för att delta i sammanträdena, framför allt företrädare för regionerna och olika tillsynsorgan
  och berörda branschorganisationer för bränsleceller och vätgas
  .

| — | godkänna ansökningsomgångar |
| --- | --- |

—

godkänna ansökningsomgångar

| — | motivera och
  godkänna
  alla avvikelser från budgetförordningen
  för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas i enlighet med artikel 8. |
| --- | --- |

—

motivera och
  godkänna
  alla avvikelser från budgetförordningen
  för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas i enlighet med artikel 8.

| — | godkänna
  budgetbestämmelserna
  för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas i enlighet med artikel 8 
  efter samråd med kommissionen
  . |
| --- | --- |

—

godkänna
  budgetbestämmelserna
  för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas i enlighet med artikel 8 
  efter samråd med kommissionen
  .

| — | motivera varje önskemål om avvikelse från förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, godkänna varje avvikelse efter förhandsgodkännande av kommissionen och underrätta budgetmyndigheten om varje godkänt undantag, |
| --- | --- |

—

motivera varje önskemål om avvikelse från förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, godkänna varje avvikelse efter förhandsgodkännande av kommissionen och underrätta budgetmyndigheten om varje godkänt undantag,

| 6. | Den verkställande direktören ska juridiskt företräda det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Han eller hon ska utföra sina åligganden självständigt och vara ansvarig inför företagets styrelse. |
| --- | --- |

6.

Den verkställande direktören ska juridiskt företräda det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Han eller hon ska utföra sina åligganden självständigt och vara ansvarig inför företagets styrelse.

| 6. | Den verkställande direktören ska juridiskt företräda det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Han eller hon ska utföra sina åligganden självständigt
  , särskilt i fråga om val av projektförslag och projektledning
  och vara ansvarig inför företagets styrelse. |
| --- | --- |

6.

Den verkställande direktören ska juridiskt företräda det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Han eller hon ska utföra sina åligganden självständigt
  , särskilt i fråga om val av projektförslag och projektledning
  och vara ansvarig inför företagets styrelse.

| 8. | Den verkställande direktören ska utses av styrelsen
  från en förteckning över kandidater som föreslagits av kommissionen
  för en
  maximal initial
  period på tre år. Efter en utvärdering av den verkställande direktörens arbete kan företagets styrelse utsträcka mandatperioden en gång för en ytterligare period på högst fyra år. |
| --- | --- |

8.

Den verkställande direktören ska utses av styrelsen
  från en förteckning över kandidater som föreslagits av kommissionen
  för en
  maximal initial
  period på tre år. Efter en utvärdering av den verkställande direktörens arbete kan företagets styrelse utsträcka mandatperioden en gång för en ytterligare period på högst fyra år.

| 8. | Den verkställande direktören ska utses av styrelsen för en period på tre år
  , efter en inbjudan till intresseanmälan som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, i andra offentligt tillgängliga tidskrifter eller på webbplatser
  . Efter en utvärdering av den verkställande direktörens arbete kan företagets styrelse utsträcka mandatperioden en gång för en ytterligare period på högst fyra år
  , varefter en inbjudan till intresseanmälan ska offentliggöras på samma sätt
  . |
| --- | --- |

8.

Den verkställande direktören ska utses av styrelsen för en period på tre år
  , efter en inbjudan till intresseanmälan som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, i andra offentligt tillgängliga tidskrifter eller på webbplatser
  . Efter en utvärdering av den verkställande direktörens arbete kan företagets styrelse utsträcka mandatperioden en gång för en ytterligare period på högst fyra år
  , varefter en inbjudan till intresseanmälan ska offentliggöras på samma sätt
  .

| 4. | Den vetenskapliga kommittén ska
  utföra
  följande uppgifter: |
| --- | --- |

4.

Den vetenskapliga kommittén ska
  utföra
  följande uppgifter:

| — | Avge yttrande om de vetenskapliga
  prioriteringarna för den fleråriga planen för forskning, teknisk utveckling och demonstration
  . |
| --- | --- |

—

Avge yttrande om de vetenskapliga
  prioriteringarna för den fleråriga planen för forskning, teknisk utveckling och demonstration
  .

| — | Avge yttrande om relevans och framsteg för årets verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration och rekommendera eventuella ändringar
  . |
| --- | --- |

—

Avge yttrande om relevans och framsteg för årets verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration och rekommendera eventuella ändringar
  .

| — | Ge råd
  åt företagets styrelse
  om
  vetenskapliga resultat som beskrivits i den årliga verksamhetsrapporten
  . |
| --- | --- |

—

Ge råd
  åt företagets styrelse
  om
  vetenskapliga resultat som beskrivits i den årliga verksamhetsrapporten
  .

| 4. | Den vetenskapliga kommittén ska
  ha
  följande uppgifter: |
| --- | --- |

4.

Den vetenskapliga kommittén ska
  ha
  följande uppgifter:

| a) | Fastställa de vetenskapliga prioriteringarna i förslagen till den årliga och fleråriga planen för forskningsverksamhet
  . |
| --- | --- |

a)

Fastställa de vetenskapliga prioriteringarna i förslagen till den årliga och fleråriga planen för forskningsverksamhet
  .

| b) | Avge yttrande om de vetenskapliga
  resultat som beskrivits i den årliga verksamhetsrapporten
  . |
| --- | --- |

b)

Avge yttrande om de vetenskapliga
  resultat som beskrivits i den årliga verksamhetsrapporten
  .

| c) | Ge råd om
  sammansättningen av granskningskommittéerna
  . |
| --- | --- |

c)

Ge råd om
  sammansättningen av granskningskommittéerna
  .

| 1. | Det
  totala bidraget från gemenskapen till det
  gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  som
  ska
  täcka driftskostnader och operativa kostnader för forskning, teknisk utveckling och demonstration får inte överstiga 470 miljoner euro från sjunde ramprogrammet. Driftskostnaderna beräknas
  inte överskrida 20 miljoner euro. |
| --- | --- |

1.

Det
  totala bidraget från gemenskapen till det
  gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  som
  ska
  täcka driftskostnader och operativa kostnader för forskning, teknisk utveckling och demonstration får inte överstiga 470 miljoner euro från sjunde ramprogrammet. Driftskostnaderna beräknas
  inte överskrida 20 miljoner euro.

| 1. | Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska
  finansieras gemensamt av medlemmarna genom finansiella bidrag som betalas ut genom delbetalningar och natura-bidrag från de juridiska personer som deltar i verksamheten. De löpande kostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska till lika delar täckas av kontanter från Europeiska gemenskapen och näringslivsgruppen från start. Så snart forskningsgruppen blivit medlem av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska den bidra till 1/20 av de löpande kostnaderna och kommissionens bidrag ska minskas i motsvarande grad. Gemenskapens totala bidrag till de löpande kostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas får
  inte överskrida 20 miljoner EUR.
  Om någon del av gemenskapens bidrag inte används ska den göras tillgänglig för verksamheten inom det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. |
| --- | --- |

1.

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska
  finansieras gemensamt av medlemmarna genom finansiella bidrag som betalas ut genom delbetalningar och natura-bidrag från de juridiska personer som deltar i verksamheten. De löpande kostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska till lika delar täckas av kontanter från Europeiska gemenskapen och näringslivsgruppen från start. Så snart forskningsgruppen blivit medlem av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska den bidra till 1/20 av de löpande kostnaderna och kommissionens bidrag ska minskas i motsvarande grad. Gemenskapens totala bidrag till de löpande kostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas får
  inte överskrida 20 miljoner EUR.
  Om någon del av gemenskapens bidrag inte används ska den göras tillgänglig för verksamheten inom det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

| 7. | Den privata sektorn, framför allt medlemmarna i näringslivsgruppen, ska bidra in natura till projektens driftskostnader. Bidragen in natura ska minst motsvara den offentliga finansieringen. Den totala nivån på bidragen in natura ska bedömas en gång per år och beräknas årsvis. Den första utvärderingen ska inledas i slutet av det andra verksamhetsåret efter det att det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas startades. Utvärderingen ska därefter genomföras varje redovisningsår av en oberoende enhet. Resultaten av utvärderingen ska presenteras till kommissionen inom fyra månader från slutet av varje redovisningsår. |
| --- | --- |

7.

Den privata sektorn, framför allt medlemmarna i näringslivsgruppen, ska bidra in natura till projektens driftskostnader. Bidragen in natura ska minst motsvara den offentliga finansieringen. Den totala nivån på bidragen in natura ska bedömas en gång per år och beräknas årsvis. Den första utvärderingen ska inledas i slutet av det andra verksamhetsåret efter det att det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas startades. Utvärderingen ska därefter genomföras varje redovisningsår av en oberoende enhet. Resultaten av utvärderingen ska presenteras till kommissionen inom fyra månader från slutet av varje redovisningsår.

| 7. | Den privata sektorn, framför allt medlemmarna i näringslivsgruppen, ska bidra in natura till projektens driftskostnader. Bidragen in natura ska minst motsvara den offentliga finansieringen.
  Om kommissionens gemensamma forskningscentrum deltar i projekten ska dess bidrag in natura inte anses utgöra del av gemenskapens bidrag.
  Den totala nivån på bidragen in natura ska bedömas en gång per år och beräknas årsvis. Den första utvärderingen ska inledas i slutet av det andra verksamhetsåret efter det att det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas startades. Utvärderingen ska därefter genomföras varje redovisningsår av en oberoende enhet. Resultaten av utvärderingen ska presenteras till kommissionen inom fyra månader från slutet av varje redovisningsår. |
| --- | --- |

7.

Den privata sektorn, framför allt medlemmarna i näringslivsgruppen, ska bidra in natura till projektens driftskostnader. Bidragen in natura ska minst motsvara den offentliga finansieringen.
  Om kommissionens gemensamma forskningscentrum deltar i projekten ska dess bidrag in natura inte anses utgöra del av gemenskapens bidrag.
  Den totala nivån på bidragen in natura ska bedömas en gång per år och beräknas årsvis. Den första utvärderingen ska inledas i slutet av det andra verksamhetsåret efter det att det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas startades. Utvärderingen ska därefter genomföras varje redovisningsår av en oberoende enhet. Resultaten av utvärderingen ska presenteras till kommissionen inom fyra månader från slutet av varje redovisningsår.

| 3. | De juridiska personer som önskar delta i ett projekt ska bilda ett konsortium och utse en av sina medlemmar till samordnare.
  Normalt ska samordnaren vara medlem av näringslivsgruppen, eller medlem av forskningsgruppen, om en sådan forskningsgrupp har inrättats. Undantag ska godkännas av företagets styrelse. |
| --- | --- |

3.

De juridiska personer som önskar delta i ett projekt ska bilda ett konsortium och utse en av sina medlemmar till samordnare.
  Normalt ska samordnaren vara medlem av näringslivsgruppen, eller medlem av forskningsgruppen, om en sådan forskningsgrupp har inrättats. Undantag ska godkännas av företagets styrelse.

| 3. | De juridiska personer som önskar delta i ett projekt ska bilda ett konsortium och utse en av sina medlemmar till samordnare. |
| --- | --- |

3.

De juridiska personer som önskar delta i ett projekt ska bilda ett konsortium och utse en av sina medlemmar till samordnare.

Artikel 1.9a

Genomförande av verksamhet inom forskning och teknisk utveckling

| 1. | Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska stödja olika former av verksamhet inom forskning och teknisk utveckling efter en öppen infordran av projektförslag, oberoende utvärdering och tecknandet av bidragsavtal och konsortieavtal för varje projekt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I undantagsfall får det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas tillgripa anbudsförfaranden, om det anses lämpligt för att forskningsmålen ska kunna fullföljas effektivt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska bestämma förfaranden och mekanismer för tillämpning, övervakning och kontroll av bidragsavtal. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bidragsavtalet ska







  — | innehålla bestämmelser om lämpliga arrangemang för att genomföra verksamheten inom forskning och teknisk utveckling, |
| --- | --- | --- |

4.

—

innehålla bestämmelser om lämpliga arrangemang för att genomföra verksamheten inom forskning och teknisk utveckling,

| — | innehålla bestämmelser om lämpliga finansiella arrangemang och regler för de immateriella rättigheter som avses i artikel 17 i denna förordning, |
| --- | --- |

—

innehålla bestämmelser om lämpliga finansiella arrangemang och regler för de immateriella rättigheter som avses i artikel 17 i denna förordning,

| — | reglera förbindelserna mellan projektkonsortiet och det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  . |
| --- | --- |

—

reglera förbindelserna mellan projektkonsortiet och det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  .

| 5. | Konsortieavtalet ska ingås mellan projektets deltagare innan bidragsavtalet tecknas. Det ska







  — | innehålla lämpliga villkor för genomförande av bidragsavtalet, |
| --- | --- | --- |

5.

—

innehålla lämpliga villkor för genomförande av bidragsavtalet,

| — | reglera förbindelserna mellan projektets deltagare, framför allt vad gäller reglerna om immateriella rättigheter
  . |
| --- | --- |

—

reglera förbindelserna mellan projektets deltagare, framför allt vad gäller reglerna om immateriella rättigheter
  .

Behörighet för

  finansiering

Finansiering

  av verksamhet

| 1. | Gemenskapens bidrag till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska användas för att finansiera forskning, teknisk utveckling och demonstration efter infordran av projektförslag
  . |
| --- | --- |

1.

Gemenskapens bidrag till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska användas för att finansiera forskning, teknisk utveckling och demonstration efter infordran av projektförslag
  .

| 1. | Följande enheter ska ha rätt att erhålla finansiering: |
| --- | --- |

1.

| a) | Juridiska personer i medlemsstater eller associerade länder
  . |
| --- | --- |

a)

Juridiska personer i medlemsstater eller associerade länder
  .

| b) | Internationella organisationer som är juridiska personer enligt internationell offentlig rätt, samt alla specialiserade byråer som inrättats av sådana organisationer
  . |
| --- | --- |

b)

Internationella organisationer som är juridiska personer enligt internationell offentlig rätt, samt alla specialiserade byråer som inrättats av sådana organisationer
  .

| c) | Juridiska personer från tredjeländer, under förutsättning att företagets styrelse anser att deras deltagande är av särskild nytta för projektet. |
| --- | --- |

c)

Juridiska personer från tredjeländer, under förutsättning att företagets styrelse anser att deras deltagande är av särskild nytta för projektet.

| 2. | I undantagsfall kan det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas göra upphandlingar, om det anses lämpligt för att faktiskt uppnå forskningsmålen
  . |
| --- | --- |

2.

I undantagsfall kan det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas göra upphandlingar, om det anses lämpligt för att faktiskt uppnå forskningsmålen
  .

| 2. | För att kostnaderna för genomförandet av verksamhet inom forskning och teknisk utveckling ska vara berättigade till gemenskapsstöd ska de vara momsbefriade
  . |
| --- | --- |

2.

För att kostnaderna för genomförandet av verksamhet inom forskning och teknisk utveckling ska vara berättigade till gemenskapsstöd ska de vara momsbefriade
  .

| 3. | Privata juridiska personer som uppfyller följande kriterier ska vara behöriga att erhålla sådan finansiering: |
| --- | --- |

3.

| 3. | Gemenskapens ekonomiska bidrag ska vara förenligt med de övre gränserna för finansiering av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna, i enlighet med sjunde ramprogrammets regler för deltagande. Om lägre gränser för finansiering krävs för att motsvara principerna i artikel I.8, ska minskningen stå i rimlig proportion till de ovannämnda övre gränserna för finansiering enligt reglerna för deltagande i sjunde ramprogrammet för alla kategorier deltagare i varje enskilt projekt
  . |
| --- | --- |

3.

Gemenskapens ekonomiska bidrag ska vara förenligt med de övre gränserna för finansiering av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna, i enlighet med sjunde ramprogrammets regler för deltagande. Om lägre gränser för finansiering krävs för att motsvara principerna i artikel I.8, ska minskningen stå i rimlig proportion till de ovannämnda övre gränserna för finansiering enligt reglerna för deltagande i sjunde ramprogrammet för alla kategorier deltagare i varje enskilt projekt
  .

| (a) | De är etablerade i en medlemsstat eller de har sitt huvudkontor eller administrativa centrum eller bedriver huvuddelen av sin verksamhet i en stat som undertecknat EES-avtalet eller som är ett associerat land eller kandidatland. |
| --- | --- |

(a)

De är etablerade i en medlemsstat eller de har sitt huvudkontor eller administrativa centrum eller bedriver huvuddelen av sin verksamhet i en stat som undertecknat EES-avtalet eller som är ett associerat land eller kandidatland.

| (b) | De bedriver relevant verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration, tillverkning eller användning av bränsleceller och/eller vätgas och/eller har konkreta planer på att göra detta inom en nära framtid inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). |
| --- | --- |

(b)

De bedriver relevant verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration, tillverkning eller användning av bränsleceller och/eller vätgas och/eller har konkreta planer på att göra detta inom en nära framtid inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).

| 4. | Följande ska också ha rätt att erhålla finansiering: |
| --- | --- |

4.

| (a) | Icke vinstdrivande offentliga organ etablerade i en medlemsstat, ett associerat land eller kandidatland eller ett land inom EES, inklusive organisationer som bedriver sekundär och högre utbildning. |
| --- | --- |

(a)

Icke vinstdrivande offentliga organ etablerade i en medlemsstat, ett associerat land eller kandidatland eller ett land inom EES, inklusive organisationer som bedriver sekundär och högre utbildning.

| (b) | Internationella organisationer som är juridiska personer enligt internationell offentlig rätt, samt alla specialiserade byråer som inrättats av sådana mellanstatliga organisationer. |
| --- | --- |

(b)

Internationella organisationer som är juridiska personer enligt internationell offentlig rätt, samt alla specialiserade byråer som inrättats av sådana mellanstatliga organisationer.

| (c) | Juridiska personer från tredjeländer, under förutsättning att företagets styrelse anser att deras deltagande är av särskild nytta för projektet. |
| --- | --- |

(c)

Juridiska personer från tredjeländer, under förutsättning att företagets styrelse anser att deras deltagande är av särskild nytta för projektet.

| 1. | De finansiella bestämmelserna
  för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska
  bygga på principerna i förordning (EG) nr 1605/2002. De kan avvika från förordning (EG) nr 1605/2002 om de speciella operativa behoven för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas kräver detta

  , efter godkännande av kommissionen. |
| --- | --- |

1.

De finansiella bestämmelserna
  för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska
  bygga på principerna i förordning (EG) nr 1605/2002. De kan avvika från förordning (EG) nr 1605/2002 om de speciella operativa behoven för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas kräver detta

  , efter godkännande av kommissionen.

| 1. | Budgetbestämmelserna
  för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska
  inte avvika från förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, om det inte uttryckligen krävs för dess verksamhet. Bestämmelser som avviker från förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 får endast antas
  efter förhandsgodkännande av kommissionen.
  Budgetmyndigheten ska underrättas om sådana undantag. |
| --- | --- |

1.

Budgetbestämmelserna
  för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska
  inte avvika från förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, om det inte uttryckligen krävs för dess verksamhet. Bestämmelser som avviker från förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 får endast antas
  efter förhandsgodkännande av kommissionen.
  Budgetmyndigheten ska underrättas om sådana undantag.

| 5. | Inom två månader efter slutet av varje redovisningsår ska det provisoriska bokslutet för det gemensamma företaget läggas fram för kommissionen och Europeiska gemenskapernas revisionsrätt (”revisionsrätten”). Revisionsrätten ska redovisa sina synpunkter på det gemensamma företagets preliminära bokslut senast den 15 juni efter utgången av varje redovisningsår. Årsredovisningen för redovisningsåret ska skickas in följande år till kommissionens räkenskapsförare enligt de tidsfrister som bestäms i ramprogrammets budgetförordning, så att |
| --- | --- |

5.

Inom två månader efter slutet av varje redovisningsår ska det provisoriska bokslutet för det gemensamma företaget läggas fram för kommissionen och Europeiska gemenskapernas revisionsrätt (”revisionsrätten”). Revisionsrätten ska redovisa sina synpunkter på det gemensamma företagets preliminära bokslut senast den 15 juni efter utgången av varje redovisningsår. Årsredovisningen för redovisningsåret ska skickas in följande år till kommissionens räkenskapsförare enligt de tidsfrister som bestäms i ramprogrammets budgetförordning, så att

| 5. | Inom två månader efter slutet av varje redovisningsår ska det provisoriska bokslutet för det gemensamma företaget läggas fram för kommissionen och Europeiska gemenskapernas revisionsrätt (”revisionsrätten”). Revisionsrätten ska redovisa sina synpunkter på det gemensamma företagets preliminära bokslut senast den 15 juni efter utgången av varje redovisningsår. Årsredovisningen för redovisningsåret ska skickas in följande år till kommissionens räkenskapsförare enligt de tidsfrister som bestäms i ramprogrammets budgetförordning, så att |
| --- | --- |

5.

Inom två månader efter slutet av varje redovisningsår ska det provisoriska bokslutet för det gemensamma företaget läggas fram för kommissionen och Europeiska gemenskapernas revisionsrätt (”revisionsrätten”). Revisionsrätten ska redovisa sina synpunkter på det gemensamma företagets preliminära bokslut senast den 15 juni efter utgången av varje redovisningsår. Årsredovisningen för redovisningsåret ska skickas in följande år till kommissionens räkenskapsförare enligt de tidsfrister som bestäms i ramprogrammets budgetförordning, så att

kommissionens räkenskapsförare kan konsolidera dessa i EG:s årsredovisning. Det gemensamma företagets årsredovisning ska utarbetas och revideras enligt EG:s redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

kommissionens räkenskapsförare kan konsolidera dessa i EG:s årsredovisning.
  Årsredovisningen och balansräkningen för föregående år ska överlämnas till budgetmyndigheten.
  Det gemensamma företagets årsredovisning ska utarbetas och revideras enligt EG:s redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

| 6. | Ansvarsfrihet för
  budgetens genomförande
  ska lämnas av Europaparlamentet
  efter
  rekommendation från rådet i enlighet med ett förfarande som anges i
  budgetförordningen
  för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. |
| --- | --- |

6.

Ansvarsfrihet för
  budgetens genomförande
  ska lämnas av Europaparlamentet
  efter
  rekommendation från rådet i enlighet med ett förfarande som anges i
  budgetförordningen
  för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

| 6. | Ansvarsfrihet för
  genomförande av budgeten för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  ska lämnas av Europaparlamentet
  med beaktande av en
  rekommendation från rådet i enlighet med ett förfarande som
  ska
  anges i
  budgetbestämmelserna
  för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. |
| --- | --- |

6.

Ansvarsfrihet för
  genomförande av budgeten för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas
  ska lämnas av Europaparlamentet
  med beaktande av en
  rekommendation från rådet i enlighet med ett förfarande som
  ska
  anges i
  budgetbestämmelserna
  för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

| 1. | Personalresurserna ska fastställas i bemanningsplanen som beskrivs i årsbudgeten. |
| --- | --- |

1.

Personalresurserna ska fastställas i bemanningsplanen som beskrivs i årsbudgeten.

| 1. | Personalresurserna ska fastställas i bemanningsplanen som beskrivs i årsbudgeten
  och översändas av kommissionen till Europaparlamentet och rådet tillsammans med det preliminära förslaget till Europeiska unionens budget
  . |
| --- | --- |

1.

Personalresurserna ska fastställas i bemanningsplanen som beskrivs i årsbudgeten
  och översändas av kommissionen till Europaparlamentet och rådet tillsammans med det preliminära förslaget till Europeiska unionens budget
  .

| 2. | Personalen i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara tillfälligt anställda och kontraktsanställda och ska ha tidsbegränsade kontrakt som kan förlängas upp till maximalt sju år. |
| --- | --- |

2.

utgår

Bidragsavtal och konsortieavtal

utgår

| 1. | Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska stödja olika former av verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration efter infordran av projektförslag, oberoende utvärdering och tecknandet av bidragsavtal och konsortieavtal för varje projekt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska bestämma förfaranden och mekanismer för tillämpning, övervakning och kontroll av bidragsavtal. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bidragsavtalet ska







  — | innehålla bestämmelser om lämpliga arrangemang för att genomföra den aktuella verksamheten inom forskning, teknisk utveckling och demonstration, |
| --- | --- | --- |

3.

—

innehålla bestämmelser om lämpliga arrangemang för att genomföra den aktuella verksamheten inom forskning, teknisk utveckling och demonstration,

| — | innehålla bestämmelser om lämpliga finansiella arrangemang och regler för immateriella rättigheter på grundval av principerna som anges i artikel I.24, |
| --- | --- |

—

innehålla bestämmelser om lämpliga finansiella arrangemang och regler för immateriella rättigheter på grundval av principerna som anges i artikel I.24,

| — | reglera förbindelserna mellan projektkonsortiet och det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. |
| --- | --- |

—

reglera förbindelserna mellan projektkonsortiet och det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

| 4. | Konsortieavtalet ska







  — | ingås mellan projektets deltagare innan bidragsavtalet tecknas, |
| --- | --- | --- |

4.

—

ingås mellan projektets deltagare innan bidragsavtalet tecknas,

| — | innehålla lämpliga villkor för genomförande av bidragsavtalet, |
| --- | --- |

—

innehålla lämpliga villkor för genomförande av bidragsavtalet,

| — | reglera förbindelserna mellan projektets deltagare, framför allt vad gäller reglerna om immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

reglera förbindelserna mellan projektets deltagare, framför allt vad gäller reglerna om immateriella rättigheter.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1525/2007 (EUT L 343, 27.12.2007, s. 9).

(2)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. Avtalet ändrat genom beslut 2008/29/EG (EUT L 6, 10.1.2008, s. 7).

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/144 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/144

---

Gemenskapens tobaksfond*

P6_TA(2008)0204

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 vad gäller överföring av tobaksstöd till gemenskapens tobaksfond för åren 2008 och 2009 och om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller finansieringen av gemenskapens tobaksfond (KOM(2008)0051 – C6-0062/2008 – 2008/0020(CNS))

(2009/C 279 E/30)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0051), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0051),

| — | med beaktande av artikel 37.2 tredje stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0062/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37.2 tredje stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0062/2008),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A6-0164/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A6-0164/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet anser att den finansieringsram som anges måste vara förenlig med taket för rubrik 2 i den fleråriga budgetramen 2007–2013, och påpekar att det årliga beloppet kommer att beslutas under det årliga budgetförfarandet och bedömas i ett flerårigt perspektiv. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att den finansieringsram som anges måste vara förenlig med taket för rubrik 2 i den fleråriga budgetramen 2007–2013, och påpekar att det årliga beloppet kommer att beslutas under det årliga budgetförfarandet och bedömas i ett flerårigt perspektiv.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 4. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (1) | Enligt artikel 110j i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av vissa förordningar beviljas tobaksstöd till jordbrukare som producerar råtobak
  för skördeåren 2006–2009
  . |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 110j i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av vissa förordningar beviljas tobaksstöd till jordbrukare som producerar råtobak
  för skördeåren 2006–2009
  .

| (1) | Enligt artikel 110j i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av vissa förordningar beviljas tobaksstöd till jordbrukare som producerar råtobak
  fram till skördeåret 2012
  . |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 110j i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av vissa förordningar beviljas tobaksstöd till jordbrukare som producerar råtobak
  fram till skördeåret 2012
  .

| (1a) | Med hänsyn till de många reformer som genomförts sedan 2004, särskilt inom sektorn för frukt och grönsaker, är det viktigt att jordbrukare som producerar råtobak inte diskrimineras i förhållande till övriga europeiska jordbrukare. |
| --- | --- |

(1a)

Med hänsyn till de många reformer som genomförts sedan 2004, särskilt inom sektorn för frukt och grönsaker, är det viktigt att jordbrukare som producerar råtobak inte diskrimineras i förhållande till övriga europeiska jordbrukare.

| (3) | Åtgärder som finansieras av gemenskapens tobaksfond har visat sig få stor genomslagskraft och samtidigt utgjort goda exempel på ett samarbete inom områdena jordbruks- och hälsovårdspolitik. För att bevara dessa åtgärder, och med beaktande av att fonden alltid har finansierats genom överföring av tobaksstöd, är det lämpligt att överföra ett belopp som motsvarar
  fem procent
  av det tobaksstöd som beviljats för kalenderåren
  2008 och 2009
  till gemenskapens tobaksfond. |
| --- | --- |

(3)

Åtgärder som finansieras av gemenskapens tobaksfond har visat sig få stor genomslagskraft och samtidigt utgjort goda exempel på ett samarbete inom områdena jordbruks- och hälsovårdspolitik. För att bevara dessa åtgärder, och med beaktande av att fonden alltid har finansierats genom överföring av tobaksstöd, är det lämpligt att överföra ett belopp som motsvarar
  fem procent
  av det tobaksstöd som beviljats för kalenderåren
  2008 och 2009
  till gemenskapens tobaksfond.

| (3) | Åtgärder som finansieras av gemenskapens tobaksfond har visat sig få stor genomslagskraft och samtidigt utgjort goda exempel på ett samarbete inom områdena jordbruks- och hälsovårdspolitik. För att bevara dessa åtgärder, och med beaktande av att fonden alltid har finansierats genom överföring av tobaksstöd, är det lämpligt att överföra ett belopp som motsvarar
  sex procent
  av det tobaksstöd som beviljats för kalenderåren
  2009–2012
  till gemenskapens tobaksfond. |
| --- | --- |

(3)

Åtgärder som finansieras av gemenskapens tobaksfond har visat sig få stor genomslagskraft och samtidigt utgjort goda exempel på ett samarbete inom områdena jordbruks- och hälsovårdspolitik. För att bevara dessa åtgärder, och med beaktande av att fonden alltid har finansierats genom överföring av tobaksstöd, är det lämpligt att överföra ett belopp som motsvarar
  sex procent
  av det tobaksstöd som beviljats för kalenderåren
  2009–2012
  till gemenskapens tobaksfond.

Förordning (EG) nr 1782/2003 ska ändras på följande sätt:

| –1. | Artikel 110j ska ersättas med följande:




  Artikel 110j




  Tillämpningsområde



  För skördeåren

  fram till 2012

  får stöd beviljas jordbrukare som producerar råtobak med KN-nummer 2401, enligt de villkor som anges i det här kapitlet. |
| --- | --- |

–1.

Artikel 110j ska ersättas med följande:

Artikel 110j

Tillämpningsområde

För skördeåren

  fram till 2012

  får stöd beviljas jordbrukare som producerar råtobak med KN-nummer 2401, enligt de villkor som anges i det här kapitlet.

| –1a. | I artikel 110l ska tabellen ersättas med följande:








  (i miljoner euro) |
| --- | --- |
| | 2009–2012 |
| Tyskland | p.m |
| Spanien | p.m |
| Frankrike | p.m |
| Italien (utom Puglia) | p.m |
| Portugal | p.m |

–1a.

I artikel 110l ska tabellen ersättas med följande:

(i miljoner euro)

2009–2012

Tyskland

p.m

Spanien

p.m

Frankrike

p.m

Italien (utom Puglia)

p.m

Portugal

p.m

Artikel 110m

  i förordning (EG) nr 1782/2003
  ska ersättas med följande:

| -1b. | Artikel 110m ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

-1b.

Artikel 110m ska ersättas med följande:

Artikel 110m

Artikel 110m

Överföring till gemenskapens tobaksfond

Överföring till gemenskapens tobaksfond

Ett belopp på fyra procent för kalenderåret 2006,
  och
  på fem procent för
  kalenderåren 2007–2009
  av det stöd som beviljas enligt det här kapitlet ska finansiera sådana informationsåtgärder under gemenskapens tobaksfond som föreskrivs i artikel 13 i förordning (EEG) nr 2075/92.

Ett belopp på fyra procent för kalenderåret 2006, på fem procent för
  kalenderåret 2007 och på sex procent för kalenderåren 2009–2012
  av det stöd som beviljas enligt det här kapitlet ska finansiera sådana informationsåtgärder under gemenskapens tobaksfond som föreskrivs i artikel 13 i förordning (EEG) nr 2075/92.

| - 1c. | Artikel 143e ska utgå. |
| --- | --- |

- 1c.

Artikel 143e ska utgå.

| - 1d. | Bilaga VII del I andra stycket ska utgå. |
| --- | --- |

- 1d.

Bilaga VII del I andra stycket ska utgå.

| b | För kalenderåren
  2006–2009
  , i enlighet med artikel 110m i förordning (EG) nr 1782/2003. |
| --- | --- |

b

För kalenderåren
  2006–2009
  , i enlighet med artikel 110m i förordning (EG) nr 1782/2003.

| b) | För kalenderåren
  2006–2007 och 2009–2012
  , i enlighet med artikel 110m i förordning (EG) nr 1782/2003. |
| --- | --- |

b)

För kalenderåren
  2006–2007 och 2009–2012
  , i enlighet med artikel 110m i förordning (EG) nr 1782/2003.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/148 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/148

---

Kött- och kreatursstatistik ***I

P6_TA(2008)0206

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik över köttproduktion och besättningar (KOM(2007)0129 – C6-0099/2007 – 2007/0051(COD))

(2009/C 279 E/31)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0129), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0129),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0099/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0099/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0130/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0130/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2007)0051

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om statistik över besättningar och köttproduktion och om upphävande av rådets direktiv 93/23/EEG, 93/24/EEG och 93/25/EEG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr .../2008.)

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/149 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/149

---

Riktlinjer för sysselsättningspolitiken *

P6_TA(2008)0207

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2008 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM(2007)0803 DEL V – C6-0031/2008 – 2007/0300(CNS))

(2009/C 279 E/32)

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0803 DEL V), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0803 DEL V),

| — | med beaktande av artikel 128.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0031/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 128.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0031/2008),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0172/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0172/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (2) | Den genomgång av medlemsstaternas nationella reformprogram som ingår i kommissionens årliga lägesrapport och utkastet till gemensam sysselsättningsrapport visar att medlemsstaterna bör fortsätta sina ansträngningar för följande prioriterade ändamål: |
| --- | --- |

(2)

Den genomgång av medlemsstaternas nationella reformprogram som ingår i kommissionens årliga lägesrapport och utkastet till gemensam sysselsättningsrapport visar att medlemsstaterna bör fortsätta sina ansträngningar för följande prioriterade ändamål:

| (2) | Den genomgång av medlemsstaternas nationella reformprogram som ingår i kommissionens årliga lägesrapport och utkastet till gemensam sysselsättningsrapport visar att medlemsstaterna bör fortsätta sina ansträngningar
  för att uppnå full sysselsättning, höja arbetskvaliteten, skapa lika möjligheter och förverkliga social sammanhållning samt
  för följande prioriterade ändamål: |
| --- | --- |

(2)

Den genomgång av medlemsstaternas nationella reformprogram som ingår i kommissionens årliga lägesrapport och utkastet till gemensam sysselsättningsrapport visar att medlemsstaterna bör fortsätta sina ansträngningar
  för att uppnå full sysselsättning, höja arbetskvaliteten, skapa lika möjligheter och förverkliga social sammanhållning samt
  för följande prioriterade ändamål:

| — | Att få ut och behålla fler människor
  på arbetsmarknaden
  , öka arbetskraftsutbudet och modernisera de sociala trygghetssystemen. |
| --- | --- |

—

Att få ut och behålla fler människor
  på arbetsmarknaden
  , öka arbetskraftsutbudet och modernisera de sociala trygghetssystemen.

| — | Att
  skapa fler arbeten med hög kvalitet,
  få ut och behålla fler människor
  i kvalitativ sysselsättning
  , öka arbetskraftsutbudet och modernisera de sociala trygghetssystemen
  och säkerställa att arbetsmarknaden står öppen för alla
  . |
| --- | --- |

—

Att
  skapa fler arbeten med hög kvalitet,
  få ut och behålla fler människor
  i kvalitativ sysselsättning
  , öka arbetskraftsutbudet och modernisera de sociala trygghetssystemen
  och säkerställa att arbetsmarknaden står öppen för alla
  .

| — | Att förbättra arbetstagares och företags anpassningsförmåga. |
| --- | --- |

—

Att förbättra arbetstagares och företags anpassningsförmåga.

| — | Att förbättra arbetstagares och företags anpassningsförmåga
  och trygghet för att främja en flexibel arbetsmarknad och arbetstagarnas anställningsbarhet genom livslångt lärande och möjligheter att tillgodoräkna sig förvärvade färdigheter
  . |
| --- | --- |

—

Att förbättra arbetstagares och företags anpassningsförmåga
  och trygghet för att främja en flexibel arbetsmarknad och arbetstagarnas anställningsbarhet genom livslångt lärande och möjligheter att tillgodoräkna sig förvärvade färdigheter
  .

| — | Att öka investeringarna i humankapital genom bättre utbildning och färdigheter. |
| --- | --- |

—

Att öka investeringarna i humankapital genom bättre utbildning och färdigheter.

| — | Att öka investeringarna i humankapital genom bättre utbildning och färdigheter
  och utökade möjligheter till livslångt lärande
  . |
| --- | --- |

—

Att öka investeringarna i humankapital genom bättre utbildning och färdigheter
  och utökade möjligheter till livslångt lärande
  .

| — | Att främja arbetstagarnas rörlighet på hela den europeiska arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

—

Att främja arbetstagarnas rörlighet på hela den europeiska arbetsmarknaden.

| (3) | Mot bakgrund av kommissionens granskning av de nationella reformprogrammen och Europeiska rådets slutsatser bör fokus nu ligga på
  ett effektivt
  genomförande inom fastställda tidsramar, med särskilt beaktande av de beslutade kvantitativa målen och riktmärkena,
  och
  i linje med Europeiska rådets slutsatser. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av kommissionens granskning av de nationella reformprogrammen och Europeiska rådets slutsatser bör fokus nu ligga på
  ett effektivt
  genomförande inom fastställda tidsramar, med särskilt beaktande av de beslutade kvantitativa målen och riktmärkena,
  och
  i linje med Europeiska rådets slutsatser.

| (3) | Mot bakgrund av kommissionens granskning av de nationella reformprogrammen och Europeiska rådets slutsatser bör fokus nu ligga på
  att förstärka sysselsättningsriktlinjernas sociala aspekter och på deras effektiva
  genomförande inom fastställda tidsramar, med särskilt beaktande av de beslutade
  kvalitativa och
  kvantitativa målen och riktmärkena, i linje med Europeiska rådets slutsatser. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av kommissionens granskning av de nationella reformprogrammen och Europeiska rådets slutsatser bör fokus nu ligga på
  att förstärka sysselsättningsriktlinjernas sociala aspekter och på deras effektiva
  genomförande inom fastställda tidsramar, med särskilt beaktande av de beslutade
  kvalitativa och
  kvantitativa målen och riktmärkena, i linje med Europeiska rådets slutsatser.

| (5) | Medlemsstaterna bör beakta sysselsättningsriktlinjerna när de planerar användningen av gemenskapsmedel, särskilt medel från Europeiska socialfonden. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterna bör beakta sysselsättningsriktlinjerna när de planerar användningen av gemenskapsmedel, särskilt medel från Europeiska socialfonden.

| (5) | Medlemsstaterna bör beakta sysselsättningsriktlinjerna när de planerar användningen av gemenskapsmedel, särskilt medel från Europeiska socialfonden
  , Europeiska fonden för regional utveckling och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter
  . |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterna bör beakta sysselsättningsriktlinjerna när de planerar användningen av gemenskapsmedel, särskilt medel från Europeiska socialfonden
  , Europeiska fonden för regional utveckling och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter
  .

| (6) | Eftersom riktlinjerna utgör ett integrerat paket bör medlemsstaterna
  genomföra
  de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken fullt ut. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom riktlinjerna utgör ett integrerat paket bör medlemsstaterna
  genomföra
  de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken fullt ut.

| (6) | Eftersom riktlinjerna utgör ett integrerat paket bör medlemsstaterna
  ta full hänsyn till sysselsättningsriktlinjerna vid genomförandet av
  de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom riktlinjerna utgör ett integrerat paket bör medlemsstaterna
  ta full hänsyn till sysselsättningsriktlinjerna vid genomförandet av
  de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken.

Artikel 2a

1.
     
  Vid genomförandet av riktlinjerna, som anges i bilagan, ska medlemsstaterna

| — | beakta krav som är förknippade med främjandet av en hög sysselsättningsnivå, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning och en hög utbildningsnivå samt en hög hälsoskyddsnivå för människor, och |
| --- | --- |

—

beakta krav som är förknippade med främjandet av en hög sysselsättningsnivå, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning och en hög utbildningsnivå samt en hög hälsoskyddsnivå för människor, och

| — | bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

—

bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

2.
     
  Medlemsstaterna ska garantera en ökad samverkan mellan riktlinjerna och den öppna samordningsmetoden för processen för social integration och social trygghet
  .

3.
     
  Medlemsstaterna ska, i samarbete med arbetsmarknadens parter och i enlighet med varje medlemsstats nationella traditioner, i sina nationella reformplaner undersöka och redogöra för hur de på ett bättre sätt kan följa och genomföra principer och bestämmelser i den europeiska sociallagstiftningen, avtal mellan arbetsmarknadens parter samt grundprinciperna för likabehandling och icke-diskriminering.

Riktlinjerna för sysselsättning utgör en del av de integrerade riktlinjerna för 2008–2010 som bygger på tre pelare – makroekonomisk politik, mikroekonomiska reformer och sysselsättningspolitik. Tillsammans bidrar dessa pelare till att nå målen om hållbar utvidgning och sysselsättning och stärkt social sammanhållning.

Medlemsstaterna ska i samarbete med arbetsmarknadens parter bedriva sin politik så att nedan angivna mål och prioriteringar genomförs, och så att fler och bättre arbetstillfällen bidrar till att skapa en arbetsmarknad för alla. I linje med Lissabonstrategin och med hänsyn tagen till gemensamma sociala mål ska medlemsstaterna på ett balanserat sätt främja följande:

Medlemsstaterna ska i samarbete med arbetsmarknadens parter
  och andra intressenter och med respekt för nationella traditioner
  bedriva sin politik så att nedan angivna mål och prioriteringar genomförs, och så att fler och bättre arbetstillfällen
  och en bättre utbildad och mer specialiserad arbetskraft
  bidrar till att skapa en arbetsmarknad för alla. I linje med Lissabonstrategin och med hänsyn tagen till gemensamma sociala mål ska medlemsstaterna på ett balanserat sätt främja följande:

| — | Full sysselsättning: För att upprätthålla den ekonomiska tillväxten och förstärka den sociala sammanhållningen är det viktigt att uppnå full sysselsättning och minska arbetslösheten och antalet personer utanför arbetskraften, genom att öka efterfrågan och utbud på arbetskraft genom en integrerad strategi som bygger på flexicurity. Detta förutsätter åtgärder såväl för flexibilitet i fråga om arbetsmarknader, arbetsorganisation och arbetsmarknadsrelationer som för sysselsättningstrygghet och social trygghet. |
| --- | --- |

—

Full sysselsättning: För att upprätthålla den ekonomiska tillväxten och förstärka den sociala sammanhållningen är det viktigt att uppnå full sysselsättning och minska arbetslösheten och antalet personer utanför arbetskraften, genom att öka efterfrågan och utbud på arbetskraft genom en integrerad strategi som bygger på flexicurity. Detta förutsätter åtgärder såväl för flexibilitet i fråga om arbetsmarknader, arbetsorganisation och arbetsmarknadsrelationer som för sysselsättningstrygghet och social trygghet.

| — | Full sysselsättning: För att upprätthålla den ekonomiska tillväxten och förstärka den sociala sammanhållningen är det viktigt att uppnå full sysselsättning och minska arbetslösheten och antalet personer utanför arbetskraften, genom att öka efterfrågan och utbud på arbetskraft genom en integrerad strategi som bygger på flexicurity. Detta förutsätter åtgärder såväl för flexibilitet i fråga om arbetsmarknader, arbetsorganisation och arbetsmarknadsrelationer som för
  balansen mellan arbete och familjeliv,
  sysselsättningstrygghet och social trygghet. |
| --- | --- |

—

Full sysselsättning: För att upprätthålla den ekonomiska tillväxten och förstärka den sociala sammanhållningen är det viktigt att uppnå full sysselsättning och minska arbetslösheten och antalet personer utanför arbetskraften, genom att öka efterfrågan och utbud på arbetskraft genom en integrerad strategi som bygger på flexicurity. Detta förutsätter åtgärder såväl för flexibilitet i fråga om arbetsmarknader, arbetsorganisation och arbetsmarknadsrelationer som för
  balansen mellan arbete och familjeliv,
  sysselsättningstrygghet och social trygghet.

| — | Bättre kvalitet och produktivitet i arbetet: Strävandena att öka sysselsättningsgraden går hand i hand med att arbete görs mer attraktivt och att arbetets kvalitet och arbetsproduktivitetens tillväxt förbättras, samtidigt som segmenteringen av arbetsmarknaden och andelen arbetande fattiga minskar. Synergier mellan arbetets kvalitet, produktivitet och sysselsättning bör utnyttjas till fullo. |
| --- | --- |

—

Bättre kvalitet och produktivitet i arbetet: Strävandena att öka sysselsättningsgraden går hand i hand med att arbete görs mer attraktivt och att arbetets kvalitet och arbetsproduktivitetens tillväxt förbättras, samtidigt som segmenteringen av arbetsmarknaden och andelen arbetande fattiga minskar. Synergier mellan arbetets kvalitet, produktivitet och sysselsättning bör utnyttjas till fullo.

| — | Bättre kvalitet och produktivitet i arbetet: Strävandena att öka sysselsättningsgraden går hand i hand med att arbete görs mer attraktivt och att arbetets kvalitet och arbetsproduktivitetens tillväxt förbättras, samtidigt som segmenteringen av arbetsmarknaden
  , ojämlikheten mellan könen
  och andelen arbetande fattiga minskar. Synergier mellan arbetets kvalitet, produktivitet och sysselsättning bör utnyttjas till fullo. |
| --- | --- |

—

Bättre kvalitet och produktivitet i arbetet: Strävandena att öka sysselsättningsgraden går hand i hand med att arbete görs mer attraktivt och att arbetets kvalitet och arbetsproduktivitetens tillväxt förbättras, samtidigt som segmenteringen av arbetsmarknaden
  , ojämlikheten mellan könen
  och andelen arbetande fattiga minskar. Synergier mellan arbetets kvalitet, produktivitet och sysselsättning bör utnyttjas till fullo.

För att öka utrymmet för framsteg är det viktigt att garantera lika möjligheter och bekämpa diskriminering. Integrering av jämställdhetsperspektiv och främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män bör garanteras i alla åtgärder. Man bör ägna särskild möda åt att minska klyftorna mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden i linje med den europeiska jämställdhetspakten, vilket också kommer att gynna medlemsstaternas arbete för att bemöta de framtida demografiska utmaningarna. Som en del av en ny generationsöverskridande strategi bör särskild uppmärksamhet ägnas åt de ungas situation, varvid den europeiska pakten för ungdomsfrågor bör genomföras, samt åt främjande av tillgång till arbete under hela arbetslivet. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att väsentligt minska sysselsättningsklyftorna för mindre gynnade personer, inbegripet personer med funktionshinder, samt klyftorna mellan medborgare i tredjeland och EU-medborgare, i linje med eventuella nationella mål.

För att öka utrymmet för framsteg är det viktigt att garantera lika möjligheter och bekämpa diskriminering. Integrering av jämställdhetsperspektiv och främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män bör garanteras i alla åtgärder. Man bör ägna särskild möda åt att minska klyftorna mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden
  och fokusera särskilt på ojämlika löner
  i linje med den europeiska jämställdhetspakten, vilket också kommer att gynna medlemsstaternas arbete för att bemöta de framtida demografiska utmaningarna. Som en del av en ny generationsöverskridande strategi bör särskild uppmärksamhet ägnas åt de ungas situation, varvid den europeiska pakten för ungdomsfrågor bör genomföras, samt åt främjande av tillgång till arbete under hela arbetslivet
  , även för äldre arbetstagare
  . Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att väsentligt minska sysselsättningsklyftorna för mindre gynnade personer, inbegripet personer med funktionshinder, samt klyftorna mellan medborgare i tredjeland och EU-medborgare, i linje med eventuella nationella mål.
  Detta kommer att hjälpa medlemsstaterna i deras arbete för att bemöta de framtida demografiska utmaningarna
  .

| — | Att få in och behålla fler människor
  på arbetsmarknaden
  , öka arbetskraftsutbudet
  och
  modernisera de sociala trygghetssystemen. |
| --- | --- |

—

Att få in och behålla fler människor
  på arbetsmarknaden
  , öka arbetskraftsutbudet
  och
  modernisera de sociala trygghetssystemen.

| — | Att få in och behålla fler människor
  i kvalitativ sysselsättning genom att underlätta balansen mellan arbete och familjeliv
  , öka arbetskraftsutbudet
  genom ökad anställningsbarhet,
  modernisera de sociala trygghetssystemen
  och säkerställa att arbetsmarknaden står öppen för alla
  . |
| --- | --- |

—

Att få in och behålla fler människor
  i kvalitativ sysselsättning genom att underlätta balansen mellan arbete och familjeliv
  , öka arbetskraftsutbudet
  genom ökad anställningsbarhet,
  modernisera de sociala trygghetssystemen
  och säkerställa att arbetsmarknaden står öppen för alla
  .

| — | Att främja en aktiv social integration för alla för att bekämpa fattigdom och social utslagning genom att garantera en anständig inkomst och kvalitativa sociala tjänster parallellt med tillträde till arbetsmarknaden genom möjligheter till rekrytering och grundläggande eller fortgående yrkesutbildning. |
| --- | --- |

—

Att främja en aktiv social integration för alla för att bekämpa fattigdom och social utslagning genom att garantera en anständig inkomst och kvalitativa sociala tjänster parallellt med tillträde till arbetsmarknaden genom möjligheter till rekrytering och grundläggande eller fortgående yrkesutbildning.

| — | Att förbättra arbetstagares och företags anpassningsförmåga. |
| --- | --- |

—

Att förbättra arbetstagares och företags anpassningsförmåga.

| — | Att förbättra arbetstagares och företags
  trygghet och
  anpassningsförmåga. |
| --- | --- |

—

Att förbättra arbetstagares och företags
  trygghet och
  anpassningsförmåga.

| — | Att öka investeringarna i humankapital genom bättre utbildning och färdigheter. |
| --- | --- |

—

Att öka investeringarna i humankapital genom bättre utbildning och färdigheter.

| — | Att öka investeringarna i humankapital genom bättre utbildning och färdigheter
  och genom att anpassa utbildningssystemen till nya kompetenskrav
  . |
| --- | --- |

—

Att öka investeringarna i humankapital genom bättre utbildning och färdigheter
  och genom att anpassa utbildningssystemen till nya kompetenskrav
  .

| — | Att öka och förbättra investeringarna i forskning, vetenskap och innovation
  . |
| --- | --- |

—

Att öka och förbättra investeringarna i forskning, vetenskap och innovation
  .

| — | Att eliminera alla former av könsdiskriminering på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

—

Att eliminera alla former av könsdiskriminering på arbetsplatsen.

| 1. | Att få ut och behålla fler människor
  på arbetsmarknaden
  , öka arbetskraftsutbudet och modernisera de sociala trygghetssystemen |
| --- | --- |

1.

Att få ut och behålla fler människor
  på arbetsmarknaden
  , öka arbetskraftsutbudet och modernisera de sociala trygghetssystemen

| 1. | Att få ut och behålla fler människor
  i kvalitativ sysselsättning
  , öka arbetskraftsutbudet och modernisera de sociala trygghetssystemen
  och säkerställa att arbetsmarknaden står öppen för alla |
| --- | --- |

1.

Att få ut och behålla fler människor
  i kvalitativ sysselsättning
  , öka arbetskraftsutbudet och modernisera de sociala trygghetssystemen
  och säkerställa att arbetsmarknaden står öppen för alla

Att höja sysselsättningsnivåerna är det mest effektiva sättet att generera ekonomisk tillväxt och främja ekonomier utan social utslagning, samtidigt som det sörjs för ett skyddsnät för de människor som är oförmögna att arbeta. Med tanke på att antalet människor i arbetsför ålder väntas sjunka har det blivit ännu viktigare att främja en livscykelinriktad syn på arbete och modernisera de sociala trygghetssystemen i syfte att sörja för att de är lämpliga, ekonomiskt hållbara och anpassade till de föränderliga behoven i samhället. Man bör särskilt sträva efter att komma till rätta med de bestående skillnaderna i fråga om sysselsättning mellan kvinnor och män, att verka för en fortsatt ökad sysselsättningsgrad för äldre arbetstagare och unga som ett led i en ny generationsövergripande strategi, samt att främja ett aktivt deltagande på arbetsmarknaden för de grupper som varit utestängda. Det krävs också stärkta insatser för att förbättra de ungas situation på arbetsmarknaden och för att kraftigt minska ungdomsarbetslösheten, som i genomsnitt är dubbelt så hög som den samlade arbetslösheten.

Att höja sysselsättningsnivåerna är det mest effektiva sättet att generera ekonomisk tillväxt och främja ekonomier utan social utslagning, samtidigt som det sörjs för ett skyddsnät för de människor som är oförmögna att arbeta. Med tanke på att antalet människor i arbetsför ålder väntas sjunka har det blivit ännu viktigare att främja en livscykelinriktad syn på arbete och modernisera de sociala trygghetssystemen i syfte att sörja för att de är lämpliga, ekonomiskt hållbara och anpassade till de föränderliga behoven i samhället. Man bör särskilt sträva efter att komma till rätta med de bestående skillnaderna i fråga om sysselsättning mellan kvinnor och män
  och könsbaserade löneskillnader
  , att verka för en fortsatt ökad sysselsättningsgrad för äldre arbetstagare och unga som ett led i en ny generationsövergripande strategi, samt att främja ett aktivt deltagande på arbetsmarknaden för de grupper som varit utestängda. Det krävs också stärkta insatser för att förbättra de ungas situation på arbetsmarknaden
  , framför allt för unga lågutbildade,
  och för att kraftigt minska ungdomsarbetslösheten, som i genomsnitt är dubbelt så hög som den samlade arbetslösheten.

Man måste skapa rätt förutsättningar för att underlätta framsteg i yrkeslivet, oavsett om det för den enskilde är fråga om det första inträdet på arbetsmarknaden, en återgång till arbete efter ett uppehåll eller en önskan att förlänga sitt yrkesverksamma liv. Kvalitet i arbetet – inbegripet löner och förmåner, arbetsvillkor, möjligheter till livslångt lärande och karriärutsikter – är av avgörande betydelse för att flexicurity ska fungera, liksom stöd och stimulans genom de sociala trygghetssystemen. För att befrämja en livscykelinriktad syn på arbete och göra det lättare att kombinera yrkesliv och privatliv behövs det också en ökad satsning på barnomsorg. Man har satt som mål att det senast 2010 ska finnas barnomsorg för ca 90 % av barnen mellan tre år och obligatorisk skolålder, och för ca 33 % av barnen under tre år. För att den genomsnittliga sysselsättningsgraden hos föräldrar, och i synnerhet ensamstående föräldrar, ska kunna öka krävs aktiva åtgärder för att hjälpa familjer. Medlemsstaterna bör ta särskild hänsyn till behoven hos ensamstående föräldrar

Man måste skapa rätt förutsättningar för att underlätta framsteg i yrkeslivet
  bland annat genom en lämplig utveckling av humankapitalet och den sociala arbetsmiljön
  , oavsett om det för den enskilde är fråga om det första inträdet på arbetsmarknaden, en återgång till arbete efter ett uppehåll eller en önskan att förlänga sitt yrkesverksamma liv. Kvalitet i arbetet – inbegripet löner och förmåner, arbetsvillkor, möjligheter till livslångt lärande och karriärutsikter – är av avgörande betydelse för att flexicurity ska fungera, liksom stöd och stimulans genom de sociala trygghetssystemen. För att befrämja en livscykelinriktad syn på arbete och göra det lättare att kombinera yrkesliv och privatliv behövs det också en ökad satsning på barnomsorg. Man har satt som mål att det senast 2010 ska finnas barnomsorg för ca 90 % av barnen mellan tre år och obligatorisk skolålder, och för ca 33 % av barnen under tre år. För att den genomsnittliga sysselsättningsgraden hos föräldrar, och i synnerhet ensamstående föräldrar, ska kunna öka krävs aktiva åtgärder

och familjer med många barn. Som ett riktmärke för strävan att förlänga medborgarnas yrkesverksamma liv bör den faktiska ålder då man lämnar arbetslivet år 2010, i genomsnitt för EU, ha ökat med fem år (jämfört med 59,9 år 2001). Medlemsstaterna bör också vidta åtgärder för att förbättra folkhälsan, förebygga sjukdom och främja en hälsosam livsstil, för att minska bördan på samhället, öka arbetsproduktiviteten och förlänga människors yrkesverksamma liv.

för att hjälpa familjer. Medlemsstaterna bör ta särskild hänsyn till behoven hos ensamstående föräldrar och familjer med många barn. Som ett riktmärke för strävan att förlänga medborgarnas yrkesverksamma liv bör den faktiska ålder då man lämnar arbetslivet år 2010, i genomsnitt för EU, ha ökat med fem år (jämfört med 59,9 år 2001). Medlemsstaterna bör också vidta åtgärder för att förbättra folkhälsan, förebygga sjukdom och främja en hälsosam livsstil, för att minska bördan på samhället, öka arbetsproduktiviteten och förlänga människors yrkesverksamma liv.

Genom att omsätta den europeiska pakten för ungdomsfrågor i praktiken bör man också kunna gynna en livscykelinriktad syn på arbete, i synnerhet genom att underlätta övergången från studier till yrkesarbete.

Genom att omsätta den europeiska pakten för ungdomsfrågor
  , den europeiska jämställdhetspakten och godkännandet för upprättandet av den europeiska familjealliansen
  i praktiken bör man också kunna gynna en livscykelinriktad syn på arbete, i synnerhet genom att underlätta övergången från studier till yrkesarbete.
  Individuella åtgärder bör vidtas för att ge ungdomar som har haft färre möjligheter en rättvis chans att integreras socialt och yrkesmässigt
  .

| Riktlinje 18. | Främja en livscykelinriktad syn på arbete genom följande: |
| --- | --- |

Riktlinje 18.

Främja en livscykelinriktad syn på arbete genom följande:

| Riktlinje 18. | Främja en livscykelinriktad syn på arbete genom följande: |
| --- | --- |

Riktlinje 18.

Främja en livscykelinriktad syn på arbete genom följande:

| — | Ett förnyat försök att skapa sysselsättningsmöjligheter för unga och minska ungdomsarbetslösheten i enlighet med europeiska ungdomspakten. |
| --- | --- |

—

Ett förnyat försök att skapa sysselsättningsmöjligheter för unga och minska ungdomsarbetslösheten i enlighet med europeiska ungdomspakten.

| — | Ett förnyat försök att skapa sysselsättningsmöjligheter för unga och minska ungdomsarbetslösheten i enlighet med europeiska ungdomspakten
  , samtidigt som man bekämpar könsdiskriminering
  . |
| --- | --- |

—

Ett förnyat försök att skapa sysselsättningsmöjligheter för unga och minska ungdomsarbetslösheten i enlighet med europeiska ungdomspakten
  , samtidigt som man bekämpar könsdiskriminering
  .

| — | Åtgärder som garanterar att människor som kombinerar arbete med vård inte straffas för detta senare i livet genom försämrade pensions- och socialförsäkringsförmåner. |
| --- | --- |

—

Åtgärder som garanterar att människor som kombinerar arbete med vård inte straffas för detta senare i livet genom försämrade pensions- och socialförsäkringsförmåner.

| — | Åtgärder som gör det möjligt för äldre personer som förlorat sitt arbete att komma tillbaka till arbetslivet och åtgärder för att eliminera åldersbaserad diskriminering, framför allt av personer över 40, bland annat via olika former av egenföretagande och egenorganisation. |
| --- | --- |

—

Åtgärder som gör det möjligt för äldre personer som förlorat sitt arbete att komma tillbaka till arbetslivet och åtgärder för att eliminera åldersbaserad diskriminering, framför allt av personer över 40, bland annat via olika former av egenföretagande och egenorganisation.

| — | Resoluta åtgärder för att öka kvinnors deltagande och minska klyftorna mellan män och kvinnor när det gäller sysselsättning, arbetslöshet och
  löner
  . |
| --- | --- |

—

Resoluta åtgärder för att öka kvinnors deltagande och minska klyftorna mellan män och kvinnor när det gäller sysselsättning, arbetslöshet och
  löner
  .

| — | Resoluta åtgärder för att öka kvinnors deltagande och minska klyftorna mellan män och kvinnor när det gäller sysselsättning, arbetslöshet och
  yrkesutbildning för att garantera lika lön och främja jämställdhet mellan könen, inklusive åtgärder som stärker lika möjligheter och ökar sysselsättningsgraden för kvinnor i enlighet med den europeiska jämställdhetspakten
  . |
| --- | --- |

—

Resoluta åtgärder för att öka kvinnors deltagande och minska klyftorna mellan män och kvinnor när det gäller sysselsättning, arbetslöshet och
  yrkesutbildning för att garantera lika lön och främja jämställdhet mellan könen, inklusive åtgärder som stärker lika möjligheter och ökar sysselsättningsgraden för kvinnor i enlighet med den europeiska jämställdhetspakten
  .

| — | Särskild uppmärksamhet åt de olika effekterna av bidragssystem på män och kvinnor och granskning av de bidragsstrukturer som påverkar andelen sysselsatta kvinnor negativt, |
| --- | --- |

—

Särskild uppmärksamhet åt de olika effekterna av bidragssystem på män och kvinnor och granskning av de bidragsstrukturer som påverkar andelen sysselsatta kvinnor negativt,

| — | Bättre balans mellan arbete och
  privatliv
  samt tillhandahållande av tillgänglig barnomsorg och anhörigvård till rimliga priser. |
| --- | --- |

—

Bättre balans mellan arbete och
  privatliv
  samt tillhandahållande av tillgänglig barnomsorg och anhörigvård till rimliga priser.

| — | Bättre balans mellan arbete och
  privat- och familjeliv
  samt tillhandahållande av tillgänglig
  kvalitativ
  barnomsorg och anhörigvård till rimliga priser
  och av föräldraledighet och annan ledighet
  . |
| --- | --- |

—

Bättre balans mellan arbete och
  privat- och familjeliv
  samt tillhandahållande av tillgänglig
  kvalitativ
  barnomsorg och anhörigvård till rimliga priser
  och av föräldraledighet och annan ledighet
  .

| — | Särskild uppmärksamhet åt de kvinnor och män som vill återgå till förvärvslivet efter ett uppehåll, och undersökning av hur hinder för en sådan återgång gradvis kan undanröjas utan att arbetskvaliteten försämras. |
| --- | --- |

—

Särskild uppmärksamhet åt de kvinnor och män som vill återgå till förvärvslivet efter ett uppehåll, och undersökning av hur hinder för en sådan återgång gradvis kan undanröjas utan att arbetskvaliteten försämras.

| — | Stöd till aktivt åldrande, inbegripet lämpliga arbetsvillkor, bättre (yrkes)hälsostatus och tillräckliga stimulansåtgärder för arbete och åtgärder för att
  motverka förtidspensionering
  . |
| --- | --- |

—

Stöd till aktivt åldrande, inbegripet lämpliga arbetsvillkor, bättre (yrkes)hälsostatus och tillräckliga stimulansåtgärder för arbete och åtgärder för att
  motverka förtidspensionering
  .

| — | Stöd till aktivt åldrande, inbegripet lämpliga arbetsvillkor, bättre (yrkes)hälsostatus och tillräckliga stimulansåtgärder för arbete och åtgärder för att
  uppmuntra arbetstagarna att fortsätta arbeta om de vill gå i pension i ett senare skede
  . |
| --- | --- |

—

Stöd till aktivt åldrande, inbegripet lämpliga arbetsvillkor, bättre (yrkes)hälsostatus och tillräckliga stimulansåtgärder för arbete och åtgärder för att
  uppmuntra arbetstagarna att fortsätta arbeta om de vill gå i pension i ett senare skede
  .

| — | Moderna sociala trygghetssystem, inklusive pensioner och hälsovård, som är socialt tillräckliga, ekonomiskt hållbara och anpassade till föränderliga behov, så att man stöder deltagande i, och vidmakthåller, sysselsättning och längre arbetsliv. |
| --- | --- |

—

Moderna sociala trygghetssystem, inklusive pensioner och hälsovård, som är socialt tillräckliga, ekonomiskt hållbara och anpassade till föränderliga behov, så att man stöder deltagande i, och vidmakthåller, sysselsättning och längre arbetsliv.

| — | Moderna sociala trygghetssystem, inklusive pensioner och hälsovård, som är socialt tillräckliga, ekonomiskt hållbara och anpassade till föränderliga behov, så att man stöder deltagande i, och vidmakthåller, sysselsättning och längre arbetsliv. |
| --- | --- |

—

Moderna sociala trygghetssystem, inklusive pensioner och hälsovård, som är socialt tillräckliga, ekonomiskt hållbara och anpassade till föränderliga behov, så att man stöder deltagande i, och vidmakthåller, sysselsättning och längre arbetsliv.

Se även integrerad riktlinje ”Slå vakt om ekonomisk och finanspolitisk hållbarhet som en grundval för ökad sysselsättning” (nr 2).

Se även integrerad riktlinje ”Slå vakt om ekonomisk och finanspolitisk hållbarhet som en grundval för ökad sysselsättning” (nr 2).

Åtgärder för aktivt deltagande på arbetsmarknaden kan medverka till att öka utbudet på arbete och är ett verksamt medel för att stärka social integration och integration på arbetsmarknaden för de mest utsatta grupperna. Det är viktigt att alla som drabbas av arbetslöshet får
  en ny chans
  inom rimlig tid. För unga människor bör denna tid vara kort, och målet är att den inte bör överstiga fyra månader år 2010, medan den för övriga deltagare på arbetsmarknaden inte bör överstiga tolv månader. Man bör också vidta aktiva arbetsmarknadsåtgärder för att hjälpa långtidsarbetslösa, med målet att uppnå ett arbetsmarknadsdeltagande på 25 % år 2010. Metoderna för att öka de arbetslösas aktivitet bör omfatta utbildning, omskolning, praktikplatser, anställning eller andra åtgärder som främjar anställbarheten, när det är lämpligt kombinerat med fortlöpande stöd i sökandet efter arbete. Att underlätta tillgången till arbete för arbetssökande, förebygga arbetslöshet och sörja för att de som blir arbetslösa har fortsatt nära anknytning till arbetsmarknaden och bibehåller sin anställbarhet är av stor betydelse för att öka deras deltagande och bekämpa social utslagning.
  Dessa mål ligger också i linje med principerna om flexicurity.
  För detta krävs att hinder för att komma in på arbetsmarknaden avlägsnas, vilket kan ske genom att man erbjuder effektiv hjälp till arbetssökande, underlättar tillträdet till utbildning och andra aktiva arbetsmarknadsåtgärder, ser till att bastjänster erbjuds till överkomliga priser och att en miniminivå av resurser är tillgängliga för alla. Genom att närma sig problemet på detta sätt bör

Åtgärder för aktivt deltagande på arbetsmarknaden kan medverka till att öka utbudet på arbete och är ett verksamt medel för att stärka social integration och integration på arbetsmarknaden för de mest utsatta grupperna. Det är viktigt att alla som drabbas av arbetslöshet får
  möjlighet till sysselsättning, en lärlingsperiod, vidareutbildning eller andra åtgärder som leder till sysselsättning
  inom rimlig tid. För unga människor bör denna tid vara kort, och målet är att den inte bör överstiga fyra månader år 2010, medan den för övriga deltagare på arbetsmarknaden inte bör överstiga tolv månader. Man bör också vidta aktiva arbetsmarknadsåtgärder för att hjälpa långtidsarbetslösa, med målet att uppnå ett arbetsmarknadsdeltagande på 25 % år 2010. Metoderna för att öka de arbetslösas aktivitet bör omfatta utbildning, omskolning, praktikplatser, anställning eller andra åtgärder som främjar anställbarheten, när det är lämpligt kombinerat med fortlöpande stöd i sökandet efter arbete. Att underlätta tillgången till arbete för arbetssökande, förebygga arbetslöshet och sörja för att de som blir arbetslösa har fortsatt nära anknytning till arbetsmarknaden och bibehåller sin anställbarhet är av stor betydelse för att öka deras deltagande och bekämpa social utslagning. För detta krävs att hinder för att komma in på arbetsmarknaden avlägsnas, vilket kan ske genom att man erbjuder effektiv hjälp till arbetssökande, underlättar tillträdet till utbildning och andra aktiva arbetsmarknadsåtgärder, ser till att bastjänster erbjuds till överkomliga priser och att en miniminivå av resurser är tillgängliga för alla,
  samtidigt som man tillämpar

man kunna försäkra sig om att arbete lönar sig för alla arbetstagare, och samtidigt reducera arbetslöshet, fattigdom och sysslolöshetsfällor. Särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt arbetsmarknadsintegrationen av mindre gynnade personer, däribland lågutbildade arbetstagare, inbegripet genom en utbyggnad av sociala tjänster och samhällsekonomiska åtgärder samt genom utveckling av nya källor till sysselsättning som svar på gemensamma behov. Att bekämpa diskriminering, främja tillträdet till arbetsmarknaden för funktionshindrade och att integrera invandrare och minoritetsgrupper är särskilt viktigt.

principen om rättvis ersättning som ett ekonomiskt incitament att arbeta
  . Genom att närma sig problemet på detta sätt bör man kunna försäkra sig om att arbete lönar sig för alla arbetstagare
  och att principen om lika lön för likvärdigt arbete respekteras
  , och samtidigt reducera arbetslöshet, fattigdom och sysslolöshetsfällor. Särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt arbetsmarknadsintegrationen av mindre gynnade personer, däribland lågutbildade arbetstagare, inbegripet genom en utbyggnad av sociala tjänster och samhällsekonomiska åtgärder samt genom utveckling av nya källor till sysselsättning som svar på gemensamma behov. Att bekämpa diskriminering, främja tillträdet till arbetsmarknaden för
  kvinnor och
  funktionshindrade och att integrera invandrare och minoritetsgrupper är särskilt viktigt.
  Bästa praxis på lokal nivå som är knuten till erfarenheter från sociala kooperativ och alla former av ansvarsfullt företagande bör beaktas
  .

| — | utveckling av nya källor till sysselsättning inom tjänster med inriktning på personer och företag, särskilt på lokal nivå. |
| --- | --- |

—

utveckling av nya källor till sysselsättning inom tjänster med inriktning på personer och företag, särskilt på lokal nivå.

| — | utveckling av nya källor till sysselsättning inom tjänster med inriktning på personer och företag
  och inom den ideella sektorn och den sociala ekonomin
  , särskilt på lokal nivå. |
| --- | --- |

—

utveckling av nya källor till sysselsättning inom tjänster med inriktning på personer och företag
  och inom den ideella sektorn och den sociala ekonomin
  , särskilt på lokal nivå.

| Riktlinje 19a. | Garantera en aktiv social integration för alla och bekämpa fattigdom och social utslagning genom att garantera en anständig inkomst och bättre tillgång till kvalitativa sociala tjänster parallellt med tillträde till arbetsmarknaden genom utökade möjligheter till sysselsättning och grundläggande eller fortgående yrkesutbildning
  . |
| --- | --- |

Riktlinje 19a.

Garantera en aktiv social integration för alla och bekämpa fattigdom och social utslagning genom att garantera en anständig inkomst och bättre tillgång till kvalitativa sociala tjänster parallellt med tillträde till arbetsmarknaden genom utökade möjligheter till sysselsättning och grundläggande eller fortgående yrkesutbildning
  .

| — | Främjande av olika modeller för partnerskap mellan berörda parter för att förstärka de lokala och regionala möjligheterna att utnyttja lokala organisationer i öppna företagsformer som främjar deltagande. |
| --- | --- |

—

Främjande av olika modeller för partnerskap mellan berörda parter för att förstärka de lokala och regionala möjligheterna att utnyttja lokala organisationer i öppna företagsformer som främjar deltagande.

| — | Förebyggande av kompetensflykt från perifera områden i Europeiska unionen eller i medlemsstaterna genom regionala ekonomiska, sociala och strukturella investeringar. |
| --- | --- |

—

Förebyggande av kompetensflykt från perifera områden i Europeiska unionen eller i medlemsstaterna genom regionala ekonomiska, sociala och strukturella investeringar.

| 2. | Förbättring av arbetskraftens och företagens anpassningsförmåga |
| --- | --- |

2.

Förbättring av arbetskraftens och företagens anpassningsförmåga

| 2. | Förbättring av arbetskraftens och företagens anpassningsförmåga
  och trygghet (förstärka arbetstryggheten) |
| --- | --- |

2.

Förbättring av arbetskraftens och företagens anpassningsförmåga
  och trygghet (förstärka arbetstryggheten)

| Riktlinje 21. | Främja flexibilitet i kombination med anställningstrygghet och minska segmenteringen av arbetsmarknaden, med vederbörligt beaktande av den roll som tillkommer arbetsmarknadens parter,
  genom |
| --- | --- |

Riktlinje 21.

Främja flexibilitet i kombination med anställningstrygghet och minska segmenteringen av arbetsmarknaden, med vederbörligt beaktande av den roll som tillkommer arbetsmarknadens parter,
  genom

| Riktlinje 21. | Främja flexibilitet i kombination med anställningstrygghet och minska segmenteringen av arbetsmarknaden, med vederbörligt beaktande av den roll som tillkommer arbetsmarknadens parter,
  och ta hänsyn till följande huvudkomponenter: |
| --- | --- |

Riktlinje 21.

Främja flexibilitet i kombination med anställningstrygghet och minska segmenteringen av arbetsmarknaden, med vederbörligt beaktande av den roll som tillkommer arbetsmarknadens parter,
  och ta hänsyn till följande huvudkomponenter:

| — | flexibla och tillförlitliga avtalsgrundade överenskommelser som bygger på modern arbetsrätt, kollektivavtal och arbetsorganisation, |
| --- | --- |

—

flexibla och tillförlitliga avtalsgrundade överenskommelser som bygger på modern arbetsrätt, kollektivavtal och arbetsorganisation,

| — | övergripande strategier för livslångt lärande för att öka arbetstagarnas anpassningsförmåga och möjligheter att få arbete, särskilt när det gäller de mest utsatta arbetstagarna, |
| --- | --- |

—

övergripande strategier för livslångt lärande för att öka arbetstagarnas anpassningsförmåga och möjligheter att få arbete, särskilt när det gäller de mest utsatta arbetstagarna,

| — | en effektiv och aktiv arbetsmarknadspolitik som inte inbegriper aktiva åtgärder för förtidspensionering utan ökar integrationen av äldre, erfarna arbetstagare i arbetslivet och hjälper människor att hantera snabba förändringar, förkortar arbetslöshetsperioderna och underlättar övergången till ett nytt arbete, |
| --- | --- |

—

en effektiv och aktiv arbetsmarknadspolitik som inte inbegriper aktiva åtgärder för förtidspensionering utan ökar integrationen av äldre, erfarna arbetstagare i arbetslivet och hjälper människor att hantera snabba förändringar, förkortar arbetslöshetsperioderna och underlättar övergången till ett nytt arbete,

| — | moderna socialförsäkringssystem som ger ett rimligt inkomststöd, uppmuntrar sysselsättning och underlättar rörlighet på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

—

moderna socialförsäkringssystem som ger ett rimligt inkomststöd, uppmuntrar sysselsättning och underlättar rörlighet på arbetsmarknaden.

Detta omfattar också

| — | anpassning av arbetslagstiftningen, vid behov genom en översyn av olika typer av anställningsavtal och arbetstidsarrangemang
  , |
| --- | --- |

—

anpassning av arbetslagstiftningen, vid behov genom en översyn av olika typer av anställningsavtal och arbetstidsarrangemang
  ,

| — | anpassning av arbetslagstiftningen, vid behov genom en översyn av olika typer av anställningsavtal och arbetstidsarrangemang
  samt garantier för grundläggande sysselsättningsrättigheter, oavsett sysselsättningsstatus i syfte att främja stabila sysselsättningsförbindelser. |
| --- | --- |

—

anpassning av arbetslagstiftningen, vid behov genom en översyn av olika typer av anställningsavtal och arbetstidsarrangemang
  samt garantier för grundläggande sysselsättningsrättigheter, oavsett sysselsättningsstatus i syfte att främja stabila sysselsättningsförbindelser.

| — | hantering av
  problemet med odeklarerat arbete, |
| --- | --- |

—

hantering av
  problemet med odeklarerat arbete,

| — | förebyggande åtgärder, kompletterade med straff, för att hantera
  problemet med odeklarerat arbete
  för att minska de illegala arbetsformernas dominans genom att förstärka särskilda organ för kontroll av arbetsplatserna och utveckla deras kapacitet
  , |
| --- | --- |

—

förebyggande åtgärder, kompletterade med straff, för att hantera
  problemet med odeklarerat arbete
  för att minska de illegala arbetsformernas dominans genom att förstärka särskilda organ för kontroll av arbetsplatserna och utveckla deras kapacitet
  ,

| — | bättre föregripande och positiv hantering av förändringar, inbegripet ekonomisk omstrukturering, framför allt förändringar som är förbundna med öppnandet av handeln, så att de sociala kostnaderna för förändringarna blir så små som möjligt och en anpassning underlättas, |
| --- | --- |

—

bättre föregripande och positiv hantering av förändringar, inbegripet ekonomisk omstrukturering, framför allt förändringar som är förbundna med öppnandet av handeln, så att de sociala kostnaderna för förändringarna blir så små som möjligt och en anpassning underlättas,

| — | bättre föregripande och positiv hantering av förändringar, inbegripet ekonomisk omstrukturering, framför allt förändringar som är förbundna med öppnandet av handeln, så att de sociala kostnaderna för förändringarna blir så små som möjligt och en anpassning underlättas, |
| --- | --- |

—

bättre föregripande och positiv hantering av förändringar, inbegripet ekonomisk omstrukturering, framför allt förändringar som är förbundna med öppnandet av handeln, så att de sociala kostnaderna för förändringarna blir så små som möjligt och en anpassning underlättas,

| — | främjande och spridning av innovativa och smidiga former för arbetets organisation, i syfte att förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet, inbegripet hälsa och säkerhet, |
| --- | --- |

—

främjande och spridning av innovativa och smidiga former för arbetets organisation, i syfte att förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet, inbegripet hälsa och säkerhet,

| — | främjande och spridning av innovativa och smidiga former för arbetets organisation, i syfte att förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet, inbegripet hälsa och säkerhet
  på arbetsplatsen och rimliga anpassningsåtgärder för funktionshindrade personer
  , |
| --- | --- |

—

främjande och spridning av innovativa och smidiga former för arbetets organisation, i syfte att förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet, inbegripet hälsa och säkerhet
  på arbetsplatsen och rimliga anpassningsåtgärder för funktionshindrade personer
  ,

| — | stöd till omställningar med anknytning till yrkesstatus, inbegripet utbildning, verksamhet som egenföretagare, bildande av företag samt geografisk rörlighet. |
| --- | --- |

—

stöd till omställningar med anknytning till yrkesstatus, inbegripet utbildning, verksamhet som egenföretagare, bildande av företag samt geografisk rörlighet.

| — | stöd till omställningar med anknytning till yrkesstatus, inbegripet utbildning, verksamhet som egenföretagare, bildande av företag samt geografisk rörlighet
  , |
| --- | --- |

—

stöd till omställningar med anknytning till yrkesstatus, inbegripet utbildning, verksamhet som egenföretagare, bildande av företag samt geografisk rörlighet
  ,

| — | särskild uppmärksamhet åt att undanröja sådana hinder som kvinnor ställs inför när de vill starta nya företag eller bli egenföretagare
  . |
| --- | --- |

—

särskild uppmärksamhet åt att undanröja sådana hinder som kvinnor ställs inför när de vill starta nya företag eller bli egenföretagare
  .

Medlemsstaterna bör i dessa avseenden genomföra de åtgärder de själva anser lämpligast, i linje med de gemensamma principer för ”flexicurity” som antagits av rådet.

Arbetsmarknadsparternas deltagande i utformningen och genomförandet av flexicuritypolitik genom den sociala dialogen och kollektivförhandlingar är mycket viktig.

Se även integrerad riktlinje ”Öka samordningen av den makroekonomiska politiken, strukturpolitiken och sysselsättningspolitiken” (nr 5).

Se även integrerad riktlinje ”Öka samordningen av den makroekonomiska politiken, strukturpolitiken och sysselsättningspolitiken” (nr 5).

I syfte att skapa så många arbetstillfällen som möjligt, bevara konkurrenskraften och bidra till den allmänna ekonomiska ramen bör löneutvecklingen generellt ligga i linje med produktivitetstillväxten över konjunkturcykeln, och avspegla situationen på arbetsmarknaden. Löneklyftorna mellan kvinnor och män bör också reduceras. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt den låga lönenivån inom kvinnodominerade yrken och sektorer, liksom åt skälen till den sämre löneutvecklingen inom sådana yrken och sektorer. Det kan också bli nödvändigt att vidta åtgärder för att minska de indirekta arbetskostnaderna och att se över skattekilen, i syfte att underlätta skapandet av nya arbetstillfällen, särskilt för lågavlönade.

I syfte att skapa så många arbetstillfällen som möjligt, bevara konkurrenskraften och bidra till den allmänna ekonomiska ramen bör löneutvecklingen generellt ligga i linje med produktivitetstillväxten över konjunkturcykeln, och avspegla situationen på arbetsmarknaden. Löneklyftorna mellan kvinnor och män bör också reduceras. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt den låga lönenivån inom kvinnodominerade yrken och sektorer, liksom åt skälen till den sämre löneutvecklingen inom sådana yrken och sektorer
  , i avsikt att minska löneklyftorna mellan kvinnor och män
  . Det kan också bli nödvändigt att vidta åtgärder för att minska de indirekta arbetskostnaderna och att se över skattekilen, i syfte att underlätta skapandet av nya arbetstillfällen, särskilt för lågavlönade.

| — | uppmuntra arbetsmarknadens parter att inom sina respektive ansvarsområden fastställa en lämplig ram för löneförhandlingar, så att produktivitets- och arbetsmarknadsutmaningarna återspeglas på alla relevanta nivåer och så att könsrelaterade löneklyftor undviks, |
| --- | --- |

—

uppmuntra arbetsmarknadens parter att inom sina respektive ansvarsområden fastställa en lämplig ram för löneförhandlingar, så att produktivitets- och arbetsmarknadsutmaningarna återspeglas på alla relevanta nivåer och så att könsrelaterade löneklyftor undviks,

| — | uppmuntra arbetsmarknadens parter att inom sina respektive ansvarsområden fastställa en lämplig ram för löneförhandlingar, så att produktivitets- och arbetsmarknadsutmaningarna återspeglas på alla relevanta nivåer
  och europeiska medborgare garanteras tillräcklig köpkraft
  och så att könsrelaterade löneklyftor
  och växande orättvisor
  undviks, |
| --- | --- |

—

uppmuntra arbetsmarknadens parter att inom sina respektive ansvarsområden fastställa en lämplig ram för löneförhandlingar, så att produktivitets- och arbetsmarknadsutmaningarna återspeglas på alla relevanta nivåer
  och europeiska medborgare garanteras tillräcklig köpkraft
  och så att könsrelaterade löneklyftor
  och växande orättvisor
  undviks,

Europa måste göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital. Alltför många människor lyckas inte komma in, göra framsteg eller hålla sig kvar på arbetsmarknaden på grund av att de saknar tillräckliga färdigheter eller inte har de rätta färdigheterna. Om tillträdet till arbetsmarknaden ska kunna förbättras för kvinnor och män i alla åldersgrupper och produktiviteten, innovationsförmågan och kvaliteten i arbetet ska kunna öka måste EU investera mer, och mer effektivt, i humankapital och livslångt lärande till förmån för enskilda, företag, ekonomin och samhället.

Europa måste göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital. Alltför många människor lyckas inte komma in, göra framsteg eller hålla sig kvar på arbetsmarknaden på grund av att de saknar tillräckliga färdigheter eller inte har de rätta färdigheterna. Om tillträdet till arbetsmarknaden ska kunna förbättras
  på grundval av principen om lika möjligheter
  för kvinnor och män i alla åldersgrupper och produktiviteten,
  om
  innovationsförmågan och kvaliteten i arbetet ska kunna öka
  och om man ska kunna hjälpa arbetstagarna att anpassa sig till nya förhållanden på grund av den snabba förändringstakten,
  måste EU investera mer, och mer effektivt, i humankapital och
  livslång yrkesutbildning via tillgång till olika former av
  livslångt lärande till förmån för enskilda, företag, ekonomin och samhället.

| Riktlinje 23. | Utöka och förbättra investeringarna i humankapital genom följande: |
| --- | --- |

Riktlinje 23.

Utöka och förbättra investeringarna i humankapital genom följande:

| Riktlinje 23. | Utöka
  möjligheterna till livslångt lärande
  och förbättra investeringarna i humankapital genom följande: |
| --- | --- |

Riktlinje 23.

Utöka
  möjligheterna till livslångt lärande
  och förbättra investeringarna i humankapital genom följande:

| — | en utbildningspolitik och utbildningsåtgärder som omfattar alla, i syfte att avsevärt underlätta tillträdet till grundläggande yrkesutbildning, gymnasieutbildning och högre utbildning, inklusive lärlingsutbildning och utbildning i entreprenörskap, |
| --- | --- |

—

en utbildningspolitik och utbildningsåtgärder som omfattar alla, i syfte att avsevärt underlätta tillträdet till grundläggande yrkesutbildning, gymnasieutbildning och högre utbildning, inklusive lärlingsutbildning och utbildning i entreprenörskap,

| — | en utbildningspolitik och utbildningsåtgärder som omfattar alla, i syfte att avsevärt underlätta tillträdet till grundläggande yrkesutbildning, gymnasieutbildning och högre utbildning, inklusive lärlingsutbildning och utbildning i entreprenörskap
  och tillgodoräknande av förvärvad erfarenhet
  , |
| --- | --- |

—

en utbildningspolitik och utbildningsåtgärder som omfattar alla, i syfte att avsevärt underlätta tillträdet till grundläggande yrkesutbildning, gymnasieutbildning och högre utbildning, inklusive lärlingsutbildning och utbildning i entreprenörskap
  och tillgodoräknande av förvärvad erfarenhet
  ,

| — | en avsevärd minskning
  av det antal elever som slutar skolan i förtid, |
| --- | --- |

—

en avsevärd minskning
  av det antal elever som slutar skolan i förtid,

| — | största möjliga minskning
  av det antal elever som slutar skolan i förtid
  för att förhindra att elever lämnar skolan utan kvalifikationer och således löper större risk att bli arbetslösa
  , |
| --- | --- |

—

största möjliga minskning
  av det antal elever som slutar skolan i förtid
  för att förhindra att elever lämnar skolan utan kvalifikationer och således löper större risk att bli arbetslösa
  ,

| — | effektiva strategier för livslångt lärande öppna för alla i skolor, företag, offentliga myndigheter och hem i enlighet med europeiska avtal, inbegripet lämpliga stimulansåtgärder och kostnadsfördelningsmekanismer för att öka deltagandet i vidareutbildning och arbetsplatsutbildning under hela livscykeln, särskilt för lågutbildade och äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

—

effektiva strategier för livslångt lärande öppna för alla i skolor, företag, offentliga myndigheter och hem i enlighet med europeiska avtal, inbegripet lämpliga stimulansåtgärder och kostnadsfördelningsmekanismer för att öka deltagandet i vidareutbildning och arbetsplatsutbildning under hela livscykeln, särskilt för lågutbildade och äldre arbetstagare.

| — | effektiva strategier för livslångt lärande öppna för alla i skolor, företag, offentliga myndigheter och hem i enlighet med europeiska avtal, inbegripet lämpliga stimulansåtgärder och kostnadsfördelningsmekanismer för att öka deltagandet i vidareutbildning och arbetsplatsutbildning under hela livscykeln, särskilt för lågutbildade och äldre arbetstagare
  , |
| --- | --- |

—

effektiva strategier för livslångt lärande öppna för alla i skolor, företag, offentliga myndigheter och hem i enlighet med europeiska avtal, inbegripet lämpliga stimulansåtgärder och kostnadsfördelningsmekanismer för att öka deltagandet i vidareutbildning och arbetsplatsutbildning under hela livscykeln, särskilt för lågutbildade och äldre arbetstagare
  ,

| — | förutsättningar för att öka kvinnors möjligheter till utbildning, vidareutbildning och livslångt lärande, i synnerhet deras tillgång till utbildning och nödvändiga kvalifikationer för en yrkeskarriär
  . |
| --- | --- |

—

förutsättningar för att öka kvinnors möjligheter till utbildning, vidareutbildning och livslångt lärande, i synnerhet deras tillgång till utbildning och nödvändiga kvalifikationer för en yrkeskarriär
  .

Se även integrerad riktlinje ”Öka och förbättra kvaliteten på investeringar i forskning och utveckling, särskilt inom det privata näringslivet.” (nr 7).

Se även integrerad riktlinje ”Öka och förbättra kvaliteten på investeringar i forskning och utveckling, särskilt inom det privata näringslivet.” (nr 7).

Det räcker inte att fastställa ambitiösa mål och att öka nivån på de investeringar som görs av samtliga aktörer. För att få balans mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft i praktiken måste systemen för livslångt lärande vara ekonomiskt överkomliga, tillgängliga och kunna anpassas till föränderliga behov. Det är nödvändigt att anpassa utbildningssystemen och bygga upp deras kapacitet så att deras relevans för arbetsmarknaden, anpassningsmöjligheter i förhållande till behoven i kunskapsbaserade ekonomier och samhällen samt deras effektivitet förbättras, liksom
  rättviseaspekterna
  . Informations- och kommunikationsteknik kan användas för att förbättra tillgången till utbildning och anpassa den till arbetsgivarnas och arbetstagarnas behov. Man behöver också arbeta för en ökad rörlighet för både arbets- och utbildningssyften, för att underlätta tillgången till arbete var som helst i unionen. De återstående hindren för rörligheten på den europeiska arbetsmarknaden bör undanröjas, särskilt de hinder som beror på att kvalifikationer och utbildningar inte erkänns, framstår som oklara eller inte kan användas i andra medlemsstater. Detta bör särskilt ske genom införandet av den europeiska referensramen för kvalifikationer. Det kommer att vara viktigt att instrument och referenser som överenskommits på EU-nivå används för att stödja reformer av nationella utbildningssystem i enlighet med arbetsprogrammet Utbildning 2010.

Det räcker inte att fastställa ambitiösa mål och att öka nivån på de investeringar som görs av samtliga aktörer. För att få balans mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft i praktiken måste systemen för livslångt lärande vara ekonomiskt överkomliga, tillgängliga och kunna anpassas till föränderliga behov. Det är nödvändigt att anpassa utbildningssystemen och bygga upp deras kapacitet så att deras relevans för arbetsmarknaden, anpassningsmöjligheter i förhållande till behoven i kunskapsbaserade ekonomier och samhällen samt deras effektivitet förbättras, liksom
  deras tillgänglighet utifrån ett rättvist perspektiv. Tillträde till utbildning och yrkesutbildning för män och kvinnor i alla åldrar och tillgodoseendet av kompetensbehov genom utbildning och yrkesutbildning inom den offentliga och privata sektorn måste åtföljas av ett system för livslång yrkesvägledning.
  Informations- och kommunikationsteknik kan användas för att förbättra tillgången till utbildning och anpassa den till arbetsgivarnas och arbetstagarnas behov. Man behöver också arbeta för en ökad rörlighet för både arbets- och utbildningssyften, för att underlätta tillgången till arbete var som helst i unionen. De återstående hindren för rörligheten på den europeiska arbetsmarknaden bör undanröjas, särskilt de hinder som beror på att kvalifikationer och utbildningar inte erkänns, framstår som oklara eller inte kan användas i andra medlemsstater. Detta bör särskilt ske genom införandet av den europeiska referensramen för kvalifikationer. Det kommer att vara viktigt att instrument och referenser som överenskommits på EU-nivå används för att stödja reformer av nationella utbildningssystem i enlighet med arbetsprogrammet Utbildning 2010.

| — | göra det möjligt att föra vidare utbildningsteknik och pedagogiskt innehåll från en generation av utbildare till nästa, |
| --- | --- |

—

göra det möjligt att föra vidare utbildningsteknik och pedagogiskt innehåll från en generation av utbildare till nästa,

| — | erbjuda undervisning i främmande språk som en del av grundutbildningen och det livslånga lärandet
  . |
| --- | --- |

—

erbjuda undervisning i främmande språk som en del av grundutbildningen och det livslånga lärandet
  .

Följande mål och riktlinjer bestämdes i anslutning till den europeiska sysselsättningsstrategin:

| — | Alla arbetslösa personer ska erbjudas en ny start när de, vad gäller ungdomar, börjar närma sig fyra månaders, och, vad gäller vuxna, börjar närma sig tolv månaders arbetslöshet, i form av utbildning, omskolning, arbetspraktik, anställning eller andra åtgärder som främjar anställbarheten, när det är lämpligt kombinerat med fortlöpande stöd i sökandet efter arbete
  . |
| --- | --- |

—

Alla arbetslösa personer ska erbjudas en ny start när de, vad gäller ungdomar, börjar närma sig fyra månaders, och, vad gäller vuxna, börjar närma sig tolv månaders arbetslöshet, i form av utbildning, omskolning, arbetspraktik, anställning eller andra åtgärder som främjar anställbarheten, när det är lämpligt kombinerat med fortlöpande stöd i sökandet efter arbete
  .

| — | 25 % av de långtidsarbetslösa bör senast 2010 delta i en aktiv åtgärd bestående av utbildning, omskolning, arbetspraktik eller andra åtgärder som främjar anställbarheten med målet att nå genomsnittet för de tre medlemsstater som har nått de bästa resultaten
  . |
| --- | --- |

—

25 % av de långtidsarbetslösa bör senast 2010 delta i en aktiv åtgärd bestående av utbildning, omskolning, arbetspraktik eller andra åtgärder som främjar anställbarheten med målet att nå genomsnittet för de tre medlemsstater som har nått de bästa resultaten
  .

| — | Arbetssökande inom hela EU ska kunna få information om alla lediga platser som anmäls till medlemsstaternas arbetsförmedlingar för att främja rörligheten för de arbetssökande på den europeiska arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

—

Arbetssökande inom hela EU ska kunna få information om alla lediga platser som anmäls till medlemsstaternas arbetsförmedlingar för att främja rörligheten för de arbetssökande på den europeiska arbetsmarknaden.

| — | Den faktiska ålder i vilken människor i genomsnitt lämnar arbetsmarknaden ska ha ökats med fem år på EU-nivå senast år 2010 (jämfört med 59,9 år 2001)
  . |
| --- | --- |

—

Den faktiska ålder i vilken människor i genomsnitt lämnar arbetsmarknaden ska ha ökats med fem år på EU-nivå senast år 2010 (jämfört med 59,9 år 2001)
  .

| — | Barnomsorg ska senast 2010 tillhandahållas för minst 90 % av barnen mellan tre år och obligatorisk skolålder och för minst 33 % av barnen under tre år
  . |
| --- | --- |

—

Barnomsorg ska senast 2010 tillhandahållas för minst 90 % av barnen mellan tre år och obligatorisk skolålder och för minst 33 % av barnen under tre år
  .

| — | Den genomsnittliga procentandelen unga i EU som lämnar skolan i förtid ska uppgå till högst 10 %
  . |
| --- | --- |

—

Den genomsnittliga procentandelen unga i EU som lämnar skolan i förtid ska uppgå till högst 10 %
  .

| — | Minst 85 % av 22-åringarna i EU ska ha genomgått gymnasieutbildning
  . |
| --- | --- |

—

Minst 85 % av 22-åringarna i EU ska ha genomgått gymnasieutbildning
  .

| — | Den genomsnittliga nivån för deltagande i livslångt lärande i EU bör vara minst 12,5 % av den vuxna arbetsföra befolkningen (i åldersgruppen 25–64 år). |
| --- | --- |

—

Den genomsnittliga nivån för deltagande i livslångt lärande i EU bör vara minst 12,5 % av den vuxna arbetsföra befolkningen (i åldersgruppen 25–64 år).

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/163 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/163

---

Beräkningen av parlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2009

P6_TA(2008)0208

Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2008 om beräkningen av parlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2009 (2008/2022(BUD))

(2009/C 279 E/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 272.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artikel 31, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artikel 31,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 april 2008 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2009 — avsnitt I, II, IV, V, VI, VII, VIII och IX (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 april 2008 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2009 — avsnitt I, II, IV, V, VI, VII, VIII och IX (3),

| — | med beaktande av generalsekreterarens rapport till presidiet om upprättandet av det preliminära förslaget till Europaparlamentets budgetberäkning för budgetåret 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av generalsekreterarens rapport till presidiet om upprättandet av det preliminära förslaget till Europaparlamentets budgetberäkning för budgetåret 2009,

| — | med beaktande av det preliminära förslag till budgetberäkning som upprättades av presidiet den 21 april 2008 enligt artiklarna 22.6 och 73 i parlamentets arbetsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslag till budgetberäkning som upprättades av presidiet den 21 april 2008 enligt artiklarna 22.6 och 73 i parlamentets arbetsordning,

| — | med beaktande av artikel 73 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 73 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0181/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0181/2008), och av följande skäl:

| A. | Det har fattats beslut om ett pilotförfarande med utökat samarbete mellan presidiet och budgetutskottet och ömsesidigt samarbete i ett tidigt skede om alla punkter med betydande budgetkonsekvenser, som ska tillämpas under hela budgetförfarandet för 2009. |
| --- | --- |

A.

Det har fattats beslut om ett pilotförfarande med utökat samarbete mellan presidiet och budgetutskottet och ömsesidigt samarbete i ett tidigt skede om alla punkter med betydande budgetkonsekvenser, som ska tillämpas under hela budgetförfarandet för 2009.

| B. | Parlamentets befogenheter när det gäller antagande av budgeten kommer att bibehållas till fullo i enlighet med fördragets bestämmelser och arbetsordningen. |
| --- | --- |

B.

Parlamentets befogenheter när det gäller antagande av budgeten kommer att bibehållas till fullo i enlighet med fördragets bestämmelser och arbetsordningen.

| C. | Överläggningar mellan presidiets och budgetutskottets delegationer hölls den 16 april 2008, varvid ett antal nyckelfrågor diskuterades. |
| --- | --- |

C.

Överläggningar mellan presidiets och budgetutskottets delegationer hölls den 16 april 2008, varvid ett antal nyckelfrågor diskuterades.

| 1. | Europaparlamentet erinrar om att 2009 års budget ska göra det möjligt att möta ett antal stora utmaningar som omnämns i den ovannämnda resolutionen av den 10 april 2008 om budgetriktlinjerna, samtidigt som man måste göra allt för att se till att resursanvändningen blir så effektiv som möjligt och granska alla utgifter för att identifiera de besparingar som ska kunna göras. Parlamentet betonar att stort samförstånd råder om följande områden:






  — | Utmaningar som har att göra med Lissabonfördragets ikraftträdande. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet erinrar om att 2009 års budget ska göra det möjligt att möta ett antal stora utmaningar som omnämns i den ovannämnda resolutionen av den 10 april 2008 om budgetriktlinjerna, samtidigt som man måste göra allt för att se till att resursanvändningen blir så effektiv som möjligt och granska alla utgifter för att identifiera de besparingar som ska kunna göras. Parlamentet betonar att stort samförstånd råder om följande områden:

—

Utmaningar som har att göra med Lissabonfördragets ikraftträdande.

| — | Utmaningar som har att göra med att 2009 är ett valår för parlamentet. |
| --- | --- |

—

Utmaningar som har att göra med att 2009 är ett valår för parlamentet.

| — | Utmaningar som har att göra med den nya ledamotsstadgan och övergången till en ny valperiod. |
| --- | --- |

—

Utmaningar som har att göra med den nya ledamotsstadgan och övergången till en ny valperiod.

| 2. | Europaparlamentet noterar den utvidgade dialog som lett fram till budgetberäkningen för 2009 och välkomnar särskilt pilotförfarandet med utökat internt samarbete, inklusive de förberedande överläggningarna mellan presidiet och budgetutskottet, där budgetfrågor med anknytning till prioriteringarna ovan diskuterades innan presidiet antog sitt preliminära förslag till budgetberäkning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar den utvidgade dialog som lett fram till budgetberäkningen för 2009 och välkomnar särskilt pilotförfarandet med utökat internt samarbete, inklusive de förberedande överläggningarna mellan presidiet och budgetutskottet, där budgetfrågor med anknytning till prioriteringarna ovan diskuterades innan presidiet antog sitt preliminära förslag till budgetberäkning.

| 3. | Europaparlamentet noterar att den sammanlagda budgeten för 2009 enligt presidiets förslag kommer att ligga kvar under den sedvanliga frivilliga andelen på 20 procent av rubrik 5 (administrativa utgifter) i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att den sammanlagda budgeten för 2009 enligt presidiets förslag kommer att ligga kvar under den sedvanliga frivilliga andelen på 20 procent av rubrik 5 (administrativa utgifter) i den fleråriga budgetramen.

| 4. | Europaparlamentet betonar att personalresurser och övergripande resurser för frågor med anknytning till Lissabonfördraget var dominerande frågor vid de förberedande överläggningarna. Parlamentet välkomnar att presidiet tog hänsyn till de farhågor som framförts genom att ta med de föreslagna 65 nya tjänsterna i beräkningen (motsvarande 2 020 023 euro för 2009) samtidigt som det dock placerade 15 procent av dessa anslag i reserven i avvaktan på att det senast i slutet av juni 2008 överlämnas kompletterande upplysningar, såsom en analytisk, detaljerad och användarvänlig tjänsteförteckning med en bedömning av fördelningen och användningen av personalresurserna i parlamentets generalsekretariat, inbegripet en detaljerad rapport om omfördelning av personal under 2008 och den som planeras för 2009, där positiva och negativa prioriteringar anges. Denna bör innehålla förändringar inom och mellan generaldirektorat och utsikter när det gäller att förstärka den centrala lagstiftande verksamheten och tjänsterna till ledamöterna. Parlamentet anser att information om övriga anställda än tjänstemän ska tillhandahållas så att det får en fullständig uppfattning av personalbehoven. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att personalresurser och övergripande resurser för frågor med anknytning till Lissabonfördraget var dominerande frågor vid de förberedande överläggningarna. Parlamentet välkomnar att presidiet tog hänsyn till de farhågor som framförts genom att ta med de föreslagna 65 nya tjänsterna i beräkningen (motsvarande 2 020 023 euro för 2009) samtidigt som det dock placerade 15 procent av dessa anslag i reserven i avvaktan på att det senast i slutet av juni 2008 överlämnas kompletterande upplysningar, såsom en analytisk, detaljerad och användarvänlig tjänsteförteckning med en bedömning av fördelningen och användningen av personalresurserna i parlamentets generalsekretariat, inbegripet en detaljerad rapport om omfördelning av personal under 2008 och den som planeras för 2009, där positiva och negativa prioriteringar anges. Denna bör innehålla förändringar inom och mellan generaldirektorat och utsikter när det gäller att förstärka den centrala lagstiftande verksamheten och tjänsterna till ledamöterna. Parlamentet anser att information om övriga anställda än tjänstemän ska tillhandahållas så att det får en fullständig uppfattning av personalbehoven.

| 5. | Europaparlamentet understryker att samarbetet mellan presidiet och budgetutskottet för att tillsammans komma fram till sådana ytterligare klargöranden utgör en ny och positiv utveckling. Parlamentet betonar vikten av att samråd med budgetutskottet sker i förväg och i god tid i frågor med betydande ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att samarbetet mellan presidiet och budgetutskottet för att tillsammans komma fram till sådana ytterligare klargöranden utgör en ny och positiv utveckling. Parlamentet betonar vikten av att samråd med budgetutskottet sker i förväg och i god tid i frågor med betydande ekonomiska konsekvenser.

| 6. | Europaparlamentet stöder principen om att alla förutsebara behov bör budgeteras i presidiets preliminära förslag till budgetberäkning, inklusive en ”Lissabonreserv” på 2 miljoner euro i avvaktan på ytterligare utvärdering och ett förslag från presidiet, som bör ta hänsyn till resultatet av det pågående arbetet i den arbetsgrupp för mänskliga och finansiella resurser som fått i uppgift att analysera konsekvenserna. Parlamentet upprepar sin uppfattning att det är särskilt viktigt att identifiera de uppgifter och ansvarsområden som verkligen kan anses som nya efter Lissabonfördraget, liksom verksamhet som kan upphöra eller omprioriteras. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder principen om att alla förutsebara behov bör budgeteras i presidiets preliminära förslag till budgetberäkning, inklusive en ”Lissabonreserv” på 2 miljoner euro i avvaktan på ytterligare utvärdering och ett förslag från presidiet, som bör ta hänsyn till resultatet av det pågående arbetet i den arbetsgrupp för mänskliga och finansiella resurser som fått i uppgift att analysera konsekvenserna. Parlamentet upprepar sin uppfattning att det är särskilt viktigt att identifiera de uppgifter och ansvarsområden som verkligen kan anses som nya efter Lissabonfördraget, liksom verksamhet som kan upphöra eller omprioriteras.

| 7. | Europaparlamentet betonar att det nya Lissabonfördraget också innebär en utmaning för de politiska grupperna. Parlamentet erkänner att i linje med förstärkningen av de centrala verksamheterna inom parlamentets administration kommer de politiska grupperna också att behöva personalförstärkningar samtidigt som försiktighet måste iakttas i budgetsammanhang. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att det nya Lissabonfördraget också innebär en utmaning för de politiska grupperna. Parlamentet erkänner att i linje med förstärkningen av de centrala verksamheterna inom parlamentets administration kommer de politiska grupperna också att behöva personalförstärkningar samtidigt som försiktighet måste iakttas i budgetsammanhang.

| 8. | Europaparlamentet noterar också att presidiet har uppgett att ytterligare behov, för vilket ingen budget finns i dag, kan komma att uppstå för besökscentrumet. Parlamentet påpekar att detta behov identifierats sent och inser att det skulle handla om ett flerårigt belopp. Parlamentet upprepar sitt önskemål om samråd i god tid med budgetutskottet i frågor med betydande ekonomiska konsekvenser, såsom man enats om under pilotprocessen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar också att presidiet har uppgett att ytterligare behov, för vilket ingen budget finns i dag, kan komma att uppstå för besökscentrumet. Parlamentet påpekar att detta behov identifierats sent och inser att det skulle handla om ett flerårigt belopp. Parlamentet upprepar sitt önskemål om samråd i god tid med budgetutskottet i frågor med betydande ekonomiska konsekvenser, såsom man enats om under pilotprocessen.

| 9. | Europaparlamentet noterar förslaget att fortsätta med en treårsplan för att förbättra kunskaperna på IT-området och minska beroendet av externa konsulter på vissa nyckelområden samt förslaget om fler tjänster på detta område. Parlamentet samtycker till att överväga detta men anser att motsvarande besparingar i de nuvarande konsultkostnaderna är nödvändiga om sådana ökningar ska kunna bibehållas i den slutliga budgeten. Parlamentet uppmanar administrationen att före september 2008 lägga fram en heltäckande bedömning av situationen inklusive en sammanhängande IT-strategi. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar förslaget att fortsätta med en treårsplan för att förbättra kunskaperna på IT-området och minska beroendet av externa konsulter på vissa nyckelområden samt förslaget om fler tjänster på detta område. Parlamentet samtycker till att överväga detta men anser att motsvarande besparingar i de nuvarande konsultkostnaderna är nödvändiga om sådana ökningar ska kunna bibehållas i den slutliga budgeten. Parlamentet uppmanar administrationen att före september 2008 lägga fram en heltäckande bedömning av situationen inklusive en sammanhängande IT-strategi.

| 10. | Europaparlamentet noterar att en långsiktig strategisk plan för fastighetspolicyn som också innehåller underhållskostnader och miljöfrågor kommer att läggas fram före utgången av maj 2008. Parlamentet betonar vikten av en ingående debatt om denna fråga för att så snart som möjligt kunna fatta lämpliga beslut om fortsättningen och anslagsutnyttjandet. Parlamentet önskar bli informerat om presidiets överläggningar med kommissionen om en överenskommelse om förvärv av fastigheter och kostnader. I avvaktan på sådana upplysningar noterar parlamentet att fastighetsreserven i förslaget till budgetberäkning uppgår till 30 miljoner euro, en ökning med 10 miljoner euro jämfört med 2008. Europaparlamentet beslutar att föra ett belopp på 3 400 000 euro, som presidiet fört in i det preliminära förslaget till budgetberäkning, till reserven, i avvaktan på tekniska, administrativa och ekonomiska klargöranden om den föreslagna asbestsaneringen i SDM-byggnaden i Strasbourg. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att en långsiktig strategisk plan för fastighetspolicyn som också innehåller underhållskostnader och miljöfrågor kommer att läggas fram före utgången av maj 2008. Parlamentet betonar vikten av en ingående debatt om denna fråga för att så snart som möjligt kunna fatta lämpliga beslut om fortsättningen och anslagsutnyttjandet. Parlamentet önskar bli informerat om presidiets överläggningar med kommissionen om en överenskommelse om förvärv av fastigheter och kostnader. I avvaktan på sådana upplysningar noterar parlamentet att fastighetsreserven i förslaget till budgetberäkning uppgår till 30 miljoner euro, en ökning med 10 miljoner euro jämfört med 2008. Europaparlamentet beslutar att föra ett belopp på 3 400 000 euro, som presidiet fört in i det preliminära förslaget till budgetberäkning, till reserven, i avvaktan på tekniska, administrativa och ekonomiska klargöranden om den föreslagna asbestsaneringen i SDM-byggnaden i Strasbourg.

| 11. | Europaparlamentet bekräftar sin avsikt att fortsätta att finansiera de prioriteringar som fastställts i 2008 års budget, framför allt att förbättra tjänsterna till ledamöterna i samband med tolkning och bibliotekets analytiska tjänster. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet bekräftar sin avsikt att fortsätta att finansiera de prioriteringar som fastställts i 2008 års budget, framför allt att förbättra tjänsterna till ledamöterna i samband med tolkning och bibliotekets analytiska tjänster.

| 12. | Europaparlamentet betonar betydelsen av ett gott samarbete mellan EU:s institutioner, särskilt mellan parlamentet, rådet och kommissionen, på informations- och kommunikationsområdet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar betydelsen av ett gott samarbete mellan EU:s institutioner, särskilt mellan parlamentet, rådet och kommissionen, på informations- och kommunikationsområdet.

| 13. | Europaparlamentet ser med tillfredsställelse på att rimliga beräkningar har gjorts av kostnaderna för den nya ledamotsstadgan. Parlamentet kräver att alla uppdaterade belopp snarast möjligt ska lämnas och framhåller möjligheten att finjustera de berörda anslagen i ett senare skede. Parlamentet välkomnar generalsekreterarens åtagande att omedelbart ge presidiet och budgetutskottet alla eventuella nya uppgifter från medlemsstaterna om deras planerade deltagande i och/eller undantag från systemet allteftersom uppgifterna blir tillgängliga. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet ser med tillfredsställelse på att rimliga beräkningar har gjorts av kostnaderna för den nya ledamotsstadgan. Parlamentet kräver att alla uppdaterade belopp snarast möjligt ska lämnas och framhåller möjligheten att finjustera de berörda anslagen i ett senare skede. Parlamentet välkomnar generalsekreterarens åtagande att omedelbart ge presidiet och budgetutskottet alla eventuella nya uppgifter från medlemsstaterna om deras planerade deltagande i och/eller undantag från systemet allteftersom uppgifterna blir tillgängliga.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar också uppgifterna om att kontakter tagits med medlemsstaterna, rådet och det nuvarande och de kommande ordförandeskapen för rådet i fråga om överenskommelsen om en assistentstadga. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om sina riktlinjer och betonar på nytt den vikt man fäster vid att lösa denna fråga. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar också uppgifterna om att kontakter tagits med medlemsstaterna, rådet och det nuvarande och de kommande ordförandeskapen för rådet i fråga om överenskommelsen om en assistentstadga. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om sina riktlinjer och betonar på nytt den vikt man fäster vid att lösa denna fråga.

| 15. | Europaparlamentet ser fram emot det förslag om ett kunskapshanteringssystem som ska läggas fram för presidiet inom de närmaste veckorna. Parlamentet bekräftar återigen sin avsikt att följa denna fråga noga, liksom sin rekommendation till presidiet att före mitten av juli 2008 fatta de beslut som krävs. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet ser fram emot det förslag om ett kunskapshanteringssystem som ska läggas fram för presidiet inom de närmaste veckorna. Parlamentet bekräftar återigen sin avsikt att följa denna fråga noga, liksom sin rekommendation till presidiet att före mitten av juli 2008 fatta de beslut som krävs.

| 16. | Europaparlamentet understryker, trots det positiva resultatet av det utökade samarbetet hittills, framför allt resultaten av de förberedande överläggningarna, att en mer ingående granskning av enskilda budgetposter bör göras före den första behandlingen av budgeten hösten 2008. Parlamentet kommer således att göra en granskning och fatta de slutliga budgetbesluten vid den tiden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker, trots det positiva resultatet av det utökade samarbetet hittills, framför allt resultaten av de förberedande överläggningarna, att en mer ingående granskning av enskilda budgetposter bör göras före den första behandlingen av budgeten hösten 2008. Parlamentet kommer således att göra en granskning och fatta de slutliga budgetbesluten vid den tiden.

| 17. | Europaparlamentet antar budgetberäkningen för budgetåret 2009 som upprättats av presidiet den 21 april 2008. Parlamentet erinrar om att antagandet av förslaget till budget kommer att ske vid första behandlingen i oktober 2008 i enlighet med det omröstningsförfarande som anges i fördraget. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet antar budgetberäkningen för budgetåret 2009 som upprättats av presidiet den 21 april 2008. Parlamentet erinrar om att antagandet av förslaget till budget kommer att ske vid första behandlingen i oktober 2008 i enlighet med det omröstningsförfarande som anges i fördraget.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och budgetberäkningen till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och budgetberäkningen till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1525/2007 (EUT L 343, 27.12.2007, s. 9).

(2)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2008/29/EG (EUT L 6, 10.1.2008, s. 7).

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0115.

---

Onsdag 21 maj 2008

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/166 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/166

---

Exportförbud för och säker förvaring av metalliskt kvicksilver ***II

P6_TA(2008)0214

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om exportförbud för och säker förvaring av metalliskt kvicksilver (11488/1/2007 – C6-0034/2008 – 2006/0206(COD))

(2009/C 279 E/34)

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11488/1/2007 – C6-0034/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11488/1/2007 – C6-0034/2008),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0636), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0636),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0102/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0102/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter från sammanträdet 20.6.2007, P6_TA(2007)0267.

---

P6_TC2-COD(2006)0206

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 21 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om exportförbud för metalliskt kvicksilver och vissa kvicksilverföreningar och kvicksilverblandningar och säker förvaring av metalliskt kvicksilver

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr .../2008.)

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/167 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/167

---

Straffrättsliga påföljder till skydd för miljön ***I

P6_TA(2008)0215

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om straffrättsliga påföljder till skydd för miljön (KOM(2007)0051 – C6-0063/2007 – 2007/0022(COD))

(2009/C 279 E/35)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0051), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0051),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0063/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0063/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0154/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0154/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2007)0022

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, direktiv 2008/.../EG.)

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/168 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/168

---

Undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket och om produktionsmetoder inom jordbruket ***I

P6_TA(2008)0216

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om företagsstrukturen i jordbruket och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 571/88 (KOM(2007)0245 – C6-0127/2007 – 2007/0084(COD))

(2009/C 279 E/36)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0245), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0245),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0127/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0127/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0061/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0061/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2007)0084

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 571/88

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr .../2008.)

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/169 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/169

---

Villkor för rätten att yrkesmässigt bedriva vägtransporter ***I

P6_TA(2008)0217

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som yrkesmässigt bedriver transporter på väg (KOM(2007)0263 – C6-0145/2007 – 2007/0098(COD))

(2009/C 279 E/37)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0263), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0263),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 71 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0145/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 71 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0145/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0087/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0087/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2007)0098

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som yrkesmässigt bedriver transporter på väg och om upphävande av rådets direktiv 96/26/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

efter att ha samrått med den europeiska datatillsynsmannen,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Genomförandet av en inre marknad för vägtransporter baserad på lojala konkurrensvillkor kräver enhetlig tillämpning av gemensamma bestämmelser när det gäller tillstånd att yrkesmässigt bedriva gods- eller persontransporter på väg, nedan kallat yrkesmässiga vägtransporter. Dessa gemensamma bestämmelser bör kunna bidra till en hög nivå när det gäller transportföretagens yrkesmässiga kompetens, en rationalisering av marknaden, förbättrad kvalitet på de tjänster som erbjuds i transportföretagens, i kundernas och i ett övergripande ekonomiskt intresse, samt en ökad trafiksäkerhet. De bör också leda till att transportföretagen effektivt utnyttjar sin etableringsrätt. |
| --- | --- |

(1)

Genomförandet av en inre marknad för vägtransporter baserad på lojala konkurrensvillkor kräver enhetlig tillämpning av gemensamma bestämmelser när det gäller tillstånd att yrkesmässigt bedriva gods- eller persontransporter på väg, nedan kallat yrkesmässiga vägtransporter. Dessa gemensamma bestämmelser bör kunna bidra till en hög nivå när det gäller transportföretagens yrkesmässiga kompetens, en rationalisering av marknaden, förbättrad kvalitet på de tjänster som erbjuds i transportföretagens, i kundernas och i ett övergripande ekonomiskt intresse, samt en ökad trafiksäkerhet. De bör också leda till att transportföretagen effektivt utnyttjar sin etableringsrätt.

| (2) | I rådets direktiv 96/26/EG av den 29 april 1996 om rätt att yrkesmässigt bedriva person- och godstransporter på väg och om ömsesidigt erkännande av utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis för att främja ett effektivt utnyttjande av dessa transportörers etableringsrätt på området för nationella och internationella transporter (4) fastställs minimivillkor för rätten att yrkesmässigt bedriva vägtransporter samt ömsesidigt erkännande av dokument som erhålls för detta syfte. Erfarenheterna, konsekvensanalysen och olika studier visar dock att direktivet tillämpas på mycket olika sätt i olika medlemsstater. Dessa varierande tillämpningar får flera negativa konsekvenser, bland annat snedvridning av konkurrensen, dålig insyn i marknaden, olika kontrollnivåer och risk för att företag med svag yrkesmässig kompetens uppträder oaktsamt eller blir mindre benägna att följa reglerna för trafiksäkerhet och sociala regler, vilket kan skada sektorns image. |
| --- | --- |

(2)

I rådets direktiv 96/26/EG av den 29 april 1996 om rätt att yrkesmässigt bedriva person- och godstransporter på väg och om ömsesidigt erkännande av utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis för att främja ett effektivt utnyttjande av dessa transportörers etableringsrätt på området för nationella och internationella transporter (4) fastställs minimivillkor för rätten att yrkesmässigt bedriva vägtransporter samt ömsesidigt erkännande av dokument som erhålls för detta syfte. Erfarenheterna, konsekvensanalysen och olika studier visar dock att direktivet tillämpas på mycket olika sätt i olika medlemsstater. Dessa varierande tillämpningar får flera negativa konsekvenser, bland annat snedvridning av konkurrensen, dålig insyn i marknaden, olika kontrollnivåer och risk för att företag med svag yrkesmässig kompetens uppträder oaktsamt eller blir mindre benägna att följa reglerna för trafiksäkerhet och sociala regler, vilket kan skada sektorns image.

| (3) | Dessa konsekvenser är extra negativa eftersom de kan hindra den inre marknaden för vägtransporter från att fungera tillfredsställande. Företag i hela gemenskapen har dock tillträde till marknaden för internationella godstransporter och vissa cabotagetransporter. Det enda villkor som måste uppfyllas av dessa företag är innehav av ett gemenskapstillstånd, som kan erhållas när företagen uppfyller de villkor som ger rätt att utöva yrket i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 av den ... [om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas när det gäller godstransporter på väg]
   (5) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008[ om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas när det gäller persontransporter]
   (6). |
| --- | --- |

(3)

Dessa konsekvenser är extra negativa eftersom de kan hindra den inre marknaden för vägtransporter från att fungera tillfredsställande. Företag i hela gemenskapen har dock tillträde till marknaden för internationella godstransporter och vissa cabotagetransporter. Det enda villkor som måste uppfyllas av dessa företag är innehav av ett gemenskapstillstånd, som kan erhållas när företagen uppfyller de villkor som ger rätt att utöva yrket i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 av den ... [om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas när det gäller godstransporter på väg]
   (5) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008[ om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas när det gäller persontransporter]
   (6).

| (4) | De nuvarande bestämmelserna för rätten att bedriva yrkesmässiga vägtransporter måste alltså moderniseras, i syfte att garantera en mer homogen och effektivare tillämpning. Eftersom efterlevnaden av bestämmelserna utgör det huvudsakliga villkoret för att få tillträde till gemenskapsmarknaden och de gemenskapsinstrument som är tillämpliga på området marknadstillträde är förordningar, förefaller en förordning vara det mest lämpade instrumentet för att reglera rätten att utöva yrket. |
| --- | --- |

(4)

De nuvarande bestämmelserna för rätten att bedriva yrkesmässiga vägtransporter måste alltså moderniseras, i syfte att garantera en mer homogen och effektivare tillämpning. Eftersom efterlevnaden av bestämmelserna utgör det huvudsakliga villkoret för att få tillträde till gemenskapsmarknaden och de gemenskapsinstrument som är tillämpliga på området marknadstillträde är förordningar, förefaller en förordning vara det mest lämpade instrumentet för att reglera rätten att utöva yrket.

| (5) | För att skapa lojal konkurrens bör de gemensamma reglerna för rätten att utöva yrket i största möjliga mån tillämpas på alla företag. Det är dock inte nödvändigt att inkludera företag som endast bedriver transporter med obetydlig påverkan på transportmarknaden. |
| --- | --- |

(5)

För att skapa lojal konkurrens bör de gemensamma reglerna för rätten att utöva yrket i största möjliga mån tillämpas på alla företag. Det är dock inte nödvändigt att inkludera företag som endast bedriver transporter med obetydlig påverkan på transportmarknaden.

| (6) | Det tillkommer etableringsmedlemsstaten att se till att ett företag utan avbrott uppfyller villkoren enligt föreliggande förordning, så att medlemsstaten när så krävs kan besluta att tillfälligt dra in eller återkalla de tillstånd som gör det möjligt för nämnda företag att vara verksamt på marknaden. För att det ska vara möjligt att garantera god efterlevnad och tillförlitlig kontroll av villkoren för rätten att utöva yrket, måste företagen ha ett fast och reellt etableringsställe. |
| --- | --- |

(6)

Det tillkommer etableringsmedlemsstaten att se till att ett företag utan avbrott uppfyller villkoren enligt föreliggande förordning, så att medlemsstaten när så krävs kan besluta att tillfälligt dra in eller återkalla de tillstånd som gör det möjligt för nämnda företag att vara verksamt på marknaden. För att det ska vara möjligt att garantera god efterlevnad och tillförlitlig kontroll av villkoren för rätten att utöva yrket, måste företagen ha ett fast och reellt etableringsställe.

| (7) | Det är nödvändigt att de fysiska personer som har det goda anseende och den yrkesmässiga kompetens som krävs kan identifieras och registreras vid den behöriga myndigheten. Dessa så kallade transportansvariga personer
  bör ha hemvist i en medlemsstat

  och permanent och i realiteten styra vägtransportföretagens transportverksamhet. Det bör fastställas på vilka villkor som en person kan inneha uppdraget att kontinuerligt och effektivt styra ett företags transportverksamhet. |
| --- | --- |

(7)

Det är nödvändigt att de fysiska personer som har det goda anseende och den yrkesmässiga kompetens som krävs kan identifieras och registreras vid den behöriga myndigheten. Dessa så kallade transportansvariga personer
  bör ha hemvist i en medlemsstat

  och permanent och i realiteten styra vägtransportföretagens transportverksamhet. Det bör fastställas på vilka villkor som en person kan inneha uppdraget att kontinuerligt och effektivt styra ett företags transportverksamhet.

| (8) | Kravet på gott anseende innebär att den transportansvarige inte får ha varit dömd för allvarliga brott eller omfattats av allvarliga påföljder, särskilt för överträdelser av gemenskapens lagstiftning på området vägtransporter. På de områden som täcks av gemenskapslagstiftningen är det nödvändigt att gemensamt definiera vilka typer av överträdelser som kan skada ett företags goda anseende samt hur grava dessa i så fall måste vara. |
| --- | --- |

(8)

Kravet på gott anseende innebär att den transportansvarige inte får ha varit dömd för allvarliga brott eller omfattats av allvarliga påföljder, särskilt för överträdelser av gemenskapens lagstiftning på området vägtransporter. På de områden som täcks av gemenskapslagstiftningen är det nödvändigt att gemensamt definiera vilka typer av överträdelser som kan skada ett företags goda anseende samt hur grava dessa i så fall måste vara.

| (9) | Kommissionen bör arbeta för att allvarliga överträdelser medför lika stränga påföljder i alla medlemsstater och vidta åtgärder i detta syfte
  . |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen bör arbeta för att allvarliga överträdelser medför lika stränga påföljder i alla medlemsstater och vidta åtgärder i detta syfte
  .

| (10) | Ett vägtransportföretag bör ha minst den ekonomiska kapacitet som krävs för att garantera att företaget får en tillfredsställande start och kan skötas på lämpligt sätt.

  Det är lämpligt att använda
  väldefinierade
  och adekvata ekonomiska indikatorer, som kan fastställas på grundval av de årliga räkenskaperna. Företag som så önskar bör ha möjlighet att visa sin ekonomiska kapacitet genom en bankgaranti
  eller ett annat finansiellt instrument, t.ex. försäkring
  , vilket kan vara enklare och mindre kostsamt för företagen. |
| --- | --- |

(10)

Image

| (11) | En hög nivå i fråga om yrkesmässig kompetens ökar vägtransportsektorns socioekonomiska effektivitet. Därför bör de personer som innehar funktionen som transportansvariga ha genomgått en kvalitetsutbildning. För att få mer likvärdiga utbildnings- och examineringsvillkor samt större insyn för dem som väljer att följa utbildningen, bör medlemsstaterna godkänna examinations- och utbildningscentrumen enligt vissa kriterier som de själv fastställer.

  Sedan genomförandet av den inre marknaden är de nationella marknaderna inte längre skilda åt. Därför måste personer som önskar inneha funktionen som transportansvariga ha de kunskaper som krävs för att styra såväl nationella som internationella transporter. Förteckningen över de ämnesområden man måste behärska för att få intyg om yrkesmässig kompetens samt hur examensproven ska organiseras kommer sannolikt att förändras i takt med den tekniska utvecklingen, och därför bör det vara möjligt att uppdatera den. |
| --- | --- |

(11)

Image

| (12) | För en lojal konkurrens och vägtransporter som sker helt enligt reglerna krävs det likvärdig övervakning och uppföljning i alla medlemsstater. De nationella myndigheter som övervakar företagen och tillståndens giltighet spelar en avgörande roll i detta avseende och det bör säkerställas att de vidtar lämpliga åtgärder vid behov, särskilt när det gäller att
  i de allvarligaste fallen
  tillfälligt dra in eller återkalla tillstånd eller att olämpligförklara transportansvariga som visar prov på försumlighet eller ont uppsåt.
  Detta måste ske efter en lämplig avvägning av åtgärderna med beaktande av proportionalitetsprincipen.
  Ett företag bör dock alltid informeras i förväg och ha rätt till en rimlig frist för att åtgärda situationen, innan det ådrar sig sådana sanktioner. |
| --- | --- |

(12)

För en lojal konkurrens och vägtransporter som sker helt enligt reglerna krävs det likvärdig övervakning och uppföljning i alla medlemsstater. De nationella myndigheter som övervakar företagen och tillståndens giltighet spelar en avgörande roll i detta avseende och det bör säkerställas att de vidtar lämpliga åtgärder vid behov, särskilt när det gäller att
  i de allvarligaste fallen
  tillfälligt dra in eller återkalla tillstånd eller att olämpligförklara transportansvariga som visar prov på försumlighet eller ont uppsåt.
  Detta måste ske efter en lämplig avvägning av åtgärderna med beaktande av proportionalitetsprincipen.
  Ett företag bör dock alltid informeras i förväg och ha rätt till en rimlig frist för att åtgärda situationen, innan det ådrar sig sådana sanktioner.

| (13) | Ett mer organiserat administrativt samarbete mellan medlemsstaterna skulle förbättra effektiviteten när det gäller företag som är verksamma i flera medlemsstater och skulle även minska de administrativa kostnaderna. Elektroniska register som förbinder företagen på EU-nivå, men under iakttagande av gemenskapens bestämmelser om skydd av personuppgifter, skulle underlätta samarbetet och samtidigt minska kontrollkostnaderna, både för företag och förvaltningar. Nationella elektroniska register existerar redan i de flesta medlemsstater. Infrastruktur för sammankoppling mellan medlemsstater finns också redan tillgänglig. Ett mer systematiskt utnyttjande av dessa nationella företagsregister som sammankopplas på EU-nivå kan alltså ske till relativt låga kostnader och i gengäld bidra till att väsentligt minska administrativa kostnader för kontroll samtidigt som kontrollerna blir mer effektiva. |
| --- | --- |

(13)

Ett mer organiserat administrativt samarbete mellan medlemsstaterna skulle förbättra effektiviteten när det gäller företag som är verksamma i flera medlemsstater och skulle även minska de administrativa kostnaderna. Elektroniska register som förbinder företagen på EU-nivå, men under iakttagande av gemenskapens bestämmelser om skydd av personuppgifter, skulle underlätta samarbetet och samtidigt minska kontrollkostnaderna, både för företag och förvaltningar. Nationella elektroniska register existerar redan i de flesta medlemsstater. Infrastruktur för sammankoppling mellan medlemsstater finns också redan tillgänglig. Ett mer systematiskt utnyttjande av dessa nationella företagsregister som sammankopplas på EU-nivå kan alltså ske till relativt låga kostnader och i gengäld bidra till att väsentligt minska administrativa kostnader för kontroll samtidigt som kontrollerna blir mer effektiva.

| (14) | Vissa uppgifter i registren rörande överträdelser och sanktioner är av personligt slag. Medlemsstaterna måste då vidta nödvändiga åtgärder för att följa Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (7), framför allt när det gäller myndighetens kontroll av behandling av dessa uppgifter, berörda personers rätt till information, deras tillträdesrätt och deras rätt att göra invändningar. För syftet med denna förordning förefaller det nödvändigt att lagra denna typ av uppgifter under minst två år för att undvika att obehöriga företag etablerar sig i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(14)

Vissa uppgifter i registren rörande överträdelser och sanktioner är av personligt slag. Medlemsstaterna måste då vidta nödvändiga åtgärder för att följa Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (7), framför allt när det gäller myndighetens kontroll av behandling av dessa uppgifter, berörda personers rätt till information, deras tillträdesrätt och deras rätt att göra invändningar. För syftet med denna förordning förefaller det nödvändigt att lagra denna typ av uppgifter under minst två år för att undvika att obehöriga företag etablerar sig i andra medlemsstater.

| (15) | Sammankopplingen av nationella register är avgörande för ett snabbt och effektivt informationsutbyte mellan medlemsstater och för att garantera att transportföretagen inte frestas att begå, eller tar risken att begå, allvarliga överträdelser i andra medlemsstater än i etableringsstaten. Sammankopplingen kräver gemensamt fastställande av ett exakt format för de uppgifter som ska utbytas samt av de tekniska utbytesförfarandena. |
| --- | --- |

(15)

Sammankopplingen av nationella register är avgörande för ett snabbt och effektivt informationsutbyte mellan medlemsstater och för att garantera att transportföretagen inte frestas att begå, eller tar risken att begå, allvarliga överträdelser i andra medlemsstater än i etableringsstaten. Sammankopplingen kräver gemensamt fastställande av ett exakt format för de uppgifter som ska utbytas samt av de tekniska utbytesförfarandena.

| (16) | För att informationsutbytet mellan medlemsstaterna ska vara effektivt måste man utse nationella kontaktpunkter och vissa gemensamma förfaranden i fråga om tidsfrister och vilken typ av minimiuppgifter som ska översändas bör fastställas. |
| --- | --- |

(16)

För att informationsutbytet mellan medlemsstaterna ska vara effektivt måste man utse nationella kontaktpunkter och vissa gemensamma förfaranden i fråga om tidsfrister och vilken typ av minimiuppgifter som ska översändas bör fastställas.

| (17) | För att främja etableringsfriheten bör det som bevis på gott anseende för tillträde till den aktuella verksamheten i en värdmedlemsstat vara tillräckligt att uppvisa lämpliga handlingar som utfärdats av en behörig myndighet i vägtransportföretagets ursprungsland, samtidigt som det måste kontrolleras att de berörda personerna inte har förklarats vara olämpliga att utöva yrket i de medlemsstater där de har sitt ursprung. |
| --- | --- |

(17)

För att främja etableringsfriheten bör det som bevis på gott anseende för tillträde till den aktuella verksamheten i en värdmedlemsstat vara tillräckligt att uppvisa lämpliga handlingar som utfärdats av en behörig myndighet i vägtransportföretagets ursprungsland, samtidigt som det måste kontrolleras att de berörda personerna inte har förklarats vara olämpliga att utöva yrket i de medlemsstater där de har sitt ursprung.

| (18) | När det gäller yrkesmässig kompetens bör ett gemenskapstillstånd som utfärdats i enlighet med bestämmelserna i denna förordning erkännas som tillräckligt bevis av etableringsmedlemsstaten; på detta vis främjas etableringsfriheten. |
| --- | --- |

(18)

När det gäller yrkesmässig kompetens bör ett gemenskapstillstånd som utfärdats i enlighet med bestämmelserna i denna förordning erkännas som tillräckligt bevis av etableringsmedlemsstaten; på detta vis främjas etableringsfriheten.

| (19) | Det behövs en strängare kontroll på gemenskapsnivå när det gäller tillämpningen av denna förordning, något som förutsätter att kommissionen regelbundet överför rapporter rörande transportföretagens anseende, ekonomiska kapacitet och yrkesmässiga kompetens, vilka upprättats på grundval av uppgifter ur det nationella registret. |
| --- | --- |

(19)

Det behövs en strängare kontroll på gemenskapsnivå när det gäller tillämpningen av denna förordning, något som förutsätter att kommissionen regelbundet överför rapporter rörande transportföretagens anseende, ekonomiska kapacitet och yrkesmässiga kompetens, vilka upprättats på grundval av uppgifter ur det nationella registret.

| (20) | Medlemsstaterna bör fastställa påföljder vid överträdelse av bestämmelserna i denna förordning. Påföljderna bör vara effektiva, stå i proportion till överträdelsen och vara avskräckande. |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstaterna bör fastställa påföljder vid överträdelse av bestämmelserna i denna förordning. Påföljderna bör vara effektiva, stå i proportion till överträdelsen och vara avskräckande.

| (21) | Eftersom målet för de planerade åtgärderna, nämligen att modernisera de bestämmelser som reglerar rätten att yrkesmässigt bedriva vägtransporter så att reglerna kan tillämpas mer likvärdigt och på ett sätt som kan jämföras i medlemsstaterna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel, går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(21)

Eftersom målet för de planerade åtgärderna, nämligen att modernisera de bestämmelser som reglerar rätten att yrkesmässigt bedriva vägtransporter så att reglerna kan tillämpas mer likvärdigt och på ett sätt som kan jämföras i medlemsstaterna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel, går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (22) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8). |
| --- | --- |

(22)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8).

| (23) | Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att upprätta en förteckning över de kategorier, typer och grader av allvar i fråga om
  allvarliga
  överträdelser som innebär att vägtransportföretag
  i vissa fall
  förlorar sitt goda anseende. Den bör dessutom få möjlighet att i takt med den tekniska utvecklingen anpassa den bilaga till denna förordning som rör de kunskaper som medlemsstaterna ska beakta vid erkännande av yrkesmässig kompetens, samt den bilaga som innehåller förlagan till intyget för yrkesmässig kompetens. Den bör vidare få befogenhet att upprätta en förteckning över de överträdelser
  som kan medföra att myndigheterna i vissa fall och i proportion till överträdelsens omfattning överväger att tillfälligt dra in eller återkalla
  tillståndet att utöva yrket eller
  att utfärda
  en olämplighetsförklaring. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning och komplettera den genom tillägg av nya icke väsentliga delar måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. Av effektivitetsskäl bör de frister som normalt tillämpas inom ramen för det föreskrivande förfarandet med kontroll förkortas när det gäller uppdatering av förlagan till intyget om yrkesmässig kompetens. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att upprätta en förteckning över de kategorier, typer och grader av allvar i fråga om
  allvarliga
  överträdelser som innebär att vägtransportföretag
  i vissa fall
  förlorar sitt goda anseende. Den bör dessutom få möjlighet att i takt med den tekniska utvecklingen anpassa den bilaga till denna förordning som rör de kunskaper som medlemsstaterna ska beakta vid erkännande av yrkesmässig kompetens, samt den bilaga som innehåller förlagan till intyget för yrkesmässig kompetens. Den bör vidare få befogenhet att upprätta en förteckning över de överträdelser
  som kan medföra att myndigheterna i vissa fall och i proportion till överträdelsens omfattning överväger att tillfälligt dra in eller återkalla
  tillståndet att utöva yrket eller
  att utfärda
  en olämplighetsförklaring. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning och komplettera den genom tillägg av nya icke väsentliga delar måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. Av effektivitetsskäl bör de frister som normalt tillämpas inom ramen för det föreskrivande förfarandet med kontroll förkortas när det gäller uppdatering av förlagan till intyget om yrkesmässig kompetens.

| (24) | Direktiv 96/26/EG bör därför upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(24)

Direktiv 96/26/EG bör därför upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Syfte och
  tillämpningsområde

1.   Denna förordning reglerar rätten att yrkesmässigt bedriva transporter på väg samt utövandet av detta yrke.

2.
     Denna förordning ska tillämpas på alla företag som är etablerade i gemenskapen och som yrkesmässigt bedriver transporter på väg. Den ska också tillämpas på företag som
  avser att
  yrkesmässigt
  börja
  bedriva transporter på väg
  och hänvisningar till företag som yrkesmässigt bedriver transporter på väg ska, om så är lämpligt, anses omfatta även företag som avser att yrkesmässigt börja bedriva sådana transporter
  .

3.
     Genom undantag från punkt 1 ska denna förordning inte tillämpas på följande:

| a) | Företag som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg endast med hjälp av motorfordon eller motorfordonskombinationer med en högsta tillåten vikt av 3,5 ton. Medlemsstaterna får dock sänka denna tröskel för alla eller vissa typer av transportverksamhet. |
| --- | --- |

a)

Företag som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg endast med hjälp av motorfordon eller motorfordonskombinationer med en högsta tillåten vikt av 3,5 ton. Medlemsstaterna får dock sänka denna tröskel för alla eller vissa typer av transportverksamhet.

| b) | Företag som bedriver persontransporter på väg
  uteslutande
  i icke vinstdrivande syfte
  och kostnadsfritt
  och vars huvudverksamhet inte utgörs av persontransporter på väg samt vars fordon som används i detta syfte framförs av deras egen personal. |
| --- | --- |

b)

Företag som bedriver persontransporter på väg
  uteslutande
  i icke vinstdrivande syfte
  och kostnadsfritt
  och vars huvudverksamhet inte utgörs av persontransporter på väg samt vars fordon som används i detta syfte framförs av deras egen personal.

| c) | Företag som yrkesmässigt bedriver transporter på väg uteslutande med hjälp av motorfordon vars högsta tillåtna hastighet inte överstiger 40 kilometer i timmen. |
| --- | --- |

c)

Företag som yrkesmässigt bedriver transporter på väg uteslutande med hjälp av motorfordon vars högsta tillåtna hastighet inte överstiger 40 kilometer i timmen.

Artikel 2

Definitioner

Image I denna förordning avses med

| a) | ”yrkesmässigt bedrivande av transporter på väg”: yrkesmässigt bedrivande av persontransporter på väg eller yrkesmässigt bedrivande av godstransporter på väg, |
| --- | --- |

a)

”yrkesmässigt bedrivande av transporter på väg”: yrkesmässigt bedrivande av persontransporter på väg eller yrkesmässigt bedrivande av godstransporter på väg,

| b) | ”yrkesmässigt bedrivande av godstransporter på väg”: verksamhet som bedrivs av ett företag som med hjälp av motorfordon eller motorfordonskombinationer transporterar gods för annans räkning, |
| --- | --- |

b)

”yrkesmässigt bedrivande av godstransporter på väg”: verksamhet som bedrivs av ett företag som med hjälp av motorfordon eller motorfordonskombinationer transporterar gods för annans räkning,

| c) | ”yrkesmässigt bedrivande av persontransporter på väg”: verksamhet som bedrivs av ett företag som, med hjälp av motorfordon, byggda och utrustade på sådant sätt att de är lämpliga att transportera mer än nio personer – inklusive föraren – och avsedda för detta ändamål, bedriver persontrafik för allmänheten eller särskilda användarkategorier mot ersättning som betalas av de transporterade personerna eller av organisatören, |
| --- | --- |

c)

”yrkesmässigt bedrivande av persontransporter på väg”: verksamhet som bedrivs av ett företag som, med hjälp av motorfordon, byggda och utrustade på sådant sätt att de är lämpliga att transportera mer än nio personer – inklusive föraren – och avsedda för detta ändamål, bedriver persontrafik för allmänheten eller särskilda användarkategorier mot ersättning som betalas av de transporterade personerna eller av organisatören,

| d) | ”företag”: en fysisk eller juridisk person, vars verksamhet drivs i vinstsyfte eller inte, en sammanslutning eller grupp av personer som inte är juridiska personer, vars verksamhet drivs i vinstsyfte eller inte, eller ett offentligt organ oavsett om detta självt är en juridisk person eller är beroende av en myndighet som är juridisk person, |
| --- | --- |

d)

”företag”: en fysisk eller juridisk person, vars verksamhet drivs i vinstsyfte eller inte, en sammanslutning eller grupp av personer som inte är juridiska personer, vars verksamhet drivs i vinstsyfte eller inte, eller ett offentligt organ oavsett om detta självt är en juridisk person eller är beroende av en myndighet som är juridisk person,

| e) | ”transportansvarig”: fysisk person som engageras av ett företag eller, om företaget självt är en fysisk person, denna eller,
  där så föreskrivs
  , en annan fysisk person som företaget utser enligt avtal, vilken reellt och varaktigt kommer att driva företagets transportverksamhet, |
| --- | --- |

e)

”transportansvarig”: fysisk person som engageras av ett företag eller, om företaget självt är en fysisk person, denna eller,
  där så föreskrivs
  , en annan fysisk person som företaget utser enligt avtal, vilken reellt och varaktigt kommer att driva företagets transportverksamhet,

| f) | ”tillstånd att yrkesmässigt bedriva transporter på väg”: ett administrativt beslut som innebär att ett företag som uppfyller villkoren enligt denna förordning får tillstånd att yrkesmässigt bedriva transporter på väg, |
| --- | --- |

f)

”tillstånd att yrkesmässigt bedriva transporter på väg”: ett administrativt beslut som innebär att ett företag som uppfyller villkoren enligt denna förordning får tillstånd att yrkesmässigt bedriva transporter på väg,

| g) | ”
  behörig
  myndighet

  ”: en nationell, regional eller lokal myndighet i en medlemsstat
  som i syfte att utfärda tillstånd att utöva yrket
  kontrollerar om ett företag uppfyller villkoren enligt denna förordning och som har behörighet att bevilja, tillfälligt dra in eller återkalla tillståndet att yrkesmässigt bedriva transporter på väg, |
| --- | --- |

g)

Image

| h) | ”etableringsmedlemsstat”: medlemsstat där ett företag
  är etablerat
  ; företagets transportansvarige kan, men behöver inte, komma från ett annat land, |
| --- | --- |

h)

”etableringsmedlemsstat”: medlemsstat där ett företag
  är etablerat
  ; företagets transportansvarige kan, men behöver inte, komma från ett annat land,

Image

Image

Artikel 3

Krav för att beviljas rätt att yrkesmässigt bedriva transporter på väg

Företag som yrkesmässigt bedriver transporter på väg ska uppfylla följande krav:

| a) | Vara reellt och fast etablerade i en medlemsstat
  i enlighet med bestämmelserna i artikel 5
  . |
| --- | --- |

a)

Vara reellt och fast etablerade i en medlemsstat
  i enlighet med bestämmelserna i artikel 5
  .

| b) | Ha gott anseende
  i enlighet med bestämmelserna i artikel 6
  . |
| --- | --- |

b)

Ha gott anseende
  i enlighet med bestämmelserna i artikel 6
  .

| c) | Ha tillräckliga ekonomiska resurser
  i enlighet med bestämmelserna i artikel 7
  . |
| --- | --- |

c)

Ha tillräckliga ekonomiska resurser
  i enlighet med bestämmelserna i artikel 7
  .

| d) | Ha den yrkesmässiga kompetens som erfordras
  i enlighet med bestämmelserna i artikel 8
  . |
| --- | --- |

d)

Ha den yrkesmässiga kompetens som erfordras
  i enlighet med bestämmelserna i artikel 8
  .

I kapitel II definieras de villkor som ska uppfyllas för att vart och ett av kraven i sin tur ska vara uppfyllda. Denna förordning utgör inget hinder för att medlemsstaterna själva beslutar att införa kompletterande villkor som företagen måste uppfylla för att ha rätt att yrkesmässigt bedriva transporter på väg.

Artikel 4

Transportansvariga

1.   Ett företag som
  bedriver
  transporter på väg ska
  Image utse minst en fysisk person
  , den transportansvarige,
  som uppfyller kraven enligt artikel 3 b och d
  samt
  följande krav:

| a) | Den transportansvarige ska reellt och varaktigt leda företagets transportverksamhet. |
| --- | --- |

a)

Den transportansvarige ska reellt och varaktigt leda företagets transportverksamhet.

| b) | Den transportansvarige ska

  ha en yrkesmässig anknytning till företaget, alltså antingen
  vara anställd
  , partner, direktör, andelsägare eller ha ett liknande avtalsmässigt förhållande till
  företaget,
  eller leda det,
  eller, om företaget är en fysisk person, utgöras av denna person,
  eller, om företaget är ett bolag, vara behörig att företräda bolaget i juridiska frågor och ingå förbindelser på dess vägnar
  . |
| --- | --- |

b)

Den transportansvarige ska

  ha en yrkesmässig anknytning till företaget, alltså antingen
  vara anställd
  , partner, direktör, andelsägare eller ha ett liknande avtalsmässigt förhållande till
  företaget,
  eller leda det,
  eller, om företaget är en fysisk person, utgöras av denna person,
  eller, om företaget är ett bolag, vara behörig att företräda bolaget i juridiska frågor och ingå förbindelser på dess vägnar
  .

| c) | Den transportansvarige ska ha sin hemvist i en medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

Den transportansvarige ska ha sin hemvist i en medlemsstat.

Företaget ska meddela den behöriga myndigheten vilken eller vilka transportansvariga som utsetts.

2.   Om ett företag Image inte uppfyller kravet på yrkesmässig kompetens enligt artikel 3 d får
  den behöriga myndigheten
  bevilja det rätten att utöva transportyrket
  utan att en transportansvarig har utsetts enligt punkt 1,
  under förutsättning att

| a) | företaget

  utser en annan
  fysisk
  person
  med hemvist i en medlemsstat
  som uppfyller kraven enligt artikel 3 b och d, vilken enligt avtal är behörig att utöva uppdrag som transportansvarig för företagets räkning
  och underrättar den behöriga myndigheten om detta
  , |
| --- | --- |

a)

Image

| b) | det i avtalet mellan företaget och den transportansvarige anges vilka
  uppgifter
  som
  varaktigt
  kommer att innehas av nämnda transportansvarige samt dennes ansvarsområden; i de
  uppgifter
  som ska anges ingår särskilt

  uppgifter
  knutna till
  ansvar för
  fordonsunderhåll, kontroll av transportdokument och -avtal, samt kontroll av överensstämmelse, fördelning av sändningar
  eller tjänster
  på förare och fordon samt kontroll av säkerhetsförfaranden, |
| --- | --- |

b)

det i avtalet mellan företaget och den transportansvarige anges vilka
  uppgifter
  som
  varaktigt
  kommer att innehas av nämnda transportansvarige samt dennes ansvarsområden; i de
  uppgifter
  som ska anges ingår särskilt

  uppgifter
  knutna till
  ansvar för
  fordonsunderhåll, kontroll av transportdokument och -avtal, samt kontroll av överensstämmelse, fördelning av sändningar
  eller tjänster
  på förare och fordon samt kontroll av säkerhetsförfaranden,

| c) | den person som utsetts inte, i egenskap av transportansvarig, leder transportverksamheten för fler än fyra olika företag
  ; den behöriga myndigheten kan fastställa det högsta antal fordon som den transportansvarige får ansvara för, dock högst 50 fordon per transportansvarig
  , |
| --- | --- |

c)

den person som utsetts inte, i egenskap av transportansvarig, leder transportverksamheten för fler än fyra olika företag
  ; den behöriga myndigheten kan fastställa det högsta antal fordon som den transportansvarige får ansvara för, dock högst 50 fordon per transportansvarig
  ,

| d) | den utsedda personen är oberoende av de andra företag för vilka
  företaget
  utför transporttjänster eller som utför transporter för dess räkning. |
| --- | --- |

d)

den utsedda personen är oberoende av de andra företag för vilka
  företaget
  utför transporttjänster eller som utför transporter för dess räkning.

Image

Kapitel II

Villkor

Artikel 5

Villkor rörande etableringskravet

För att uppfylla kravet i artikel 3 a ska ett företag i den medlemsstaten:

| a) | förfoga över ett driftsställe

  och med lokaler där företagsdokumentationen förvaras
  under i lag föreskrivna tidsperioder
  , som särskilt ska innehålla räkenskapshandlingar, personalförvaltningshandlingar och alla andra handlingar
  rörande säker databaserad information
  som den behöriga myndigheten, för att kunna bevilja tillstånd att utöva transportyrket, kan behöva ha tillträde till för att kontrollera att villkoren enligt denna förordning är uppfyllda
  samt att de överensstämmer med samtliga normer för skydd av personuppgifter
  , |
| --- | --- |

a)

Image

| b) | såsom ägare eller på någon annan grund, t.ex. i kraft av hyrköps-, hyres- eller leasingavtal eller i kraft av köpeavtal, förfoga över
  ett eller flera
  fordon som är registrerade

  i denna medlemsstat, |
| --- | --- |

b)

Image

| c) | reellt och varaktigt bedriva sin verksamhet vid
  ett driftscentrum beläget i den medlemsstaten och med nödvändig utrustning
  samt på anmodan kunna påvisa var någonstans i etableringsmedlemsstaten fordonen står parkerade när de inte används
  . |
| --- | --- |

c)

reellt och varaktigt bedriva sin verksamhet vid
  ett driftscentrum beläget i den medlemsstaten och med nödvändig utrustning
  samt på anmodan kunna påvisa var någonstans i etableringsmedlemsstaten fordonen står parkerade när de inte används
  .

Artikel 6

Villkor rörande kravet på gott anseende

1.   
  Vid tillämpningen av artikel 3 b ska medlemsstaterna i enlighet med punkt 2 fastställa de villkor som ett företag och en transportansvarig måste uppfylla enligt denna förordning
  för att uppfylla kravet på gott anseende.

Dessa villkor ska omfatta följande krav:

| a) | Det inte finns inget övertygande skäl att ifrågasätta
  transportföretagets,
  dess
  tranportansvarigas eller någon annan berörd persons goda
  anseende
  , till exempel på grund av en fällande dom eller påföljder för allvarlig överträdelse av gällande nationella regler










  i) | enligt handelsrätten, |
| --- | --- | --- |

a)

Det inte finns inget övertygande skäl att ifrågasätta
  transportföretagets,
  dess
  tranportansvarigas eller någon annan berörd persons goda
  anseende
  , till exempel på grund av en fällande dom eller påföljder för allvarlig överträdelse av gällande nationella regler

i)

enligt handelsrätten,

| ii) | enligt insolvensrätten, |
| --- | --- |

ii)

enligt insolvensrätten,

| iii) | avseende löne- och anställningsförhållandena i branschen, |
| --- | --- |

iii)

avseende löne- och anställningsförhållandena i branschen,

| iv) | i vägtrafiklagstiftningen, |
| --- | --- |

iv)

i vägtrafiklagstiftningen,

| v) | för yrkesansvar, och |
| --- | --- |

v)

för yrkesansvar, och

| vi) | i fråga om människohandel och narkotikahandel. |
| --- | --- |

vi)

i fråga om människohandel och narkotikahandel.

| b) | Den transportansvarige eller transportföretaget
  har inte i
  en eller flera medlemsstater
  omfattats av fällande dom

  för allvarliga överträdelser

  av gemenskapens lagstiftning, särskilt i fråga om följande:





  i) | Förarnas kör- och vilotider, arbetstid samt installation och utnyttjande av kontrollanordningar (färdskrivare)
  ; kontroll av förarnas kontinuerliga efterlevnad av bestämmelserna, registreringsdatum samt skydd av erhållna personuppgifter
  . |
| --- | --- | --- |

b)

Image

Image

i)

Förarnas kör- och vilotider, arbetstid samt installation och utnyttjande av kontrollanordningar (färdskrivare)
  ; kontroll av förarnas kontinuerliga efterlevnad av bestämmelserna, registreringsdatum samt skydd av erhållna personuppgifter
  .

| ii) | Vikt och mått när det gäller nyttofordon i internationell trafik. |
| --- | --- |

ii)

Vikt och mått när det gäller nyttofordon i internationell trafik.

| iii) | Förarnas grundutbildning och obligatoriska fortbildning. |
| --- | --- |

iii)

Förarnas grundutbildning och obligatoriska fortbildning.

| iv) | Nyttofordonens trafiksäkerhet, inbegripet
  den obligatoriska

  besiktningen av motorfordon. |
| --- | --- |

iv)

Image

| v) | Tillträdet till marknaden för internationell godsbefordran på väg eller, efter omständigheterna, tillträdet till marknaden för persontransporter. |
| --- | --- |

v)

Tillträdet till marknaden för internationell godsbefordran på väg eller, efter omständigheterna, tillträdet till marknaden för persontransporter.

| vi) | Säkerheten vid transport av farligt gods på väg. |
| --- | --- |

vi)

Säkerheten vid transport av farligt gods på väg.

| vii) | Montering och användning av hastighetsbegränsande anordningar i vissa kategorier av motorfordon. |
| --- | --- |

vii)

Montering och användning av hastighetsbegränsande anordningar i vissa kategorier av motorfordon.

| viii) | Körkort. |
| --- | --- |

viii)

Körkort.

| ix) | Yrkestillträde. |
| --- | --- |

ix)

Yrkestillträde.

Image

2.   Vid tillämpningen av
  punkt 1 b gäller följande
  :

| a) | En fällande dom eller påföljder som den transportansvarige eller transportföretaget ådragit sig i en eller flera medlemsstater för de allvarligaste överträdelserna av gemenskapsreglerna enligt bilaga III ska leda till att det goda anseendet förloras, efter vederbörligen fullföljda administrativa förfaranden, om den behöriga myndigheten inte om lämpligt efter en kontroll i företagets lokaler, av exceptionella och välgrundade skäl fastställer att domen eller påföljderna utgör oproportionerliga åtgärder. Dessa exceptionella och välgrundade skäl ska i detta fall noteras i det nationella registret och uppges i rapporten enligt artikel 25.1. De åtgärder som är avsedda att ändra icke väsentliga delar av denna förordning i samband med anpassning av bilaga III för att ta hänsyn till utvecklingen av gemenskapens regelverk på vägtransportområdet ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 24.3
  . |
| --- | --- |

a)

En fällande dom eller påföljder som den transportansvarige eller transportföretaget ådragit sig i en eller flera medlemsstater för de allvarligaste överträdelserna av gemenskapsreglerna enligt bilaga III ska leda till att det goda anseendet förloras, efter vederbörligen fullföljda administrativa förfaranden, om den behöriga myndigheten inte om lämpligt efter en kontroll i företagets lokaler, av exceptionella och välgrundade skäl fastställer att domen eller påföljderna utgör oproportionerliga åtgärder. Dessa exceptionella och välgrundade skäl ska i detta fall noteras i det nationella registret och uppges i rapporten enligt artikel 25.1. De åtgärder som är avsedda att ändra icke väsentliga delar av denna förordning i samband med anpassning av bilaga III för att ta hänsyn till utvecklingen av gemenskapens regelverk på vägtransportområdet ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 24.3
  .

| b) | Kommissionen ska senast den 1 januari 2010 anta en förteckning över kategori, typ och allvarlighetsgrad i fråga om överträdelser som kan leda till förlust av gott anseende. Medlemsstaterna ska beakta upplysningar om dessa överträdelser, inbegripet upplysningar från andra medlemsstater, när de fastställer prioriteringarna för kontroller enligt artikel 11.2
  . |
| --- | --- |

b)

Kommissionen ska senast den 1 januari 2010 anta en förteckning över kategori, typ och allvarlighetsgrad i fråga om överträdelser som kan leda till förlust av gott anseende. Medlemsstaterna ska beakta upplysningar om dessa överträdelser, inbegripet upplysningar från andra medlemsstater, när de fastställer prioriteringarna för kontroller enligt artikel 11.2
  .

De åtgärder som är avsedda att ändra icke väsentliga delar i denna förordning genom att komplettera den i fråga om denna förteckning ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 24.3
  .

Kommissionen ska i detta syfte senast den 1 januari 2010

| i) | fastställa vilka kategorier och typer av överträdelser som oftast förekommer, |
| --- | --- |

i)

fastställa vilka kategorier och typer av överträdelser som oftast förekommer,

| ii) | fastställa överträdelsernas allvarlighetsgrad med beaktande av den risk för dödsfall eller svåra skador som de medför, och |
| --- | --- |

ii)

fastställa överträdelsernas allvarlighetsgrad med beaktande av den risk för dödsfall eller svåra skador som de medför, och

| iii) | ange den överträdelsefrekvens över vilken upprepade överträdelser ska betraktas som allvarliga, och därvid ta hänsyn till antalet förare verksamma inom den transportverksamhet som leds av den transportansvarige. |
| --- | --- |

iii)

ange den överträdelsefrekvens över vilken upprepade överträdelser ska betraktas som allvarliga, och därvid ta hänsyn till antalet förare verksamma inom den transportverksamhet som leds av den transportansvarige.

3.   Kravet på gott anseende ska fortsätta att betraktas som icke uppfyllt tills återupprättande har ägt rum eller annan åtgärd med likvärdig effekt har vidtagits i enlighet med gällande nationella föreskrifter.

Artikel 7

Villkor rörande kravet på ekonomisk kapacitet

1.   Vid tillämpning av artikel 3 c ska ett företag utan avbrott
  kunna

  uppfylla sina
  ekonomiska
  skyldigheter under räkenskapsåret. I detta avseende ska företaget, mot bakgrund av de årliga räkenskaperna som bestyrkts av en revisor eller annan vederbörligen ackrediterad person, kunna
  visa
  att det varje år förfogar över
  kapital och reserver
  värda minst 9 000euro om ett fordon används och minst 5 000euro per ytterligare fordon som används.

Egenkapitalet ska påvisas med hjälp av ett granskat affärsbokslut eller ett skattebokslut. Den som för första gången ansöker om att få driva ett vägtransportföretag ska uppvisa en granskad öppningsbalansräkning.

Image

Värdet av euron ska, vid tillämpning av denna förordning, fastställas
  varje
  år i de nationella valutorna i de medlemsstater som inte deltar i den tredje etappen av den monetära unionen. De kurser som tillämpas ska vara de som erhålls den första arbetsdagen i oktober och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. De ska gälla från och med den 1 januari följande kalenderår.

De räkenskapsposter som avses i första stycket Image
  ska vara de som anges i rådets fjörde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag
   (9).

2.   Den behöriga myndigheten får, genom undantag från punkt 1, godta att ett företag styrker sin ekonomiska kapacitet genom ett intyg från en eller flera banker eller andra finansieringsinstitut
  , inbegripet försäkringsbolag,
  som uppställer en solidarisk borgen för företaget genom att ställa en bankgaranti, eller liknande, för de belopp som fastställs i
  punkt 1
  . Bankgarantin
  eller försäkringen
  kan infrias på anmodan av den behöriga myndighet som beviljar tillstånd för yrkesutövande och kan endast frisläppas efter tillstånd från samma myndighet.
  Den behöriga myndigheten ska även fastställa villkoren för när bankgarantin eller försäkringen kan infrias och frisläppas till förmån för andra fordringsägare.

3.   De årliga räkenskaper som avses i
  punkt 1
  eller den garanti som avses i
  punkt 2
  som ska kontrolleras, ska vara räkenskaperna för den ekonomiska enhet som är etablerad i den medlemsstat i vilken tillstånd begärs och inte eventuella andra enheter som är etablerade i en annan medlemsstat.

Artikel 8

Villkor rörande kravet på yrkesmässig kompetens

1.   Vid tillämpning av artikel 3 d
  ska den eller de personer som berörs besitta
  de kunskaper som svarar mot den utbildningsnivå som föreskrivs i bilaga I avsnitt 1, i de ämnen som räknas upp där. Yrkesmässig kompetens konstateras Image efter ett skriftligt examensprov som
  , om en medlemsstat så beslutar,
  får kompletteras med ett muntligt prov. Dessa prov ska anordnas i enlighet med bilaga I avsnitt 2.

2.
     
  De personer som berörs ska göra examensprovet i den medlemsstat i vilken de är bosatta.

3.   Det är endast myndigheter och instanser som ackrediterats av en medlemsstat enligt kriterier som fastställts av denna som får anordna skriftliga och muntliga prov i syfte att konstatera yrkesmässig kompetens. Medlemsstaterna ska regelbundet kontrollera att de villkor enligt vilka de myndigheter eller instanser som de ackrediterat anordnar dessa prov, är förenliga med bilaga I.

4.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med
  ömsesidigt förenliga
  kriterier som de själva fastställer, utse de organ som är i stånd att erbjuda de sökande kvalitetsutbildningar som effektivt förbereder dem för examensprovet, samt fortbildning som ger de transportansvariga som så önskar uppdaterade kunskaper i yrket. Medlemsstaterna ska regelbundet kontrollera att organen fortfarande uppfyller de kriterier som låg till grund för ackrediteringen.

5.   Medlemsstaterna kan befria
  personer
  som kan styrka minst
  tio års
  praktisk erfarenhet
  utan avbrott
  på företagsledningsnivå i ett transportföretag
  innan denna förordning offentliggjorts
  från kravet på att
  delta i examensprov
  .

6.
     
  Medlemsstater kan med tioårsintervaller anordna utbildning enligt bilaga I och examensprov enligt punkt 1 för transportansvariga för att se till att dessa är medvetna om utvecklingen inom sektorn.

7.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att transportansvariga med praktisk erfarenhet som återupptar sin yrkesverksamhet efter fem års frånvaro genomgår nödvändig omskolning och uppdaterar sina kunskaper för att bevisa att de fortfarande har yrkeskompetens och kunskaper om den aktuella utvecklingen av den lagstiftning som gäller för detta yrke.

8.   Medlemsstaterna får befria innehavare av examensbevis avseende högre utbildningar eller tekniska utbildningar från kravet att genomgå Image utbildning i de ämnen som omfattas av examensbevisen
  och att genomgå examensprovet
  , under förutsättning att dessa utfärdats i medlemsstaterna och innebär genomgången utbildning i de ämnen som anges i bilaga I samt som särskilt har angivits av medlemsstaterna i detta sammanhang.

9.   Ett intyg utfärdat av den myndighet eller instans som avses i punkt 3 måste uppvisas som bevis på yrkesmässig kompetens. Tillståndet får inte överlåtas
  till annan fysisk eller juridisk person
  . Det ska upprättas i enlighet med den förlaga som anges i bilaga II och ska vara försett med den ackrediterade utfärdande myndighetens eller instansens stämpel eller reliefstämpel.

10.   Kommissionen ska anpassa bilagorna I och II till den tekniska utvecklingen. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 24.3, vad avser bilaga I och i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 24.4, vad avser bilaga II.

11.   Utbyte av erfarenhet och information mellan medlemsstater när det gäller utbildning, examinering och ackreditering uppmuntras starkt, särskilt men inte endast via den kommitté som avses i artikel 24 och via alla organ som kommissionen kan komma att utse.

Kapitel III

Tillståndsgivande och övervakning

Artikel 9

Behöriga myndigheter

1.   Varje medlemsstat ska utse en eller flera behöriga myndigheter som säkerställer att denna förordning genomförs på lämpligt sätt. Dessa behöriga myndigheter ska ha följande befogenheter:

| a) | Att granska de ansökningar som lämnas in av företagen. |
| --- | --- |

a)

Att granska de ansökningar som lämnas in av företagen.

| b) | Att utfärda tillstånd att utöva yrket samt att tillfälligt dra in och återkalla dessa tillstånd. |
| --- | --- |

b)

Att utfärda tillstånd att utöva yrket samt att tillfälligt dra in och återkalla dessa tillstånd.

| c) | Att förklara en fysisk person olämplig att i egenskap av transportansvarig leda transportverksamheten inom ett företag. |
| --- | --- |

c)

Att förklara en fysisk person olämplig att i egenskap av transportansvarig leda transportverksamheten inom ett företag.

| d) | Att utföra de kontroller som krävs för att fastställa om ett företag uppfyller kraven enligt artikel 3. |
| --- | --- |

d)

Att utföra de kontroller som krävs för att fastställa om ett företag uppfyller kraven enligt artikel 3.

2.   De behöriga myndigheterna ska offentliggöra alla de krav som ställs enligt denna förordning, eventuella andra nationella bestämmelser, de förfaranden som ska följas av berörda sökande samt förklaringar avseende detta.

Artikel 10

Granskning och registrering av ansökningar

1.   
  Transportföretag
  som uppfyller kraven enligt artikel 3
  ska efter ansökan beviljas
  tillstånd att yrkesmässigt bedriva transporter på väg.
  Den behöriga myndigheten ska förvissa sig om att ett företag som lämnar in en ansökan uppfyller kraven i den artikeln
  .

2.   Den behöriga myndigheten ska

  ansvara för uppdateringen och underhållet av
  det elektroniska register som avses i artikel 15.

Den behöriga myndigheten ska i det elektroniska register som avses i artikel 15
  föra in
  företagets officiella namn,
  namnet på den transportansvarige som
  det utsett
  ,
  tillsammans med uppgifter om dennes lämplighet som transportansvarig,
  driftsställets adress, det antal fordon som används samt, om tillståndet även gäller internationella transporter, gemenskapsintygets löpnummer samt de bestyrkta kopiornas löpnummer.

3.   Den behöriga myndighetens granskning av en tillståndsansökan ska ske så snabbt som möjligt och får inte pågå längre än tre månader.

4.   Från och med
  den 1 januari 2012

  ska en behörig myndighet vid sin bedömning av ett företags goda anseende
  i tveksamma fall
  kontrollera att transportansvarig person eller transportansvariga personer
  vid tidpunkten för ansökan
  inte i någon annan medlemsstat, med stöd av artikel 13, har förklarats olämplig(a) att leda ett företags transportverksamhet.

5.   Företag med tillstånd att utöva transportyrket ska inom 28 dagar underrätta den behöriga myndighet som utfärdat tillståndet om ändringar i fråga om de uppgifter som avses i punkt 2.

Artikel 11

Kontroller

1.   De behöriga myndigheterna ska se till att de företag som beviljats tillstånd att
  yrkesmässigt bedriva transporter på väg
  utan avbrott uppfyller kraven enligt artikel 3. Därför ska de var femte år kontrollera att företagen fortfarande uppfyller vart och ett av kraven.

Kommissionen ska anpassa intervallerna för de regelbundna kontrollerna till den tekniska utvecklingen, särskilt de nationella elektroniska registren enligt artikel 15. Eftersom dessa åtgärder är avsedda att ändra icke väsentliga delar i denna förordning ska de antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 24.3.

2.   Som komplement till kontrollerna enligt punkt 1 ska de behöriga myndigheterna även utföra riktade kontroller av företag som klassificerats som riskföretag i enlighet med det riskvärderingssystem som medlemsstaterna infört med tillämpning av artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG (10). Medlemsstaterna ska låta samtliga överträdelser enligt artikel 6 i denna förordning omfattas av detta riskvärderingssystem.

3.   En medlemsstat ska på uppmaning av kommissionen utföra de kontroller som krävs för att konstatera om ett företag fortfarande uppfyller villkoren för tillträde till yrket. Medlemsstaten ska underrätta kommissionen om resultaten av de kontroller som följt på uppmaningen samt om de åtgärder som vidtagits om det konstaterats att företaget inte längre uppfyller villkoren enligt denna förordning.

Artikel 12

Förfarande för varsel och indragning av tillstånd

1.   
  Om
  den behöriga myndigheten
  konstaterar att ett företag riskerar att inte längre uppfylla kraven enligt artikel 3 ska den underrätta
  företaget om detta
  . Om den behöriga myndigheten konstaterar att ett av dessa krav inte längre är uppfyllt, får den behöriga myndigheten bevilja företaget en viss tid för att åtgärda situationen inom följande tidsgränser
  :

| a) | Högst
  tre månader
  för rekrytering av en ersättare för den transportansvarige om denne inte längre uppfyller kraven på gott anseende eller yrkesmässig kompetens; denna tid kan förlängas med
  tre månader
  om den transportansvarige avlider eller är fysiskt oförmögen att sköta sitt uppdrag. |
| --- | --- |

a)

Högst
  tre månader
  för rekrytering av en ersättare för den transportansvarige om denne inte längre uppfyller kraven på gott anseende eller yrkesmässig kompetens; denna tid kan förlängas med
  tre månader
  om den transportansvarige avlider eller är fysiskt oförmögen att sköta sitt uppdrag.

| b) | Högst
  tre månader
  om företaget måste åtgärda situationen genom att styrka en reell och stabil företagsetablering. |
| --- | --- |

b)

Högst
  tre månader
  om företaget måste åtgärda situationen genom att styrka en reell och stabil företagsetablering.

| c) | Högst sex månader om kravet på ekonomisk kapacitet inte är uppfyllt, i syfte att på grundval av en finansieringsplan baserad på realistiska hypoteser visa att kravet på nytt och varaktigt kommer att vara uppfyllt från och med nästa räkenskapsår. |
| --- | --- |

c)

Högst sex månader om kravet på ekonomisk kapacitet inte är uppfyllt, i syfte att på grundval av en finansieringsplan baserad på realistiska hypoteser visa att kravet på nytt och varaktigt kommer att vara uppfyllt från och med nästa räkenskapsår.

2.   Den behöriga myndigheten
  kan kräva att företag vars tillstånd har dragits in eller återkallats ser till att deras transportansvariga deltar i en utbildning och genomgår det examensprov som avses i artikel 8, innan andra åtgärder för återupprättande kan vidtas.

3.   
  Om
  den behöriga myndigheten
  konstaterar att ett företag inte längre uppfyller ett eller flera av kraven i artikel 3 ska den, senast enligt tidsgränserna i punkt 1, dra in eller återkalla det tillstånd att bedriva yrkesmässiga transporter på väg som beviljats företaget
  .

Artikel 13

Olämplighetsförklaring av transportansvarig

1.   Vid
  allvarliga
  överträdelser
  enligt artikel 6.1 b
  vars allvar bekräftas genom att de skett systematiskt och överlagt
  eller
  att man försökt dölja dem
  samt vilka faller under den transportansvariges ansvar
  , ska den behöriga myndigheten förklara den transportansvarige vid det företag vars tillstånd återkallats som olämplig att leda transportverksamheten inom ett företag.

2.   Så länge som ingen åtgärd för återupprättande vidtagits
  i enlighet med relevanta nationella bestämmelser
  , ska det intyg om yrkesmässig kompetens som avses i artikel 8.9 och innehas av den person som förklarats olämplig att leda transportverksamheten inom ett företag inte längre vara giltigt i någon medlemsstat.

Artikel 14

De behöriga myndigheternas beslut samt överklagande

1.   De
  negativa
  beslut som medlemsstaternas behöriga myndigheter fattar med stöd av denna förordning
  , inbegripet ett
  avslag på en ansökan, en indragning eller återkallelse av ett befintligt tillstånd
  och
  en olämplighetsförklaring
  gällande den transportansvarige

  ska vara motiverade.

För sådana beslut ska hänsyn tas till tillgängliga uppgifter om överträdelser som företaget eller en transportansvarig begått i andra medlemsstater och som kan skada företagets goda rykte, samt till all annan information som står till den behöriga myndighetens förfogande.

Myndigheten ska ange vilka åtgärder för återupprättande som är tillämpliga vid indragning av tillstånd eller olämplighetsförklaring.

2.   Medlemsstaterna ska se till att företag
  och berörda personer
  har möjlighet att överklaga beslut enligt punkt 1
  , inbegripet
  inför domstol. Image

Kapitel IV

Förenkling och administrativt samarbete

Artikel 15

Nationella elektroniska register

1.   För genomförandet av denna förordning, särskilt artiklarna 10, 11, 12, 13 och 25, ska varje medlemsstat föra ett nationellt elektroniskt register över vägtransportföretag
  och transportansvariga
  som genom en behörig myndighet utsedd av medlemsstaten beviljats tillstånd att yrkesmässigt bedriva transporter på väg. Behandlingen av uppgifterna i detta register sker under kontroll av den offentliga myndighet som utsetts för detta
  , vilken även ska ansvara för användningen och uppdateringen av dessa uppgifter. Det nationella elektroniska registret ska innehålla en offentlig och en konfidentiell del.
  Det elektroniska registret ska finnas tillgängligt online för alla de i artikel 9 avsedda behöriga myndigheterna i medlemsstaten.
  Den konfidentiella delen av det elektroniska registret

  ska vara tillgängligt för andra myndigheter
  än de behöriga myndigheterna endast
  om dessa har vederbörlig behörighet att utföra kontroller av och utdöma påföljder i samband med vägtransporter och tystnadsplikt gäller för deras tjänstemän.

Kommissionen ska senast den 1 januari 2010 tillsammans med medlemsstaterna fastställa minimikrav för utformningen av de uppgifter som ska föras in i det nationella elektroniska registret.

Den del av det
  nationella elektroniska
  registret som rör vägtransportföretag i en medlemsstat

  ska innehålla följande uppgifter:

| a) | Företagets namn och rättsliga form. |
| --- | --- |

a)

Företagets namn och rättsliga form.

| b) | Adressen till etableringsstället. |
| --- | --- |

b)

Adressen till etableringsstället.

| c) | Namnet på de transportansvariga som utsetts för att uppfylla villkoret i fråga om gott anseende och yrkesmässig kompetens samt namnet på den rättsliga företrädaren, om denna är en annan. |
| --- | --- |

c)

Namnet på de transportansvariga som utsetts för att uppfylla villkoret i fråga om gott anseende och yrkesmässig kompetens samt namnet på den rättsliga företrädaren, om denna är en annan.

| d) | Typ av tillstånd, antalet fordon som täcks och i förekommande fall gemenskapstillståndets och de bestyrkta kopiornas löpnummer,
  registreringsmärket för samtliga fordon som framförs enligt tillståndet utanför företagets etableringsmedlemsstat
  . |
| --- | --- |

d)

Typ av tillstånd, antalet fordon som täcks och i förekommande fall gemenskapstillståndets och de bestyrkta kopiornas löpnummer,
  registreringsmärket för samtliga fordon som framförs enligt tillståndet utanför företagets etableringsmedlemsstat
  .

| e) | Antal, kategori och typ av allvarliga överträdelser

  , som har gett upphov till påföljd under de två senaste åren. |
| --- | --- |

e)

Image

| f) | Namnet på personer som har förklarats olämpliga att leda transportverksamheten inom ett företag under de två senaste åren samt tillämpliga åtgärder för återupprättande. |
| --- | --- |

f)

Namnet på personer som har förklarats olämpliga att leda transportverksamheten inom ett företag under de två senaste åren samt tillämpliga åtgärder för återupprättande.

Den del av det nationella elektroniska registret som avser vägtransportansvariga i en medlemsstat ska innehålla följande uppgifter:

| a) | Namnet på den transportansvarige som har förklarats lämplig att leda transportverksamheten eller ett företag. |
| --- | --- |

a)

Namnet på den transportansvarige som har förklarats lämplig att leda transportverksamheten eller ett företag.

| b) | Det eller de ledda företagens namn, rättsliga form och adress. |
| --- | --- |

b)

Det eller de ledda företagens namn, rättsliga form och adress.

Medlemsstaterna får välja att bevara uppgifter enligt punkt 3 e och f i separata register. Uppgifterna ska i så fall, direkt eller på begäran, finnas tillgängliga för samtliga behöriga myndigheter i medlemsstaten i fråga. De begärda uppgifterna ska lämnas inom tio arbetsdagar efter det att begäran har mottagits.

Uppgifter enligt punkt 3 e och f ska under alla omständigheter endast vara tillgängliga för andra myndigheter än de behöriga myndigheterna om de vederbörligen har fått befogenhet att utföra kontroller och utdöma påföljder i samband med vägtransporter och om tystnadsplikt eller andra formella sekretessbestämmelser gäller för deras tjänstemän.

2.   Uppgifter rörande ett företag vars tillstånd återkallats eller Image dragits in ska stå kvar i registret under två år
  efter utgången av den period då tillståndet varit indraget eller återkallat och ska därefter omedelbart avlägsnas
  .

Uppgifter om personer som har förklarats olämpliga för yrket ska stå kvar i registret så länge som deras goda anseende inte har återupprättats i enlighet med bestämmelserna i artikel 6.3. När anseendet har återupprättas eller likvärdiga åtgärder har vidtagits ska uppgifterna omedelbart avlägsnas.

Skälen till indragningen eller återkallandet av tillståndet eller olämplighetsförklaringen, samt varaktigheten för åtgärden, ska ingå i uppgifterna.

3.   Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att alla uppgifter i det elektroniska registret är uppdaterade och exakta, särskilt de som avses i punkt 1 tredje stycket e och f.

4.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de nationella elektroniska registren sammankopplas på gemenskapsnivå senast den 31 december 2010. Sammankopplingen ska ske på ett sätt som gör att varje medlemsstats behöriga myndighet har tillgång till det elektroniska registret i alla medlemsstater.
  Kommissionen ska vidta alla åtgärder som bidrar till att underlätta genomförandet av denna punkt.

5.   Vid tillämpning av punkt 4 ska de gemensamma bestämmelserna rörande formatet på de uppgifter som utbyts, rörande de tekniska förfarandena för att automatiskt använda de andra medlemsstaternas elektroniska register antas av kommissionen i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 24.2.

Image

Artikel 16

Skydd av personuppgifter

När det gäller tillämpningen av direktiv 95/46/EG ska medlemsstaterna framför allt tillse följande:

| a) | Att alla personer får information när uppgifter som berör dem registreras eller när sådana uppgifter kommer att överlämnas till en tredjepart. Informationen ska ange vilken myndighet som ansvarar för uppgiftsbehandlingen, vilken typ av uppgifter som behandlats och skälen till detta |
| --- | --- |

a)

Att alla personer får information när uppgifter som berör dem registreras eller när sådana uppgifter kommer att överlämnas till en tredjepart. Informationen ska ange vilken myndighet som ansvarar för uppgiftsbehandlingen, vilken typ av uppgifter som behandlats och skälen till detta

| b) | Att alla personer har rätt att få tillträde till uppgifter som berör dem hos den myndighet som ansvarar för behandlingen av dessa uppgifter. Denna rättighet ska säkerställas utan restriktioner, med skäliga tidsintervall och utan överdrivna tidsfrister eller avgifter

  för den som begär tillträde till dem. |
| --- | --- |

b)

Image

| c) | Att alla personer har rätt till att få uppgifter som berör dem korrigerade, strukna eller låsta om de är ofullständiga eller felaktiga. |
| --- | --- |

c)

Att alla personer har rätt till att få uppgifter som berör dem korrigerade, strukna eller låsta om de är ofullständiga eller felaktiga.

| d) | Att alla personer, av legitima och tvingande skäl, har rätt att invända mot behandling av uppgifter som berör dem. I fall av motiverad invändning får dessa uppgifter inte längre behandlas. |
| --- | --- |

d)

Att alla personer, av legitima och tvingande skäl, har rätt att invända mot behandling av uppgifter som berör dem. I fall av motiverad invändning får dessa uppgifter inte längre behandlas.

Artikel 17

Administrativt samarbete mellan medlemsstater

1.   När en medlemsstat konstaterar att en överträdelse begåtts av ett företag vars tillstånd utfärdats av en behörig myndighet i en annan medlemsstat och överträdelsens allvar skulle kunna medföra indragning eller återkallande av tillståndet med stöd av denna förordning, ska medlemsstaten meddela den andra medlemsstaten alla uppgifter om överträdelsen som den förfogar över samt om vilka påföljder som utdömts.

2.   Medlemsstaterna ska utse en nationell kontaktpunkt med ansvar för utbytet av information med övriga medlemsstater när det gäller tillämpningen av denna förordning. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen den nationella kontaktpunktens namn och adress senast den [...]. Kommissionen ska upprätta en förteckning över alla kontaktpunkter och överlämna den till medlemsstaterna.

3.   Medlemsstater som utbyter information inom ramen för denna förordning ska använda de nationella kontaktpunkter som utses i enlighet med punkt 2.

4.   Medlemsstater som utbyter information om överträdelser som avses i artikel 6.2 eller om eventuella transportansvariga som förklarats olämpliga ska följa det förfarande och iaktta de frister som avses i artikel 12.1 i förordning (EG) nr .../2008 [om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas när det gäller godstransporter på väg] eller, beroende på omständigheterna, i artikel 23.1 i förordning (EG) nr .../2008 [om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas när det gäller persontransporter]. Den medlemsstat som
  från en annan medlemsstat
  mottar ett meddelande om
  en allvarlig
  överträdelse
  som har lett till en fällande dom

  ska föra in den anmälda överträdelsen i sitt nationella elektroniska register.

Kapitel V

Samordnad bedömning av intyg och andra behörighetsbevis

Artikel 18

Intyg och andra handlingar som styrker gott anseende

1.   Om inte annat följer av artikel 10.4 ska
  Image etableringsmedlemsstaten vid prövning av frågan om rätt att yrkesmässigt bedriva transporter på väg som tillräcklig bevisning om gott anseende godta utdrag ur kriminalregistret eller, i avsaknad av ett sådant, en likvärdig handling som är utställd av behörig rättslig eller administrativ myndighet i den eller de medlemsstater där
  den transportansvarige tidigare hade sin hemvist
  .

2.   När en medlemsstat ställer vissa krav på sina egna medborgare i fråga om gott anseende och om den handling som avses i punkt 1 inte kan styrka detta, ska medlemsstaten i fråga om medborgare i andra medlemsstater som tillräckligt bevis godta ett intyg som är utfärdat av behörig rättslig eller administrativ myndighet i
  den eller de medlemsstater där den transportansvarige tidigare hade sin hemvist
  , av vilket det framgår att de ifrågavarande kraven är uppfyllda. Intyget ska endast gälla de särskilda omständigheter som
  etableringsmedlemsstaten
  anser vara relevanta.

3.   Om
  den eller de medlemsstater där den transportansvarige tidigare hade sin hemvist
  inte utfärdar en sådan handling som krävs enligt punkterna 1 och 2, kan en sådan handling ersättas av en försäkran under ed eller på heder och samvete av ifrågavarande person inför rättslig eller administrativ myndighet eller, i förekommande fall, inför notarie i
  den medlemsstat där den transportansvarige tidigare hade sin hemvist
  , varvid myndigheten eller notarien ska utfärda ett intyg som styrker att denna försäkran avgivits.

4.   Handlingar som utfärdats i enlighet med punkterna 1 och 2 ska inte godtas, om de ges in mer än tre månader efter utfärdandet. Detta villkor gäller även för försäkran avgiven enligt punkt 3.

Artikel 19

Intyg avseende ekonomisk kapacitet

Om en medlemsstat kräver att dess medborgare uppfyller vissa villkor avseende ekonomisk kapacitet som kompletterar villkoren i artikel 7, ska denna medlemsstat som tillräckligt bevis för medborgare i andra medlemsstater godta ett intyg utfärdat av en behörig myndighet i
  den eller de medlemsstater där den transportansvarige tidigare hade sin hemvist
  , av vilket det framgår att de ifrågavarande villkoren är uppfyllda. Dessa intyg ska endast gälla de särskilda
  uppgifter
  som den nya etableringsmedlemsstaten anser vara relevanta.

Artikel 20

Intyg om yrkesmässig kompetens

1.   Medlemsstaterna ska som tillräckligt bevis för yrkesmässig kompetens godta tillstånd som överensstämmer med förlagan i bilaga II och som utfärdats av de myndigheter eller instanser som ackrediterats för detta.

2.   Tillstånd som utfärdats före den [...]., som bevis på yrkesmässig kompetens i enlighet med de bestämmelser som var i kraft fram till den dagen ska likställas med det intyg vars förlaga ingår i bilaga II och ska erkännas som bevis på yrkesmässig kompetens i alla medlemsstater. Medlemsstaterna
  ska underrätta kommissionen om vilka intyg de erkänner som bevis på yrkesmässig kompetens vid tillämpningen av denna artikel
  .

Kapitel VI

Slutbestämmelser

Artikel 21

Påföljder

1.   Medlemsstaterna ska fastställa de påföljder som ska tillämpas vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning, och ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att dessa genomförs. Påföljderna ska vara effektiva, stå i proportion till överträdelsen och vara avskräckande. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen bestämmelser rörande påföljder senast den
  1 januari 2012
  , och senare ändringar ska meddelas snarast möjligt.

2.   De påföljder som avses i punkt 1 ska särskilt omfatta Image indragning av tillståndet att utöva yrket, återkallelse av sådana tillstånd samt olämplighetsförklaring av de transportansvariga inom ett företag. Påföljderna ska också omfatta konfiskering av det fordon som används av ett företag som utför transporter utan sådant tillstånd som föreskrivs i denna förordning.

Image

Artikel 22

Övergångsbestämmelser

Företag som före dagen för denna förordnings ikraftträdande förfogar över ett tillstånd att yrkesmässigt bedriva transporter på väg ska rätta sig efter bestämmelserna i denna förordning senast två år efter nämnda dag.

Artikel 23

Ömsesidigt bistånd

Image Medlemsstaternas behöriga myndigheter ska driva ett nära samarbete och enas om ömsesidigt bistånd när det gäller tillämpningen av denna förordning. De ska
  ,

  under iakttagande av tillämpliga bestämmelser på området för skydd av personuppgifter, utbyta information om fällande domar för alla allvarliga överträdelser eller om andra specifika omständigheter som riskerar att få konsekvenser för rätten att yrkesmässigt bedriva transporter på väg
  .

Artikel 24

Kommitté

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 18.1 i rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter
   (11).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

4.   När det hänvisas till denna punkt ska

  artikel 5a.1–5a.4 och 5a.5 b samt
  artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.
  De tidsfrister som anges i artikel 5a.3 c, 5a.4 b och 5a.4 e i beslut 1999/468/EG ska vara en månad.

Artikel 25

Rapporter rörande utövandet av transportyrket

1.   Medlemsstaterna ska vartannat år upprätta en verksamhetsrapport avseende de behöriga myndigheterna och översända den till kommissionen. Denna rapport ska innehålla följande:

| a) | En analys av sektorn med avseende på gott anseende, ekonomisk kapacitet och yrkesmässig kompetens. |
| --- | --- |

a)

En analys av sektorn med avseende på gott anseende, ekonomisk kapacitet och yrkesmässig kompetens.

| b) | Uppgift, per typ och år, om antalet tillstånd som utfärdats, tillfälligt dragits in och återkallats samt om

  olämplighetsförklaringar som utfärdats tillsammans med skälen till detta. |
| --- | --- |

b)

Image

| c) | Antalet intyg om yrkesmässig kompetens som utfärdas varje år. |
| --- | --- |

c)

Antalet intyg om yrkesmässig kompetens som utfärdas varje år.

| d) | Central
  statistik över

  de nationella elektroniska registren
  och hur registren används av behöriga myndigheter
  . |
| --- | --- |

d)

Image

| e) | En analys av informationsutbytet med andra medlemsstater, med uppgift bland annat om det årliga antalet konstaterade överträdelser som meddelats en annan medlemsstat och de svar som tagits emot i enlighet med artikel 17.3, samt det årliga antalet frågor och svar som tagits emot i enlighet med artikel 17.4. |
| --- | --- |

e)

En analys av informationsutbytet med andra medlemsstater, med uppgift bland annat om det årliga antalet konstaterade överträdelser som meddelats en annan medlemsstat och de svar som tagits emot i enlighet med artikel 17.3, samt det årliga antalet frågor och svar som tagits emot i enlighet med artikel 17.4.

2.   Kommissionen ska vartannat år och med utgångspunkt i dessa nationella rapporter upprätta en rapport om utövandet av vägtransportyrket; rapporten ska överlämnas till parlamentet och rådet. I rapporten ska det bland annat ingå en utvärdering av hur informationsutbytet mellan medlemsstaterna fungerar. Rapporten ska offentliggöras samtidigt som den rapport som avses i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet
   (12).

3.
     
  Senast den 1 juni 2009 ska kommissionen lägga fram en rapport om de troliga inverkningar ett utvidgat tillämpningsområde för denna förordning skulle få för det yrkesmässiga bedrivandet av transporter med motorfordon som är utformade och utrustade på sådant sätt att de är lämpliga och avsedda för att transportera upp till nio personer, inklusive föraren. Kommissionen ska vid behov ta de initiativ som situationen kräver.

Artikel 26

Förteckning över behöriga myndigheter

Varje medlemsstat ska

  senast den 1 juni 2009

  till kommissionen lämna en förteckning över de behöriga myndigheter som den utsett för att bevilja tillstånd att yrkesmässigt bedriva transporter på väg, samt en förteckning över de myndigheter eller instanser som ackrediterats för att anordna examensprov
  och utfärda intyg
  . Kommissionen ska sedan offentliggöra en konsoliderad förteckning över alla dessa myndigheter och instanser i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 27

Anmälan av nationella åtgärder

Medlemsstaterna ska

  , senast sex dagar efter det att bestämmelserna antagits och första gången senast den 1 juni 2009,
  till kommissionen överlämna texten till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av denna förordning.

Artikel 28

Upphävande

Direktiv 96/26/EG ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska betraktas som hänvisningar till denna förordning.

Artikel 29

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den
  1 juni 2009
  .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Image

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 21 maj 2008.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 21 maj 2008.

(4)  EGT L 124, 23.5.1996, s. 1. Image.

4

(5)  EUT L ...

5

EUT L ...

(6)  EUT L ...

6

EUT L ...

(7)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

7

(8)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Image.

8

(9)  EGT L 222, 14.8.1978, s. 11. Image.

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG av den 15 mars 2006 om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet samt om upphävande av rådets direktiv 88/599/EEG (
  EUT L 102, 11.4.2006, s. 35
  ).

10

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG av den 15 mars 2006 om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet samt om upphävande av rådets direktiv 88/599/EEG (

)

(11)  EGT L 370, 31.12.1985, s. 8. Image.

11

(12)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 1.

12

BILAGA I

I.   FÖRTECKNING ÖVER DE ÄMNEN SOM AVSES I ARTIKEL 8

De kunskaper som ska beaktas när yrkesmässig kompetens fastställs av medlemsstaterna ska omfatta åtminstone de ämnen som ingår i denna förteckning, både när det gäller transport på väg av gods och av personer. I dessa ämnen ska sökande vägtransportörer uppnå den nivå i fråga om kunskaper och praktiska färdigheter som krävs för att leda ett transportföretag.

Den lägsta kunskapsnivån, enligt nedan, får inte vara lägre än nivå 3 enligt de utbildningsnivåer som anges i bilagan till rådets beslut 85/368/EEG av den 16 juli 1985 om jämförbarhet av yrkesutbildningsmeriter mellan medlemsstaterna inom EG
   (1), det vill säga den nivå som uppnåtts genom fullföljd obligatorisk skolgång, kompletterad med antingen en yrkesutbildning och en kompletterande teknisk utbildning eller med en teknisk skolutbildning eller annan utbildning på sekundärnivå.

A.   Avsnitt i civilrätt

Gods- och persontransport på väg

Den sökande ska bland annat

| 1) | känna till de vanligaste avtalsformer som förekommer vid transportverksamhet på väg liksom de rättigheter och skyldigheter som följer av dessa, |
| --- | --- |

1)

känna till de vanligaste avtalsformer som förekommer vid transportverksamhet på väg liksom de rättigheter och skyldigheter som följer av dessa,

| 2) | vara i stånd att ingå ett giltigt transportavtal, särskilt såvitt gäller transportvillkoren, |
| --- | --- |

2)

vara i stånd att ingå ett giltigt transportavtal, särskilt såvitt gäller transportvillkoren,

Godstransport på väg

| 3) | kunna analysera en reklamation från uppdragsgivaren som avser skada som uppkommit antingen genom förlust av eller skada på godset under transport eller genom försenad leverans samt konsekvenserna av reklamationen på det avtalsmässiga ansvaret, |
| --- | --- |

3)

kunna analysera en reklamation från uppdragsgivaren som avser skada som uppkommit antingen genom förlust av eller skada på godset under transport eller genom försenad leverans samt konsekvenserna av reklamationen på det avtalsmässiga ansvaret,

| 4) | känna till de regler och skyldigheter som följer av konventionen om fraktavtalet vid internationell godsbefordran på väg (CMR), |
| --- | --- |

4)

känna till de regler och skyldigheter som följer av konventionen om fraktavtalet vid internationell godsbefordran på väg (CMR),

Persontransport på väg

| 5) | kunna analysera en reklamation från uppdragsgivaren som avser skada som åsamkats passagerarna eller deras bagage vid en olycka som inträffat under transporten eller rörande skador som beror på försening samt konsekvenserna av reklamationen på det avtalsmässiga ansvaret. |
| --- | --- |

5)

kunna analysera en reklamation från uppdragsgivaren som avser skada som åsamkats passagerarna eller deras bagage vid en olycka som inträffat under transporten eller rörande skador som beror på försening samt konsekvenserna av reklamationen på det avtalsmässiga ansvaret.

B.   Avsnitt i handelsrätt

Gods- och persontransport på väg

Den sökande ska bland annat

| 1) | känna till de krav och formaliteter för att utöva näringsverksamhet liksom näringsidkarens allmänna skyldigheter (registrering, handelsböcker, m.m.) samt följderna av en konkurs, |
| --- | --- |

1)

känna till de krav och formaliteter för att utöva näringsverksamhet liksom näringsidkarens allmänna skyldigheter (registrering, handelsböcker, m.m.) samt följderna av en konkurs,

| 2) | ha erforderliga kunskaper om olika former av kommersiella bolag samt om regler för hur bolag bildas och fungerar. |
| --- | --- |

2)

ha erforderliga kunskaper om olika former av kommersiella bolag samt om regler för hur bolag bildas och fungerar.

C.   Avsnitt i socialrätt

Gods- och persontransport på väg

Den sökande ska bland annat

| 1) | känna till vilken roll de olika sociala institutioner som förekommer inom vägtransportsektorn spelar samt hur de fungerar (fackföreningar, organ för samarbete mellan arbetsgivare och arbetstagare, personalrepresentanter, arbetsinspektörer, m.m.), |
| --- | --- |

1)

känna till vilken roll de olika sociala institutioner som förekommer inom vägtransportsektorn spelar samt hur de fungerar (fackföreningar, organ för samarbete mellan arbetsgivare och arbetstagare, personalrepresentanter, arbetsinspektörer, m.m.),

| 2) | känna till arbetsgivares skyldigheter enligt socialförsäkringslagstiftningen, |
| --- | --- |

2)

känna till arbetsgivares skyldigheter enligt socialförsäkringslagstiftningen,

| 3) | känna till de regler som gäller för de anställningsavtal som tillämpas på olika kategorier av arbetstagare inom vägtransportföretag (avtalsformer, parternas skyldigheter, arbetsvillkor och arbetstid, betald semester, lön, avtalets upphörande, m.m.), |
| --- | --- |

3)

känna till de regler som gäller för de anställningsavtal som tillämpas på olika kategorier av arbetstagare inom vägtransportföretag (avtalsformer, parternas skyldigheter, arbetsvillkor och arbetstid, betald semester, lön, avtalets upphörande, m.m.),

| 4) | känna till bestämmelser om förares kör- och vilotider samt om arbetstid, särskilt bestämmelserna i

  förordning (EG) nr 561/2006

  ,

  förordning (EEG) nr 3821/85

  , Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter
   (2) och direktiv 2006/22/EG samt de praktiska tillämpningsföreskrifterna för denna lagstiftning, |
| --- | --- |

4)

Image

Image

Image

Image

| 5) | känna till bestämmelserna rörande förares grundutbildning och fortbildning, särskilt i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG av den 15 juli 2003 om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport
   (3). |
| --- | --- |

5)

känna till bestämmelserna rörande förares grundutbildning och fortbildning, särskilt i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG av den 15 juli 2003 om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport
   (3).

D.   Avsnitt i skatterätt

Gods- och persontransport på väg

Den sökande ska bland annat känna till regler om

| 1) | mervärdesskatt på transporttjänster, |
| --- | --- |

1)

mervärdesskatt på transporttjänster,

| 2) | fordonsskatter, |
| --- | --- |

2)

fordonsskatter,

| 3) | skatt på vissa fordon som används vid godstransport på väg samt vägtull och vägavgifter, |
| --- | --- |

3)

skatt på vissa fordon som används vid godstransport på väg samt vägtull och vägavgifter,

| 4) | inkomstskatt. |
| --- | --- |

4)

inkomstskatt.

E.   Kommersiell och ekonomisk ledning av ett företag

Gods- och persontransport på väg

Den sökande ska bland annat

| 1) | känna till rättsliga och praktiska bestämmelser om användningen av checkar, växlar, reverser, kreditkort samt andra betalningsmedel och betalningssätt, |
| --- | --- |

1)

känna till rättsliga och praktiska bestämmelser om användningen av checkar, växlar, reverser, kreditkort samt andra betalningsmedel och betalningssätt,

| 2) | känna till olika kreditformer (bankkrediter, remburser, borgen, inteckning, leasing, renting, factoring, m.m.) samt de kostnader och förpliktelser som är förbundna med dessa, |
| --- | --- |

2)

känna till olika kreditformer (bankkrediter, remburser, borgen, inteckning, leasing, renting, factoring, m.m.) samt de kostnader och förpliktelser som är förbundna med dessa,

| 3) | veta vad en balansräkning är, hur den ställs upp och hur den ska tolkas, |
| --- | --- |

3)

veta vad en balansräkning är, hur den ställs upp och hur den ska tolkas,

| 4) | kunna läsa och tolka en resultaträkning, |
| --- | --- |

4)

kunna läsa och tolka en resultaträkning,

| 5) | kunna analysera företagets finansiella situation och lönsamhet, särskilt med ledning av nyckeltalen, |
| --- | --- |

5)

kunna analysera företagets finansiella situation och lönsamhet, särskilt med ledning av nyckeltalen,

| 6) | kunna upprätta en budget, |
| --- | --- |

6)

kunna upprätta en budget,

| 7) | känna till de olika delarna i en kostnadsberäkning (fasta kostnader, rörliga kostnader, arbetande kapital, avskrivningar, m.m.) samt kunna räkna ut detta per fordon, per kilometer, per resa eller per ton, |
| --- | --- |

7)

känna till de olika delarna i en kostnadsberäkning (fasta kostnader, rörliga kostnader, arbetande kapital, avskrivningar, m.m.) samt kunna räkna ut detta per fordon, per kilometer, per resa eller per ton,

| 8) | kunna upprätta ett organisationsschema över företagets personalstyrka och utarbeta arbetsscheman m.m., |
| --- | --- |

8)

kunna upprätta ett organisationsschema över företagets personalstyrka och utarbeta arbetsscheman m.m.,

| 9) | känna till grunderna för marknadsundersökning, marknadsföring, säljfrämjande åtgärder när det gäller transporttjänster, upprättande av kundregister, reklam, PR, m.m., |
| --- | --- |

9)

känna till grunderna för marknadsundersökning, marknadsföring, säljfrämjande åtgärder när det gäller transporttjänster, upprättande av kundregister, reklam, PR, m.m.,

| 10) | känna till de olika slag av försäkringar som förekommer vid vägtransporter (ansvars-, person-, gods- och bagageförsäkringar) och de garantier och skyldigheter som är förbundna med dessa, |
| --- | --- |

10)

känna till de olika slag av försäkringar som förekommer vid vägtransporter (ansvars-, person-, gods- och bagageförsäkringar) och de garantier och skyldigheter som är förbundna med dessa,

| 11) | känna till de olika formerna för användningen av telematik på vägtransportområdet, |
| --- | --- |

11)

känna till de olika formerna för användningen av telematik på vägtransportområdet,

Godstransport på väg

| 12) | kunna tillämpa reglerna för fakturering vid godstransporttjänster på väg samt känna till innebörden och betydelsen av Incoterms, |
| --- | --- |

12)

kunna tillämpa reglerna för fakturering vid godstransporttjänster på väg samt känna till innebörden och betydelsen av Incoterms,

| 13) | känna till olika stödnäringar inom transportområdet, deras roll, funktionssätt samt, i förekommande fall, deras rättsliga ställning, |
| --- | --- |

13)

känna till olika stödnäringar inom transportområdet, deras roll, funktionssätt samt, i förekommande fall, deras rättsliga ställning,

Persontransport på väg

| 14) | kunna tillämpa reglerna för avgifter och prissättning vid offentlig och privat persontransport på väg, |
| --- | --- |

14)

kunna tillämpa reglerna för avgifter och prissättning vid offentlig och privat persontransport på väg,

| 15) | kunna tillämpa reglerna för fakturering vid persontransport på väg. |
| --- | --- |

15)

kunna tillämpa reglerna för fakturering vid persontransport på väg.

F.   Tillträde till marknaden

Gods- och persontransport på väg

Den sökande ska bland annat

| 1) | känna till de bestämmelser som gäller vid vägtransporter för annans räkning, för hyra av fordon för yrkestrafik och för anlitande av underleverantörer; den sökande ska särskilt vara bekant med bestämmelserna rörande yrkets offentligrättsliga reglering, tillträde till yrket, tillståndsgivning för vägtransporter inom och utom gemenskapen samt kontroll och sanktioner, |
| --- | --- |

1)

känna till de bestämmelser som gäller vid vägtransporter för annans räkning, för hyra av fordon för yrkestrafik och för anlitande av underleverantörer; den sökande ska särskilt vara bekant med bestämmelserna rörande yrkets offentligrättsliga reglering, tillträde till yrket, tillståndsgivning för vägtransporter inom och utom gemenskapen samt kontroll och sanktioner,

| 2) | känna till de bestämmelser som gäller vid upprättandet av ett företag för vägtransporter, |
| --- | --- |

2)

känna till de bestämmelser som gäller vid upprättandet av ett företag för vägtransporter,

| 3) | känna till vilka dokument som erfordras för tillhandahållande av vägtransporter samt kunna utforma kontrollförfaranden för att tillse att riktiga handlingar rörande varje enskild transport, särskilt dokument rörande fordonet, föraren, godset eller bagaget, finns tillgängliga såväl i fordonet som inom företagets lokaler, |
| --- | --- |

3)

känna till vilka dokument som erfordras för tillhandahållande av vägtransporter samt kunna utforma kontrollförfaranden för att tillse att riktiga handlingar rörande varje enskild transport, särskilt dokument rörande fordonet, föraren, godset eller bagaget, finns tillgängliga såväl i fordonet som inom företagets lokaler,

Godstransport på väg

| 4) | känna till reglerna för organisationen av marknaden för godstransporter på väg, speditionsfirmor och logistik, |
| --- | --- |

4)

känna till reglerna för organisationen av marknaden för godstransporter på väg, speditionsfirmor och logistik,

| 5) | känna till förfarandet vid passerandet av statsgränser, betydelsen av T-dokument och TIR-carneter samt de skyldigheter och det ansvar som följer av användningen av dessa, |
| --- | --- |

5)

känna till förfarandet vid passerandet av statsgränser, betydelsen av T-dokument och TIR-carneter samt de skyldigheter och det ansvar som följer av användningen av dessa,

Persontransport på väg

| 6) | känna till reglerna för organisationen av marknaden för persontransporter på väg, |
| --- | --- |

6)

känna till reglerna för organisationen av marknaden för persontransporter på väg,

| 7) | känna till reglerna för utbjudandet av transporttjänster samt kunna upprätta transportplaner. |
| --- | --- |

7)

känna till reglerna för utbjudandet av transporttjänster samt kunna upprätta transportplaner.

G.   Tekniska normer och tekniska driftsförhållanden

Gods- och persontransport på väg

Den sökande ska bland annat

| 1) | känna till reglerna rörande fordons vikter och dimensioner inom medlemsstaterna samt förfarandena för sådana särskilda transporter för vilka undantag görs från dessa regler, |
| --- | --- |

1)

känna till reglerna rörande fordons vikter och dimensioner inom medlemsstaterna samt förfarandena för sådana särskilda transporter för vilka undantag görs från dessa regler,

| 2) | kunna välja fordon och fordonskomponenter (chassi, motor, kraftöverföringssystem, bromssystem, m.m.) efter företagets behov, |
| --- | --- |

2)

kunna välja fordon och fordonskomponenter (chassi, motor, kraftöverföringssystem, bromssystem, m.m.) efter företagets behov,

| 3) | känna till förfarandet vid typgodkännande, registrering och besiktning av dessa fordon, |
| --- | --- |

3)

känna till förfarandet vid typgodkännande, registrering och besiktning av dessa fordon,

| 4) | kunna bedöma vilka åtgärder som erfordras för att bekämpa luftförorening genom avgaser från motorfordon och för att motverka buller, |
| --- | --- |

4)

kunna bedöma vilka åtgärder som erfordras för att bekämpa luftförorening genom avgaser från motorfordon och för att motverka buller,

| 5) | kunna upprätta planer för regelbundet underhåll av fordonen och fordonens utrustning, |
| --- | --- |

5)

kunna upprätta planer för regelbundet underhåll av fordonen och fordonens utrustning,

Godstransport på väg

| 6) | känna till de olika slagen av verktyg och hjälpmedel för godshantering och lastning (billuckor, containrar, lastpallar, m.m.) och kunna upprätta rutiner och föreskrifter för lastning och lossning av gods (viktfördelning, stapling, stuvning, stöttning och kilning, m.m.), |
| --- | --- |

6)

känna till de olika slagen av verktyg och hjälpmedel för godshantering och lastning (billuckor, containrar, lastpallar, m.m.) och kunna upprätta rutiner och föreskrifter för lastning och lossning av gods (viktfördelning, stapling, stuvning, stöttning och kilning, m.m.),

| 7) | känna till de olika teknikerna för kombinerade transporter med piggy-back och med roll-on roll-off fartyg, |
| --- | --- |

7)

känna till de olika teknikerna för kombinerade transporter med piggy-back och med roll-on roll-off fartyg,

| 8) | kunna sätta i verket förfaranden för iakttagande av reglerna rörande transport av farligt gods och avfall, särskilt de regler som följer av rådets direktiv 94/55/EG (4), rådets direktiv 96/35/EG (5) och rådets förordning (EEG) nr 259/93 (6), |
| --- | --- |

8)

kunna sätta i verket förfaranden för iakttagande av reglerna rörande transport av farligt gods och avfall, särskilt de regler som följer av rådets direktiv 94/55/EG (4), rådets direktiv 96/35/EG (5) och rådets förordning (EEG) nr 259/93 (6),

| 9) | kunna upprätta förfaranden för iakttagande av reglerna rörande transport av lättfördärvliga livsmedel, särskilt de regler som följer av avtalet om internationella transporter av lättfördärvliga livsmedel och om specialutrustning för sådana transporter (ATP), |
| --- | --- |

9)

kunna upprätta förfaranden för iakttagande av reglerna rörande transport av lättfördärvliga livsmedel, särskilt de regler som följer av avtalet om internationella transporter av lättfördärvliga livsmedel och om specialutrustning för sådana transporter (ATP),

| 10) | kunna vidta erforderliga åtgärder för iakttagande av föreskrifterna om transport av levande djur. |
| --- | --- |

10)

kunna vidta erforderliga åtgärder för iakttagande av föreskrifterna om transport av levande djur.

H.   Trafiksäkerhet

Gods- och persontransport på väg

Den sökande ska bland annat

| 1) | känna till de krav som förarna ska uppfylla (körkort, läkarintyg, intyg om kompetens m.m.), |
| --- | --- |

1)

känna till de krav som förarna ska uppfylla (körkort, läkarintyg, intyg om kompetens m.m.),

| 2) | kunna vidta åtgärder för att försäkra sig om att förarna iakttar de trafikregler, förbud och begränsningar som gäller inom de olika medlemsstaterna (hastighetsbegränsningar, regler om företräde, uppehåll och parkering, användning av lyktorna, vägskyltning, m.m.), |
| --- | --- |

2)

kunna vidta åtgärder för att försäkra sig om att förarna iakttar de trafikregler, förbud och begränsningar som gäller inom de olika medlemsstaterna (hastighetsbegränsningar, regler om företräde, uppehåll och parkering, användning av lyktorna, vägskyltning, m.m.),

| 3) | kunna utarbeta föreskrifter för förarna om kontroll av säkerhetsnormerna dels rörande transportmaterialets, utrustningens och lastens skick, dels rörande förebyggande åtgärder, |
| --- | --- |

3)

kunna utarbeta föreskrifter för förarna om kontroll av säkerhetsnormerna dels rörande transportmaterialets, utrustningens och lastens skick, dels rörande förebyggande åtgärder,

| 4) | kunna utarbeta förhållningsregler för olyckshändelser samt vidta lämpliga åtgärder för att undvika att olyckor eller allvarliga trafikförseelser upprepas, |
| --- | --- |

4)

kunna utarbeta förhållningsregler för olyckshändelser samt vidta lämpliga åtgärder för att undvika att olyckor eller allvarliga trafikförseelser upprepas,

| 5) | kunna upprätta nödvändiga förfaranden för att under iakttagande av full säkerhet fastgöra godset och vara förtrogen med tekniken för detta, |
| --- | --- |

5)

kunna upprätta nödvändiga förfaranden för att under iakttagande av full säkerhet fastgöra godset och vara förtrogen med tekniken för detta,

Persontransport på väg

| 6) | besitta grundläggande kunskaper om vägnätet i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6)

besitta grundläggande kunskaper om vägnätet i medlemsstaterna.

II.   UTFORMNING AV EXAMENSPROVET

| 1. | Medlemsstaterna ska anordna ett obligatoriskt skriftligt examensprov som de kan komplettera med ett muntligt examensprov för att kontrollera om de sökande vägtransportörerna besitter kunskaper i de ämnen och på den nivå som anges i punkt I och framför allt om de har förmåga att använda de verktyg och den teknik som behövs och att utföra de verkställande och samordnade arbetsuppgifter som föreskrivs.






  a) | Det obligatoriska skriftliga examensprovet ska bestå av följande två delprov:






  — | Skriftliga frågor antingen i form av flervalsfrågor (fyra svarsalternativ) eller frågor med öppna svar eller en kombination av båda frågeformerna. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska anordna ett obligatoriskt skriftligt examensprov som de kan komplettera med ett muntligt examensprov för att kontrollera om de sökande vägtransportörerna besitter kunskaper i de ämnen och på den nivå som anges i punkt I och framför allt om de har förmåga att använda de verktyg och den teknik som behövs och att utföra de verkställande och samordnade arbetsuppgifter som föreskrivs.

a)

Det obligatoriska skriftliga examensprovet ska bestå av följande två delprov:

—

Skriftliga frågor antingen i form av flervalsfrågor (fyra svarsalternativ) eller frågor med öppna svar eller en kombination av båda frågeformerna.

| — | Skriftliga uppgifter/fallstudier. |
| --- | --- |

—

Skriftliga uppgifter/fallstudier.

Provtiden ska vara minst två timmar för varje delprov.

| b) | I det fall ett muntligt examensprov anordnas kan medlemsstaterna föreskriva att villkoret för att få delta i detta är godkänt resultat på det skriftliga examensprovet. |
| --- | --- |

b)

I det fall ett muntligt examensprov anordnas kan medlemsstaterna föreskriva att villkoret för att få delta i detta är godkänt resultat på det skriftliga examensprovet.

| 2. | Om medlemsstaterna även anordnar ett muntligt examensprov ska de för vart och ett av de tre delprover fastställa en viktningsprocent som inte får understiga 25 % och inte överstiga 40 % av antalet möjliga poäng på provet som helhet.
  Om medlemsstaterna endast anordnar ett skriftligt examensprov ska de för varje delprov fastställa en viktningsprocent som inte får understiga 40 % och inte överstiga 60 % av antalet möjliga poäng på provet som helhet. |
| --- | --- |

2.

Om medlemsstaterna även anordnar ett muntligt examensprov ska de för vart och ett av de tre delprover fastställa en viktningsprocent som inte får understiga 25 % och inte överstiga 40 % av antalet möjliga poäng på provet som helhet.

Om medlemsstaterna endast anordnar ett skriftligt examensprov ska de för varje delprov fastställa en viktningsprocent som inte får understiga 40 % och inte överstiga 60 % av antalet möjliga poäng på provet som helhet.

| 3. | De sökande ska sammanlagt för alla delprov uppnå ett genomsnitt på minst 60 % av det totala antalet poäng medan andelen erhållna poäng i varje delprov inte får understiga 50 % av antalet möjliga poäng. En medlemsstat kan endast för ett delprov minska procenttalet från 50 % till 40 %. |
| --- | --- |

3.

De sökande ska sammanlagt för alla delprov uppnå ett genomsnitt på minst 60 % av det totala antalet poäng medan andelen erhållna poäng i varje delprov inte får understiga 50 % av antalet möjliga poäng. En medlemsstat kan endast för ett delprov minska procenttalet från 50 % till 40 %.

---

(1)  EGT L 199, 31.7.1985, s. 56.

(2)  
  EGT L 80, 23.3.2002, s. 35.

(3)  
  EUT L 226, 10.9.2003, s. 4.

(4)  Rådets direktiv 94/55/EG av den 21 november 1994 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på väg (
  EGT L 319, 12.12.1994, s. 7
  ).

(5)  Rådets direktiv 96/35/EG av den 3 juni 1996 om utnämning av och kompetens hos säkerhetsrådgivare för transport av farligt gods på väg, järnväg eller inre vattenvägar (
  EGT L 145, 19.6.1996, s. 10
  ).

(6)  Rådets förordning (EEG) nr 259/93 av den 1 februari 1993 om övervakning och kontroll av avfallstransporter inom, till och från Europeiska gemenskapen (
  EGT L 30, 6.2.1993, s. 1
  ). Upphävd genom förordning (EG) nr 1013/2006 (EUT L 190, 12.7.2006, s. 1).

BILAGA II

Image

EUROPEISKA GEMENSKAPEN

(Kraftigt beigefärgat papper – Format: DIN A4 syntetiskt papper 150g/m2 eller mer)

(Text på det officiella språket eller på ett eller flera officiella språk i den medlemsstat som utfärdar tillståndet)

Landsbeteckning för den berörda medlemsstaten (1)

Den ackrediterade myndigheten eller instansens namn (2)

INTYG OM YRKESMÄSSIG KOMPETENS

VID GODS- [PERSON-]TRANSPORT (3) PÅ VÄG

Nr:

Härmed

intygas att (4)

född den i

in

Har följt utbildningen och har godkänt resultat i de skriftliga examensprov (år: ,

period: ) (5) som anordnats för erhållande av intyg om yrkesmässig kompetens för gods- [person-] transport (6) på väg i enlighet med förordning (EG) nr /

av den

Detta intyg utgör tillräckligt bevis på den yrkesmässiga kompetens som avses i artikel 20.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ....../2008 av den ......... [om gemensamma regler beträffande de villkor som skall uppfyllas av personer som yrkesmässigt bedriver transporter på väg].

Utfärdat i den (7)

(1) Medlemsstatens landsbeteckning: (B) Belgien, (BG) Bulgarien, (CZ) Tjeckien, (DK) Danmark, (D) Tyskland, (EST) Estland, (GR) Grekland, (E) Spanien, (F) Frankrike, (IRL) Irland, (I) Italien, (CY) Cypern, (LV) Lettland, (LT) Litauen, (L) Luxemburg, (H) Ungern, (NL) Nederländerna, (A) Österrike, (PL) Polen, (P) Portugal, (RO) Rumänien, (SLO) Slovenien, (SK) Slovakien, (FIN) Finland, (S) Sverige, (UK) Förenade kungariket.

(2) Myndighet eller instans som av varje medlemsstat i Europeiska gemenskapen i förväg utsetts till att utfärda detta intyg.

(3) Stryk det som inte är tillämpligt.

(4) Förnamn och efternamn; födelseort och födelsedatum.

(5) Närmare uppgifter om examensprovet.

(6) Stryk det som inte är tillämpligt.

(7) Stämpel och underskrift av den behöriga myndighet eller instans som utfärdar intyget.

BILAGA III

Förteckning över överträdelser enligt artikel 6.2 a:

| 1. | a) | De maximala körtiderna per sex dagar eller per två veckor har överskridits med 25 % eller mer. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

De maximala körtiderna per sex dagar eller per två veckor har överskridits med 25 % eller mer.

| b) | Den maximala körtiden per dag har under en daglig arbetsperiod överskridits med 50 % eller mer utan paus eller oavbruten vila under minst 4,5 timmar. |
| --- | --- |

b)

Den maximala körtiden per dag har under en daglig arbetsperiod överskridits med 50 % eller mer utan paus eller oavbruten vila under minst 4,5 timmar.

| 2. | Färdskrivare och/eller fartbegränsare saknas, utrustning som kan ändra de uppgifter som har registrerats av registreringsutrustningen och/eller fartbegränsaren har använts i bedrägligt syfte eller diagramblad eller uppgifter som har laddats ned från färdskrivaren och/eller förarkortet har förfalskats. |
| --- | --- |

2.

Färdskrivare och/eller fartbegränsare saknas, utrustning som kan ändra de uppgifter som har registrerats av registreringsutrustningen och/eller fartbegränsaren har använts i bedrägligt syfte eller diagramblad eller uppgifter som har laddats ned från färdskrivaren och/eller förarkortet har förfalskats.

| 3. | Fordonet har framförts utan gällande trafiksäkerhetsprovning eller med mycket allvarliga fel på exempelvis bromssystemet, styrningskomponenter, hjul/däck, fjädring eller chassi som omedelbart skulle kunna äventyra trafiksäkerheten och därmed leda till beslut om körförbud. |
| --- | --- |

3.

Fordonet har framförts utan gällande trafiksäkerhetsprovning eller med mycket allvarliga fel på exempelvis bromssystemet, styrningskomponenter, hjul/däck, fjädring eller chassi som omedelbart skulle kunna äventyra trafiksäkerheten och därmed leda till beslut om körförbud.

| 4. | Fordonet har använts för att transportera farligt gods som inte får transporteras eller för att transportera farligt gods utan att fordonet försetts med den skyltning som krävs för sådan transport. |
| --- | --- |

4.

Fordonet har använts för att transportera farligt gods som inte får transporteras eller för att transportera farligt gods utan att fordonet försetts med den skyltning som krävs för sådan transport.

| 5. | Passagerare eller gods har transporterats av förare som inte innehar giltigt körkort eller av företag som inte innehar något giltigt gemenskapstillstånd. |
| --- | --- |

5.

Passagerare eller gods har transporterats av förare som inte innehar giltigt körkort eller av företag som inte innehar något giltigt gemenskapstillstånd.

| 6. | En förare har använt ett förfalskat förarbevis eller ett förarbevis som han inte är innehavare av eller som han har erhållit på grundval av felaktiga uppgifter och/eller förfalskade handlingar. |
| --- | --- |

6.

En förare har använt ett förfalskat förarbevis eller ett förarbevis som han inte är innehavare av eller som han har erhållit på grundval av felaktiga uppgifter och/eller förfalskade handlingar.

| 7. | Transport av gods där den högsta tillåtna bruttovikten överskridits med 20 % eller mer. |
| --- | --- |

7.

Transport av gods där den högsta tillåtna bruttovikten överskridits med 20 % eller mer.

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/194 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/194

---

Gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (omarbetning) ***I

P6_TA(2008)0218

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (omarbetning) (KOM(2007)0265 – C6-0146/2007 – 2007/0099(COD))

(2009/C 279 E/38)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0265), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0265),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 71 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0146/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 71 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0146/2007),

| — | med beaktande det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för rättsliga frågor av den 20 november 2007, i enlighet med artikel 80a.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för rättsliga frågor av den 20 november 2007, i enlighet med artikel 80a.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 80a och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80a och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0038/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0038/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats nedan till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats nedan till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P6_TC1-COD(2007)0099

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (omarbetning)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71,

med beaktande av kommissionens förslag Image,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Ett antal betydande ändringar kommer att göras i rådets förordning (EEG) nr 881/92 av den 26 mars 1992 om tillträde till marknaden för godstransporter på väg inom gemenskapen till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorier (4), i rådets förordning (EEG) nr 3118/93 av den 25 oktober 1993 om förutsättningar för transportföretag att utföra inrikes godstransporter på väg i en medlemsstat där de inte är etablerade (5) och i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/94/EG av den 12 december 2006 om fastställande av gemensamma regler för vissa godstransporter på väg (6). Av tydlighetsskäl och förenklingsskäl bör dessa rättsakter därför omarbetas och konsolideras till en enda förordning. |
| --- | --- |

(1)

Ett antal betydande ändringar kommer att göras i rådets förordning (EEG) nr 881/92 av den 26 mars 1992 om tillträde till marknaden för godstransporter på väg inom gemenskapen till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorier (4), i rådets förordning (EEG) nr 3118/93 av den 25 oktober 1993 om förutsättningar för transportföretag att utföra inrikes godstransporter på väg i en medlemsstat där de inte är etablerade (5) och i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/94/EG av den 12 december 2006 om fastställande av gemensamma regler för vissa godstransporter på väg (6). Av tydlighetsskäl och förenklingsskäl bör dessa rättsakter därför omarbetas och konsolideras till en enda förordning.

| (2) | Införandet av en gemensam transportpolitik innebär bl.a. fastställande av gemensamma regler för tillträde till marknaden vid internationella godstransporter på väg inom gemenskapens territorium och fastställande av villkor för hur transportföretag får tillhandahålla transporttjänster i en annan medlemsstat än den där de är etablerade. Dessa regler bör avfattas så att de bidrar till att den inre marknaden för transporter fungerar väl. |
| --- | --- |

(2)

Införandet av en gemensam transportpolitik innebär bl.a. fastställande av gemensamma regler för tillträde till marknaden vid internationella godstransporter på väg inom gemenskapens territorium och fastställande av villkor för hur transportföretag får tillhandahålla transporttjänster i en annan medlemsstat än den där de är etablerade. Dessa regler bör avfattas så att de bidrar till att den inre marknaden för transporter fungerar väl.

| (3) | En sådan enhetlig ordning för tillträde till marknaden innebär också att det införs en frihet att tillhandahålla tjänster genom att de som tillhandahåller tjänster befrias från alla begränsningar på grund av nationalitet eller på grund av att de är etablerade i en annan medlemsstat än den där tjänsten tillhandahålls. |
| --- | --- |

(3)

En sådan enhetlig ordning för tillträde till marknaden innebär också att det införs en frihet att tillhandahålla tjänster genom att de som tillhandahåller tjänster befrias från alla begränsningar på grund av nationalitet eller på grund av att de är etablerade i en annan medlemsstat än den där tjänsten tillhandahålls.

| (4) | För att säkerställa ett sammanhängande ramverk för internationella godstransporter på väg inom hela gemenskapen bör denna förordning tillämpas på alla internationella transporter på gemenskapens territorium. Transport mellan medlemsstater och tredjeländer regleras fortfarande till stor del genom bilaterala avtal mellan de medlemsstater och tredjeländer som berörs. Så länge nödvändiga avtal inte har träffats mellan gemenskapen och de berörda tredjeländerna bör därför den här förordningen inte tillämpas på den del av resan som företas på den medlemsstats territorium där lastning och lossning sker. Den bör emellertid tillämpas i en medlemsstat som är transitland. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa ett sammanhängande ramverk för internationella godstransporter på väg inom hela gemenskapen bör denna förordning tillämpas på alla internationella transporter på gemenskapens territorium. Transport mellan medlemsstater och tredjeländer regleras fortfarande till stor del genom bilaterala avtal mellan de medlemsstater och tredjeländer som berörs. Så länge nödvändiga avtal inte har träffats mellan gemenskapen och de berörda tredjeländerna bör därför den här förordningen inte tillämpas på den del av resan som företas på den medlemsstats territorium där lastning och lossning sker. Den bör emellertid tillämpas i en medlemsstat som är transitland.

| (5) | Ankommande eller avgående transport av gods på väg inom ramen för kombinerad transport enligt bestämmelserna i rådets direktiv 92/106/EEG av den 7 december 1992 om gemensamma regler för vissa former av kombinerad transport av gods mellan medlemsstaterna

   (7)

  , och därmed kombinerad järnvägs- och vägtransport och/eller vatten- och vägtransport i båda riktningarna, omfattas inte av definitionen för cabotage. |
| --- | --- |

(5)

Ankommande eller avgående transport av gods på väg inom ramen för kombinerad transport enligt bestämmelserna i rådets direktiv 92/106/EEG av den 7 december 1992 om gemensamma regler för vissa former av kombinerad transport av gods mellan medlemsstaterna

   (7)

  , och därmed kombinerad järnvägs- och vägtransport och/eller vatten- och vägtransport i båda riktningarna, omfattas inte av definitionen för cabotage.

| (6) | I enlighet med direktiv 2006/94/EG är ett antal transporttyper undantagna från gemenskapstillstånd och från andra transporttillstånd. Inom ramen för den organisation av marknaden som föreskrivs i denna förordning är det nödvändigt att behålla en ordning med undantag från gemenskapstillståndet och varje annat transporttillstånd för några av de transporttyperna på grund av deras speciella art. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med direktiv 2006/94/EG är ett antal transporttyper undantagna från gemenskapstillstånd och från andra transporttillstånd. Inom ramen för den organisation av marknaden som föreskrivs i denna förordning är det nödvändigt att behålla en ordning med undantag från gemenskapstillståndet och varje annat transporttillstånd för några av de transporttyperna på grund av deras speciella art.

| (7) | Enligt direktiv 2006/94/EG undantas godstransport med fordon med en högsta totalvikt på mellan 3,5 ton och 6 ton från kravet på gemenskapstillstånd. I allmänhet är gemenskapens regler om transport av gods och passagerare på väg tillämpliga på fordon med en totalmassa på 3,5 ton eller mer. Bestämmelserna i denna förordning bör anpassas till det allmänna tillämpningsområdet för gemenskapens transportregler och undantag bör därför endast föreskrivas för fordon med en totalmassa på mindre än 3,5 ton. |
| --- | --- |

(7)

Enligt direktiv 2006/94/EG undantas godstransport med fordon med en högsta totalvikt på mellan 3,5 ton och 6 ton från kravet på gemenskapstillstånd. I allmänhet är gemenskapens regler om transport av gods och passagerare på väg tillämpliga på fordon med en totalmassa på 3,5 ton eller mer. Bestämmelserna i denna förordning bör anpassas till det allmänna tillämpningsområdet för gemenskapens transportregler och undantag bör därför endast föreskrivas för fordon med en totalmassa på mindre än 3,5 ton.

| (8) | För internationella godstransporter på väg bör det krävas att transportföretagen innehar icke-kvoterade gemenskapstillstånd. Transportföretagen bör åläggas att förvara en styrkt kopia av gemenskapstillståndet ombord på varje fordon för att förenkla de kontroller som görs av kontrollorganen, särskilt de kontroller som görs utanför den medlemsstat där transportföretaget är etablerat. Det är därför nödvändigt att fastställa mer detaljerade specifikationer för utformningen och andra aspekter när det gäller gemenskapstillståndet och de styrkta kopiorna. |
| --- | --- |

(8)

För internationella godstransporter på väg bör det krävas att transportföretagen innehar icke-kvoterade gemenskapstillstånd. Transportföretagen bör åläggas att förvara en styrkt kopia av gemenskapstillståndet ombord på varje fordon för att förenkla de kontroller som görs av kontrollorganen, särskilt de kontroller som görs utanför den medlemsstat där transportföretaget är etablerat. Det är därför nödvändigt att fastställa mer detaljerade specifikationer för utformningen och andra aspekter när det gäller gemenskapstillståndet och de styrkta kopiorna.

| (9) | Det bör fastställas villkor för utfärdande och återkallande av gemenskapstillstånden, vilka typer av transporter som de omfattar, deras giltighetstid och närmare regler för deras användning. |
| --- | --- |

(9)

Det bör fastställas villkor för utfärdande och återkallande av gemenskapstillstånden, vilka typer av transporter som de omfattar, deras giltighetstid och närmare regler för deras användning.

| (10) | Det bör också skapas ett förartillstånd som gör det möjligt för medlemsstaterna att på ett effektivt sätt kontrollera om förare från tredjeländer har en laglig anställning eller står till förfogande för det transportföretag som ansvarar för en viss transport.
  Förartillståndet bör vara förståeligt för alla som utför sådana kontroller. |
| --- | --- |

(10)

Det bör också skapas ett förartillstånd som gör det möjligt för medlemsstaterna att på ett effektivt sätt kontrollera om förare från tredjeländer har en laglig anställning eller står till förfogande för det transportföretag som ansvarar för en viss transport.
  Förartillståndet bör vara förståeligt för alla som utför sådana kontroller.

| (11) | Transportföretag som innehar det gemenskapstillstånd som föreskrivs i denna förordning och transportföretag som har tillstånd att utföra vissa typer av internationella vägtransporter, bör få tillstånd att utföra nationella transporttjänster i en annan medlemsstat, utan att ha säte i eller på annat sätt vara etablerade i den staten. |
| --- | --- |

(11)

Transportföretag som innehar det gemenskapstillstånd som föreskrivs i denna förordning och transportföretag som har tillstånd att utföra vissa typer av internationella vägtransporter, bör få tillstånd att utföra nationella transporttjänster i en annan medlemsstat, utan att ha säte i eller på annat sätt vara etablerade i den staten.

| (12) | Tidigare har sådana nationella transporter varit tillåtna om det har rört sig om trafik av tillfällig karaktär. I praktiken har det varit svårt att avgöra vilka transporter som är tillåtna. Det behövs därför tydliga regler för vilka efterlevnaden kan kontrolleras.
  På längre sikt kan restriktionerna för cabotage dock inte längre motiveras. De måste avskaffas fullständigt, eftersom dessa restriktioner inte är förenliga med principerna för en inre marknad utan gränser där fri rörlighet för varor och tjänster garanteras. Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att reglerna tillämpas enhetligt i hela EU. |
| --- | --- |

(12)

Tidigare har sådana nationella transporter varit tillåtna om det har rört sig om trafik av tillfällig karaktär. I praktiken har det varit svårt att avgöra vilka transporter som är tillåtna. Det behövs därför tydliga regler för vilka efterlevnaden kan kontrolleras.
  På längre sikt kan restriktionerna för cabotage dock inte längre motiveras. De måste avskaffas fullständigt, eftersom dessa restriktioner inte är förenliga med principerna för en inre marknad utan gränser där fri rörlighet för varor och tjänster garanteras. Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att reglerna tillämpas enhetligt i hela EU.

| (13) | Bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (8) är tillämpliga i de fall då tranportföretagen, för tillhandahållande av cabotagetranposter, utstationerar arbetstagare, som är anställda av transportföretaget, till en annan medlemsstat än den där de vanligtvis arbetar. |
| --- | --- |

(13)

Bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (8) är tillämpliga i de fall då tranportföretagen, för tillhandahållande av cabotagetranposter, utstationerar arbetstagare, som är anställda av transportföretaget, till en annan medlemsstat än den där de vanligtvis arbetar.

| (14) | Restriktioner i fråga om antalet cabotagetransporter och den tidsperiod inom vilken de får utföras är en nödvändig men endast tillfällig åtgärd som syftar till att uppmuntra medlemsstaterna att i största möjliga utsträckning harmonisera skatte- och arbetsvillkoren. De restriktioner som fastställs genom denna förordning är därför tillfälliga och bör upphävas från och med den 1 januari 2014. |
| --- | --- |

(14)

Restriktioner i fråga om antalet cabotagetransporter och den tidsperiod inom vilken de får utföras är en nödvändig men endast tillfällig åtgärd som syftar till att uppmuntra medlemsstaterna att i största möjliga utsträckning harmonisera skatte- och arbetsvillkoren. De restriktioner som fastställs genom denna förordning är därför tillfälliga och bör upphävas från och med den 1 januari 2014.

| (15) | Vissa angränsande medlemsstater har sedan lång tid tillbaka starka ekonomiska band. Sådana medlemsstater bör därför kunna tillåta ökat tillträde till cabotage för transportföretag i de berörda angränsande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(15)

Vissa angränsande medlemsstater har sedan lång tid tillbaka starka ekonomiska band. Sådana medlemsstater bör därför kunna tillåta ökat tillträde till cabotage för transportföretag i de berörda angränsande medlemsstaterna.

| (16) | Det är önskvärt att medlemsstaterna ger varandra ömsesidigt bistånd för att denna förordning ska kunna tillämpas effektivt. |
| --- | --- |

(16)

Det är önskvärt att medlemsstaterna ger varandra ömsesidigt bistånd för att denna förordning ska kunna tillämpas effektivt.

| (17) | Det bör vara möjligt att säkerställa att tredjelandstransporter, det vill säga transporter som utförs av ett transportföretag mellan två värdmedlemsstater som ingendera är den medlemsstat där transportföretaget är etablerat, inte ger upphov till situationer som är så regelbundna, kontinuerliga och/eller systematiska att de snedvrider marknaden på grund av att anställnings- och arbetsvillkor tillämpas som är mindre fördelaktiga än de villkor som gäller i de två medlemsstater mellan vilka tredjelandstransporten utförs
  . |
| --- | --- |

(17)

Det bör vara möjligt att säkerställa att tredjelandstransporter, det vill säga transporter som utförs av ett transportföretag mellan två värdmedlemsstater som ingendera är den medlemsstat där transportföretaget är etablerat, inte ger upphov till situationer som är så regelbundna, kontinuerliga och/eller systematiska att de snedvrider marknaden på grund av att anställnings- och arbetsvillkor tillämpas som är mindre fördelaktiga än de villkor som gäller i de två medlemsstater mellan vilka tredjelandstransporten utförs
  .

| (18) | De administrativa formaliteterna bör så långt det är möjligt minskas men utan att de kontrollmöjligheter och påföljder avskaffas som säkerställer att denna förordning tillämpas korrekt och att efterlevnaden kontrolleras effektivt. Därför bör de befintliga reglerna om indragning av gemenskapstillstånd tydliggöras och stärkas. Reglerna bör anpassas för att även möjliggöra effektiva påföljder för allvarliga överträdelser

  i en annan medlemsstat än den där transportföretaget är etablerat. Påföljderna bör vara icke-diskriminerande och stå i proportion till hur allvarliga överträdelserna är. Det bör vara möjligt att
  lämna in ett överklagande
  . |
| --- | --- |

(18)

Image

| (19) | Medlemsstaterna bör i sina nationella register över transportföretag som bedriver godstransporter på väg registrera alla allvarliga överträdelser

  som begåtts av transportföretag och för vilka det utmätts påföljder. |
| --- | --- |

(19)

Image

| (20) | För att förbättra och underlätta informationsutbytet mellan de nationella myndigheterna bör medlemsstaterna utbyta relevant information via de nationella kontaktpunkter som har upprättats i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 [om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som yrkesmässigt bedriver transporter på väg] (9). |
| --- | --- |

(20)

För att förbättra och underlätta informationsutbytet mellan de nationella myndigheterna bör medlemsstaterna utbyta relevant information via de nationella kontaktpunkter som har upprättats i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 [om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som yrkesmässigt bedriver transporter på väg] (9).

| (21) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10). |
| --- | --- |

(21)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10).

| (22) | Kommissionen bör särskilt ges
  befogenhet
  att anpassa bilagorna I och II efter den tekniska utvecklingen
  och utarbeta en enhetlig och harmoniserad standardfraktsedel
  . Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning,
  bland annat genom att komplettera den med nya icke väsentliga delar,

  måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen bör särskilt ges
  befogenhet
  att anpassa bilagorna I och II efter den tekniska utvecklingen
  och utarbeta en enhetlig och harmoniserad standardfraktsedel
  . Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning,
  bland annat genom att komplettera den med nya icke väsentliga delar,

  måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (23) | Av effektivitetsskäl bör de normala tidsgränserna för det föreskrivande förfarandet med kontroll förkortas för antagandet av åtgärderna. |
| --- | --- |

(23)

Av effektivitetsskäl bör de normala tidsgränserna för det föreskrivande förfarandet med kontroll förkortas för antagandet av åtgärderna.

| (24) | Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att genomföra denna förordning, särskilt när det gäller effektiva, proportionella och avskräckande påföljder. |
| --- | --- |

(24)

Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att genomföra denna förordning, särskilt när det gäller effektiva, proportionella och avskräckande påföljder.

| (25) | Eftersom målen för den föreslagna åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdernas omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen

  i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(25)

Image

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning ska gälla internationell godstransport på väg i yrkesmässig trafik inom gemenskapens territorium.

2.   Vid transporter från en medlemsstat till ett tredjeland och omvänt ska förordningen gälla den del av resan som utgörs av transitering genom en annan medlemsstats territorium. Förordningen ska inte gälla den del av resan som företas på den medlemsstats territorium där lastning eller lossning sker, så länge som nödvändiga avtal inte har träffats mellan gemenskapen och det berörda tredjelandet.

3.   I väntan på att de avtal som avses i punkt 2 träffas mellan gemenskapen och de berörda tredjeländerna ska denna förordning inte påverka tillämpningen av följande bestämmelser:

| a) | Sådana bestämmelser om transport från en medlemsstat till ett tredjeland och omvänt som finns i bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer. |
| --- | --- |

a)

Sådana bestämmelser om transport från en medlemsstat till ett tredjeland och omvänt som finns i bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer.

| b) | Sådana bestämmelser om transport från en medlemsstat till ett tredjeland och omvänt som finns i bilaterala avtal mellan medlemsstater och som genom bilaterala tillstånd eller genom fri yrkesutövning medger att lastning och lossning i en medlemsstat utförs av transportföretag som inte är etablerade i denna medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

Sådana bestämmelser om transport från en medlemsstat till ett tredjeland och omvänt som finns i bilaterala avtal mellan medlemsstater och som genom bilaterala tillstånd eller genom fri yrkesutövning medger att lastning och lossning i en medlemsstat utförs av transportföretag som inte är etablerade i denna medlemsstat.

Medlemsstaterna ska dock anpassa de avtal som avses i första stycket led a för att säkerställa att principen om icke-diskriminering av gemenskapens transportföretag efterlevs.

4.   Denna förordning ska tillämpas på
  cabotagetransporter
  .

5.   Denna förordning ska inte tillämpas på följande typer av transporter och resor utan last i samband med sådana transporter
  , eftersom de inte omfattas av skyldigheten att inneha gemenskapstillstånd
  :

| a) | Posttrafik som genomförs inom ramen för samhällsomfattande tjänster. |
| --- | --- |

a)

Posttrafik som genomförs inom ramen för samhällsomfattande tjänster.

| b) | Transport av skadade eller trasiga fordon. |
| --- | --- |

b)

Transport av skadade eller trasiga fordon.

| c) | Godstransport med fordon vars högsta tillåtna totalvikt, inbegripet släp, inte överstiger 3,5 ton. |
| --- | --- |

c)

Godstransport med fordon vars högsta tillåtna totalvikt, inbegripet släp, inte överstiger 3,5 ton.

| d) | Godstransport med motorfordon när följande villkor är uppfyllda:






  i) | Det transporterade godset ska vara företagets egendom eller ha sålts, köpts, hyrts ut eller hyrts, tillverkats, utvunnits, bearbetats eller reparerats av företaget. |
| --- | --- | --- |

d)

Godstransport med motorfordon när följande villkor är uppfyllda:

i)

Det transporterade godset ska vara företagets egendom eller ha sålts, köpts, hyrts ut eller hyrts, tillverkats, utvunnits, bearbetats eller reparerats av företaget.

| ii) | Resans syfte ska vara att transportera godset till eller från företaget eller att flytta det inom eller utanför företaget för eget bruk. |
| --- | --- |

ii)

Resans syfte ska vara att transportera godset till eller från företaget eller att flytta det inom eller utanför företaget för eget bruk.

| iii) | Företagets egen personal ska föra de motorfordon som används för sådana transporter. |
| --- | --- |

iii)

Företagets egen personal ska föra de motorfordon som används för sådana transporter.

| iv) | De motorfordon som används för transporten ska tillhöra företaget eller ha köpts på kredit eller hyrts av företaget, under förutsättning att de i sådana fall uppfyller de villkor som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/1/EG av den 18 januari 2006 om användning av fordon hyrda utan förare för godstransporter på väg
   (11). |
| --- | --- |

iv)

De motorfordon som används för transporten ska tillhöra företaget eller ha köpts på kredit eller hyrts av företaget, under förutsättning att de i sådana fall uppfyller de villkor som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/1/EG av den 18 januari 2006 om användning av fordon hyrda utan förare för godstransporter på väg
   (11).

| v) | Transporten ska endast utgöra stödverksamhet inom ramen för företagets verksamhet. |
| --- | --- |

v)

Transporten ska endast utgöra stödverksamhet inom ramen för företagets verksamhet.

| e) | Transport av läkemedel, medicinsk apparatur och medicinsk utrustning samt av andra artiklar som behövs vid hjälp vid olycksfall, i synnerhet i samband med naturkatastrofer. |
| --- | --- |

e)

Transport av läkemedel, medicinsk apparatur och medicinsk utrustning samt av andra artiklar som behövs vid hjälp vid olycksfall, i synnerhet i samband med naturkatastrofer.

Led d.iv i första stycket gäller inte för ersättningsfordon som används kortvarigt i samband med att det fordon som normalt sett används är funktionsodugligt.

6.   Bestämmelserna i punkt 5 ska inte påverka de villkor som en medlemsstat uppställer för sina egna medborgare för att bedriva sådan verksamhet som avses i samma punkt.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

| 1) | ”fordon”: ett motorfordon som är registrerat i en medlemsstat eller en fordonskombination där åtminstone motorfordonet är registrerat i en medlemsstat, om motorfordonet eller fordonskombinationen uteslutande används för godstransporter, |
| --- | --- |

1)

”fordon”: ett motorfordon som är registrerat i en medlemsstat eller en fordonskombination där åtminstone motorfordonet är registrerat i en medlemsstat, om motorfordonet eller fordonskombinationen uteslutande används för godstransporter,

| 2) | ”internationell transport”:






  a) | en resa med last som företas med ett fordon där avreseorten och bestämmelseorten ligger i två olika medlemsstater, med eller utan transit genom en eller flera medlemsstater eller ett eller flera tredjeländer, |
| --- | --- | --- |

2)

”internationell transport”:

a)

en resa med last som företas med ett fordon där avreseorten och bestämmelseorten ligger i två olika medlemsstater, med eller utan transit genom en eller flera medlemsstater eller ett eller flera tredjeländer,

| b) | en resa med last som företas med ett fordon från en medlemsstat till ett tredjeland eller omvänt, med eller utan transit genom en eller flera medlemsstater eller ett eller flera tredjeländer, |
| --- | --- |

b)

en resa med last som företas med ett fordon från en medlemsstat till ett tredjeland eller omvänt, med eller utan transit genom en eller flera medlemsstater eller ett eller flera tredjeländer,

| c) | en resa med last som företas med ett fordon mellan tredjeländer, med transit genom en eller flera medlemsstaters territorier, |
| --- | --- |

c)

en resa med last som företas med ett fordon mellan tredjeländer, med transit genom en eller flera medlemsstaters territorier,

| d) | en resa utan last i samband med transport av det slag som avses i leden a, b och c, |
| --- | --- |

d)

en resa utan last i samband med transport av det slag som avses i leden a, b och c,

| 3) | ”värdmedlemsstat”: en medlemsstat där ett transportföretag bedriver trafik, men som är en annan medlemsstat än den där transportföretaget är etablerat, |
| --- | --- |

3)

”värdmedlemsstat”: en medlemsstat där ett transportföretag bedriver trafik, men som är en annan medlemsstat än den där transportföretaget är etablerat,

| 4) | ”icke-hemmahörande transportföretag”: ett transportföretag som utför godstransporter på väg i en värdmedlemsstat. |
| --- | --- |

4)

”icke-hemmahörande transportföretag”: ett transportföretag som utför godstransporter på väg i en värdmedlemsstat.

| 5) | ”förare”: varje person som framför fordonet, även under en kort tid, eller som åker i ett fordon, som ett led i sitt tjänteutövande, för att vid behov kunna framföra det. |
| --- | --- |

5)

”förare”: varje person som framför fordonet, även under en kort tid, eller som åker i ett fordon, som ett led i sitt tjänteutövande, för att vid behov kunna framföra det.

| 6) | ”cabotagetransporter”: nationella transporter i yrkesmässig trafik som utförs på tillfällig bas i en värdmedlemsstat,
  dvs. i enlighet med bestämmelserna i kapitel III, |
| --- | --- |

6)

”cabotagetransporter”: nationella transporter i yrkesmässig trafik som utförs på tillfällig bas i en värdmedlemsstat,
  dvs. i enlighet med bestämmelserna i kapitel III,

| 7) | ”allvarlig överträdelse

  av gemenskapens transportbestämmelser”: överträdelser som leder till att ett transportföretag förlorar sitt goda anseende i enlighet med artikel 6.1 och 6.2 i förordning (EG) nr [om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som yrkesmässigt bedriver transporter på väg]. |
| --- | --- |

7)

Image

| 8) | ”tredjelandstransporter”: internationella transporter som utförs av ett transportföretag mellan två värdmedlemsstater som ingendera är den medlemsstat där transportföretaget är etablerat. |
| --- | --- |

8)

”tredjelandstransporter”: internationella transporter som utförs av ett transportföretag mellan två värdmedlemsstater som ingendera är den medlemsstat där transportföretaget är etablerat.

Kapitel II

Internationell transport

Artikel 3

Princip

För internationella transporter krävs det ett gemenskapstillstånd och, om föraren är medborgare i tredje land, ett sådant tillstånd i kombination med ett förartillstånd.

Artikel 4

Gemenskapstillstånd

1.   Ett gemenskapstillstånd ska utfärdas av en medlemsstat i enlighet med denna förordning för varje transportföretag som bedriver godstransport på väg i yrkesmässig trafik och som

| a) | är etablerat i en medlemsstat i enlighet med gemenskapslagstiftningen och den nationella lagstiftningen i medlemsstaten, |
| --- | --- |

a)

är etablerat i en medlemsstat i enlighet med gemenskapslagstiftningen och den nationella lagstiftningen i medlemsstaten,

| b) | i enlighet med gemenskapslagstiftningen och medlemsstatens nationella lagstiftning om yrkesmässig trafik har rätt att i etableringsmedlemsstaten bedriva internationell godstransport på väg. |
| --- | --- |

b)

i enlighet med gemenskapslagstiftningen och medlemsstatens nationella lagstiftning om yrkesmässig trafik har rätt att i etableringsmedlemsstaten bedriva internationell godstransport på väg.

2.   Gemenskapstillstånd ska utfärdas av de behöriga myndigheterna i etableringsmedlemsstaten för en period på fem år och med möjlighet till förnyelse. Gemenskapstillstånd och bestyrkta kopior som har utfärdats före den dag då denna förordning börjar tillämpas ska gälla under hela den angivna löptiden.

3.   Etableringsmedlemsstaten ska till tillståndshavaren överlämna gemenskapstillståndet i original, vilket ska förvaras av transportföretaget, samt så många bestyrkta kopior som motsvarar det antal fordon som tillståndshavaren förfogar över såsom ägare eller på någon annan grund, t.ex. i kraft av hyrköps-, hyres- eller leasingavtal.

4.   Gemenskapstillståndet och de bestyrkta kopiorna ska överensstämma med den förlaga som finns i bilaga I; i bilagan anges också villkor för hur tillståndet får utnyttjas.

Kommissionen ska anpassa bilaga I efter den tekniska utvecklingen. Eftersom dessa åtgärder avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning ska de antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 16.2.

5.   Gemenskapstillståndet och de bestyrkta kopiorna ska undertecknas i original och märkas med ett löpnummer och med den utfärdande myndighetens präglingsstämpel eller sigill. Löpnumen på gemenskapstillstånden och på de bestyrkta kopiorna ska registreras i de nationella elektroniska register över transportföretag som föreskrivs i artikel 15 i förordning (EG) nr .../2008 [om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som yrkesmässigt bedriver transporter på väg] som en del av de uppgifter som registreras om ett transportföretag.

6.   Gemenskapstillståndet ska utfärdas i transportföretagets namn. Transportföretaget får inte överlåta det till tredjepart. En bestyrkt kopia av gemenskapstillståndet ska medföras i transportföretagets samtliga fordon och på begäran visas upp för en behörig kontrollant.

För fordonskombinationer gäller att den bestyrkta kopian ska följa motorfordonet. Den ska omfatta fordonskombinationer även om släpvagnen eller påhängsvagnen inte är registrerad eller har tillstånd att framföras på väg i tillståndshavarens namn eller om den är registrerad eller har tillstånd att framföras på väg i en annan medlemsstat.

Artikel 5

Förartillstånd

1.   Förartillstånd ska utfärdas av en medlemsstat, i enlighet med denna artikel, till varje transportföretag som

| a) | innehar ett gemenskapstillstånd, och |
| --- | --- |

a)

innehar ett gemenskapstillstånd, och

| b) | i den berörda medlemsstaten lagligt anställer förare som är medborgare i tredjeland eller lagligt använder förare som är medborgare i tredjeland och som står till transportföretagets förfogande i överensstämmelse med de anställningsvillkor och den yrkesutbildning som fastställs för förare i samma medlemsstat,






  i) | i bestämmelser i lagar och andra författningar, eller, i förekommande fall, |
| --- | --- | --- |

b)

i den berörda medlemsstaten lagligt anställer förare som är medborgare i tredjeland eller lagligt använder förare som är medborgare i tredjeland och som står till transportföretagets förfogande i överensstämmelse med de anställningsvillkor och den yrkesutbildning som fastställs för förare i samma medlemsstat,

i)

i bestämmelser i lagar och andra författningar, eller, i förekommande fall,

| ii) | i kollektivavtal, enligt tillämpliga regler i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

ii)

i kollektivavtal, enligt tillämpliga regler i den medlemsstaten.

2.   Förartillståndet ska utfärdas av de behöriga myndigheterna i etableringsmedlemsstaten på begäran av innehavaren av gemenskapstillståndet för varje förare som är medborgare i tredjeland och som är lagligt anställd av gemenskapstillståndsinnehavaren eller lagligt står till dennes förfogande. Varje förartillstånd ska intyga att den förare som namnges i tillståndet är anställd på de villkor som anges i punkt 1.

3.   Förartillståndet ska överensstämma med förlagan i bilaga II.

4.   Kommissionen ska anpassa bilaga II efter den tekniska utvecklingen. Eftersom dessa åtgärder avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning ska de antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 16.2.

5.   Förartillståndet ska undertecknas och märkas med ett löpnummer och med den utfärdande myndighetens präglingssstämpel eller sigill Löpnumret på förartillståndet ska registreras i de nationella elektroniska register över transportföretag som föreskrivs i artikel 15 i förordning (EG) nr .../2008 [om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som yrkesmässigt bedriver transporter på väg] som en del av de uppgifter som registreras om det transportföretag som ställer förartillståndet till förfogande för den angivna föraren.

6.   Förartillståndet ska tillhöra transportföretaget som ska överlämna det till den förare som namnges i tillståndet när föraren framför ett fordon i en transport som omfattas av ett gemenskapstillstånd som utfärdats till detta transportföretag. En bestyrkt kopia av förartillståndet, som utfärdats av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där transportföretaget är etablerat ska förvaras i transportföretagets lokaler. Förartillståndet ska på begäran visas upp för en behörig kontrollant.

7.   Förartillståndet ska utfärdas med en giltighetstid som ska fastställas av den utfärdande medlemsstaten; giltighetstiden får dock inte överstiga fem år. Förartillstånd som har utfärdats före den dag då denna förordning träder i kraft ska förbli giltiga till och med deras sista giltighetsdag.

Förartillståndet är giltigt endast om villkoren för dess utfärdande är uppfyllda. Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att dessa tillstånd omedelbart lämnas tillbaka av transportföretaget till de utfärdande myndigheterna om dessa villkor inte längre uppfylls.

Artikel 6

Kontroll av om villkoren uppfylls

1.   När ansökan om gemenskapstillstånd görs och senast fem år efter utfärdandet av tillståndet samt därefter minst vart femte år ska de behöriga myndigheterna i etableringsmedlemsstaten kontrollera att transportföretaget uppfyller eller fortfarande uppfyller villkoren i artikel 4.1.

2.   De behöriga myndigheterna i etableringsmedlemsstaten ska regelbundet genom årliga kontroller av åtminstone 20 % av de gällande tillstånd som utfärdats i den medlemsstaten kontrollera om de villkor för utfärdande av förartillstånd som avses i artikel 5.1 fortfarande uppfylls.

Artikel 7

Avslag på ansökan om utfärdande av och återkallande av gemenskapstillstånd och förartillstånd

1.   Om villkoren i artikel 4.1 eller artikel 5.1 inte är uppfyllda, ska de behöriga myndigheterna i etableringsmedlemsstaten genom ett motiverat beslut avslå ansökan om utfärdande eller förnyande av ett gemenskapstillstånd eller ett förartillstånd.

2.   De behöriga myndigheterna ska återkalla gemenskapstillståndet eller förartillståndet om innehavaren

| a) | inte längre uppfyller villkoren i artikel 4.1 eller artikel 5.1, eller |
| --- | --- |

a)

inte längre uppfyller villkoren i artikel 4.1 eller artikel 5.1, eller

| b) | har lämnat oriktiga uppgifter i samband med ansökan om ett gemenskapstillstånd eller ett förartillstånd. |
| --- | --- |

b)

har lämnat oriktiga uppgifter i samband med ansökan om ett gemenskapstillstånd eller ett förartillstånd.

Artikel 8

Tredjelandstransporter och utstationering av arbetstagare

När ett godstransportföretag regelbundet, kontinuerligt och/eller systematiskt utför tredjelandstransporter mellan två medlemsstater, kan en av värdmedlemsstaterna kräva att de arbets- och anställningsvillkor som anges i artikel 10 ska tillämpas.

Kapitel III

Cabotage

Artikel 9

Princip

1.   Varje transportföretag som utför yrkesmässiga godstransporter på väg och som innehar ett gemenskapstillstånd och vars förare, om han är medborgare i tredjeland, innehar ett förartillstånd, ska ha rätt, enligt de villkor som fastställs i detta kapitel, att utföra cabotagetransporter.

2.   Transportföretag enligt punkt 1 ska få genomföra upp till tre cabotagetransporter med samma fordon efter en internationell transport, som gått från en annan medlemsstat eller ett tredjeland till värdmedlemsstaten, så snart det gods som transporteras på den ingående resan har levererats.
  Fordonet behöver inte lossas fullständigt för att dessa cabotagetransporter ska tillåtas.
  Den sista lossningen av last inom ramen för
  cabotagetransporter
  som genomförs innan fordonet lämnar värdmedlemsstaten ska äga rum inom sju dagar från det att den sista lossningen av den ingående internationella transporten har ägt rum.

3.
     
  Cabotagetransporter kan även genomföras i en medlemsstat som ett fordon måste passera igenom efter lossning i en leveransmedlemsstat under en internationell transport, förutsatt att den kortaste vägen tillbaka går genom denna medlemsstat och att återresan efter lossningen i leveranslandet sker inom sju dagar.

4.
     
  Restriktionerna i fråga om antalet cabotagetransporter och den tidsperiod inom vilken de får utföras ska gradvis upphävas. Två år efter denna förordnings ikraftträdande ska antalet cabotagetransporter som anges i punkt 2 ökas till sju. Den 1 januari 2014 ska alla restriktioner i fråga om antalet cabotagetransporter och den tidsperiod inom vilken de får utföras upphävas.

5.   Nationella godstransporter på väg som utförs i en värdmedlemsstat av ett icke-hemmahörande transportföretag ska endast anses förenliga med denna förordning om transportföretaget kan uppvisa otvetydiga bevis för att fordonet kommit in i värdmedlemsstaten på grund av en internationell transport till värdmedlemsstaten och otvetydiga bevis för de cabotagetransporter som transportföretaget därefter har utfört där.

Bevismaterialet ska
  Image innehålla följande uppgifter avseende varje transport:

| a) | Avsändarens namn, adress och namnteckning. |
| --- | --- |

a)

Avsändarens namn, adress och namnteckning.

| b) | Transportföretagets namn, adress och namnteckning. |
| --- | --- |

b)

Transportföretagets namn, adress och namnteckning.

| c) | Mottagarens namn, adress och namnteckning, samt datum då godset levererades. |
| --- | --- |

c)

Mottagarens namn, adress och namnteckning, samt datum då godset levererades.

| d) | Ort och datum för övertag av godset samt angiven leveransort. |
| --- | --- |

d)

Ort och datum för övertag av godset samt angiven leveransort.

| e) | Gängse beskrivning av godsets art och av den förpackningsmetod som använts, samt, när det gäller farligt gods, gängse beskrivning samt uppgift om antalet förpackningar och om särskild märkning och nummeruppgifter på förpackningarna. |
| --- | --- |

e)

Gängse beskrivning av godsets art och av den förpackningsmetod som använts, samt, när det gäller farligt gods, gängse beskrivning samt uppgift om antalet förpackningar och om särskild märkning och nummeruppgifter på förpackningarna.

| f) | Godset bruttovikt eller annan uppgift om mängden. |
| --- | --- |

f)

Godset bruttovikt eller annan uppgift om mängden.

| g) | Motorfordonets och släpvagnens registreringsnummer. |
| --- | --- |

g)

Motorfordonets och släpvagnens registreringsnummer.

För detta ändamål kan CMR-fraktsedlarna eller andra transporthandlingar användas.

6.
     
  Medlemsstaterna ska inte kräva några ytterligare specifika dokument eller överlappande dokument för att styrka att villkoren i punkt 5 har uppfyllts. Senast den 1 januari 2010 ska kommissionen i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 16.2 utarbeta en enhetlig och harmoniserad standardfraktsedel, som ska gälla i hela Europeiska unionen för internationella transporter, nationella transporter och cabotagetransporter. Medlemsstaterna och kommissionen ska se till att bestämmelserna i andra avtal med tredjeländer överensstämmer med bestämmelserna i denna förordning.

7.   Varje transportföretag som utför yrkesmässig trafik och som har tillstånd i den medlemsstat där det är etablerat, enligt den medlemsstatens lagstiftning, att utföra sådana transporter på väg som anges i artikel 1.5 a, b och c ska ha rätt att utföra dels cabotagetransporter av samma slag, dels cabotagetransporter med fordon av samma kategori, enligt föreskrifterna i denna förordning.

8.   Tillstånd att utföra cabotagetransporter vid de transporter som avses i artikel 1.5 e ska vara utan restriktioner.

9.   Varje företag som har tillstånd i den medlemsstat där företaget är etablerat i enlighet med medlemsstatens lagstiftning att utföra sådana vägtransporter för egen räkning som definieras i artikel 1.5 d ska ha rätt att utföra cabotagetransporter för egen räkning.

10.
     
  Bestämmelserna i denna förordning ska inte hindra en medlemsstat från att tillåta andra godstransportörer från en eller flera medlemsstater att på dess territorium genomföra ett obegränsat antal eller fler cabotagetransporter än vad som avses i punkt 2 inom en för den sista lossningen obegränsad tidsperiod eller en tidsperiod som överstiger den som avses i punkt 2. Tillstånd som beviljats innan denna förordning träder i kraft ska fortsätta att gälla. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om befintliga tillstånd och om tillstånd som de beviljar efter det att denna förordning har trätt i kraft.

11.
     
  Ankommande eller avgående transporter av gods på väg inom ramen för kombinerad transport enligt villkoren i direktiv 92/106/EEG omfattas inte av definitionen för cabotage.

Artikel 10

Tillämpliga regler för cabotagetransporter

1.   Utförandet av cabotagetransporter ska vara underkastat, om inte annat föreskrivs i gemenskapslagstiftningen, de lagar och bestämmelser och den administrativa praxis som gäller i värdmedlemsstaten i följande avseenden:

| a) | Villkor för transportkontrakt. |
| --- | --- |

a)

Villkor för transportkontrakt.

| b) | Vikt och dimension på vägfordon. |
| --- | --- |

b)

Vikt och dimension på vägfordon.

| c) | De krav som ställs på transporter av vissa godskategorier, särskilt farligt gods, livsmedel och levande djur. |
| --- | --- |

c)

De krav som ställs på transporter av vissa godskategorier, särskilt farligt gods, livsmedel och levande djur.

| d) | Körtider och viloperioder. |
| --- | --- |

Image

Körtider och viloperioder.

| e) | Mervärdesskatt på transporttjänster. |
| --- | --- |

e)

Mervärdesskatt på transporttjänster.

| f) | Utstationering av arbetstagare enligt direktiv 96/71/EG. |
| --- | --- |

f)

Utstationering av arbetstagare enligt direktiv 96/71/EG.

Sådana vikter och dimensioner som avses i första stycket led b får när det är lämpligt överskrida dem som tillämpas i den medlemsstat där transportföretaget är etablerat, men de får under inga omständigheter överskrida de gränsvärden som värdmedlemsstaten fastställt för nationell trafik eller de tekniska egenskaper som föreskrivs i det bevis som avses i artikel 6.1 i rådets direktiv 96/53/EG av den 25 juli 1996 om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen
   (12).

2.   De lagar och bestämmelser och den administrativa praxis som avses i punkt 1 ska tillämpas på icke hemmahörande transportföretag på samma villkor som de som tillämpas på medlemsstatens egna medborgare i syfte att förhindra diskriminering på grund av nationalitet eller etableringsort.

Kapitel IV

Ömsesidigt bistånd, skyddsåtgärder och påföljder

Artikel 11

Ömsesidigt bistånd

Medlemsstaterna ska bistå varandra vid tillämpningen av denna förordning och vid övervakningen av tillämpningen. De ska utbyta information via de nationella kontaktpunkter som inrättas enligt artikel 17 i förordning (EG) nr .../2008 [om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som yrkesmässigt bedriver transporter på väg].

Artikel 12

Skyddsåtgärder

1.
     
  När de restriktioner som anges i artikel 9.3 upphör att gälla får en medlemsstat, om allvarliga störningar på den nationella transportmarknaden i ett visst geografiskt område uppstår på grund av eller förvärras genom cabotage, hänskjuta ärendet till kommissionen för beslut om skyddsåtgärder, varvid medlemsstaten ska förse kommissionen med information om och meddela vilka åtgärder den avser att vidta för transportföretag som är hemmahörande i medlemsstaten.

2.
     
  I punkt 1 avses med

| — | allvarliga störningar på den inhemska transportmarknaden i ett visst geografiskt område: att problem uppstår som är utmärkande för denna marknad och som innebär att utbudet på ett sätt som kan bli varaktigt vida överstiger efterfrågan, så att den ekonomiska jämvikten och fortlevnaden hos ett betydande antal företag som utför godstransporter på väg hotas, |
| --- | --- |

—

allvarliga störningar på den inhemska transportmarknaden i ett visst geografiskt område: att problem uppstår som är utmärkande för denna marknad och som innebär att utbudet på ett sätt som kan bli varaktigt vida överstiger efterfrågan, så att den ekonomiska jämvikten och fortlevnaden hos ett betydande antal företag som utför godstransporter på väg hotas,

| — | geografiskt område: ett område som helt eller delvis omfattar en medlemsstats territorium eller utöver detta även helt eller delvis omfattar andra medlemsstaters territorium. |
| --- | --- |

—

geografiskt område: ett område som helt eller delvis omfattar en medlemsstats territorium eller utöver detta även helt eller delvis omfattar andra medlemsstaters territorium.

3.
     
  Kommissionen ska granska den uppkomna situationen, särskilt med utgångspunkt från de senaste kvartalsuppgifterna enligt artikel 5 i rådets förordning (EEG) nr 3916/90 av den 21 december 1990 om de åtgärder som skall vidtas i händelse av en kris på marknaden för godstransporter på väg

   (13)

  , och efter att ha hört den rådgivande kommitté som inrättats genom artikel 5 i den förordningen, inom en månad efter mottagandet av medlemsstatens begäran besluta om huruvida skyddsåtgärder är nödvändiga och, om så är fallet besluta om sådana. Sådana åtgärder kan innebära att det berörda området tillfälligt upphör att omfattas av denna förordning. De åtgärder som vidtas enligt denna artikel ska gälla under högst sex månader och får förnyas en gång med samma giltighetstid. Kommissionen ska utan dröjsmål underrätta medlemsstaterna och rådet om alla beslut som fattas i enlighet med denna punkt.

4.
     
  Om kommissionen beslutar att vidta skyddsåtgärder som berör en eller flera medlemsstater ska de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna vidta åtgärder av likvärdig omfattning beträffande transportföretag som är hemmahörande i respektive medlemsstater och underrätta kommissionen om detta. Dessa åtgärder ska tillämpas senast från och med samma datum som de skyddsåtgärder som kommissionen beslutar om.

5.
     
  Varje medlemsstat får, inom 30 dagar efter offentliggörandet, hänskjuta ett sådant kommissionsbeslut som avses i punkt 3 till rådets bedömning. Rådet kan, med kvalificerad majoritet, fatta ett annat beslut inom 30 dagar efter det att en medlemsstat har gjort en anmälan eller, om flera medlemsstater har gjort anmälningar, efter dagen för den första anmälan.

De giltighetstider som fastställs i punkt 3 ska gälla för rådets beslut. De behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna ska vidta åtgärder av likvärdig omfattning beträffande transportföretag som är hemmahörande i respektive medlemsstater och underrätta kommissionen om detta. Om rådet inte har fattat något beslut inom den tid som anges i första stycket blir kommissionens beslut slutgiltigt.

6.
     
  Om kommissionen anser att de åtgärder som avses i punkt 3 bör förlängas ska den lämna ett förslag till rådet som ska fatta beslut med kvalificerad majoritet.

Artikel 13

Påföljder som utmäts av etableringsmedlemsstaten

1.   Om en allvarlig överträdelse Image av gemenskapens vägtransportlagstiftning begås eller uppdagas i en medlemsstat, ska de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där det transportföretag som gjort sig skyldigt till överträdelsen är etablerat utfärda en varning och får, utom annat, utmäta följande administrativa påföljder:

| a) | Tillfällig eller permanent återkallelse av vissa eller alla bestyrkta kopior av gemenskapstillståndet. |
| --- | --- |

a)

Tillfällig eller permanent återkallelse av vissa eller alla bestyrkta kopior av gemenskapstillståndet.

| b) | Tillfällig eller permanent återkallelse av gemenskapstillståndet. |
| --- | --- |

b)

Tillfällig eller permanent återkallelse av gemenskapstillståndet.

| c) | Böter. |
| --- | --- |

c)

Böter.

Påföljderna ska

  när ett slutligt beslut har fattats och alla rättsliga möjligheter till ny prövning som står till förfogande för transportföretaget har uttömts
  bestämmas med hänsyn till hur allvarlig överträdelsen är som innehavaren av gemenskapstillståndet gjort sig skyldig till och hur många bestyrkta kopior av tillståndet han innehar för sin internationella trafik.

2.   Om ett transportföretag gör sig skyldigt till en allvarlig överträdelse Image när det gäller alla typer av missbruk av förartillstånd, ska de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där det transportföretag som gjort sig skyldigt till överträdelsen är etablerat tillämpa erforderliga påföljder, bland annat följande:

| a) | Inställa utfärdandet av förartillstånd. |
| --- | --- |

a)

Inställa utfärdandet av förartillstånd.

| b) | Återkalla förartillstånd. |
| --- | --- |

b)

Återkalla förartillstånd.

| c) | Kräva att utfärdandet av förartillstånd ska omfattas av ytterligare villkor för att förhindra missbruk. |
| --- | --- |

c)

Kräva att utfärdandet av förartillstånd ska omfattas av ytterligare villkor för att förhindra missbruk.

| d) | Tillfälligt eller permanent återkalla vissa eller alla de bestyrkta kopiorna av gemenskapstillståndet. |
| --- | --- |

d)

Tillfälligt eller permanent återkalla vissa eller alla de bestyrkta kopiorna av gemenskapstillståndet.

| e) | Tillfälligt eller permanent återkalla gemenskapstillståndet. |
| --- | --- |

e)

Tillfälligt eller permanent återkalla gemenskapstillståndet.

| f) | Böter. |
| --- | --- |

f)

Böter.

Påföljderna ska fastställas med hänsyn till hur allvarlig den överträdelse är som innehavaren av gemenskapstillståndet gjort sig skyldig till.

3.   
  När en allvarlig överträdelse konstaterats
  i de fall som avses i artikel 12.1 ska de behöriga myndigheterna i etableringsmedlemsstaten besluta
  vilken
  påföljd
  som

  ska

  åläggas
  det berörda transportföretaget
  ; påföljderna kan variera från en varning till en tillfällig eller permanent återkallelse av gemenskapstillståndet
  . De ska så snart som möjligt och senast inom tre månader efter det att de fick kännedom om överträdelsen meddela de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där överträdelserna uppdagades vilken av påföljderna enligt punkt 1 och 2 i denna artikel som har utmätts.

Om inga påföljder har kunnat utmätas ska skälen för detta anges.

4.
     
  I beslutet om tillfällig återkallelse av ett dokument (gemenskapstillstånd, förartillstånd, bestyrkt kopia) ska följande anges:

| a) | Tidsperioden för den tillfälliga återkallelsen. |
| --- | --- |

a)

Tidsperioden för den tillfälliga återkallelsen.

| b) | Villkoren för att upphäva den tillfälliga återkallelsen. |
| --- | --- |

b)

Villkoren för att upphäva den tillfälliga återkallelsen.

| c) | De fall då gemenskapstillståndet permanent ska återkallas på grund av att de villkor som fastställs i led b inte har uppfyllts inom den tidsperiod som fastställs i led a. |
| --- | --- |

c)

De fall då gemenskapstillståndet permanent ska återkallas på grund av att de villkor som fastställs i led b inte har uppfyllts inom den tidsperiod som fastställs i led a.

5.   De behöriga myndigheterna ska även ta hänsyn till eventuella påföljder som utmätts i den medlemsstat där överträdelserna uppdagades och se till att de påföljder som åläggs det berörda transportföretaget i sin helhet står i proportion till den överträdelse eller de överträdelser som gav upphov till påföljderna.

6.   De behöriga myndigheterna i den medlemsstat där transportföretaget är etablerat kan även, enligt inhemsk lagstiftning, väcka talan mot det berörda transportföretaget vid en behörig nationell domstol. De ska informera den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten om sådana beslut.

7.   Medlemsstaterna ska säkerställa att transportföretagen har rätt att överklaga varje administrativ påföljd som åläggs dem i enlighet med denna artikel.

Artikel 14

Påföljder som utmäts av värdmedlemsstaten

1.   Om de behöriga myndigheterna i en medlemsstat får kännedom om att ett icke hemmahörande transportföretag har begått en allvarlig överträdelse mot denna förordning eller mot gemenskapens vägtransportlagstiftning ska den medlemsstat inom vars territorium överträdelsen uppdagades till de behöriga myndigheterna i etableringsmedlemsstaten översända följande information, så snart som möjligt och senast inom en månad
  från den dag då det slutliga beslutet fattades, efter det att alla rättsliga möjligheter till ny prövning som står till förfogande för det transportföretag som ålagts påföljderna har uttömts
  :

| a) | En beskrivning av överträdelsen och när den begicks (datum och klockslag). |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av överträdelsen och när den begicks (datum och klockslag).

| b) | Kategori och typ av överträdelse och hur allvarlig den är. |
| --- | --- |

b)

Kategori och typ av överträdelse och hur allvarlig den är.

| c) | Påföljder som utmätts respektive verkställts. |
| --- | --- |

c)

Påföljder som utmätts respektive verkställts.

De behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaten får begära att de behöriga myndigheterna i etableringsmedlemsstaten ska besluta om administrativa påföljder i enlighet med artikel 13.

2.   Utan att det påverkar ett eventuellt åtalsförfarande ska de behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaten ha rätt att ålägga påföljder mot ett icke hemmahörande transportföretag som har gjort sig skyldigt till överträdelse av denna förordning eller av nationell vägtransportlagstiftning eller av gemenskapens vägtransportlagstiftning i dess territorium vid utförande av en cabotagetransport. De ska ålägga sådana påföljder på icke diskriminerande grund. Påföljderna får exempelvis bestå av en varning eller, i händelse av en allvarlig överträdelse Image, en tidsbegränsad avstängning från cabotagetransporter inom den medlemsstats territorium där överträdelsen begicks.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att transportföretagen har rätt att överklaga varje administrativ påföljd som åläggs dem i enlighet med denna artikel.

Artikel 15

Registrering i nationella register

Varje medlemsstat ska se till att uppgifter om allvarliga överträdelser Image av gemenskapens lagstiftning om vägtransport som begåtts av transportföretag som är etablerade på dess territorium och för vilka det i någon medlemsstat utmätts en påföljd
  , när ett slutligt beslut har fattats och alla rättsliga möjligheter till ny prövning som står till förfogande för transportföretaget har uttömts,
  registreras i det nationella registret över transportföretag enligt artikel 15 i förordning (EG) nr .../2008 [om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som yrkesmässigt bedriver transporter på väg] tillsammans med en uppgift om vilken påföljden blev. Uppgifter om tillfällig eller permanent återkallelse av gemenskapstillstånd ska ligga kvar i databasen under minst två år.

Kapitel V

Genomförande

Artikel 16

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté som inrättas genom artikel 18.1 i rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter
   (14).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och 5a.5 b samt artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

De tidsfrister som avses i artikel 5a.3 c, 5a.4 b och 5a.4 e i beslut 1999/468/EG ska vara en månad.

Artikel 17

Påföljder

Medlemsstaterna ska besluta om påföljder vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och de ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de genomförs. De påföljder som fastställs ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om dessa bestämmelser senast ... (15) och ska snarast meddela alla därefter gjorda förändringar.

Medlemsstaterna ska garantera att alla sådana åtgärder tillämpas utan att transportföretag diskrimineras på grund av nationalitet eller etableringsort.

Artikel 18

Rapportering

1.   Senast den 31 januari varje år ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om hur många transportföretag som innehade gemenskapstillstånd den 31 december närmast föregående år samt om antalet bestyrkta kopior för fordon i trafik den dagen.

2.   Medlemsstaterna ska också underrätta kommissionen om hur många förartillstånd som utfärdades under det föregående kalenderåret samt om hur många förartillstånd som var i omlopp den 31 december det året.

Kapitel VI

Slutbestämmelser

Artikel 19

Upphävande

Förordningarna (EEG) nr 881/92 och (EEG) nr 3118/93 och direktiv 2006/94/EG ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till de upphävda förordningarna och det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga III.

Artikel 20

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den
  1 januari 2009
  .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Imageden

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 12 mars 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

Yttrande av den 12 mars 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT).

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 21 maj 2008.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 21 maj 2008.

(4)  EGT L 95, 9.4.1992, s. 1. Image.

4

(5)  EGT L 279, 12.11.1993, s. 1. Image.

5

(6)  EUT L 374, 27.12.2006, s. 5.

6

(7)  

  EGT L 368, 17.12.1992, s. 38.

7

EGT L 368, 17.12.1992, s. 38.

(8)  EGT L 18, 21.1.1997, s. 1.

8

(9)  EUT ...

9

(10)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Image.

10

(11)  EUT L 33, 4.2.2006, s. 82.

11

(12)  EGT L 235, 17.9.1996, s. 59.

12

(13)  

  EGT L 375, 31.12.1990, s. 10.

13

EGT L 375, 31.12.1990, s. 10.

(14)  EGT L 370, 31.12.1985, s. 8.

14

(15)  Tolv månader Image från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

15

Tolv månader Image från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

BILAGA I

EUROPEISKA GEMENSKAPEN

(a)

(Ljusblått kort i formatet DIN A4 i syntetfiberpapper med en vikt av 150g/m2 eller mer)

(Tillståndets första sida)

(Text på ett officiellt språk i den medlemsstat som utfärdar tillståndet)

Stat som har utfärdat tillståndet

Landsbeteckning (1)

Namn på behörig myndighet eller behörigt organ

TILLSTÅND nr

BESTYRKT KOPIA nr

för internationell godstransport på väg i yrkesmässig trafik

Detta tillstånd ger (2)

rätt att, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 av den ... om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (3) och de allmänna villkoren i detta tillstånd, bedriva internationell godstransport på väg i yrkesmässig trafik utmed alla rutter (hela resor eller delar av resor) inom gemenskapens territorium.

Särskilda anmärkningar:

Tillståndet gäller fr.o.m t.o.m

Utfärdat i , den .

(4)

(1) Följande landsbeteckningar används: (B) Belgien, (BG) Bulgarien, (CZ) Tjeckien, (DK) Danmark, (D) Tyskland, (EST) Estland, (IRL) Irland, (GR) Grekland, (E) Spanien, (F) Frankrike, (I) Italien, (CY) Cypern, (LV) Lettland, (LT) Litauen, (L) Luxemburg, (H) Ungern, (MT) Malta, (NL) Nederländerna, (A) Österrike, (PL) Polen, (P) Portugal, (RO) Rumänien, (SLO) Slovenien, (SK) Slovakien, (FIN) Finland, (S) Sverige, (UK) Förenade kungariket.

(2) Transportföretaget namn eller firma och fullständiga adress.

(3) EUT L ...

(4) Underskrift från utfärdande myndighet eller behörigt organ samt stämpel.

(b)

(Tillståndets andra sida)

(Texten ska skrivas på det officiella språket eller ett av de officiella språken i den medlemsstat som utfärdar tillståndet)

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Detta tillstånd är utfärdat i enlighet med förordning (EG) nr .../2008 [om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg].

Det ger tillståndshavaren rätt att utmed alla rutter (hela resor eller delar av resor) inom gemenskapens territorium på de villkor som här anges bedriva internationell godstransport på väg i yrkesmässig trafik

— från en medlemsstat till en annan medlemsstat, med eller utan transit genom en eller flera medlemsstater eller ett eller flera tredjeländer,

— från en medlemsstat till ett tredjeland eller omvänt, med eller utan transit genom en eller flera medlemsstater eller ett eller flera tredjeländer,

— från ett tredjeland till ett annat tredjeland med transit genom en eller flera medlemsstater,

samt för resor utan last i samband med sådan transport.

Vid transporter från en medlemsstat till ett tredjeland eller omvänt gäller detta tillstånd för den del av resan som företas på gemenskapens territorium. Det ska endast gälla på den medlemsstats territorium där lastning eller lossning sker, efter det att ett avtal om detta har träffats mellan gemenskapen och det berörda tredjelandet enligt förordning (EG) nr .../2008 [om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg].

Tillståndet är personligt och får inte överlåtas.

Det får återkallas av den behöriga myndigheten i den medlemsstat som har utfärdat det, särskilt om transportföretaget

— har underlåtit att uppfylla alla de villkor som gäller för tillståndet,

— har lämnat oriktiga uppgifter om förhållanden av betydelse för att utfärda eller förlänga tillståndet.

Originalet av tillståndet ska förvaras av transportföretaget.

En bestyrkt kopia av tillståndet ska medföras i fordonet (1). För fordonskombinationer gäller att tillståndet ska följa motorfordonet. Det omfattar fordonskombinationer även om släpvagnen eller påhängsvagnen inte är registrerad eller har tillstånd att framföras på väg i tillståndshavarens namn eller om den är registrerad eller har tillstånd att framföras på väg i en annan medlemsstat.

Tillståndet ska på begäran visas upp för en behörig kontrollant.

Tillståndshavaren ska inom varje medlemsstats territorium följa de lagar och andra författningar som gäller i denna stat, särskilt sådana författningar som avser transporter och vägtrafik.

(1) Med ”fordon” avses ett motorfordon som är registrerat i en medlemsstat eller en kombination av fordon av vilka åtminstone motorfordonet är registrerat i en medlemsstat och används endast för godstransport.

BILAGA II

EUROPEISKA GEMENSKAPEN

(a)

(Rosa kort i formatet DIN A4 i syntetfiberpapper med en vikt av 150g/m2 eller mer)

(Tillståndets första sida)

(Texten ska skrivas på det officiella språket eller ett av de officiella språken i den medlemsstat som utfärdar tillståndet)

Medlemsstat som har utfärdat tillståndet (landsbeteckning) (1)

Namn på behörig myndighet eller behörigt organ

FÖRARTILLSTÅND nr ...

för yrkesmässig godstransport på väg som omfattas av gemenskapstillstånd

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 [om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg] (2)

Genom detta tillstånd intygas att med hänvisning till de handlingar som uppvisats av

(3)

är nedan angivne förare:

Efternamn och förnamn:

Födelsedatum och födelseort: Nationalitet:

Identitetshandlingens typ och nummer:

utfärdad den i

Körkortets nummer

utfärdad den i

Personnummer eller motsvarande

anställd i enlighet med bestämmelser i lagar och andra författningar eller, i förekommande fall, i kollektivavtal, enligt tillämpliga regler i följande medlemsstat, om de anställningsvillkor och den yrkesutbildning för förare som är tillämpliga i den medlemsstaten, för att där utföra vägtransporter:

(4)

Särskilda anmärkningar:

Detta tillstånd ska gälla från och med till och med

Utfärdat i den

(5)

(1) Landsbeteckningar: (B) Belgien, (BG) Bulgarien, (CZ) Tjeckien, (DK) Danmark, (D) Tyskland, (EST) Estland, (IRL) Irland, (GR) Grekland, (E) Spanien, (F) Frankrike, (I) Italien, (CY) Cypern, (LV) Lettland, (LT) Litauen, (L) Luxemburg, (H) Ungern, (MT) Malta, (NL) Nederländerna, (A) Österrike, (PL) Polen, (P) Portugal, (RO) Rumänien, (SLO) Slovenien, (SK) Slovakien, (FIN) Finland, (S) Sverige, (UK) Förenade kungariket.

(2) EUT L ...

(3) Transportföretaget namn eller firma och fullständiga adress.

(4) Namn på den medlemsstat där transportföretaget är etablerat

(5) Underskrift från utfärdande myndighet eller behörigt organ samt stämpel.

(Tillståndets andra sida)

(Texten ska skrivas på det officiella språket eller ett av de officiella språken i den medlemsstat som utfärdar tillståndet)

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Detta tillstånd är utfärdat i enlighet med förordning (EG) nr .../2008 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg.

Tillståndet intygar att den förare som namnges i tillståndet är anställd, i enlighet med bestämmelserna i lagar och andra författningar, eller i förekommande fall, i kollektivavtal, enligt tillämpliga regler i den medlemsstat som anges i tillståndet, om de anställningsvillkor och den yrkesutbildning för förare som är tillämpliga i den medlemsstaten, för att där utföra vägtransporter.

Förartillståndet ska tillhöra transportföretaget som ska överlämna det till den förare som namnges i tillståndet när föraren framför ett fordon (1) i en transport som omfattas av ett gemenskapstillstånd som utfärdats till detta transportföretag. Förartillståndet får inte överlåtas till tredje man. Förartillståndet är giltigt endast om villkoren för dess utfärdande är uppfyllda och måste omedelbart återlämnas av transportföretaget till de utfärdande myndigheterna om villkoren inte längre uppfylls.

Det får återkallas av den behöriga myndigheten i den medlemsstat som har utfärdat det, särskilt om innehavaren

— inte har uppfyllt de villkor som gäller för tillståndet,

— har lämnat oriktiga uppgifter om förhållanden av betydelse för att utfärda eller förnya tillståndet.

En bestyrkt kopia av tillståndet ska förvaras av transportföretaget.

Originalversionen av tillståndet ska medföras i fordonet och på begäran visas upp för behörig kontrollant.

(1) Med ”fordon” avses ett motorfordon som är registrerat i en medlemsstat eller en kombination av fordon av vilka åtminstone motorfordonet är registrerat i en medlemsstat och används endast för godstransport.

BILAGA III

JÄMFÖRELSETABELL

| Förordning (EEG) nr 881/92 | Förordning (EEG) nr 3118/93 | Direktiv 2006/94/EG | Denna förordning |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikel 1.1 | | | Artikel 1.1 |
| Artikel 1.2 | | | Artikel 12 |
| Artikel 1.3 | | | Artikel 13 |
| | | | Artikel 1.4 (ny) |
| | | Artikel 1.1 och artikel 2, bilaga I; Artikel 2 | Artikel 1.5 |
| | | Artikel 2 | Artikel 1.6 |
| Artikel 2 | | | Artikel 2 (ändrad) |
| Artikel 3.1 | | | Artikel 3 |
| Artikel 3.2 | | | Artikel 4.1 (ändrad) |
| Artikel 3.3 | | | Artikel 5.1 (ändrad) |
| Artikel 4 | | | — |
| Artikel 5.1 | | | Artikel 4.2 (ändrad) |
| Artikel 5.2 | | | Artikel 4.3 (ändrad) |
| Artikel 5.3 | | | Artikel 4.4 (ändrad) |
| | | | Artikel 4.5 (ny) |
| Artikel 5.4, bilaga I, andra sidan, sjunde stycket, andra och tredje meningen | | | Artikel 4.6 (ändrad) |
| Artikel 5.5 | | | Artikel 4.2 |
| Artikel 6.1 | | | Artikel 5.2 (ändrad) |
| Artikel 6.2 | | | Artikel 5.2 (ändrad) |
| Artikel 6.3 | | | Artikel 5.3 (ändrad) |
| Artikel 6.4 | | | Artikel 5.4 |
| Artikel 6.5 | | | Artikel 5.5 |
| Artikel 7 | | | Artikel 6 |
| Artikel 8.1 | | | Artikel 7.1 |
| Artikel 8.2 | | | Artikel 7.2 |
| | | | Artikel 8 (ny) |
| Artikel 8.3 | | | Artikel 13.1 (ändrad) |
| Artikel 8.4 | | | Artikel 13.2 |
| Artikel 9.1 | | | Artikel 13.7 (ändrad) |
| Artikel 9.2 | | | Artikel 13.7 (ändrad) |
| | Artikel 1.1 | | Artikel 9.1 |
| | | | Artikel 9.2 |
| | | | Artikel 9.3 (ny) |
| | | | Artikel 9.4 (ny) |
| | | | Artikel 9.5. |
| | | | Artikel 9.6 (ny) |
| | Artikel 1.2 | | Artikel 9.7 |
| | Artikel 1.3 | | Artikel 9.8 |
| | Artikel 1.4 | | Artikel 9.9 |
| | | | Artikel 9.10 (ny) |
| | Artikel 2 | | — |
| | Artikel 3 | | — |
| | Artikel 4 | | — |
| | Artikel 5 | | — |
| | Artikel 6.1 | | Artikel 10.1 (ändrad) |
| | Artikel 6.2 | | — |
| | Artikel 6.3 | | Artikel 10.2. |
| | Artikel 6.4 | | — |
| | Artikel 7 | | — |
| Artikel 10 | | | Artikel 18.1 (ändrad) |
| Artikel 11.1 | | | Artikel 11 (ändrad) |
| Artikel 11.2 | | | Artikel 14.1 (ändrad) |
| Artikel 11.3 | | | Artikel 13.3 (ändrad) |
| Artikel 11a | | | — |
| | | | Artikel 12 (ny) |
| | Artikel 8.1 | | Artikel 11 (ändrad) |
| | Artikel 8.2 | | Artikel 14.2 (ändrad) |
| | Artikel 8.3 | | Artikel 14.2 (ändrad) |
| | Artikel 8.4 första och tredje stycket | | — |
| | | | Artikel 13.4 (ny) |
| | Artikel 8.4 andra stycket | | Artikel 13.5. (ändrad) |
| | Artikel 8.4 fjärde och femte stycket | | Artikel 13.6 (ändrad) |
| | Artikel 9 | | Artikel 14.3 (ändrad) |
| | | | Artikel 15 |
| | | | Artikel 16 |
| | | | Artikel 17 |
| Artikel 12 | | | Artikel 19 |
| Artikel 13 | | | — |
| Artikel 14 | Artikel 10 | | — |
| | Artikel 11 | | — |
| Artikel 15 | Artikel 12 | | Artikel 20 |
| | | Artikel 3 | — |
| | | Artikel 4 | — |
| | | Artikel 5 | — |
| | | Bilaga II och III | — |
| Bilaga I | | | Bilaga I |
| Bilaga II | | | Artikel 1.5 |
| Bilaga III | | | Bilaga II |
| | Bilaga I | | — |
| | Bilaga II | | — |
| | Bilaga III | | — |
| | Bilaga IV | | — |

Förordning (EEG) nr 881/92

Förordning (EEG) nr 3118/93

Direktiv 2006/94/EG

Denna förordning

Artikel 1.1

Artikel 1.1

Artikel 1.2

Artikel 12

Artikel 1.3

Artikel 13

Artikel 1.4 (ny)

Artikel 1.1 och artikel 2, bilaga I; Artikel 2

Artikel 1.5

Artikel 2

Artikel 1.6

Artikel 2

Artikel 2 (ändrad)

Artikel 3.1

Artikel 3

Artikel 3.2

Artikel 4.1 (ändrad)

Artikel 3.3

Artikel 5.1 (ändrad)

Artikel 4

—

Artikel 5.1

Artikel 4.2 (ändrad)

Artikel 5.2

Artikel 4.3 (ändrad)

Artikel 5.3

Artikel 4.4 (ändrad)

Artikel 4.5 (ny)

Artikel 5.4, bilaga I, andra sidan, sjunde stycket, andra och tredje meningen

Artikel 4.6 (ändrad)

Artikel 5.5

Artikel 4.2

Artikel 6.1

Artikel 5.2 (ändrad)

Artikel 6.2

Artikel 5.2 (ändrad)

Artikel 6.3

Artikel 5.3 (ändrad)

Artikel 6.4

Artikel 5.4

Artikel 6.5

Artikel 5.5

Artikel 7

Artikel 6

Artikel 8.1

Artikel 7.1

Artikel 8.2

Artikel 7.2

Artikel 8 (ny)

Artikel 8.3

Artikel 13.1 (ändrad)

Artikel 8.4

Artikel 13.2

Artikel 9.1

Artikel 13.7 (ändrad)

Artikel 9.2

Artikel 13.7 (ändrad)

Artikel 1.1

Artikel 9.1

Artikel 9.2

Artikel 9.3 (ny)

Artikel 9.4 (ny)

Artikel 9.5.

Artikel 9.6 (ny)

Artikel 1.2

Artikel 9.7

Artikel 1.3

Artikel 9.8

Artikel 1.4

Artikel 9.9

Artikel 9.10 (ny)

Artikel 2

—

Artikel 3

—

Artikel 4

—

Artikel 5

—

Artikel 6.1

Artikel 10.1 (ändrad)

Artikel 6.2

—

Artikel 6.3

Artikel 10.2.

Artikel 6.4

—

Artikel 7

—

Artikel 10

Artikel 18.1 (ändrad)

Artikel 11.1

Artikel 11 (ändrad)

Artikel 11.2

Artikel 14.1 (ändrad)

Artikel 11.3

Artikel 13.3 (ändrad)

Artikel 11a

—

Artikel 12 (ny)

Artikel 8.1

Artikel 11 (ändrad)

Artikel 8.2

Artikel 14.2 (ändrad)

Artikel 8.3

Artikel 14.2 (ändrad)

Artikel 8.4 första och tredje stycket

—

Artikel 13.4 (ny)

Artikel 8.4 andra stycket

Artikel 13.5. (ändrad)

Artikel 8.4 fjärde och femte stycket

Artikel 13.6 (ändrad)

Artikel 9

Artikel 14.3 (ändrad)

Artikel 15

Artikel 16

Artikel 17

Artikel 12

Artikel 19

Artikel 13

—

Artikel 14

Artikel 10

—

Artikel 11

—

Artikel 15

Artikel 12

Artikel 20

Artikel 3

—

Artikel 4

—

Artikel 5

—

Bilaga II och III

—

Bilaga I

Bilaga I

Bilaga II

Artikel 1.5

Bilaga III

Bilaga II

Bilaga I

—

Bilaga II

—

Bilaga III

—

Bilaga IV

—

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/215 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/215

---

Mobila satellittjänster (MSS) ***I

P6_TA(2008)0219

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om urval och tillståndsgivning avseende system som tillhandahåller mobila satellittjänster (KOM(2007)0480 – C6-0257/2007 – 2007/0174(COD))

(2009/C 279 E/39)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0480), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0480),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0257/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0257/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0077/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0077/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2007)0174

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om urval och tillståndsgivning avseende system som tillhandahåller mobila satellittjänster

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, beslut nr 626/2008/EG.)

---

Torsdag 22 maj 2008

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/216 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/216

---

Ändringsbudget nr 2/2008

P6_TA(2008)0225

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2008 för budgetåret 2008, Avdelning III – kommissionen (9190/2008 – C6-0192/2008 – 2008/2080(BUD))

(2009/C 279 E/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008, slutgiltigt antagen den 13 december 2007 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008, slutgiltigt antagen den 13 december 2007 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2008 för budgetåret 2008 som kommissionen lade fram den 14 mars 2008 (KOM(2008)0150), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2008 för budgetåret 2008 som kommissionen lade fram den 14 mars 2008 (KOM(2008)0150),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 2/2008 som rådet fastställde den 14 maj 2008 (9190/2008 – C6-0192/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 2/2008 som rådet fastställde den 14 maj 2008 (9190/2008 – C6-0192/2008),

| — | med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0188/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0188/2008).

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 2 till den allmänna budgeten för 2008 gäller följande:






  — | Införande i 2008 års budget av de åtagandebemyndiganden för Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och Europeiska fiskerifonden (EFF) som förblivit outnyttjade till följd av förseningar i genomförandet under 2007, som var det första år som omfattades av den nya budgetramen (2007–2013). Detta medför en ökning av åtagandebemyndigandena med 378 miljoner euro inom underrubrik 1b, Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning, och med 393,6 miljoner euro inom rubrik 2, Skydd och förvaltning av naturresurser. |
| --- | --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 2 till den allmänna budgeten för 2008 gäller följande:

—

Införande i 2008 års budget av de åtagandebemyndiganden för Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och Europeiska fiskerifonden (EFF) som förblivit outnyttjade till följd av förseningar i genomförandet under 2007, som var det första år som omfattades av den nya budgetramen (2007–2013). Detta medför en ökning av åtagandebemyndigandena med 378 miljoner euro inom underrubrik 1b, Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning, och med 393,6 miljoner euro inom rubrik 2, Skydd och förvaltning av naturresurser.

| — | Ändringar i tjänsteförteckningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten till följd av att pediatriska kommittén har inrättats. |
| --- | --- |

—

Ändringar i tjänsteförteckningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten till följd av att pediatriska kommittén har inrättats.

| — | Ändringar i tjänsteförteckningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån till följd av inrättandet av en europeisk datacentral för långdistansidentifiering och -spårning av fartyg (LRIT). |
| --- | --- |

—

Ändringar i tjänsteförteckningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån till följd av inrättandet av en europeisk datacentral för långdistansidentifiering och -spårning av fartyg (LRIT).

| B. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 2/2008 är att formellt införa dessa budgetjusteringar i 2008 års budget. |
| --- | --- |

B.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 2/2008 är att formellt införa dessa budgetjusteringar i 2008 års budget.

| 1. | Europaparlamentet noterar det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 2/2008. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 2/2008.

| 2. | Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 2/2008 utan ändringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 2/2008 utan ändringar.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att det hade fört delar av de administrativa utgifterna för strukturfonderna och landsbygdsutveckling till reserven i budgeten för 2008 i avsikt att påskynda godkännandet av operativa program. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att det hade fört delar av de administrativa utgifterna för strukturfonderna och landsbygdsutveckling till reserven i budgeten för 2008 i avsikt att påskynda godkännandet av operativa program.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att enligt förordningarna för de regionala operativa programmen ska de handläggas av kommissionen inom en sexmånadersperiod. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att enligt förordningarna för de regionala operativa programmen ska de handläggas av kommissionen inom en sexmånadersperiod.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att underutnyttjandet 2007 under rubrikerna 1b och 2 uppgick till 3 525 miljoner euro, av vilka 1 491 miljoner euro överfördes till 2008 och 2 034 miljoner euro skulle överföras enligt punkt 48 i det interinstitutionella avtalet till senare år. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att underutnyttjandet 2007 under rubrikerna 1b och 2 uppgick till 3 525 miljoner euro, av vilka 1 491 miljoner euro överfördes till 2008 och 2 034 miljoner euro skulle överföras enligt punkt 48 i det interinstitutionella avtalet till senare år.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att samtliga Europeiska socialfondens operativa program blivit godkända. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att samtliga Europeiska socialfondens operativa program blivit godkända.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att vissa av ERUF:s operativa program inte handlagts av kommissionen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att vissa av ERUF:s operativa program inte handlagts av kommissionen.

| 8. | Europaparlamentet är oroat över förseningarna i godkännandet av operativa program för landsbygdsutveckling, som är en av parlamentets politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är oroat över förseningarna i godkännandet av operativa program för landsbygdsutveckling, som är en av parlamentets politiska prioriteringar.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1525/2007 (EUT L 343, 27.12.2007, s. 9).

(2)  EUT L 71, 14.3.2008.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2008/29/EG (EUT L 6, 10.1.2008, s. 7).

---

| 19.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 279/217 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 279/217

---

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (omarbetning) ***I

P6_TA(2008)0227

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 maj 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättandet av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (omarbetning) (KOM(2007)0443 – C6-0243/2007 – 2007/0163(COD))

(2009/C 279 E/41)

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0443), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0443),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 150 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0243/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 150 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0243/2007),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 24 januari 2008 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för sysselsättning och sociala frågor i enlighet med artikel 80a.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 24 januari 2008 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för sysselsättning och sociala frågor i enlighet med artikel 80a.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 80a och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80a och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0131/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0131/2008).

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om de oförändrade bestämmelserna i de befintliga rättsakterna gäller förslaget endast en kodifiering av dessa som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om de oförändrade bestämmelserna i de befintliga rättsakterna gäller förslaget endast en kodifiering av dessa som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet och såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet och såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P6_TC1-COD(2007)0163

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 maj 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om inrättandet av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (omarbetning)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 150,

med beaktande av kommissionens förslag Image,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EEG) nr 1360/90 av den 7 maj 1990 om inrättandet av en europeisk yrkesutbildningsstiftelse (4) har ändrats väsentligt flera gånger. Med anledning av nya ändringar bör den av tydlighetsskäl omarbetas. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EEG) nr 1360/90 av den 7 maj 1990 om inrättandet av en europeisk yrkesutbildningsstiftelse (4) har ändrats väsentligt flera gånger. Med anledning av nya ändringar bör den av tydlighetsskäl omarbetas.

| (2) | Europeiska rådet uppmanade vid sitt möte i Strasbourg den 8 och 9 december 1989 rådet att på förslag från kommissionen i början av 1990 fatta nödvändiga beslut för inrättande av en europeisk stiftelse för yrkesutbildning inom Central- och Östeuropa. Rådet antog därför den 7 maj 1990 förordning (EEG) nr 1360/90 genom vilken denna stiftelse inrättades. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska rådet uppmanade vid sitt möte i Strasbourg den 8 och 9 december 1989 rådet att på förslag från kommissionen i början av 1990 fatta nödvändiga beslut för inrättande av en europeisk stiftelse för yrkesutbildning inom Central- och Östeuropa. Rådet antog därför den 7 maj 1990 förordning (EEG) nr 1360/90 genom vilken denna stiftelse inrättades.

| (3) | I enlighet med ett beslut som fattats i samförstånd mellan företrädare för medlemsstaternas regeringar på stats- och regeringschefsnivå i Bryssel den 29 oktober 1993 (5)
  har stiftelsen

  sitt säte i Turin i Italien. |
| --- | --- |

(3)

Image

| (4) | Den 18 december 1989 antog rådet förordning (EEG) nr 3906/89 (6) om ekonomiskt stöd till Ungern och Polen för att tillhandahålla hjälp, inklusive yrkesutbildning, för att stödja pågående ekonomiska och sociala reformer i Ungern och Polen. |
| --- | --- |

(4)

Den 18 december 1989 antog rådet förordning (EEG) nr 3906/89 (6) om ekonomiskt stöd till Ungern och Polen för att tillhandahålla hjälp, inklusive yrkesutbildning, för att stödja pågående ekonomiska och sociala reformer i Ungern och Polen.

| (5) | Rådet


  utsträckte senare detta stöd till andra länder i Central- och Östeuropa

  . |
| --- | --- |

(5)

Image

Image

| (6) | Den 27 juli 1994 antog rådet förordning (EG) nr 2063/94 (7) om ändring av förordning (EEG) nr 1360/90 i syfte att låta de länder som får stöd enligt

  Tacisprogrammet

  . |
| --- | --- |

(6)

Image

Image

| (7) | Den 17 juli 1998 antog rådet förordning (EG) nr 1572/98 (8) om ändring av förordning (EEG) nr 1360/90 i syfte att låta de tredjeländer och de territorier i tredjeländer i Medelhavsområdet som omfattas av finansiella och tekniska stödåtgärder för reformering av sina ekonomiska och sociala strukturer enligt Meda-programmet omfattas av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet. |
| --- | --- |

(7)

Den 17 juli 1998 antog rådet förordning (EG) nr 1572/98 (8) om ändring av förordning (EEG) nr 1360/90 i syfte att låta de tredjeländer och de territorier i tredjeländer i Medelhavsområdet som omfattas av finansiella och tekniska stödåtgärder för reformering av sina ekonomiska och sociala strukturer enligt Meda-programmet omfattas av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet.

| (8) | Den 5 december 2000 antog rådet förordning (EG) nr 2666/2000 (9) om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och om ändring av förordning (EEG) nr 1360/90 i syfte att låta de länder på västra Balkan som förordningen gäller omfattas av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet. |
| --- | --- |

(8)

Den 5 december 2000 antog rådet förordning (EG) nr 2666/2000 (9) om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och om ändring av förordning (EEG) nr 1360/90 i syfte att låta de länder på västra Balkan som förordningen gäller omfattas av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet.

| (9) | Program för externt bistånd till länder som omfattas av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet kommer att ersättas av nya instrument på området för yttre förbindelser, huvudsakligen av det instrument som upprättats genom rådets förordning (EG) nr 1085/2006 av den 17 juli 2006 om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen (10) och det instrument som upprättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (11). |
| --- | --- |

(9)

Program för externt bistånd till länder som omfattas av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet kommer att ersättas av nya instrument på området för yttre förbindelser, huvudsakligen av det instrument som upprättats genom rådets förordning (EG) nr 1085/2006 av den 17 juli 2006 om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen (10) och det instrument som upprättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (11).

| (10) | Inom sin politik för yttre förbindelser ger EU stöd till utvecklingen av
  humankapital
  och bidrar därmed till ekonomisk utveckling i tredjeland genom att tillhandahålla de färdigheter som är nödvändiga för att främja produktivitet och sysselsättning, och stöder också social sammanhållning genom att främja medborgardeltagande. |
| --- | --- |

(10)

Inom sin politik för yttre förbindelser ger EU stöd till utvecklingen av
  humankapital
  och bidrar därmed till ekonomisk utveckling i tredjeland genom att tillhandahålla de färdigheter som är nödvändiga för att främja produktivitet och sysselsättning, och stöder också social sammanhållning genom att främja medborgardeltagande.

| (11) | När det gäller de insatser som dessa länder gör för att reformera sina ekonomiska och sociala strukturer är utvecklingen av
  humankapital

  nödvändig för att uppnå stabilitet och välstånd på lång sikt och särskilt för att uppnå samhällsekonomisk jämvikt. |
| --- | --- |

(11)

När det gäller de insatser som dessa länder gör för att reformera sina ekonomiska och sociala strukturer är utvecklingen av
  humankapital

  nödvändig för att uppnå stabilitet och välstånd på lång sikt och särskilt för att uppnå samhällsekonomisk jämvikt.

| (12) | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen kan inom EU:s politik för yttre förbindelser ge ett viktigt bidrag när det gäller att förbättra utvecklingen av
  humankapital
  , särskilt inom livslångt lärande. |
| --- | --- |

(12)

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen kan inom EU:s politik för yttre förbindelser ge ett viktigt bidrag när det gäller att förbättra utvecklingen av
  humankapital
  , särskilt inom livslångt lärande.

| (13) | För sin insats behöver Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen beakta den erfarenhet som EU och dess institutioner har vunnit när det gäller livslångt lärande. |
| --- | --- |

(13)

För sin insats behöver Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen beakta den erfarenhet som EU och dess institutioner har vunnit när det gäller livslångt lärande.

| (14) | I gemenskapen och i tredjeland, inklusive i de länder som omfattas av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet, finns regionala eller nationella, allmänna eller privata organ som kan anmodas att samarbeta för att ge effektivt bistånd inom utveckling av
  humankapital
  , särskilt inom livslångt lärande. |
| --- | --- |

(14)

I gemenskapen och i tredjeland, inklusive i de länder som omfattas av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet, finns regionala eller nationella, allmänna eller privata organ som kan anmodas att samarbeta för att ge effektivt bistånd inom utveckling av
  humankapital
  , särskilt inom livslångt lärande.

| (15) | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens status och struktur bör underlätta en flexibel anpassning till de specifika och olikartade kraven från de skilda länder som ska stödjas, och kunna låta den utföra sina funktioner i nära samarbete med befintliga nationella och internationella organ. |
| --- | --- |

(15)

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens status och struktur bör underlätta en flexibel anpassning till de specifika och olikartade kraven från de skilda länder som ska stödjas, och kunna låta den utföra sina funktioner i nära samarbete med befintliga nationella och internationella organ.

| (16) | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen bör tillförsäkras status som juridisk person, upprätthålla ett nära samarbete med kommissionen och respektera det övergripande politiska och operativa ansvaret hos gemenskapen och dess institutioner. |
| --- | --- |

(16)

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen bör tillförsäkras status som juridisk person, upprätthålla ett nära samarbete med kommissionen och respektera det övergripande politiska och operativa ansvaret hos gemenskapen och dess institutioner.

| (17) | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen bör ha stark koppling till Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildningen (Cedefop), till det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (Tempusprogrammet) och andra projekt som har inletts av rådet för att ge hjälp i fråga om yrkesutbildning åt de länder som omfattas av stiftelsens verksamhet. |
| --- | --- |

(17)

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen bör ha stark koppling till Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildningen (Cedefop), till det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (Tempusprogrammet) och andra projekt som har inletts av rådet för att ge hjälp i fråga om yrkesutbildning åt de länder som omfattas av stiftelsens verksamhet.

| (18) | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen bör vara öppen för deltagande av länder som inte är medlemmar i gemenskapen och som delar ansvaret med gemenskapen och medlemsstaterna att bidra till hjälp åt de länder som omfattas av Europeiska yrkesutbildningens verksamhet när det gäller utveckling av
  humankapital
  och särskilt inom livslångt lärande inom ramen för arrangemang som ska fastställas genom överenskommelser mellan gemenskapen och dem själva. |
| --- | --- |

(18)

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen bör vara öppen för deltagande av länder som inte är medlemmar i gemenskapen och som delar ansvaret med gemenskapen och medlemsstaterna att bidra till hjälp åt de länder som omfattas av Europeiska yrkesutbildningens verksamhet när det gäller utveckling av
  humankapital
  och särskilt inom livslångt lärande inom ramen för arrangemang som ska fastställas genom överenskommelser mellan gemenskapen och dem själva.

| (19) | För att effektivt kunna
  övervaka
  hur stiftelsen fungerar bör
  Europaparlamentet,
  kommissionen och
  alla medlemsstater
  vara företrädda i en styrelse. |
| --- | --- |

(19)

För att effektivt kunna
  övervaka
  hur stiftelsen fungerar bör
  Europaparlamentet,
  kommissionen och
  alla medlemsstater
  vara företrädda i en styrelse.

  Image

| (20) | För att stiftelsens oberoende och självständighet ska garanteras bör den ha en egen budget där intäkterna
  huvudsakligen
  består av bidrag från gemenskapen. Gemenskapens budgetförfarande bör gälla för gemenskapens bidrag och för alla andra anslag från Europeiska unionens allmänna budget. Revisionen av räkenskaperna bör göras av revisionsrätten. |
| --- | --- |

(20)

För att stiftelsens oberoende och självständighet ska garanteras bör den ha en egen budget där intäkterna
  huvudsakligen
  består av bidrag från gemenskapen. Gemenskapens budgetförfarande bör gälla för gemenskapens bidrag och för alla andra anslag från Europeiska unionens allmänna budget. Revisionen av räkenskaperna bör göras av revisionsrätten.

| (21) | Stiftelsen är ett organ som inrättas av gemenskapen i den mening som avses i artikel 185.1 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (12) (nedan kallad ”budgetförordningen”) och den bör anta sina finansiella bestämmelser i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(21)

Stiftelsen är ett organ som inrättas av gemenskapen i den mening som avses i artikel 185.1 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (12) (nedan kallad ”budgetförordningen”) och den bör anta sina finansiella bestämmelser i enlighet med detta.

| (22) | Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (13), bör tillämpas på stiftelsen. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (13), bör tillämpas på stiftelsen.

| (23) | För att bekämpa bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet bör Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (14) utan inskränkningar tillämpas på stiftelsen. |
| --- | --- |

(23)

För att bekämpa bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet bör Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (14) utan inskränkningar tillämpas på stiftelsen.

| (24) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (15) bör tillämpas på stiftelsens handlingar. |
| --- | --- |

(24)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (15) bör tillämpas på stiftelsens handlingar.

| (25) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (16) bör tillämpas då stiftelsen behandlar personuppgifter. |
| --- | --- |

(25)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (16) bör tillämpas då stiftelsen behandlar personuppgifter.

| (26) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen

  stöd till tredjeländer inom
  utveckling av
  humankapital
  ,



  inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva och därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EG-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen

  stöd till tredjeländer inom
  utveckling av
  humankapital
  ,

  Image

  inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva och därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EG-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (27) | Denna förordning
  iakttar
  de grundläggande
  rättigheter
  som erkänns



  i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  ,
  särskilt



  artikel 43 i
  denna
  . |
| --- | --- |

(27)

Denna förordning
  iakttar
  de grundläggande
  rättigheter
  som erkänns

  Image

  i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  ,
  särskilt

  Image

  artikel 43 i
  denna
  .

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

Genom denna förordning inrättas Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (nedan kallad ”stiftelsen”) vars syfte ska vara att mot bakgrund av EU:s politik för yttre förbindelser bidra till att förbättra utvecklingen av
  humankapital
  i följande länder:

| a) | Stödberättigade länder enligt

  förordning (EG) nr 1085/2006 och relaterade rättsakter. |
| --- | --- |

a)

Image

| b) | Stödberättigade länder enligt förordning (EG) nr 1638/2006 och relaterade rättsakter. |
| --- | --- |

b)

Stödberättigade länder enligt förordning (EG) nr 1638/2006 och relaterade rättsakter.

| c) | Andra länder som
  utsetts
  efter beslut av styrelsen
  på grundval av ett
  förslag
  som stöds av två tredjedelar av styrelseledamöterna och ett yttrande från
  kommissionen
  och som omfattas av ett gemenskapsinstrument eller internationellt avtal där en komponent avseende utveckling av humankapital ingår,
  och i så stor utsträckning som resurserna tillåter. |
| --- | --- |

c)

Andra länder som
  utsetts
  efter beslut av styrelsen
  på grundval av ett
  förslag
  som stöds av två tredjedelar av styrelseledamöterna och ett yttrande från
  kommissionen
  och som omfattas av ett gemenskapsinstrument eller internationellt avtal där en komponent avseende utveckling av humankapital ingår,
  och i så stor utsträckning som resurserna tillåter.

Länderna i a, b och c kallas nedan ”partnerländerna”.

I denna förordning avses med utveckling av humankapital arbete som bidrar till livslång utveckling av varje individs kompetens och skicklighet genom en förbättring av yrkesutbildningssystemen.

För att uppnå detta mål kan stiftelsen bistå partnerländer när det gäller att:

| — | underlätta anpassningen till industriella förändringar, särskilt genom yrkesutbildning och omskolning, |
| --- | --- |

—

underlätta anpassningen till industriella förändringar, särskilt genom yrkesutbildning och omskolning,

| — | förbättra den grundläggande och fortsatta yrkesutbildningen för att underlätta inträde och återinträde på arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

—

förbättra den grundläggande och fortsatta yrkesutbildningen för att underlätta inträde och återinträde på arbetsmarknaden,

| — | underlätta tillträde till yrkesutbildning och främja rörligheten för yrkeslärare och för elever i sådan utbildning, särskilt de unga, |
| --- | --- |

—

underlätta tillträde till yrkesutbildning och främja rörligheten för yrkeslärare och för elever i sådan utbildning, särskilt de unga,

| — | stimulera samarbete i fråga om yrkesutbildning mellan undervisningsanstalter och företag, |
| --- | --- |

—

stimulera samarbete i fråga om yrkesutbildning mellan undervisningsanstalter och företag,

| — | utveckla informations- och erfarenhetsutbyte i frågor som är gemensamma för medlemsstaternas yrkesutbildningssystem, |
| --- | --- |

—

utveckla informations- och erfarenhetsutbyte i frågor som är gemensamma för medlemsstaternas yrkesutbildningssystem,

| — | öka arbetstagarnas anpassningsförmåga, särskilt genom ökat deltagande i utbildning i ett perspektiv av livslångt lärande, |
| --- | --- |

—

öka arbetstagarnas anpassningsförmåga, särskilt genom ökat deltagande i utbildning i ett perspektiv av livslångt lärande,

| — | utforma, inleda och genomföra reformer av utbildningssystemen för att utveckla anställbarheten och relevansen för arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

—

utforma, inleda och genomföra reformer av utbildningssystemen för att utveckla anställbarheten och relevansen för arbetsmarknaden.

Artikel 2

Uppgifter

För att nå målen i artikel 1 ska stiftelsen, under iakttagande av de befogenheter som tilldelats styrelsen och enligt de allmänna riktlinjer som har dragits upp för verksamheten på gemenskapsnivå ha följande uppgifter:

| a) | Tillhandahålla information, politiska bedömningar och råd om frågor som rör utveckling av
  humankapital
  i partnerländerna. |
| --- | --- |

a)

Tillhandahålla information, politiska bedömningar och råd om frågor som rör utveckling av
  humankapital
  i partnerländerna.

| b) | Främja kunskap om och analys av kompetensbehovet på nationella och lokala arbetsmarknader. |
| --- | --- |

b)

Främja kunskap om och analys av kompetensbehovet på nationella och lokala arbetsmarknader.

| c) | Stödja berörda parter i partnerländer med kapacitetsuppbyggnad inom utveckling av
  humankapital
  . |
| --- | --- |

c)

Stödja berörda parter i partnerländer med kapacitetsuppbyggnad inom utveckling av
  humankapital
  .

| d) | Underlätta utbyte av information och erfarenheter mellan givare som deltar i reformarbetet inom utveckling av
  humankapital
  i partnerländerna. |
| --- | --- |

d)

Underlätta utbyte av information och erfarenheter mellan givare som deltar i reformarbetet inom utveckling av
  humankapital
  i partnerländerna.

| e) | Stödja förmedling av gemenskapsstöd för utveckling av
  humankapital
  till partnerländer. |
| --- | --- |

e)

Stödja förmedling av gemenskapsstöd för utveckling av
  humankapital
  till partnerländer.

| f) | Sprida information, uppmuntra nätverksverksamhet och utbyte av erfarenhet och god praxis mellan Europeiska unionen och partnerländerna och mellan partnerländerna sinsemellan om frågor med anknytning till utveckling av
  humankapital
  . |
| --- | --- |

f)

Sprida information, uppmuntra nätverksverksamhet och utbyte av erfarenhet och god praxis mellan Europeiska unionen och partnerländerna och mellan partnerländerna sinsemellan om frågor med anknytning till utveckling av
  humankapital
  .

| g) | På kommissionens begäran bidra till att analysera den samlade effektiviteten hos yrkesutbildningsstödet till partnerländerna. |
| --- | --- |

g)

På kommissionens begäran bidra till att analysera den samlade effektiviteten hos yrkesutbildningsstödet till partnerländerna.

| h) | Utföra andra uppgifter som kan överenskommas mellan styrelsen och kommissionen inom ramen för denna förordning. |
| --- | --- |

h)

Utföra andra uppgifter som kan överenskommas mellan styrelsen och kommissionen inom ramen för denna förordning.

Artikel 3

Allmänna bestämmelser

1.   Stiftelsen ska vara en juridisk person. Den ska i varje medlemsstat ha den största rättskapacitet som tillkommer juridiska personer enligt medlemsstatens lagar. Den kan i synnerhet förvärva eller förfoga över lös och fast egendom och kan föra talan inför rätta. Den ska verka utan vinstintresse.

2.   Stiftelsen ska ha sitt säte i Turin i Italien.

3.   Stiftelsen ska, med stöd av kommissionen, samarbeta med andra behöriga gemenskapsorgan. Stiftelsen ska i synnerhet samarbeta med Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildningen Image inom ramen för ett gemensamt årligt arbetsprogram som bifogas varje organs eget årliga arbetsprogram i syfte att främja samverkan
  och komplementaritet
  dem emellan.

4.
     
  Företrädare för arbetsmarknadens parter på europeisk nivå, vilka redan medverkar i arbetet inom gemenskapens institutioner, och internationella institutioner som är aktiva inom yrkesutbildningsområdet kan vid behov inbjudas att delta i stiftelsens arbete.

5.   

  Image

  Stiftelsen
  ska
  underställas Europeiska ombudsmannens administrativa kontroll på de villkor som anges i artikel 195 i fördraget.

6.   Stiftelsen kan ingå samarbetsavtal med andra organ som är verksamma inom området utveckling av
  humankapital
  , både inom EU och internationellt. Styrelsen ska ingå sådana avtal på grundval av ett utkast från direktören, efter att kommissionen har yttrat sig. Arbetsformerna i avtalen ska överensstämma med gemenskapsrätten.

Artikel 4

Insyn

1.   Stiftelsen ska utföra sitt arbete med en hög grad av öppenhet och i enlighet med punkterna 2–4.

2.   Stiftelsen ska

  inom sex månader efter det att den tillsatt sin styrelse
  offentliggöra

| a) | sin arbetsordning och styrelsens arbetsordning, |
| --- | --- |

a)

sin arbetsordning och styrelsens arbetsordning,

| b) | sin årliga verksamhetsrapport. |
| --- | --- |

b)

sin årliga verksamhetsrapport.

3.   Styrelsen kan

  Image

  tillåta företrädare för berörda parter att vid lämpliga tillfällen delta som observatörer under överläggningar i stiftelsens organ.

4.   Förordning (EG) nr 1049/2001 ska tillämpas på stiftelsens handlingar.

Styrelsen ska fastställa tillämpningsföreskrifter för nämnda förordning.

Artikel 5

Sekretess

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4.4 får stiftelsen inte till tredje part lämna ut sekretessbelagda uppgifter, när sekretess begärts och är motiverad.

2.   Styrelseledamöterna och direktören har tystnadsplikt i enlighet med det krav på sekretess som avses i artikel 287 i fördraget.

3.   De uppgifter som stiftelsen samlar in i överensstämmelse med denna förordning ska omfattas av förordning (EG) nr 45/2001.

Artikel 6

Rättsmedel

I enlighet med artiklarna 195 och 230 i EG-fördraget kan de beslut som fattas av stiftelsen i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1049/2001 överklagas hos ombudsmannen eller genom att talan väcks vid Europeiska gemenskapernas domstol.

Artikel 7

Styrelsen

1.   Stiftelsen ska ha en styrelse bestående av
  företrädare
  för medlemsstaterna
  , utgående från vad Lissabonfördraget stadgar om turordningen i fråga om utnämningen av ledamöter till kommissionen, tre företrädare
  för kommissionen samt tre
  experter som utsetts av Europaparlamentet. Dessutom kan
  tre företrädare för partnerländerna
  delta som observatörer vid styrelsens möten
  . Företrädarna kan ersättas av suppleanter som utses vid samma tillfälle.

2.   
  Medlemsstaterna och kommissionen ska vardera utse sina egna
  företrädare
  och suppleanter till styrelsen
  .

Partnerländernas företrädare ska utses av kommissionen
  utgående från en förteckning över kandidater som föreslagits av dessa länder samt på grundval av sin erfarenhet och sakkunskap inom stiftelsens arbetsområden
  .

Medlemsstaterna, Europaparlamentet och
  kommissionen

  Image


  ska sträva efter att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen.

3.   Mandatperioden för företrädare ska vara fem år. Den kan förlängas en gång.

4.   Styrelsen ska som ordförande ha en företrädare för kommissionen. Ordförandens mandatperiod ska löpa ut när uppdraget som styrelseledamot upphör.

5.   Styrelsen ska själv anta sin arbetsordning.

Artikel 8

Regler för omröstning och ordförandens uppgifter

1.   De styrelseledamöter som företräder medlemsstaterna

  Image


  ska ha en röst var.
  Kommissionens företrädare ska tillsammans förfoga över en röst.

Image

Beslut av styrelsen kräver två tredjedels majoritet av
  de röstberättigade
  styrelseledamöterna, utom i
  de
  fall som avses i
  punkterna 2 och 3
  .

2.   Styrelsen ska genom enhälligt beslut
  av sina röstberättigade ledamöter
  bestämma vilka språk som ska användas av stiftelsen och därvid beakta behovet av att alla berörda parter får tillgång till och möjlighet att delta i stiftelsens arbete.

3.   Ordföranden ska sammankalla styrelsen minst
  en gång
  om året
  . Ytterligare möten kan sammankallas
  på begäran av
  en enkel
  majoritet av
  de röstberättigade
  ledamöterna.

Ordföranden ansvarar för att styrelsen informeras om annan gemenskapsverksamhet som är av betydelse för dess arbete och om kommissionens förväntningar på stiftelsens arbete under det kommande verksamhetsåret.

Artikel 9

Styrelsens befogenheter

Styrelsen ska ha följande uppgifter och befogenheter:

| a) | Tillsätta och om nödvändigt avsätta stiftelsens direktör i enlighet med artikel 10.5. |
| --- | --- |

a)

Tillsätta och om nödvändigt avsätta stiftelsens direktör i enlighet med artikel 10.5.

| b) | Granska direktören i disciplinärenden. |
| --- | --- |

b)

Granska direktören i disciplinärenden.

| c) | Anta stiftelsens årliga arbetsprogram på förslag av direktören och efter yttrande av kommissionen, i enlighet med

  artikel 12. |
| --- | --- |

c)

Image

| d) | Varje år upprätta en provisorisk redovisning över stiftelsens utgifter och intäkter och överlämna denna till kommissionen. |
| --- | --- |

d)

Varje år upprätta en provisorisk redovisning över stiftelsens utgifter och intäkter och överlämna denna till kommissionen.

| e) | Anta stiftelsens slutliga budget och tjänsteförteckning efter det att det årliga budgetförfarandet avslutats i enlighet med artikel 16. |
| --- | --- |

e)

Anta stiftelsens slutliga budget och tjänsteförteckning efter det att det årliga budgetförfarandet avslutats i enlighet med artikel 16.

| f) | Anta stiftelsens årliga verksamhetsrapport i enlighet med förfarandet i artikel 13 och överlämna den till institutionerna och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

f)

Anta stiftelsens årliga verksamhetsrapport i enlighet med förfarandet i artikel 13 och överlämna den till institutionerna och medlemsstaterna.

| g) | Anta stiftelsens arbetsordning på förslag av direktören och efter yttrande av kommissionen. |
| --- | --- |

g)

Anta stiftelsens arbetsordning på förslag av direktören och efter yttrande av kommissionen.

| h) | Anta stiftelsens finansiella regler på förslag av direktören och efter yttrande av kommissionen, i enlighet med artikel 19. |
| --- | --- |

h)

Anta stiftelsens finansiella regler på förslag av direktören och efter yttrande av kommissionen, i enlighet med artikel 19.

| i) | Anta tillämpningsföreskrifter till förordning (EG) nr 1049/2001, i enlighet med artikel 4 i denna förordning. |
| --- | --- |

i)

Anta tillämpningsföreskrifter till förordning (EG) nr 1049/2001, i enlighet med artikel 4 i denna förordning.

Artikel 10

Direktör

1.   Stiftelsens direktör ska utses av styrelsen för en period om fem år, utifrån en förteckning över
  minst tre
  kandidater som
  lämnats in
  av kommissionen. Den sökande som styrelsen förordar
  ska
  före utnämningen bli ombedd att avlägga en försäkran inför behöriga utskott i Europaparlamentet och besvara frågor från utskottsledamöterna.

Under de nio månaderna närmast före mandatperiodens slut ska kommissionen göra en utvärdering
  på grundval av en förhandsutvärdering av externa experter vilken
  särskilt
  ska
  bedöma

| — | direktörens arbetsinsats, |
| --- | --- |

—

direktörens arbetsinsats,

| — | stiftelsens uppgifter och åtaganden för de kommande åren. |
| --- | --- |

—

stiftelsens uppgifter och åtaganden för de kommande åren.

Styrelsen kan på förslag från kommissionen, med beaktande av utvärderingsrapporten och endast i de fall det kan motiveras av stiftelsens uppgifter och åtaganden, förlänga direktörens mandatperiod en gång med högst tre år.

Styrelsen ska underrätta Europaparlamentet om sin avsikt att förlänga direktörens mandat. Inom en månad före förlängningen av mandatperioden kan direktören bli ombedd att avlägga en försäkran inför behöriga utskott i Europaparlamentet och besvara frågor från utskottsledamöterna.

Om mandatperioden inte förlängs ska direktören sitta kvar till dess att en efterträdare har utnämnts.

2.   Direktören ska utnämnas på grundval av sina meriter inom administration och förvaltning samt sina sakkunskaper och erfarenheter inom stiftelsens arbetsområde.

3.   Direktören ska vara stiftelsens rättsliga företrädare.

4.   Direktören ska ha följande uppgifter och befogenheter:

| a) | Utifrån kommissionens allmänna riktlinjer utarbeta stiftelsens årliga arbetsprogram, utkastet till redovisning över stiftelsens utgifter och intäkter, stiftelsens arbetsordning, styrelsens arbetsordning och stiftelsens finansiella regler samt förbereda styrelsens arbete och arbetet i särskilda arbetsgrupper som tillsätts av styrelsen. |
| --- | --- |

a)

Utifrån kommissionens allmänna riktlinjer utarbeta stiftelsens årliga arbetsprogram, utkastet till redovisning över stiftelsens utgifter och intäkter, stiftelsens arbetsordning, styrelsens arbetsordning och stiftelsens finansiella regler samt förbereda styrelsens arbete och arbetet i särskilda arbetsgrupper som tillsätts av styrelsen.

| b) | Delta utan rösträtt i styrelsens sammanträden. |
| --- | --- |

b)

Delta utan rösträtt i styrelsens sammanträden.

| c) | Verkställa styrelsens beslut. |
| --- | --- |

c)

Verkställa styrelsens beslut.

| d) | Genomföra stiftelsens årliga arbetsprogram och svara på framställningar om bistånd från kommissionen. |
| --- | --- |

d)

Genomföra stiftelsens årliga arbetsprogram och svara på framställningar om bistånd från kommissionen.

| e) | Fungera som utanordnare i enlighet med artiklarna 33–42 i

  förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002. |
| --- | --- |

e)

Image

| f) | Genomföra stiftelsens budget. |
| --- | --- |

f)

Genomföra stiftelsens budget.

| g) | Införa ett effektivt övervakningssystem som möjliggör regelbundna utvärderingar enligt artikel 24, och på grundval av detta utarbeta ett utkast till årsrapport om stiftelsens verksamhet. |
| --- | --- |

g)

Införa ett effektivt övervakningssystem som möjliggör regelbundna utvärderingar enligt artikel 24, och på grundval av detta utarbeta ett utkast till årsrapport om stiftelsens verksamhet.

| h) | Lägga fram årsrapporten för Europaparlamentet. |
| --- | --- |

h)

Lägga fram årsrapporten för Europaparlamentet.

| i) | Handlägga alla personalärenden, och särskilt utöva de befogenheter som anges i artikel 21. |
| --- | --- |

i)

Handlägga alla personalärenden, och särskilt utöva de befogenheter som anges i artikel 21.

| j) | Utforma stiftelsens organisationsstruktur och överlämna den till styrelsen för godkännande. |
| --- | --- |

j)

Utforma stiftelsens organisationsstruktur och överlämna den till styrelsen för godkännande.

| k) | Företräda stiftelsen inför Europaparlamentet och rådet i enlighet med

  artikel 18. |
| --- | --- |

k)

Image

5.   Direktören är ansvarig inför styrelsen som på kommissionens förslag kan avsätta direktören innan mandatperioden löpt ut.

Artikel 11

Allmänintresse och oberoende

Styrelseledamöterna och direktören ska handla i allmänhetens intresse utan att låta sig påverkas utifrån. De ska därför i slutet av varje år skriftligen lämna en åtagandeförklaring och en intresseförklaring.

Artikel 12

Årligt arbetsprogram

1.   Det årliga arbetsprogrammet ska överensstämma med stiftelsens syfte, tillämpningsområde och uppgifter som avses i artiklarna 1 och 2 Image.

2.   Det årliga arbetsprogrammet ska utarbetas
  inom ramen för
  ett
  flerårigt arbetsprogram för fyra år
  i samarbete med kommissionen och med hänsyn till de berörda ländernas och regionernas prioriteringar för yttre förbindelser
  och på grundval av erfarenhet som förvärvats inom utbildning i gemenskapen
  .

3.   Projekt och åtgärder i det årliga arbetsprogrammet ska åtföljas av en uppskattning av nödvändiga utgifter och av en fördelning av personal och budgetmedel.

4.   Direktören ska överlämna utkastet till arbetsprogram till styrelsen, efter ett yttrande från kommissionen.

5.   Styrelsen ska senast den 30 november anta utkastet till årligt arbetsprogram för det kommande året. Det slutgiltiga antagandet av arbetsprogrammet ska ske i början av varje år.

6.   Programmet kan vid behov anpassas under årets lopp enligt samma förfarande i syfte att öka gemenskapspolitikens effektivitet.

Artikel 13

Årlig verksamhetsrapport

1.   Direktören ska redovisa sitt arbete för styrelsen i form av en årlig verksamhetsrapport.

2.   Rapporten ska innehålla uppgifter om de finansiella förhållandena och om förvaltningen samt resultaten av åtgärder i förhållande till
  det årliga arbetsprogrammet och till
  de uppsatta målen, vilka risker som är förknippade med dessa åtgärder, hur resurserna använts och hur systemet för intern kontroll fungerat.

3.   Styrelsen ska utarbeta en analys och en bedömning av den årliga verksamhetsrapporten för föregående budgetår.

4.   Styrelsen ska anta direktörens årliga verksamhetsrapport och senast den 15 juni översända den tillsammans med sin analys och bedömning till
  de behöriga organen i
  Europaparlamentet, rådet, kommissionen, revisionsrätten och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Rapporten ska också översändas till medlemsstaterna och till partnerländerna för kännedom.

5.
     
  Stiftelsens direktör ska framlägga stiftelsens årliga verksamhetsrapport för behöriga utskott i Europaparlamentet och rådets förberedande organ.

Artikel 14

Samband med andra gemenskapsåtgärder

Kommissionen ska, i samarbete med styrelsen säkerställa att stiftelsens arbete stämmer överens med och kompletterar andra åtgärder på gemenskapsnivå både inom gemenskapen och inom ramen för biståndet till partnerländerna.

Artikel 15

Budget

1.   Beräkning av stiftelsens alla inkomster och utgifter ska göras för varje budgetår och ska framgå av stiftelsens budget, som ska innefatta en verksamhetsplan och i vilken varje budgetår ska motsvara kalenderåret.

2.   Inkomster och utgifter i stiftelsens budget ska vara i balans.

3.   Stiftelsens inkomster ska, utan att det påverkar andra former av inkomster, bestå av ett bidrag från Europeiska unionens allmänna budget (nedan kallad den ”allmänna budgeten”), betalning för utförda tjänster liksom finansiering från andra källor.

4.   Budgeten ska också innefatta uppgifter om alla medel som ställts till förfogande av partner länderna själva för projekt som får ekonomiskt stöd av stiftelsen.

Artikel 16

Budgetförfarande

1.   Varje år ska styrelsen, på grundval av ett utkast utarbetat av direktören, upprätta en beräkning av stiftelsens inkomster och utgifter för nästkommande budgetår. Senast den 31 mars ska styrelsen översända dessa beräkningar, som också ska innehålla ett utkast till tjänsteförteckning, till kommissionen.

2.   Kommissionen ska bedöma stiftelsens beräkning med beaktande av de föreslagna ramarna för de sammanlagda disponibla budgetanslagen för externa åtgärder, och i det preliminära förslaget till den allmänna budgeten ta upp de resurser som den anser vara nödvändiga för tjänsteförteckningen och bidrag som ska belasta den allmänna budgeten.

3.   Kommissionen ska, tillsammans med det preliminära budgetförslaget
  Image, översända denna beräkning till Europaparlamentet och rådet (nedan kallade ”budgetmyndigheten”).

4.   Budgetmyndigheten ska bevilja de anslag som utgör bidrag till stiftelsen.

Budgetmyndigheten ska fastställa stiftelsens tjänsteförteckning.

5.   Stiftelsens budget och tänsteförteckning ska antas av styrelsen Image. De blir definitiva när den allmänna budgeten har antagits. Om det är nödvändigt ska budgeten och tjänsteförteckningen anpassas i enlighet därmed.

6.   Styrelsen ska så snart som möjligt underrätta budgetmyndigheten om sin avsikt att genomföra projekt som kan ha betydande ekonomiska konsekvenser för finansieringen av budgeten, särskilt projekt som rör fast egendom, t.ex. hyra eller förvärv av fastigheter. Den ska informera kommissionen om detta.

Om en enhet inom budgetmyndigheten har meddelat att den har för avsikt att avge ett yttrande ska den översända detta yttrande till styrelsen inom sex veckor från och med dagen för underrättelse om projektet.

Artikel 17

Budgetuppföljning och övervakning

1.   Senast den 1 mars efter utgången av det berörda budgetåret ska stiftelsens räkenskapsförare översända till kommissionens räkenskapsförare en sammanställning av de preliminära räkenskaperna, en rapport om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen under budgetåret. Kommissionens räkenskapsförare ska konsolidera institutionernas och de decentraliserade organens preliminära räkenskaper i enlighet med artikel 128 i budgetförordningen.

2.   Senast den 31 mars efter utgången av det berörda budgetåret ska kommissionens räkenskapsförare översända till revisionsrätten de preliminära räkenskaperna, en rapport om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen under budgetåret. Rapporten om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen ska också översändas till Europaparlamentet och rådet.

3.   Direktören ska genomföra stiftelsens budget.

4.   Efter det att revisionsrättens synpunkter på stiftelsens preliminära räkenskaper enligt bestämmelserna i artikel 129 i budgetförordningen inkommit, ska direktören ansvara för upprättandet av de slutliga räkenskaperna och översända dem till styrelsen för ett yttrande.

5.   Styrelsen ska lämna ett yttrande om stiftelsens slutliga räkenskaper.

6.   Senast den 1 juli efter utgången av det berörda budgetåret ska direktören översända de slutliga räkenskaperna, tillsammans med styrelsens yttrande, till Europaparlamentet, rådet, revisionsrätten och kommissionen.

7.   De slutliga räkenskaperna ska offentliggöras.

8.   Senast den 30 september ska direktören översända till revisionsrätten ett svar på dess synpunkter. Direktören ska även översända detta svar till styrelsen.

9.   Direktören ska på Europaparlamentets begäran, i enlighet med artikel 146.3 i budgetförordningen, för parlamentet lägga fram alla uppgifter som är nödvändiga för beviljandet av ansvarsfrihet för det berörda budgetåret.

10.   Europaparlamentet ska före den 30 april år n + 2, på rekommendation av rådet som ska fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet, bevilja direktören ansvarsfrihet för budgetens genomförande budgetår n.

11.   Direktören ska i förekommande fall vidta alla åtgärder som krävs enligt synpunkterna i beslutet om ansvarsfrihet.

Artikel 18

Europaparlamentet och rådet

Utan att det påverkar de kontroller som avses ovan, särskilt budgetförfarandet och ansvarsfrihetsförfarandet, får Europaparlamentet eller rådet när som helst begära att höra direktören i en fråga med anknytning till stiftelsens verksamhet

  Image

  .

Artikel 19

Finansiella regler

1.   Styrelsen ska anta stiftelsens finansiella regler efter samråd med kommissionen. Vid utformningen av dessa regler får styrelsen avvika från Image förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 endast om stiftelsens särskilda förvaltningsbehov kräver detta, och efter att kommissionen gett sitt godkännande.

2.   I enlighet med artikel 133.1 i budgetförordningen ska stiftelsen tillämpa de redovisningsregler som fastställs av kommissionens räkenskapsförare så att dess räkenskaper kan konsolideras med kommissionens räkenskaper.

3.   Förordning (EG) nr 1073/1999 ska tillämpas på stiftelsen i sin helhet.

4.   Stiftelsen ska

  respektera
  det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999
  mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska gemenskapernas kommission om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (17)

  . Styrelsen ska


  Image

  anta de bestämmelser som krävs för att underlätta OLAF:s interna undersökningar.

Artikel 20

Privilegier och immunitet

Europeiska gemenskapernas protokoll om privilegier och immunitet ska tillämpas för stiftelsen.

Artikel 21

Personalbestämmelser

Stiftelsens anställda personal ska omfattas av de regler och förordningar som gäller tjänstemän och andra anställda vid Europeiska gemenskaperna.

Stiftelsen ska i förhållande till sin personal utöva de befogenheter som tillhör utnämningsmyndigheten.

Styrelsen ska i samförstånd med kommissionen anta lämpliga genomförandebestämmelser i enlighet med bestämmelserna i artikel 110 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och artikel 127 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

Styrelsen kan anta bestämmelser som gör det möjligt att vid stiftelsen anställa utsända nationella experter från medlemsstaterna eller partnerländerna.

Artikel 22

Ansvar

1.   Stiftelsens kontraktsrättsliga ansvar ska regleras av den rättsordning som är tillämplig på kontraktet i fråga.

2.   Vad beträffar utomobligatoriskt ansvar ska stiftelsen, i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättssystem, ersätta varje skada som stiftelsen eller dess anställda vållat vid utförandet av sina åligganden.

Domstolen ska vara behörig att pröva talan i tvister som avser sådant skadestånd.

3.   De anställdas personliga ansvar gentemot stiftelsen ska regleras av de bestämmelser som gäller för stiftelsens personal.

Artikel 23

Deltagande av tredjeland

1.   Stiftelsen ska vara öppen för deltagande från länder, som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen och som tar del i gemenskapens och medlemsstaternas åtagande när det gäller stöd till utveckling av
  humankapital
  i partnerländerna enligt artikel 1, under former som ska fastställas genom överenskommelse mellan gemenskapen och dem själva enligt förfarandet i artikel 300 i fördraget.

Överenskommelserna ska bland annat ange arten och omfattningen samt närmare föreskrifter för dessa länders deltagande i stiftelsens arbete, inklusive bestämmelser om ekonomiska bidrag och om personalen. Sådana överenskommelser får inte tillåta tredjeländer att ha företrädare med rösträtt i styrelsen eller innehålla bestämmelser som inte överensstämmer med personalbestämmelserna i artikel 21 Image.

2.   Deltagande av sådana länder i särskilda arbetsgrupper kan om nödvändigt beslutas av styrelsen utan att en överenskommelse behövs.

Artikel 24

Utvärdering

1.   I enlighet med artikel 25.4 i förordning (EG) Euratom) nr 2343/2002 ska stiftelsen regelbundet både i förhand och i efterhand utvärdera sin verksamhet när denna medför betydande utgifter. Styrelsen ska underrättas om resultaten av dessa utvärderingar.

2.   Kommissionen ska, i samråd med styrelsen, göra en utvärdering av genomförandet av denna förordning, de resultat som stiftelsen uppnått och dess arbetsmetoder, i linje med de målsättningar, befogenheter och uppgifter som fastställs vart fjärde år. Utvärderingen ska utföras

  Image

  av externa experter. Kommissionen ska presentera resultaten av denna utvärdering för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

3.   Stiftelsen ska vidta alla lämpliga åtgärder för att avhjälpa eventuella problem som kan ha framkommit under utvärderingsförfarandet.

Artikel 25

Översyn

Efter utvärderingen ska kommissionen vid behov lägga fram ett förslag till översyn av bestämmelserna i denna förordning. Om kommissionen finner att stiftelsens existens inte längre är motiverad med avseende på de angivna målen, kan kommissionen föreslå att denna förordning upphävs

Artikel 26

Upphävande

Image Förordningar (EEG) nr 1360/90, (EG) nr 2063/94, (EG) nr 1572/98, (EG) nr 1648/2003 och artikel 16 i Imageförordning (EG) nr 2666/2000, som förtecknas i bilaga I, ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till de upphävda förordningarna ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II.

Artikel 27

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ....

1

(2)  EUT C ....

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 22 maj 2008.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 22 maj 2008

(4)  EGT L 131, 23.5.1990, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Image förordning (EG) nr 1648/2003 Image (EUT L 245, 29.9.2003, s. 22).

4

(5)  EGT C 323, 30.11.1993, s. 1.

5

(6)  EGT L 375, 23.12.1989, s. 11.

6

(7)  EGT L 216, 20.8.1994, s. 9.

7

(8)  EGT L 206, 23.7.1998, s. 1.

8

(9)  EGT L 306, 7.12.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2112/2005 (EUT L 344, 27.12.2005, s. 23).

9

Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2112/2005 (EUT L 344, 27.12.2005, s. 23).

(10)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 82.

10

(11)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 1.

11

(12)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1525/2007 (EUT L 343, 27.12.2007, s. 9).

12

Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1525/2007 (EUT L 343, 27.12.2007, s. 9).

(13)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

13

(14)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

14

(15)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

15

(16)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

16

(17)  

  EGT L 136, 31.5.1999, s. 15

  .

17

EGT L 136, 31.5.1999, s. 15

BILAGA I

UPPHÄVD FÖRORDNING OCH DESS ÄNDRINGAR

Rådets förordning (EEG) nr 1360/90 av den 7 maj 1990

(EGT L 131, 23.5.1990, s. 1)

Rådets förordning (EG) nr 2063/94 av den 27 juli 1994

(EGT L 216, 20.8.1994, s. 9)

Rådets förordning (EG) nr 1572/98 av den 17 juli 1998

(EGT L 206, 23.7.1998, s. 1)

Artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000

(EGT L 306, 7.12.2000, s. 1)

Rådets förordning (EG) nr 1648/2003 av den 18 juni 2003

(EUT L 245, 29.9.2003, s. 22)

BILAGA II

JÄMFÖRELSETABELL

| Förordning (EEG) nr 1360/90 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 inledning | Artikel 1 inledning |
| Artikel 1 slutet av inledningen | – |
| Artikel 1 första till fjärde strecksatsen | – |
| Artikel 1 andra meningen | – |
| – | Artikel 1 slutet av inledningen |
| – | Artikel 1 a–c |
| – | Artikel 1 andra meningen |
| Artikel 2 | – |
| Artikel 3 inledning | Artikel 2 inledning |
| Artikel 3 a–g | – |
| – | Artikel 2 a–f |
| Artikel 3 h | Artikel 2 g |
| Artikel 4.1 | Artikel 3.1 |
| – | Artikel 3.2 |
| Artikel 4.3 första meningen | Artikel 3.3 första meningen |
| – | Artikel 3.3 andra meningen |
| Artikel 4.2 | – |
| – | Artikel 3.4 och 3.5 |
| – | Artikel 4.1–4.3 |
| Artikel 4a.1 | Artikel 4.4 första stycket |
| Artikel 4a.2 | Artikel 4.4 andra stycket |
| – | Artikel 5 |
| Artikel 4a.3 | Artikel 6 |
| Artikel 5.1 | Artikel 7.1 |
| Artikel 5.2 | Artikel 7.2 första och andra stycket |
| – | Artikel 7.2 tredje och fjärde stycket |
| Artikel 5.3 | Artikel 7.3 |
| Artikel 5.4 första stycket | Artikel 7.4 första meningen |
| – | Artikel 7.4 andra meningen |
| Artikel 5.4 andra stycket | Artikel 7.5 |
| Artikel 5.4 tredje och fjärde stycket | Artikel 8.1 första stycket |
| – | Artikel 8.1 andra stycket |
| Artikel 5.4 sista stycket | Artikel 8.1 sista stycket |
| Artikel 5.5 och 5.6 | Artikel 8.2 och 8.3 |
| Artikel 5.7–5.10 | – |
| – | Artikel 9 |
| Artikel 6 | – |
| Artikel 7.1 första orden | Artikel 10.1 första orden |
| Artikel 7.1 slutet av första och andra meningen | – |
| – | Artikel 10.1 slutet av första meningen, andra meningen och andra till fjärde stycket |
| – | Artikel 10.2 |
| Artikel 7.2 | Artikel 10.5 första meningen |
| Artikel 7.3 | Artikel 10.3 |
| – | Artikel 10.4 a–k |
| – | Artikel 11 |
| – | Artikel 12 |
| – | Artikel 13 |
| Artikel 8 (delvis) | Artikel 14 |
| Artikel 9 | Artikel 15 |
| Artikel 10.1 | Artikel 16.1 |
| – | Artikel 16.2 |
| Artikel 10.2 | Artikel 16.3 |
| Artikel 10.3 | – |
| Artikel 10.4–10.6 | Artikel 16.4–16.6 |
| Artikel 11.1 | Artikel 17.3 |
| Artikel 11.2 och 11.3 | Artikel 17.1 och 17.2 |
| Artikel 11.4–11.10 | Artikel 17.4–17.10 |
| – | Artikel 17.11 |
| – | Artikel 18 |
| Artikel 12 | Artikel 19.1 |
| – | Artikel 19.2–19.4 |
| Artikel 13 | Artikel 20 |
| Artikel 14 | Artikel 21 första och andra meningen och första orden i tredje meningen |
| – | Artikel 21 sista orden i tredje meningen och sista meningen |
| Artikel 15 | Artikel 22 |
| Artikel 16.1 | Artikel 23.1 första stycket och andra stycket första meningen |
| – | Artikel 23.1 andra stycket sista meningen |
| Artikel 16.2 | Artikel 23.2 |
| – | Artikel 24.1 |
| Artikel 17 (delvis) | Artikel 24.2 |
| – | Artikel 24.3 |
| Artikel 18 | – |
| – | Artikel 25 |
| – | Artikel 26 |
| Artikel 19 | Artikel 27 |
| – | Bilaga |

Förordning (EEG) nr 1360/90

Denna förordning

Artikel 1 inledning

Artikel 1 inledning

Artikel 1 slutet av inledningen

–

Artikel 1 första till fjärde strecksatsen

–

Artikel 1 andra meningen

–

–

Artikel 1 slutet av inledningen

–

Artikel 1 a–c

–

Artikel 1 andra meningen

Artikel 2

–

Artikel 3 inledning

Artikel 2 inledning

Artikel 3 a–g

–

–

Artikel 2 a–f

Artikel 3 h

Artikel 2 g

Artikel 4.1

Artikel 3.1

–

Artikel 3.2

Artikel 4.3 första meningen

Artikel 3.3 första meningen

–

Artikel 3.3 andra meningen

Artikel 4.2

–

–

Artikel 3.4 och 3.5

–

Artikel 4.1–4.3

Artikel 4a.1

Artikel 4.4 första stycket

Artikel 4a.2

Artikel 4.4 andra stycket

–

Artikel 5

Artikel 4a.3

Artikel 6

Artikel 5.1

Artikel 7.1

Artikel 5.2

Artikel 7.2 första och andra stycket

–

Artikel 7.2 tredje och fjärde stycket

Artikel 5.3

Artikel 7.3

Artikel 5.4 första stycket

Artikel 7.4 första meningen

–

Artikel 7.4 andra meningen

Artikel 5.4 andra stycket

Artikel 7.5

Artikel 5.4 tredje och fjärde stycket

Artikel 8.1 första stycket

–

Artikel 8.1 andra stycket

Artikel 5.4 sista stycket

Artikel 8.1 sista stycket

Artikel 5.5 och 5.6

Artikel 8.2 och 8.3

Artikel 5.7–5.10

–

–

Artikel 9

Artikel 6

–

Artikel 7.1 första orden

Artikel 10.1 första orden

Artikel 7.1 slutet av första och andra meningen

–

–

Artikel 10.1 slutet av första meningen, andra meningen och andra till fjärde stycket

–

Artikel 10.2

Artikel 7.2

Artikel 10.5 första meningen

Artikel 7.3

Artikel 10.3

–

Artikel 10.4 a–k

–

Artikel 11

–

Artikel 12

–

Artikel 13

Artikel 8 (delvis)

Artikel 14

Artikel 9

Artikel 15

Artikel 10.1

Artikel 16.1

–

Artikel 16.2

Artikel 10.2

Artikel 16.3

Artikel 10.3

–

Artikel 10.4–10.6

Artikel 16.4–16.6

Artikel 11.1

Artikel 17.3

Artikel 11.2 och 11.3

Artikel 17.1 och 17.2

Artikel 11.4–11.10

Artikel 17.4–17.10

–

Artikel 17.11

–

Artikel 18

Artikel 12

Artikel 19.1

–

Artikel 19.2–19.4

Artikel 13

Artikel 20

Artikel 14

Artikel 21 första och andra meningen och första orden i tredje meningen

–

Artikel 21 sista orden i tredje meningen och sista meningen

Artikel 15

Artikel 22

Artikel 16.1

Artikel 23.1 första stycket och andra stycket första meningen

–

Artikel 23.1 andra stycket sista meningen

Artikel 16.2

Artikel 23.2

–

Artikel 24.1

Artikel 17 (delvis)

Artikel 24.2

–

Artikel 24.3

Artikel 18

–

–

Artikel 25

–

Artikel 26

Artikel 19

Artikel 27

–

Bilaga

---