# Az Európai Unió C 276/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.276.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 276 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. november 17. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.276.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 276

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. november 17.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Adatvédelmi Biztos |
| 2009/C 276/01 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról | 1 |
| 2009/C 276/02 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló, a polgárok szolgálatában álló térségről szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett bizottsági közleményről | 8 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

2009/C 276/01

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról

1

2009/C 276/02

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló, a polgárok szolgálatában álló térségről szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett bizottsági közleményről

8

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 276/03 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást | 21 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 276/03

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

21

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 276/04 | Euro-átváltási árfolyamok | 23 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2009/C 276/05 | A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (
  1
  ) | 24 |
| 2009/C 276/06 | A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (
  1
  ) | 30 |
| 2009/C 276/07 | A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (
  1
  ) | 35 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 276/04

Euro-átváltási árfolyamok

23

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2009/C 276/05

A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (
  1
  )

1

24

2009/C 276/06

A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (
  1
  )

1

30

2009/C 276/07

A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (
  1
  )

1

35

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 276/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 40 |
| 2009/C 276/09 | 777. sz. határozat (2009. október 5.) a földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény 2. cikke (1) bekezdésének 3. pontjával összhangban földfelszín alatti természeti erőforrásnak minősülő kőolajnak és földgáznak a Haszkovo megyében található 1-18. Trakiya blokkban folytatandó kutatására és feltárására vonatkozó engedélyezési eljárás megindításáról és az engedély versenypályázati eljárás útján történő megadásának bejelentéséről | 41 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 276/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

40

2009/C 276/09

777. sz. határozat (2009. október 5.) a földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény 2. cikke (1) bekezdésének 3. pontjával összhangban földfelszín alatti természeti erőforrásnak minősülő kőolajnak és földgáznak a Haszkovo megyében található 1-18. Trakiya blokkban folytatandó kutatására és feltárására vonatkozó engedélyezési eljárás megindításáról és az engedély versenypályázati eljárás útján történő megadásának bejelentéséről

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

| 17.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 276/1

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról

2009/C 276/01

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 286. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, és különösen annak 41. cikkére,

tekintettel a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően az európai adatvédelmi biztoshoz 2009. április 22-én eljuttatott véleménykérelemre,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2009. április 22-én elfogadta az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatot (a továbbiakban: a javaslat). Ugyanazon a napon a Bizottság a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően konzultáció céljából megküldte a javaslatot az európai adatvédelmi biztosnak. Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy 2009. március 9-én informális észrevételeket tett a javaslattervezettel kapcsolatban, és megállapítja, hogy ezen észrevételeket a javaslat szövegének megfogalmazásakor figyelembe vették. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2009. április 22-én elfogadta az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatot (a továbbiakban: a javaslat). Ugyanazon a napon a Bizottság a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően konzultáció céljából megküldte a javaslatot az európai adatvédelmi biztosnak. Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy 2009. március 9-én informális észrevételeket tett a javaslattervezettel kapcsolatban, és megállapítja, hogy ezen észrevételeket a javaslat szövegének megfogalmazásakor figyelembe vették.

| 2. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy konzultációra kérték fel, és hogy a javaslat preambulumában hivatkoznak erre a konzultációra, több más olyan jogalkotási szöveg esetéhez hasonlóan, amelyekkel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztossal – a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően – konzultációra került sor. |
| --- | --- |

2.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy konzultációra kérték fel, és hogy a javaslat preambulumában hivatkoznak erre a konzultációra, több más olyan jogalkotási szöveg esetéhez hasonlóan, amelyekkel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztossal – a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően – konzultációra került sor.

| 3. | A javaslat módosítja a 881/2002/EK rendeletet, az egyik olyan közösségi eszközt, melyet azért fogadtak el, hogy a terrorista szervezetekkel gyaníthatóan kapcsolatban álló természetes és jogi személyeket célzó megszorító intézkedésekkel – különösen a pénzeszközök befagyasztásával – küzdjenek a terrorizmus ellen. A javaslat célja konkrétabban az, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlatában bekövetkezett közelmúltbeli fejleményekkel – különösen a Kadi-üggyel (1) – foglalkozzon egy olyan eljárás kidolgozása révén, „amelyet az ENSZ által újonnan jegyzékbe vett személyek és szervezetek tekintetében követni lehet” (az indokolás 4. pontja). |
| --- | --- |

3.

A javaslat módosítja a 881/2002/EK rendeletet, az egyik olyan közösségi eszközt, melyet azért fogadtak el, hogy a terrorista szervezetekkel gyaníthatóan kapcsolatban álló természetes és jogi személyeket célzó megszorító intézkedésekkel – különösen a pénzeszközök befagyasztásával – küzdjenek a terrorizmus ellen. A javaslat célja konkrétabban az, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlatában bekövetkezett közelmúltbeli fejleményekkel – különösen a Kadi-üggyel (1) – foglalkozzon egy olyan eljárás kidolgozása révén, „amelyet az ENSZ által újonnan jegyzékbe vett személyek és szervezetek tekintetében követni lehet” (az indokolás 4. pontja).

II.   A JOGI KERET

| 4. | Míg ítéletei során a Bíróság arra kapott felkérést, hogy a védekezéshez – különösen a meghallgatáshoz való – alapvető jog tiszteletben tartására koncentráljon, e területen az ítélkezési gyakorlat átfogóbb következményekkel jár, melyeket a következőképpen lehet összefoglalni: az alapvető jogok védelmére vonatkozó uniós előírásokat attól függetlenül tiszteletben kell tartani, hogy a megszorító intézkedéseket uniós szinten fogadták el, vagy azok nemzetközi szervezetektől – mint pl. az ENSZ-től – erednek (2). |
| --- | --- |

4.

Míg ítéletei során a Bíróság arra kapott felkérést, hogy a védekezéshez – különösen a meghallgatáshoz való – alapvető jog tiszteletben tartására koncentráljon, e területen az ítélkezési gyakorlat átfogóbb következményekkel jár, melyeket a következőképpen lehet összefoglalni: az alapvető jogok védelmére vonatkozó uniós előírásokat attól függetlenül tiszteletben kell tartani, hogy a megszorító intézkedéseket uniós szinten fogadták el, vagy azok nemzetközi szervezetektől – mint pl. az ENSZ-től – erednek (2).

| 5. | Az uniós alapvető jogok közé tartozik a személyes adatok védelméhez való jog is, melyet a Bíróság elismert mint az EUSZ 6. cikkének (2) bekezdéséből eredő alapelvet, és melyet az EU Alapjogi Chartájának 8. cikke megerősített. |
| --- | --- |

5.

Az uniós alapvető jogok közé tartozik a személyes adatok védelméhez való jog is, melyet a Bíróság elismert mint az EUSZ 6. cikkének (2) bekezdéséből eredő alapelvet, és melyet az EU Alapjogi Chartájának 8. cikke megerősített.

| 6. | E tekintetben az európai adatvédelmi biztos nemcsak a Bíróság közelmúltbeli ítélkezési gyakorlatát üdvözli, hanem a Bizottság azon szándékát is, hogy e kérdést azzal oldja meg, hogy kibővíti a jegyzékbe vételi eljárást és kifejezetten figyelembe veszi a személyes adatok védelméhez való jogot. Valóban, az európai adatvédelmi biztosnak – míg teljes mértékben elismeri a terrorizmus ellen a személyes adatok feldolgozásán és cseréjén keresztül folytatott küzdelem célkitűzését – az a határozott meggyőződése, hogy a személyes adatok védelme döntő tényező a Bizottság által hozott megszorító intézkedések jogszerűségének és hatékonyságának biztosításában. Ezen intézkedések alapja a személyes adatok feldolgozása, melyre mint olyanra – tekintet nélkül a pénzeszközök befagyasztására – vonatkozniuk kell az adatvédelmi szabályoknak és garanciáknak. Ennélfogva rendkívül fontos egyértelműséget és jogbiztonságot nyújtani a jegyzékbe vett egyének személyes adatai feldolgozására érvényes szabályokkal kapcsolatban, amint az az indokolás 8. pontjában szerepel. |
| --- | --- |

6.

E tekintetben az európai adatvédelmi biztos nemcsak a Bíróság közelmúltbeli ítélkezési gyakorlatát üdvözli, hanem a Bizottság azon szándékát is, hogy e kérdést azzal oldja meg, hogy kibővíti a jegyzékbe vételi eljárást és kifejezetten figyelembe veszi a személyes adatok védelméhez való jogot. Valóban, az európai adatvédelmi biztosnak – míg teljes mértékben elismeri a terrorizmus ellen a személyes adatok feldolgozásán és cseréjén keresztül folytatott küzdelem célkitűzését – az a határozott meggyőződése, hogy a személyes adatok védelme döntő tényező a Bizottság által hozott megszorító intézkedések jogszerűségének és hatékonyságának biztosításában. Ezen intézkedések alapja a személyes adatok feldolgozása, melyre mint olyanra – tekintet nélkül a pénzeszközök befagyasztására – vonatkozniuk kell az adatvédelmi szabályoknak és garanciáknak. Ennélfogva rendkívül fontos egyértelműséget és jogbiztonságot nyújtani a jegyzékbe vett egyének személyes adatai feldolgozására érvényes szabályokkal kapcsolatban, amint az az indokolás 8. pontjában szerepel.

| 7. | Ez még fontosabb a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének tekintetében, mely nemcsak kötelező erővel ruházza fel az EU Alapjogi Chartáját, hanem – az EUMSZ 16. cikkében és az EUSZ 39. cikkében – azt is kimondja, hogy az Európai Unió valamennyi tevékenységi területén szükség van adatvédelmi szabályokra és garanciákra. Továbbá a természetes vagy jogi személyek elleni megszorító intézkedéseket előíró határozatok jogszerűségének – és különösen az alapvető jogok tiszteletben tartásának – értékelésével kapcsolatban a Bíróság teljes hatáskörrel rendelkezik, még a közös kül- és biztonságpolitika terén is (az EUMSZ 275. cikke). |
| --- | --- |

7.

Ez még fontosabb a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének tekintetében, mely nemcsak kötelező erővel ruházza fel az EU Alapjogi Chartáját, hanem – az EUMSZ 16. cikkében és az EUSZ 39. cikkében – azt is kimondja, hogy az Európai Unió valamennyi tevékenységi területén szükség van adatvédelmi szabályokra és garanciákra. Továbbá a természetes vagy jogi személyek elleni megszorító intézkedéseket előíró határozatok jogszerűségének – és különösen az alapvető jogok tiszteletben tartásának – értékelésével kapcsolatban a Bíróság teljes hatáskörrel rendelkezik, még a közös kül- és biztonságpolitika terén is (az EUMSZ 275. cikke).

III.   A JAVASLAT ELEMZÉSE

III.1.   Az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályok és elvek

| 8. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a (10) preambulumbekezdésben foglalt hivatkozást annak szükségességére, hogy a rendelet a személyes adatok védelméhez való alapvető joggal összhangban kerüljön alkalmazásra, valamint hogy megfelelő konkrét biztosítékokat alkalmazzanak a jegyzékben szereplő természetes személyek által elkövetett bűncselekményekhez és az ilyen személyekre vonatkozó büntetőítéletekhez és biztonsági intézkedésekhez kapcsolódó adatok Bizottság általi feldolgozása során. |
| --- | --- |

8.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a (10) preambulumbekezdésben foglalt hivatkozást annak szükségességére, hogy a rendelet a személyes adatok védelméhez való alapvető joggal összhangban kerüljön alkalmazásra, valamint hogy megfelelő konkrét biztosítékokat alkalmazzanak a jegyzékben szereplő természetes személyek által elkövetett bűncselekményekhez és az ilyen személyekre vonatkozó büntetőítéletekhez és biztonsági intézkedésekhez kapcsolódó adatok Bizottság általi feldolgozása során.

| 9. | Az európai adatvédelmi biztos továbbá üdvözli, hogy a javaslat (12) preambulumbekezdése kifejezetten elismeri az adatvédelmi szabályoknak és különösen a 45/2001/EK rendeletnek az e területen való személyesadat-feldolgozásra való érvényességét. Valóban, a 45/2001/EK rendelet 3. cikke kimondja: „e rendeletet kell alkalmazni a személyes adatok bármely közösségi intézmény és szerv által történő feldolgozására, ha a feldolgozás részben vagy teljes egészében a közösségi jog hatálya alá tartozó tevékenységek gyakorlása során történik.” Ebből a szempontból, még ha a 881/2002/EK rendelet a 2002/402/KKBP közös állásponthoz és az ENSZ e területen folytatott tevékenységeihez is kötődik, az Európai Közösséget létrehozó szerződésen alapul. |
| --- | --- |

9.

Az európai adatvédelmi biztos továbbá üdvözli, hogy a javaslat (12) preambulumbekezdése kifejezetten elismeri az adatvédelmi szabályoknak és különösen a 45/2001/EK rendeletnek az e területen való személyesadat-feldolgozásra való érvényességét. Valóban, a 45/2001/EK rendelet 3. cikke kimondja: „e rendeletet kell alkalmazni a személyes adatok bármely közösségi intézmény és szerv által történő feldolgozására, ha a feldolgozás részben vagy teljes egészében a közösségi jog hatálya alá tartozó tevékenységek gyakorlása során történik.” Ebből a szempontból, még ha a 881/2002/EK rendelet a 2002/402/KKBP közös állásponthoz és az ENSZ e területen folytatott tevékenységeihez is kötődik, az Európai Közösséget létrehozó szerződésen alapul.

| 10. | Általános megjegyzésként az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni szeretné, hogy a 45/2001/EK rendelet számos – így az adatminőségre, az adatfeldolgozás jogszerűségére, az értesítésre, a feldolgozás biztonságosságára vonatkozó – kötelezettséget ír elő az adatkezelők számára, valamint jogokat az adatalanyok számára – többek között a tájékoztatáshoz, a helyesbítéshez, a zároláshoz, a törléshez, a harmadik felek értesítéséhez, a jogorvoslathoz való jogot –, melyeket a 20. cikk értelmében meghatározott kivételek és korlátozások esetét kivéve alkalmazni kell. Az adatvédelemhez való alapvető jogra vonatkozó ezen korlátozásoknak mindenesetre meg kell felelniük egy szigorú arányossági vizsgálatnak, azaz azokat lényegüket és időben való alkalmazásukat tekintve is a közérdek fenntartása érdekében szükséges keretek közé kell szorítani – amint azt a Bíróság ítélkezési gyakorlata megerősíti –, a korlátozó intézkedések terén is. Ez annál is fontosabb, mivel e jogok és kötelezettségek – a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos független felügyelet szükségességével együtt – az adatvédelemhez való alapvető jog alapját alkotják, amint azt az EU Alapjogi Chartájának 8. cikke kifejezetten megerősíti. |
| --- | --- |

10.

Általános megjegyzésként az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni szeretné, hogy a 45/2001/EK rendelet számos – így az adatminőségre, az adatfeldolgozás jogszerűségére, az értesítésre, a feldolgozás biztonságosságára vonatkozó – kötelezettséget ír elő az adatkezelők számára, valamint jogokat az adatalanyok számára – többek között a tájékoztatáshoz, a helyesbítéshez, a zároláshoz, a törléshez, a harmadik felek értesítéséhez, a jogorvoslathoz való jogot –, melyeket a 20. cikk értelmében meghatározott kivételek és korlátozások esetét kivéve alkalmazni kell. Az adatvédelemhez való alapvető jogra vonatkozó ezen korlátozásoknak mindenesetre meg kell felelniük egy szigorú arányossági vizsgálatnak, azaz azokat lényegüket és időben való alkalmazásukat tekintve is a közérdek fenntartása érdekében szükséges keretek közé kell szorítani – amint azt a Bíróság ítélkezési gyakorlata megerősíti –, a korlátozó intézkedések terén is. Ez annál is fontosabb, mivel e jogok és kötelezettségek – a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos független felügyelet szükségességével együtt – az adatvédelemhez való alapvető jog alapját alkotják, amint azt az EU Alapjogi Chartájának 8. cikke kifejezetten megerősíti.

| 11. | Továbbá amellett, hogy üdvözli, hogy a javaslat – kifejezetten vagy nem – foglalkozik ezen kötelezettségek és jogok közül néhánnyal, az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja, hogy a javaslatot nem lehet úgy értelmezni, hogy az kizárja vagy korlátozza azon kötelezettségeket és az adatalanyok azon jogait, melyeket nem említ. |
| --- | --- |

11.

Továbbá amellett, hogy üdvözli, hogy a javaslat – kifejezetten vagy nem – foglalkozik ezen kötelezettségek és jogok közül néhánnyal, az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja, hogy a javaslatot nem lehet úgy értelmezni, hogy az kizárja vagy korlátozza azon kötelezettségeket és az adatalanyok azon jogait, melyeket nem említ.

| 12. | Ennek alapján az alábbi pontokban az európai adatvédelmi biztos elemezni fogja a javaslat rendelkezéseit a leginkább idevágó adatvédelmi elvek fényében, a javítást célzó ajánlásokat fogalmazva meg, illetve arra vonatkozó iránymutatást adva, hogy hogyan lehetne megoldani néhány egyéb problémát, melyek kezelésére jelenleg nem kerül sor, de melyek az adatvédelmi elvek alkalmazásából eredően valószínűleg felmerülnek majd. Bizonyos esetekben kívánatos lehet további részletekkel szolgálni az adatvédelmi kötelezettségeknek és jogoknak a korlátozó intézkedések terén való alkalmazásáról. |
| --- | --- |

12.

Ennek alapján az alábbi pontokban az európai adatvédelmi biztos elemezni fogja a javaslat rendelkezéseit a leginkább idevágó adatvédelmi elvek fényében, a javítást célzó ajánlásokat fogalmazva meg, illetve arra vonatkozó iránymutatást adva, hogy hogyan lehetne megoldani néhány egyéb problémát, melyek kezelésére jelenleg nem kerül sor, de melyek az adatvédelmi elvek alkalmazásából eredően valószínűleg felmerülnek majd. Bizonyos esetekben kívánatos lehet további részletekkel szolgálni az adatvédelmi kötelezettségeknek és jogoknak a korlátozó intézkedések terén való alkalmazásáról.

| 13. | Ezen észrevételek csupán tükrözhetik azt, hogy a személyes adatok védelme döntő tényező a Bizottság által hozott megszorító intézkedések jogszerűségének és hatékonyságának biztosításában, de nem oldják meg, illetve nem befolyásolják az olyan egyéb érdemi kérdéseket, melyek más jogszabályok alkalmazásának megfelelően valamely jegyzékbe való felvételhez kapcsolódhatnak. |
| --- | --- |

13.

Ezen észrevételek csupán tükrözhetik azt, hogy a személyes adatok védelme döntő tényező a Bizottság által hozott megszorító intézkedések jogszerűségének és hatékonyságának biztosításában, de nem oldják meg, illetve nem befolyásolják az olyan egyéb érdemi kérdéseket, melyek más jogszabályok alkalmazásának megfelelően valamely jegyzékbe való felvételhez kapcsolódhatnak.

III.2.   7a. és 7c. cikk: az érintett személyek tájékoztatása és a jegyzékből való törlés

| 14. | A 7a. cikk a természetes vagy jogi személyek jegyzékbe vételére vagy onnan való törlésére vonatkozó eljárásokkal foglalkozik, a 7c. cikk pedig külön eljárást ír elő azokra, akiket 2008. szeptember 3. előtt vettek fel a jegyzékbe. |
| --- | --- |

14.

A 7a. cikk a természetes vagy jogi személyek jegyzékbe vételére vagy onnan való törlésére vonatkozó eljárásokkal foglalkozik, a 7c. cikk pedig külön eljárást ír elő azokra, akiket 2008. szeptember 3. előtt vettek fel a jegyzékbe.

| 15. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy e rendelkezések erősítik az alapvető jogok tiszteletben tartását azáltal, hogy az érintett személyek részére módot biztosítanak arra, hogy tájékoztatást kapjanak a jegyzékekbe való felvételük okairól, valamint lehetőséget nyújtanak arra, hogy az üggyel kapcsolatos véleményüket kifejezzék. Továbbá a (4) bekezdés előírja, hogy amennyiben az Egyesült Nemzetek úgy határoz, hogy valakit töröl a jegyzékből, ez uniós szinten is automatikus törlést von maga után, ami összhangban áll azon adatvédelmi alapelvvel, mely szerint a személyes adatokat aktualizált állapotban kell tartani, a 45/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében. |
| --- | --- |

15.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy e rendelkezések erősítik az alapvető jogok tiszteletben tartását azáltal, hogy az érintett személyek részére módot biztosítanak arra, hogy tájékoztatást kapjanak a jegyzékekbe való felvételük okairól, valamint lehetőséget nyújtanak arra, hogy az üggyel kapcsolatos véleményüket kifejezzék. Továbbá a (4) bekezdés előírja, hogy amennyiben az Egyesült Nemzetek úgy határoz, hogy valakit töröl a jegyzékből, ez uniós szinten is automatikus törlést von maga után, ami összhangban áll azon adatvédelmi alapelvvel, mely szerint a személyes adatokat aktualizált állapotban kell tartani, a 45/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében.

| 16. | Azonban az európai adatvédelmi biztos rámutat, hogy e rendelkezések nem zárják ki a 45/2001/EK rendeletből eredő hasonló kötelezettségeket, mint pl. az adatalany tájékoztatását (11. cikk, és különösen a 12. cikk, mely az abban az esetben nyújtandó tájékoztatást tárgyalja, ha az adatokat nem az adatalanytól szerezték be), a hibás vagy hiányos személyes adatok haladéktalan helyesbítésének kötelezettségét (14. cikk), valamint az adatok helyesbítéséről vagy törléséről – mint a jegyzékből való törlés esetén – olyan harmadik személyek számára nyújtott tájékoztatás kötelezettségét (17. cikk), akikkel az adatokat közölték, kivéve ha ez lehetetlennek bizonyul vagy aránytalanul nagy erőfeszítést kíván. |
| --- | --- |

16.

Azonban az európai adatvédelmi biztos rámutat, hogy e rendelkezések nem zárják ki a 45/2001/EK rendeletből eredő hasonló kötelezettségeket, mint pl. az adatalany tájékoztatását (11. cikk, és különösen a 12. cikk, mely az abban az esetben nyújtandó tájékoztatást tárgyalja, ha az adatokat nem az adatalanytól szerezték be), a hibás vagy hiányos személyes adatok haladéktalan helyesbítésének kötelezettségét (14. cikk), valamint az adatok helyesbítéséről vagy törléséről – mint a jegyzékből való törlés esetén – olyan harmadik személyek számára nyújtott tájékoztatás kötelezettségét (17. cikk), akikkel az adatokat közölték, kivéve ha ez lehetetlennek bizonyul vagy aránytalanul nagy erőfeszítést kíván.

| 17. | Természetesen – mint a 10. pontban már elhangzott – lehetőség van e rendelkezések alóli szükséges kivételekre, illetve e rendelkezések korlátozására a 45/2001/EK rendelet 20. cikkének megfelelően. Például az érintett személyek tájékoztatását el kell halasztani, amennyiben ez szükséges ahhoz, hogy a személy jegyzékbe való vételére és pénzeszközei befagyasztására vonatkozó határozat a meglepetés erejével hasson. E tekintetben az európai adatvédelmi biztos azt javasolja a jogalkotónak, hogy mérlegelje, hogy a javaslatban kifejezetten egyértelművé tegye-e az adatvédelmi elvek alóli szükséges kivételeket, mint például a 12. cikkben előírt tájékoztatásnak az ideiglenes határozat meghozataláig való elhalasztását. |
| --- | --- |

17.

Természetesen – mint a 10. pontban már elhangzott – lehetőség van e rendelkezések alóli szükséges kivételekre, illetve e rendelkezések korlátozására a 45/2001/EK rendelet 20. cikkének megfelelően. Például az érintett személyek tájékoztatását el kell halasztani, amennyiben ez szükséges ahhoz, hogy a személy jegyzékbe való vételére és pénzeszközei befagyasztására vonatkozó határozat a meglepetés erejével hasson. E tekintetben az európai adatvédelmi biztos azt javasolja a jogalkotónak, hogy mérlegelje, hogy a javaslatban kifejezetten egyértelművé tegye-e az adatvédelmi elvek alóli szükséges kivételeket, mint például a 12. cikkben előírt tájékoztatásnak az ideiglenes határozat meghozataláig való elhalasztását.

III.3.   7d. cikk: az adatalanyok tájékoztatáshoz való joga, felügyeleti feladatok és igazságügyi jogorvoslat

| 18. | A javaslat 7d. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy amenynyiben az Egyesült Nemzetek vagy valamely tagállam minősített információt nyújt be, a Bizottság ezen információt a biztonságról szóló belső bizottsági rendelkezésekkel (a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozattal (3)), és – adott esetben – az Európai Unió és az információt benyújtó tagállam közötti, a minősített információk biztonságáról szóló megállapodással összhangban kezeli. A (2) bekezdés pontosítja, hogy az „EU Top Secret”, „EU Secret” vagy „EU Confidential” szinten minősített dokumentumok közzététele kizárólag a kibocsátó beleegyezésével történhet. |
| --- | --- |

18.

A javaslat 7d. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy amenynyiben az Egyesült Nemzetek vagy valamely tagállam minősített információt nyújt be, a Bizottság ezen információt a biztonságról szóló belső bizottsági rendelkezésekkel (a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozattal (3)), és – adott esetben – az Európai Unió és az információt benyújtó tagállam közötti, a minősített információk biztonságáról szóló megállapodással összhangban kezeli. A (2) bekezdés pontosítja, hogy az „EU Top Secret”, „EU Secret” vagy „EU Confidential” szinten minősített dokumentumok közzététele kizárólag a kibocsátó beleegyezésével történhet.

| 19. | E cikk két problémát vet fel, melyek közül az első a rendelkezés által az adatalanynak a 45/2001/EK rendelet 13. cikkében foglalt, személyes adatairól való tájékoztatáshoz való jogára gyakorolt hatással kapcsolatos, a második pedig az európai adatvédelmi biztos és a Bíróság azon lehetőségével, hogy feladatai hatékony ellátása érdekében a minősített információkban foglalt személyes adatokhoz hozzáférhessen. |
| --- | --- |

19.

E cikk két problémát vet fel, melyek közül az első a rendelkezés által az adatalanynak a 45/2001/EK rendelet 13. cikkében foglalt, személyes adatairól való tájékoztatáshoz való jogára gyakorolt hatással kapcsolatos, a második pedig az európai adatvédelmi biztos és a Bíróság azon lehetőségével, hogy feladatai hatékony ellátása érdekében a minősített információkban foglalt személyes adatokhoz hozzáférhessen.

Az adatalanyoknak a minősített dokumentumokban foglalt személyes adataikba történő betekintéshez való joga

| 20. | A hivatkozott biztonsági szabályok, valamint az EU és az információt benyújtó tagállam közötti megállapodás szabályozzák a minősített információhoz való hozzáférést. Az ilyen információhoz csak azok a személyek férhetnek hozzá, akik megfelelnek a szükséges ismeret feltételének, vagyis egy munkakör vagy feladat ellátása érdekében szükséges hozzáféréssel rendelkezniük (4). A javaslat 7d. cikkének (2) bekezdésében említett szinten minősített információ esetében e személyeknek továbbá biztonsági engedéllyel is rendelkezniük kell. |
| --- | --- |

20.

A hivatkozott biztonsági szabályok, valamint az EU és az információt benyújtó tagállam közötti megállapodás szabályozzák a minősített információhoz való hozzáférést. Az ilyen információhoz csak azok a személyek férhetnek hozzá, akik megfelelnek a szükséges ismeret feltételének, vagyis egy munkakör vagy feladat ellátása érdekében szükséges hozzáféréssel rendelkezniük (4). A javaslat 7d. cikkének (2) bekezdésében említett szinten minősített információ esetében e személyeknek továbbá biztonsági engedéllyel is rendelkezniük kell.

| 21. | A Bizottság belső biztonsági szabályait az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelettel összefüggésben kell értelmezni, mely rendelet részletezi a három legnagyobb uniós intézmény adataihoz való hozzáférés jogát. E rendelet 9. cikke az érzékeny dokumentumok kezelésével foglalkozik és a fenti három minősítési szintre vonatkozik. A (3) bekezdésben szerepel, hogy érzékeny dokumentumok csak a kibocsátó hozzájárulásával adhatók ki, mely szabályt a javaslat 7d. cikkének (2) bekezdése is tartalmazza. |
| --- | --- |

21.

A Bizottság belső biztonsági szabályait az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelettel összefüggésben kell értelmezni, mely rendelet részletezi a három legnagyobb uniós intézmény adataihoz való hozzáférés jogát. E rendelet 9. cikke az érzékeny dokumentumok kezelésével foglalkozik és a fenti három minősítési szintre vonatkozik. A (3) bekezdésben szerepel, hogy érzékeny dokumentumok csak a kibocsátó hozzájárulásával adhatók ki, mely szabályt a javaslat 7d. cikkének (2) bekezdése is tartalmazza.

| 22. | A Bizottság belső biztonsági szabályai megfelelnek a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés jogának. Azonban ez nem áll a különös hozzáférési jogokra, mint például az adatalanyok azon jogára, hogy személyes adataikról a 45/2001/EK rendelet 13. cikke alapján tájékoztatást kapjanak. A belső biztonsági szabályok kifejezetten nem említik sem az adatvédelmi szabályokat, sem az adatalanyok jogait. A Bizottság belső biztonsági szabályai nem foglalkoznak azzal az esettel, ha az adatalany minősített dokumentumban foglalt személyes adatokról kér tájékoztatást. Ugyanez mondható el a minősített információk biztonságával kapcsolatban az egyes államokkal kötött megállapodásokról. |
| --- | --- |

22.

A Bizottság belső biztonsági szabályai megfelelnek a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés jogának. Azonban ez nem áll a különös hozzáférési jogokra, mint például az adatalanyok azon jogára, hogy személyes adataikról a 45/2001/EK rendelet 13. cikke alapján tájékoztatást kapjanak. A belső biztonsági szabályok kifejezetten nem említik sem az adatvédelmi szabályokat, sem az adatalanyok jogait. A Bizottság belső biztonsági szabályai nem foglalkoznak azzal az esettel, ha az adatalany minősített dokumentumban foglalt személyes adatokról kér tájékoztatást. Ugyanez mondható el a minősített információk biztonságával kapcsolatban az egyes államokkal kötött megállapodásokról.

| 23. | A 45/2001/EK rendelet 13. cikke biztosítja az adatalany számára a jogot, hogy az adatkezelőtől bármikor korlátozás nélkül és díjmentesen, a kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül többek között az adatfeldolgozás tárgyát képező adatokat érthető formában megkapja (ld.: c) pont). |
| --- | --- |

23.

A 45/2001/EK rendelet 13. cikke biztosítja az adatalany számára a jogot, hogy az adatkezelőtől bármikor korlátozás nélkül és díjmentesen, a kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül többek között az adatfeldolgozás tárgyát képező adatokat érthető formában megkapja (ld.: c) pont).

| 24. | Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben megérti, hogy az egyes személyek vagy szervezetek elleni, a terrorista bűncselekmények megelőzését célzó megszorító intézkedések összefüggésében megalapozott indoka lehet annak, hogy egy adatalannyal ne közöljenek bizonyos minősített (személyes) információkat. E korlátozás alapját a 45/2001/EK rendelet 20. cikke tartalmazza, amint az a 10. pontban már említésre került. Azonban az európai adatvédelmi biztos kiemeli az e cikkben foglalt szükségesség követelményét és a 45/2001/EK rendelet 20. cikkének (3) és (4) bekezdésében előírt eljárást. |
| --- | --- |

24.

Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben megérti, hogy az egyes személyek vagy szervezetek elleni, a terrorista bűncselekmények megelőzését célzó megszorító intézkedések összefüggésében megalapozott indoka lehet annak, hogy egy adatalannyal ne közöljenek bizonyos minősített (személyes) információkat. E korlátozás alapját a 45/2001/EK rendelet 20. cikke tartalmazza, amint az a 10. pontban már említésre került. Azonban az európai adatvédelmi biztos kiemeli az e cikkben foglalt szükségesség követelményét és a 45/2001/EK rendelet 20. cikkének (3) és (4) bekezdésében előírt eljárást.

| 25. | A 20. cikk előírja, hogy az említett rendelkezések korlátozása a felsorolt célok biztosítása érdekében szükséges intézkedés legyen. Mivel a Bizottság belső biztonsági szabályai és az egyes államokkal kötött megállapodások nem foglalkoznak az adatalany hozzáférésének kérdésével, a javaslat 7d. cikkének (2) bekezdése pedig a minősített dokumentumok kiadását a kibocsátó beleegyezéséhez mint feltétel nélküli előíráshoz köti, nem biztosított, hogy a tájékoztatáshoz való jog korlátozására csak szükséges esetben kerüljön sor. A rendelkezés nem tartalmaz érdemi kritériumokat és a döntést teljes mértékben az információ kibocsátójára bízza, aki olyan fél is lehet, akire nem érvényesek az alapvető jogok védelmére vonatkozó uniós jogszabályok és előírások. |
| --- | --- |

25.

A 20. cikk előírja, hogy az említett rendelkezések korlátozása a felsorolt célok biztosítása érdekében szükséges intézkedés legyen. Mivel a Bizottság belső biztonsági szabályai és az egyes államokkal kötött megállapodások nem foglalkoznak az adatalany hozzáférésének kérdésével, a javaslat 7d. cikkének (2) bekezdése pedig a minősített dokumentumok kiadását a kibocsátó beleegyezéséhez mint feltétel nélküli előíráshoz köti, nem biztosított, hogy a tájékoztatáshoz való jog korlátozására csak szükséges esetben kerüljön sor. A rendelkezés nem tartalmaz érdemi kritériumokat és a döntést teljes mértékben az információ kibocsátójára bízza, aki olyan fél is lehet, akire nem érvényesek az alapvető jogok védelmére vonatkozó uniós jogszabályok és előírások.

| 26. | A 20. cikk (3) és (4) bekezdése a korlátozások alkalmazásával kapcsolatos szabályokat tartalmazza. A (3) bekezdés értelmében az érintett intézménynek tájékoztatnia kell az adatalanyt a korlátozás alkalmazásának fő okairól, és arról, hogy joga van az európai adatvédelmi biztoshoz fordulni. A (4) bekezdés a betekintés jogának korlátozására vonatkozó külön további szabályt tartalmaz. Előírja, hogy az európai adatvédelmi biztos – az előző bekezdés alapján tett panasz kivizsgálásakor – az adatalanyt csak arról tájékoztatja, hogy az adatot szabályszerűen dolgozták-e fel, és ha nem, akkor történt-e helyesbítés (5). A 881/2002/EK rendelet módosítására irányuló jelenlegi javaslatnak biztosítania kell, hogy e szabályoknak meg lehessen felelni. E pont szorosan kapcsolódik a másik problémához, melyet a javaslat 7d. cikke felvet. |
| --- | --- |

26.

A 20. cikk (3) és (4) bekezdése a korlátozások alkalmazásával kapcsolatos szabályokat tartalmazza. A (3) bekezdés értelmében az érintett intézménynek tájékoztatnia kell az adatalanyt a korlátozás alkalmazásának fő okairól, és arról, hogy joga van az európai adatvédelmi biztoshoz fordulni. A (4) bekezdés a betekintés jogának korlátozására vonatkozó külön további szabályt tartalmaz. Előírja, hogy az európai adatvédelmi biztos – az előző bekezdés alapján tett panasz kivizsgálásakor – az adatalanyt csak arról tájékoztatja, hogy az adatot szabályszerűen dolgozták-e fel, és ha nem, akkor történt-e helyesbítés (5). A 881/2002/EK rendelet módosítására irányuló jelenlegi javaslatnak biztosítania kell, hogy e szabályoknak meg lehessen felelni. E pont szorosan kapcsolódik a másik problémához, melyet a javaslat 7d. cikke felvet.

Az európai adatvédelmi biztos minősített információba való betekintése

| 27. | A 7d. cikk (2) bekezdésében szereplő azon megkötés, mely szerint minősített dokumentumok közzététele kizárólag a kibocsátó beleegyezésével történhet, hatással lehet az európai adatvédelmi biztos független felügyeletére. A 45/2001/EK rendelet alkalmazhatósága magával vonja, hogy a személyes adatok feldolgozása a rendelet 32. cikkében foglalt jogorvoslatok, valamint az európai adatvédelmi biztos jogérvényesítési hatáskörének (a rendelet 47. cikke) tárgyát képezheti. Konkrétan ez utóbbi cikk hatáskörrel ruházza fel az európai adatvédelmi biztost arra, hogy valamely adatkezelőtől, illetve közösségi intézménytől vagy szervtől valamennyi személyes adatba és a vizsgálódásaihoz szükséges bármely információba betekintést nyerjen (ld.: 45/2001/EK rendelet 47. cikk (2) bekezdés a) pont). Lehetséges, hogy a jelenlegi javaslat összefüggésében az európai adatvédelmi biztos esetleg arra használja e hatáskörét, hogy a 45/2001/EK rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében előírt feladatát ellássa. Azonban a 7d. cikk jelenlegi megfogalmazása e hatáskör tényleges gyakorlását teljes mértékben az információ kibocsátójának döntésétől tenné függővé. |
| --- | --- |

27.

A 7d. cikk (2) bekezdésében szereplő azon megkötés, mely szerint minősített dokumentumok közzététele kizárólag a kibocsátó beleegyezésével történhet, hatással lehet az európai adatvédelmi biztos független felügyeletére. A 45/2001/EK rendelet alkalmazhatósága magával vonja, hogy a személyes adatok feldolgozása a rendelet 32. cikkében foglalt jogorvoslatok, valamint az európai adatvédelmi biztos jogérvényesítési hatáskörének (a rendelet 47. cikke) tárgyát képezheti. Konkrétan ez utóbbi cikk hatáskörrel ruházza fel az európai adatvédelmi biztost arra, hogy valamely adatkezelőtől, illetve közösségi intézménytől vagy szervtől valamennyi személyes adatba és a vizsgálódásaihoz szükséges bármely információba betekintést nyerjen (ld.: 45/2001/EK rendelet 47. cikk (2) bekezdés a) pont). Lehetséges, hogy a jelenlegi javaslat összefüggésében az európai adatvédelmi biztos esetleg arra használja e hatáskörét, hogy a 45/2001/EK rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében előírt feladatát ellássa. Azonban a 7d. cikk jelenlegi megfogalmazása e hatáskör tényleges gyakorlását teljes mértékben az információ kibocsátójának döntésétől tenné függővé.

| 28. | Ennélfogva a 7d. cikk szövege jelen formájában ellentétben állna a 45/2001/EK rendeletben foglalt szabályokkal. Az európai adatvédelmi biztos e tekintetben hangsúlyozni kívánja, hogy a 45/2001/EK rendelet nem tartalmaz előírást az európai adatvédelmi biztos 46. és 47. cikkben foglalt feladatai és hatáskörei korlátozására vonatkozóan. |
| --- | --- |

28.

Ennélfogva a 7d. cikk szövege jelen formájában ellentétben állna a 45/2001/EK rendeletben foglalt szabályokkal. Az európai adatvédelmi biztos e tekintetben hangsúlyozni kívánja, hogy a 45/2001/EK rendelet nem tartalmaz előírást az európai adatvédelmi biztos 46. és 47. cikkben foglalt feladatai és hatáskörei korlátozására vonatkozóan.

| 29. | A független adatvédelmi hatóságoknál rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeken felül az adatvédelmi jogszabályok előírják a bírósági jogorvoslat jogát (ld. 95/46/EK irányelv 22. cikkét és a 45/2001/EK rendelet 32. cikkét). Ennek alapján az európai adatvédelmi biztos rámutat arra, hogy a 7d. cikk (2) bekezdésének jelenlegi szövege az igazságügyi felülvizsgálat hatékonyságát is érintheti azzal, hogy befolyásolja a Bíróság azon lehetőségét, hogy felülvizsgálja, méltányos egyensúlyban áll-e a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelem igénye az alapvető jogok védelmével. Amint az Elsőfokú Bíróság 2008. december 4-i ítéletében megállapítást nyert (6), ahhoz, hogy a Bíróságnak lehetősége legyen erre, szükség lehet a minősített információba való betekintésre. |
| --- | --- |

29.

A független adatvédelmi hatóságoknál rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeken felül az adatvédelmi jogszabályok előírják a bírósági jogorvoslat jogát (ld. 95/46/EK irányelv 22. cikkét és a 45/2001/EK rendelet 32. cikkét). Ennek alapján az európai adatvédelmi biztos rámutat arra, hogy a 7d. cikk (2) bekezdésének jelenlegi szövege az igazságügyi felülvizsgálat hatékonyságát is érintheti azzal, hogy befolyásolja a Bíróság azon lehetőségét, hogy felülvizsgálja, méltányos egyensúlyban áll-e a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelem igénye az alapvető jogok védelmével. Amint az Elsőfokú Bíróság 2008. december 4-i ítéletében megállapítást nyert (6), ahhoz, hogy a Bíróságnak lehetősége legyen erre, szükség lehet a minősített információba való betekintésre.

Javasolt módosítások

| 30. | A fentiek fényében az európai adatvédelmi biztos arra sürgeti a jogalkotót, hogy olyan módon változtassa meg a 7d. cikket, hogy biztosítsa, 1) hogy teljesüljön a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében előírt szükségesség feltétele, amennyiben a Bizottság egy érintett személytől megtagadja a jogot, hogy minősített dokumentumokban foglalt személyes adataiba betekinthessen, 2) hogy garantálják a 20. cikk (3) és (4) bekezdésében foglalt szabályoknak való megfelelést, valamint 3) hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben az európai adatvédelmi biztos 47. cikkben foglalt hatásköreit. |
| --- | --- |

30.

A fentiek fényében az európai adatvédelmi biztos arra sürgeti a jogalkotót, hogy olyan módon változtassa meg a 7d. cikket, hogy biztosítsa, 1) hogy teljesüljön a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében előírt szükségesség feltétele, amennyiben a Bizottság egy érintett személytől megtagadja a jogot, hogy minősített dokumentumokban foglalt személyes adataiba betekinthessen, 2) hogy garantálják a 20. cikk (3) és (4) bekezdésében foglalt szabályoknak való megfelelést, valamint 3) hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben az európai adatvédelmi biztos 47. cikkben foglalt hatásköreit.

| 31. | Ennek eléréséhez az egyik első lépés a 7d. cikk (2) bekezdése hatályának korlátozása lenne a „közzététel” szónak a „nyilvánosságra hozás” kifejezéssel való helyettesítése révén. E változtatás jogi szempontból is összhangot teremtene, mivel – mint fentebb kifejtésre került – a rendelkezés az 1049/2001/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdéséből származik, mely csak a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférést tárgyalja. A javasolt módosítás nagyrészt megoldást jelentene a fenti problémákra: az adatalanyok betekintési jogának korlátozása többé nem teljes mértékben a benyújtó fél döntésétől függne, és többé nem korlátoznák az európai adatvédelmi biztos és a Bíróság azon jogát, hogy ilyen adatokhoz feladatai ellátásának érdekében hozzáférjen. |
| --- | --- |

31.

Ennek eléréséhez az egyik első lépés a 7d. cikk (2) bekezdése hatályának korlátozása lenne a „közzététel” szónak a „nyilvánosságra hozás” kifejezéssel való helyettesítése révén. E változtatás jogi szempontból is összhangot teremtene, mivel – mint fentebb kifejtésre került – a rendelkezés az 1049/2001/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdéséből származik, mely csak a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférést tárgyalja. A javasolt módosítás nagyrészt megoldást jelentene a fenti problémákra: az adatalanyok betekintési jogának korlátozása többé nem teljes mértékben a benyújtó fél döntésétől függne, és többé nem korlátoznák az európai adatvédelmi biztos és a Bíróság azon jogát, hogy ilyen adatokhoz feladatai ellátásának érdekében hozzáférjen.

| 32. | Azonban amíg a Bizottság informatikai biztonságra vonatkozó belső szabályai és rendelkezései kifejezetten nem foglalkoznak az adatalany hozzáférésének kérdésével, és nem biztosítják, hogy a szükségesség 45/2001/EK rendelet 20. cikkében foglalt feltétele teljesüljön, e kérdés továbbra is problémát jelent. Míg az európai adatvédelmi biztos (és a Bíróság) a szükséges ismeret elvének alapján és az adatot ténylegesen kezelő személyek biztonsági engedélye birtokában rendelkezhet hozzáféréssel, kétséges, hogy ez a lehetőség az adatalany számára is adott-e. Ennélfogva az európai adatvédelmi biztos sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy a minősített dokumentumokban foglalt személyes adatokhoz való hozzáférés jogát csak szükséges esetben korlátozzák. |
| --- | --- |

32.

Azonban amíg a Bizottság informatikai biztonságra vonatkozó belső szabályai és rendelkezései kifejezetten nem foglalkoznak az adatalany hozzáférésének kérdésével, és nem biztosítják, hogy a szükségesség 45/2001/EK rendelet 20. cikkében foglalt feltétele teljesüljön, e kérdés továbbra is problémát jelent. Míg az európai adatvédelmi biztos (és a Bíróság) a szükséges ismeret elvének alapján és az adatot ténylegesen kezelő személyek biztonsági engedélye birtokában rendelkezhet hozzáféréssel, kétséges, hogy ez a lehetőség az adatalany számára is adott-e. Ennélfogva az európai adatvédelmi biztos sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy a minősített dokumentumokban foglalt személyes adatokhoz való hozzáférés jogát csak szükséges esetben korlátozzák.

III.4.   7e. cikk: a feldolgozás jogalapja, a feldolgozott adatok kategóriái, az adatkezelő kijelölése

| 33. | A 7e. cikk kellő részletességgel határozza meg a Bizottság személyesadat-feldolgozással kapcsolatos feladatait ((1) bekezdés) és a feldolgozásra kerülő személyes adatokat ((2)–(4) bekezdés). Az (5) bekezdés a Bizottság egyik egységét nevezi meg adatkezelőként, a 45/2001/EK rendelet 2. cikkének d) pontja értelmében. |
| --- | --- |

33.

A 7e. cikk kellő részletességgel határozza meg a Bizottság személyesadat-feldolgozással kapcsolatos feladatait ((1) bekezdés) és a feldolgozásra kerülő személyes adatokat ((2)–(4) bekezdés). Az (5) bekezdés a Bizottság egyik egységét nevezi meg adatkezelőként, a 45/2001/EK rendelet 2. cikkének d) pontja értelmében.

| 34. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a 7e. cikk (1) bekezdését a tekintetben, hogy az a személyes adatok feldolgozására vonatkozó jogalap meghatározására törekszik, a 45/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében. Valóban, a személyes adatokkal kapcsolatos minden feldolgozási tevékenységet az e cikkben felsorolt jogalapok egyikére kellene alapozni. Ezzel összefüggésben az európai adatvédelmi biztos elismeri, hogy az a) pont („közérdekből elvégzendő feladat végrehajtásához [...] szükséges”), és a b) pont („az adatfeldolgozás az adatkezelőt terhelő jogi kötelezettségek teljesítéséhez szükséges”) különösen releváns lehet a korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

34.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a 7e. cikk (1) bekezdését a tekintetben, hogy az a személyes adatok feldolgozására vonatkozó jogalap meghatározására törekszik, a 45/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében. Valóban, a személyes adatokkal kapcsolatos minden feldolgozási tevékenységet az e cikkben felsorolt jogalapok egyikére kellene alapozni. Ezzel összefüggésben az európai adatvédelmi biztos elismeri, hogy az a) pont („közérdekből elvégzendő feladat végrehajtásához [...] szükséges”), és a b) pont („az adatfeldolgozás az adatkezelőt terhelő jogi kötelezettségek teljesítéséhez szükséges”) különösen releváns lehet a korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban.

| 35. | Azonban az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy a 45/2001/EK rendelet 4. cikke értelmében a személyes adatok „gyűjtésük [...] célja szempontjából megfelelőek, relevánsak és nem túlzott mértékűek” kell, hogy legyenek, és ennélfogva a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a gyűjtött személyes adatok szükségesek legyenek a rendelettervezetben előirányzott korlátozó intézkedések alkalmazása céljából. |
| --- | --- |

35.

Azonban az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy a 45/2001/EK rendelet 4. cikke értelmében a személyes adatok „gyűjtésük [...] célja szempontjából megfelelőek, relevánsak és nem túlzott mértékűek” kell, hogy legyenek, és ennélfogva a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a gyűjtött személyes adatok szükségesek legyenek a rendelettervezetben előirányzott korlátozó intézkedések alkalmazása céljából.

| 36. | E tekintetben az európai adatvédelmi biztos a 7e. cikk (1) bekezdésének alábbi módosítását javasolja: „A Bizottság az e rendeletben ráruházott feladatainak ellátásához szükséges személyes adatokat dolgozza fel”. |
| --- | --- |

36.

E tekintetben az európai adatvédelmi biztos a 7e. cikk (1) bekezdésének alábbi módosítását javasolja: „A Bizottság az e rendeletben ráruházott feladatainak ellátásához szükséges személyes adatokat dolgozza fel”.

| 37. | Továbbá azt, hogy a korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban felhasznált adatkategóriák – így az olyan elemek, mint az általános azonosítók (azaz adó- és társadalombiztosítási szám) és a „munkakör vagy szakma” – mennyire relevánsak, általános és eseti alapon is gondosan ellenőrizni kell, különösen amennyiben ezen információk esetleg különleges adatkategóriákat tartalmaznak és külön biztosítékokat igényelnek. |
| --- | --- |

37.

Továbbá azt, hogy a korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban felhasznált adatkategóriák – így az olyan elemek, mint az általános azonosítók (azaz adó- és társadalombiztosítási szám) és a „munkakör vagy szakma” – mennyire relevánsak, általános és eseti alapon is gondosan ellenőrizni kell, különösen amennyiben ezen információk esetleg különleges adatkategóriákat tartalmaznak és külön biztosítékokat igényelnek.

| 38. | Ennek alapján az európai adatvédelmi biztos üdvözli a (3) bekezdésben foglalt elvet, mely szerint konkrét esetben a természetes személy szüleinek családi és utónevét fel lehet venni a mellékletbe, amennyiben ez kizárólag a szóban forgó, listán szereplő természetes személy személyazonosságának ellenőrzését szolgálja. E rendelkezés jól tükrözi a célkorlátozás adatvédelmi elvét, melyet megfelelően módon, pontosan meg kell határozni és alkalmazni az egész cikkel összefüggésben. Ennélfogva az európai adatvédelmi biztos kifejezetten azt javasolja, hogy ezt az elvet valamennyi adatkategóriára alkalmazzák, a 7e. cikk (2) bekezdésének alábbi módosítása révén: „Az I. melléklet csak a jegyzékbe vett természetes személyek személyazonosságának ellenőrzéséhez szükséges adatokat, mindenesetre legfeljebb az alábbi adatokat tartalmazhatja”. |
| --- | --- |

38.

Ennek alapján az európai adatvédelmi biztos üdvözli a (3) bekezdésben foglalt elvet, mely szerint konkrét esetben a természetes személy szüleinek családi és utónevét fel lehet venni a mellékletbe, amennyiben ez kizárólag a szóban forgó, listán szereplő természetes személy személyazonosságának ellenőrzését szolgálja. E rendelkezés jól tükrözi a célkorlátozás adatvédelmi elvét, melyet megfelelően módon, pontosan meg kell határozni és alkalmazni az egész cikkel összefüggésben. Ennélfogva az európai adatvédelmi biztos kifejezetten azt javasolja, hogy ezt az elvet valamennyi adatkategóriára alkalmazzák, a 7e. cikk (2) bekezdésének alábbi módosítása révén: „Az I. melléklet csak a jegyzékbe vett természetes személyek személyazonosságának ellenőrzéséhez szükséges adatokat, mindenesetre legfeljebb az alábbi adatokat tartalmazhatja”.

| 39. | Az európai adatvédelmi biztos továbbá üdvözli a (4) bekezdést, mely kimondja, hogy egyes konkrét kategóriákba tartozó személyes adatokat – mint pl. a bűncselekményekkel, büntetőítéletekkel vagy biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos adatokat – csak meghatározott esetben lehet feldolgozni, megfelelő konkrét biztosítékok mellett, és ezen adatok nem tehetők közzé és nem cserélhetők. |
| --- | --- |

39.

Az európai adatvédelmi biztos továbbá üdvözli a (4) bekezdést, mely kimondja, hogy egyes konkrét kategóriákba tartozó személyes adatokat – mint pl. a bűncselekményekkel, büntetőítéletekkel vagy biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos adatokat – csak meghatározott esetben lehet feldolgozni, megfelelő konkrét biztosítékok mellett, és ezen adatok nem tehetők közzé és nem cserélhetők.

| 40. | Az (5) bekezdéssel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos elismeri, hogy az adatkezelőnek a 881/2002/EK rendelet II. melléklete értelmében való kijelölése erősíteni fogja az adatkezelő láthatóságát és kapcsolattartó szerepét, ezzel elősegítve az adatalanyok 45/2001/EK rendeletben foglalt jogainak gyakorlását. Ugyanakkor az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy ezenkívül az adatkezelő számára olyan helyzetet kell biztosítani, melyben nemcsak az adatalanyok jogainak gyakorlását, hanem a 45/2001/EK rendeletből eredő összes egyéb kötelezettségnek való megfelelést is hatékonyan garantálhatja. E tekintetben a Bizottság mérlegelheti a javaslat e pontjának egyértelművé tételét, pl. azzal, hogy az (5) bekezdést kiegészíti egy arra való kifejezett hivatkozással, hogy az adatkezelőnek biztosítania kell a 45/2001/EK rendeletből eredő kötelezettségeknek való megfelelést. |
| --- | --- |

40.

Az (5) bekezdéssel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos elismeri, hogy az adatkezelőnek a 881/2002/EK rendelet II. melléklete értelmében való kijelölése erősíteni fogja az adatkezelő láthatóságát és kapcsolattartó szerepét, ezzel elősegítve az adatalanyok 45/2001/EK rendeletben foglalt jogainak gyakorlását. Ugyanakkor az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy ezenkívül az adatkezelő számára olyan helyzetet kell biztosítani, melyben nemcsak az adatalanyok jogainak gyakorlását, hanem a 45/2001/EK rendeletből eredő összes egyéb kötelezettségnek való megfelelést is hatékonyan garantálhatja. E tekintetben a Bizottság mérlegelheti a javaslat e pontjának egyértelművé tételét, pl. azzal, hogy az (5) bekezdést kiegészíti egy arra való kifejezett hivatkozással, hogy az adatkezelőnek biztosítania kell a 45/2001/EK rendeletből eredő kötelezettségeknek való megfelelést.

III.5.   A személyes adatok harmadik országok és nemzetközi szervezetek részére való továbbítása

| 41. | Ugyan a javaslat kifejezetten nem tárgyalja a kérdést, de a jegyzékbe vételi eljárásban bújtatva szerepel, hogy a közösségi intézmények által feldolgozott személyes adatokat milyen mértékig és milyen feltételekkel lehet megosztani az ENSZ-szel és/vagy harmadik országokkal. |
| --- | --- |

41.

Ugyan a javaslat kifejezetten nem tárgyalja a kérdést, de a jegyzékbe vételi eljárásban bújtatva szerepel, hogy a közösségi intézmények által feldolgozott személyes adatokat milyen mértékig és milyen feltételekkel lehet megosztani az ENSZ-szel és/vagy harmadik országokkal.

| 42. | Ezzel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos fel szeretné hívni a figyelmet a 45/2001/EK rendelet 9. cikkére, mely meghatározza azon feltételeket, melyek a személyes adatoknak közösségi szervektől eltérő, a 95/46/EK irányelv hatálya alá nem tartozó címzettek részére történő továbbítására vonatkoznak. A megoldások széles köre áll rendelkezésre, az adatalany hozzájárulásától ((6) bekezdés a) pont) és a jogi követelések érvényesítésétől ((6) bekezdés d) pont) – mely hasznos lehet abban az esetben, ha az adatot a jegyzékben szereplő személy annak érdekében bocsátotta rendelkezésre, hogy a jegyzékbe vétel felülvizsgálatát kezdeményezze – az ENSZ-en belüli olyan mechanizmusok meglétéig, melyek az EU-ból továbbított személyes adatok megfelelő védelmét szolgálják. |
| --- | --- |

42.

Ezzel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos fel szeretné hívni a figyelmet a 45/2001/EK rendelet 9. cikkére, mely meghatározza azon feltételeket, melyek a személyes adatoknak közösségi szervektől eltérő, a 95/46/EK irányelv hatálya alá nem tartozó címzettek részére történő továbbítására vonatkoznak. A megoldások széles köre áll rendelkezésre, az adatalany hozzájárulásától ((6) bekezdés a) pont) és a jogi követelések érvényesítésétől ((6) bekezdés d) pont) – mely hasznos lehet abban az esetben, ha az adatot a jegyzékben szereplő személy annak érdekében bocsátotta rendelkezésre, hogy a jegyzékbe vétel felülvizsgálatát kezdeményezze – az ENSZ-en belüli olyan mechanizmusok meglétéig, melyek az EU-ból továbbított személyes adatok megfelelő védelmét szolgálják.

| 43. | Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy a tervbe vett különféle feldolgozási tevékenységeknek összhangban kell lenniük e rendszerrel annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel cserélt személyes adatok megfelelő védelemben részesüljenek, és arra, hogy ennek megfelelően konkrétumokra lehet szükség a javaslatban, valamint esetleg megállapodásokat kell kötni az ENSZ-szel. |
| --- | --- |

43.

Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy a tervbe vett különféle feldolgozási tevékenységeknek összhangban kell lenniük e rendszerrel annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel cserélt személyes adatok megfelelő védelemben részesüljenek, és arra, hogy ennek megfelelően konkrétumokra lehet szükség a javaslatban, valamint esetleg megállapodásokat kell kötni az ENSZ-szel.

III.6.   Egyéb kérdések: felelősség, előzetes ellenőrzés, konzultáció az európai adatvédelmi biztossal

| 44. | A javaslat 6. cikke – a gondatlanság esetét kivéve – kizárja a korlátozó intézkedéseket végrehajtó természetes vagy jogi személy felelősségét. Ezzel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos pontosítani kívánja, hogy e cikket nem szabad úgy tekinteni, mint ami kizárja az érvényes adatvédelmi jogszabályok megsértésével történő személyesadat-feldolgozás esetén a 45/2001/EK rendelet 32. cikkének (4) bekezdése és a 95/46/EK irányelv 23. cikke értelmében fennálló szerződésen kívüli felelősséget. E tekintetben a korlátozó intézkedések a személyes adatok feldolgozásán és közzétételén alapulnak, mely jogsértés esetén – a hozott korlátozó intézkedésektől függetlenül – önmagában is nem anyagi kárt okoz, amint azt a Bíróság már elismerte (7). |
| --- | --- |

44.

A javaslat 6. cikke – a gondatlanság esetét kivéve – kizárja a korlátozó intézkedéseket végrehajtó természetes vagy jogi személy felelősségét. Ezzel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos pontosítani kívánja, hogy e cikket nem szabad úgy tekinteni, mint ami kizárja az érvényes adatvédelmi jogszabályok megsértésével történő személyesadat-feldolgozás esetén a 45/2001/EK rendelet 32. cikkének (4) bekezdése és a 95/46/EK irányelv 23. cikke értelmében fennálló szerződésen kívüli felelősséget. E tekintetben a korlátozó intézkedések a személyes adatok feldolgozásán és közzétételén alapulnak, mely jogsértés esetén – a hozott korlátozó intézkedésektől függetlenül – önmagában is nem anyagi kárt okoz, amint azt a Bíróság már elismerte (7).

| 45. | Meg kell jegyezni, hogy a 45/2001/EK rendelet 27. cikke értelmében szükség lehet az európai adatvédelmi biztos előzetes ellenőrzésére, amennyiben a javaslat speciális adatkategóriákra (bűncselekmények gyanújára, büntetőítéletekre vagy biztonsági intézkedésekre) vonatkozóan feldolgozási műveleteket határoz meg, valamint egyéneknek tulajdonosi joguk teljes mértékű gyakorlásából való kizárása érdekében. |
| --- | --- |

45.

Meg kell jegyezni, hogy a 45/2001/EK rendelet 27. cikke értelmében szükség lehet az európai adatvédelmi biztos előzetes ellenőrzésére, amennyiben a javaslat speciális adatkategóriákra (bűncselekmények gyanújára, büntetőítéletekre vagy biztonsági intézkedésekre) vonatkozóan feldolgozási műveleteket határoz meg, valamint egyéneknek tulajdonosi joguk teljes mértékű gyakorlásából való kizárása érdekében.

| 46. | Az európai adatvédelmi biztos a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének értelmében elvárja, hogy konzultáljanak vele a személyes adatok feldolgozására vonatkozó azon jogalkotási javaslatokkal és közigazgatási intézkedésekkel kapcsolatban, melyeket a terroristákat célzó korlátozó intézkedések terén lehet beterjeszteni. |
| --- | --- |

46.

Az európai adatvédelmi biztos a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének értelmében elvárja, hogy konzultáljanak vele a személyes adatok feldolgozására vonatkozó azon jogalkotási javaslatokkal és közigazgatási intézkedésekkel kapcsolatban, melyeket a terroristákat célzó korlátozó intézkedések terén lehet beterjeszteni.

IV.   ÖSSZEGZÉS

| 47. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a bizottsági javaslat azon szándékát, hogy reagáljon a Bíróság közelmúltbeli ítélkezési gyakorlatára azzal, hogy kibővíti a jegyzékbe vételi eljárást és kifejezetten figyelembe veszi a személyes adatok védelméhez való jogot, mely döntő tényező a Bizottság által hozott korlátozó intézkedések jogszerűségének és hatékonyságának biztosításában. |
| --- | --- |

47.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a bizottsági javaslat azon szándékát, hogy reagáljon a Bíróság közelmúltbeli ítélkezési gyakorlatára azzal, hogy kibővíti a jegyzékbe vételi eljárást és kifejezetten figyelembe veszi a személyes adatok védelméhez való jogot, mely döntő tényező a Bizottság által hozott korlátozó intézkedések jogszerűségének és hatékonyságának biztosításában.

| 48. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a preambulum többször hivatkozik arra, hogy a rendeletet a személyes adatok védelméhez való alapvető joggal összhangban kell alkalmazni, és hogy a javaslat (12) preambulumbekezdése kifejezetten elismeri, hogy az e téren folytatott személyesadat-feldolgozásra az adatvédelmi jogszabályokat – és különösen a 45/2001/EK rendeletet – kell alkalmazni. |
| --- | --- |

48.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a preambulum többször hivatkozik arra, hogy a rendeletet a személyes adatok védelméhez való alapvető joggal összhangban kell alkalmazni, és hogy a javaslat (12) preambulumbekezdése kifejezetten elismeri, hogy az e téren folytatott személyesadat-feldolgozásra az adatvédelmi jogszabályokat – és különösen a 45/2001/EK rendeletet – kell alkalmazni.

| 49. | Az európai adatvédelmi biztos általános megjegyzésként kiemeli, hogy a 45/2001/EK rendelet meghatározza az adatkezelőkre vonatkozó kötelezettségeket és az adatalanyok jogait, melyek akkor is érvényesek, ha azokat a javaslat kifejezetten nem említi. Azonban néhány esetben kívánatos lehet részletesebben tárgyalni a korlátozó intézkedések területéhez kapcsolódó adatvédelmi jogok és kötelezettségek alkalmazását, valamint az esetleges kivételeket és korlátozásokat. |
| --- | --- |

49.

Az európai adatvédelmi biztos általános megjegyzésként kiemeli, hogy a 45/2001/EK rendelet meghatározza az adatkezelőkre vonatkozó kötelezettségeket és az adatalanyok jogait, melyek akkor is érvényesek, ha azokat a javaslat kifejezetten nem említi. Azonban néhány esetben kívánatos lehet részletesebben tárgyalni a korlátozó intézkedések területéhez kapcsolódó adatvédelmi jogok és kötelezettségek alkalmazását, valamint az esetleges kivételeket és korlátozásokat.

| 50. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a 7a. és 7c. cikk erősíti az alapvető jogok tiszteletben tartását azzal, hogy az érintettek számára lehetőséget nyújt, hogy a jegyzékbe való felvétel indokairól tájékoztatást kapjon. Ugyanakkor az európai adatvédelmi biztos rámutat, hogy e rendelkezések nem zárják ki a 45/2001/EK rendeletből eredő hasonló kötelezettségeket. Ezzel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a jogalkotó mérlegelje, hogy kifejezetten egyértelművé tegye-e a javaslatban az adatvédelmi elvek esetleg szükséges kivételeit, mint pl. a tájékoztatásnak az ideiglenes határozat meghozásáig való – a 12. cikk értelmében történő – elhalasztását. |
| --- | --- |

50.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a 7a. és 7c. cikk erősíti az alapvető jogok tiszteletben tartását azzal, hogy az érintettek számára lehetőséget nyújt, hogy a jegyzékbe való felvétel indokairól tájékoztatást kapjon. Ugyanakkor az európai adatvédelmi biztos rámutat, hogy e rendelkezések nem zárják ki a 45/2001/EK rendeletből eredő hasonló kötelezettségeket. Ezzel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a jogalkotó mérlegelje, hogy kifejezetten egyértelművé tegye-e a javaslatban az adatvédelmi elvek esetleg szükséges kivételeit, mint pl. a tájékoztatásnak az ideiglenes határozat meghozásáig való – a 12. cikk értelmében történő – elhalasztását.

| 51. | Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a 7d. cikk azzal, hogy a minősített dokumentumok közzétételét a kibocsátó beleegyezéséhez köti, hatással lehet az adatalanynak a 45/2001/EK rendelet 13. cikkében foglalt azon jogára, hogy személyes adatairól tájékoztatást kapjon, valamint az európai adatvédelmi biztos és a Bíróság azon lehetőségére, hogy feladatai hatékony elvégzése érdekében a minősített információban foglalt személyes adatokhoz hozzáférhessen. Ezzel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos sürgeti a jogalkotót, hogy e rendelkezést módosítsa, különösen azzal, hogy a „közzététel” szót a „nyilvánosságra hoz” kifejezéssel helyettesíti. |
| --- | --- |

51.

Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a 7d. cikk azzal, hogy a minősített dokumentumok közzétételét a kibocsátó beleegyezéséhez köti, hatással lehet az adatalanynak a 45/2001/EK rendelet 13. cikkében foglalt azon jogára, hogy személyes adatairól tájékoztatást kapjon, valamint az európai adatvédelmi biztos és a Bíróság azon lehetőségére, hogy feladatai hatékony elvégzése érdekében a minősített információban foglalt személyes adatokhoz hozzáférhessen. Ezzel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos sürgeti a jogalkotót, hogy e rendelkezést módosítsa, különösen azzal, hogy a „közzététel” szót a „nyilvánosságra hoz” kifejezéssel helyettesíti.

| 52. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a 7e. cikk célja az, hogy jogalapot biztosítson a személyes adatok feldolgozásához, a 45/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében. Azonban néhány módosítást javasolt annak biztosítása érdekében, hogy a feldolgozott adatokat konkrét célokra használják, hogy ezen adatok relevánsak legyenek, és hogy az adatkezelő szerepe összhangban álljon a 45/2001/EK rendelettel. |
| --- | --- |

52.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a 7e. cikk célja az, hogy jogalapot biztosítson a személyes adatok feldolgozásához, a 45/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében. Azonban néhány módosítást javasolt annak biztosítása érdekében, hogy a feldolgozott adatokat konkrét célokra használják, hogy ezen adatok relevánsak legyenek, és hogy az adatkezelő szerepe összhangban álljon a 45/2001/EK rendelettel.

| 53. | Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy a harmadik országok és nemzetközi szervezetek részére történő esetleges adattovábbításnak összhangban kell lennie a 45/2001/EK rendelet 9. cikkével ezen adatok megfelelő védelmének biztosítása érdekében. E tekintetben konkrétumokra lehet szükség a javaslatban, valamint esetleg megállapodásokat kell kötni az ENSZ-szel. |
| --- | --- |

53.

Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy a harmadik országok és nemzetközi szervezetek részére történő esetleges adattovábbításnak összhangban kell lennie a 45/2001/EK rendelet 9. cikkével ezen adatok megfelelő védelmének biztosítása érdekében. E tekintetben konkrétumokra lehet szükség a javaslatban, valamint esetleg megállapodásokat kell kötni az ENSZ-szel.

| 54. | Az európai adatvédelmi biztos továbbá megjegyzi, hogy a javaslat nem befolyásolja a személyes adatok törvénytelen feldolgozása és nyilvánosságra hozása esetén fennálló felelősséget; hogy a 45/2001/EK rendelet 27. cikke értelmében előzetes ellenőrzésre lehet szükség, valamint hogy elvárja, hogy konzultáljanak vele az e területhez tartozó további jogalkotási javaslatokkal és közigazgatási intézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

54.

Az európai adatvédelmi biztos továbbá megjegyzi, hogy a javaslat nem befolyásolja a személyes adatok törvénytelen feldolgozása és nyilvánosságra hozása esetén fennálló felelősséget; hogy a 45/2001/EK rendelet 27. cikke értelmében előzetes ellenőrzésre lehet szükség, valamint hogy elvárja, hogy konzultáljanak vele az e területhez tartozó további jogalkotási javaslatokkal és közigazgatási intézkedésekkel kapcsolatban.

Kelt Brüsszelben, 2009. július 28-án.

Peter HUSTINX

Európai adatvédelmi biztos

---

(1)  Európai Bíróság, a C-402/05 P. sz. és C-415/05 P. sz. Kadi és Al Barakaat International Foundation kontra Tanács ügyben 2008. szeptember 3-án hozott ítélet, még nem tették közzé.

1

Kadi és Al Barakaat International Foundation

(2)  Fentebb, az 1. lábjegyzetben idézett Kadi-ügy, ld. különösen a 285. pontot.

2

Kadi-ügy

(3)  A Bizottság 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozata eljárási szabályzatának módosításáról (HL L 317., 2001.12.3., 1. o.).

3

(4)  Ld. a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozat 19. cikkét és például az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok kormánya között a minősített információk biztonságáról szóló megállapodás (HL L 115., 2007.5.3., 30. o.) 4. cikkének (7) bekezdését.

4

(5)  A 20. cikk (3) és (4) bekezdésében említett tájékoztatás elhalasztható mindaddig, amíg a korlátozást hatásától megfosztaná (ld. 20. cikk (5) bekezdés).

5

(6)  Elsőfokú Bíróság, a People's Mojahedin Organization of Iran kontra Tanács ügyben 2008. december 4-én hozott ítélet, még nem tették közzé. Ld. különösen a 74–76. pontot.

6

People's Mojahedin Organization of Iran kontra Tanács

(7)  Elsőfokú Bíróság, a T-259/03. sz. Kalliopi Nikolau kontra Bizottság ügyben 2007. szeptember 12-én hozott ítélet, (EBHT 2007. II-99. o); Elsőfokú Bíróság, a T-48/05. sz. Franchet és Byk kontra Bizottság ügyben 2008. július 8-án hozott ítélet, még nem tették közzé.

7

---

| 17.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 276/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 276/8

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló, a polgárok szolgálatában álló térségről szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett bizottsági közleményről

2009/C 276/02

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 286. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, és különösen annak 41. cikkére,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2009. június 10-én elfogadta a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló, a polgárok szolgálatában álló térségről szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett közleményét (1). Az európai adatvédelmi biztos a 45/2001/EK rendelet 41. cikkével összhangban véleményt nyilvánít. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2009. június 10-én elfogadta a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló, a polgárok szolgálatában álló térségről szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett közleményét (1). Az európai adatvédelmi biztos a 45/2001/EK rendelet 41. cikkével összhangban véleményt nyilvánít.

| 2. | A Bizottság a közlemény elfogadását megelőzően, 2009. május 19-i levelében informálisan konzultált arról az európai adatvédelmi biztossal. Az európai adatvédelmi biztos 2009. május 20-án válaszolt erre a levélre, és közölte a közlemény szövegének javítását szolgáló informális észrevételeit. Az európai adatvédelmi biztos emellett aktívan közreműködött a rendőrségi és igazságügyi munkacsoport 2009. január 14-i, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség többéves programjáról szóló levelében (2). |
| --- | --- |

2.

A Bizottság a közlemény elfogadását megelőzően, 2009. május 19-i levelében informálisan konzultált arról az európai adatvédelmi biztossal. Az európai adatvédelmi biztos 2009. május 20-án válaszolt erre a levélre, és közölte a közlemény szövegének javítását szolgáló informális észrevételeit. Az európai adatvédelmi biztos emellett aktívan közreműködött a rendőrségi és igazságügyi munkacsoport 2009. január 14-i, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség többéves programjáról szóló levelében (2).

| 3. | A közlemény (1. pontja) hangsúlyozza, hogy az Uniónak „olyan új többéves programra van szüksége, amely – az eddigi előrehaladás alapján és a meglévő hiányosságok tanulságainak levonásával – markáns jövőképet vázol fel. Ennek az új programnak meg kell határoznia a következő öt év prioritásait.” Ez a többéves program (más néven a stockholmi program) a tamperei és a hágai program nyomába lép, amelyek erős politikai lendületet adtak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség számára. |
| --- | --- |

3.

A közlemény (1. pontja) hangsúlyozza, hogy az Uniónak „olyan új többéves programra van szüksége, amely – az eddigi előrehaladás alapján és a meglévő hiányosságok tanulságainak levonásával – markáns jövőképet vázol fel. Ennek az új programnak meg kell határoznia a következő öt év prioritásait.” Ez a többéves program (más néven a stockholmi program) a tamperei és a hágai program nyomába lép, amelyek erős politikai lendületet adtak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség számára.

| 4. | A közlemény szándék szerint ezen új többéves programot alapozza meg. Az európai adatvédelmi biztos ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy bár a többéves programok önmagukban nem kötelező erejű eszközök, jelentős hatást gyakorolnak az érintett területen folytatott intézményi politikákra, ugyanis számos konkrét jogalkotási és nem jogalkotási intézkedés a programokból ered. |
| --- | --- |

4.

A közlemény szándék szerint ezen új többéves programot alapozza meg. Az európai adatvédelmi biztos ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy bár a többéves programok önmagukban nem kötelező erejű eszközök, jelentős hatást gyakorolnak az érintett területen folytatott intézményi politikákra, ugyanis számos konkrét jogalkotási és nem jogalkotási intézkedés a programokból ered.

| 5. | A közleményt ebből a szempontból kell vizsgálni. A közlemény a következő lépése annak a vitának, amely a Tanács elnöksége által ötletek felvetése céljából létrehozott ún. jövő munkacsoport 2008. júniusi alábbi két jelentésével kezdődött: „Szabadság, biztonság, a magánélet védelme – európai belügyek egy nyitott világban” (3), valamint „A jövőbeli uniós igazságügyi program tekintetében javasolt megoldások” (4). |
| --- | --- |

5.

A közleményt ebből a szempontból kell vizsgálni. A közlemény a következő lépése annak a vitának, amely a Tanács elnöksége által ötletek felvetése céljából létrehozott ún. jövő munkacsoport 2008. júniusi alábbi két jelentésével kezdődött: „Szabadság, biztonság, a magánélet védelme – európai belügyek egy nyitott világban” (3), valamint „A jövőbeli uniós igazságügyi program tekintetében javasolt megoldások” (4).

II.   A VÉLEMÉNY FŐBB RÉSZEI

| 6. | Ez a vélemény nemcsak a közleménnyel foglalkozik, hanem az európai adatvédelmi biztos hozzájárulását is tartalmazza a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség jövőjéről folyó szélesebb körű vitához, amelynek az EU svéd elnöksége által bejelentett új stratégiai munkaprogramhoz (a stockholmi program) (5) kell vezetnie. Ezenkívül a Lisszaboni Szerződés esetleges hatálybalépésének néhány következményét is tárgyalja. |
| --- | --- |

6.

Ez a vélemény nemcsak a közleménnyel foglalkozik, hanem az európai adatvédelmi biztos hozzájárulását is tartalmazza a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség jövőjéről folyó szélesebb körű vitához, amelynek az EU svéd elnöksége által bejelentett új stratégiai munkaprogramhoz (a stockholmi program) (5) kell vezetnie. Ezenkívül a Lisszaboni Szerződés esetleges hatálybalépésének néhány következményét is tárgyalja.

| 7. | A vélemény III. része a fő szempontokat ismerteti, a IV. rész pedig általánosságban vizsgálja a közleményt. |
| --- | --- |

7.

A vélemény III. része a fő szempontokat ismerteti, a IV. rész pedig általánosságban vizsgálja a közleményt.

| 8. | Az V. rész azzal a problémával foglalkozik, hogy a személyes adatok egyre növekvő méretű cseréje mellett hogyan lehet a magánélet és a személyes adatok védelmét folyamatosan biztosítani. Az elemzés középpontjában a közleménynek a személyes adatok és a magánélet védelmével foglalkozó 2.3. pontja áll, továbbá általánosabban az adatvédelem keretét javító további jogalkotási és nem jogalkotási intézkedések szükségessége. |
| --- | --- |

8.

Az V. rész azzal a problémával foglalkozik, hogy a személyes adatok egyre növekvő méretű cseréje mellett hogyan lehet a magánélet és a személyes adatok védelmét folyamatosan biztosítani. Az elemzés középpontjában a közleménynek a személyes adatok és a magánélet védelmével foglalkozó 2.3. pontja áll, továbbá általánosabban az adatvédelem keretét javító további jogalkotási és nem jogalkotási intézkedések szükségessége.

| 9. | A VI. rész az információ tárolásának és cseréjének, valamint az információhoz való hozzáférésnek – mint a bűnüldözés, vagy a közlemény szavaival élve „a védelmet nyújtó Európa” eszközei – a szükségességét és lehetőségeit tárgyalja. A közlemény 4. pontja az információáramlással és a technológiai eszközökkel kapcsolatos több célkitűzést tartalmaz, különösen a 4.1.2. pont (Az információk ellenőrzése), a 4.1.3. pont (A szükséges technológiai eszközök mozgósítása) és a 4.2.3.2. pont (Információs rendszerek). A legnagyobb kihívást rejtő javaslatnak ezek között az európai információs modell kidolgozása tekinthető (4.1.2. pont). Az európai adatvédelmi biztos véleményében részletesen elemzi ezt a javaslatot. |
| --- | --- |

9.

A VI. rész az információ tárolásának és cseréjének, valamint az információhoz való hozzáférésnek – mint a bűnüldözés, vagy a közlemény szavaival élve „a védelmet nyújtó Európa” eszközei – a szükségességét és lehetőségeit tárgyalja. A közlemény 4. pontja az információáramlással és a technológiai eszközökkel kapcsolatos több célkitűzést tartalmaz, különösen a 4.1.2. pont (Az információk ellenőrzése), a 4.1.3. pont (A szükséges technológiai eszközök mozgósítása) és a 4.2.3.2. pont (Információs rendszerek). A legnagyobb kihívást rejtő javaslatnak ezek között az európai információs modell kidolgozása tekinthető (4.1.2. pont). Az európai adatvédelmi biztos véleményében részletesen elemzi ezt a javaslatot.

| 10. | A VII. rész a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség kérdéskörén belül egy konkrét, adatvédelmi vonatkozású témát érint röviden, nevezetesen az igazságszolgáltatás és az e-igazságszolgáltatás igénybevételének lehetőségét. |
| --- | --- |

10.

A VII. rész a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség kérdéskörén belül egy konkrét, adatvédelmi vonatkozású témát érint röviden, nevezetesen az igazságszolgáltatás és az e-igazságszolgáltatás igénybevételének lehetőségét.

III.   A VÉLEMÉNY SZEMPONTJAI

| 11. | Ez a vélemény elsődlegesen az alapvető jogok védelmének szükségessége szempontjából elemzi a közleményt, általánosabban pedig a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségnek az új többéves program szerint alakított jövője szempontjából. Emellett az európai adatvédelmi biztos által – főként tanácsadó szerepében – az e területen folytatott uniós politikához nyújtott hozzájárulásokra is épít. Az európai adatvédelmi biztos eddig több mint harminc olyan véleményt és észrevételt fogadott el, amely a hágai programból eredő kezdeményezésekre vonatkozik, és ezek mindegyike megtalálható a weboldalán. |
| --- | --- |

11.

Ez a vélemény elsődlegesen az alapvető jogok védelmének szükségessége szempontjából elemzi a közleményt, általánosabban pedig a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségnek az új többéves program szerint alakított jövője szempontjából. Emellett az európai adatvédelmi biztos által – főként tanácsadó szerepében – az e területen folytatott uniós politikához nyújtott hozzájárulásokra is épít. Az európai adatvédelmi biztos eddig több mint harminc olyan véleményt és észrevételt fogadott el, amely a hágai programból eredő kezdeményezésekre vonatkozik, és ezek mindegyike megtalálható a weboldalán.

| 12. | A közlemény vizsgálatakor az európai adatvédelmi biztos különösen az alábbi négy, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos szempontot veszi figyelembe. Mindegyik szempont kulcsfontosságú szerepet kap a közleményben is. |
| --- | --- |

12.

A közlemény vizsgálatakor az európai adatvédelmi biztos különösen az alábbi négy, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos szempontot veszi figyelembe. Mindegyik szempont kulcsfontosságú szerepet kap a közleményben is.

| 13. | Az első szempont az, hogy az információs és kommunikációs technológiák térnyerése következtében rohamosan növekvő mennyiségű digitális információ keletkezik a polgárokról (6). A társadalom egy gyakran „megfigyelt társadalomnak” nevezett állapot felé tart, amelyben a polgárok minden ügylete és majdnem minden lépése valószínűleg digitális nyomot hagy maga után. Az RFID-címkék (rádiófrekvenciás azonosítás) használata révén máris gyorsan fejlődik az ún. „tárgyak internete” és a „környezeti intelligencia”. Egyre nagyobb mértékben alkalmazzák az emberi test digitalizált jellemzőit (biometria). Mindez oda vezet, hogy a világ egyre jobban összekapcsolódik, és a közbiztonsági szervezetek óriási mennyiségű potenciálisan hasznos információhoz juthatnak hozzá, ami közvetlenül érintheti az érintett személyek életét. |
| --- | --- |

13.

Az első szempont az, hogy az információs és kommunikációs technológiák térnyerése következtében rohamosan növekvő mennyiségű digitális információ keletkezik a polgárokról (6). A társadalom egy gyakran „megfigyelt társadalomnak” nevezett állapot felé tart, amelyben a polgárok minden ügylete és majdnem minden lépése valószínűleg digitális nyomot hagy maga után. Az RFID-címkék (rádiófrekvenciás azonosítás) használata révén máris gyorsan fejlődik az ún. „tárgyak internete” és a „környezeti intelligencia”. Egyre nagyobb mértékben alkalmazzák az emberi test digitalizált jellemzőit (biometria). Mindez oda vezet, hogy a világ egyre jobban összekapcsolódik, és a közbiztonsági szervezetek óriási mennyiségű potenciálisan hasznos információhoz juthatnak hozzá, ami közvetlenül érintheti az érintett személyek életét.

| 14. | A második szempont a nemzetközivé válás. Egyrészt a digitális korban az adatcserét nem korlátozzák az Európai Unió külső határai, másrészt pedig a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben végzett uniós tevékenységek egész sorában egyre nagyobb az igény a nemzetközi együttműködés iránt: a terrorizmus elleni küzdelem, a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a polgári igazságszolgáltatás és a határellenőrzés csak néhány példa erre. |
| --- | --- |

14.

A második szempont a nemzetközivé válás. Egyrészt a digitális korban az adatcserét nem korlátozzák az Európai Unió külső határai, másrészt pedig a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben végzett uniós tevékenységek egész sorában egyre nagyobb az igény a nemzetközi együttműködés iránt: a terrorizmus elleni küzdelem, a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a polgári igazságszolgáltatás és a határellenőrzés csak néhány példa erre.

| 15. | A harmadik szempont az adatok bűnüldözési célú felhasználása: a társadalmat érintő közelmúltbeli fenyegetések – függetlenül attól, hogy a terrorizmushoz kapcsolódtak-e vagy sem – ahhoz (az igényhez) vezettek, hogy a bűnüldöző hatóságok több lehetőséggel rendelkez(ze)nek a személyes adatok gyűjtésére, tárolására és cseréjére. Számos esetben a magánszférához tartozó feleket is aktívan bevonják, ezt mutatják többek között az adatmegőrzési irányelv (7) és a PNR-adatokkal kapcsolatos különböző jogi eszközök (8). |
| --- | --- |

15.

A harmadik szempont az adatok bűnüldözési célú felhasználása: a társadalmat érintő közelmúltbeli fenyegetések – függetlenül attól, hogy a terrorizmushoz kapcsolódtak-e vagy sem – ahhoz (az igényhez) vezettek, hogy a bűnüldöző hatóságok több lehetőséggel rendelkez(ze)nek a személyes adatok gyűjtésére, tárolására és cseréjére. Számos esetben a magánszférához tartozó feleket is aktívan bevonják, ezt mutatják többek között az adatmegőrzési irányelv (7) és a PNR-adatokkal kapcsolatos különböző jogi eszközök (8).

| 16. | A negyedik szempont a szabad mozgás. A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fokozatos továbbfejlesztése megköveteli, hogy a belső határokat és a területen belüli szabad mozgás előtt álló esetleges akadályokat szélesebb körben felszámolják. Az e területen elfogadott új eszközöknek semmiképpen sem szabad visszaállítaniuk az akadályokat. A jelen összefüggésben a szabad mozgás jelenti egyrészt a személyek szabad mozgását, másrészt viszont a (személyes) adatok szabad áramlását is. |
| --- | --- |

16.

A negyedik szempont a szabad mozgás. A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fokozatos továbbfejlesztése megköveteli, hogy a belső határokat és a területen belüli szabad mozgás előtt álló esetleges akadályokat szélesebb körben felszámolják. Az e területen elfogadott új eszközöknek semmiképpen sem szabad visszaállítaniuk az akadályokat. A jelen összefüggésben a szabad mozgás jelenti egyrészt a személyek szabad mozgását, másrészt viszont a (személyes) adatok szabad áramlását is.

| 17. | A felsorolt négy szempont azt mutatja, hogy az információ felhasználási környezete gyorsan változik. Ilyen körülmények között nem lehet vitás, hogy szükség van egy olyan erőteljes mechanizmusra, amely védi a polgárok alapvető jogait, különösen pedig a magánéletet és az adatokat. Az európai adatvédelmi biztos – amint azt a 11. pontban is említette – ezért választotta az elemzés fő szempontjának a védelem szükségességét. |
| --- | --- |

17.

A felsorolt négy szempont azt mutatja, hogy az információ felhasználási környezete gyorsan változik. Ilyen körülmények között nem lehet vitás, hogy szükség van egy olyan erőteljes mechanizmusra, amely védi a polgárok alapvető jogait, különösen pedig a magánéletet és az adatokat. Az európai adatvédelmi biztos – amint azt a 11. pontban is említette – ezért választotta az elemzés fő szempontjának a védelem szükségességét.

IV.   ÁLTALÁNOS ELEMZÉS

| 18. | A közlemény és a stockholmi program célja, hogy megállapítsa az elkövetkező öt évre szóló uniós terveket, amelyek hatása esetleg még hosszabb távon is érvényesülhet. Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a közlemény ún. „lisszaboni szempontból semleges” módon készült. Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben megérti, hogy a Bizottság miért választotta ezt a megközelítést, de sajnálja, hogy a közlemény így nem tudta teljesen kihasználni a Lisszaboni Szerződés kínálta további lehetőségeket. Ebben a véleményben nagyobb hangsúlyt kapnak a Lisszaboni Szerződés perspektívái. |
| --- | --- |

18.

A közlemény és a stockholmi program célja, hogy megállapítsa az elkövetkező öt évre szóló uniós terveket, amelyek hatása esetleg még hosszabb távon is érvényesülhet. Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a közlemény ún. „lisszaboni szempontból semleges” módon készült. Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben megérti, hogy a Bizottság miért választotta ezt a megközelítést, de sajnálja, hogy a közlemény így nem tudta teljesen kihasználni a Lisszaboni Szerződés kínálta további lehetőségeket. Ebben a véleményben nagyobb hangsúlyt kapnak a Lisszaboni Szerződés perspektívái.

| 19. | A közlemény a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben az elmúlt években végzett uniós tevékenység eredményeire épül. Az eredmények eseményekhez kötődnek, és külön hangsúlyt kapnak a bűnüldöző hatóságok hatáskörét kiterjesztő és a polgárok magánéletébe beavatkozó intézkedések. Magától értetődően ez a helyzet azokon a területeken, ahol széles körben kerül sor a személyes adatok felhasználására és cseréjére, és ezért alapvető szükség van az adatvédelemre. Az eredmények eseményekhez kapcsolódnak, hiszen a külső események, például a szeptember 11-i merénylet, valamint a madridi és londoni robbantások, erőteljes lökést adtak a jogalkotási tevékenységnek. Példaként említhető, hogy az Egyesült Államokba küldött utas-nyilvántartási adatok a szeptember 11-i merénylet következményének tekinthetők (9), a londoni robbantások pedig a 2006/24/EK adatmegőrzési irányelvhez (10) vezettek. A hangsúly a beavatkozóbb jellegű intézkedéseken volt, mivel az uniós jogalkotó az adatok felhasználását és cseréjét megkönnyítő intézkedésekre összpontosított, míg a személyes adatok védelmét biztosítani hivatott intézkedésekről nem tárgyaltak ilyen sürgősséggel. A legfontosabb védelmi eszköz a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló 2008/977/IB tanácsi kerethatározat (11) volt, amelyet a Tanács előzőleg három éven keresztül tárgyalt. Az eredmény egy nem teljesen kielégítő tanácsi kerethatározat lett (lásd a 29–30. pontot). |
| --- | --- |

19.

A közlemény a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben az elmúlt években végzett uniós tevékenység eredményeire épül. Az eredmények eseményekhez kötődnek, és külön hangsúlyt kapnak a bűnüldöző hatóságok hatáskörét kiterjesztő és a polgárok magánéletébe beavatkozó intézkedések. Magától értetődően ez a helyzet azokon a területeken, ahol széles körben kerül sor a személyes adatok felhasználására és cseréjére, és ezért alapvető szükség van az adatvédelemre. Az eredmények eseményekhez kapcsolódnak, hiszen a külső események, például a szeptember 11-i merénylet, valamint a madridi és londoni robbantások, erőteljes lökést adtak a jogalkotási tevékenységnek. Példaként említhető, hogy az Egyesült Államokba küldött utas-nyilvántartási adatok a szeptember 11-i merénylet következményének tekinthetők (9), a londoni robbantások pedig a 2006/24/EK adatmegőrzési irányelvhez (10) vezettek. A hangsúly a beavatkozóbb jellegű intézkedéseken volt, mivel az uniós jogalkotó az adatok felhasználását és cseréjét megkönnyítő intézkedésekre összpontosított, míg a személyes adatok védelmét biztosítani hivatott intézkedésekről nem tárgyaltak ilyen sürgősséggel. A legfontosabb védelmi eszköz a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló 2008/977/IB tanácsi kerethatározat (11) volt, amelyet a Tanács előzőleg három éven keresztül tárgyalt. Az eredmény egy nem teljesen kielégítő tanácsi kerethatározat lett (lásd a 29–30. pontot).

| 20. | Az elmúlt évek tapasztalata azt mutatja, hogy az új eszközök elfogadását megelőzően meg kell vizsgálni, hogy azok milyen következményekkel járhatnak a bűnüldöző hatóságok és az európai polgárok számára. A vizsgálat során kellően figyelembe kell venni, hogy milyen költségek merülnek fel a magánélet védelme szempontjából és milyen hatékonyságot biztosít a bűnüldöző szervek számára, mégpedig először az új eszköz javaslatakor és megvitatásakor, azt követően pedig az eszközök végrehajtása után, rendszeres felülvizsgálat keretében. Ezt a vizsgálatot azt megelőzően is célszerű elvégezni, hogy egy új többéves program alapvető kezdeményezéseket határozna meg a közeljövőre nézve. |
| --- | --- |

20.

Az elmúlt évek tapasztalata azt mutatja, hogy az új eszközök elfogadását megelőzően meg kell vizsgálni, hogy azok milyen következményekkel járhatnak a bűnüldöző hatóságok és az európai polgárok számára. A vizsgálat során kellően figyelembe kell venni, hogy milyen költségek merülnek fel a magánélet védelme szempontjából és milyen hatékonyságot biztosít a bűnüldöző szervek számára, mégpedig először az új eszköz javaslatakor és megvitatásakor, azt követően pedig az eszközök végrehajtása után, rendszeres felülvizsgálat keretében. Ezt a vizsgálatot azt megelőzően is célszerű elvégezni, hogy egy új többéves program alapvető kezdeményezéseket határozna meg a közeljövőre nézve.

| 21. | Az európai adatvédelmi biztos örömmel állapítja meg, hogy a közlemény a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség jövőjének egyik kulcskérdéseként ismeri el az alapvető jogok védelmét, és különösen a személyes adatok védelmét. A közlemény 2. pontja az alapvető jogok védelme szempontjából közös értékeken alapuló, egyedülálló területnek tekinti az Európai Uniót. Szintén fontos, hogy a közlemény kiemelten említi az emberi jogok európai egyezményéhez történő csatlakozást, sőt ez az elsőként tárgyalt prioritás. A csatlakozás lényeges előrelépést jelent az alapvető jogok védelmét biztosító harmonikus és koherens rendszer irányába. Végül, de nem utolsósorban az adatvédelem megkülönböztetett helyet kapott a közleményben. |
| --- | --- |

21.

Az európai adatvédelmi biztos örömmel állapítja meg, hogy a közlemény a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség jövőjének egyik kulcskérdéseként ismeri el az alapvető jogok védelmét, és különösen a személyes adatok védelmét. A közlemény 2. pontja az alapvető jogok védelme szempontjából közös értékeken alapuló, egyedülálló területnek tekinti az Európai Uniót. Szintén fontos, hogy a közlemény kiemelten említi az emberi jogok európai egyezményéhez történő csatlakozást, sőt ez az elsőként tárgyalt prioritás. A csatlakozás lényeges előrelépést jelent az alapvető jogok védelmét biztosító harmonikus és koherens rendszer irányába. Végül, de nem utolsósorban az adatvédelem megkülönböztetett helyet kapott a közleményben.

| 22. | A közlemény középpontjában álló kérdések arra a határozott szándékra utalnak, hogy biztosítsák a polgárok jogainak védelmét, és ezáltal kiegyensúlyozottabb szemléletet kövessenek. A kormányoknak megfelelő eszközökre van szükségük a polgárok biztonságának garantálásához, de az európai társadalmunkban teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a polgárok alapvető jogait. A polgárok szolgálata (12) olyan Európai Uniót követel, amely megőrzi ezt az egyensúlyt. |
| --- | --- |

22.

A közlemény középpontjában álló kérdések arra a határozott szándékra utalnak, hogy biztosítsák a polgárok jogainak védelmét, és ezáltal kiegyensúlyozottabb szemléletet kövessenek. A kormányoknak megfelelő eszközökre van szükségük a polgárok biztonságának garantálásához, de az európai társadalmunkban teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a polgárok alapvető jogait. A polgárok szolgálata (12) olyan Európai Uniót követel, amely megőrzi ezt az egyensúlyt.

| 23. | Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a közlemény kitűnően számításba veszi ezt az egyensúlyi követelményt, beleértve a személyes adatok védelmének szükségességét. Elismeri, hogy máshova kell helyezni a hangsúlyt. Ez lényeges kérdés, ugyanis a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség politikáinak nem szabad a megfigyelt társadalom irányába történő fokozatos elmozdulást támogatniuk. Az európai adatvédelmi biztos elvárja, hogy a Tanács a stockholmi programban ugyanezt a szemléletet kövesse, többek között az alábbi 25. pontban szereplő iránymutatások tudomásulvételével. |
| --- | --- |

23.

Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a közlemény kitűnően számításba veszi ezt az egyensúlyi követelményt, beleértve a személyes adatok védelmének szükségességét. Elismeri, hogy máshova kell helyezni a hangsúlyt. Ez lényeges kérdés, ugyanis a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség politikáinak nem szabad a megfigyelt társadalom irányába történő fokozatos elmozdulást támogatniuk. Az európai adatvédelmi biztos elvárja, hogy a Tanács a stockholmi programban ugyanezt a szemléletet kövesse, többek között az alábbi 25. pontban szereplő iránymutatások tudomásulvételével.

| 24. | Ez annál is fontosabb, mivel a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség olyan terület, amely „formálja a polgárok életkörülményeit, különösen a magánéletüket, valamint a politikai és szociális biztonsági körülményeiket, amelyeket az alapvető jogok védenek”, amint azt a közelmúltban a német szövetségi bíróság által 2009. június 30-án hozott, a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos ítélet is hangsúlyozta (13). |
| --- | --- |

24.

Ez annál is fontosabb, mivel a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség olyan terület, amely „formálja a polgárok életkörülményeit, különösen a magánéletüket, valamint a politikai és szociális biztonsági körülményeiket, amelyeket az alapvető jogok védenek”, amint azt a közelmúltban a német szövetségi bíróság által 2009. június 30-án hozott, a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos ítélet is hangsúlyozta (13).

| 25. | Az európai adatvédelmi biztos kiemeli, hogy egy ilyen térségben:






  — | A tagállamok hatóságai – így adott esetben az európai szervek és adatbázisok – közötti információcserét a polgárok alapvető jogait teljes mértékben tiszteletben tartó és a kölcsönös bizalmat biztosító, megfelelő és hatékony mechanizmusokon keresztül kell lebonyolítani. |
| --- | --- | --- |

25.

Az európai adatvédelmi biztos kiemeli, hogy egy ilyen térségben:

—

A tagállamok hatóságai – így adott esetben az európai szervek és adatbázisok – közötti információcserét a polgárok alapvető jogait teljes mértékben tiszteletben tartó és a kölcsönös bizalmat biztosító, megfelelő és hatékony mechanizmusokon keresztül kell lebonyolítani.

| — | Ez nemcsak az információ rendelkezésre állását követeli meg a tagállamok (és az EU) jogrendszereinek kölcsönös elismerésével párosulva, hanem az információ védelmét szolgáló előírások összehangolását is, például, de nem kizárólag egy közös adatvédelmi keret révén. |
| --- | --- |

—

Ez nemcsak az információ rendelkezésre állását követeli meg a tagállamok (és az EU) jogrendszereinek kölcsönös elismerésével párosulva, hanem az információ védelmét szolgáló előírások összehangolását is, például, de nem kizárólag egy közös adatvédelmi keret révén.

| — | Ezeket a közös előírásokat nem csak a határokon átnyúló helyzetekre kell vonatkoztatni. A kölcsönös bizalom csak akkor létezhet, ha az előírások stabilak és mindig betartják azokat, és nem áll fenn a figyelmen kívül hagyásuk veszélye olyan esetben sem, amikor a határon átnyúló dimenzió nem vagy már nem nyilvánvaló. Emellett, különösen amikor az információ felhasználására kerül sor, a „belföldi” és a „határokon átnyúló” adatok megkülönböztetése a gyakorlatban nem működhet (14). |
| --- | --- |

—

Ezeket a közös előírásokat nem csak a határokon átnyúló helyzetekre kell vonatkoztatni. A kölcsönös bizalom csak akkor létezhet, ha az előírások stabilak és mindig betartják azokat, és nem áll fenn a figyelmen kívül hagyásuk veszélye olyan esetben sem, amikor a határon átnyúló dimenzió nem vagy már nem nyilvánvaló. Emellett, különösen amikor az információ felhasználására kerül sor, a „belföldi” és a „határokon átnyúló” adatok megkülönböztetése a gyakorlatban nem működhet (14).

V.   AZ ADATVÉDELEM ESZKÖZEI

V.1.   Egy átfogó adatvédelmi rendszer felé

| 26. | Az európai adatvédelmi biztos helyesli azt a stratégiai megközelítést, amely szerint az adatvédelem megkülönböztetett helyet kapott a közleményben. A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben indított számos kezdeményezés a személyes adatok felhasználásán alapul, ezért a megfelelő adatvédelem elengedhetetlen a sikerükhöz. A magánélet tiszteletben tartása és az adatvédelem nemcsak uniós szinten egyre inkább elismert jogi kötelezettség, hanem – az Eurobarométer felmérései szerint (15) – az európai polgárok szemében is alapvető kérdés. Emellett a bűnüldöző szervek bizalmának elnyeréséhez is szükség van a személyes adatokhoz való hozzáférés korlátozására. |
| --- | --- |

26.

Az európai adatvédelmi biztos helyesli azt a stratégiai megközelítést, amely szerint az adatvédelem megkülönböztetett helyet kapott a közleményben. A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben indított számos kezdeményezés a személyes adatok felhasználásán alapul, ezért a megfelelő adatvédelem elengedhetetlen a sikerükhöz. A magánélet tiszteletben tartása és az adatvédelem nemcsak uniós szinten egyre inkább elismert jogi kötelezettség, hanem – az Eurobarométer felmérései szerint (15) – az európai polgárok szemében is alapvető kérdés. Emellett a bűnüldöző szervek bizalmának elnyeréséhez is szükség van a személyes adatokhoz való hozzáférés korlátozására.

| 27. | A közlemény 2.3. pontja kijelenti, hogy az uniós hatáskörbe tartozó valamennyi területet lefedő, átfogó adatvédelmi rendszerre van szükség (16). Az európai adatvédelmi biztos a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésétől függetlenül teljes mértékben támogatja ezt a célkitűzést. Megjegyzi továbbá, hogy egy ilyen rendszer nem feltétlenül jelent egyetlen, mindenféle adatfeldolgozásra alkalmazandó jogi keretet. A jelenleg hatályos szerződések alapján a minden adatfeldolgozásra alkalmazandó, átfogó jogi keret elfogadásának lehetőségei korlátozottak, egyrészt a pilléres szerkezet miatt, másrészt mert – legalábbis az első pillérben – az európai intézmények által feldolgozott adatok védelmére külön-külön jogalap szerint kerül sor (az EKSz. 286. cikke). Az európai adatvédelmi biztos azonban felhívja a figyelmet arra, hogy a hatályos szerződések kínálta lehetőségek teljes mértékű kihasználásával is elérhető bizonyos javulás, amint azt már a Bizottság „A hágai program végrehajtása: további teendők” c. közleményében (17) is hangsúlyozta. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 16. cikke biztosítja majd a szükséges jogalapot a minden adatfeldolgozásra alkalmazandó, átfogó jogi kerethez. |
| --- | --- |

27.

A közlemény 2.3. pontja kijelenti, hogy az uniós hatáskörbe tartozó valamennyi területet lefedő, átfogó adatvédelmi rendszerre van szükség (16). Az európai adatvédelmi biztos a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésétől függetlenül teljes mértékben támogatja ezt a célkitűzést. Megjegyzi továbbá, hogy egy ilyen rendszer nem feltétlenül jelent egyetlen, mindenféle adatfeldolgozásra alkalmazandó jogi keretet. A jelenleg hatályos szerződések alapján a minden adatfeldolgozásra alkalmazandó, átfogó jogi keret elfogadásának lehetőségei korlátozottak, egyrészt a pilléres szerkezet miatt, másrészt mert – legalábbis az első pillérben – az európai intézmények által feldolgozott adatok védelmére külön-külön jogalap szerint kerül sor (az EKSz. 286. cikke). Az európai adatvédelmi biztos azonban felhívja a figyelmet arra, hogy a hatályos szerződések kínálta lehetőségek teljes mértékű kihasználásával is elérhető bizonyos javulás, amint azt már a Bizottság „A hágai program végrehajtása: további teendők” c. közleményében (17) is hangsúlyozta. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 16. cikke biztosítja majd a szükséges jogalapot a minden adatfeldolgozásra alkalmazandó, átfogó jogi kerethez.

| 28. | Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy mindenképpen biztosítani kell az adatvédelmi jogi kereten belüli összhangot, szükség esetén a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben alkalmazandó különböző jogi eszközök harmonizációja és konszolidációja révén. |
| --- | --- |

28.

Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy mindenképpen biztosítani kell az adatvédelmi jogi kereten belüli összhangot, szükség esetén a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben alkalmazandó különböző jogi eszközök harmonizációja és konszolidációja révén.

A hatályos szerződések alapján

| 29. | Az első lépés megtételére a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat (18) közelmúltbeli elfogadásával került sor. Ez a jogi eszköz azonban nem tekinthető átfogó keretnek, alapvetően azért, mert a rendelkezései nem általános alkalmazásúak. Nem vonatkoznak az olyan belföldi helyzetekre, amikor a személyes adatok ugyanabból a tagállamból származnak, mint amelyik felhasználja azokat. Ez a megszorítás szükségszerűen csökkenti a tanácsi kerethatározat hozzáadott értékét, hacsak valamennyi tagállam úgy nem dönt, hogy a nemzeti végrehajtó jogszabályokba belefoglalja a belföldi helyzeteket is, ez azonban nem valószínű. |
| --- | --- |

29.

Az első lépés megtételére a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat (18) közelmúltbeli elfogadásával került sor. Ez a jogi eszköz azonban nem tekinthető átfogó keretnek, alapvetően azért, mert a rendelkezései nem általános alkalmazásúak. Nem vonatkoznak az olyan belföldi helyzetekre, amikor a személyes adatok ugyanabból a tagállamból származnak, mint amelyik felhasználja azokat. Ez a megszorítás szükségszerűen csökkenti a tanácsi kerethatározat hozzáadott értékét, hacsak valamennyi tagállam úgy nem dönt, hogy a nemzeti végrehajtó jogszabályokba belefoglalja a belföldi helyzeteket is, ez azonban nem valószínű.

| 30. | A második ok, amely miatt az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hosszú távon nem biztosít kielégítő adatvédelmi keretet a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben, az, hogy számos lényeges rendelkezése nincs összhangban a 95/46/EK irányelvvel. A hatályos szerződések alapján a második lépés a tanácsi kerethatározat hatályának kiterjesztése és a 95/46/EK irányelvhez való igazítása lehetne. |
| --- | --- |

30.

A második ok, amely miatt az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hosszú távon nem biztosít kielégítő adatvédelmi keretet a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben, az, hogy számos lényeges rendelkezése nincs összhangban a 95/46/EK irányelvvel. A hatályos szerződések alapján a második lépés a tanácsi kerethatározat hatályának kiterjesztése és a 95/46/EK irányelvhez való igazítása lehetne.

| 31. | A világos és hosszú távú terv kialakítása további ösztönzést adhatna az átfogó adatvédelmi rendszer létrehozásának. Ennek a tervnek része lehetne az adatgyűjtést és adatcserét, a meglévő adatbázisok működtetését, valamint az európai adatvédelmi biztosítékokat meghatározó, átfogó és koherens megközelítés. A tervnek meg kell akadályoznia a szükségtelen átfedéseket és a párhuzamos eszközök meglétét (ezzel együtt a személyes adatok párhuzamos feldolgozását). Elő kell segítenie az e területen folytatott uniós politikák egységességét, valamint növelnie kell a polgárok adatainak a hatóságok általi kezelésébe vetett bizalmat. Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja a Tanácsnak, hogy a stockholmi programban jelentse be a világos és hosszú távú terv szükségességét. |
| --- | --- |

31.

A világos és hosszú távú terv kialakítása további ösztönzést adhatna az átfogó adatvédelmi rendszer létrehozásának. Ennek a tervnek része lehetne az adatgyűjtést és adatcserét, a meglévő adatbázisok működtetését, valamint az európai adatvédelmi biztosítékokat meghatározó, átfogó és koherens megközelítés. A tervnek meg kell akadályoznia a szükségtelen átfedéseket és a párhuzamos eszközök meglétét (ezzel együtt a személyes adatok párhuzamos feldolgozását). Elő kell segítenie az e területen folytatott uniós politikák egységességét, valamint növelnie kell a polgárok adatainak a hatóságok általi kezelésébe vetett bizalmat. Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja a Tanácsnak, hogy a stockholmi programban jelentse be a világos és hosszú távú terv szükségességét.

| 32. | Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja továbbá, hogy értékeljék és összefüggéseiben elemezzék az e területen már elfogadott intézkedéseket, konkrét végrehajtásukat és hatékonyságukat. Az értékelés során kellően vegyék figyelembe a magánélet védelmének költségeit és a bűnüldözés hatékonyságát. Amennyiben az értékelések azt mutatják, hogy egyes intézkedések nem hozzák a várt eredményt, vagy nem arányosak a kitűzött célokkal, a következő lépéseket kell mérlegelni:






  — | Első lépésként az intézkedések módosítása vagy hatályon kívül helyezése, amennyiben a létjogosultságukat nem igazolja kellően a bűnüldöző hatóságok vagy az európai polgárok számára általuk teremtett konkrét hozzáadott érték. |
| --- | --- | --- |

32.

Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja továbbá, hogy értékeljék és összefüggéseiben elemezzék az e területen már elfogadott intézkedéseket, konkrét végrehajtásukat és hatékonyságukat. Az értékelés során kellően vegyék figyelembe a magánélet védelmének költségeit és a bűnüldözés hatékonyságát. Amennyiben az értékelések azt mutatják, hogy egyes intézkedések nem hozzák a várt eredményt, vagy nem arányosak a kitűzött célokkal, a következő lépéseket kell mérlegelni:

—

Első lépésként az intézkedések módosítása vagy hatályon kívül helyezése, amennyiben a létjogosultságukat nem igazolja kellően a bűnüldöző hatóságok vagy az európai polgárok számára általuk teremtett konkrét hozzáadott érték.

| — | Második lépésként annak megvizsgálása, hogy volna-e lehetőség a meglévő intézkedések alkalmazásának javítására. |
| --- | --- |

—

Második lépésként annak megvizsgálása, hogy volna-e lehetőség a meglévő intézkedések alkalmazásának javítására.

| — | Csak harmadik lépésként új jogalkotási eszközök javaslata, amennyiben valószínűsíthető, hogy az új intézkedések szükségesek a tervezett célok eléréséhez. Új eszközöket csak akkor szabad elfogadni, ha egyértelmű és konkrét hozzáadott értéket képviselnek a bűnüldöző hatóságok vagy az európai polgárok számára. |
| --- | --- |

—

Csak harmadik lépésként új jogalkotási eszközök javaslata, amennyiben valószínűsíthető, hogy az új intézkedések szükségesek a tervezett célok eléréséhez. Új eszközöket csak akkor szabad elfogadni, ha egyértelmű és konkrét hozzáadott értéket képviselnek a bűnüldöző hatóságok vagy az európai polgárok számára.

Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a stockholmi programban utaljanak a meglévő intézkedések értékelési rendszerére.

| 33. | Végül de nem utolsósorban kiemelt figyelmet kell fordítani a meglévő biztosítékok jobb alkalmazására, az adatvédelmi irányelv jobb végrehajtását célzó munkaprogram nyomon követéséről szóló bizottsági közleménnyel (19) és az európai adatvédelmi biztosnak a közleményről szóló véleményében (20) adott javaslataival összhangban. Sajnálatos módon a harmadik pillérben a Bizottságnak nincs lehetősége jogsértési eljárást kezdeményezni. |
| --- | --- |

33.

Végül de nem utolsósorban kiemelt figyelmet kell fordítani a meglévő biztosítékok jobb alkalmazására, az adatvédelmi irányelv jobb végrehajtását célzó munkaprogram nyomon követéséről szóló bizottsági közleménnyel (19) és az európai adatvédelmi biztosnak a közleményről szóló véleményében (20) adott javaslataival összhangban. Sajnálatos módon a harmadik pillérben a Bizottságnak nincs lehetősége jogsértési eljárást kezdeményezni.

A Lisszaboni Szerződés alapján

| 34. | A Lisszaboni Szerződés megnyitja egy valódi átfogó adatvédelmi keret lehetőségét. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16.2. cikke előírja, hogy a Tanács és az Európai Parlament állapítsa meg azokat a szabályokat, amelyek az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, a tagállamok – amikor az uniós jog hatálya alá eső tevékenységet végeznek – és a magánszférához tartozó felek által biztosítandó adatvédelemre vonatkoznak. |
| --- | --- |

34.

A Lisszaboni Szerződés megnyitja egy valódi átfogó adatvédelmi keret lehetőségét. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16.2. cikke előírja, hogy a Tanács és az Európai Parlament állapítsa meg azokat a szabályokat, amelyek az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, a tagállamok – amikor az uniós jog hatálya alá eső tevékenységet végeznek – és a magánszférához tartozó felek által biztosítandó adatvédelemre vonatkoznak.

| 35. | Az európai adatvédelmi biztos megérti, hogy a közlemény középpontjában egy átfogó adatvédelmi rendszer áll, ami a Bizottság azon szándékát mutatja, hogy egy minden adatfeldolgozási tevékenységre alkalmazandó jogi keretet javasoljon. Az európai adatvédelmi biztos helyesli ezt a szándékot, amely javítja a rendszer egységességét, jogbiztonságot nyújt, és ezáltal fokozza a védelmet. A segítségével a jövőben elkerülhetők lennének az olyan nehézségek, mint a pillérek közötti választóvonal meghúzása olyan esetekben, amikor a magánszektorban kereskedelmi célokból összegyűjtött adatokat később a bűnüldözés céljára használják fel. A pillérek közötti választóvonal nem tükrözi teljes mértékben a valóságot, amint azt a Bíróságnak a PNR-rel (21) és az adatmegőrzéssel (22) kapcsolatban hozott fontos ítéletei bizonyítják. |
| --- | --- |

35.

Az európai adatvédelmi biztos megérti, hogy a közlemény középpontjában egy átfogó adatvédelmi rendszer áll, ami a Bizottság azon szándékát mutatja, hogy egy minden adatfeldolgozási tevékenységre alkalmazandó jogi keretet javasoljon. Az európai adatvédelmi biztos helyesli ezt a szándékot, amely javítja a rendszer egységességét, jogbiztonságot nyújt, és ezáltal fokozza a védelmet. A segítségével a jövőben elkerülhetők lennének az olyan nehézségek, mint a pillérek közötti választóvonal meghúzása olyan esetekben, amikor a magánszektorban kereskedelmi célokból összegyűjtött adatokat később a bűnüldözés céljára használják fel. A pillérek közötti választóvonal nem tükrözi teljes mértékben a valóságot, amint azt a Bíróságnak a PNR-rel (21) és az adatmegőrzéssel (22) kapcsolatban hozott fontos ítéletei bizonyítják.

| 36. | Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a stockholmi programban hangsúlyozzák az átfogó adatvédelmi rendszer kialakításának fenti indokait. Látszik belőlük, hogy egy ilyen rendszer nem egyszerűen előnyben részesített megoldás, hanem az adatfelhasználás változó gyakorlata következtében szükségesség. Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a stockholmi programban prioritásként szerepeljen egy új jogalkotási keret – többek között a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat helyébe lépve – igénye. |
| --- | --- |

36.

Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a stockholmi programban hangsúlyozzák az átfogó adatvédelmi rendszer kialakításának fenti indokait. Látszik belőlük, hogy egy ilyen rendszer nem egyszerűen előnyben részesített megoldás, hanem az adatfelhasználás változó gyakorlata következtében szükségesség. Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a stockholmi programban prioritásként szerepeljen egy új jogalkotási keret – többek között a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat helyébe lépve – igénye.

| 37. | Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy az általános jogi kereten alapuló átfogó adatvédelmi rendszer koncepciója nem zárja ki annak lehetőségét, hogy a rendőrségi és igazságügyi ágazat tekintetében kiegészítő adatvédelmi szabályokat fogadjanak el. Ezek a kiegészítő szabályok figyelembe vehetnék a bűnüldözés sajátos igényeit, amint azt a Lisszaboni Szerződéshez csatolt 21. nyilatkozat (23) is kijelenti. |
| --- | --- |

37.

Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy az általános jogi kereten alapuló átfogó adatvédelmi rendszer koncepciója nem zárja ki annak lehetőségét, hogy a rendőrségi és igazságügyi ágazat tekintetében kiegészítő adatvédelmi szabályokat fogadjanak el. Ezek a kiegészítő szabályok figyelembe vehetnék a bűnüldözés sajátos igényeit, amint azt a Lisszaboni Szerződéshez csatolt 21. nyilatkozat (23) is kijelenti.

V.2.   Az adatvédelmi elvek újraírása

| 38. | A közlemény megállapítja, hogy a magánszemélyek, valamint az állami és magánszervezetek közötti kommunikációt átalakító technológiai változások mentek végbe. A Bizottság szerint ez több adatvédelmi alapelv újraírását teszi szükségessé. |
| --- | --- |

38.

A közlemény megállapítja, hogy a magánszemélyek, valamint az állami és magánszervezetek közötti kommunikációt átalakító technológiai változások mentek végbe. A Bizottság szerint ez több adatvédelmi alapelv újraírását teszi szükségessé.

| 39. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a közlemény ezen szándékait. Rendkívül hasznos ezen elvek hatékonyságának a technológiai változások szempontjából történő értékelése. Elsőként is meg kell jegyezni, hogy az adatvédelmi elvek újraírásának és ismételt megerősítésének nem kell minden esetben közvetlenül a technológiai fejlődéshez kapcsolódnia. Más okok is szükségessé tehetik ezt, például a fenti III. részben említett okok, a nemzetközivé válás, az adatoknak a bűnüldözés céljára való növekvő mértékű felhasználása és a szabad mozgás. |
| --- | --- |

39.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a közlemény ezen szándékait. Rendkívül hasznos ezen elvek hatékonyságának a technológiai változások szempontjából történő értékelése. Elsőként is meg kell jegyezni, hogy az adatvédelmi elvek újraírásának és ismételt megerősítésének nem kell minden esetben közvetlenül a technológiai fejlődéshez kapcsolódnia. Más okok is szükségessé tehetik ezt, például a fenti III. részben említett okok, a nemzetközivé válás, az adatoknak a bűnüldözés céljára való növekvő mértékű felhasználása és a szabad mozgás.

| 40. | Ezenkívül az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ezt az értékelést be lehet vonni a 2009. május 19–20-án„Személyes adatok – fokozott felhasználás, nagyobb védelem” címmel megtartott konferencián a Bizottság által bejelentett nyilvános konzultációba. Ez a nyilvános konzultáció értékes adalékokat nyújthat (24). Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a Tanács a stockholmi program szövegében, a Bizottság pedig a konzultációra vonatkozó nyilvános nyilatkozataiban hangsúlyozza a közlemény 2.3. pontjában megfogalmazott szándékok, valamint az adatvédelem jövőjéről folytatott nyilvános konzultáció közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

40.

Ezenkívül az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ezt az értékelést be lehet vonni a 2009. május 19–20-án„Személyes adatok – fokozott felhasználás, nagyobb védelem” címmel megtartott konferencián a Bizottság által bejelentett nyilvános konzultációba. Ez a nyilvános konzultáció értékes adalékokat nyújthat (24). Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a Tanács a stockholmi program szövegében, a Bizottság pedig a konzultációra vonatkozó nyilvános nyilatkozataiban hangsúlyozza a közlemény 2.3. pontjában megfogalmazott szándékok, valamint az adatvédelem jövőjéről folytatott nyilvános konzultáció közötti kapcsolatot.

| 41. | Az értékelés tartalmának illusztrálásaként a következő pontok említhetők:






  — | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben a személyes adatok valószínűleg rendkívül érzékenynek számítanak (például a büntetőítéletekkel kapcsolatos, rendőrségi és biometrikus adatok, ez utóbbiak például ujjlenyomatok és DNS-profilok). |
| --- | --- | --- |

41.

Az értékelés tartalmának illusztrálásaként a következő pontok említhetők:

—

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben a személyes adatok valószínűleg rendkívül érzékenynek számítanak (például a büntetőítéletekkel kapcsolatos, rendőrségi és biometrikus adatok, ez utóbbiak például ujjlenyomatok és DNS-profilok).

| — | Feldolgozásuk negatív következményekkel járhat az adatalanyok számára, különösen ha figyelembe vesszük a bűnüldöző hatóságok kényszerítő jogkörét. Emellett az adatok ellenőrzése és elemzése egyre inkább automatizált, gyakran történik emberi beavatkozás nélkül. A technológia lehetővé teszi, hogy a személyes adatokat tartalmazó adatbázisokat általános keresésre használják (adatbányászat, profilalkotás stb.) Egyértelműen meg kell határozni azokat a jogi kötelezettségeket, amelyeken az adatfeldolgozás alapul. |
| --- | --- |

—

Feldolgozásuk negatív következményekkel járhat az adatalanyok számára, különösen ha figyelembe vesszük a bűnüldöző hatóságok kényszerítő jogkörét. Emellett az adatok ellenőrzése és elemzése egyre inkább automatizált, gyakran történik emberi beavatkozás nélkül. A technológia lehetővé teszi, hogy a személyes adatokat tartalmazó adatbázisokat általános keresésre használják (adatbányászat, profilalkotás stb.) Egyértelműen meg kell határozni azokat a jogi kötelezettségeket, amelyeken az adatfeldolgozás alapul.

| — | Az adatvédelmi jogszabályok sarokköve, hogy a személyes adatokat meghatározott célból kell összegyűjteni, és azokat nem szabad e céllal összeegyeztethetetlen módon felhasználni. Az összeegyeztethetetlen célból történő felhasználás csak akkor engedhető meg, ha azt jogszabály írja elő, és valamely közérdek – például az Emberi Jogok Európai Egyezményének 8.2. cikkében említettek – szükségessé teszi. |
| --- | --- |

—

Az adatvédelmi jogszabályok sarokköve, hogy a személyes adatokat meghatározott célból kell összegyűjteni, és azokat nem szabad e céllal összeegyeztethetetlen módon felhasználni. Az összeegyeztethetetlen célból történő felhasználás csak akkor engedhető meg, ha azt jogszabály írja elő, és valamely közérdek – például az Emberi Jogok Európai Egyezményének 8.2. cikkében említettek – szükségessé teszi.

| — | Azon igény, hogy tiszteletben tartsák a célok korlátozásának elvét, következményekkel járhat az adatfelhasználás jelenlegi tendenciáira nézve. A bűnüldöző szervek felhasználják azokat az adatokat, amelyeket magánvállalatok a távközlési, közlekedési és pénzügyi ágazatban kereskedelmi célból gyűjtöttek össze. Emellett nagy méretű információs rendszerek jönnek létre, például a bevándorlás és a határellenőrzés területén. Lehetőség van az adatbázisok közötti kölcsönös kapcsolatokra és a hozzáférésre, ezáltal a személyes adatok összegyűjtésének eredeti céljához képest bővül a kör. E jelenlegi tendenciák átgondolására van szükség, beleértve szükség esetén az esetleges kiigazításokat és/vagy a további biztosítékokat. |
| --- | --- |

—

Azon igény, hogy tiszteletben tartsák a célok korlátozásának elvét, következményekkel járhat az adatfelhasználás jelenlegi tendenciáira nézve. A bűnüldöző szervek felhasználják azokat az adatokat, amelyeket magánvállalatok a távközlési, közlekedési és pénzügyi ágazatban kereskedelmi célból gyűjtöttek össze. Emellett nagy méretű információs rendszerek jönnek létre, például a bevándorlás és a határellenőrzés területén. Lehetőség van az adatbázisok közötti kölcsönös kapcsolatokra és a hozzáférésre, ezáltal a személyes adatok összegyűjtésének eredeti céljához képest bővül a kör. E jelenlegi tendenciák átgondolására van szükség, beleértve szükség esetén az esetleges kiigazításokat és/vagy a további biztosítékokat.

| — | A közleményben említett adatvédelmi elveken túlmenően az értékelés során figyelmet kell fordítani a feldolgozás átláthatóságának igényére, lehetővé téve az adatalany számára jogai gyakorlását. A bűnüldözés területén különösen problémás kérdés az átláthatóság, elsősorban azért, mert az átláthatóságot a nyomozás veszélyeztetésével kell szembeállítani. |
| --- | --- |

—

A közleményben említett adatvédelmi elveken túlmenően az értékelés során figyelmet kell fordítani a feldolgozás átláthatóságának igényére, lehetővé téve az adatalany számára jogai gyakorlását. A bűnüldözés területén különösen problémás kérdés az átláthatóság, elsősorban azért, mert az átláthatóságot a nyomozás veszélyeztetésével kell szembeállítani.

| — | Megoldásokat kell találni a harmadik országokkal folytatott adatcserére. |
| --- | --- |

—

Megoldásokat kell találni a harmadik országokkal folytatott adatcserére.

| 42. | Az értékelésnek továbbá azokra a lehetőségekre kell összpontosítania, amelyekkel az adatvédelmi elvek alkalmazása javítható. Ezzel kapcsolatban hasznos lehet azokra az eszközökre koncentrálni, amelyek az adatkezelők felelősségét erősíthetik Ezeknek az eszközöknek lehetővé kell tenniük az adatkezelőknek az adatkezelésért való teljes körű elszámoltathatóságát. Az „adatkormányzás” hasznos kifejezés ebben az összefüggésben. Beletartozik minden olyan jogi, technikai és szervezeti eszköz, amellyel a szervezetek az adatkezelés módjáért való teljes körű felelősségvállalást biztosítják, például a tervezés és ellenőrzés, a helyes technológia alkalmazása, a személyzet megfelelő képzése, megfelelőségi ellenőrzések stb. |
| --- | --- |

42.

Az értékelésnek továbbá azokra a lehetőségekre kell összpontosítania, amelyekkel az adatvédelmi elvek alkalmazása javítható. Ezzel kapcsolatban hasznos lehet azokra az eszközökre koncentrálni, amelyek az adatkezelők felelősségét erősíthetik Ezeknek az eszközöknek lehetővé kell tenniük az adatkezelőknek az adatkezelésért való teljes körű elszámoltathatóságát. Az „adatkormányzás” hasznos kifejezés ebben az összefüggésben. Beletartozik minden olyan jogi, technikai és szervezeti eszköz, amellyel a szervezetek az adatkezelés módjáért való teljes körű felelősségvállalást biztosítják, például a tervezés és ellenőrzés, a helyes technológia alkalmazása, a személyzet megfelelő képzése, megfelelőségi ellenőrzések stb.

V.3.   A magánéletet tiszteletben tartó technológiák

| 43. | Az európai adatvédelmi biztos örömmel állapítja meg, hogy a közlemény 2.3. pontja megemlíti a magánéleti tanúsítványt. Emellett hivatkozni lehetne a „beépített adatvédelemre”, valamint az EU adatvédelmi keretébe illeszkedő „rendelkezésre álló legjobb technikák” megállapításának igényére. |
| --- | --- |

43.

Az európai adatvédelmi biztos örömmel állapítja meg, hogy a közlemény 2.3. pontja megemlíti a magánéleti tanúsítványt. Emellett hivatkozni lehetne a „beépített adatvédelemre”, valamint az EU adatvédelmi keretébe illeszkedő „rendelkezésre álló legjobb technikák” megállapításának igényére.

| 44. | Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a „beépített adatvédelem” és a magánéletet tiszteletben tartó technológiák hasznos eszköznek bizonyulhatnak a jobb adatvédelem és az információ hatékonyabb felhasználása számára. Az európai adatvédelmi biztos két, egymást nem kizáró továbblépési lehetőséget javasol:






  — | Magánélet- és adatvédelmi tanúsítási rendszer (25) mint választási lehetőség az információs rendszerek kiépítői és felhasználói számára, uniós finanszírozással és jogszabályi támogatással vagy anélkül. |
| --- | --- | --- |

44.

Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a „beépített adatvédelem” és a magánéletet tiszteletben tartó technológiák hasznos eszköznek bizonyulhatnak a jobb adatvédelem és az információ hatékonyabb felhasználása számára. Az európai adatvédelmi biztos két, egymást nem kizáró továbblépési lehetőséget javasol:

—

Magánélet- és adatvédelmi tanúsítási rendszer (25) mint választási lehetőség az információs rendszerek kiépítői és felhasználói számára, uniós finanszírozással és jogszabályi támogatással vagy anélkül.

| — | Az információs rendszerek kiépítői és felhasználói számára előírt azon jogi kötelezettség, hogy a beépített adatvédelem elvével összhangban álló rendszereket alkalmazzanak. Ez szükségessé teheti az adatvédelmi jogszabályok jelenlegi hatályának kiterjesztését olyan módon, hogy a rendszerek kiépítőit felelőssé teszik az általuk kifejlesztett információs rendszerekért (26). |
| --- | --- |

—

Az információs rendszerek kiépítői és felhasználói számára előírt azon jogi kötelezettség, hogy a beépített adatvédelem elvével összhangban álló rendszereket alkalmazzanak. Ez szükségessé teheti az adatvédelmi jogszabályok jelenlegi hatályának kiterjesztését olyan módon, hogy a rendszerek kiépítőit felelőssé teszik az általuk kifejlesztett információs rendszerekért (26).

Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a stockholmi program említse meg ezeket a továbblépési lehetőségeket.

V.4.   Külső szempontok

| 45. | Egy másik, szintén a közleményben tárgyalt kérdés a nemzetközi adatvédelmi előírások kidolgozása és előmozdítása. Jelenleg számos tevékenység folyik a globális alkalmazású, megvalósítható előírások megállapítása érdekében, például az adatvédelmi és a magánélet védelmével foglalkozó biztosok nemzetközi konferenciája keretében. A közeljövőben e tevékenységek nyomán nemzetközi megállapodás is születhet. Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a stockholmi program támogassa ezeket a tevékenységeket. |
| --- | --- |

45.

Egy másik, szintén a közleményben tárgyalt kérdés a nemzetközi adatvédelmi előírások kidolgozása és előmozdítása. Jelenleg számos tevékenység folyik a globális alkalmazású, megvalósítható előírások megállapítása érdekében, például az adatvédelmi és a magánélet védelmével foglalkozó biztosok nemzetközi konferenciája keretében. A közeljövőben e tevékenységek nyomán nemzetközi megállapodás is születhet. Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a stockholmi program támogassa ezeket a tevékenységeket.

| 46. | A közlemény megemlíti az Egyesült Államokkal közösen elért eredményeken alapuló, kétoldalú megállapodások megkötését is. Az európai adatvédelmi biztos egyetért azzal, hogy világos jogi keretre van szükség a harmadik országokba irányuló adattovábbításhoz, és ezért üdvözölte az uniós és az amerikai hatóságoknak a magas szintű kapcsolattartó csoport keretében végzett, egy esetleges transzatlanti adatvédelmi eszközzel kapcsolatos közös munkáját, egyidejűleg azonban további pontosításra és a konkrét kérdésekkel kapcsolatban nagyobb odafigyelésre szólít fel (27). Ezzel összefüggésben érdemes megemlíteni a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés területén létrehozandó euroatlanti együttműködési térségről szóló belügyi jelentés felvetéseit; a jelentés szerint az Uniónak 2014-ig kellene döntenie ebben az ügyben. Ez a térség nem jöhet létre megfelelő adatvédelmi biztosítékok nélkül. |
| --- | --- |

46.

A közlemény megemlíti az Egyesült Államokkal közösen elért eredményeken alapuló, kétoldalú megállapodások megkötését is. Az európai adatvédelmi biztos egyetért azzal, hogy világos jogi keretre van szükség a harmadik országokba irányuló adattovábbításhoz, és ezért üdvözölte az uniós és az amerikai hatóságoknak a magas szintű kapcsolattartó csoport keretében végzett, egy esetleges transzatlanti adatvédelmi eszközzel kapcsolatos közös munkáját, egyidejűleg azonban további pontosításra és a konkrét kérdésekkel kapcsolatban nagyobb odafigyelésre szólít fel (27). Ezzel összefüggésben érdemes megemlíteni a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés területén létrehozandó euroatlanti együttműködési térségről szóló belügyi jelentés felvetéseit; a jelentés szerint az Uniónak 2014-ig kellene döntenie ebben az ügyben. Ez a térség nem jöhet létre megfelelő adatvédelmi biztosítékok nélkül.

| 47. | Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint az európai adatvédelmi előírásoknak – amelyek az Európa Tanácsnak az egyének személyes adataik gépi feldolgozása során való védelméről szóló 108. sz. egyezményén (28), valamint az Európai Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatán alapulnak – az Egyesült Államokkal kötendő általános adatvédelmi és adatcsere-megállapodásban meg kellene határozniuk a védelem szintjét. Egy ilyen általános megállapodás lehetne a személyes adatok cseréjére vonatkozó konkrét megállapodások alapja. A kérdés még fontosabb a közlemény 4.2.1. pontjában megfogalmazott szándék fényében, amely szerint az Európai Uniónak szükség esetén rendőrségi együttműködési megállapodásokat kell kötnie. |
| --- | --- |

47.

Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint az európai adatvédelmi előírásoknak – amelyek az Európa Tanácsnak az egyének személyes adataik gépi feldolgozása során való védelméről szóló 108. sz. egyezményén (28), valamint az Európai Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatán alapulnak – az Egyesült Államokkal kötendő általános adatvédelmi és adatcsere-megállapodásban meg kellene határozniuk a védelem szintjét. Egy ilyen általános megállapodás lehetne a személyes adatok cseréjére vonatkozó konkrét megállapodások alapja. A kérdés még fontosabb a közlemény 4.2.1. pontjában megfogalmazott szándék fényében, amely szerint az Európai Uniónak szükség esetén rendőrségi együttműködési megállapodásokat kell kötnie.

| 48. | Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben megérti, hogy fokozni kell a nemzetközi együttműködést, esetenként az alapvető jogokat nem védő országokkal is. Nem szabad azonban megfeledkezni arról (29), hogy az ilyen nemzetközi együttműködés várhatóan az adatgyűjtés és a nemzetközi adattovábbítás nagymértékű növekedéséhez vezet. Alapvető fontosságú ezért, hogy a tisztességes és jogszerű adatfeldolgozás elvei – csakúgy, mint általában a jogszerű eljárás elvei – a személyes adatoknak az Unió határain átnyúló gyűjtésére és továbbítására is vonatkozzanak, és hogy a személyes adatokat harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek számára csak abban az esetben továbbítsák, ha az érintett harmadik felek biztosítják az adatvédelem megfelelő szintjét, vagy megfelelő biztosítékokat nyújtanak. |
| --- | --- |

48.

Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben megérti, hogy fokozni kell a nemzetközi együttműködést, esetenként az alapvető jogokat nem védő országokkal is. Nem szabad azonban megfeledkezni arról (29), hogy az ilyen nemzetközi együttműködés várhatóan az adatgyűjtés és a nemzetközi adattovábbítás nagymértékű növekedéséhez vezet. Alapvető fontosságú ezért, hogy a tisztességes és jogszerű adatfeldolgozás elvei – csakúgy, mint általában a jogszerű eljárás elvei – a személyes adatoknak az Unió határain átnyúló gyűjtésére és továbbítására is vonatkozzanak, és hogy a személyes adatokat harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek számára csak abban az esetben továbbítsák, ha az érintett harmadik felek biztosítják az adatvédelem megfelelő szintjét, vagy megfelelő biztosítékokat nyújtanak.

| 49. | Összefoglalva, az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a stockholmi program térjen ki az Egyesült Államokkal és más harmadik országokkal kötendő, az EU területén garantált védelmi szinten alapuló általános adatvédelmi és adatcsere-megállapodások jelentőségére. Szélesebb körben szemlélve, harmadik országok és nemzetközi szervezetek összefüggésében az európai adatvédelmi biztos felhívja a figyelmet arra, hogy aktívan elő kell mozdítani az alapvető jogok tiszteletben tartását, különösen pedig az adatvédelmet (30). A stockholmi program ezenkívül megemlíthetné azt az általános koncepciót, hogy a személyes adatok harmadik országokkal folytatott cseréje megköveteli, hogy az érintett harmadik felek biztosítsák az adatvédelem megfelelő szintjét, vagy megfelelő biztosítékokat nyújtsanak. |
| --- | --- |

49.

Összefoglalva, az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a stockholmi program térjen ki az Egyesült Államokkal és más harmadik országokkal kötendő, az EU területén garantált védelmi szinten alapuló általános adatvédelmi és adatcsere-megállapodások jelentőségére. Szélesebb körben szemlélve, harmadik országok és nemzetközi szervezetek összefüggésében az európai adatvédelmi biztos felhívja a figyelmet arra, hogy aktívan elő kell mozdítani az alapvető jogok tiszteletben tartását, különösen pedig az adatvédelmet (30). A stockholmi program ezenkívül megemlíthetné azt az általános koncepciót, hogy a személyes adatok harmadik országokkal folytatott cseréje megköveteli, hogy az érintett harmadik felek biztosítsák az adatvédelem megfelelő szintjét, vagy megfelelő biztosítékokat nyújtsanak.

VI.   AZ INFORMÁCIÓ FELHASZNÁLÁSA

VI.1.   Az európai információs modell felé

| 50. | A jobb információcsere alapvető politikai cél az Európai Unió számára a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben. A közlemény 4.1.2. pontja hangsúlyozza, hogy az Európai Unió biztonsága a tagállami hatóságok és az európai szereplők közötti információcserét szolgáló hatékony mechanizmusoktól függ. Európai rendőrség, európai büntető igazságszolgáltatási rendszer és európai határellenőrzés hiányában logikus, hogy az információcsere ilyen hangsúlyos helyet foglal el. Ezért az információval kapcsolatos intézkedések az Európai Unió alapvető hozzájárulásait jelentik, amelyek lehetővé teszik a tagállami hatóságok számára, hogy hatékonyan lépjenek fel a határokon átnyúló bűnözés ellen, és hatékonyan védjék a külső határokat. Az intézkedések azonban nemcsak a polgárok biztonságát érintik, hanem a szabadságukat – a személyek szabad mozgását már korábban, e vélemény szempontjai között említettük –, valamint az igazságszolgáltatást is. |
| --- | --- |

50.

A jobb információcsere alapvető politikai cél az Európai Unió számára a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben. A közlemény 4.1.2. pontja hangsúlyozza, hogy az Európai Unió biztonsága a tagállami hatóságok és az európai szereplők közötti információcserét szolgáló hatékony mechanizmusoktól függ. Európai rendőrség, európai büntető igazságszolgáltatási rendszer és európai határellenőrzés hiányában logikus, hogy az információcsere ilyen hangsúlyos helyet foglal el. Ezért az információval kapcsolatos intézkedések az Európai Unió alapvető hozzájárulásait jelentik, amelyek lehetővé teszik a tagállami hatóságok számára, hogy hatékonyan lépjenek fel a határokon átnyúló bűnözés ellen, és hatékonyan védjék a külső határokat. Az intézkedések azonban nemcsak a polgárok biztonságát érintik, hanem a szabadságukat – a személyek szabad mozgását már korábban, e vélemény szempontjai között említettük –, valamint az igazságszolgáltatást is.

| 51. | Pontosan ez az oka annak, hogy a hozzáférhetőség elve bekerült a hágai programba. Az elv kimondja, hogy a bűnözés elleni küzdelemhez szükséges információknak akadálymentesen kell átlépniük az EU belső határait. Az utóbbi idők tapasztalatai azt mutatják, hogy nehéz volt ezt az elvet átültetni a jogalkotási intézkedésekbe. A hozzáférhetőség elve alapján történő információcseréről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó, 2005. október 12-i bizottsági javaslatot (31) a Tanács nem fogadta el. A tagállamok nem voltak hajlandók teljes mértékben elfogadni a hozzáférhetőség elvének következményeit. Ehelyett korlátozottabb hatályú eszközöket (32) fogadtak el, mint például a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatot (33) (prümi határozat). |
| --- | --- |

51.

Pontosan ez az oka annak, hogy a hozzáférhetőség elve bekerült a hágai programba. Az elv kimondja, hogy a bűnözés elleni küzdelemhez szükséges információknak akadálymentesen kell átlépniük az EU belső határait. Az utóbbi idők tapasztalatai azt mutatják, hogy nehéz volt ezt az elvet átültetni a jogalkotási intézkedésekbe. A hozzáférhetőség elve alapján történő információcseréről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó, 2005. október 12-i bizottsági javaslatot (31) a Tanács nem fogadta el. A tagállamok nem voltak hajlandók teljes mértékben elfogadni a hozzáférhetőség elvének következményeit. Ehelyett korlátozottabb hatályú eszközöket (32) fogadtak el, mint például a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatot (33) (prümi határozat).

| 52. | Míg a hágai program középpontjában a hozzáférhetőség elve állt, úgy látszik, hogy a Bizottság most szerényebb megközelítést keres. Azt tervezi, hogy egy európai információs modell bevezetésével fogja tovább ösztönözni a tagállami hatóságok közötti információcserét. Az EU svéd elnöksége hasonlóképpen gondolkodik (34). Az elnökség az információcsere stratégiájára vonatkozó javaslatot fog előterjeszteni. A Tanács már megkezdte az Európai Unió információkezelési stratégiájára vonatkozó nagyszabású projekttel kapcsolatos munkát, amely szorosan kapcsolódik az európai információs modellhez. Az európai adatvédelmi biztos nagy érdeklődéssel követi ezeket a fejleményeket, és hangsúlyozza, hogy a projektekben figyelmet kell fordítani az adatvédelmi vonatkozásokra. |
| --- | --- |

52.

Míg a hágai program középpontjában a hozzáférhetőség elve állt, úgy látszik, hogy a Bizottság most szerényebb megközelítést keres. Azt tervezi, hogy egy európai információs modell bevezetésével fogja tovább ösztönözni a tagállami hatóságok közötti információcserét. Az EU svéd elnöksége hasonlóképpen gondolkodik (34). Az elnökség az információcsere stratégiájára vonatkozó javaslatot fog előterjeszteni. A Tanács már megkezdte az Európai Unió információkezelési stratégiájára vonatkozó nagyszabású projekttel kapcsolatos munkát, amely szorosan kapcsolódik az európai információs modellhez. Az európai adatvédelmi biztos nagy érdeklődéssel követi ezeket a fejleményeket, és hangsúlyozza, hogy a projektekben figyelmet kell fordítani az adatvédelmi vonatkozásokra.

Európai információs modell és adatvédelem

| 53. | Kiindulásként hangsúlyozni kell, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség jövője nem lehet a technológia által vezérelt, abban az értelemben, hogy az új technológiák kínálta szinte korlátlan lehetőségeket mindig az adatvédelmi elvekkel kell szembeállítani, és csak akkor felhasználni, ha megfelelnek ezeknek az elveknek. |
| --- | --- |

53.

Kiindulásként hangsúlyozni kell, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség jövője nem lehet a technológia által vezérelt, abban az értelemben, hogy az új technológiák kínálta szinte korlátlan lehetőségeket mindig az adatvédelmi elvekkel kell szembeállítani, és csak akkor felhasználni, ha megfelelnek ezeknek az elveknek.

| 54. | Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a közleményben bemutatott információs modell nemcsak technikai modell, hanem a stratégiai elemzési kapacitás fokozását és az operatív információk jobb összegyűjtését és kezelését is szolgálja. Elismeri továbbá, hogy az adatvédelmi elvek betartásával egyidejűleg a politikai szempontokat – például az információ összegyűjtésének, megosztásának és feldolgozásának kritériumait – is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

54.

Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a közleményben bemutatott információs modell nemcsak technikai modell, hanem a stratégiai elemzési kapacitás fokozását és az operatív információk jobb összegyűjtését és kezelését is szolgálja. Elismeri továbbá, hogy az adatvédelmi elvek betartásával egyidejűleg a politikai szempontokat – például az információ összegyűjtésének, megosztásának és feldolgozásának kritériumait – is figyelembe kell venni.

| 55. | Az információs technológiai és a jogi feltételek egyaránt alapvetően fontosak és fontosak is maradnak. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a közlemény abból a feltételezésből indul ki, hogy az európai információs modell nem épülhet technikai megfontolásokra. Lényeges, hogy az információ összegyűjtésére, megosztására és feldolgozására kizárólag konkrét biztonsági igények szerint és az adatvédelmi elvek betartásával kerüljön sor. Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben egyetért azzal is, hogy nyomon követési mechanizmust kell kidolgozni az információcsere működésének értékelésére. Azt javasolja, hogy a Tanács a stockholmi programban alaposabban dolgozza ki ezeket az elemeket. |
| --- | --- |

55.

Az információs technológiai és a jogi feltételek egyaránt alapvetően fontosak és fontosak is maradnak. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a közlemény abból a feltételezésből indul ki, hogy az európai információs modell nem épülhet technikai megfontolásokra. Lényeges, hogy az információ összegyűjtésére, megosztására és feldolgozására kizárólag konkrét biztonsági igények szerint és az adatvédelmi elvek betartásával kerüljön sor. Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben egyetért azzal is, hogy nyomon követési mechanizmust kell kidolgozni az információcsere működésének értékelésére. Azt javasolja, hogy a Tanács a stockholmi programban alaposabban dolgozza ki ezeket az elemeket.

| 56. | Ehhez kapcsolódóan az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a polgárok védelmét szolgáló adatvédelmet nem szabad a hatékony adatkezelés akadályának tekinteni. Az adatvédelem hasznos eszközökkel szolgál az információ tárolásának, cseréjének, valamint az információhoz való hozzáférésnek a javítása számára. Az adatalanyok azon joga, hogy tájékoztatást kapjanak a rájuk vonatkozó információ feldolgozásáról és helyesbítsék a hibás információt, szintén javíthatja az adatkezelő rendszerekben található adatok pontosságát. |
| --- | --- |

56.

Ehhez kapcsolódóan az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a polgárok védelmét szolgáló adatvédelmet nem szabad a hatékony adatkezelés akadályának tekinteni. Az adatvédelem hasznos eszközökkel szolgál az információ tárolásának, cseréjének, valamint az információhoz való hozzáférésnek a javítása számára. Az adatalanyok azon joga, hogy tájékoztatást kapjanak a rájuk vonatkozó információ feldolgozásáról és helyesbítsék a hibás információt, szintén javíthatja az adatkezelő rendszerekben található adatok pontosságát.

| 57. | Az adatvédelmi jogszabályok lényegében az alábbi következményekkel járnak: ha az adatokra konkrét és törvényes célból van szükség, akkor felhasználhatók; ha nem jól meghatározott célból van rájuk szükség, akkor a személyes adatokat nem szabad felhasználni. Az első esetben a megfelelő biztosítékok további intézkedéseket tehetnek szükségessé. |
| --- | --- |

57.

Az adatvédelmi jogszabályok lényegében az alábbi következményekkel járnak: ha az adatokra konkrét és törvényes célból van szükség, akkor felhasználhatók; ha nem jól meghatározott célból van rájuk szükség, akkor a személyes adatokat nem szabad felhasználni. Az első esetben a megfelelő biztosítékok további intézkedéseket tehetnek szükségessé.

| 58. | Az európai adatvédelmi biztos azonban bírálja, hogy a közleményben a „jövőbeli igények meghatározása” mekkora szerepet kap az információs modell részeként. Hangsúlyozza, hogy az információs rendszerek kiépítésekor a jövőben is a célok korlátozásának elve kell, hogy érvényesüljön (35). Ez az adatvédelmi rendszer által a polgároknak nyújtott egyik alapvető garanciát jelenti: a polgárnak előre tudnia kell, hogy a rá vonatkozó adatokat milyen célból gyűjtik össze, és hogy azokat csak arra a célra fogják felhasználni, különösen a jövőben. Ezt a garanciát az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke is tartalmazza. A célok korlátozásának elve lehetővé teszi a kivételeket – különösen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatban –, de a kivételek nem határozhatják meg a rendszer felépítését. |
| --- | --- |

58.

Az európai adatvédelmi biztos azonban bírálja, hogy a közleményben a „jövőbeli igények meghatározása” mekkora szerepet kap az információs modell részeként. Hangsúlyozza, hogy az információs rendszerek kiépítésekor a jövőben is a célok korlátozásának elve kell, hogy érvényesüljön (35). Ez az adatvédelmi rendszer által a polgároknak nyújtott egyik alapvető garanciát jelenti: a polgárnak előre tudnia kell, hogy a rá vonatkozó adatokat milyen célból gyűjtik össze, és hogy azokat csak arra a célra fogják felhasználni, különösen a jövőben. Ezt a garanciát az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke is tartalmazza. A célok korlátozásának elve lehetővé teszi a kivételeket – különösen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatban –, de a kivételek nem határozhatják meg a rendszer felépítését.

A helyes szerkezet megválasztása

| 59. | Az információcsere helyes szerkezetének megválasztása mindennek az alapja. Az információ helyes szerkezetének jelentőségét a közlemény is elismeri (4.1.3. pont), de sajnos csak az átjárhatósággal kapcsolatban. |
| --- | --- |

59.

Az információcsere helyes szerkezetének megválasztása mindennek az alapja. Az információ helyes szerkezetének jelentőségét a közlemény is elismeri (4.1.3. pont), de sajnos csak az átjárhatósággal kapcsolatban.

| 60. | Az európai adatvédelmi biztos egy másik szempontot is hangsúlyoz: az európai információs modellben az adatvédelmi követelményeknek minden rendszerfejlesztés szerves részét kell képezniük, és nem szabad azokat csak a rendszer törvényességéhez szükséges feltételnek tekinteni (36). Figyelembe kell venni a „beépített adatvédelem” koncepcióját és a „rendelkezésre álló legjobb technikák (37)” meghatározásának szükségességét, a fenti 43. pontnak megfelelően. Az európai információs modellnek e koncepciókra kell épülnie. Ez pontosabban fogalmazva azt jelenti, hogy a közbiztonsági célokra kidolgozott információs rendszereknek mindig a „beépített adatvédelem” elvével összhangban kell elkészülniük. Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a Tanács ezeket az elemeket foglalja bele a stockholmi programba. |
| --- | --- |

60.

Az európai adatvédelmi biztos egy másik szempontot is hangsúlyoz: az európai információs modellben az adatvédelmi követelményeknek minden rendszerfejlesztés szerves részét kell képezniük, és nem szabad azokat csak a rendszer törvényességéhez szükséges feltételnek tekinteni (36). Figyelembe kell venni a „beépített adatvédelem” koncepcióját és a „rendelkezésre álló legjobb technikák (37)” meghatározásának szükségességét, a fenti 43. pontnak megfelelően. Az európai információs modellnek e koncepciókra kell épülnie. Ez pontosabban fogalmazva azt jelenti, hogy a közbiztonsági célokra kidolgozott információs rendszereknek mindig a „beépített adatvédelem” elvével összhangban kell elkészülniük. Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a Tanács ezeket az elemeket foglalja bele a stockholmi programba.

A rendszerek átjárhatósága

| 61. | Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy az átjárhatóság nem pusztán technikai kérdés, hanem következményei vannak a polgárok védelmére, különösen az adatvédelemre nézve. Az adatvédelem szempontjából nézve a rendszerek átjárhatósága – amennyiben helyesen alakítják ki – egyértelmű előnyökkel jár a kettős tárolás elkerülése céljából. Nyilvánvaló azonban, hogy ha az adatokhoz való hozzáférést vagy az adatcserét technikailag lehetővé teszik, ez sok esetben erőteljes ösztönzést jelent a tényleges hozzáférésre vagy adatcserére. Más szóval az átjárhatósággal együtt jár a különböző rendeltetésű adatbázisok összekapcsolásának a különös kockázata (38). Ez érintheti az adatbázisok céljára vonatkozó szigorú korlátozásokat. |
| --- | --- |

61.

Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy az átjárhatóság nem pusztán technikai kérdés, hanem következményei vannak a polgárok védelmére, különösen az adatvédelemre nézve. Az adatvédelem szempontjából nézve a rendszerek átjárhatósága – amennyiben helyesen alakítják ki – egyértelmű előnyökkel jár a kettős tárolás elkerülése céljából. Nyilvánvaló azonban, hogy ha az adatokhoz való hozzáférést vagy az adatcserét technikailag lehetővé teszik, ez sok esetben erőteljes ösztönzést jelent a tényleges hozzáférésre vagy adatcserére. Más szóval az átjárhatósággal együtt jár a különböző rendeltetésű adatbázisok összekapcsolásának a különös kockázata (38). Ez érintheti az adatbázisok céljára vonatkozó szigorú korlátozásokat.

| 62. | Röviden, pusztán az a tény, hogy az átjárható adatbázisok között technikailag kivitelezhető a digitális információ cseréje, illetve ezek az adatbázisok egyesíthetők, nem jelenti a célok korlátozásának elve alóli kivétel igazolását. Az átjárhatóságnak konkrét esetekben világos és megfontolt politikai döntésen kell alapulnia. Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a stockholmi program tartalmazza ezt a gondolatmenetet. |
| --- | --- |

62.

Röviden, pusztán az a tény, hogy az átjárható adatbázisok között technikailag kivitelezhető a digitális információ cseréje, illetve ezek az adatbázisok egyesíthetők, nem jelenti a célok korlátozásának elve alóli kivétel igazolását. Az átjárhatóságnak konkrét esetekben világos és megfontolt politikai döntésen kell alapulnia. Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a stockholmi program tartalmazza ezt a gondolatmenetet.

VI.2.   Az egyéb célra összegyűjtött információ felhasználása

| 63. | A közlemény nem foglalkozik kifejezetten az elmúlt évek egyik legfontosabb tendenciájával, nevezetesen a magánszektorban kereskedelmi célokból összegyűjtött adatok bűnüldözési célú felhasználásával. A tendencia nemcsak a elektronikus kommunikáció forgalmi adatai és az (egyes) harmadik országokba repülő személyekre vonatkozó utasforgalmi adatok esetén (39), hanem a pénzügyi ágazatban is érvényesül. Példa erre az Európai Parlament és a Tanács 2005. október 26-i 2005/60/EK irányelve (40) a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről. Egy másik jól ismert és sokat vitatott példa a személyes adatoknak a Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication (SWIFT) általi feldolgozása (41), mégpedig olyan adatoké, amelyek az USA Pénzügyminisztériuma számára a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programhoz szükségesek. |
| --- | --- |

63.

A közlemény nem foglalkozik kifejezetten az elmúlt évek egyik legfontosabb tendenciájával, nevezetesen a magánszektorban kereskedelmi célokból összegyűjtött adatok bűnüldözési célú felhasználásával. A tendencia nemcsak a elektronikus kommunikáció forgalmi adatai és az (egyes) harmadik országokba repülő személyekre vonatkozó utasforgalmi adatok esetén (39), hanem a pénzügyi ágazatban is érvényesül. Példa erre az Európai Parlament és a Tanács 2005. október 26-i 2005/60/EK irányelve (40) a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről. Egy másik jól ismert és sokat vitatott példa a személyes adatoknak a Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication (SWIFT) általi feldolgozása (41), mégpedig olyan adatoké, amelyek az USA Pénzügyminisztériuma számára a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programhoz szükségesek.

| 64. | Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy ezekre a tendenciákra a stockholmi programban különös figyelmet kell fordítani. Ezek a célok korlátozásának elvétől való eltérésnek tekinthetők, és gyakran rendkívüli módon sértik a magánéletet, mert az adatok felhasználása sokat elárulhat valakinek a viselkedéséről. Minden olyan esetben, amikor ilyen, a magánéletet sértő intézkedés javaslatára kerül sor, nagyon nyomós érvekkel kell alátámasztani az intézkedés szükségességét. Ha a szükségesség igazolható, biztosítani kell az egyének jogainak teljes mértékű védelmét. |
| --- | --- |

64.

Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy ezekre a tendenciákra a stockholmi programban különös figyelmet kell fordítani. Ezek a célok korlátozásának elvétől való eltérésnek tekinthetők, és gyakran rendkívüli módon sértik a magánéletet, mert az adatok felhasználása sokat elárulhat valakinek a viselkedéséről. Minden olyan esetben, amikor ilyen, a magánéletet sértő intézkedés javaslatára kerül sor, nagyon nyomós érvekkel kell alátámasztani az intézkedés szükségességét. Ha a szükségesség igazolható, biztosítani kell az egyének jogainak teljes mértékű védelmét.

| 65. | Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a kereskedelmi célokból összegyűjtött személyes adatok bűnüldözési célú felhasználása kizárólag szigorú feltételekkel engedhető meg, például:






  — | Az adatokat kizárólag eseti alapon, konkrétan meghatározott célokra – pl. a terrorizmus vagy a súlyos bűncselekmények elleni küzdelem céljára – használják. |
| --- | --- | --- |

65.

Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a kereskedelmi célokból összegyűjtött személyes adatok bűnüldözési célú felhasználása kizárólag szigorú feltételekkel engedhető meg, például:

—

Az adatokat kizárólag eseti alapon, konkrétan meghatározott célokra – pl. a terrorizmus vagy a súlyos bűncselekmények elleni küzdelem céljára – használják.

| — | Az adatokat „push” (küldő) és nem „pull” (lehívó) rendszerben továbbítják (42). |
| --- | --- |

—

Az adatokat „push” (küldő) és nem „pull” (lehívó) rendszerben továbbítják (42).

| — | Az adatok iránti kérelmeknek arányosnak és célirányosnak kell lenniük, és elvileg adott személyekkel kapcsolatos gyanún kell alapulniuk. |
| --- | --- |

—

Az adatok iránti kérelmeknek arányosnak és célirányosnak kell lenniük, és elvileg adott személyekkel kapcsolatos gyanún kell alapulniuk.

| — | A rutinkeresés, az adatbányászat és a profilalkotás kerülendő. |
| --- | --- |

—

A rutinkeresés, az adatbányászat és a profilalkotás kerülendő.

| — | A bűnüldözési célú adatfelhasználásról naplót kell vezetni annak érdekében, hogy a jogait gyakorló adatalany, az adatvédelmi hatóságok és az igazságügyi hatóságok ténylegesen ellenőrizhessék a felhasználást. |
| --- | --- |

—

A bűnüldözési célú adatfelhasználásról naplót kell vezetni annak érdekében, hogy a jogait gyakorló adatalany, az adatvédelmi hatóságok és az igazságügyi hatóságok ténylegesen ellenőrizhessék a felhasználást.

VI.3.   Információs rendszerek és uniós szervek

Információs rendszerek centralizált adattárolással vagy anélkül
   (43)

| 66. | Az elmúlt években jelentősen megnőtt az uniós jogon alapuló információs rendszerek száma a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben. Időnként olyan rendszer létrehozásáról születik határozat, amely európai szintű, centralizált adattárolással jár, más esetekben a jogszabály csak a nemzeti adatbázisok közötti információcserét írja elő. A centralizált adattárolásra valószínűleg a Schengeni Információs Rendszer a legjobb példa. A centralizált tárolás nélküli rendszerre adatvédelmi szempontból a legfontosabb példa a 2008/615/IB tanácsi határozat (44) (prümi határozat), amely hatalmas mennyiségű biometrikus adatnak a tagállami hatóságok közötti cseréjét irányozza elő. |
| --- | --- |

66.

Az elmúlt években jelentősen megnőtt az uniós jogon alapuló információs rendszerek száma a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben. Időnként olyan rendszer létrehozásáról születik határozat, amely európai szintű, centralizált adattárolással jár, más esetekben a jogszabály csak a nemzeti adatbázisok közötti információcserét írja elő. A centralizált adattárolásra valószínűleg a Schengeni Információs Rendszer a legjobb példa. A centralizált tárolás nélküli rendszerre adatvédelmi szempontból a legfontosabb példa a 2008/615/IB tanácsi határozat (44) (prümi határozat), amely hatalmas mennyiségű biometrikus adatnak a tagállami hatóságok közötti cseréjét irányozza elő.

| 67. | A közlemény szerint folytatódni fog az új rendszerek létrehozásának tendenciája. A 4.2.2. pontból vett első példa az az információs rendszer, amely az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszert (ECRIS) bővíti ki annak érdekében, hogy az Unión kívüli országok állampolgáraira is kiterjedjen. A Bizottság már megrendelte a harmadik országok elítélt állampolgárainak európai indexére (EICTCN) vonatkozó tanulmányt, amelynek eredményeképpen várhatóan centralizált adatbázis fog készülni. Egy másik példa erre a más tagállamok fizetésképtelenségi nyilvántartásaiban szereplő személyekre vonatkozó információnak az e-igazságszolgáltatás keretében (a közlemény 3.4.1. pontja) végzett cseréje, centralizált tárolás nélkül. |
| --- | --- |

67.

A közlemény szerint folytatódni fog az új rendszerek létrehozásának tendenciája. A 4.2.2. pontból vett első példa az az információs rendszer, amely az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszert (ECRIS) bővíti ki annak érdekében, hogy az Unión kívüli országok állampolgáraira is kiterjedjen. A Bizottság már megrendelte a harmadik országok elítélt állampolgárainak európai indexére (EICTCN) vonatkozó tanulmányt, amelynek eredményeképpen várhatóan centralizált adatbázis fog készülni. Egy másik példa erre a más tagállamok fizetésképtelenségi nyilvántartásaiban szereplő személyekre vonatkozó információnak az e-igazságszolgáltatás keretében (a közlemény 3.4.1. pontja) végzett cseréje, centralizált tárolás nélkül.

| 68. | A decentralizált rendszer adatvédelmi szempontból bizonyos előnyökkel járna. Az adatokat nem két helyen tárolják – a tagállam hatóságánál és a centralizált rendszerben –, egyértelmű, hogy ki felel az adatokért, hiszen a tagállam hatósága az adatkezelő, továbbá az igazságügyi és adatvédelmi hatóságok tagállami szinten végezhetik az ellenőrzést. A rendszernek azonban megvannak a maga gyenge pontjai is a más joghatóságokkal végzett adatcsere során, például annak biztosításakor, hogy az információ mind a származási, mind a célországban naprakész maradjon, valamint a mindkét oldali hatékony ellenőrzés biztosításakor. Még bonyolultabb az adatcserét végző műszaki rendszerért való felelősségvállalás biztosítása. Ezeket a problémákat olyan centralizált rendszer létrehozásával lehet orvosolni, amelyben legalább a rendszer egyes részeiért (pl. a műszaki infrastruktúráért) európai szervek felelnek. |
| --- | --- |

68.

A decentralizált rendszer adatvédelmi szempontból bizonyos előnyökkel járna. Az adatokat nem két helyen tárolják – a tagállam hatóságánál és a centralizált rendszerben –, egyértelmű, hogy ki felel az adatokért, hiszen a tagállam hatósága az adatkezelő, továbbá az igazságügyi és adatvédelmi hatóságok tagállami szinten végezhetik az ellenőrzést. A rendszernek azonban megvannak a maga gyenge pontjai is a más joghatóságokkal végzett adatcsere során, például annak biztosításakor, hogy az információ mind a származási, mind a célországban naprakész maradjon, valamint a mindkét oldali hatékony ellenőrzés biztosításakor. Még bonyolultabb az adatcserét végző műszaki rendszerért való felelősségvállalás biztosítása. Ezeket a problémákat olyan centralizált rendszer létrehozásával lehet orvosolni, amelyben legalább a rendszer egyes részeiért (pl. a műszaki infrastruktúráért) európai szervek felelnek.

| 69. | A fentiek alapján hasznos lenne olyan érdemi kritériumokat kidolgozni, amelyek szerint választani lehetne a centralizált és a decentralizált rendszer között, és amelyek az egyes konkrét esetekben biztosítanák az egyértelmű és megfontolt választást. Ezek a kritériumok hozzájárulhatnak maguknak a rendszereknek a működéséhez, valamint a polgárok adatainak a védelméhez is. Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a stockholmi program tartalmazza az ilyen kritériumok kidolgozásának szándékát. |
| --- | --- |

69.

A fentiek alapján hasznos lenne olyan érdemi kritériumokat kidolgozni, amelyek szerint választani lehetne a centralizált és a decentralizált rendszer között, és amelyek az egyes konkrét esetekben biztosítanák az egyértelmű és megfontolt választást. Ezek a kritériumok hozzájárulhatnak maguknak a rendszereknek a működéséhez, valamint a polgárok adatainak a védelméhez is. Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a stockholmi program tartalmazza az ilyen kritériumok kidolgozásának szándékát.

Nagy méretű információs rendszerek

| 70. | A közlemény 4.2.3.2. pontja röviden tárgyalja a nagy méretű információs rendszerek jövőjét, különös tekintettel a Schengeni Információs Rendszerre (SIS) és a Vízuminformációs Rendszerre (VIS). |
| --- | --- |

70.

A közlemény 4.2.3.2. pontja röviden tárgyalja a nagy méretű információs rendszerek jövőjét, különös tekintettel a Schengeni Információs Rendszerre (SIS) és a Vízuminformációs Rendszerre (VIS).

| 71. | A 4.2.3.2. pont megemlíti a tagállamok területére történő belépést, illetve az onnan történő kilépést nyilvántartó elektronikus rendszert, valamint az utas-nyilvántartási programokat is. Ezt a rendszert a Bizottság Franco Frattini alelnök kezdeményezésére a „határcsomag” részeként már korábban is bejelentette (45). Az európai adatvédelmi biztos előzetes észrevételeiben (46) meglehetősen kritikusan szemlélte ezt a javaslatot, mivel nem sikerült kellő mértékben igazolni, hogy a meglévő nagy méretű rendszerek mellett szükség lenne egy ilyen, a magánéletbe betolakodó rendszerre. Az európai adatvédelmi biztos nem látja, hogy további bizonyítékokat sorakoztattak volna fel a rendszer szükségessége mellett, ezért azt javasolja, hogy a Tanács ne említse meg ezt a gondolatot a stockholmi programban. |
| --- | --- |

71.

A 4.2.3.2. pont megemlíti a tagállamok területére történő belépést, illetve az onnan történő kilépést nyilvántartó elektronikus rendszert, valamint az utas-nyilvántartási programokat is. Ezt a rendszert a Bizottság Franco Frattini alelnök kezdeményezésére a „határcsomag” részeként már korábban is bejelentette (45). Az európai adatvédelmi biztos előzetes észrevételeiben (46) meglehetősen kritikusan szemlélte ezt a javaslatot, mivel nem sikerült kellő mértékben igazolni, hogy a meglévő nagy méretű rendszerek mellett szükség lenne egy ilyen, a magánéletbe betolakodó rendszerre. Az európai adatvédelmi biztos nem látja, hogy további bizonyítékokat sorakoztattak volna fel a rendszer szükségessége mellett, ezért azt javasolja, hogy a Tanács ne említse meg ezt a gondolatot a stockholmi programban.

| 72. | Ehhez kapcsolódóan az európai adatvédelmi biztos utalni kíván az uniós információcsere területén indított különböző kezdeményezésekről nyilvánított véleményeire (47), amelyek számos javaslatot és észrevételt tartalmaznak a nagy adatbázisok uniós szintű felhasználásának adatvédelmi vonatkozásairól. Egyebek között kiemelt figyelmet szentelt annak a kérdésnek, hogy erőteljes és egyénre szabott biztosítékokra van szükség, valamint hogy arányos mértékű hatásvizsgálatot kell végezni, mielőtt bármiféle intézkedést javasolnának vagy hajtanának végre ezen a területen. Az európai adatvédelmi biztos mindig is hangoztatta, hogy helyes és az adatvédelemnek megfelelő egyensúlyt kell tartani a biztonsági követelmények, valamint a rendszer hatálya alá tartozó személyek magánéletének védelme között. Ugyanezt az álláspontot képviselte akkor is, amikor a rendszerek központi részét felügyelte. |
| --- | --- |

72.

Ehhez kapcsolódóan az európai adatvédelmi biztos utalni kíván az uniós információcsere területén indított különböző kezdeményezésekről nyilvánított véleményeire (47), amelyek számos javaslatot és észrevételt tartalmaznak a nagy adatbázisok uniós szintű felhasználásának adatvédelmi vonatkozásairól. Egyebek között kiemelt figyelmet szentelt annak a kérdésnek, hogy erőteljes és egyénre szabott biztosítékokra van szükség, valamint hogy arányos mértékű hatásvizsgálatot kell végezni, mielőtt bármiféle intézkedést javasolnának vagy hajtanának végre ezen a területen. Az európai adatvédelmi biztos mindig is hangoztatta, hogy helyes és az adatvédelemnek megfelelő egyensúlyt kell tartani a biztonsági követelmények, valamint a rendszer hatálya alá tartozó személyek magánéletének védelme között. Ugyanezt az álláspontot képviselte akkor is, amikor a rendszerek központi részét felügyelte.

| 73. | Az európai adatvédelmi biztos továbbá megragadja ezt a lehetőséget annak hangsúlyozására, hogy a teljes uniós információcsere tekintetében egységes szemléletre van szükség, beleértve a már meglévő és a kifejlesztés alatt álló rendszerek közötti jogi, műszaki és felügyeleti összhangot. Valóban, minden eddiginél nagyobb, merész és átfogó elgondolásra van szükség azzal kapcsolatban, hogy az uniós információcserének és a jövőbeli nagymértékű információs rendszereknek milyen formát kell ölteniük. Csakis ilyen elgondolás alapján lehet ismételten mérlegelni a tagállamok területére történő belépést, illetve az onnan történő kilépést nyilvántartó elektronikus rendszert. |
| --- | --- |

73.

Az európai adatvédelmi biztos továbbá megragadja ezt a lehetőséget annak hangsúlyozására, hogy a teljes uniós információcsere tekintetében egységes szemléletre van szükség, beleértve a már meglévő és a kifejlesztés alatt álló rendszerek közötti jogi, műszaki és felügyeleti összhangot. Valóban, minden eddiginél nagyobb, merész és átfogó elgondolásra van szükség azzal kapcsolatban, hogy az uniós információcserének és a jövőbeli nagymértékű információs rendszereknek milyen formát kell ölteniük. Csakis ilyen elgondolás alapján lehet ismételten mérlegelni a tagállamok területére történő belépést, illetve az onnan történő kilépést nyilvántartó elektronikus rendszert.

| 74. | Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a stockholmi programban utaljanak ezen elgondolás kidolgozásának szándékára, amelyben ki kell térni a Lisszaboni Szerződés esetleges hatálybalépésére, valamint annak az első és a harmadik pillérhez tartozó jogalapokon nyugvó rendszerekre gyakorolt hatásaira. |
| --- | --- |

74.

Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a stockholmi programban utaljanak ezen elgondolás kidolgozásának szándékára, amelyben ki kell térni a Lisszaboni Szerződés esetleges hatálybalépésére, valamint annak az első és a harmadik pillérhez tartozó jogalapokon nyugvó rendszerekre gyakorolt hatásaira.

| 75. | Végezetül a közlemény megemlíti egy új ügynökség felállítását, amelynek – a közlemény szerint – a belépést és kilépést nyilvántartó elektronikus rendszer is a hatáskörébe tartozna. A Bizottság időközben elfogadta az új ügynökség felállításáról szóló javaslatát (48). Az európai adatvédelmi biztos elvben támogatja ezt a javaslatot, mert a rendszerek működését, beleértve az adatvédelmet is, hatékonyabbá teheti. Kellő időben véleményt fog nyilvánítani a javaslatról. |
| --- | --- |

75.

Végezetül a közlemény megemlíti egy új ügynökség felállítását, amelynek – a közlemény szerint – a belépést és kilépést nyilvántartó elektronikus rendszer is a hatáskörébe tartozna. A Bizottság időközben elfogadta az új ügynökség felállításáról szóló javaslatát (48). Az európai adatvédelmi biztos elvben támogatja ezt a javaslatot, mert a rendszerek működését, beleértve az adatvédelmet is, hatékonyabbá teheti. Kellő időben véleményt fog nyilvánítani a javaslatról.

Az Europol és az Eurojust

| 76. | A közlemény több helyen is megemlíti az Europol szerepét, és prioritásnak tekinti, hogy az Europol központi szerepet kapjon a koordináció, az információcsere és a szakemberképzés területén. A közlemény 4.2.2. pontja utal arra, hogy az Europol és az Eurojust közötti együttműködés jogi kerete a közelmúltban megváltozott, és bejelenti, hogy folytatódni fog az Eurojust megerősítése érdekében végzett munka, különösen a határokon átnyúló szervezett bűnözés elleni nyomozás tekintetében. Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben támogatja ezeket a célkitűzéseket, amennyiben megfelelő módon biztosítják az adatvédelmet. |
| --- | --- |

76.

A közlemény több helyen is megemlíti az Europol szerepét, és prioritásnak tekinti, hogy az Europol központi szerepet kapjon a koordináció, az információcsere és a szakemberképzés területén. A közlemény 4.2.2. pontja utal arra, hogy az Europol és az Eurojust közötti együttműködés jogi kerete a közelmúltban megváltozott, és bejelenti, hogy folytatódni fog az Eurojust megerősítése érdekében végzett munka, különösen a határokon átnyúló szervezett bűnözés elleni nyomozás tekintetében. Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben támogatja ezeket a célkitűzéseket, amennyiben megfelelő módon biztosítják az adatvédelmet.

| 77. | Ezzel összefüggésben az európai adatvédelmi biztos üdvözli az Europol és az Eurojust közötti új megállapodásnak a közelmúltban kidolgozott tervezetét (49), amelynek célja a két szerv közötti kölcsönös együttműködés javítása és fokozása, valamint a közöttük folytatott hatékony információcsere biztosítása. Ebben a munkában az eredményes és hatékony adatvédelem alapvető szerepet tölt be. |
| --- | --- |

77.

Ezzel összefüggésben az európai adatvédelmi biztos üdvözli az Europol és az Eurojust közötti új megállapodásnak a közelmúltban kidolgozott tervezetét (49), amelynek célja a két szerv közötti kölcsönös együttműködés javítása és fokozása, valamint a közöttük folytatott hatékony információcsere biztosítása. Ebben a munkában az eredményes és hatékony adatvédelem alapvető szerepet tölt be.

VI.4.   A biometrikus adatok felhasználása

| 78. | Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a közlemény nem foglalkozik azzal a kérdéssel, hogy az információcseréről szóló különböző európai uniós jogi eszközökben egyre gyakoribb a biometrikus adatok alkalmazása, beleértve a nagy méretű információs rendszerek létrehozásáról szóló eszközöket. Ez igen sajnálatos, mert adatvédelmi és magánéleti szempontból rendkívül fontos és érzékeny kérdésről van szó. |
| --- | --- |

78.

Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a közlemény nem foglalkozik azzal a kérdéssel, hogy az információcseréről szóló különböző európai uniós jogi eszközökben egyre gyakoribb a biometrikus adatok alkalmazása, beleértve a nagy méretű információs rendszerek létrehozásáról szóló eszközöket. Ez igen sajnálatos, mert adatvédelmi és magánéleti szempontból rendkívül fontos és érzékeny kérdésről van szó.

| 79. | Bár az európai adatvédelmi biztos elismeri a biometria alkalmazásának általános előnyeit, folyamatosan hangsúlyozza, hogy az ilyen adatok felhasználása milyen jelentős hatást gyakorol az egyének jogaira, és azt javasolja, hogy minden egyes rendszerbe szigorú biztosítékokat építsenek be a biometria alkalmazására vonatkozóan. Az Emberi Jogok Európai Bíróságának az S. and Marper kontra Egyesült Királyság ügyben (50) hozott közelmúltbeli ítélete hasznos adalékokkal szolgál ezzel kapcsolatban, különös tekintettel a biometrikus adatok felhasználásának igazolására és határaira. Különösen a DNS-adatok felhasználása tárhat fel érzékeny információkat az egyénekről, figyelembe véve azt a tényt is, hogy technikailag egyre inkább lehetővé válik információ kinyerése a DNS-ből. Amennyiben az információs rendszerekben nagy mennyiségű biometrikus adatot használnak, problémát jelentenek az ezek összegyűjtésében és összehasonlításában rejlő pontatlanságok. Ezért az uniós jogalkotónak önmérsékletet kell gyakorolnia az ilyen adatok felhasználása terén. |
| --- | --- |

79.

Bár az európai adatvédelmi biztos elismeri a biometria alkalmazásának általános előnyeit, folyamatosan hangsúlyozza, hogy az ilyen adatok felhasználása milyen jelentős hatást gyakorol az egyének jogaira, és azt javasolja, hogy minden egyes rendszerbe szigorú biztosítékokat építsenek be a biometria alkalmazására vonatkozóan. Az Emberi Jogok Európai Bíróságának az S. and Marper kontra Egyesült Királyság ügyben (50) hozott közelmúltbeli ítélete hasznos adalékokkal szolgál ezzel kapcsolatban, különös tekintettel a biometrikus adatok felhasználásának igazolására és határaira. Különösen a DNS-adatok felhasználása tárhat fel érzékeny információkat az egyénekről, figyelembe véve azt a tényt is, hogy technikailag egyre inkább lehetővé válik információ kinyerése a DNS-ből. Amennyiben az információs rendszerekben nagy mennyiségű biometrikus adatot használnak, problémát jelentenek az ezek összegyűjtésében és összehasonlításában rejlő pontatlanságok. Ezért az uniós jogalkotónak önmérsékletet kell gyakorolnia az ilyen adatok felhasználása terén.

| 80. | Az elmúlt évek visszatérő témája a gyermekek és idősek ujjlenyomatának felhasználása az e korcsoportok esetében a biometrikus rendszerekben rejlő tökéletlenségek miatt. Az európai adatvédelmi biztos mélyreható tanulmányt kért annak érdekében, hogy helyesen határozzák meg e rendszerek pontosságát (51). Amennyiben a tanulmány más eredményt nem hoz, azt javasolja, hogy a gyermekek esetében a korhatárt 14 évben határozzák meg. Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a stockholmi program térjen ki erre a kérdésre. |
| --- | --- |

80.

Az elmúlt évek visszatérő témája a gyermekek és idősek ujjlenyomatának felhasználása az e korcsoportok esetében a biometrikus rendszerekben rejlő tökéletlenségek miatt. Az európai adatvédelmi biztos mélyreható tanulmányt kért annak érdekében, hogy helyesen határozzák meg e rendszerek pontosságát (51). Amennyiben a tanulmány más eredményt nem hoz, azt javasolja, hogy a gyermekek esetében a korhatárt 14 évben határozzák meg. Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a stockholmi program térjen ki erre a kérdésre.

| 81. | A fentiek alapján az európai adatvédelmi biztosnak az a véleménye, hogy hasznos lenne érdemi kritériumokat kidolgozni a biometrikus adatok használatára vonatkozóan E kritériumoknak biztosítaniuk kell, hogy az adatokat kizárólag szükség esetén, helyesen és arányos mértékben használják fel, és kizárólag akkor, ha a jogalkotó bizonyította, hogy kifejezett, meghatározott és törvényes célról van szó. Egyértelműen fogalmazva, nem szabad biometrikus adatokat, különösen nem DNS-adatokat használni olyankor, ha ugyanaz az eredmény más, kevésbé érzékeny információ segítségével is megkapható. |
| --- | --- |

81.

A fentiek alapján az európai adatvédelmi biztosnak az a véleménye, hogy hasznos lenne érdemi kritériumokat kidolgozni a biometrikus adatok használatára vonatkozóan E kritériumoknak biztosítaniuk kell, hogy az adatokat kizárólag szükség esetén, helyesen és arányos mértékben használják fel, és kizárólag akkor, ha a jogalkotó bizonyította, hogy kifejezett, meghatározott és törvényes célról van szó. Egyértelműen fogalmazva, nem szabad biometrikus adatokat, különösen nem DNS-adatokat használni olyankor, ha ugyanaz az eredmény más, kevésbé érzékeny információ segítségével is megkapható.

VII.   AZ IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS ÉS AZ E-IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS IGÉNYBEVÉTELE

| 82. | A technológia a jobb igazságügyi együttműködést is szolgálni fogja. A közlemény 3.4.1. pontja szerint az e-igazságszolgáltatás megkönnyíti a polgárok számára az igazságszolgáltatás igénybevételét. Az e-igazságszolgáltatás egy információkat és a jogi eljárás részét képező videokonferenciákat tartalmazó portálból áll. Emellett lehetővé teszi az online jogi eljárásokat, és szerepel benne a nemzeti nyilvántartások, pl. a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolásának terve. Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a közlemény nem említ új kezdeményezéseket az e-igazságszolgáltatás terén, hanem a már folyamatban levő intézkedéseket erősíti meg. Az európai adatvédelmi biztos az „Úton az európai e-igazságügyi stratégia felé” című bizottsági közleményről nyilvánított, 2008. december 19-i véleményét (52) követően részt vesz ezen intézkedések egy részében. |
| --- | --- |

82.

A technológia a jobb igazságügyi együttműködést is szolgálni fogja. A közlemény 3.4.1. pontja szerint az e-igazságszolgáltatás megkönnyíti a polgárok számára az igazságszolgáltatás igénybevételét. Az e-igazságszolgáltatás egy információkat és a jogi eljárás részét képező videokonferenciákat tartalmazó portálból áll. Emellett lehetővé teszi az online jogi eljárásokat, és szerepel benne a nemzeti nyilvántartások, pl. a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolásának terve. Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a közlemény nem említ új kezdeményezéseket az e-igazságszolgáltatás terén, hanem a már folyamatban levő intézkedéseket erősíti meg. Az európai adatvédelmi biztos az „Úton az európai e-igazságügyi stratégia felé” című bizottsági közleményről nyilvánított, 2008. december 19-i véleményét (52) követően részt vesz ezen intézkedések egy részében.

| 83. | Az e-igazságszolgáltatás teljes körű támogatást érdemlő, ambiciózus projekt. Hatékonyan javíthatja az európai igazságügyi rendszert és a polgároknak az igazságszolgáltatás általi védelmét. Emellett jelentős előrelépés az európai igazságügyi térség irányába. Szem előtt tartva ezt a kedvező értékelést, a következő néhány észrevételt lehet tenni:






  — | Az e-igazságszolgáltatás technológiai rendszereinek a beépített adatvédelem elvével összhangban kell kiépülniük. A korábban az európai információs modellhez kapcsolódóan elmondottaknak megfelelően, a helyes szerkezet megválasztása mindennek az alapja. |
| --- | --- | --- |

83.

Az e-igazságszolgáltatás teljes körű támogatást érdemlő, ambiciózus projekt. Hatékonyan javíthatja az európai igazságügyi rendszert és a polgároknak az igazságszolgáltatás általi védelmét. Emellett jelentős előrelépés az európai igazságügyi térség irányába. Szem előtt tartva ezt a kedvező értékelést, a következő néhány észrevételt lehet tenni:

—

Az e-igazságszolgáltatás technológiai rendszereinek a beépített adatvédelem elvével összhangban kell kiépülniük. A korábban az európai információs modellhez kapcsolódóan elmondottaknak megfelelően, a helyes szerkezet megválasztása mindennek az alapja.

| — | A rendszerek összekapcsolásakor és átjárhatóságuk lehetővé tételekor be kell tartani a célok korlátozásának elvét. |
| --- | --- |

—

A rendszerek összekapcsolásakor és átjárhatóságuk lehetővé tételekor be kell tartani a célok korlátozásának elvét.

| — | A különböző szereplők felelősségét pontosan meg kell határozni. |
| --- | --- |

—

A különböző szereplők felelősségét pontosan meg kell határozni.

| — | Előzetesen elemezni kell, hogy az érzékeny személyes adatokat tartalmazó nemzeti nyilvántartások – pl. a fizetésképtelenségi nyilvántartások – összekapcsolása milyen következményekkel jár az egyének számára. |
| --- | --- |

—

Előzetesen elemezni kell, hogy az érzékeny személyes adatokat tartalmazó nemzeti nyilvántartások – pl. a fizetésképtelenségi nyilvántartások – összekapcsolása milyen következményekkel jár az egyének számára.

VIII.   ÖSSZEGZÉS

| 84. | Az európai adatvédelmi biztos egyetért azzal, hogy a közlemény a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség jövőjének egyik kulcskérdéseként kiemelten tárgyalja az alapvető jogok védelmét, és különösen a személyes adatok védelmét. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a közlemény helyesen kíván egyensúlyt teremteni a polgárok biztonságát garantáló megfelelő eszközök iránti igény, valamint az alapvető jogaik védelme között. Elismeri, hogy a személyes adatok védelmének nagyobb hangsúlyt kellene kapnia. |
| --- | --- |

84.

Az európai adatvédelmi biztos egyetért azzal, hogy a közlemény a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség jövőjének egyik kulcskérdéseként kiemelten tárgyalja az alapvető jogok védelmét, és különösen a személyes adatok védelmét. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a közlemény helyesen kíván egyensúlyt teremteni a polgárok biztonságát garantáló megfelelő eszközök iránti igény, valamint az alapvető jogaik védelme között. Elismeri, hogy a személyes adatok védelmének nagyobb hangsúlyt kellene kapnia.

| 85. | Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben támogatja a közlemény 2.3. pontját, amely a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésétől függetlenül egy átfogó adatvédelmi rendszer létrehozására szólít fel, amely az uniós hatáskörbe tartozó valamennyi területet felöleli. Ezzel összefüggésben a következőket javasolja:






  — | a stockholmi programban az említett átfogó rendszerre vonatkozó, világos és hosszú távú szemlélet szükségességének bejelentése; |
| --- | --- | --- |

85.

Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben támogatja a közlemény 2.3. pontját, amely a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésétől függetlenül egy átfogó adatvédelmi rendszer létrehozására szólít fel, amely az uniós hatáskörbe tartozó valamennyi területet felöleli. Ezzel összefüggésben a következőket javasolja:

—

a stockholmi programban az említett átfogó rendszerre vonatkozó, világos és hosszú távú szemlélet szükségességének bejelentése;

| — | az e területen elfogadott intézkedések, valamint konkrét végrehajtásuk és hatékonyságuk értékelése, figyelembe véve, hogy milyen költségekkel fognak járni a magánélet védelme szempontjából és milyen hatékonysággal a bűnüldöző szervek számára; |
| --- | --- |

—

az e területen elfogadott intézkedések, valamint konkrét végrehajtásuk és hatékonyságuk értékelése, figyelembe véve, hogy milyen költségekkel fognak járni a magánélet védelme szempontjából és milyen hatékonysággal a bűnüldöző szervek számára;

| — | a stockholmi programban prioritásként egy új jogalkotási keret igényének szerepeltetése, többek között a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat helyébe lépve. |
| --- | --- |

—

a stockholmi programban prioritásként egy új jogalkotási keret igényének szerepeltetése, többek között a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat helyébe lépve.

| 86. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy újólag megerősítse az adatvédelmi elveket, amelyeket össze kell kapcsolni a 2009. május 19–20-án„Személyes adatok – fokozott felhasználás, nagyobb védelem” címmel megtartott konferencián a Bizottság által bejelentett nyilvános konzultációval. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a célok korlátozásának elve az adatvédelmi jogszabályok sarokköve, továbbá hogy azokra a lehetőségekre kell összpontosítani amelyek révén – az adatkezelők felelősségét erősítő eszközökkel – az adatvédelmi elvek alkalmazásának hatékonysága javítható. |
| --- | --- |

86.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy újólag megerősítse az adatvédelmi elveket, amelyeket össze kell kapcsolni a 2009. május 19–20-án„Személyes adatok – fokozott felhasználás, nagyobb védelem” címmel megtartott konferencián a Bizottság által bejelentett nyilvános konzultációval. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a célok korlátozásának elve az adatvédelmi jogszabályok sarokköve, továbbá hogy azokra a lehetőségekre kell összpontosítani amelyek révén – az adatkezelők felelősségét erősítő eszközökkel – az adatvédelmi elvek alkalmazásának hatékonysága javítható.

| 87. | A „beépített adatvédelem” és a magánéletet tiszteletben tartó technológiák az alábbiak révén mozdíthatók elő:






  — | Magánélet- és adatvédelmi tanúsítási rendszer mint választási lehetőség az információs rendszerek kiépítői és felhasználói számára. |
| --- | --- | --- |

87.

A „beépített adatvédelem” és a magánéletet tiszteletben tartó technológiák az alábbiak révén mozdíthatók elő:

—

Magánélet- és adatvédelmi tanúsítási rendszer mint választási lehetőség az információs rendszerek kiépítői és felhasználói számára.

| — | Az információs rendszerek kiépítői és felhasználói számára előírt azon jogi kötelezettség, hogy a beépített adatvédelem elvével összhangban álló rendszereket alkalmazzanak. |
| --- | --- |

—

Az információs rendszerek kiépítői és felhasználói számára előírt azon jogi kötelezettség, hogy a beépített adatvédelem elvével összhangban álló rendszereket alkalmazzanak.

| 88. | Az adatvédelem külső vetületeivel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos a következőket ajánlja:






  — | a stockholmi programban az Egyesült Államokkal és más harmadik országokkal kötendő általános adatvédelmi és adatcsere-megállapodások jelentőségének hangsúlyozása, |
| --- | --- | --- |

88.

Az adatvédelem külső vetületeivel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos a következőket ajánlja:

—

a stockholmi programban az Egyesült Államokkal és más harmadik országokkal kötendő általános adatvédelmi és adatcsere-megállapodások jelentőségének hangsúlyozása,

| — | harmadik országok és nemzetközi szervezetek összefüggésében az alapvető jogok tiszteletben tartásának, különösen pedig az adatvédelemnek az aktív előmozdítása, |
| --- | --- |

—

harmadik országok és nemzetközi szervezetek összefüggésében az alapvető jogok tiszteletben tartásának, különösen pedig az adatvédelemnek az aktív előmozdítása,

| — | a stockholmi programban azon általános koncepció megemlítése, hogy a személyes adatok harmadik országokkal folytatott cseréje megköveteli, hogy az érintett harmadik felek biztosítsák az adatvédelem megfelelő szintjét, vagy megfelelő biztosítékokat nyújtsanak. |
| --- | --- |

—

a stockholmi programban azon általános koncepció megemlítése, hogy a személyes adatok harmadik országokkal folytatott cseréje megköveteli, hogy az érintett harmadik felek biztosítsák az adatvédelem megfelelő szintjét, vagy megfelelő biztosítékokat nyújtsanak.

| 89. | Az európai adatvédelmi biztos nagy érdeklődéssel figyeli az Európai Unió információkezelési stratégiája és az európai információs modell irányába történő előrelépéseket, és hangsúlyozza, hogy a projektekben figyelmet kell fordítani az adatvédelmi vonatkozásokra, amelyeket a stockholmi programban kell jobban kidolgozni. Az információcsere szerkezetének a „beépített adatvédelmen” és a „rendelkezésre álló legjobb technikákon” kell alapulnia. |
| --- | --- |

89.

Az európai adatvédelmi biztos nagy érdeklődéssel figyeli az Európai Unió információkezelési stratégiája és az európai információs modell irányába történő előrelépéseket, és hangsúlyozza, hogy a projektekben figyelmet kell fordítani az adatvédelmi vonatkozásokra, amelyeket a stockholmi programban kell jobban kidolgozni. Az információcsere szerkezetének a „beépített adatvédelmen” és a „rendelkezésre álló legjobb technikákon” kell alapulnia.

| 90. | Pusztán az a tény, hogy az átjárható adatbázisok között technikailag kivitelezhető a digitális információ cseréje, illetve ezek az adatbázisok egyesíthetők, nem jelenti a célok korlátozásának elve alóli kivétel igazolását. Az átjárhatóságnak konkrét esetekben világos és megfontolt politikai döntésen kell alapulnia. Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a stockholmi program tartalmazza ezt a gondolatmenetet. |
| --- | --- |

90.

Pusztán az a tény, hogy az átjárható adatbázisok között technikailag kivitelezhető a digitális információ cseréje, illetve ezek az adatbázisok egyesíthetők, nem jelenti a célok korlátozásának elve alóli kivétel igazolását. Az átjárhatóságnak konkrét esetekben világos és megfontolt politikai döntésen kell alapulnia. Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a stockholmi program tartalmazza ezt a gondolatmenetet.

| 91. | A kereskedelmi célokból összegyűjtött személyes adatok bűnüldözési célú felhasználása – az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint – kizárólag szigorú, e vélemény 65. pontjában felsorolt feltételekkel engedhető meg. |
| --- | --- |

91.

A kereskedelmi célokból összegyűjtött személyes adatok bűnüldözési célú felhasználása – az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint – kizárólag szigorú, e vélemény 65. pontjában felsorolt feltételekkel engedhető meg.

| 92. | A személyekre vonatkozó információ felhasználásával kapcsolatos egyéb javaslatok:






  — | Olyan érdemi kritériumok kidolgozása, amelyek szerint választani lehetne a centralizált és a decentralizált rendszer között; a stockholmi programnak tartalmaznia kellene az ilyen kritériumok kidolgozásának szándékát. |
| --- | --- | --- |

92.

A személyekre vonatkozó információ felhasználásával kapcsolatos egyéb javaslatok:

—

Olyan érdemi kritériumok kidolgozása, amelyek szerint választani lehetne a centralizált és a decentralizált rendszer között; a stockholmi programnak tartalmaznia kellene az ilyen kritériumok kidolgozásának szándékát.

| — | A tagállamok területére történő belépést, illetve az onnan történő kilépést nyilvántartó elektronikus rendszer, valamint az utas-nyilvántartási programok kidolgozását nem szabad megemlíteni a stockholmi programban. |
| --- | --- |

—

A tagállamok területére történő belépést, illetve az onnan történő kilépést nyilvántartó elektronikus rendszer, valamint az utas-nyilvántartási programok kidolgozását nem szabad megemlíteni a stockholmi programban.

| — | Az Europol és az Eurojust megerősítéséhez, valamint a közelmúltban kidolgozott, általuk kötendő új megállapodáshoz nyújtott támogatás. |
| --- | --- |

—

Az Europol és az Eurojust megerősítéséhez, valamint a közelmúltban kidolgozott, általuk kötendő új megállapodáshoz nyújtott támogatás.

| — | A biometrikus adatok használatára vonatkozó érdemi kritériumok kidolgozása, amelyek biztosítják, hogy az adatokat kizárólag szükség esetén, helyesen és arányos mértékben használják fel, és kizárólag akkor, ha a jogalkotó bizonyította, hogy kifejezett, meghatározott és törvényes célról van szó. A DNS-adatokat nem szabad felhasználni olyankor, ha ugyanaz az eredmény más, kevésbé érzékeny információ segítségével is elérhető. |
| --- | --- |

—

A biometrikus adatok használatára vonatkozó érdemi kritériumok kidolgozása, amelyek biztosítják, hogy az adatokat kizárólag szükség esetén, helyesen és arányos mértékben használják fel, és kizárólag akkor, ha a jogalkotó bizonyította, hogy kifejezett, meghatározott és törvényes célról van szó. A DNS-adatokat nem szabad felhasználni olyankor, ha ugyanaz az eredmény más, kevésbé érzékeny információ segítségével is elérhető.

| 93. | Az európai adatvédelmi biztos támogatja az e-igazságszolgáltatást, és néhány észrevételt tett a projekt javításával kapcsolatban (lásd a 83. pontot). |
| --- | --- |

93.

Az európai adatvédelmi biztos támogatja az e-igazságszolgáltatást, és néhány észrevételt tett a projekt javításával kapcsolatban (lásd a 83. pontot).

Kelt Brüsszelben, 2009. július 10-én.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  COM(2009) 262 végleges (a továbbiakban: a közlemény).

1

(2)  Nem tették közzé. A rendőrségi és igazságügyi munkacsoportot az adatvédelmi biztosok európai konferenciája hozta létre annak érdekében, hogy előkészítse a bűnüldözés területén elfoglalt álláspontjukat és sürgős esetekben eljárjon a nevükben.

2

(3)  A Tanács 11657/08 sz. dokumentuma (a továbbiakban: a belügyi jelentés).

3

(4)  A Tanács 11549/08 sz. dokumentuma (a továbbiakban: az igazságügyi jelentés).

4

(5)  A kormány uniós munkaprogramja, http://www.regeringen.se

5

(6)  A belügyi jelentés egyenesen „digitális cunamiról” beszél.

6

(7)  Az Európai Parlament és Tanács 2006. március 15-i 2006/24/EK irányelve a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról (HL L 105., 2006.4.13., 54. o.).

7

(8)  Lásd pl. az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti megállapodást az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak a légi fuvarozók általi feldolgozásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról (2007. évi PNR-megállapodás) (HL L 204., 2007.8.4., 18. o.) és az utas-nyilvántartási adatok (PNR) bűnüldözési célú felhasználásáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatot, COM(2007) 654 végleges.

8

(9)  Az előző lábjegyzetben említett, 2007. évi PNR-megállapodás és előzményei.

9

(10)  Az Európai Parlament és Tanács 2006. március 15-i 2006/24/EK irányelve a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról (HL L 105., 2006.4.13., 54. o.). Bár a jogalap az EK-Szerződés 95. cikke, az irányelv a londoni robbantásokra való azonnali reakcióként született.

10

(11)  A Tanács 2008. november 27-i 2008/977/IB kerethatározata a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről (HL L 350., 2008.12.30., 60. o.).

11

(12)  Lásd a közlemény címét.

12

(13)  A Németország Szövetségi Alkotmánybírósága által 2009. június 30-án kiadott 72/2009. sz. sajtóközlemény 2c). pontja.

13

(14)  Az adatvédelmi biztos ez utóbbi ponttal kapcsolatban a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározati javaslatról (COM (2005)475 végleges) szóló, 2005. december 19-i véleményében (HL C 47., 2006.2.25., 27.o., 30–32. pont) fejtette ki az álláspontját.

14

(15)  Data Protection in the European Union – Citizens’ perceptions – Analytical report (Adatvédelem az Európai Unióban – A polgárok véleménye – Elemzés) , Flash Eurobarometer Series 225, Jan. 2008, http://www.ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_225_en.pdf

15

(16)  Lásd még a közlemény prioritásait.

16

(17)  COM(2006) 331 végleges, 2006. június 28-án.

17

(18)  Lásd a 11. lábjegyzetet.

18

(19)  COM(2007) 87 végleges, 2007. március 7.

19

(20)  A 2007. július 25-i vélemény (HL C 255., 2007.10.27., 1. o.), különösen annak 30. pontja.

20

(21)  A Bíróságnak a C-317/04. sz. az Európai Parlament kontra az Európai Unió Tanácsa és a C-318/04. sz. Európai Parlament kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2006. május 30-án hozott ítélete, C-317/04.. és C-318/04. sz. egyesített ügyek, EBHT 2006., I-4721. o.

21

(22)  A Bíróságnak a C-301/06. sz. Írország kontra Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa ügyben 2009. február 10-én hozott ítélete, még nem tették közzé.

22

(23)  Lásd a Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia zárónyilatkozatához csatolt 21. nyilatkozatot a személyes adatok védelméről a büntetőügyekben folytatott igazságügyi, valamint a rendőrségi együttműködés területén (HL C 115., 2008.5.9., 345. o.).

23

(24)  A 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport, amelynek az európai adatvédelmi biztos is tagja, úgy döntött, hogy jelentős erőfeszítéseket tesz a nyilvános konzultációhoz történő hozzájárulása érdekében.

24

(25)  Ilyen rendszerre példa az európai adatvédelmi bizalompecsét (EuroPriSe).

25

(26)  Az adatvédelmi jogszabályok hatálya kiterjed az információ felhasználóira, valamint az adatkezelőkre és -feldolgozókra is.

26

(27)  Lásd az európai adatvédelmi biztos 2008. november 11-i véleményét az információcserével, valamint a magánélet és a személyes adatok védelmével foglalkozó EU–USA magas szintű kapcsolattartó csoport végső jelentéséről (HL C 128., 2009.6.6., 1. o.).

27

(28)  ETS 108. szám, 1981.1.28.

28

(29)  Lásd az európai adatvédelmi biztos 2005. november 28-i levelét a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség külső dimenziójáról szóló bizottsági közleményről, amely az európai adatvédelmi biztos honlapján olvasható.

29

(30)  A terroristák névsorával kapcsolatos közelmúltbeli ítélkezési gyakorlat azt bizonyítja, hogy garanciákra van szükség – az ENSZ-szel fennálló kapcsolatokban is – annak biztosítására, hogy a terrorizmusellenes intézkedések megfeleljenek az alapvető jogokkal kapcsolatos uniós előírásoknak (a C-402/05 P. és a C-415/05 P sz. Kadi and Al Barakaat Foundation kontra Tanács egyesített ügyekben 2008. szeptember 3-án hozott ítélet, még nem tették közzé).

30

(31)  COM(2005) 490 végleges.

31

(32)  A hozzáférhetőség tekintetében a prümi határozat széles körű rendelkezéseket tartalmaz a biometrikus adatokkal (DNS és ujjlenyomat) kapcsolatban.

32

(33)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

33

(34)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett kormányzati uniós munkaprogramot, 23. o.

34

(35)  Lásd a fenti 41. pontot is.

35

(36)  Lásd a PRISE projekt keretében kidolgozott, a magánélet védelmét erősítő biztonsági technológiák kidolgozására, alkalmazására és felhasználására vonatkozó iránymutatásokat és kritériumokat (http://www.prise.oeaw.ac.at).

36

(37)  A rendelkezésre álló legjobb technikák a tevékenységek és a működési módszerek kidolgozásának leghatékonyabb és legfejlettebb szakaszát jelentik, amelyek azt mutatják, hogy adott technikák a gyakorlatban alkalmasak arra, hogy elvi alapot biztosítsanak ahhoz, hogy az ITS-alkalmazások és -rendszerek megfeleljenek az EU szabályozási keretében előírt magánéleti, adatvédelmi és biztonsági követelményeknek.

37

(38)  Lásd az európai adatvédelmi biztosnak az európai adatbázisok közötti kölcsönös átjárhatóságról szóló bizottsági közleményhez fűzött, 2006. március 10-i észrevételeit az alábbi címen: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

38

(39)  Lásd pl. a fenti 15. pontot.

39

(40)  HL L 309, 2005.11.25., 15. o.

40

(41)  Lásd a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport véleményét a személyes adatoknak a Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication (SWIFT) általi feldolgozásáról.

41

(42)  A „push” rendszer esetében az adatkezelő küldi meg kérésre az adatokat a bűnüldöző hatóságnak. A „pull” rendszerben a bűnüldöző hatóságnak hozzáférése van az adatkezelő adatbázisához, és lehívja az információt az adatbázisból. A „pull” rendszerben az adatkezelő felelősségvállalása nehezebb.

42

(43)  Ebben az összefüggésben a centralizált adattárolás a központi európai szintet jelenti, a decentralizált tárolás pedig a tagállami szintű tárolást.

43

(44)  Lásd a 33. lábjegyzetet.

44

(45)  A Bizottság közleménye „Az Európai Unió határigazgatása terén teendő újabb lépések előkészítéséről” címmel, 2008.2.13. COM(2008) 69.

45

(46)  Az adatvédelmi biztos előzetes észrevételei a határigazgatással kapcsolatos három bizottsági közleményről (COM(2008) 69, COM(2008) 68 és COM (2008) 67, 2008. március 3.: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2008/08-03-03_Comments_border_package_EN.pdf

46

(47)  Különösképpen: Az európai adatvédelmi biztos 2005. március 23-i véleménye a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (HL C 181., 2005.7.23., 13. o.), valamint az európai adatvédelmi biztos 2005. október 19-i véleménye a Schengeni Információs Rendszer (SIS II) második generációjáról szóló három javaslatról (HL C 91., 2006.4.19., 38. o.).

47

(48)  A Bizottság 2009. június 24-i javaslata a Schengeni Információs Rendszer (SIS II), a Vízuminformációs Rendszer (VIS), az EURODAC, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egyéb nagyméretű IT-rendszereinek operatív irányítását végző ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (COM(2009) 293/2).

48

(49)  A Tanács által jóváhagyott és a két fél aláírására váró megállapodástervezet. Lásd a Tanács nyilvántartását:

49

http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st10/st10019.en09.pdf

http://register.consilium.europa.eu/pdf/hu/09/st10/st10107.hu09.pdf

(50)  A 30562/04. és 30566/04. sz. S. and Marper kontra Egyesült Királyság egyesített ügyekben 2008. december 4-én hozott ítélet, EBHT: még nem tették közzé.

50

(51)  Az európai adatvédelmi biztos 2008. március 26-i véleménye a tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról szóló 2252/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló rendeletjavaslatról (HL C 200., 2008.8.6., 1. o.).

51

(52)  Az európai adatvédelmi biztos 2008. december 19-i véleménye az „Úton az európai e-igazságügyi stratégia felé” című bizottsági közleményről (HL C 128., 2009.6.6., 13. o.).

52

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 17.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 276/21

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

2009/C 276/03

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.8.25. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | NN 25/06 (ex N 191/06) |
| Tagállam | Franciaország |
| Régió | Ain |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Aide aux éleveurs de volailles du département de l’Ain |
| Jogalap | — | Articles L 221-1 et suivants du Code rural; |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.8.25.

Állami támogatás hivatkozási száma

NN 25/06 (ex N 191/06)

Tagállam

Franciaország

Régió

Ain

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Aide aux éleveurs de volailles du département de l’Ain

Jogalap

—

Articles L 221-1 et suivants du Code rural;

| — | Arrêté préfet de l’Ain du 2 mars 2006; |
| --- | --- |

—

Arrêté préfet de l’Ain du 2 mars 2006;

| — | A Közösségben a vadon élő madarakban előforduló nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekre vonatkozó, 2006. február 17-i bizottsági határozat (HL L 48., 2006.2.18.); |
| --- | --- |

—

A Közösségben a vadon élő madarakban előforduló nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekre vonatkozó, 2006. február 17-i bizottsági határozat (HL L 48., 2006.2.18.);

| — | A Közösségben a baromfiknál előforduló magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről szóló, 2006. február 22-i bizottsági határozat (HL L 52., 2006.2.23.); |
| --- | --- |

—

A Közösségben a baromfiknál előforduló magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről szóló, 2006. február 22-i bizottsági határozat (HL L 52., 2006.2.23.);

| — | Les arrêtés interministériels du 24 octobre 2005 (paru au JORF du 25.10.2005) et des 18, 23 et 24 février 2006 (parus aux JORF des 19 et 25.2.2006). |
| --- | --- |

—

Les arrêtés interministériels du 24 octobre 2005 (paru au JORF du 25.10.2005) et des 18, 23 et 24 février 2006 (parus aux JORF des 19 et 25.2.2006).

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Az állatbetegségek leküzdésére irányuló támogatás

Támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

1,63 millió EUR

Támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

2006

Gazdasági ágazat

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| M. le Préfet de l'Ain |
| --- |
| Préfecture |
| 45 avenue Alsace-Lorraine |
| 01000 Bourg-en-Bresse |
| FRANCE |

M. le Préfet de l'Ain

Préfecture

45 avenue Alsace-Lorraine

01000 Bourg-en-Bresse

FRANCE

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 17.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 276/23

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. november 16.

2009/C 276/04

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4965 |
| JPY | Japán yen | 134,02 |
| DKK | Dán korona | 7,4408 |
| GBP | Angol font | 0,89485 |
| SEK | Svéd korona | 10,1943 |
| CHF | Svájci frank | 1,5093 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,3370 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,510 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 267,43 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7083 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,0960 |
| RON | Román lej | 4,2990 |
| TRY | Török líra | 2,2092 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6004 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5635 |
| HKD | Hongkongi dollár | 11,5978 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,0102 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0733 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 728,79 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,0517 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,2166 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3000 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 060,07 |
| MYR | Maláj ringgit | 5,0395 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 69,704 |
| RUB | Orosz rubel | 42,9545 |
| THB | Thaiföldi baht | 49,690 |
| BRL | Brazil real | 2,5662 |
| MXN | Mexikói peso | 19,4395 |
| INR | Indiai rúpia | 69,1230 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4965

JPY

Japán yen

134,02

DKK

Dán korona

7,4408

GBP

Angol font

0,89485

SEK

Svéd korona

10,1943

CHF

Svájci frank

1,5093

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,3370

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,510

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

267,43

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7083

PLN

Lengyel zloty

4,0960

RON

Román lej

4,2990

TRY

Török líra

2,2092

AUD

Ausztrál dollár

1,6004

CAD

Kanadai dollár

1,5635

HKD

Hongkongi dollár

11,5978

NZD

Új-zélandi dollár

2,0102

SGD

Szingapúri dollár

2,0733

KRW

Dél-Koreai won

1 728,79

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,0517

CNY

Kínai renminbi

10,2166

HRK

Horvát kuna

7,3000

IDR

Indonéz rúpia

14 060,07

MYR

Maláj ringgit

5,0395

PHP

Fülöp-szigeteki peso

69,704

RUB

Orosz rubel

42,9545

THB

Thaiföldi baht

49,690

BRL

Brazil real

2,5662

MXN

Mexikói peso

19,4395

INR

Indiai rúpia

69,1230

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 17.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 276/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 276/24

---

A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 276/05

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 122/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Cseh Köztársaság |
| A tagállam azonosítója | NVF/ESF/RF/254/2008/RV |
| Régió megnevezése (NUTS) | Czech Republic
  87. cikk (3) bekezdés a) pont, 87. cikk (3) bekezdés c) pont |
| A támogatást odaítélő hatóság | Národní vzdělávací fond, o. p. s. |
| Opletalova 25 |
| 110 00 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| http://www.nvf.cz |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 122/08

Tagállam

Cseh Köztársaság

A tagállam azonosítója

NVF/ESF/RF/254/2008/RV

Régió megnevezése (NUTS)

Czech Republic

87. cikk (3) bekezdés a) pont, 87. cikk (3) bekezdés c) pont

A támogatást odaítélő hatóság

Národní vzdělávací fond, o. p. s.

Opletalova 25

110 00 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.nvf.cz

A támogatási intézkedés jogcíme

Blokový grant – Fond pro podporu výzkumu/2. výzva opatření A

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Memorandum o porozumění pro implementaci Norského finančního mechanizmu pro 2004–2009 (mezi Českou republikou a Norskem)

Memorandum o porozumění pro implementaci EHP finančního mechanizmu pro 2004–2009 (mezi Českou republikou a Islandem, Lichtenštejnskem a Norskem)

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím

http://www.eea-researchfund.cz

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2008.11.3–2009.7.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A kedvezményezett típusa

kkv

nagyvállalat

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

59,55 CZK (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Alapkutatás (31. cikk (2) bekezdés a) pont)

90 %

—

Ipari kutatás (31. cikk (2) bekezdés b) pont)

65 %

15 %

Kísérleti fejlesztés (31. cikk (2) bekezdés c) pont)

40 %

20 %

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 123/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| A tagállam azonosítója | Das Programm wird nach der „De-minimis“- bzw. Kleinbeihilfenregelung abgewickelt. |
| Régió megnevezése (NUTS) | Hessen
  Nem támogatott területek |
| A támogatást odaítélő hatóság | BM H Beteiligungs-Managementgesellschaft Hessen mbH |
| Bewilligungsausschuss des Fonds „Mittelhessenfonds GmbH“ |
| IB H Beteiligungs-Managementgesellschaft mbH (BM H) |
| Schumannstraße 4—6 |
| 60325 Frankfurt am Main |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.bmh-hessen.de |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 123/08

Tagállam

Németország

A tagállam azonosítója

Das Programm wird nach der „De-minimis“- bzw. Kleinbeihilfenregelung abgewickelt.

Régió megnevezése (NUTS)

Hessen

Nem támogatott területek

A támogatást odaítélő hatóság

BM H Beteiligungs-Managementgesellschaft Hessen mbH

Bewilligungsausschuss des Fonds „Mittelhessenfonds GmbH“

IB H Beteiligungs-Managementgesellschaft mbH (BM H)

Schumannstraße 4—6

60325 Frankfurt am Main

DEUTSCHLAND

http://www.bmh-hessen.de

A támogatási intézkedés jogcíme

Mittelhessenfonds GmbH: Ein Finanzierungsangebot für Gründer und Mittelstand im Regierungsbezirk Gießen, Schwerpunkt Medizintechnik

hier: Investitionsbeteiligungen im Rahmen des „Mittelhessenfonds“ Zinsverbilligung von marktgerecht vergüteten darlehensähnlichen stillen Beteiligungen und gegebenenfalls Nachrangdarlehen, soweit zur Finanzierung von Investitionen verwendet

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Operationelles EFRE-Programm „Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Beschäftigung“ 2007 bis 2013 des Landes Hessen

Haushaltsgesetze des Landes Hessen

Hessisches Mittelstandsförderprogramm

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím

http://www.mittelhessenfonds.de

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

Módosítás XS 184/07

Időtartam

2009.1.1–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A kedvezményezett típusa

kkv

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

2,00 EUR (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Kölcsön, Kamattámogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

II 2 — 069-d-60-15 — 5,00 EUR (in Mio.)

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Kkv-k részére nyújtott beruházási és foglalkoztatási támogatás (15. cikk)

—

—

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 124/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| A tagállam azonosítója | — |
| Régió megnevezése (NUTS) | Deutschland
  Nem támogatott területek |
| A támogatást odaítélő hatóság | Niedersächsisches Ministerium für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung |
| Calenberger Straße 2 |
| 30169 Hannover |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.ml.niedersachsen.de |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 124/08

Tagállam

Németország

A tagállam azonosítója

—

Régió megnevezése (NUTS)

Deutschland

Nem támogatott területek

A támogatást odaítélő hatóság

Niedersächsisches Ministerium für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung

Calenberger Straße 2

30169 Hannover

DEUTSCHLAND

http://www.ml.niedersachsen.de

A támogatási intézkedés jogcíme

Verfahrenstechnische und mikrobiologische Optimierung der stofflichen Umsetzung von primär cellulosehaltigen landwirtschaftlichen Reststoffen zur Erzeugung von Biogas

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Verwaltungsvorschriften zu § 44 LHO (Nds. MBl. 1996, S. 1868)

Bewilligungsbescheid (s. Web Link)

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím

http://www.ml.niedersachsen.de/master/C51585202_N51583645_L20_D0_I655.html

Az intézkedés típusa

Ad hoc támogatás

Fa. ARES

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2008.11.15.

Érintett gazdasági ágazatok

Szakmai, tudományos, műszaki tevékenység

A kedvezményezett típusa

kkv

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

0,37 EUR (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Ipari kutatás (31. cikk (2) bekezdés b) pont)

80 %

—

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 125/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| A tagállam azonosítója | ES51 |
| Régió megnevezése (NUTS) | Cataluna
  Nem támogatott területek |
| A támogatást odaítélő hatóság | Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM) |
| Paseo de Gracia, 129 |
| 08008 Barcelona |
| ESPAÑA |
| http://www.acc10.cat |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 125/08

Tagállam

Spanyolország

A tagállam azonosítója

ES51

Régió megnevezése (NUTS)

Cataluna

Nem támogatott területek

A támogatást odaítélő hatóság

Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM)

Paseo de Gracia, 129

08008 Barcelona

ESPAÑA

http://www.acc10.cat

A támogatási intézkedés jogcíme

Ayudas para la creación de ocupación ligada a proyectos de inversión empresarial considerados estratégicos para la economía catalana

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Resolución IUE/812/2008, de 4 de marzo, por la que se aprueban las bases reguladoras del programa de ayudas a proyectos de inversión empresarial considerados estratégicos para la economía catalana i se hacen públicas las convocatorias para el año 2008 (DOGC núm. 5096 de 25.3.2008)

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím

http://www.gencat.net/eadop/imagenes/5096/08059014.pdf

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2008.3.26–2008.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A kedvezményezett típusa

kkv

nagyvállalat

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

2,00 EUR (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás (13. cikk) Támgatásra program

15 %

10 %

Kkv-k részére nyújtott beruházási és foglalkoztatási támogatás (15. cikk)

15 %

—

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 126/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Dánia |
| A tagállam azonosítója | 07/07410 |
| Régió megnevezése (NUTS) | Danmark
  Vegyes |
| A támogatást odaítélő hatóság | Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 København Ø |
| DANMARK |
| http://ebst@ebst.dk |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 126/08

Tagállam

Dánia

A tagállam azonosítója

07/07410

Régió megnevezése (NUTS)

Danmark

Vegyes

A támogatást odaítélő hatóság

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

2100 København Ø

DANMARK

http://ebst@ebst.dk

A támogatási intézkedés jogcíme

Innovation og Viden — dansk regionalfondsprogram under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse

Flere og bedre job — dansk socialfondsprogram under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Rådets Forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999

Lov nr. 1599 af 20. december 2006 om administration af tilskud fra Den Europæiske Regionalfond og Den Europæiske Socialfond

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím

http://www.ebst.dk/file/5467/Regionalfondsprogram

http://www.ebst.dk/file/5469/Socialfondsprogram

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2007.1.1–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A kedvezményezett típusa

kkv

nagyvállalat

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

400,00 DKK (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Kölcsön, Kockázati tőke, Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

nævnt ovenfor, forordning 1083/2006 — 248,00 DKK (mio.)

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Újonnan létrehozott kisvállalkozások részére nyújtott támogatás (14. cikk)

25 %

—

Női vállalkozók által újonnan létrehozott kisvállalkozások részére nyújtott támogatás (16. cikk)

15 %

—

Környezetvédelmi tanulmányokra nyújtott támogatás (24. cikk)

50 %

10 %

A kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás (26. cikk)

50 %

—

A kkv-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás (27. cikk)

50 %

—

Kockázati tőke formájában nyújtott támogatás (28–29. cikk)

DKK 10 000 000

—

Ipari kutatás (31. cikk (2) bekezdés b) pont)

65 %

10 %

Kísérleti fejlesztés (31. cikk (2) bekezdés c) pont)

40 %

10 %

A műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás (32. cikk)

75 %

—

A kkv-k részére ipari tulajdonjogokkal kapcsolatban felmerülő költségekhez nyújtott támogatás (33. cikk)

75 %

—

Kezdő innovatív vállalkozások részére nyújtott támogatás (35. cikk)

10 000 000 DKK

—

Az innovációs tanácsadási szolgáltatásokhoz és az innovációt támogató szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás (36. cikk)

10 000 000 DKK

—

A magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott támogatás (37. cikk)

10 000 000 DKK

—

Speciális képzés (38. cikk (2) bekezdés a) pont)

35 %

10 %

Általános képzés (38. cikk 2. pont)

70 %

10 %

---

| 17.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 276/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 276/30

---

A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 276/06

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 129/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| A tagállam azonosítója | — |
| Régió megnevezése (NUTS) | North East, Tees Valley and Durham, Northumberland and Tyne and Wear
  Vegyes |
| A támogatást odaítélő hatóság | One North East |
| Stella House |
| Goldcrest Way |
| Newburn Riverside |
| Newcastle upon Tyne |
| NE15 8NY |
| UNITED KINGDOM |
| http://www.OneNorthEast.co.uk |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 129/08

Tagállam

Egyesült Királyság

A tagállam azonosítója

—

Régió megnevezése (NUTS)

North East, Tees Valley and Durham, Northumberland and Tyne and Wear

Vegyes

A támogatást odaítélő hatóság

One North East

Stella House

Goldcrest Way

Newburn Riverside

Newcastle upon Tyne

NE15 8NY

UNITED KINGDOM

http://www.OneNorthEast.co.uk

A támogatási intézkedés jogcíme

NEPA (North East Productivity Alliance)

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Regional Development Agencies Act 1998

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím

http://www.onenortheast.co.uk/page/stateaid.cfm

http://www.onenortheast.co.uk/lib/liDownload/13946/MAS-NEPA%20state%20aid%20desc.doc?CFID=2425574&CF

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2008.10.1–2013.3.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Feldolgozóipar

A kedvezményezett típusa

KKV

Nagyvállalat

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

6,79 GBP (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Általános képzés (38. cikk 2. pont)

60 %

20 %

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 130/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| A tagállam azonosítója | UEP II a |
| Régió megnevezése (NUTS) | Berlin
  87. cikk (3) bekezdés c) pont |
| A támogatást odaítélő hatóság | Senatsverwaltung für Gesundheit, Umweltschutz und Verbraucherschutz Berlin |
| Brückenstraße 6 |
| 10179 Berlin |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.berlin.de/sen/guv |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 130/08

Tagállam

Németország

A tagállam azonosítója

UEP II a

Régió megnevezése (NUTS)

Berlin

87. cikk (3) bekezdés c) pont

A támogatást odaítélő hatóság

Senatsverwaltung für Gesundheit, Umweltschutz und Verbraucherschutz Berlin

Brückenstraße 6

10179 Berlin

DEUTSCHLAND

http://www.berlin.de/sen/guv

A támogatási intézkedés jogcíme

Umweltentlastungsprogramm II (UEP II) (N 774/07), dort: Vorhaben nach Ziffer 2.6.2 der Förderrichtlinie, d. h. Vorhaben zur Reduzierung verkehrsbedingter Emissionen, Verminderung von Lärm und/oder Luftbelastungen

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Förderrichtlinie vom 22.9.2008 (Veröffentlichung im Amtsblatt von Berlin am 2.10.2008)

Operationelles Programm des Landes Berlin für den Europäischen Fonds für regionale Entwicklung in der Förderperiode 2007—2013 (Abschnitt 5.4); §§ 23, 44 der Landeshaushaltsordnung des Landes Berlin

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím

http://www.uep-berlin.de/uepmedia/usermedia/files/foerderrichtlinie_uep_080922.pd

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

Módosítás XR 117/08

Időtartam

2008.10.2–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A kedvezményezett típusa

KKV

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

0,31 EUR (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás (13. cikk) Támogatási program

35 %

—

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 131/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Írország |
| A tagállam azonosítója | — |
| Régió megnevezése (NUTS) | — |
| A támogatást odaítélő hatóság | Board Bia |
| Clanwilliam Court |
| Lower Mount Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| http://www.bordbia.ie |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 131/08

Tagállam

Írország

A tagállam azonosítója

—

Régió megnevezése (NUTS)

—

A támogatást odaítélő hatóság

Board Bia

Clanwilliam Court

Lower Mount Street

Dublin 2

IRELAND

http://www.bordbia.ie

A támogatási intézkedés jogcíme

Consultancy services provided to SME companies engaged in processing and marketing of non-agricultural products (non-Annex 1)

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

An Bord Bia Acts 1994 to 2004

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím

http://www.bordbia.ie/industryservices/manufacturers/pages/consultancyservices.aspx

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2008.9.1–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Piac-, közvélemény-kutatás

A kedvezményezett típusa

KKV

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

0,80 EUR (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

A kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás (26. cikk)

50 %

—

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 132/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Ciprus |
| A tagállam azonosítója | 25.06.001.736 |
| Régió megnevezése (NUTS) | Cyprus
  87. cikk (3) bekezdés c) pont |
| A támogatást odaítélő hatóság | Υπουργείο Εσωτερικών, Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως |
| Λεωφόρος Δημοσθένη Σεβέρη |
| 1454 Λευκωσία/Nicosia |
| KYΠPOΣ/CYPRUS |
| http://www.moi.gov.cy/tph |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 132/08

Tagállam

Ciprus

A tagállam azonosítója

25.06.001.736

Régió megnevezése (NUTS)

Cyprus

87. cikk (3) bekezdés c) pont

A támogatást odaítélő hatóság

Υπουργείο Εσωτερικών, Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως

Λεωφόρος Δημοσθένη Σεβέρη

1454 Λευκωσία/Nicosia

KYΠPOΣ/CYPRUS

http://www.moi.gov.cy/tph

A támogatási intézkedés jogcíme

Σχέδιο παροχής χορηγιών προς μικρές και μεσαίες επιχειρήσεις για προώθηση του αγροτουρισμού στην ύπαιθρο

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με αριθμό 67.371 και ημερομηνία 18.6.2008

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím

http://www.moi.gov.cy/tph/rural-tourism

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2008.11.3–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Szállodai szolgáltatás, Üdülési, egyéb átmeneti szálláshely szolgáltatás, Éttermi, mozgó vendéglátás, Múzeumi tevékenység, Vidámparki, szórakoztatóparki tevékenység

A kedvezményezett típusa

KKV

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

2,50 EUR (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

Αριθμός: ΕΕ(2007)4351 Ημερομηνία: 17.9.2007 — 12,75 EUR (σε εκατ.)

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás (13. cikk) Támogatási program

15 %

20 %

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 133/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| A tagállam azonosítója | — |
| Régió megnevezése (NUTS) | Scotland
  Vegyes |
| A támogatást odaítélő hatóság | Scottish Executive |
| Third Sector Division |
| Highlander House |
| 58 Waterloo Street |
| Glasgow |
| G2 7DA |
| UNITED KINGDOM |
| http://www.scotland.gov.uk/Home |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 133/08

Tagállam

Egyesült Királyság

A tagállam azonosítója

—

Régió megnevezése (NUTS)

Scotland

Vegyes

A támogatást odaítélő hatóság

Scottish Executive

Third Sector Division

Highlander House

58 Waterloo Street

Glasgow

G2 7DA

UNITED KINGDOM

http://www.scotland.gov.uk/Home

A támogatási intézkedés jogcíme

Scottish Investment Fund

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

The grant is provided under section 10 of the Social Work (Scotland) Act 1968

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím

http://www.scotland.gov.uk/Topics/People/15300/funding

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2008.11.1–2011.3.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A kedvezményezett típusa

KKV

Nagyvállalat

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

30,00 GBP (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás (13. cikk) Támogatási program

50 %

20 %

Kkv-k részére nyújtott beruházási és foglalkoztatási támogatás (15. cikk)

20 %

—

A kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás (26. cikk)

50 %

—

Speciális képzés (38. cikk (2) bekezdés a) pont)

45 %

—

Általános képzés (38. cikk 2. pont)

80 %

—

A hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez bértámogatás formájában nyújtott támogatás (40. cikk)

50 %

—

A fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatásához bértámogatás formájában nyújtott támogatás (41. cikk)

75 %

—

A fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatása többletköltségeinek ellentételezésére nyújtott támogatás (42. cikk)

100 %

—

---

| 17.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 276/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 276/35

---

A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 276/07

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 134/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Cseh Köztársaság |
| A tagállam azonosítója | — |
| Régió megnevezése (NUTS) | Czech Republic
  87. cikk (3) bekezdés a) pont, 87. cikk (3) bekezdés c) pont
  Nem támogatott területek |
| A támogatást odaítélő hatóság | Ministerstvo zemědělství |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| http://www.mze.cz |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 134/08

Tagállam

Cseh Köztársaság

A tagállam azonosítója

—

Régió megnevezése (NUTS)

Czech Republic

87. cikk (3) bekezdés a) pont, 87. cikk (3) bekezdés c) pont

Nem támogatott területek

A támogatást odaítélő hatóság

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.mze.cz

A támogatási intézkedés jogcíme

Vrácení části spotřební daně zaplacené v cenách minerálních olejů uvedených v § 45 odst. 2 písm. c) zákona č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění p.p.

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění p.p.

Vyhláška č. 395/2008 Sb., kterou se mění vyhláška č. 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím

http://cds.mfcr.cz/cps/rde/xchg/cds/xsl/182_793.html

http://www.sagit.cz/pages/sbirkatxt.asp?zdroj=sb08395&cd=76&typ=r

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2008.12.1–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Nem évelő növény termesztése, Évelő növény termesztése, Növényi szaporítóanyag termesztése, Növénytermesztési szolgáltatás, Betakarítást követő szolgáltatás

A kedvezményezett típusa

KKV

nagyvállalat

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

1,50 CZK (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Adóintézkedés

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Környezeti adók csökkentése formájában nyújtott támogatás (25. cikk)

1 373 CZK

—

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 135/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| A tagállam azonosítója | — |
| Régió megnevezése (NUTS) | Saarland
  Nem támogatott területek |
| A támogatást odaítélő hatóság | Saarland Ministerium für Wirtschaft und Wissenschaft |
| Franz-Josef-Röder-Straße 17 |
| 66119 Saarbrücken |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.saarland.de/ministerium_wirtschaft_wissenschaft.htm |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 135/08

Tagállam

Németország

A tagállam azonosítója

—

Régió megnevezése (NUTS)

Saarland

Nem támogatott területek

A támogatást odaítélő hatóság

Saarland Ministerium für Wirtschaft und Wissenschaft

Franz-Josef-Röder-Straße 17

66119 Saarbrücken

DEUTSCHLAND

http://www.saarland.de/ministerium_wirtschaft_wissenschaft.htm

A támogatási intézkedés jogcíme

Regionales Förderprogramm des Saarlandes für kleine und mittlere Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft (einschließlich Tourismus) vom 1.12.2008

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

§ 44 der Landeshaushaltsordnung des Saarlandes (LHO) in der Fassung der Bekanntmachung vom 5.11.1999 (Amtsblatt vom 11.2.2000, S. 194 ff), zuletzt geändert durch das Gesetz vom 15.2.2006 (Amtsblatt vom 6.4.2006, S. 474 ff), Amtsblatt des Saarlandes

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím

http://www.saarland.de/8974.htm

http://www.vorschriften.saarland.de/verwaltungsvorschriften.htm

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

Módosítás XS 160/06

Időtartam

2008.12.1–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A kedvezményezett típusa

KKV

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

4,00 EUR (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

2007DE162PO002 — 0,50 EUR (in Mio.)

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Kkv-k részére nyújtott beruházási és foglalkoztatási támogatás (15. cikk)

20 %

—

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 136/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Ausztria |
| A tagállam azonosítója | — |
| Régió megnevezése (NUTS) | Österreich
  Vegyes |
| A támogatást odaítélő hatóság | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Abteilung V/4 (Tourismusförderung) |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://www.bmwa.gv.at |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 136/08

Tagállam

Ausztria

A tagállam azonosítója

—

Régió megnevezése (NUTS)

Österreich

Vegyes

A támogatást odaítélő hatóság

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung V/4 (Tourismusförderung)

Stubenring 1

1011 Wien

ÖSTERREICH

http://www.bmwa.gv.at

A támogatási intézkedés jogcíme

TOP-Tourismus-Förderung 2007—2013 Teil A

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Richtlinien des Bundesministers für Wirtschaft und Arbeit für die TOP-Tourismus-Förderung 2007—2013

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím

http://www.oeht.at/page/media/download/top/RTOP2007n.Notifizierung.pdf

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2008.11.1–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Szárazföldi, csővezetékes szállítás, Szálláshely-szolgáltatás, Vendéglátás, Film, videó gyártás, televízióműsor gyártása, hangfelvétel kiadás, Ingatlanügyletek, Építészmérnöki tevékenység; műszaki vizsgálat, elemzés, Kölcsönzés, operatív lízing, Utazásközvetítés, utazásszervezés, egyéb foglalás, Oktatás, Szerencsejáték, fogadás, Sport-, szórakoztató-, szabadidős tevékenység, Egyéb személyi szolgáltatás

A kedvezményezett típusa

KKV

nagyvállalat

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

21,80 EUR (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Kamattámogatás, Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás (13. cikk) Támgatásra program

30 %

—

Kkv-k részére nyújtott beruházási és foglalkoztatási támogatás (15. cikk)

20 %

—

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 137/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| A tagállam azonosítója | — |
| Régió megnevezése (NUTS) | Thüringen
  87. cikk (3) bekezdés a) pont |
| A támogatást odaítélő hatóság | Staatliches Forstamt Frauenwald |
| Forsthaus Allzunah |
| 98701 Frauenwald |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.thueringenforst.de |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 137/08

Tagállam

Németország

A tagállam azonosítója

—

Régió megnevezése (NUTS)

Thüringen

87. cikk (3) bekezdés a) pont

A támogatást odaítélő hatóság

Staatliches Forstamt Frauenwald

Forsthaus Allzunah

98701 Frauenwald

DEUTSCHLAND

http://www.thueringenforst.de

A támogatási intézkedés jogcíme

Förderung von Investitionen in Forstbetrieben und der Verarbeitung und Vermarktung von Holz

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

§§ 23 und 44 der Thüringer Landeshaushaltsordnung in der Fassung der Neubekanntmachung vom 19.9.2000 (GVBl. 10/2000, S. 282) i. V. m. der Richtlinie über die Förderung von Investitionen und der Verarbeitung und Vermarktung von Holz

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím

http://www.thueringen.de/imperia/md/content/folder/foerderung/vvh.pdf

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2009.1.1–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Erdészeti, egyéb erdőgazdálkodási tevékenység, Erdészeti szolgáltatás

A kedvezményezett típusa

KKV

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

0,67 EUR (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

Entscheidung der Kommission K(2007) 5862 über das Entwicklungsprogramm für den ländlichen Raum des Landes Thüringen

CCI2007DE06RPO023 — 0,50 EUR (in Mio.)

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás (13. cikk) Támgatásra program

45 %

—

| Állami támogatás hivatkozási száma | X 139/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Ausztria |
| A tagállam azonosítója | — |
| Régió megnevezése (NUTS) | Österreich
  Vegyes |
| A támogatást odaítélő hatóság | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Abteilung V/4 (Tourismusförderungen) |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://www.bmwa.gv.at |

Állami támogatás hivatkozási száma

X 139/08

Tagállam

Ausztria

A tagállam azonosítója

—

Régió megnevezése (NUTS)

Österreich

Vegyes

A támogatást odaítélő hatóság

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung V/4 (Tourismusförderungen)

Stubenring 1

1011 Wien

ÖSTERREICH

http://www.bmwa.gv.at

A támogatási intézkedés jogcíme

Jungunternehmerförderung in der Tourismus- und Freizeitwirtschaft 2007—2013

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Richtlinie des Bundesministers für Wirtschaft und Arbeit für die Jungunternehmerförderung in der Tourismus- und Freizeitwirtschaft 2007—2013

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím

http://www.oeht.at/page/media/download/top/JU-Richtlinie%20Langfassung.pdf

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2008.11.1–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Szárazföldi, csővezetékes szállítás, Szálláshely-szolgáltatás, Vendéglátás, Film, videó gyártás, televízióműsor gyártása, hangfelvétel kiadás, Ingatlanügyletek, Építészmérnöki tevékenység; műszaki vizsgálat, elemzés, Kölcsönzés, operatív lízing, Utazásközvetítés, utazásszervezés, egyéb foglalás, Oktatás, Szerencsejáték, fogadás, Sport-, szórakoztató-, szabadidős tevékenység, Egyéb személyi szolgáltatás

A kedvezményezett típusa

KKV

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

1,40 EUR (millió)

Kezességvállalásra elkülönített rész

—

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Újonnan létrehozott kisvállalkozások részére nyújtott támogatás (14. cikk)

25 %

—

Kkv-k részére nyújtott beruházási és foglalkoztatási támogatás (15. cikk)

5 %

—

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 17.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 276/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 276/40

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 276/08

| 1. | 2009. november 9-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a végső soron a Vitol Holding B.V. (a továbbiakban: Vitol, Hollandia) irányítása alatt álló Eurotank Belgium B.V. (a továbbiakban: Eurotank, Belgium) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Petroplus Refining Antwerp N.V. (a továbbiakban: Petroplus, Belgium) és a Petroplus Refining Antwerp Bitumen N.V. (a továbbiakban: Petroplus Bitumen, Belgium) felett. |
| --- | --- |

1.

2009. november 9-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a végső soron a Vitol Holding B.V. (a továbbiakban: Vitol, Hollandia) irányítása alatt álló Eurotank Belgium B.V. (a továbbiakban: Eurotank, Belgium) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Petroplus Refining Antwerp N.V. (a továbbiakban: Petroplus, Belgium) és a Petroplus Refining Antwerp Bitumen N.V. (a továbbiakban: Petroplus Bitumen, Belgium) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Petroplus/Petroplus Bitumen esetében: bitumengyártás, gázolaj-kéntelenítés terén tevékeny és tároló terminált üzemeltet, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Petroplus/Petroplus Bitumen esetében: bitumengyártás, gázolaj-kéntelenítés terén tevékeny és tároló terminált üzemeltet,

| — | a Vitol esetében: többek között olaj- és gázkereskedelem, valamint feltárás és termelés az olaj- és gázágazatban. |
| --- | --- |

—

a Vitol esetében: többek között olaj- és gázkereskedelem, valamint feltárás és termelés az olaj- és gázágazatban.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301 vagy 22967244) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301 vagy 22967244) vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

| 17.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 276/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 276/41

---

777. sz. HATÁROZAT

(2009. október 5.)

a földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény 2. cikke (1) bekezdésének 3. pontjával összhangban földfelszín alatti természeti erőforrásnak minősülő kőolajnak és földgáznak a Haszkovo megyében található 1-18. „Trakiya” blokkban folytatandó kutatására és feltárására vonatkozó engedélyezési eljárás megindításáról és az engedély versenypályázati eljárás útján történő megadásának bejelentéséről

2009/C 276/09

BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG

MINISZTERTANÁCS

A földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény 5. cikkének 2. pontja, 42. cikke (1) bekezdésének 1. pontja és 44. cikkének (3) bekezdése értelmében, összefüggésben az energiatörvény kiegészítő rendelkezésének 4. cikke (2) bekezdése 16. pontjával és 1. szakasza 24a. pontjával,

A MINISZTERTANÁCS AZ ALÁBBI HATÁROZATOT HOZTA:

| 1. | Eljárás indul a mellékletben 1–10. sorszám alatt meghatározott koordinátákkal kijelölt vonalakkal határolt, 940,12 km2 alapterületű felszíni területen, az 1-18. „Trakiya” blokkban található kőolaj és földgáz kutatására és feltárására vonatkozó engedély megadása céljából. |
| --- | --- |

1.

Eljárás indul a mellékletben 1–10. sorszám alatt meghatározott koordinátákkal kijelölt vonalakkal határolt, 940,12 km2 alapterületű felszíni területen, az 1-18. „Trakiya” blokkban található kőolaj és földgáz kutatására és feltárására vonatkozó engedély megadása céljából.

| 2. | Az 1. pontban említett engedély megadása versenypályázati eljárás útján történik. |
| --- | --- |

2.

Az 1. pontban említett engedély megadása versenypályázati eljárás útján történik.

| 3. | A kutatási és feltárási engedély érvényessége a kutatási és feltárási megállapodás hatálybalépésével kezdődő ötéves időszakra szól, és ez az időszak a földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény 31. cikkének (3) bekezdésével összhangban meghosszabbítható. |
| --- | --- |

3.

A kutatási és feltárási engedély érvényessége a kutatási és feltárási megállapodás hatálybalépésével kezdődő ötéves időszakra szól, és ez az időszak a földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény 31. cikkének (3) bekezdésével összhangban meghosszabbítható.

| 4. | Az 1. pont szerinti engedély megadására irányuló versenypályázati eljárás lefolytatására az e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 150. napon, a Gazdasági, Energiaügyi és Idegenforgalmi Minisztérium épületében kerül sor, a következő címen: ul. Triaditsa 8, Sofia. |
| --- | --- |

4.

Az 1. pont szerinti engedély megadására irányuló versenypályázati eljárás lefolytatására az e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 150. napon, a Gazdasági, Energiaügyi és Idegenforgalmi Minisztérium épületében kerül sor, a következő címen: ul. Triaditsa 8, Sofia.

| 5. | A pályázati dokumentáció megvásárlásának határideje az e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 120. napon 17 óra. |
| --- | --- |

5.

A pályázati dokumentáció megvásárlásának határideje az e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 120. napon 17 óra.

| 6. | A versenypályázati eljárásban való részvételi jelentkezés benyújtásának határideje az e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 130. napon 17 óra. |
| --- | --- |

6.

A versenypályázati eljárásban való részvételi jelentkezés benyújtásának határideje az e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 130. napon 17 óra.

| 7. | A pályázati dokumentációnak megfelelő ajánlatok benyújtásának határideje az e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 144. napon 17 óra. |
| --- | --- |

7.

A pályázati dokumentációnak megfelelő ajánlatok benyújtásának határideje az e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 144. napon 17 óra.

| 8. | A versenypályázati eljárásban való részvételhez nincs szükség személyes jelenlétre. |
| --- | --- |

8.

A versenypályázati eljárásban való részvételhez nincs szükség személyes jelenlétre.

| 9. | A pályázati dokumentáció ára 500 BGN. A pályázati dokumentáció a Gazdasági, Energiaügyi és Idegenforgalmi Minisztérium ul. Triaditsa 8, Sofia cím alatti épületének 802. irodájában vásárolható meg az 5. pontban meghatározott időszak során. |
| --- | --- |

9.

A pályázati dokumentáció ára 500 BGN. A pályázati dokumentáció a Gazdasági, Energiaügyi és Idegenforgalmi Minisztérium ul. Triaditsa 8, Sofia cím alatti épületének 802. irodájában vásárolható meg az 5. pontban meghatározott időszak során.

| 10. | A versenypályázati eljárásban való részvételre jelentkezőknek eleget kell tenniük a földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény 23. cikkének (1) bekezdése szerinti követelményeknek. |
| --- | --- |

10.

A versenypályázati eljárásban való részvételre jelentkezőknek eleget kell tenniük a földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény 23. cikkének (1) bekezdése szerinti követelményeknek.

| 11. | A pályázatokat – a pályázati dokumentációban foglaltaknak megfelelően – a javasolt munkaprogramok, a környezetvédelemre és a képzésre szánt erőforrások, a bónuszok, valamint a pályázók irányítási és pénzügyi kapacitása alapján bírálják el. |
| --- | --- |

11.

A pályázatokat – a pályázati dokumentációban foglaltaknak megfelelően – a javasolt munkaprogramok, a környezetvédelemre és a képzésre szánt erőforrások, a bónuszok, valamint a pályázók irányítási és pénzügyi kapacitása alapján bírálják el.

| 12. | A versenypályázati eljárásban való részvételért 10 000 BGN letét fizetendő, amelyet a 6. pontban meghatározott határidőig kell befizetni a Gazdasági, Energiaügyi és Idegenforgalmi Minisztériumnak a pályázati dokumentációban megjelölt számlaszámára. |
| --- | --- |

12.

A versenypályázati eljárásban való részvételért 10 000 BGN letét fizetendő, amelyet a 6. pontban meghatározott határidőig kell befizetni a Gazdasági, Energiaügyi és Idegenforgalmi Minisztériumnak a pályázati dokumentációban megjelölt számlaszámára.

| 13. | Amennyiben a pályázó pályázati eljárásban való részvételét elutasítják, a letétet a pályázó elutasításról történő értesítésének napját követő 14 napon belül visszafizetik. |
| --- | --- |

13.

Amennyiben a pályázó pályázati eljárásban való részvételét elutasítják, a letétet a pályázó elutasításról történő értesítésének napját követő 14 napon belül visszafizetik.

| 14. | A nyertes ajánlattevő letétjét visszatartják, a többi ajánlattevő letétjét pedig a Minisztertanács által a kutatási és feltárási engedély megadására vonatkozóan hozott határozatnak az Állami Közlönyben történő közzétételét követő 14 napon belül visszafizetik. |
| --- | --- |

14.

A nyertes ajánlattevő letétjét visszatartják, a többi ajánlattevő letétjét pedig a Minisztertanács által a kutatási és feltárási engedély megadására vonatkozóan hozott határozatnak az Állami Közlönyben történő közzétételét követő 14 napon belül visszafizetik.

| 15. | A versenypályázati eljárásban való részvételi jelentkezéseket és a versenypályázati eljárás keretében összeállított ajánlatokat a Gazdasági, Energiaügyi és Idegenforgalmi Minisztérium ul. Triaditsa 8, Sofia cím alatti épületében kell benyújtani a földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény 46. cikkében foglalt követelményeknek megfelelően, bolgár nyelven. |
| --- | --- |

15.

A versenypályázati eljárásban való részvételi jelentkezéseket és a versenypályázati eljárás keretében összeállított ajánlatokat a Gazdasági, Energiaügyi és Idegenforgalmi Minisztérium ul. Triaditsa 8, Sofia cím alatti épületében kell benyújtani a földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény 46. cikkében foglalt követelményeknek megfelelően, bolgár nyelven.

| 16. | Az ajánlatoknak meg kell felelniük a pályázati dokumentációban meghatározott követelményeknek és feltételeknek. |
| --- | --- |

16.

Az ajánlatoknak meg kell felelniük a pályázati dokumentációban meghatározott követelményeknek és feltételeknek.

| 17. | A versenypályázati eljárás lefolytatására akkor is sor kerül, ha csak egyetlen pályázó részvételét engedélyezik. |
| --- | --- |

17.

A versenypályázati eljárás lefolytatására akkor is sor kerül, ha csak egyetlen pályázó részvételét engedélyezik.

| 18. | A gazdasági, energiaügyi és idegenforgalmi miniszter: |
| --- | --- |

18.

A gazdasági, energiaügyi és idegenforgalmi miniszter:

| 18.1. | megküldi e határozat szövegét az Európai Unió Hivatalos Lapjában és az Állami Közlönyben, továbbá a Minisztertanács internetes oldalain való közzététel céljából; |
| --- | --- |

18.1.

megküldi e határozat szövegét az Európai Unió Hivatalos Lapjában és az Állami Közlönyben, továbbá a Minisztertanács internetes oldalain való közzététel céljából;

| 18.2. | gondoskodik a versenypályázati eljárás lebonyolításáról. |
| --- | --- |

18.2.

gondoskodik a versenypályázati eljárás lebonyolításáról.

| 19. | E határozat ellen az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 14 napon belül fellebbezés nyújtható be a Legfelsőbb Közigazgatási Bírósághoz. |
| --- | --- |

19.

E határozat ellen az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 14 napon belül fellebbezés nyújtható be a Legfelsőbb Közigazgatási Bírósághoz.

a miniszterelnök

Bojko BORISZOV

a minisztertanács főtitkára

Roszen ZSELJAZKOV

Hiteles másolat,

a kabinetiroda vezetője

Veszelin DAKOV

---

MELLÉKLET

A KOORDINÁTÁK JEGYZÉKE

Az 1-18. „Trakiya” blokk földrajzi koordinátái (az 1950. évi koordinátarendszer szerint):

| 1. | 41° 50′ 34,275′′ É | 25° 42′ 41,441′′ K |
| --- | --- | --- |
| 2. | 41° 50′ 45,014′′ É | 26° 00′ 44,523′′ K |
| 3. | 41° 52′ 55,884′′ É | 26° 00′ 42,506′′ K |
| 4. | 41° 53′ 06,026′′ É | 26° 22′ 23,117′′ K |
| 5. | 41° 49′ 17,984′′ É | 26° 22′ 24,265′′ K |

1.

41° 50′ 34,275′′ É

25° 42′ 41,441′′ K

2.

41° 50′ 45,014′′ É

26° 00′ 44,523′′ K

3.

41° 52′ 55,884′′ É

26° 00′ 42,506′′ K

4.

41° 53′ 06,026′′ É

26° 22′ 23,117′′ K

5.

41° 49′ 17,984′′ É

26° 22′ 24,265′′ K

a bolgár–török és a bolgár–görög határ:

| 6. | 41° 39′ 31,125′′ É | 26° 04′ 10,596′′ K |
| --- | --- | --- |
| 7. | 41° 39′ 23,120′′ É | 25° 49′ 25,406′′ K |
| 8. | 41° 46′ 21,391′′ É | 25° 49′ 17,766′′ K |
| 9. | 41° 46′ 18,068′′ É | 25° 42′ 36,679′′ K |
| 10. | 41° 50′ 34,275′′ É | 25° 42′ 41,441′′ K |

6.

41° 39′ 31,125′′ É

26° 04′ 10,596′′ K

7.

41° 39′ 23,120′′ É

25° 49′ 25,406′′ K

8.

41° 46′ 21,391′′ É

25° 49′ 17,766′′ K

9.

41° 46′ 18,068′′ É

25° 42′ 36,679′′ K

10.

41° 50′ 34,275′′ É

25° 42′ 41,441′′ K

---