# Den Europæiske Unions C 311/2009

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2009.311.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 311 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang19. december 2009 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2009.311.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 311

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang19. december 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Rådet |
| 2009/C 311/01 | Rådets Resolution af 27. november 2009 om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

2009/C 311/01

Rådets Resolution af 27. november 2009 om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018)

1

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 311/02 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5643 — Arcelormittal/Miglani/JV) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 311/03 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5694 — DCC Energy/Shell Direct Austria) (
  1
  ) | 12 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 311/02

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5643 — Arcelormittal/Miglani/JV) (
  1
  )

1

12

2009/C 311/03

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5694 — DCC Energy/Shell Direct Austria) (
  1
  )

1

12

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 311/04 | Euroens vekselkurs | 13 |
| 2009/C 311/05 | Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb | 14 |
| 2009/C 311/06 | Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb | 15 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2009/C 311/07 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning) (
  1
  ) | 16 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 311/04

Euroens vekselkurs

13

2009/C 311/05

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

14

2009/C 311/06

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

15

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2009/C 311/07

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning) (
  1
  )

1

16

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 311/08 | Indkaldelse af forslag — ENT/CIP/09/E/N08S03 — EU-netværk af kvindelige iværksætterambassadører | 21 |
| 2009/C 311/09 | Indkaldelse af forslag 2010 — Finansielt civilbeskyttelsesinstrument — projekter om beredskab og forebyggelse | 24 |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Kommissionen |
| 2009/C 311/10 | Kommissionens meddelelse om gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen til Fællesskabet af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina: ændring af navnet på en virksomhed, der er pålagt en individuel antidumpingtold | 25 |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 311/11 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5739 — EQT V/Springer Science + Business Media) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 26 |
| 2009/C 311/12 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5676 — SevenOne Media/G + J Electronic Media Service/Tomorrow Focus Portal/IP Deutschland/JV) (
  1
  ) | 27 |

V   Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Kommissionen

2009/C 311/08

Indkaldelse af forslag — ENT/CIP/09/E/N08S03 — EU-netværk af kvindelige iværksætterambassadører

21

2009/C 311/09

Indkaldelse af forslag 2010 — Finansielt civilbeskyttelsesinstrument — projekter om beredskab og forebyggelse

24

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Kommissionen

2009/C 311/10

Kommissionens meddelelse om gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen til Fællesskabet af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina: ændring af navnet på en virksomhed, der er pålagt en individuel antidumpingtold

25

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2009/C 311/11

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5739 — EQT V/Springer Science + Business Media) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

26

2009/C 311/12

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5676 — SevenOne Media/G + J Electronic Media Service/Tomorrow Focus Portal/IP Deutschland/JV) (
  1
  )

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

| 19.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 311/1

---

RÅDETS RESOLUTION

af 27. november 2009

om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018)

2009/C 311/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

| | DER MINDER om
  resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 27. juni 2002 om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (1), der omfattede anvendelse af den åbne koordinationsmetode og integrering af ungdomsspørgsmål i andre politikker, og den europæiske ungdomspagt, der blev vedtaget i marts 2005 af Det Europæiske Råd (2), som et af de instrumenter, der kan bidrage til at virkeliggøre Lissabonmålene for vækst og beskæftigelse,
  den nye sociale dagsorden, der som en hovedprioritet tager sigte på børn og unge, (3) |
| --- | --- |

DER MINDER om

resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 27. juni 2002 om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (1), der omfattede anvendelse af den åbne koordinationsmetode og integrering af ungdomsspørgsmål i andre politikker, og den europæiske ungdomspagt, der blev vedtaget i marts 2005 af Det Europæiske Råd (2), som et af de instrumenter, der kan bidrage til at virkeliggøre Lissabonmålene for vækst og beskæftigelse,

den nye sociale dagsorden, der som en hovedprioritet tager sigte på børn og unge, (3)

| | og ANERKENDER
  konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 11. maj 2009 om evaluering af de nuværende rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet og om de fremtidige perspektiver for de nye rammer (4), |
| --- | --- |

og ANERKENDER

konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 11. maj 2009 om evaluering af de nuværende rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet og om de fremtidige perspektiver for de nye rammer (4),

UDTRYKKER TILFREDSHED med

Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen En EU-strategi for unge — investering og mobilisering. En fornyet åben koordinationsmetode tilpasset udfordringer og muligheder på ungdomsområdet, (5)

ANERKENDER,

| 1. | at unge kvinder og mænd spiller en afgørende rolle for tacklingen af de mange socioøkonomiske, demografiske, kulturelle, miljømæssige og teknologiske udfordringer og muligheder, som EU og dets borgere står over for i dag og vil stå over for i årene fremover. Det er af væsentlig betydning for at nå målene for Europas Lissabonstrategi for vækst og beskæftigelse, at unge kvinders og mænds samfundsmæssige og erhvervsmæssige integration fremmes, samtidig med at den enkeltes personlige udvikling, sociale samhørighed og aktive medborgerskab fremmes, |
| --- | --- |

1.

at unge kvinder og mænd spiller en afgørende rolle for tacklingen af de mange socioøkonomiske, demografiske, kulturelle, miljømæssige og teknologiske udfordringer og muligheder, som EU og dets borgere står over for i dag og vil stå over for i årene fremover. Det er af væsentlig betydning for at nå målene for Europas Lissabonstrategi for vækst og beskæftigelse, at unge kvinders og mænds samfundsmæssige og erhvervsmæssige integration fremmes, samtidig med at den enkeltes personlige udvikling, sociale samhørighed og aktive medborgerskab fremmes,

| 2. | at EU-ungdomsrapporten fra 2009 (6) viser, at selv om et flertal af nutidens unge europæere har gode levevilkår, er der stadig udfordringer, der skal tages op, bl.a. ungdomsarbejdsløshed, unge, der ikke deltager i uddannelse eller erhvervsuddannelse, fattigdom blandt unge, ringe deltagelse og repræsentation af unge i den demokratiske proces og forskellige sundhedsmæssige problemer. Økonomiske kriser, som den, der startede i 2008, er tilbøjelige til at få en markant negativ indvirkning på unge, og der er risiko for, at virkningerne bliver langvarige, |
| --- | --- |

2.

at EU-ungdomsrapporten fra 2009 (6) viser, at selv om et flertal af nutidens unge europæere har gode levevilkår, er der stadig udfordringer, der skal tages op, bl.a. ungdomsarbejdsløshed, unge, der ikke deltager i uddannelse eller erhvervsuddannelse, fattigdom blandt unge, ringe deltagelse og repræsentation af unge i den demokratiske proces og forskellige sundhedsmæssige problemer. Økonomiske kriser, som den, der startede i 2008, er tilbøjelige til at få en markant negativ indvirkning på unge, og der er risiko for, at virkningerne bliver langvarige,

| 3. | at de nuværende rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet har vist sig at være en nyttig platform for medlemsstaterne i deres arbejde med ungdomsspørgsmål, og at den åbne koordinationsmetode, integreringen af ungdomsspørgsmål i andre politikområder og initiativer som den europæiske ungdomspagt (7) har lettet en fleksibel tilgang på en måde, der er tilpasset ungdomsområdet, med behørig hensyntagen til medlemsstaternes beføjelser og subsidiaritetsprincippet, |
| --- | --- |

3.

at de nuværende rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet har vist sig at være en nyttig platform for medlemsstaterne i deres arbejde med ungdomsspørgsmål, og at den åbne koordinationsmetode, integreringen af ungdomsspørgsmål i andre politikområder og initiativer som den europæiske ungdomspagt (7) har lettet en fleksibel tilgang på en måde, der er tilpasset ungdomsområdet, med behørig hensyntagen til medlemsstaternes beføjelser og subsidiaritetsprincippet,

| 4. | at nye rammer, der fastlægger en strategi for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet for det næste årti — samtidig med at der tages udgangspunkt i de hidtidige fremskridt og erfaringer, og samtidig med at medlemsstaternes ansvar for ungdomspolitik respekteres — vil øge effektiviteten af dette samarbejde yderligere og give unge i EU flere fordele, navnlig i forbindelse med Lissabonstrategien for tiden efter 2010, |
| --- | --- |

4.

at nye rammer, der fastlægger en strategi for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet for det næste årti — samtidig med at der tages udgangspunkt i de hidtidige fremskridt og erfaringer, og samtidig med at medlemsstaternes ansvar for ungdomspolitik respekteres — vil øge effektiviteten af dette samarbejde yderligere og give unge i EU flere fordele, navnlig i forbindelse med Lissabonstrategien for tiden efter 2010,

| 5. | at det er af afgørende betydning at sætte alle unge kvinder og mænd i stand til at udnytte deres potentiale bedst muligt. Dette indebærer ikke kun investering i de unge ved tilvejebringelse af flere ressourcer med henblik på at udvikle politikområder af betydning for de unges dagligdag og at forbedre deres trivsel, men også mobilisering af de unge ved fremme af de unges uafhængighed og deres muligheder for at bidrage til en bæredygtig udvikling af samfundet og til europæiske værdier og mål. Det opfordrer også til bedre samordning mellem ungdomspolitikker og relevante politikområder, navnlig uddannelse, beskæftigelse, social inddragelse, kultur og sundhed. |
| --- | --- |

5.

at det er af afgørende betydning at sætte alle unge kvinder og mænd i stand til at udnytte deres potentiale bedst muligt. Dette indebærer ikke kun investering i de unge ved tilvejebringelse af flere ressourcer med henblik på at udvikle politikområder af betydning for de unges dagligdag og at forbedre deres trivsel, men også mobilisering af de unge ved fremme af de unges uafhængighed og deres muligheder for at bidrage til en bæredygtig udvikling af samfundet og til europæiske værdier og mål. Det opfordrer også til bedre samordning mellem ungdomspolitikker og relevante politikområder, navnlig uddannelse, beskæftigelse, social inddragelse, kultur og sundhed.

ER DERFOR ENIGT om,

| 1. | at i perioden til og med 2018 bør de overordnede målsætninger for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet være:






  i) | at skabe flere og lige muligheder for alle unge med hensyn til uddannelse og på arbejdsmarkedet, og |
| --- | --- | --- |

1.

at i perioden til og med 2018 bør de overordnede målsætninger for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet være:

i)

at skabe flere og lige muligheder for alle unge med hensyn til uddannelse og på arbejdsmarkedet, og

| ii) | at fremme aktivt medborgerskab, social inddragelse og solidaritet for alle unge, |
| --- | --- |

ii)

at fremme aktivt medborgerskab, social inddragelse og solidaritet for alle unge,

| 2. | at de vigtigste indsatsområder, hvor der bør tages initiativer, bør være dem, der er skitseret nedenfor og omhandlet mere detaljeret i bilag I:






  — | Uddannelse |
| --- | --- | --- |

2.

at de vigtigste indsatsområder, hvor der bør tages initiativer, bør være dem, der er skitseret nedenfor og omhandlet mere detaljeret i bilag I:

—

Uddannelse

| — | Beskæftigelse og iværksætterkultur |
| --- | --- |

—

Beskæftigelse og iværksætterkultur

| — | Sundhed og trivsel |
| --- | --- |

—

Sundhed og trivsel

| — | Deltagelse |
| --- | --- |

—

Deltagelse

| — | Frivilligt arbejde |
| --- | --- |

—

Frivilligt arbejde

| — | Social inddragelse |
| --- | --- |

—

Social inddragelse

| — | Unge og verden |
| --- | --- |

—

Unge og verden

| — | Kreativitet og kultur |
| --- | --- |

—

Kreativitet og kultur

| 3. | at mens medlemsstaternes ansvar for ungdomspolitik og den frivillige karakter af det europæiske samarbejde på ungdomsområdet respekteres fuldt ud, indebærer opnåelsen af de to indbyrdes forbundne generelle mål en tostrenget tilgang, der omfatter udvikling og fremme af både:






  i) | specifikke initiativer på ungdomsområdet — dvs. politikker og tiltag, der specifikt er rettet mod unge på områder såsom ikke-formel læring, deltagelse og frivilligt arbejde, ungdomsarbejde, mobilitet og information,
  og |
| --- | --- | --- |

3.

at mens medlemsstaternes ansvar for ungdomspolitik og den frivillige karakter af det europæiske samarbejde på ungdomsområdet respekteres fuldt ud, indebærer opnåelsen af de to indbyrdes forbundne generelle mål en tostrenget tilgang, der omfatter udvikling og fremme af både:

i)

specifikke initiativer på ungdomsområdet — dvs. politikker og tiltag, der specifikt er rettet mod unge på områder såsom ikke-formel læring, deltagelse og frivilligt arbejde, ungdomsarbejde, mobilitet og information,

og

| ii) | integreringsinitiativer — dvs. initiativer, der skal åbne mulighed for en tværsektoriel tilgang, hvor der tages behørigt hensyn til ungdomsspørgsmål ved udformningen, gennemførelsen og evalueringen af politikker og tiltag på andre politikområder, der har en betydelig indvirkning på de unges liv. Med udgangspunkt i eksemplet med den europæiske ungdomspagt bør der fortsat integreres en ungdomsdimension i Lissabonstrategien for tiden efter 2010 og den nye sociale dagsorden samt i relevante EU-strategier og -programmer, som f.eks. den nye strategiramme for europæisk samarbejde på uddannelsesområdet, retningslinjerne for beskæftigelsen, sundhedsstrategien og kulturdagsordenen, |
| --- | --- |

ii)

integreringsinitiativer — dvs. initiativer, der skal åbne mulighed for en tværsektoriel tilgang, hvor der tages behørigt hensyn til ungdomsspørgsmål ved udformningen, gennemførelsen og evalueringen af politikker og tiltag på andre politikområder, der har en betydelig indvirkning på de unges liv. Med udgangspunkt i eksemplet med den europæiske ungdomspagt bør der fortsat integreres en ungdomsdimension i Lissabonstrategien for tiden efter 2010 og den nye sociale dagsorden samt i relevante EU-strategier og -programmer, som f.eks. den nye strategiramme for europæisk samarbejde på uddannelsesområdet, retningslinjerne for beskæftigelsen, sundhedsstrategien og kulturdagsordenen,

UNDERSTREGER,

| 1. | at det europæiske samarbejde på det ungdomspolitiske område bør forankres forsvarligt i det internationale menneskerettighedssystem. En række ledende principper bør følges i alle politikker og aktiviteter vedrørende unge, nemlig vigtigheden af






  a) | fremme af ligestilling mellem kønnene og bekæmpelse af alle former for forskelsbehandling med respekt for rettighederne og under iagttagelse af principperne som anerkendt bl.a. i artikel 21 og 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder |
| --- | --- | --- |

1.

at det europæiske samarbejde på det ungdomspolitiske område bør forankres forsvarligt i det internationale menneskerettighedssystem. En række ledende principper bør følges i alle politikker og aktiviteter vedrørende unge, nemlig vigtigheden af

a)

fremme af ligestilling mellem kønnene og bekæmpelse af alle former for forskelsbehandling med respekt for rettighederne og under iagttagelse af principperne som anerkendt bl.a. i artikel 21 og 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder

| b) | hensyntagen til eventuelle forskelle i unges levevilkår, behov, forhåbninger, interesser og holdninger, der skyldes en række faktorer, idet der lægges særlig vægt på dem, der af forskellige årsager har færre muligheder |
| --- | --- |

b)

hensyntagen til eventuelle forskelle i unges levevilkår, behov, forhåbninger, interesser og holdninger, der skyldes en række faktorer, idet der lægges særlig vægt på dem, der af forskellige årsager har færre muligheder

| c) | anerkendelse af, at alle unge er en ressource for samfundet, og opretholdelse af unges ret til at deltage i udviklingen af politikker, der berører dem, ved hjælp af en løbende, struktureret dialog med unge og ungdomsorganisationerne. |
| --- | --- |

c)

anerkendelse af, at alle unge er en ressource for samfundet, og opretholdelse af unges ret til at deltage i udviklingen af politikker, der berører dem, ved hjælp af en løbende, struktureret dialog med unge og ungdomsorganisationerne.

ER ENDVIDERE ENIGT om,

| 1. | at i perioden indtil 2018 bør det europæiske samarbejde på ungdomsområdet gennemføres ved hjælp af en fornyet åben koordinationsmetode, og det bør bygge på de overordnede mål, den tostrengede tilgang og de vigtigste indsatsområder som skitseret ovenfor, |
| --- | --- |

1.

at i perioden indtil 2018 bør det europæiske samarbejde på ungdomsområdet gennemføres ved hjælp af en fornyet åben koordinationsmetode, og det bør bygge på de overordnede mål, den tostrengede tilgang og de vigtigste indsatsområder som skitseret ovenfor,

| 2. | at det europæiske samarbejde på ungdomsområdet bør være evidensbaseret, relevant og konkret. Det bør producere klare og synlige resultater, som bør forelægges, gennemgås og formidles regelmæssigt og på en struktureret måde, så der etableres et grundlag for løbende evaluering og udvikling, |
| --- | --- |

2.

at det europæiske samarbejde på ungdomsområdet bør være evidensbaseret, relevant og konkret. Det bør producere klare og synlige resultater, som bør forelægges, gennemgås og formidles regelmæssigt og på en struktureret måde, så der etableres et grundlag for løbende evaluering og udvikling,

| 3. | at et vellykket resultat af den åbne koordinationsmetode på ungdomsområdet afhænger af medlemsstaternes politiske vilje og af effektive arbejdsmetoder på nationalt plan og EU-plan. Ud fra dette perspektiv bør de arbejdsmetoder, der anvendes inden for det europæiske samarbejde, bygge på følgende:






  i) | Arbejdscyklusser: Perioden frem til 2018 vil blive opdelt i en række 3-års-cyklusser, hvor den første cyklus omfatter årene fra 2010 til 2012. |
| --- | --- | --- |

3.

at et vellykket resultat af den åbne koordinationsmetode på ungdomsområdet afhænger af medlemsstaternes politiske vilje og af effektive arbejdsmetoder på nationalt plan og EU-plan. Ud fra dette perspektiv bør de arbejdsmetoder, der anvendes inden for det europæiske samarbejde, bygge på følgende:

i)

Arbejdscyklusser: Perioden frem til 2018 vil blive opdelt i en række 3-års-cyklusser, hvor den første cyklus omfatter årene fra 2010 til 2012.

| ii) | Prioriteter: For hver af disse cyklusser vil der blive udvalgt en række prioriteter for det europæiske samarbejde, som vil bidrage til de indsatsområder, der er fastlagt inden for disse rammer. Prioriteterne vil blive vedtaget af Rådet på grundlag af den relevante fælles rapport fra Rådet og Kommissionen — som omhandlet i det følgende — og i samarbejde med repræsentanterne for de to formandskabstrioer, der dækker den pågældende arbejdscyklus. Disse prioriteter for det europæiske samarbejde skal udformes, så de muliggør samarbejde mellem alle medlemsstaterne eller et tættere samarbejde mellem et mere begrænset antal medlemsstater (klynger) afhængigt af de nationale prioriteter. Prioriteterne for første del af den første arbejdscyklus inden for denne nye ramme er fastlagt i bilag II. Prioriteterne for anden del af denne cyklus forelægges og vedtages af Rådet på et senere tidspunkt. |
| --- | --- |

ii)

Prioriteter: For hver af disse cyklusser vil der blive udvalgt en række prioriteter for det europæiske samarbejde, som vil bidrage til de indsatsområder, der er fastlagt inden for disse rammer. Prioriteterne vil blive vedtaget af Rådet på grundlag af den relevante fælles rapport fra Rådet og Kommissionen — som omhandlet i det følgende — og i samarbejde med repræsentanterne for de to formandskabstrioer, der dækker den pågældende arbejdscyklus. Disse prioriteter for det europæiske samarbejde skal udformes, så de muliggør samarbejde mellem alle medlemsstaterne eller et tættere samarbejde mellem et mere begrænset antal medlemsstater (klynger) afhængigt af de nationale prioriteter. Prioriteterne for første del af den første arbejdscyklus inden for denne nye ramme er fastlagt i bilag II. Prioriteterne for anden del af denne cyklus forelægges og vedtages af Rådet på et senere tidspunkt.

| iii) | Gennemførelsesinstrumenter: For at samarbejdsrammerne kan gennemføres effektivt, er der behov både for instrumenter på det specifikke ungdomsområde og for instrumenter på andre dermed forbundne politikområder.
  På det specifikke ungdomsområde er instrumenterne skitseret nedenfor under litra a)-g). De bør anvendes til at understøtte den tostrengede tilgang, dvs. til at gennemføre specifikke initiativer på ungdomsområdet samt til at fremme en tværsektoriel tilgang til at støtte integreringen af et ungdomsperspektiv i andre dermed forbundne politikområder. I forbindelse med denne integrering bør instrumenterne anvendes som et grundlag for dialog med og støtte for andre politikområder, således at disse kan integrere et ungdomsperspektiv, hvor og når det er relevant.






  a) | Videnopbygning og evidensbaseret ungdomspolitik: Ungdomspolitik bør være evidensbaseret. Der skal tilvejebringes bedre kendskab til og forståelse af unge kvinders og mænds levevilkår, værdier og holdninger, og det skal deles med andre relevante politikområder, således at der gives mulighed for, at der kan træffes passende og rettidige foranstaltninger. Sådan viden kan blandt andet fremmes via støtte til det europæiske videncenter for ungdomspolitik og dets kontaktpersoner, EU-dækkende analytisk kapacitet (Eurydice), forskning på ungdomsområdet, undersøgelser, særlige europæiske ungeundersøgelser og forskernetværk. EU-ungdomsrapporten vil også udgøre et væsentligt bidrag til evidensbaseret politikformulering. Samarbejdet mellem relevante myndigheder, ungdomsforskere, unge mennesker, ungdomsorganisationer og dem, der er aktive inden for ungdomsarbejde, bør fremmes. |
| --- | --- | --- |

iii)

Gennemførelsesinstrumenter: For at samarbejdsrammerne kan gennemføres effektivt, er der behov både for instrumenter på det specifikke ungdomsområde og for instrumenter på andre dermed forbundne politikområder.

På det specifikke ungdomsområde er instrumenterne skitseret nedenfor under litra a)-g). De bør anvendes til at understøtte den tostrengede tilgang, dvs. til at gennemføre specifikke initiativer på ungdomsområdet samt til at fremme en tværsektoriel tilgang til at støtte integreringen af et ungdomsperspektiv i andre dermed forbundne politikområder. I forbindelse med denne integrering bør instrumenterne anvendes som et grundlag for dialog med og støtte for andre politikområder, således at disse kan integrere et ungdomsperspektiv, hvor og når det er relevant.

a)

Videnopbygning og evidensbaseret ungdomspolitik: Ungdomspolitik bør være evidensbaseret. Der skal tilvejebringes bedre kendskab til og forståelse af unge kvinders og mænds levevilkår, værdier og holdninger, og det skal deles med andre relevante politikområder, således at der gives mulighed for, at der kan træffes passende og rettidige foranstaltninger. Sådan viden kan blandt andet fremmes via støtte til det europæiske videncenter for ungdomspolitik og dets kontaktpersoner, EU-dækkende analytisk kapacitet (Eurydice), forskning på ungdomsområdet, undersøgelser, særlige europæiske ungeundersøgelser og forskernetværk. EU-ungdomsrapporten vil også udgøre et væsentligt bidrag til evidensbaseret politikformulering. Samarbejdet mellem relevante myndigheder, ungdomsforskere, unge mennesker, ungdomsorganisationer og dem, der er aktive inden for ungdomsarbejde, bør fremmes.

| b) | Gensidig læring: Gensidig læring er et nøgleelement inden for disse samarbejdsrammer. Den gør det muligt at indkredse og lære af god praksis i forskellige medlemsstater. Gensidig læring vil foregå ved hjælp af f.eks. peerlæringsaktiviteter, konferencer og seminarer, fora på højt plan eller ekspertgrupper, og gennem undersøgelser og analyser og webbaserede netværk samt ved inddragelse af relevante interessenter. Emnerne for disse aktiviteter bør være tæt knyttet til prioriteterne for de respektive 3-års-arbejdscyklusser. Alle disse initiativer bør udvikles med klare målsætninger og på grundlag af klare mandater, tidsplaner og planer for resultaterne, der foreslås af Kommissionen i samråd med medlemsstaterne.
  Den politiske dialog med tredjelande og samarbejdet med internationale organisationer, som f.eks. Europarådet, OECD (8) og FN, bør videreføres og derved være en reference- og inspirationskilde. |
| --- | --- |

b)

Gensidig læring: Gensidig læring er et nøgleelement inden for disse samarbejdsrammer. Den gør det muligt at indkredse og lære af god praksis i forskellige medlemsstater. Gensidig læring vil foregå ved hjælp af f.eks. peerlæringsaktiviteter, konferencer og seminarer, fora på højt plan eller ekspertgrupper, og gennem undersøgelser og analyser og webbaserede netværk samt ved inddragelse af relevante interessenter. Emnerne for disse aktiviteter bør være tæt knyttet til prioriteterne for de respektive 3-års-arbejdscyklusser. Alle disse initiativer bør udvikles med klare målsætninger og på grundlag af klare mandater, tidsplaner og planer for resultaterne, der foreslås af Kommissionen i samråd med medlemsstaterne.

Den politiske dialog med tredjelande og samarbejdet med internationale organisationer, som f.eks. Europarådet, OECD (8) og FN, bør videreføres og derved være en reference- og inspirationskilde.

| c) | Fremskridtsrapportering: EU-ungdomsrapporten bør udarbejdes af Kommissionen ved afslutningen af hver arbejdscyklus — hvor den første under de nye rammer bliver i 2012. EU-ungdomsrapporten består af to dele: En fælles rapport fra Rådet og Kommissionen (politisk del) og dokumentationsmateriale (statistisk og analytisk del). I EU-ungdomsrapporten vil såvel fremskridtene hen imod rammernes overordnede mål som fremskridtene med hensyn til de prioriteter, der er fastlagt for den seneste arbejdscyklus, blive evalueret, og der vil blive fastlagt god praksis. EU-ungdomsrapporten bør bygge på nationale rapporter, der er udarbejdet af medlemsstaterne inden for ungdomsområdet og andre relevante politikområder, samt på andre eksisterende oplysninger og statistiske data. Overlapning af rapporteringsforpligtelserne bør undgås. EU-ungdomsrapporten bør også tjene som grundlag for udarbejdelsen af et sæt prioriteter for den følgende arbejdscyklus. |
| --- | --- |

c)

Fremskridtsrapportering: EU-ungdomsrapporten bør udarbejdes af Kommissionen ved afslutningen af hver arbejdscyklus — hvor den første under de nye rammer bliver i 2012. EU-ungdomsrapporten består af to dele: En fælles rapport fra Rådet og Kommissionen (politisk del) og dokumentationsmateriale (statistisk og analytisk del). I EU-ungdomsrapporten vil såvel fremskridtene hen imod rammernes overordnede mål som fremskridtene med hensyn til de prioriteter, der er fastlagt for den seneste arbejdscyklus, blive evalueret, og der vil blive fastlagt god praksis. EU-ungdomsrapporten bør bygge på nationale rapporter, der er udarbejdet af medlemsstaterne inden for ungdomsområdet og andre relevante politikområder, samt på andre eksisterende oplysninger og statistiske data. Overlapning af rapporteringsforpligtelserne bør undgås. EU-ungdomsrapporten bør også tjene som grundlag for udarbejdelsen af et sæt prioriteter for den følgende arbejdscyklus.

| d) | Formidling af resultater: For at forbedre synligheden og gennemslagskraften af samarbejdet inden for disse rammer på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan bør resultaterne af samarbejdet blive formidlet bredt blandt alle relevante interessenter og eventuelt drøftet på generaldirektør- eller ministerplan. |
| --- | --- |

d)

Formidling af resultater: For at forbedre synligheden og gennemslagskraften af samarbejdet inden for disse rammer på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan bør resultaterne af samarbejdet blive formidlet bredt blandt alle relevante interessenter og eventuelt drøftet på generaldirektør- eller ministerplan.

| e) | Overvågning af processen: Med henblik på at fremme opnåelsen af resultater gennem den åbne koordinationsmetode samt ejerskab til metoden både på nationalt plan og på EU-plan arbejder medlemsstaterne og Kommissionen tæt sammen om at styre, fremme og evaluere processen og dens resultater. I den forbindelse bør der arbejdes på grundlag af eksisterende indikatorer, der har indflydelse på de unges situation på områder som f.eks. uddannelse, beskæftigelse, sundhed og social inddragelse, og der bør, hvor det er relevant, udarbejdes forslag vedrørende potentielle nye indikatorer med henblik på behandling i Rådet. |
| --- | --- |

e)

Overvågning af processen: Med henblik på at fremme opnåelsen af resultater gennem den åbne koordinationsmetode samt ejerskab til metoden både på nationalt plan og på EU-plan arbejder medlemsstaterne og Kommissionen tæt sammen om at styre, fremme og evaluere processen og dens resultater. I den forbindelse bør der arbejdes på grundlag af eksisterende indikatorer, der har indflydelse på de unges situation på områder som f.eks. uddannelse, beskæftigelse, sundhed og social inddragelse, og der bør, hvor det er relevant, udarbejdes forslag vedrørende potentielle nye indikatorer med henblik på behandling i Rådet.

| f) | Høringer og struktureret dialog med unge og ungdomsorganisationerne: Den strukturerede dialog med unge og ungdomsorganisationerne, der tjener som forum for fortløbende fælles overvejelse af prioriteterne, gennemførelsen og opfølgningen af det europæiske samarbejde på ungdomsområdet, bør videreføres og udvikles.
  De emner, der tages op under dialogen, bør tilpasses de generelle mål for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet og prioriteterne for hver arbejdscyklus. Der bør fastsættes klare målsætninger og realistiske procedurer for hver cyklus i dialogen for at sikre kontinuitet og opfølgning. Dialogen bør være så omfattende som muligt og bør udarbejdes på lokalt, regionalt og nationalt plan samt på EU-plan, og den bør inddrage ungdomsforskere og dem, der er aktive inden for ungdomsarbejde. En struktureret dialog med unge og ungdomsorganisationerne på andre politikområder bør også understøttes. Gennemførelsen af den strukturerede dialog er yderligere skitseret i bilag III. |
| --- | --- |

f)

Høringer og struktureret dialog med unge og ungdomsorganisationerne: Den strukturerede dialog med unge og ungdomsorganisationerne, der tjener som forum for fortløbende fælles overvejelse af prioriteterne, gennemførelsen og opfølgningen af det europæiske samarbejde på ungdomsområdet, bør videreføres og udvikles.

De emner, der tages op under dialogen, bør tilpasses de generelle mål for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet og prioriteterne for hver arbejdscyklus. Der bør fastsættes klare målsætninger og realistiske procedurer for hver cyklus i dialogen for at sikre kontinuitet og opfølgning. Dialogen bør være så omfattende som muligt og bør udarbejdes på lokalt, regionalt og nationalt plan samt på EU-plan, og den bør inddrage ungdomsforskere og dem, der er aktive inden for ungdomsarbejde. En struktureret dialog med unge og ungdomsorganisationerne på andre politikområder bør også understøttes. Gennemførelsen af den strukturerede dialog er yderligere skitseret i bilag III.

| g) | Mobilisering af EU-programmer og -fonde: Tilgængelige EU-fonde, som f.eks. strukturfondene, og relevante programmer, som f.eks. Aktive Unge-programmet, handlingsprogrammet for livslang læring, kulturprogrammet, progressprogrammet, mediaprogrammet, Erasmus for unge iværksættere og programmet for konkurrenceevne og innovation, samt de relevante EU-programmer og -fonde på områderne eksterne forbindelser og udviklingssamarbejde, bør anvendes effektivt. |
| --- | --- |

g)

Mobilisering af EU-programmer og -fonde: Tilgængelige EU-fonde, som f.eks. strukturfondene, og relevante programmer, som f.eks. Aktive Unge-programmet, handlingsprogrammet for livslang læring, kulturprogrammet, progressprogrammet, mediaprogrammet, Erasmus for unge iværksættere og programmet for konkurrenceevne og innovation, samt de relevante EU-programmer og -fonde på områderne eksterne forbindelser og udviklingssamarbejde, bør anvendes effektivt.

| 4. | For hver 3-års-cyklus bør instrumenterne så vidt muligt bruges til at arbejde i retning af prioriteterne. |
| --- | --- |

4.

For hver 3-års-cyklus bør instrumenterne så vidt muligt bruges til at arbejde i retning af prioriteterne.

| 5. | Inden for disse samarbejdsrammer bør støtte til og udvikling af ungdomsarbejde betragtes som tværsektorielle spørgsmål. Ungdomsarbejde er et bredt begreb, der dækker en lang række aktiviteter af social, kulturel, uddannelsesmæssig eller politisk art, som organiseres af, med og for unge. I stigende grad omfatter sådanne aktiviteter også sport og tilbud til unge. Ungdomsarbejde hører under området uddannelse uden for skolemiljøet ligesom de specifikke fritidsaktiviteter, der forvaltes af professionelle eller frivillige ungdomsarbejdere og -ledere, og bygger på ikke-formelle læringsprocesser og frivillighed. De måder, hvorpå ungdomsarbejde kan bidrage til at nå de overordnede mål, der er indkredset ovenfor, og også blive understøttet og anerkendt som en ekstra gevinst for sit økonomiske og sociale bidrag, bør undersøges nærmere og drøftes inden for disse rammer. Blandt de spørgsmål, der skal drøftes, er: passende uddannelse af ungdomsarbejdere og -ledere, anerkendelse af deres færdigheder ved hjælp af passende europæiske instrumenter, støtte til ungdomsarbejderes og -lederes mobilitet og fremme af innovative tjenester og tilgange inden for ungdomsarbejde. |
| --- | --- |

5.

Inden for disse samarbejdsrammer bør støtte til og udvikling af ungdomsarbejde betragtes som tværsektorielle spørgsmål. Ungdomsarbejde er et bredt begreb, der dækker en lang række aktiviteter af social, kulturel, uddannelsesmæssig eller politisk art, som organiseres af, med og for unge. I stigende grad omfatter sådanne aktiviteter også sport og tilbud til unge. Ungdomsarbejde hører under området uddannelse uden for skolemiljøet ligesom de specifikke fritidsaktiviteter, der forvaltes af professionelle eller frivillige ungdomsarbejdere og -ledere, og bygger på ikke-formelle læringsprocesser og frivillighed. De måder, hvorpå ungdomsarbejde kan bidrage til at nå de overordnede mål, der er indkredset ovenfor, og også blive understøttet og anerkendt som en ekstra gevinst for sit økonomiske og sociale bidrag, bør undersøges nærmere og drøftes inden for disse rammer. Blandt de spørgsmål, der skal drøftes, er: passende uddannelse af ungdomsarbejdere og -ledere, anerkendelse af deres færdigheder ved hjælp af passende europæiske instrumenter, støtte til ungdomsarbejderes og -lederes mobilitet og fremme af innovative tjenester og tilgange inden for ungdomsarbejde.

| 6. | De nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet kan revideres, og Rådet kan foretage nødvendige tilpasninger i lyset af en eventuel væsentlig ny udvikling i Europa, især de beslutninger, der måtte blive truffet vedrørende en Lissabonstrategi for tiden efter 2010. |
| --- | --- |

6.

De nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet kan revideres, og Rådet kan foretage nødvendige tilpasninger i lyset af en eventuel væsentlig ny udvikling i Europa, især de beslutninger, der måtte blive truffet vedrørende en Lissabonstrategi for tiden efter 2010.

OPFORDRER DERFOR MEDLEMSSTATERNE til

| 1. | at samarbejde med støtte fra Kommissionen, idet de anvender den åbne koordinationsmetode som skitseret i denne resolution, med henblik på at forbedre det europæiske samarbejde på ungdomsområdet i perioden indtil 2018 på grundlag af de overordnede mål, indsatsområderne, den tostrengede tilgang, de principper og gennemførelsesinstrumenter, der er beskrevet ovenfor, og prioriteterne, der er aftalt for hver arbejdscyklus, |
| --- | --- |

1.

at samarbejde med støtte fra Kommissionen, idet de anvender den åbne koordinationsmetode som skitseret i denne resolution, med henblik på at forbedre det europæiske samarbejde på ungdomsområdet i perioden indtil 2018 på grundlag af de overordnede mål, indsatsområderne, den tostrengede tilgang, de principper og gennemførelsesinstrumenter, der er beskrevet ovenfor, og prioriteterne, der er aftalt for hver arbejdscyklus,

| 2. | på grundlag af de nationale prioriteter at vedtage foranstaltninger på nationalt plan, der kan bidrage til at nå de overordnede mål, der er skitseret i de nye rammer, samt overveje, om der kan hentes inspiration fra gensidig læring på EU-plan, når der udformes nationale politikker på ungdomsområdet og andre beslægtede politikområder. |
| --- | --- |

2.

på grundlag af de nationale prioriteter at vedtage foranstaltninger på nationalt plan, der kan bidrage til at nå de overordnede mål, der er skitseret i de nye rammer, samt overveje, om der kan hentes inspiration fra gensidig læring på EU-plan, når der udformes nationale politikker på ungdomsområdet og andre beslægtede politikområder.

OPFORDRER KOMMISSIONEN til

| 1. | at samarbejde med og støtte medlemsstaterne inden for denne ramme — i perioden indtil 2018 — på grundlag af de overordnede mål, indsatsområderne, den tostrengede tilgang, de principper og gennemførelsesinstrumenter, der er beskrevet ovenfor, og de prioriteter, der er vedtaget for hver arbejdscyklus, |
| --- | --- |

1.

at samarbejde med og støtte medlemsstaterne inden for denne ramme — i perioden indtil 2018 — på grundlag af de overordnede mål, indsatsområderne, den tostrengede tilgang, de principper og gennemførelsesinstrumenter, der er beskrevet ovenfor, og de prioriteter, der er vedtaget for hver arbejdscyklus,

| 2. | især gennem EU-ungdomsrapporten at undersøge, i hvor høj grad de overordnede mål i denne ramme er nået. I den forbindelse opfordres Kommissionen til at nedsætte en arbejdsgruppe, der i samråd med de relevante politikområder skal drøfte eksisterende data om de unges situation og det eventuelle behov for udarbejdelse af indikatorer på områder, hvor sådanne ikke findes, eller hvor der ikke er et åbenbart ungdomsperspektiv. Resultaterne af dette arbejde og forslag vedrørende potentielle nye indikatorer bør forelægges Rådet til overvejelse senest i december 2010, |
| --- | --- |

2.

især gennem EU-ungdomsrapporten at undersøge, i hvor høj grad de overordnede mål i denne ramme er nået. I den forbindelse opfordres Kommissionen til at nedsætte en arbejdsgruppe, der i samråd med de relevante politikområder skal drøfte eksisterende data om de unges situation og det eventuelle behov for udarbejdelse af indikatorer på områder, hvor sådanne ikke findes, eller hvor der ikke er et åbenbart ungdomsperspektiv. Resultaterne af dette arbejde og forslag vedrørende potentielle nye indikatorer bør forelægges Rådet til overvejelse senest i december 2010,

| 3. | at foreslå en fleksibel ramme for peerlæringsaktiviteter og indlede undersøgelser, der er relevante for de overordnede mål og prioriteter, samt regelmæssigt at aflægge rapport til Rådet om de forskellige aktiviteter, |
| --- | --- |

3.

at foreslå en fleksibel ramme for peerlæringsaktiviteter og indlede undersøgelser, der er relevante for de overordnede mål og prioriteter, samt regelmæssigt at aflægge rapport til Rådet om de forskellige aktiviteter,

| 4. | i 2017 sammen med medlemsstaterne at udarbejde en endelig evalueringsrapport, der omfatter disse samarbejdsrammer. Den endelige evalueringsrapport bør drøftes af Rådet i 2018. |
| --- | --- |

4.

i 2017 sammen med medlemsstaterne at udarbejde en endelig evalueringsrapport, der omfatter disse samarbejdsrammer. Den endelige evalueringsrapport bør drøftes af Rådet i 2018.

---

(1)  EFT C 168 af 13.7.2002, s. 2.

(2)  7619/1/05.

(3)  11517/08.

(4)  9169/09.

(5)  9008/09.

(6)  9008/09 ADD 4.

(7)  7619/05: bilag I til Det Europæiske Råds konklusioner, 22.-23. marts 2005.

(8)  Samtlige medlemsstater bør sikres ret til at deltage i dette arbejde.

---

BILAG I

UNGDOMSRELATEREDE MÅL OG EVENTUELLE INITIATIVER FOR MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN

Mange af de indsatsområder, der er opført i punkt 2 under afsnittet »ER DERFOR ENIGT om« ovenfor og nærmere beskrevet nedenfor, har klart deres egne overordnede mål og prioriteter og er skitseret inden for særskilte samarbejdsrammer og -strategier, og de behandles inden for rammerne af deres respektive åbne koordinationsmetode. Der er imidlertid brug for en indsats for at sikre et passende ungdomsperspektiv inden for hvert område. Med henblik herpå foreslås der i dette bilag under del A) en række initiativer for alle områder og under del B) en række specifikke ungdomsrelaterede mål, der sigter mod at præcisere ungdomsdimensionen på hvert af de nævnte indsatsområder, sammen med en ikke-udtømmende liste over eventuelle initiativer, som medlemsstaterne og/eller Kommissionen kan tage inden for deres respektive kompetenceområder og med behørig hensyntagen til subsidiaritetsprincippet.

a)   Generelle initiativer

Der bør tages hensyn til følgende generelle initiativer inden for alle fastlagte indsatsområder:

| — | Udvikle og styrke samarbejdet mellem beslutningstagere inden for de respektive indsatsområder og ansvarlige for ungdomspolitikken, blandt andet via en forbedret dialog og deling af viden og ekspertise |
| --- | --- |

—

Udvikle og styrke samarbejdet mellem beslutningstagere inden for de respektive indsatsområder og ansvarlige for ungdomspolitikken, blandt andet via en forbedret dialog og deling af viden og ekspertise

| — | Tilskynde til og støtte unges og ungdomsorganisationers involvering og deltagelse i beslutningstagning, gennemførelse og opfølgning |
| --- | --- |

—

Tilskynde til og støtte unges og ungdomsorganisationers involvering og deltagelse i beslutningstagning, gennemførelse og opfølgning

| — | Give vejledning og rådgivning af høj kvalitet |
| --- | --- |

—

Give vejledning og rådgivning af høj kvalitet

| — | Forbedre adgangen til ungdomsinformation af høj kvalitet og udbrede information, bl.a. via alle mulige kanaler på lokalt, regionalt og nationalt plan og gennem organisationer, der dækker hele Europa såsom Eurodesk, ERYICA og EYCA samt andre europæiske netværk |
| --- | --- |

—

Forbedre adgangen til ungdomsinformation af høj kvalitet og udbrede information, bl.a. via alle mulige kanaler på lokalt, regionalt og nationalt plan og gennem organisationer, der dækker hele Europa såsom Eurodesk, ERYICA og EYCA samt andre europæiske netværk

| — | Styrke samarbejdet med de lokale og regionale myndigheder |
| --- | --- |

—

Styrke samarbejdet med de lokale og regionale myndigheder

| — | Støtte udviklingen af bedre viden om de unges situation, for eksempel gennem støtte til forskning på ungdomsområdet, forskningsnetværk, specifikke undersøgelser, osv. |
| --- | --- |

—

Støtte udviklingen af bedre viden om de unges situation, for eksempel gennem støtte til forskning på ungdomsområdet, forskningsnetværk, specifikke undersøgelser, osv.

| — | Støtte udvikling af ungdomsarbejdet og anerkende dets værdi |
| --- | --- |

—

Støtte udvikling af ungdomsarbejdet og anerkende dets værdi

| — | Effektivt anvende og lette unges adgang til tilgængelige EU-fonde og -programmer |
| --- | --- |

—

Effektivt anvende og lette unges adgang til tilgængelige EU-fonde og -programmer

| — | Støtte udvikling af eksperimenterende projekter og programmer for at afprøve nye og innovative idéer og udveksle god praksis |
| --- | --- |

—

Støtte udvikling af eksperimenterende projekter og programmer for at afprøve nye og innovative idéer og udveksle god praksis

| — | Anerkende værdien af bilateralt og multilateralt samarbejde for det europæiske samarbejde på det ungdomspolitiske område |
| --- | --- |

—

Anerkende værdien af bilateralt og multilateralt samarbejde for det europæiske samarbejde på det ungdomspolitiske område

| — | Hvor det er relevant medtage en børnepolitisk dimension og tage hensyn til børns rettigheder og beskyttelse af børn, idet det tages i betragtning, at unges liv og fremtidsudsigter i betydelig grad bestemmes af, hvor mange muligheder og hvor megen støtte og beskyttelse der er modtaget i barndommen. |
| --- | --- |

—

Hvor det er relevant medtage en børnepolitisk dimension og tage hensyn til børns rettigheder og beskyttelse af børn, idet det tages i betragtning, at unges liv og fremtidsudsigter i betydelig grad bestemmes af, hvor mange muligheder og hvor megen støtte og beskyttelse der er modtaget i barndommen.

b)   Ungdomsrelaterede mål og eventuelle initiativer for hvert indsatsområde

UDDANNELSE

Formål: Lige adgang for unge til uddannelse af høj kvalitet på alle niveauer og muligheder for livslang læring bør støttes. Som et supplement til formel uddannelse bør ikke-formel læring for unge fremmes og anerkendes, og der bør skabes bedre forbindelser mellem formel uddannelse og ikke-formel læring. Unges overgang mellem uddannelse og arbejdsmarkedet bør lettes og støttes, og skolefrafald reduceres.

Medlemsstaternes og Kommissionens initiativer inden for deres respektive kompetenceområder

| — | Støtte til udvikling af muligheder for ungdomsarbejde og anden form for ikke-formel læring som et af en række tiltag, der skal løse problemerne vedrørende skolefrafald. |
| --- | --- |

—

Støtte til udvikling af muligheder for ungdomsarbejde og anden form for ikke-formel læring som et af en række tiltag, der skal løse problemerne vedrørende skolefrafald.

| — | Fuld udnyttelse af de redskaber, der findes på EU-plan, til gennemsigtighed i forbindelse med og validering af færdigheder og anerkendelse af kvalifikationer (1). |
| --- | --- |

—

Fuld udnyttelse af de redskaber, der findes på EU-plan, til gennemsigtighed i forbindelse med og validering af færdigheder og anerkendelse af kvalifikationer (1).

| — | Fremme af alle unges mobilitet inden for læring. |
| --- | --- |

—

Fremme af alle unges mobilitet inden for læring.

| — | Løsning af problemerne vedrørende kønsbestemte og andre stereotyper gennem formel uddannelse og ikke-formel læring. |
| --- | --- |

—

Løsning af problemerne vedrørende kønsbestemte og andre stereotyper gennem formel uddannelse og ikke-formel læring.

| — | Anvendelse af formel uddannelse og ikke-formel læring til at fremme samhørighed og forståelse på tværs af forskellige grupper, fremme af lige muligheder og mindskelse af forskellene i resultater. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af formel uddannelse og ikke-formel læring til at fremme samhørighed og forståelse på tværs af forskellige grupper, fremme af lige muligheder og mindskelse af forskellene i resultater.

| — | Udvikling af strukturer for deltagelse i uddannelse og samarbejde mellem skoler, familier og lokalsamfundene. |
| --- | --- |

—

Udvikling af strukturer for deltagelse i uddannelse og samarbejde mellem skoler, familier og lokalsamfundene.

| — | Fremme af formel uddannelse og ikke-formel læring til støtte for unges innovation, kreativitet og iværksætterånd. |
| --- | --- |

—

Fremme af formel uddannelse og ikke-formel læring til støtte for unges innovation, kreativitet og iværksætterånd.

| — | Bevidstgørelse af en bredere offentlighed om værdien af resultater af ikke-formel læring. |
| --- | --- |

—

Bevidstgørelse af en bredere offentlighed om værdien af resultater af ikke-formel læring.

Kommissionen vil videreudvikle Europass som et europæisk instrument med henblik på gennemsigtighed i forbindelse med færdigheder, herunder redskaber til selvevaluering af færdigheder og tredjeparters registrering af kompetencer såsom Europass-mobilitetsfremmende organisationer.

BESKÆFTIGELSE OG IVÆRKSÆTTERKULTUR

Formål: Integration af de unge på arbejdsmarkedet, enten som ansatte eller som iværksættere, bør støttes. Overgangen fra uddannelse eller arbejdsløshed eller inaktivitet til arbejdsmarkedet bør lettes og støttes. Muligheder for at forene arbejds- og familieliv bør forbedres. Inden for Lissabonstrategien for tiden efter 2010 er det nødvendigt at sikre et ungdomsperspektiv og sørge for, at det arbejde, der udføres i overensstemmelse med de overordnede mål for den europæiske ungdomspagt, fortsætter.

Medlemsstaternes og Kommissionens initiativer inden for deres respektive kompetenceområder

| — | Forøgelse og forbedring af investeringerne i tilvejebringelse af hensigtsmæssige kvalifikationer, der efterspørges på arbejdsmarkedet, og i at sikre et bedre match på kort sigt og forudse de kvalifikationer, der bliver behov for på lang sigt. |
| --- | --- |

—

Forøgelse og forbedring af investeringerne i tilvejebringelse af hensigtsmæssige kvalifikationer, der efterspørges på arbejdsmarkedet, og i at sikre et bedre match på kort sigt og forudse de kvalifikationer, der bliver behov for på lang sigt.

| — | Hensyntagen til de unges specifikke situation ved udformningen af flexicuritystrategier. |
| --- | --- |

—

Hensyntagen til de unges specifikke situation ved udformningen af flexicuritystrategier.

| — | Fremme af grænseoverskridende faglige og erhvervsmæssige muligheder for unge. |
| --- | --- |

—

Fremme af grænseoverskridende faglige og erhvervsmæssige muligheder for unge.

| — | Udvikling af kortsigtede foranstaltninger inden for rammerne af deres genrejsningsplaner for at stimulere integreringen af unge på arbejdsmarkedet samt af strukturforanstaltninger, hvor der tages hensyn til unge. |
| --- | --- |

—

Udvikling af kortsigtede foranstaltninger inden for rammerne af deres genrejsningsplaner for at stimulere integreringen af unge på arbejdsmarkedet samt af strukturforanstaltninger, hvor der tages hensyn til unge.

| — | Udvikling af erhvervsvejledningstjenester. |
| --- | --- |

—

Udvikling af erhvervsvejledningstjenester.

| — | Mindskelse af hindringerne for arbejdstagernes fri bevægelighed i EU. |
| --- | --- |

—

Mindskelse af hindringerne for arbejdstagernes fri bevægelighed i EU.

| — | Fremme af praktikophold og lærlingeuddannelser af høj kvalitet for at lette adgangen til og udviklingsmulighederne på arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

—

Fremme af praktikophold og lærlingeuddannelser af høj kvalitet for at lette adgangen til og udviklingsmulighederne på arbejdsmarkedet.

| — | Forbedring af børnepasningsmulighederne og fremme af ansvarsdeling mellem partnerne for at gøre det lettere for såvel unge kvinder som unge mænd at forene arbejde og privatliv. |
| --- | --- |

—

Forbedring af børnepasningsmulighederne og fremme af ansvarsdeling mellem partnerne for at gøre det lettere for såvel unge kvinder som unge mænd at forene arbejde og privatliv.

| — | Støtte af unges iværksætterånd bl.a. gennem iværksætteruddannelse, støtte til opstartsfonde og mentorprogrammer og tilskyndelse til anerkendelse af nye virksomheder. |
| --- | --- |

—

Støtte af unges iværksætterånd bl.a. gennem iværksætteruddannelse, støtte til opstartsfonde og mentorprogrammer og tilskyndelse til anerkendelse af nye virksomheder.

| — | Støtte til udvikling af europæiske netværk og strukturer for at fremme unges iværksætterkultur. |
| --- | --- |

—

Støtte til udvikling af europæiske netværk og strukturer for at fremme unges iværksætterkultur.

| — | Fremme af iværksætterkultur inden for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

—

Fremme af iværksætterkultur inden for bæredygtig udvikling.

SUNDHED OG TRIVSEL

Formål: Unges sundhed og trivsel bør støttes med fokus på fremme af psykisk og seksuel sundhed, sport, fysisk aktivitet og sund livsstil samt forebyggelse og behandling af skader, spiseforstyrrelser, afhængighed og stofmisbrug.

Medlemsstaternes og Kommissionens initiativer inden for deres respektive kompetenceområder

| — | Opfølgning af Rådets resolution om unges sundhed og trivsel (2) og fremme af idræt og fysisk aktivitet blandt unge gennem anvendelse af EU's retningslinjer for fysisk aktivitet (3). |
| --- | --- |

—

Opfølgning af Rådets resolution om unges sundhed og trivsel (2) og fremme af idræt og fysisk aktivitet blandt unge gennem anvendelse af EU's retningslinjer for fysisk aktivitet (3).

| — | Hensyn til, at sundhed er en tilstand af fuldstændig fysisk, psykisk og socialt velbefindende og ikke blot fravær af sygdom eller svækkelse i forbindelse med aktiviteter til fremme af unges sundhed og trivsel. |
| --- | --- |

—

Hensyn til, at sundhed er en tilstand af fuldstændig fysisk, psykisk og socialt velbefindende og ikke blot fravær af sygdom eller svækkelse i forbindelse med aktiviteter til fremme af unges sundhed og trivsel.

| — | Fremme af sund livsstil blandt unge gennem fysisk træning, kostuddannelse, fysisk aktivitet og samarbejde mellem skoler, ungdomsarbejdere, sundhedspersonale og sportsforeninger. |
| --- | --- |

—

Fremme af sund livsstil blandt unge gennem fysisk træning, kostuddannelse, fysisk aktivitet og samarbejde mellem skoler, ungdomsarbejdere, sundhedspersonale og sportsforeninger.

| — | Fremhævelse af sportens rolle som en aktivitet, der støtter holdarbejde, interkulturel læring, fair play og ansvarlighed. |
| --- | --- |

—

Fremhævelse af sportens rolle som en aktivitet, der støtter holdarbejde, interkulturel læring, fair play og ansvarlighed.

| — | Forøgelse af ungdomsarbejderes og -lederes viden om og kendskab til sundhedsspørgsmål. |
| --- | --- |

—

Forøgelse af ungdomsarbejderes og -lederes viden om og kendskab til sundhedsspørgsmål.

| — | Mobilisering af berørte parter på lokalt plan for at finde og hjælpe udsatte unge og om nødvendigt gøre andre instanser opmærksom på dem. |
| --- | --- |

—

Mobilisering af berørte parter på lokalt plan for at finde og hjælpe udsatte unge og om nødvendigt gøre andre instanser opmærksom på dem.

| — | Fremme af peer-to-peer-sundhedsuddannelse. |
| --- | --- |

—

Fremme af peer-to-peer-sundhedsuddannelse.

| — | Fremme af beskyttelse af børn og unge, navnlig i forbindelse med kompetencer vedrørende de nye medier, og beskyttelse af dem mod visse farer som følge af brugen af nye medier, idet det dog også erkendes, at de nye medier kan bibringe de unge udbytte og muligheder, f.eks. som følge af opfølgningen af Rådets konklusioner af 21. maj 2008 og 27. november 2009 om mediekendskab i det digitale miljø. |
| --- | --- |

—

Fremme af beskyttelse af børn og unge, navnlig i forbindelse med kompetencer vedrørende de nye medier, og beskyttelse af dem mod visse farer som følge af brugen af nye medier, idet det dog også erkendes, at de nye medier kan bibringe de unge udbytte og muligheder, f.eks. som følge af opfølgningen af Rådets konklusioner af 21. maj 2008 og 27. november 2009 om mediekendskab i det digitale miljø.

| — | Lettelse af adgangen til eksisterende sundhedsfaciliteter ved at gøre dem mere brugervenlige. |
| --- | --- |

—

Lettelse af adgangen til eksisterende sundhedsfaciliteter ved at gøre dem mere brugervenlige.

DELTAGELSE

Formål: Unges deltagelse i det repræsentative demokrati og civilsamfundet på alle niveauer og i samfundet som helhed bør støttes.

Medlemsstaternes og Kommissionens initiativer inden for deres respektive kompetenceområder

| — | Udvikling af mekanismer med henblik på dialog med unge og unges deltagelse i nationale ungdomspolitikker. |
| --- | --- |

—

Udvikling af mekanismer med henblik på dialog med unge og unges deltagelse i nationale ungdomspolitikker.

| — | Tilskyndelse til anvendelse af allerede eksisterende retningslinjer eller udarbejdelse af retningslinjer for unges deltagelse, information og høring med henblik på at sikre kvaliteten af disse aktiviteter. |
| --- | --- |

—

Tilskyndelse til anvendelse af allerede eksisterende retningslinjer eller udarbejdelse af retningslinjer for unges deltagelse, information og høring med henblik på at sikre kvaliteten af disse aktiviteter.

| — | Politisk og finansiel støtte til ungdomsorganisationer samt lokale og nationale ungdomsråd og fremme af anerkendelsen af deres vigtige rolle i demokratiet. |
| --- | --- |

—

Politisk og finansiel støtte til ungdomsorganisationer samt lokale og nationale ungdomsråd og fremme af anerkendelsen af deres vigtige rolle i demokratiet.

| — | Fremme af deltagelse af flere og en større mangfoldighed af unge i det repræsentative demokrati, i ungdomsorganisationer og andre civilsamfundsorganisationer. |
| --- | --- |

—

Fremme af deltagelse af flere og en større mangfoldighed af unge i det repræsentative demokrati, i ungdomsorganisationer og andre civilsamfundsorganisationer.

| — | Effektiv anvendelse af informations- og kommunikationsteknologien til at udvide og uddybe unges deltagelse. |
| --- | --- |

—

Effektiv anvendelse af informations- og kommunikationsteknologien til at udvide og uddybe unges deltagelse.

| — | Støtte til forskellige former for »læring med henblik på deltagelse« fra en tidlig alder gennem formel uddannelse og ikke-formel læring. |
| --- | --- |

—

Støtte til forskellige former for »læring med henblik på deltagelse« fra en tidlig alder gennem formel uddannelse og ikke-formel læring.

| — | Yderligere muligheder for debat mellem offentlige institutioner og unge. |
| --- | --- |

—

Yderligere muligheder for debat mellem offentlige institutioner og unge.

Kommissionen vil revidere Den Europæiske Ungdomsportal og fremme et mere effektivt opsøgende arbejde over for unge.

FRIVILLIGT ARBEJDE

Formål: Unges frivillige arbejde bør støttes og i større grad anerkendes for sin værdi som en vigtig form for ikke-formel læring. Hindringer for frivilligt arbejde bør fjernes, og unges mobilitet på tværs af grænserne bør fremmes.

Medlemsstaternes og Kommissionens initiativer inden for deres respektive kompetenceområder

| — | Fremme af anerkendelse af færdigheder, der er erhvervet ved frivilligt arbejde via instrumenter såsom Europass, Youthpass og medlemsstatsfinansierede instrumenter. |
| --- | --- |

—

Fremme af anerkendelse af færdigheder, der er erhvervet ved frivilligt arbejde via instrumenter såsom Europass, Youthpass og medlemsstatsfinansierede instrumenter.

| — | Gennemførelse af Rådets henstilling om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union (4). |
| --- | --- |

—

Gennemførelse af Rådets henstilling om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union (4).

| — | Øget opmærksomhed om værdien af frivilligt arbejde, herunder peer-to-peer-processer. |
| --- | --- |

—

Øget opmærksomhed om værdien af frivilligt arbejde, herunder peer-to-peer-processer.

| — | Bedre beskyttelse af unge volontører og fremme af kvaliteten af frivilligt arbejde. |
| --- | --- |

—

Bedre beskyttelse af unge volontører og fremme af kvaliteten af frivilligt arbejde.

| — | Inddragelse af unge og ungdomsorganisationer i planlægningen, gennemførelsen og evalueringen af det kommende europæiske år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab (2011). |
| --- | --- |

—

Inddragelse af unge og ungdomsorganisationer i planlægningen, gennemførelsen og evalueringen af det kommende europæiske år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab (2011).

| — | Fremme af solidaritet mellem generationerne gennem frivilligt arbejde. |
| --- | --- |

—

Fremme af solidaritet mellem generationerne gennem frivilligt arbejde.

SOCIAL INDDRAGELSE

Formål: Social udstødelse af og fattigdom blandt unge og nedarvning af sådanne problemer fra en generation til den næste bør forebygges, og gensidig solidaritet mellem samfundet og unge bør styrkes. Lige muligheder for alle bør fremmes, og alle former for forskelsbehandling bør bekæmpes.

Medlemsstaternes og Kommissionens initiativer inden for deres respektive kompetenceområder

| — | Udnyttelse af ungdomsarbejdets og ungdomscentrenes fulde potentiale som et middel til at opnå inddragelse. |
| --- | --- |

—

Udnyttelse af ungdomsarbejdets og ungdomscentrenes fulde potentiale som et middel til at opnå inddragelse.

| — | Tilegnelse af en tværsektoriel tilgang, når der arbejdes for at forbedre samhørigheden og solidariteten i samfundet og mindske den sociale udstødelse af unge, idet sammenkædningen mellem f.eks. unges uddannelse og beskæftigelse og deres sociale inddragelse behandles. |
| --- | --- |

—

Tilegnelse af en tværsektoriel tilgang, når der arbejdes for at forbedre samhørigheden og solidariteten i samfundet og mindske den sociale udstødelse af unge, idet sammenkædningen mellem f.eks. unges uddannelse og beskæftigelse og deres sociale inddragelse behandles.

| — | Støtte til udvikling af interkulturel bevidsthed og interkulturelle kompetencer blandt alle unge og bekæmpelse af fordomme. |
| --- | --- |

—

Støtte til udvikling af interkulturel bevidsthed og interkulturelle kompetencer blandt alle unge og bekæmpelse af fordomme.

| — | Støtte til informations- og uddannelsesaktiviteter for unge vedrørende deres rettigheder. |
| --- | --- |

—

Støtte til informations- og uddannelsesaktiviteter for unge vedrørende deres rettigheder.

| — | Løsning af problemerne vedrørende hjemløshed, boliger og økonomisk udstødelse. |
| --- | --- |

—

Løsning af problemerne vedrørende hjemløshed, boliger og økonomisk udstødelse.

| — | Fremme af adgangen til tjenester af høj kvalitet — f.eks. transport, e-inddragelse, sundhed og sociale tjenesteydelser. |
| --- | --- |

—

Fremme af adgangen til tjenester af høj kvalitet — f.eks. transport, e-inddragelse, sundhed og sociale tjenesteydelser.

| — | Fremme af specifik støtte til unge familier. |
| --- | --- |

—

Fremme af specifik støtte til unge familier.

| — | Inddragelse af unge og ungdomsorganisationer i planlægningen, gennemførelsen og evalueringen af det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010). |
| --- | --- |

—

Inddragelse af unge og ungdomsorganisationer i planlægningen, gennemførelsen og evalueringen af det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010).

UNGE OG VERDEN

Formål: Unges deltagelse i og bidrag til de globale processer for beslutningstagning, gennemførelse og opfølgning (vedrørende spørgsmål som klimaændringer, FN's millenniumudviklingsmål, menneskerettigheder, osv.) og unges samarbejde med regioner uden for Europa bør støttes.

Medlemsstaternes og Kommissionens initiativer inden for deres respektive kompetenceområder

| — | Forbedring af unges kendskab til globale spørgsmål som bæredygtig udvikling og menneskerettigheder. |
| --- | --- |

—

Forbedring af unges kendskab til globale spørgsmål som bæredygtig udvikling og menneskerettigheder.

| — | Tilvejebringelse af muligheder for, at unge kan udveksle synspunkter med beslutningstagere om globale spørgsmål (f.eks. via deltagelse i internationale møder, virtuelle platforme/fora osv.) |
| --- | --- |

—

Tilvejebringelse af muligheder for, at unge kan udveksle synspunkter med beslutningstagere om globale spørgsmål (f.eks. via deltagelse i internationale møder, virtuelle platforme/fora osv.)

| — | Fremme af gensidig forståelse mellem unge over hele verden gennem dialog og ved hjælp af støtteforanstaltninger som f.eks. uddannelsesforløb, udvekslinger og møder. |
| --- | --- |

—

Fremme af gensidig forståelse mellem unge over hele verden gennem dialog og ved hjælp af støtteforanstaltninger som f.eks. uddannelsesforløb, udvekslinger og møder.

| — | Tilskyndelse af unge til at deltage i grønt frivilligt arbejde og grønne forbrugs- og produktionsmønstre (f.eks. genbrug, energibesparelser, hybridbiler osv.). |
| --- | --- |

—

Tilskyndelse af unge til at deltage i grønt frivilligt arbejde og grønne forbrugs- og produktionsmønstre (f.eks. genbrug, energibesparelser, hybridbiler osv.).

| — | Fremme af iværksætterkultur, beskæftigelse, uddannelse og volontørarbejde i regioner uden for Europa. |
| --- | --- |

—

Fremme af iværksætterkultur, beskæftigelse, uddannelse og volontørarbejde i regioner uden for Europa.

| — | Fremme af samarbejde med og udveksling mellem dem, der er aktive inden for ungdomsarbejde på forskellige kontinenter. |
| --- | --- |

—

Fremme af samarbejde med og udveksling mellem dem, der er aktive inden for ungdomsarbejde på forskellige kontinenter.

| — | Tilskyndelse af unge til at deltage i udviklingssamarbejdsaktiviteter enten hjemme eller i udlandet. |
| --- | --- |

—

Tilskyndelse af unge til at deltage i udviklingssamarbejdsaktiviteter enten hjemme eller i udlandet.

KREATIVITET OG KULTUR

Formål: Unges kreativitet og innovationskapacitet bør støttes gennem en bedre kvalitetsadgang til og deltagelse i kultur og kulturelle udtryksformer allerede fra en tidlig alder, hvorved personlig udvikling, forbedrede indlæringsfærdigheder, interkulturelle færdigheder, forståelse og respekt for kulturel mangfoldighed og udvikling af nye og fleksible færdigheder med henblik på fremtidige jobmuligheder fremmes.

Medlemsstaternes og Kommissionens initiativer inden for deres respektive kompetenceområder

| — | Støtte til kreativitetsudvikling blandt unge ved opfølgning af Rådets konklusioner om fremme af en kreativ generation: udvikling af børns og unges kreativitet og innovationsevne ved hjælp af kulturelle udtryksformer og en bredere adgang til kultur (5). |
| --- | --- |

—

Støtte til kreativitetsudvikling blandt unge ved opfølgning af Rådets konklusioner om fremme af en kreativ generation: udvikling af børns og unges kreativitet og innovationsevne ved hjælp af kulturelle udtryksformer og en bredere adgang til kultur (5).

| — | Udvidet kvalitetsadgang til kultur og kreative værktøjer, navnlig værktøjer, der omfatter nye teknologier, og udvikling af unges muligheder for at opleve kultur samt udtrykke og udvikle deres kreativitet i og uden for skolen. |
| --- | --- |

—

Udvidet kvalitetsadgang til kultur og kreative værktøjer, navnlig værktøjer, der omfatter nye teknologier, og udvikling af unges muligheder for at opleve kultur samt udtrykke og udvikle deres kreativitet i og uden for skolen.

| — | Let adgang til nye teknologier for at sætte unge i stand til at udnytte deres kreativitet og innovationskapacitet og skabe interesse for kultur, kunst og videnskab. |
| --- | --- |

—

Let adgang til nye teknologier for at sætte unge i stand til at udnytte deres kreativitet og innovationskapacitet og skabe interesse for kultur, kunst og videnskab.

| — | Sikring af adgang til miljøer, hvor unge kan udvikle deres kreativitet og interesser og tilbringe en meningsfuld fritid. |
| --- | --- |

—

Sikring af adgang til miljøer, hvor unge kan udvikle deres kreativitet og interesser og tilbringe en meningsfuld fritid.

| — | Fremme af langsigtede synergier mellem politikker og programmer på kultur-, uddannelses-, sundheds-, inklusions-, medie-, beskæftigelses- og ungdomsområdet med henblik på at fremme unges kreativitet og innovationskapacitet. |
| --- | --- |

—

Fremme af langsigtede synergier mellem politikker og programmer på kultur-, uddannelses-, sundheds-, inklusions-, medie-, beskæftigelses- og ungdomsområdet med henblik på at fremme unges kreativitet og innovationskapacitet.

| — | Fremme af specialiseret uddannelse for ungdomsarbejdere i kulturelle og interkulturelle kompetencer samt kompetencer vedrørende de nye medier. |
| --- | --- |

—

Fremme af specialiseret uddannelse for ungdomsarbejdere i kulturelle og interkulturelle kompetencer samt kompetencer vedrørende de nye medier.

| — | Fremme af partnerskaber mellem kulturelle og kreative sektorer og mellem ungdomsorganisationer og ungdomsarbejdere. |
| --- | --- |

—

Fremme af partnerskaber mellem kulturelle og kreative sektorer og mellem ungdomsorganisationer og ungdomsarbejdere.

| — | Fremme af og støtte til udvikling af unges talent og iværksætterevner med henblik på at øge deres beskæftigelsesegnethed og fremtidige jobmuligheder. |
| --- | --- |

—

Fremme af og støtte til udvikling af unges talent og iværksætterevner med henblik på at øge deres beskæftigelsesegnethed og fremtidige jobmuligheder.

| — | Fremme af unges viden om kultur og kulturarv i de forskellige EU-medlemsstater, herunder gennem anvendelse af nye teknologier. |
| --- | --- |

—

Fremme af unges viden om kultur og kulturarv i de forskellige EU-medlemsstater, herunder gennem anvendelse af nye teknologier.

---

(1)  Førstnævnte sikres ved hjælp af redskaber som f.eks. Europass, EQF eller ECVET, og sidstnævnte ved hjælp af direktiv 2005/36/EF.

(2)  EUT C 319 af 13.12.2008, s. 1.

(3)  Recommended Policy Actions in Support of Health-Enhancing Physical Activity (anbefalede politiske tiltag til støtte for sundhedsfremmende fysisk aktivitet), 2008.

(4)  EUT C 319 af 13.12.2008, s. 8.

(5)  14453/09.

---

BILAG II

PRIORITETER FOR DET EUROPÆISKE SAMARBEJDE PÅ UNGDOMSOMRÅDET I PERIODEN 1. JANUAR 2010-30. JUNI 2011

Overordnet prioritet — Unges beskæftigelse

Den overordnede tematiske prioritet for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet for perioden 1. januar 2010-30. juni 2011 bliver unges beskæftigelse. I de 18 måneder vil dette emne blive drøftet inden for rammerne af den strukturerede dialog. En række specifikke prioriteter bør helt eller delvis indgå i den overordnede tematiske prioritet.

1. januar 2010-30. juni 2010 — Social inddragelse

I første halvdel af 2010 vil der blive sat fokus på følgende spørgsmål:

| — | Styrkelse af den europæiske ungdomspagt som led i Lissabonstrategien for tiden efter 2010 |
| --- | --- |

—

Styrkelse af den europæiske ungdomspagt som led i Lissabonstrategien for tiden efter 2010

| — | Social inddragelse af unge med færre muligheder |
| --- | --- |

—

Social inddragelse af unge med færre muligheder

| — | De lokale og regionale myndigheders rolle i ungdomspolitikken |
| --- | --- |

—

De lokale og regionale myndigheders rolle i ungdomspolitikken

| — | Samarbejde med de latinamerikanske lande |
| --- | --- |

—

Samarbejde med de latinamerikanske lande

1. juli 2010-31. december 2010 — Ungdomsarbejde

I anden halvdel af 2010 vil der blive sat fokus på følgende spørgsmål:

| — | Ungdomsarbejde og adgang til ungdomsarbejde og -aktiviteter for de fattigste børn og unge |
| --- | --- |

—

Ungdomsarbejde og adgang til ungdomsarbejde og -aktiviteter for de fattigste børn og unge

| — | Unges adgang til kultur |
| --- | --- |

—

Unges adgang til kultur

1. januar 2011-30. juni 2011 — Deltagelse

I første halvdel af 2011 vil der blive sat fokus på følgende spørgsmål:

| — | Unges medborgerskab og deltagelse med vægt på social, økonomisk, kulturel og politisk deltagelse og menneskerettigheder |
| --- | --- |

—

Unges medborgerskab og deltagelse med vægt på social, økonomisk, kulturel og politisk deltagelse og menneskerettigheder

| — | Unges frivillige arbejde og deres bidrag til udvikling af lokalsamfund |
| --- | --- |

—

Unges frivillige arbejde og deres bidrag til udvikling af lokalsamfund

---

BILAG III

GENNEMFØRELSE AF DEN STRUKTUREREDE DIALOG

Det overordnede ledende princip for den strukturerede dialog med unge og ungdomsorganisationer er skitseret i punkt 3, nr. iii), litra f), i afsnittet »ER ENDVIDERE ENIGT om« ovenfor. I dette bilag udbygges gennemførelsen af den strukturerede dialog nationalt og på EU-plan yderligere.

Den strukturerede dialog bør bygge på arbejdscyklusser af 18 måneders varighed med et overordnet tema svarende til de generelle prioriteter for det europæiske samarbejde i den pågældende 18 måneders periode. Hvert formandskab kan endvidere for sit halvår vælge et specifikt prioriteret tema, der kædes sammen med det overordnede tema.

Den strukturerede dialog bør omfatte høringer af unge og ungdomsorganisationer på alle niveauer i medlemsstaterne og på EU-ungdomskonferencer tilrettelagt af formandskabslandene samt under den europæiske ungdomsuge.

Med henblik på at forbedre gennemførelsen af den strukturerede dialog inden for deres respektive kompetenceområder og med behørig hensyntagen til subsidiaritetsprincippet:

| — | opfordres Kommissionen til at indkalde en europæisk styringsgruppe for hver 18-måneders periode bestående af bl.a. repræsentanter fra trojkaformandskabslandenes ministerier med ansvar for ungdomsspørgsmål, nationale ungdomsråd og nationale kontorer for Aktive Unge-programmet samt repræsentanter for Kommissionen og Det Europæiske Ungdomsforum. Hvor det er hensigtsmæssigt, vil ungdomsforskere og ungdomsarbejdere blive konsulteret. Den europæiske styringsgruppe er ansvarlig for den overordnede koordination af den strukturerede dialog. Styringsgruppen opretter en støttestruktur med undervisere og kontaktpersoner, der kan give metodestøtte og sørge for kontinuitet i tilrettelæggelsen af den strukturerede dialog på EU-plan |
| --- | --- |

—

opfordres Kommissionen til at indkalde en europæisk styringsgruppe for hver 18-måneders periode bestående af bl.a. repræsentanter fra trojkaformandskabslandenes ministerier med ansvar for ungdomsspørgsmål, nationale ungdomsråd og nationale kontorer for Aktive Unge-programmet samt repræsentanter for Kommissionen og Det Europæiske Ungdomsforum. Hvor det er hensigtsmæssigt, vil ungdomsforskere og ungdomsarbejdere blive konsulteret. Den europæiske styringsgruppe er ansvarlig for den overordnede koordination af den strukturerede dialog. Styringsgruppen opretter en støttestruktur med undervisere og kontaktpersoner, der kan give metodestøtte og sørge for kontinuitet i tilrettelæggelsen af den strukturerede dialog på EU-plan

| — | opfordres medlemsstaterne til at støtte oprettelsen af en lille national arbejdsgruppe. Disse grupper kan om nødvendigt benytte eksisterende strukturer og sammensættes af bl.a. repræsentanter for ministerier med ansvar for ungdomsspørgsmål, nationale ungdomsråd, lokale og regionale ungdomsråd, ungdomsorganisationer, dem, der er aktive inden for ungdomsarbejde, forskellige unge og ungdomsforskere. Medlemsstaterne tilskyndes til så vidt muligt at lade de nationale ungdomsråd få en ledende rolle i disse grupper. De nationale arbejdsgrupper vil få til opgave at sikre, at der er bred deltagelse i medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

opfordres medlemsstaterne til at støtte oprettelsen af en lille national arbejdsgruppe. Disse grupper kan om nødvendigt benytte eksisterende strukturer og sammensættes af bl.a. repræsentanter for ministerier med ansvar for ungdomsspørgsmål, nationale ungdomsråd, lokale og regionale ungdomsråd, ungdomsorganisationer, dem, der er aktive inden for ungdomsarbejde, forskellige unge og ungdomsforskere. Medlemsstaterne tilskyndes til så vidt muligt at lade de nationale ungdomsråd få en ledende rolle i disse grupper. De nationale arbejdsgrupper vil få til opgave at sikre, at der er bred deltagelse i medlemsstaterne

| — | opfordres Kommissionen og medlemsstaterne til i samarbejde med alle berørte parter løbende at følge op på den strukturerede dialog og indsamle og formidle god praksis. |
| --- | --- |

—

opfordres Kommissionen og medlemsstaterne til i samarbejde med alle berørte parter løbende at følge op på den strukturerede dialog og indsamle og formidle god praksis.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 19.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 311/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 311/12

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5643 — Arcelormittal/Miglani/JV)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 311/02

Den 30. november 2009 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5643. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5643. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

| 19.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 311/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 311/12

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5694 — DCC Energy/Shell Direct Austria)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 311/03

Den 15. december 2009 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5694. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5694. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 19.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 311/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 311/13

---

Euroens vekselkurs (1)

18. december 2009

2009/C 311/04

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,4337 |
| JPY | japanske yen | 129,68 |
| DKK | danske kroner | 7,4415 |
| GBP | pund sterling | 0,88700 |
| SEK | svenske kroner | 10,4580 |
| CHF | schweiziske franc | 1,4958 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,3955 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,285 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 277,05 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7068 |
| PLN | polske zloty | 4,1930 |
| RON | rumænske leu | 4,2088 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,1810 |
| AUD | australske dollar | 1,6156 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5295 |
| HKD | hongkongske dollar | 11,1208 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,0227 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0102 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 684,65 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 10,8502 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,7893 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2887 |
| IDR | indonesiske rupiah | 13 627,79 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9283 |
| PHP | filippinske pesos | 66,818 |
| RUB | russiske rubler | 43,9685 |
| THB | thailandske bath | 47,635 |
| BRL | brasilianske real | 2,5716 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,5217 |
| INR | indiske rupee | 66,9970 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,4337

JPY

japanske yen

129,68

DKK

danske kroner

7,4415

GBP

pund sterling

0,88700

SEK

svenske kroner

10,4580

CHF

schweiziske franc

1,4958

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,3955

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,285

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

277,05

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7068

PLN

polske zloty

4,1930

RON

rumænske leu

4,2088

TRY

tyrkiske lira

2,1810

AUD

australske dollar

1,6156

CAD

canadiske dollar

1,5295

HKD

hongkongske dollar

11,1208

NZD

newzealandske dollar

2,0227

SGD

singaporeanske dollar

2,0102

KRW

sydkoreanske won

1 684,65

ZAR

sydafrikanske rand

10,8502

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,7893

HRK

kroatiske kuna

7,2887

IDR

indonesiske rupiah

13 627,79

MYR

malaysiske ringgit

4,9283

PHP

filippinske pesos

66,818

RUB

russiske rubler

43,9685

THB

thailandske bath

47,635

BRL

brasilianske real

2,5716

MXN

mexicanske pesos

18,5217

INR

indiske rupee

66,9970

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 19.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 311/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 311/14

---

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

2009/C 311/05

Image

National side af den nye 2-euro erindringsmønt bestemt til at blive sat i omløb, udstedt af Slovenien

Euromønter i omløb har status som lovligt betalingsmiddel i hele euroområdet. For at informere den brede offentlighed og alle, der professionelt beskæftiger sig med mønter, offentliggør Kommissionen alle de nye euromønters design (1). I overensstemmelse med de relevante rådskonklusioner af 10. februar 2009 (2) kan medlemsstaterne i euroområdet og lande, som har indgået monetære aftaler med Fællesskabet, udstede et vist antal erindringsmønter bestemt til at blive sat i omløb, forudsat at der kun anvendes 2-euromønter. Disse mønter skal have samme tekniske karakteristika som de normale 2-euromønter, men bærer på den nationale side et særligt motiv af stor symbolsk betydning på nationalt eller europæisk plan.

Udstedende stat: Slovenien

Anledningen til erindringsmønten: 200-året for åbningen af den botaniske have i Ljubljana.

Beskrivelse af designet: Møntens indre del viser planten Rebrinčevolistna Hladnikija. Til venstre for og under planten er dens navn, »HLADNIKIA PASTINACIFOLIA«, skrevet i en bue. I en cirkel omkring motivet bærer mønten påskriften »SLOVENIJA 2010. 200 LET. BOTANIČNI VRT. LJUBLJANA«.

På møntens ydre ring ses EU-flagets tolv stjerner.

Antal udstedte mønter: 1 million

Udstedelsesdato: Maj 2010

---

(1)  Jf. EFT C 373 af 28.12.2001, s. 1, hvor man kan se de nationale sider af alle de mønter, der blev udstedt i 2002.

(2)  Jf. konklusionerne fra Rådets møde (økonomi og finans) den 10. februar 2009 og Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52).

---

| 19.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 311/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 311/15

---

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

2009/C 311/06

Image

National side af den nye 2-euroerindringsmønt bestemt til at blive sat i omløb, udstedt af Luxembourg

Euromønter i omløb har status som lovligt betalingsmiddel i hele euroområdet. For at informere den brede offentlighed og alle, der professionelt beskæftiger sig med mønter, offentliggør Kommissionen alle de nye euromønters design (1). I overensstemmelse med de relevante rådskonklusioner af 10. februar 2009 (2) kan medlemsstaterne i euroområdet og lande, som har indgået monetære aftaler med Fællesskabet, udstede et vist antal erindringsmønter bestemt til at blive sat i omløb, forudsat at der kun anvendes 2-euromønter. Disse mønter skal have samme tekniske karakteristika som de normale 2-euromønter, men bærer på den nationale side et særligt motiv af stor symbolsk betydning på nationalt eller europæisk plan.

Udstedende stat: Luxembourg

Anledningen til erindringsmønten: Storhertugens våbenskjold

Beskrivelse af designet: Møntens indre del viser til venstre et portræt af Storhertug Henri, som ser mod højre, og til højre storhertugens våbenskjold, hvorover står årstallet »2010«, som er omgivet af møntmærkerne og breder sig en smule ud over møntens ydre ring. Nederst ses navnet på den udstedende stat »LËTZEBUERG«, som breder sig en smule ud over møntens ydre ring.

På møntens ydre ring ses EU-flagets tolv stjerner.

Antal udstedte mønter: 1 million

Udstedelsesdato: ultimo januar 2010.

---

(1)  Jf. EFT C 373 af 28.12.2001, s. 1, hvor man kan se de nationale sider af alle de mønter, der blev udstedt i 2002.

(2)  Jf. konklusionerne fra Rådets møde (økonomi og finans) den 10. februar 2009 og Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52).

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 19.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 311/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 311/16

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 311/07

| Referencenummer til statsstøtte | X 377/09 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Medlemsstatens referencenr. | — |
| Regionens navn (NUTS) | Aragon
  Artikel 87, stk. 3, litra c) |
| Støtteydende myndighed | Consejero de Economía, Hacienda y Empleo del Gobierno de Aragón |
| Plaza de los Sitios, 7 |
| 50001 Zaragoza |
| ESPAÑA |
| http://portal.aragon.es/portal/page/portal/DGA/INICIO |

Referencenummer til statsstøtte

X 377/09

Medlemsstat

Spanien

Medlemsstatens referencenr.

—

Regionens navn (NUTS)

Aragon

Artikel 87, stk. 3, litra c)

Støtteydende myndighed

Consejero de Economía, Hacienda y Empleo del Gobierno de Aragón

Plaza de los Sitios, 7

50001 Zaragoza

ESPAÑA

http://portal.aragon.es/portal/page/portal/DGA/INICIO

Støtteordningens navn

Decreto 22/2009, de 24 de febrero, del Gobierno de Aragón, por el que se establecen las bases reguladoras para la concesión de subvenciones complementarias de incentivos regionales

Nationalt retsgrundlag (Henvis til den officielle nationale bekendtgørelse)

Decreto 22/2009, de 24 de febrero, del Gobierno de Aragón

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

10.3.2009-31.12.2013

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigede erhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV

stor virksomhed

Ordningens planlagte samlede årlige budget

13,30 EUR (mio.)

For garantier

—

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Regional investerings- og beskæftigelsesstøtte (artikel 13) Støtteordning

15 %

20 %

Internetlink til støtteforanstaltningens fulde tekst:

http://www.boa.aragon.es/cgi-bin/BOAE/BRSCGI?CMD=VEROBJ&MLKOB=339833434141

| Referencenummer til statsstøtte | X 380/09 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Malta |
| Medlemsstatens referencenr. | SAMB/82/07 |
| Regionens navn (NUTS) | Malta
  Artikel 87, stk. 3, litra a) |
| Støtteydende myndighed | Tourism and Sustainable Development Unit — Office of the Prime Minister |
| Auberge d'Italie |
| Merchant Street |
| Valletta |
| MALTA |
| http://www.tourismschemes.gov.mt |

Referencenummer til statsstøtte

X 380/09

Medlemsstat

Malta

Medlemsstatens referencenr.

SAMB/82/07

Regionens navn (NUTS)

Malta

Artikel 87, stk. 3, litra a)

Støtteydende myndighed

Tourism and Sustainable Development Unit — Office of the Prime Minister

Auberge d'Italie

Merchant Street

Valletta

MALTA

http://www.tourismschemes.gov.mt

Støtteordningens navn

Grant Scheme for Sustainable Tourism Projects by Enterprises.

Nationalt retsgrundlag (Henvis til den officielle nationale bekendtgørelse)

The Scheme is an administrative measure.

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

1.2.2009-31.12.2013

Erhvervssektor(er)

Overnatningsfaciliteter, Restaurationsvirksomhed, Rejsebureauers og rejsearrangørers virksomhed, reservationstjensteydelser og tjenesteydelser i forbindelse hermed, Kreative aktiviteter, kunst og forlystelser, Biblioteker, arkiver, museer og anden kulturel virksomhed, Sport, forlystelser og fritidsaktiviteter

Støttemodtagerkategori

SMV

stor virksomhed

Ordningens planlagte samlede årlige budget

10,00 EUR (mio.)

For garantier

—

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

ERDF - 2007MT161PO001 - EUR 8,50 (f’miljuni)

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Regional investerings- og beskæftigelsesstøtte (artikel 13) Støtteordning

30 %

50 %

Internetlink til støtteforanstaltningens fulde tekst:

http://www.tourismschemes.gov.mt

| Referencenummer til statsstøtte | X 382/09 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Medlemsstatens referencenr. | — |
| Regionens navn (NUTS) | Deutschland
  Artikel 87, stk. 3, litra a),
  Artikel 87, stk. 3, litra c),
  Områder, derikke er støtteberettigede |
| Støtteydende myndighed | KfW-Bankengruppe |
| Palmengartenstraße 5—9 |
| 60325 Frankfurt |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.kfw.de |

Referencenummer til statsstøtte

X 382/09

Medlemsstat

Tyskland

Medlemsstatens referencenr.

—

Regionens navn (NUTS)

Deutschland

Artikel 87, stk. 3, litra a),

Artikel 87, stk. 3, litra c),

Områder, derikke er støtteberettigede

Støtteydende myndighed

KfW-Bankengruppe

Palmengartenstraße 5—9

60325 Frankfurt

DEUTSCHLAND

http://www.kfw.de

Støtteordningens navn

Förderung der Nutzung erneuerbarer Energien — Maßnahmen im KfW-Programm Erneuerbare Energien, Programmteil Premium, Komponenten 2 und 5

Nationalt retsgrundlag (Henvis til den officielle nationale bekendtgørelse)

Nummer 3.2 Buchstaben a, b, d und e in Verbindung mit Nummern 14.1.1, 14.1.3, 14.1.4 und 14.1.5 der Richtlinien zur Förderung von Maßnahmen zur Nutzung erneuerbarer Energien im Wärmemarkt vom 20. Februar 2009

KfW-Gesetz BGBl. I, S. 2427

Programm-Merkblatt KfW-Programm Erneuerbare Energien

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

1.3.2009-31.12.2012

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigede erhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV

stor virksomhed

Ordningens planlagte samlede årlige budget

250,00 EUR (mio.)

For garantier

—

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte, Lavt forrentet lån

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Investerings- og beskæftigelsesstøtte til små og mellemstore virksomheder (artikel 15)

20 %

—

Støtte til miljøinvesteringer til fremme af energi fra vedvarende energikilder (artikel 23)

45 %

20 %

Internetlink til støtteforanstaltningens fulde tekst:

http://www.erneuerbare-energien.de/inhalt/43273/4590/

| Referencenummer til statsstøtte | X 903/09 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tjekkiet |
| Medlemsstatens referencenr. | — |
| Regionens navn (NUTS) | Czech Republic
  Artikel 87, stk. 3, litra a),
  Artikel 87, stk. 3, litra c) |
| Støtteydende myndighed | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| http://www.mpo.cz |

Referencenummer til statsstøtte

X 903/09

Medlemsstat

Tjekkiet

Medlemsstatens referencenr.

—

Regionens navn (NUTS)

Czech Republic

Artikel 87, stk. 3, litra a),

Artikel 87, stk. 3, litra c)

Støtteydende myndighed

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

110 15 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.mpo.cz

Støtteordningens navn

Investiční pobídky

Nationalt retsgrundlag (Henvis til den officielle nationale bekendtgørelse)

zákon č. 72/2000 Sb., o investičních pobídkách

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

2.7.2007-31.12.2013

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigede erhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV

stor virksomhed

Ordningens planlagte samlede årlige budget

2 000,00 CZK (mio.)

For garantier

—

Støttens form (artikel 5)

Skatteforanstaltning

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Regional investerings- og beskæftigelsesstøtte (artikel 13) Støtteordning

40,00 %

20 %

Internetlink til støtteforanstaltningens fulde tekst:

http://www.mpo.cz/cz/podpora-podnikani/investovani/#category221

| Referencenummer til statsstøtte | X 920/09 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Frankrig |
| Medlemsstatens referencenr. | — |
| Regionens navn (NUTS) | Herault
  Blandede |
| Støtteydende myndighed | Conseil général de l’Hérault |
| Direction de l’agriculture et du développement rural |
| Hôtel du département |
| 1000 rue d’Alco |
| 34087 Montpellier Cedex 4 |
| FRANCE |
| http://herault.fr/economie/agriculture/Traçabilité%20des%20produits.pdf |

Referencenummer til statsstøtte

X 920/09

Medlemsstat

Frankrig

Medlemsstatens referencenr.

—

Regionens navn (NUTS)

Herault

Blandede

Støtteydende myndighed

Conseil général de l’Hérault

Direction de l’agriculture et du développement rural

Hôtel du département

1000 rue d’Alco

34087 Montpellier Cedex 4

FRANCE

http://herault.fr/economie/agriculture/Traçabilité%20des%20produits.pdf

Støtteordningens navn

Aides en faveur de l’équipement des coopératives agricoles pour assurer la traçabilité des produits (département de l'Hérault)

Nationalt retsgrundlag (Henvis til den officielle nationale bekendtgørelse)

| — | articles L 1511-2 et 5 du Code général des collectivités territoriales (CGCT); |
| --- | --- |

—

articles L 1511-2 et 5 du Code général des collectivités territoriales (CGCT);

| — | convention cadre entre le département et la région Languedoc-Roussillon |
| --- | --- |

—

convention cadre entre le département et la région Languedoc-Roussillon

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

16.12.2009-31.12.2013

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigede erhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV

Ordningens planlagte samlede årlige budget

0,05 EUR (mio.)

For garantier

—

Støttens form (artikel 5)

Tilskud

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Investerings- og beskæftigelsesstøtte til små og mellemstore virksomheder (artikel 15)

40,00 %

—

Internetlink til støtteforanstaltningens fulde tekst:

http://herault.fr/economie/agriculture/Traçabilité%20des%20produits.pdf

---

V Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Kommissionen

| 19.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 311/21

---

Indkaldelse af forslag — ENT/CIP/09/E/N08S03

EU-netværk af kvindelige iværksætterambassadører

2009/C 311/08

1.   Formål og beskrivelse

Dette projekt har til formål at støtte gennemførelsen af »Small Business Act«, herunder navnlig det første princip: Skabelse af et miljø, hvor iværksættere og familieforetagender kan trives, og hvor iværksætterånd belønnes. Det skal fremme iværksætterånd blandt kvinder ved at etablere et EU-netværk af kvindelige iværksætterambassadører.

Dette er en opfølgning på ENT/CIP/09/E/N08S00, hvorved dækningen af EU-netværket af kvindelige iværksætterambassadører udvides til at omfatte de resterende lande, som kan komme i betragtning i forbindelse med Europa-Kommissionens program for konkurrenceevne og innovation.

Netværket af ambassadører tager sigte på at få succesrige iværksættere til at gøre en indsats på stedet for at tilskynde kvinder — herunder erhvervsaktive kvinder og studerende — til at oprette deres egen virksomhed og blive iværksættere. Ambassadørerne skal søge at indgyde kvinder mere tillid i forbindelse med oprettelse og etablering af succesrige virksomheder. De skal også fungere som rollemodeller og inspirere andre kvinder til at blive iværksættere ved at fortælle deres historie. Indkaldelsen er udelukkende rettet til organisationer, der er aktive inden for fremme af og/eller støtte til iværksætterkultur, med det formål at oprette et netværk for at skabe kontakt mellem succesrige iværksættere i hele EU, som skal gøre en indsats lokalt og nationalt for at inspirere og tilskynde kvinder til at overveje at blive iværksættere som en attraktiv karrieremulighed og følge deres eksempel.

Denne indkaldelse af forslag har til formål at øge den geografiske dækning og er derfor rettet mod de lande, som endnu ikke indgår i netværket (jf. kapitel 6.1, geografisk dækning for indkaldelsen af forslag).

Parter, der er interesserede i denne indkaldelse, skal: identificere ambassadørerne, målgrupperne (potentielle kvindelige iværksættere) for hvert deltagerland, og hvilke former for pr-aktiviteter, ambassadørerne bør iværksætte; forberede og forvalte ordningen og jævnligt rapportere til Kommissionen. Med henblik på at vurdere netværkets resultater er der blevet opstillet nogle indikatorer på EU-plan og nationalt.

Hvilke aktiviteter finansieres?

I forbindelse med hvert projekt oprettes der et nationalt netværk. Tilsammen kommer de til at udgøre et europæisk netværk. Ansøgere skal pege på ambassadørerne og målgrupperne: førstnævnte skal fokusere på sidstnævnte for at fremme kvindelige iværksættere. I forbindelse med hvert projekt vil der blive udvalgt en række ambassadører, og der vil blive identificeret en målgruppe.

2.   Støtteberettigede ansøgere

| a) | Ansøgninger skal indsendes af en juridisk person. |
| --- | --- |

a)

Ansøgninger skal indsendes af en juridisk person.

| b) | Virksomheder skal være lovligt stiftet og registreret i deres hjemland. |
| --- | --- |

b)

Virksomheder skal være lovligt stiftet og registreret i deres hjemland.

| c) | Ethvert offentligt eller privat organ, hvis hovedaktivitet er inden for fremme af og/eller støtte til iværksætterkultur, kan deltage i denne indkaldelse af forslag. Dette omfatter især:






  — | offentlige myndigheder, der er ansvarlige for eller aktive på områder inden for økonomi, erhvervsliv, erhvervsfremme eller beslægtede områder |
| --- | --- | --- |

c)

Ethvert offentligt eller privat organ, hvis hovedaktivitet er inden for fremme af og/eller støtte til iværksætterkultur, kan deltage i denne indkaldelse af forslag. Dette omfatter især:

—

offentlige myndigheder, der er ansvarlige for eller aktive på områder inden for økonomi, erhvervsliv, erhvervsfremme eller beslægtede områder

| — | handels- og industrikamre, håndværksråd eller lignende organer |
| --- | --- |

—

handels- og industrikamre, håndværksråd eller lignende organer

| — | erhvervsfremmeorganisationer og centre for oprettelse af virksomheder |
| --- | --- |

—

erhvervsfremmeorganisationer og centre for oprettelse af virksomheder

| — | erhvervssammenslutninger og netværk til støtte for virksomheder |
| --- | --- |

—

erhvervssammenslutninger og netværk til støtte for virksomheder

| — | offentlige og private organer, der tilbyder erhvervsfremmetjenester. |
| --- | --- |

—

offentlige og private organer, der tilbyder erhvervsfremmetjenester.

| d) | For at være berettiget til at fremsætte forslag skal ansøgere være etableret i følgende lande, som ikke var omfattet af den første indkaldelse af forslag:






  — | Følgende EU-medlemsstater: Belgien, Bulgarien, Cypern, Det Forenede Kongerige, Estland, Finland, Grækenland, Letland, Litauen, Luxembourg, Malta, Portugal, Rumænien, Slovenien, Spanien, Tjekkiet, Ungarn og Østrig. |
| --- | --- | --- |

d)

For at være berettiget til at fremsætte forslag skal ansøgere være etableret i følgende lande, som ikke var omfattet af den første indkaldelse af forslag:

—

Følgende EU-medlemsstater: Belgien, Bulgarien, Cypern, Det Forenede Kongerige, Estland, Finland, Grækenland, Letland, Litauen, Luxembourg, Malta, Portugal, Rumænien, Slovenien, Spanien, Tjekkiet, Ungarn og Østrig.

| — | Følgende EØS-land: Liechtenstein. |
| --- | --- |

—

Følgende EØS-land: Liechtenstein.

| — | Tiltrædelseslande, kandidatlande og andre lande, som deltager i rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation: Albanien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Israel, Kroatien, Montenegro, Serbien og Tyrkiet. (Organisationer, der har hjemsted i disse lande, kan ansøge som et konsortium på samme vilkår som organisationer fra EU-medlemsstater) (1) ad. |
| --- | --- |

—

Tiltrædelseslande, kandidatlande og andre lande, som deltager i rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation: Albanien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Israel, Kroatien, Montenegro, Serbien og Tyrkiet. (Organisationer, der har hjemsted i disse lande, kan ansøge som et konsortium på samme vilkår som organisationer fra EU-medlemsstater) (1) ad.

| e) | Projekterne gennemføres af særlige konsortier bestående af partnerorganisationer i forbindelse med denne indkaldelse af forslag. En række forskellige partnere kan ansøge for at opnå en god dækning af landet. Alle partnere skal imidlertid danne et enkelt konsortium pr. land. De enkelte konsortier skal være i overensstemmelse med de mulige konfigurationer, der er opstillet i indkaldelsen af forslag. |
| --- | --- |

e)

Projekterne gennemføres af særlige konsortier bestående af partnerorganisationer i forbindelse med denne indkaldelse af forslag. En række forskellige partnere kan ansøge for at opnå en god dækning af landet. Alle partnere skal imidlertid danne et enkelt konsortium pr. land. De enkelte konsortier skal være i overensstemmelse med de mulige konfigurationer, der er opstillet i indkaldelsen af forslag.

3.   Projektbudget og -varighed

Det maksimale budget for denne aktivitet er på ca. 545 000 EUR.

| — | Vejledende antal projekter: et anslået antal på ti nationale projekter med gennemsnitligt ti kvindelige iværksætterambassadører pr. netværk. |
| --- | --- |

—

Vejledende antal projekter: et anslået antal på ti nationale projekter med gennemsnitligt ti kvindelige iværksætterambassadører pr. netværk.

| — | EU-støtten er begrænset til højst 50 % af projektets samlede støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

—

EU-støtten er begrænset til højst 50 % af projektets samlede støtteberettigede omkostninger.

| — | Det gennemsnitlige EU-støttebeløb bliver formentlig på omkring 50 000 EUR pr. projekt. |
| --- | --- |

—

Det gennemsnitlige EU-støttebeløb bliver formentlig på omkring 50 000 EUR pr. projekt.

| — | Den vejledende tidsplan er:






  Undertegnelse af aftalerne | Juli 2010 |
| --- | --- | --- |
| Udvælgelse af ambassadørerne på nationalt plan | August-september 2010 |
| Optagelsesceremoni for de nye lande i EU-netværket af kvindelige iværksætter-ambassadører | Oktober 2010 |
| Netværk i drift | Fra november 2010 |

—

Den vejledende tidsplan er:

Undertegnelse af aftalerne

Juli 2010

Udvælgelse af ambassadørerne på nationalt plan

August-september 2010

Optagelsesceremoni for de nye lande i EU-netværket af kvindelige iværksætter-ambassadører

Oktober 2010

Netværk i drift

Fra november 2010

| — | Den maksimale varighed bliver på 24 måneder. Herefter vil deltagende partnere forventes at overtage driften af det enkelte nationale netværk og sikre dets fortsatte eksistens. |
| --- | --- |

—

Den maksimale varighed bliver på 24 måneder. Herefter vil deltagende partnere forventes at overtage driften af det enkelte nationale netværk og sikre dets fortsatte eksistens.

4.   Frist

Ansøgninger skal sendes til Kommissionen senest den 12.3.2010.

5.   Yderligere oplysninger

Forslagsindkaldelsen i sin fulde ordlyd, vejledningen for ansøgere og ansøgningsskemaerne findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemlongdetail.cfm?item_id=3917&lang=en

Ansøgningerne skal være i overensstemmelse med kravene i forslagsindkaldelsen i sin fulde ordlyd og skal indgives på ansøgningsskemaet.

---

(1)  For sidste nyt om ikke-medlemsstaters deltagelse i EIP, se CIP-webstedet (http://ec.europa.eu/enterprise/international_relations/competitiveness_innovation/index_en.htm). Der kan kun ydes tilskud til organisationer fra sådanne lande, hvis aftalen om landets deltagelse i EIP er trådt i kraft.

---

| 19.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 311/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 311/24

---

Indkaldelse af forslag 2010 — Finansielt civilbeskyttelsesinstrument — projekter om beredskab og forebyggelse

2009/C 311/09

| 1. | Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Miljø, Kontoret for Civilbeskyttelse, offentliggør en indkaldelse af forslag med henblik på at udpege projekter om beredskab og forebyggelse, der kan modtage støtte inden for rammerne af Rådets afgørelse om indførelse af et finansielt civilbeskyttelsesinstrument (2007/162/EF). Denne finansielle støtte gives i form af tilskud. |
| --- | --- |

1.

Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Miljø, Kontoret for Civilbeskyttelse, offentliggør en indkaldelse af forslag med henblik på at udpege projekter om beredskab og forebyggelse, der kan modtage støtte inden for rammerne af Rådets afgørelse om indførelse af et finansielt civilbeskyttelsesinstrument (2007/162/EF). Denne finansielle støtte gives i form af tilskud.

| 2. | De berørte områder, arten og indholdet af foranstaltningerne samt betingelserne for at modtage tilskud findes i den relevante ansøgningsvejledning. Vejledningen indeholder ligeledes detaljerede instruktioner om, hvortil og hvornår et forslag skal indsendes. Vejledningen og det relevante ansøgningsskema kan hentes på Europa-serveren:
  http://ec.europa.eu/environment/funding/intro_en.htm |
| --- | --- |

2.

De berørte områder, arten og indholdet af foranstaltningerne samt betingelserne for at modtage tilskud findes i den relevante ansøgningsvejledning. Vejledningen indeholder ligeledes detaljerede instruktioner om, hvortil og hvornår et forslag skal indsendes. Vejledningen og det relevante ansøgningsskema kan hentes på Europa-serveren:

http://ec.europa.eu/environment/funding/intro_en.htm

| 3. | Forslagene sendes til Kommissionen senest den 31. marts 2010 til den adresse, der er angivet i ansøgningsvejledningen. Forslag skal sendes med post eller privat kurértjeneste senest den 31. marts 2010 (beviset er afsendelsesdatoen, poststemplet eller datoen på afleveringskvitteringen). Forslagene kan også afleveres personligt på den adresse, der er anført i ansøgningsvejledningen, dog senest kl. 17.00 den 31. marts 2010 (beviset er kvitteringen for modtagelse dateret og underskrevet af den ansvarlige tjenestemand).
  Forslag indgivet pr. fax eller e-mail, ufuldstændige ansøgninger og ansøgninger, der fremsendes i flere dele, vil ikke blive taget i betragtning. |
| --- | --- |

3.

Forslagene sendes til Kommissionen senest den 31. marts 2010 til den adresse, der er angivet i ansøgningsvejledningen. Forslag skal sendes med post eller privat kurértjeneste senest den 31. marts 2010 (beviset er afsendelsesdatoen, poststemplet eller datoen på afleveringskvitteringen). Forslagene kan også afleveres personligt på den adresse, der er anført i ansøgningsvejledningen, dog senest kl. 17.00 den 31. marts 2010 (beviset er kvitteringen for modtagelse dateret og underskrevet af den ansvarlige tjenestemand).

Forslag indgivet pr. fax eller e-mail, ufuldstændige ansøgninger og ansøgninger, der fremsendes i flere dele, vil ikke blive taget i betragtning.

| 4. | Fremgangsmåden ved tildeling af tilskud er følgende:






  — | Kommissionen modtager, registrerer og kvitterer for modtagelsen af indkomne forslag |
| --- | --- | --- |

4.

Fremgangsmåden ved tildeling af tilskud er følgende:

—

Kommissionen modtager, registrerer og kvitterer for modtagelsen af indkomne forslag

| — | Kommissionen vurderer de indkomne forslag |
| --- | --- |

—

Kommissionen vurderer de indkomne forslag

| — | der træffes beslutning om tildeling af tilskud, og resultatet meddeles til ansøgerne. |
| --- | --- |

—

der træffes beslutning om tildeling af tilskud, og resultatet meddeles til ansøgerne.

Tilskudsmodtagerne udvælges på baggrund af de kriterier, der er fastsat i den vejledning, der er nævnt i punkt 8.3, 8.4, 8.5, 8.6, og inden for det budget, der er til rådighed.

Hvis Kommissionen godkender forslaget, bliver der indgået en tilskudsaftale (i euro) mellem Kommissionen og forslagsstilleren.

Hele proceduren er strengt fortrolig.

---

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Kommissionen

| 19.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 311/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 311/25

---

Kommissionens meddelelse om gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen til Fællesskabet af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina: ændring af navnet på en virksomhed, der er pålagt en individuel antidumpingtold

2009/C 311/10

Ved Rådets forordning (EF) nr. 926/2009 af 24. september 2009 (1) blev der indført en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd., der er en virksomhed i Folkerepublikken Kina, hvis eksport til Fællesskabet af visse sømløse rør af jern eller stål er pålagt en antidumpingtold på 27,2 %, der blev indført ved artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 926/2009, har meddelt Kommissionen, at den skiftede navn den 3. december 2008 til Hebei Hongling Seamless Steel Pipes Manufacturing Co., Ltd.

Virksomheden har anført, at navneændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den individuelle told, der gjaldt for virksomheden under dens tidligere navn, Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd.

Kommissionen har gennemgået de indsendte oplysninger og konkluderet, at navneændringen på ingen måde påvirker konklusionerne i forordning (EF) nr. 926/2009. Henvisningen i bilaget til forordning (EF) nr. 926/2009 til: Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd. skal derfor betragtes som en henvisning til: Hebei Hongling Seamless Steel Pipes Manufacturing Co., Ltd.

Den Taric-tillægskode A950, som tidligere er tildelt Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd., anvendes på Hebei Hongling Seamless Steel Pipes Manufacturing Co., Ltd.

---

(1)  EUT L 262 af 6.10.2009, s. 19.

---

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 19.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 311/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 311/26

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5739 — EQT V/Springer Science + Business Media)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2009/C 311/11

| 1. | Den 11. december 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomheden EQT V (Det Forenede Kongerige) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Springer Science + Business Media (Luxembourg), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 11. december 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomheden EQT V (Det Forenede Kongerige) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Springer Science + Business Media (Luxembourg), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | EQT V: privat investeringsfond, |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

EQT V: privat investeringsfond,

| — | Springer Science + Business Media: udgivelse af akademiske bøger og fagbøger, magasiner og fagblade. |
| --- | --- |

—

Springer Science + Business Media: udgivelse af akademiske bøger og fagbøger, magasiner og fagblade.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5739 — EQT V/Springer Science + Business Media sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301 eller 22967244) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5739 — EQT V/Springer Science + Business Media sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301 eller 22967244) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32.

---

| 19.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 311/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 311/27

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5676 — SevenOne Media/G + J Electronic Media Service/Tomorrow Focus Portal/IP Deutschland/JV)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 311/12

| 1. | Den 8. december 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomhederne G + J Electronic Media Service GmbH (Tyskland) og IP Deutschland GmbH (Tyskland), der tilhører Bertelsmannkoncernen (Tyskland), SevenOne Media GmbH (Tyskland), og Tomorrow Focus Portal GmbH (Tyskland) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over det nystartede joint venture (Tyskland), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 8. december 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomhederne G + J Electronic Media Service GmbH (Tyskland) og IP Deutschland GmbH (Tyskland), der tilhører Bertelsmannkoncernen (Tyskland), SevenOne Media GmbH (Tyskland), og Tomorrow Focus Portal GmbH (Tyskland) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over det nystartede joint venture (Tyskland), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | G + J Electronic Media Services GmbH: formidling og markedsføring af reklameplads på internettet samt markedsundersøgelser, |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

G + J Electronic Media Services GmbH: formidling og markedsføring af reklameplads på internettet samt markedsundersøgelser,

| — | IP Deutschland GmbH: salg af reklameblokke for tv-kanaler, rådgivning om reklamekampagner, mediestrategi og opfølgende markedsundersøgelser, |
| --- | --- |

—

IP Deutschland GmbH: salg af reklameblokke for tv-kanaler, rådgivning om reklamekampagner, mediestrategi og opfølgende markedsundersøgelser,

| — | SevenOne Media GmbH: markedsføring i audiovisuelle medier, |
| --- | --- |

—

SevenOne Media GmbH: markedsføring i audiovisuelle medier,

| — | Tomorrow Focus Portal GmbH: online salg, |
| --- | --- |

—

Tomorrow Focus Portal GmbH: online salg,

| — | Joint venture: udvikling og markedsføring af nye produkter inden for online annoncering. |
| --- | --- |

—

Joint venture: udvikling og markedsføring af nye produkter inden for online annoncering.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5676 — SevenOne Media/G + J Electronic Media Service/Tomorrow Focus Portal/IP Deutschland/JV sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301 eller 22967244) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5676 — SevenOne Media/G + J Electronic Media Service/Tomorrow Focus Portal/IP Deutschland/JV sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301 eller 22967244) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---