# Az Európai Unió C 321/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.321.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 321 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. december 29. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.321.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 321

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. december 29.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Tanács |
| 2009/C 321/01 | A Tanács állásfoglalása (2009. december 18.) a hálózat- és információbiztonság együttműködésre építő európai megközelítéséről | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

2009/C 321/01

A Tanács állásfoglalása (2009. december 18.) a hálózat- és információbiztonság együttműködésre építő európai megközelítéséről

1

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 321/02 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 5 |
| 2009/C 321/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5719 – Oaktree/SGD) (
  1
  ) | 9 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 321/02

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

5

2009/C 321/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5719 – Oaktree/SGD) (
  1
  )

1

9

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 321/04 | Euro-átváltási árfolyamok | 10 |
| 2009/C 321/05 | A versenykorlátozó megállapodásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. szeptember 14-i 432. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/38710 – Bitumen Spanyolország üggyel kapcsolatos határozattervezetről | 11 |
| 2009/C 321/06 | A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. szeptember 28-i ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/38710 – Bitumen Spanyolországüggyel kapcsolatban | 12 |
| 2009/C 321/07 | A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/38710 – Bitumen Spanyolország ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikke alapján [HL L 162., 2001.6.19., 21. o.]) | 13 |
| 2009/C 321/08 | A Bizottság határozatának összefoglalója (2007. október 3.) az EK-Szerződés 81. cikke szerinti eljárásról (Ügyszám: COMP/38710 – Bitumen Spanyolország) (az értesítés a C(2007) 4441 végleges számú dokumentummal történt) | 15 |
| 2009/C 321/09 | A Bizottság közleménye az Európai Parlament és a Tanács 2006/42/EK irányelve végrehajtása keretében a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról (átdolgozás)(Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)
   (
  1
  ) | 18 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 321/04

Euro-átváltási árfolyamok

10

2009/C 321/05

A versenykorlátozó megállapodásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. szeptember 14-i 432. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/38710 – Bitumen Spanyolország üggyel kapcsolatos határozattervezetről

11

2009/C 321/06

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. szeptember 28-i ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/38710 – Bitumen Spanyolországüggyel kapcsolatban

12

2009/C 321/07

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/38710 – Bitumen Spanyolország ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikke alapján [HL L 162., 2001.6.19., 21. o.])

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikke alapján [HL L 162., 2001.6.19., 21. o.])

13

2009/C 321/08

A Bizottság határozatának összefoglalója (2007. október 3.) az EK-Szerződés 81. cikke szerinti eljárásról (Ügyszám: COMP/38710 – Bitumen Spanyolország) (az értesítés a C(2007) 4441 végleges számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2007) 4441 végleges számú dokumentummal történt)

15

2009/C 321/09

A Bizottság közleménye az Európai Parlament és a Tanács 2006/42/EK irányelve végrehajtása keretében a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról (átdolgozás)(Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)
   (
  1
  )

(Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)

1

18

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Tanács |
| 2009/C 321/10 | Alkalmas jelöltek listái érvényességének meghosszabbítása | 19 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 321/11 | Állami támogatás – Románia – C 28/09 (korábbi N 433/09) állami támogatás – az Oltchim SA Râmnicu Vâlcea számára nyújtott támogatási intézkedések – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 21 |
| 2009/C 321/12 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia) (
  1
  ) | 36 |
| 2009/C 321/13 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  ) | 37 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 321/14 | Hagyományos kifejezés elismerése iránti kérelem közzététele a 607/2009/EK bizottsági rendelet 33. cikkének rendelkezései alapján | 38 |
| 2009/C 321/15 | Hagyományos kifejezés elismerése iránti kérelem közzététele a 607/2009/EK bizottsági rendelet 33. cikkének rendelkezései alapján | 40 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Tanács

2009/C 321/10

Alkalmas jelöltek listái érvényességének meghosszabbítása

19

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 321/11

Állami támogatás – Románia – C 28/09 (korábbi N 433/09) állami támogatás – az Oltchim SA Râmnicu Vâlcea számára nyújtott támogatási intézkedések – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

21

2009/C 321/12

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia) (
  1
  )

1

36

2009/C 321/13

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  )

1

37

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

2009/C 321/14

Hagyományos kifejezés elismerése iránti kérelem közzététele a 607/2009/EK bizottsági rendelet 33. cikkének rendelkezései alapján

38

2009/C 321/15

Hagyományos kifejezés elismerése iránti kérelem közzététele a 607/2009/EK bizottsági rendelet 33. cikkének rendelkezései alapján

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

| 29.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/1

---

A TANÁCS ÁLLÁSFOGLALÁSA

(2009. december 18.)

a hálózat- és információbiztonság együttműködésre építő európai megközelítéséről

2009/C 321/01

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

I.   TEKINTETTEL:

| 1. | a Bizottságnak „A biztonságos információs társadalomra irányuló stratégia” című, 2006. május 31-i közleményére, amely a tagállamokat és a magánszféra érdekelt feleit bevonó „párbeszéd, partnerség, felvértezés” folyamatát ismerteti; |
| --- | --- |

1.

a Bizottságnak „A biztonságos információs társadalomra irányuló stratégia” című, 2006. május 31-i közleményére, amely a tagállamokat és a magánszféra érdekelt feleit bevonó „párbeszéd, partnerség, felvértezés” folyamatát ismerteti;

| 2. | a Bizottságnak a létfontosságú infrastruktúrák védelmére vonatkozó európai programról szóló, 2006. december 12-i közleményére, amelynek célja az Unióban található kritikus infrastruktúrák védelmének javítása és a kritikus infrastruktúrák védelmére szolgáló uniós keret létrehozása; |
| --- | --- |

2.

a Bizottságnak a létfontosságú infrastruktúrák védelmére vonatkozó európai programról szóló, 2006. december 12-i közleményére, amelynek célja az Unióban található kritikus infrastruktúrák védelmének javítása és a kritikus infrastruktúrák védelmére szolgáló uniós keret létrehozása;

| 3. | az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i tanácsi irányelvre; |
| --- | --- |

3.

az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i tanácsi irányelvre;

| 4. | a biztonságos európai információs társadalomra irányuló stratégiáról szóló, 2007. március 22-i tanácsi állásfoglalásra; |
| --- | --- |

4.

a biztonságos európai információs társadalomra irányuló stratégiáról szóló, 2007. március 22-i tanácsi állásfoglalásra;

| 5. | a létfontosságú infrastruktúrák védelmére vonatkozó európai programról szóló, 2007. április 19–20-i tanácsi következtetésekre; |
| --- | --- |

5.

a létfontosságú infrastruktúrák védelmére vonatkozó európai programról szóló, 2007. április 19–20-i tanácsi következtetésekre;

| 6. | a kritikus informatikai infrastruktúrák védelméről szóló, 2009. március 30-i bizottsági közleményre; |
| --- | --- |

6.

a kritikus informatikai infrastruktúrák védelméről szóló, 2009. március 30-i bizottsági közleményre;

| 7. | a jelenleg az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) jövőjéről és a kritikus informatikai infrastruktúrák védelmében játszott szerepéről folyó – a vonatkozó nyilvános konzultációt is magában foglaló – vitára; |
| --- | --- |

7.

a jelenleg az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) jövőjéről és a kritikus informatikai infrastruktúrák védelmében játszott szerepéről folyó – a vonatkozó nyilvános konzultációt is magában foglaló – vitára;

| 8. | a kritikus informatikai infrastruktúrák védelméről szóló, a 2009. április 27–28-i tallinni miniszteri konferencián elfogadott elnökségi következtetésekre; |
| --- | --- |

8.

a kritikus informatikai infrastruktúrák védelméről szóló, a 2009. április 27–28-i tallinni miniszteri konferencián elfogadott elnökségi következtetésekre;

| 9. | a versenyképességre és a növekedésre vonatkozó lisszaboni célkitűzésekre és a lisszaboni stratégia felülvizsgálata érdekében jelenleg folyó munkára; |
| --- | --- |

9.

a versenyképességre és a növekedésre vonatkozó lisszaboni célkitűzésekre és a lisszaboni stratégia felülvizsgálata érdekében jelenleg folyó munkára;

| 10. | az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások keretszabályozásának felülvizsgálata során javasolt biztonsági intézkedésekre; |
| --- | --- |

10.

az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások keretszabályozásának felülvizsgálata során javasolt biztonsági intézkedésekre;

| 11. | arra, hogy a hálózat- és információbiztonságra vonatkozó, hatékony jövőbeli politika biztosítása érdekében ez az állásfoglalás abból a feltételezésből indul ki, hogy az ENISA-rendelet indokolt változtatásaival kapcsolatban még nem született megállapodás. Mivel a Bizottság jelenleg végzi a hálózat- és információbiztonságra vonatkozó, jövőbeli politika felülvizsgálatát, ez az állásfoglalás – a Bizottság vizsgálati eredményeinek nyilvánosságra hozatala előtt – nem érinti a felülvizsgálat eredményeit az ENISA-rendelet módosításainak tekintetében; |
| --- | --- |

11.

arra, hogy a hálózat- és információbiztonságra vonatkozó, hatékony jövőbeli politika biztosítása érdekében ez az állásfoglalás abból a feltételezésből indul ki, hogy az ENISA-rendelet indokolt változtatásaival kapcsolatban még nem született megállapodás. Mivel a Bizottság jelenleg végzi a hálózat- és információbiztonságra vonatkozó, jövőbeli politika felülvizsgálatát, ez az állásfoglalás – a Bizottság vizsgálati eredményeinek nyilvánosságra hozatala előtt – nem érinti a felülvizsgálat eredményeit az ENISA-rendelet módosításainak tekintetében;

II.   TUDOMÁSUL VÉVE, HOGY:

| 1. | az elektronikus hírközlésnek, infrastruktúráknak és szolgáltatásoknak a gazdasági és társadalmi tevékenységek alapjaként játszott jelentős szerepe következtében a hálózat- és információbiztonság a társadalom olyan fontos értékeihez és célkitűzéseihez járul hozzá, mint a demokrácia, a magánélet védelme, a gazdasági növekedés, a gondolatok szabad áramlása, valamint a gazdasági és politikai stabilitás; |
| --- | --- |

1.

az elektronikus hírközlésnek, infrastruktúráknak és szolgáltatásoknak a gazdasági és társadalmi tevékenységek alapjaként játszott jelentős szerepe következtében a hálózat- és információbiztonság a társadalom olyan fontos értékeihez és célkitűzéseihez járul hozzá, mint a demokrácia, a magánélet védelme, a gazdasági növekedés, a gondolatok szabad áramlása, valamint a gazdasági és politikai stabilitás;

| 2. | az információs és kommunikációs technológiai rendszerek, infrastruktúrák és szolgáltatások, köztük az internet, jelentős szerepet játszanak a társadalom életében, zavaruk óriási gazdasági károkat képes okozni, ami felhívja a figyelmet a védelem és az ellenálló képesség fokozását célzó intézkedések jelentőségére, amelyek a kritikus szolgáltatások folyamatosságának zálogai; |
| --- | --- |

2.

az információs és kommunikációs technológiai rendszerek, infrastruktúrák és szolgáltatások, köztük az internet, jelentős szerepet játszanak a társadalom életében, zavaruk óriási gazdasági károkat képes okozni, ami felhívja a figyelmet a védelem és az ellenálló képesség fokozását célzó intézkedések jelentőségére, amelyek a kritikus szolgáltatások folyamatosságának zálogai;

| 3. | a biztonsági események magukban rejtik a felhasználói bizalom aláásásának veszélyét. A hálózatok és informatikai rendszerek súlyos megzavarása jelentős gazdasági és társadalmi hatással járhat, azonban a mindennapi problémák és kellemetlenségek is azzal a kockázattal járnak, hogy aláássák a technológiába, hálózatokba és szolgáltatásokba vetett közbizalmat; |
| --- | --- |

3.

a biztonsági események magukban rejtik a felhasználói bizalom aláásásának veszélyét. A hálózatok és informatikai rendszerek súlyos megzavarása jelentős gazdasági és társadalmi hatással járhat, azonban a mindennapi problémák és kellemetlenségek is azzal a kockázattal járnak, hogy aláássák a technológiába, hálózatokba és szolgáltatásokba vetett közbizalmat;

| 4. | a fenyegetések folyamatosan változnak és egyre több területre terjednek ki, ezért a végfelhasználókat, vállalkozásokat és kormányokat alapértelmezetten megbízható és ellenálló elektronikus hírközlési infrastruktúrákkal kell ellátni, és meg kell határozni az arra irányuló megfelelő ösztönzőket, hogy a szolgáltatók mindezt időben biztosítsák; |
| --- | --- |

4.

a fenyegetések folyamatosan változnak és egyre több területre terjednek ki, ezért a végfelhasználókat, vállalkozásokat és kormányokat alapértelmezetten megbízható és ellenálló elektronikus hírközlési infrastruktúrákkal kell ellátni, és meg kell határozni az arra irányuló megfelelő ösztönzőket, hogy a szolgáltatók mindezt időben biztosítsák;

| 5. | valamennyi szakpolitikai területen és társadalmi szektorban meg kell honosítani és növelni kell a hálózat- és információbiztonságot, továbbá válaszolni arra a kihívásra, amely a megfelelő készségek mind nemzeti, mind európai fellépéseken keresztüli biztosítását és az információs és kommunikációs technológiák (IKT) felhasználói tájékozottságának növelését sürgeti; |
| --- | --- |

5.

valamennyi szakpolitikai területen és társadalmi szektorban meg kell honosítani és növelni kell a hálózat- és információbiztonságot, továbbá válaszolni arra a kihívásra, amely a megfelelő készségek mind nemzeti, mind európai fellépéseken keresztüli biztosítását és az információs és kommunikációs technológiák (IKT) felhasználói tájékozottságának növelését sürgeti;

| 6. | a belső piac kialakítása és működése megköveteli a hálózattulajdonosok és a szolgáltatók határokon átnyúló együttműködését, lévén, hogy az egyes tagállamokban bekövetkező esetleges működési zavarok a többi tagállam és az EU egésze területén is zavart okozhatnak; |
| --- | --- |

6.

a belső piac kialakítása és működése megköveteli a hálózattulajdonosok és a szolgáltatók határokon átnyúló együttműködését, lévén, hogy az egyes tagállamokban bekövetkező esetleges működési zavarok a többi tagállam és az EU egésze területén is zavart okozhatnak;

| 7. | az olyan új felhasználói megoldások, mint a számítási felhő és a „szoftver mint szolgáltatás” további hangsúlyt helyeznek a hálózat- és információbiztonság jelentőségére; |
| --- | --- |

7.

az olyan új felhasználói megoldások, mint a számítási felhő és a „szoftver mint szolgáltatás” további hangsúlyt helyeznek a hálózat- és információbiztonság jelentőségére;

| 8. | a hálózat- és információbiztonság az informatikai rendszerek megbízhatóságára irányuló célkitűzést szolgálja, amelyet valamennyi társadalmi szektor minden résztvevője magáénak vall, ezért ágazatközi és határokon átnyúló megközelítést kell alkalmazni; |
| --- | --- |

8.

a hálózat- és információbiztonság az informatikai rendszerek megbízhatóságára irányuló célkitűzést szolgálja, amelyet valamennyi társadalmi szektor minden résztvevője magáénak vall, ezért ágazatközi és határokon átnyúló megközelítést kell alkalmazni;

| 9. | mivel a társadalomban egyre elterjedtebb az IKT alkalmazása, a hálózat- és információbiztonság előfeltétele az e-kormányzáshoz hasonló közszolgáltatások megbízható és biztonságos nyújtásának; |
| --- | --- |

9.

mivel a társadalomban egyre elterjedtebb az IKT alkalmazása, a hálózat- és információbiztonság előfeltétele az e-kormányzáshoz hasonló közszolgáltatások megbízható és biztonságos nyújtásának;

| 10. | az ENISA már most is fontos szerepet tölt be a hálózat- és információbiztonságban, és az így szerzett tapasztalatokat jól tudná kamatoztatni a jövőben is; |
| --- | --- |

10.

az ENISA már most is fontos szerepet tölt be a hálózat- és információbiztonságban, és az így szerzett tapasztalatokat jól tudná kamatoztatni a jövőben is;

III.   HANGSÚLYOZZA, HOGY:

| 1. | a hálózat- és információbiztonság magas szintje szükséges az Unióban az alábbiak támogatása érdekében:






  a) | a polgárok szabadságai és jogai, köztük a magánélethez való jog; |
| --- | --- | --- |

1.

a hálózat- és információbiztonság magas szintje szükséges az Unióban az alábbiak támogatása érdekében:

a)

a polgárok szabadságai és jogai, köztük a magánélethez való jog;

| b) | az információkezelés minőségének szempontjából hatékony társadalom; |
| --- | --- |

b)

az információkezelés minőségének szempontjából hatékony társadalom;

| c) | jövedelmezőség és növekedés a kereskedelem és az ipar területén; |
| --- | --- |

c)

jövedelmezőség és növekedés a kereskedelem és az ipar területén;

| d) | a polgárok és a szervezetek információkezelésbe és IKT-rendszerekbe vetett bizalma; |
| --- | --- |

d)

a polgárok és a szervezetek információkezelésbe és IKT-rendszerekbe vetett bizalma;

| 2. | az IKT-ágazat alapvető fontosságú a legtöbb társadalmi szektor számára, ezáltal a hálózat- és információbiztonság valamennyi érdekelt fél – így az üzemeltetők, a szolgáltatók, a hardver- és szoftverkészítők, a végfelhasználók, az állami szervek és a nemzeti kormányok – közös felelősségévé válik; |
| --- | --- |

2.

az IKT-ágazat alapvető fontosságú a legtöbb társadalmi szektor számára, ezáltal a hálózat- és információbiztonság valamennyi érdekelt fél – így az üzemeltetők, a szolgáltatók, a hardver- és szoftverkészítők, a végfelhasználók, az állami szervek és a nemzeti kormányok – közös felelősségévé válik;

IV.   ELISMERI, HOGY:

| 1. | fontos a tevékeny és tájékozott európai hálózat- és információbiztonsági közösség, amely elősegíti a tagállamok és a magánszféra közötti fokozott együttműködést; |
| --- | --- |

1.

fontos a tevékeny és tájékozott európai hálózat- és információbiztonsági közösség, amely elősegíti a tagállamok és a magánszféra közötti fokozott együttműködést;

| 2. | számos előnnyel jár a nemzetközi biztonsági előírásoknak adott esetben az EU egésze területén a hálózat- és információbiztonság céljából történő összehangolt alkalmazása; |
| --- | --- |

2.

számos előnnyel jár a nemzetközi biztonsági előírásoknak adott esetben az EU egésze területén a hálózat- és információbiztonság céljából történő összehangolt alkalmazása;

| 3. | a nemzetközi színtéren szükség van a hálózat- és információbiztonság együttműködésre építő európai megközelítésére, mivel globális kihívásról van szó; |
| --- | --- |

3.

a nemzetközi színtéren szükség van a hálózat- és információbiztonság együttműködésre építő európai megközelítésére, mivel globális kihívásról van szó;

| 4. | fontos, hogy a tagállamok és az uniós intézmények megbízható statisztikai adatokhoz juthassanak az európai hálózat- és információbiztonság vonatkozásában; |
| --- | --- |

4.

fontos, hogy a tagállamok és az uniós intézmények megbízható statisztikai adatokhoz juthassanak az európai hálózat- és információbiztonság vonatkozásában;

| 5. | valamennyi érdekelt félnek tájékozottabbnak kell lennie és eszközökkel kell rendelkeznie a kockázatkezelést illetően; |
| --- | --- |

5.

valamennyi érdekelt félnek tájékozottabbnak kell lennie és eszközökkel kell rendelkeznie a kockázatkezelést illetően;

| 6. | fontos, hogy a tagállamok fokozott erőfeszítéseket tegyenek a területtel kapcsolatos szemléletformálás, a bevált gyakorlatok cseréje és a tagállamok számára nyújtott iránymutatás kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

fontos, hogy a tagállamok fokozott erőfeszítéseket tegyenek a területtel kapcsolatos szemléletformálás, a bevált gyakorlatok cseréje és a tagállamok számára nyújtott iránymutatás kialakítása érdekében;

| 7. | fontos, hogy a köz- és magánszféra partnerségéhez hasonló, az összes érdekelt felet egybefogó szerveződések alakuljanak, hosszú távú, alulról felfelé épülő modell alapján, amelyek célja a felismert kockázatok enyhítése, amennyiben ez a megközelítés többletértéket jelent a hálózat magas szintű ellenálló képességének biztosítása szempontjából; |
| --- | --- |

7.

fontos, hogy a köz- és magánszféra partnerségéhez hasonló, az összes érdekelt felet egybefogó szerveződések alakuljanak, hosszú távú, alulról felfelé épülő modell alapján, amelyek célja a felismert kockázatok enyhítése, amennyiben ez a megközelítés többletértéket jelent a hálózat magas szintű ellenálló képességének biztosítása szempontjából;

| 8. | a szolgáltatók alapvetően fontos szerepet játszanak abban, hogy a társadalom megbízható és ellenálló elektronikus hírközlési infrastruktúrákat vehessen igénybe; |
| --- | --- |

8.

a szolgáltatók alapvetően fontos szerepet játszanak abban, hogy a társadalom megbízható és ellenálló elektronikus hírközlési infrastruktúrákat vehessen igénybe;

| 9. | hasznosnak bizonyulnak az európai hálózat- és információbiztonsági gyakorlatok, amelyek értékes tanulságokkal szolgálhatnak a hálózatok üzemeltetőinek és a szolgáltatóknak, valamint a kormányoknak; |
| --- | --- |

9.

hasznosnak bizonyulnak az európai hálózat- és információbiztonsági gyakorlatok, amelyek értékes tanulságokkal szolgálhatnak a hálózatok üzemeltetőinek és a szolgáltatóknak, valamint a kormányoknak;

| 10. | a fenyegetésekre reagáló és a problémaelhárító nemzeti vagy kormányzati számítástechnikai katasztrófaelhárító csoportok (CERT) vagy más válságkezelési csoportok hozzájárulhatnak az ellenálló képesség magas szintjének kialakításához és a hálózatok és információs rendszerek megzavarásának kivédésére vagy orvoslására szolgáló képességhez; |
| --- | --- |

10.

a fenyegetésekre reagáló és a problémaelhárító nemzeti vagy kormányzati számítástechnikai katasztrófaelhárító csoportok (CERT) vagy más válságkezelési csoportok hozzájárulhatnak az ellenálló képesség magas szintjének kialakításához és a hálózatok és információs rendszerek megzavarásának kivédésére vagy orvoslására szolgáló képességhez;

| 11. | fontos a számítástechnikai katasztrófaelhárító csoportok uniós intézmények számára való kialakítása vonatkozásában a stratégiai hatások, kockázatok és kilátások feltérképezése, valamint az ENISA e kérdésben játszandó jövőbeli szerepének vizsgálata; |
| --- | --- |

11.

fontos a számítástechnikai katasztrófaelhárító csoportok uniós intézmények számára való kialakítása vonatkozásában a stratégiai hatások, kockázatok és kilátások feltérképezése, valamint az ENISA e kérdésben játszandó jövőbeli szerepének vizsgálata;

| 12. | azt a munkát, amelyet a hálózat- és információbiztonság területén az ENISA eddig végzett, amely ügynökséget az európai hálózat- és információbiztonság területén egyértelmű előnyöket biztosító, hatékony szervezetté kell fejleszteni; |
| --- | --- |

12.

azt a munkát, amelyet a hálózat- és információbiztonság területén az ENISA eddig végzett, amely ügynökséget az európai hálózat- és információbiztonság területén egyértelmű előnyöket biztosító, hatékony szervezetté kell fejleszteni;

V.   HANGSÚLYOZZA, HOGY:

| 1. | elengedhetetlenül fontos a jelenlegi és a jövőbeli kihívások megválaszolása szempontjából a kibővített és átfogó látásmódot érvényesítő, valamint az Európai Bizottság, a tagállamok és az ENISA szerepét egyértelműen elkülönítő európai hálózat- és információbiztonsági stratégia; |
| --- | --- |

1.

elengedhetetlenül fontos a jelenlegi és a jövőbeli kihívások megválaszolása szempontjából a kibővített és átfogó látásmódot érvényesítő, valamint az Európai Bizottság, a tagállamok és az ENISA szerepét egyértelműen elkülönítő európai hálózat- és információbiztonsági stratégia;

| 2. | megfelelő konzultáció és elemzés után a jogalkotási eljárásban meg kell vizsgálni annak lehetőségét, hogy az ENISA-t korszerűsítsék és megerősítsék egy olyan megbízatással, amely egyfelől biztosítaná a rugalmasságot és a tagállamok és a Bizottság általi felügyeletet, másfelől pedig a magánszférabeli érdekeltek képviselőinek eredményes részvételét. A megbízatás meghatározásakor figyelembe kell venni az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások keretszabályozását, valamint a lisszaboni menetrendben meghatározott célokat, továbbá célokat kell kitűzni a kutatással, az innovációval, a versenyképességgel, a gazdasági növekedéssel és a bizalom megóvásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

2.

megfelelő konzultáció és elemzés után a jogalkotási eljárásban meg kell vizsgálni annak lehetőségét, hogy az ENISA-t korszerűsítsék és megerősítsék egy olyan megbízatással, amely egyfelől biztosítaná a rugalmasságot és a tagállamok és a Bizottság általi felügyeletet, másfelől pedig a magánszférabeli érdekeltek képviselőinek eredményes részvételét. A megbízatás meghatározásakor figyelembe kell venni az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások keretszabályozását, valamint a lisszaboni menetrendben meghatározott célokat, továbbá célokat kell kitűzni a kutatással, az innovációval, a versenyképességgel, a gazdasági növekedéssel és a bizalom megóvásával kapcsolatban;

| 3. | az ENISA támogatni tudná a Bizottságot és a tagállamokat a szakpolitikák kialakításában és végrehajtásában, különösen azáltal, hogy kapcsolatot teremt a technológia és a szakpolitikák között, és szorosan együtt kell működnie a tagállamokkal és más érdekelt felekkel annak érdekében, hogy tevékenységei kellőképpen össze legyenek hangolva az uniós prioritásokkal; |
| --- | --- |

3.

az ENISA támogatni tudná a Bizottságot és a tagállamokat a szakpolitikák kialakításában és végrehajtásában, különösen azáltal, hogy kapcsolatot teremt a technológia és a szakpolitikák között, és szorosan együtt kell működnie a tagállamokkal és más érdekelt felekkel annak érdekében, hogy tevékenységei kellőképpen össze legyenek hangolva az uniós prioritásokkal;

| 4. | a módosított megbízatással működő ENISA-nak az EU szakértői központjaként kell működnie az EU-val kapcsolatos hálózat- és információbiztonsági kérdésekben. Ebből következően az európai intézményeknek ki kell kérniük és teljes mértékben figyelembe kell venniük az ENISA állásfoglalását az olyan politikák kialakításakor és végrehajtásakor, melyek befolyásolhatják ezt a területet; |
| --- | --- |

4.

a módosított megbízatással működő ENISA-nak az EU szakértői központjaként kell működnie az EU-val kapcsolatos hálózat- és információbiztonsági kérdésekben. Ebből következően az európai intézményeknek ki kell kérniük és teljes mértékben figyelembe kell venniük az ENISA állásfoglalását az olyan politikák kialakításakor és végrehajtásakor, melyek befolyásolhatják ezt a területet;

| 5. | az ENISA továbbá kérésre segítséget nyújthatna a tagállamoknak abban, hogy javítsák a saját hálózat- és információbiztonsági képességeiket és a biztonsági események kezelésére való képességüket; |
| --- | --- |

5.

az ENISA továbbá kérésre segítséget nyújthatna a tagállamoknak abban, hogy javítsák a saját hálózat- és információbiztonsági képességeiket és a biztonsági események kezelésére való képességüket;

VI.   FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY:

| 1. | folytassák a végfelhasználók IKT-kbe vetett bizalmának tájékoztató kampányok révén történő erősítését; |
| --- | --- |

1.

folytassák a végfelhasználók IKT-kbe vetett bizalmának tájékoztató kampányok révén történő erősítését;

| 2. | szervezzenek a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos nemzeti gyakorlatokat és/vagy vegyenek részt az ezzel kapcsolatos rendszeres európai gyakorlatokban, tekintve, hogy a terület összetettsége és a magánszféra részvétele miatt kiterjedt tervezésre van szükség. Az ENISA kérésre segítséget nyújthatna a tagállamoknak ezzel kapcsolatban. A gyakorlatok tárgyának és földrajzi kiterjedésének az idők során természetszerűleg változnia kell, és a felismert kockázatokon kell alapulnia; |
| --- | --- |

2.

szervezzenek a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos nemzeti gyakorlatokat és/vagy vegyenek részt az ezzel kapcsolatos rendszeres európai gyakorlatokban, tekintve, hogy a terület összetettsége és a magánszféra részvétele miatt kiterjedt tervezésre van szükség. Az ENISA kérésre segítséget nyújthatna a tagállamoknak ezzel kapcsolatban. A gyakorlatok tárgyának és földrajzi kiterjedésének az idők során természetszerűleg változnia kell, és a felismert kockázatokon kell alapulnia;

| 3. | hozzanak létre számítástechnikai katasztrófaelhárító csoportokat (CERT) azokban a tagállamokban, amelyek még nem alakították ki ezen képességüket, és az egyes tagállamok ilyen csoportjai között fokozzák az európai szintű együttműködést. Az ENISA segítséget nyújthatna a tagállamoknak ezzel kapcsolatban; |
| --- | --- |

3.

hozzanak létre számítástechnikai katasztrófaelhárító csoportokat (CERT) azokban a tagállamokban, amelyek még nem alakították ki ezen képességüket, és az egyes tagállamok ilyen csoportjai között fokozzák az európai szintű együttműködést. Az ENISA segítséget nyújthatna a tagállamoknak ezzel kapcsolatban;

| 4. | fokozzák a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos oktatási, képzési és kutatási programokra irányuló erőfeszítéseket annak érdekében, hogy az EU-ban rendelkezésre álljanak a szükséges technikai készségek és szakemberek, és növekedjék a professzionalizmus e területen; |
| --- | --- |

4.

fokozzák a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos oktatási, képzési és kutatási programokra irányuló erőfeszítéseket annak érdekében, hogy az EU-ban rendelkezésre álljanak a szükséges technikai készségek és szakemberek, és növekedjék a professzionalizmus e területen;

| 5. | határon átnyúló események bekövetkeztekor közösen reagáljanak, és javítsák az ennek megfelelő végrehajtásához szükséges képességeiket, ami megkívánja, hogy a döntéshozók között, különösen a titoktartási kérdésekben, intenzívebbé váljon a párbeszéd; |
| --- | --- |

5.

határon átnyúló események bekövetkeztekor közösen reagáljanak, és javítsák az ennek megfelelő végrehajtásához szükséges képességeiket, ami megkívánja, hogy a döntéshozók között, különösen a titoktartási kérdésekben, intenzívebbé váljon a párbeszéd;

VII.   FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 1. | adott esetben támogassa a tagállamokat ezen állásfoglalás végrehajtásában; |
| --- | --- |

1.

adott esetben támogassa a tagállamokat ezen állásfoglalás végrehajtásában;

| 2. | rendszeresen tájékoztassa az Európai Parlamentet és a Tanácsot a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos uniós szintű kezdeményezésekről; |
| --- | --- |

2.

rendszeresen tájékoztassa az Európai Parlamentet és a Tanácsot a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos uniós szintű kezdeményezésekről;

| 3. | az ENISA-val együttműködésben kezdeményezzen az európai közszférabeli és magánszférabeli szereplőket megcélzó tájékoztató kampányt a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos megfelelő kockázatkezelésről; |
| --- | --- |

3.

az ENISA-val együttműködésben kezdeményezzen az európai közszférabeli és magánszférabeli szereplőket megcélzó tájékoztató kampányt a hálózat- és információbiztonsággal kapcsolatos megfelelő kockázatkezelésről;

| 4. | a tagállamokkal együttműködésben folytassa azoknak az ösztönzőknek a meghatározását, amelyek arra serkentenék az elektronikus hírközlési infrastruktúrák szolgáltatóit, hogy alapértelmezetten megbízható és ellenálló infrastruktúrákat biztosítsanak a végfelhasználók, vállalkozások és a közigazgatás számára; |
| --- | --- |

4.

a tagállamokkal együttműködésben folytassa azoknak az ösztönzőknek a meghatározását, amelyek arra serkentenék az elektronikus hírközlési infrastruktúrák szolgáltatóit, hogy alapértelmezetten megbízható és ellenálló infrastruktúrákat biztosítsanak a végfelhasználók, vállalkozások és a közigazgatás számára;

| 5. | a tagállamokkal együttműködésben határozzon meg olyan módszereket, melyek segítségével uniós szinten összehasonlítható értékelést lehet készíteni a biztonsági események társadalmi-gazdasági hatásáról és a megelőző intézkedések hatékonyságáról; |
| --- | --- |

5.

a tagállamokkal együttműködésben határozzon meg olyan módszereket, melyek segítségével uniós szinten összehasonlítható értékelést lehet készíteni a biztonsági események társadalmi-gazdasági hatásáról és a megelőző intézkedések hatékonyságáról;

| 6. | ösztönözze és javítsa az összes érdekelt felet egybefogó szerveződéseket, amelyeknek egyértelműen többletértéket kell jelenteniük a végfelhasználók és az ágazat számára; |
| --- | --- |

6.

ösztönözze és javítsa az összes érdekelt felet egybefogó szerveződéseket, amelyeknek egyértelműen többletértéket kell jelenteniük a végfelhasználók és az ágazat számára;

| 7. | terjesszen be átfogó hálózat- és információbiztonsági stratégiát, (1) beleértve az ENISA megerősített és rugalmas megbízatására és a tagállamok és a Bizottság megerősített felügyeleti szerepére vonatkozó javaslatokat is; |
| --- | --- |

7.

terjesszen be átfogó hálózat- és információbiztonsági stratégiát, (1) beleértve az ENISA megerősített és rugalmas megbízatására és a tagállamok és a Bizottság megerősített felügyeleti szerepére vonatkozó javaslatokat is;

| 8. | a tagállamokkal együttműködésben végezzen elemzést a számítástechnikai katasztrófaelhárító csoportokkal (CERT) kapcsolatban annak feltérképezése végett, hogy mely területeken van szükség további együttműködésre; |
| --- | --- |

8.

a tagállamokkal együttműködésben végezzen elemzést a számítástechnikai katasztrófaelhárító csoportokkal (CERT) kapcsolatban annak feltérképezése végett, hogy mely területeken van szükség további együttműködésre;

| 9. | folytassa a közös és interoperábilis megközelítés meghatározását az uniós intézmények számára a biztonságos IKT-rendszerek és -szolgáltatások beszerzéséhez; |
| --- | --- |

9.

folytassa a közös és interoperábilis megközelítés meghatározását az uniós intézmények számára a biztonságos IKT-rendszerek és -szolgáltatások beszerzéséhez;

VIII.   FELHÍVJA AZ ENISA-T, HOGY:

| 1. | továbbra is támogassa aktívan a tagállamokat, az Európai Bizottságot és a többi érdekelt felet az európai hálózat- és információbiztonsági politikák és a kritikus informatikai infrastruktúrák védelmével kapcsolatos cselekvési terv végrehajtásában; |
| --- | --- |

1.

továbbra is támogassa aktívan a tagállamokat, az Európai Bizottságot és a többi érdekelt felet az európai hálózat- és információbiztonsági politikák és a kritikus informatikai infrastruktúrák védelmével kapcsolatos cselekvési terv végrehajtásában;

| 2. | működjön együtt a tagállamokkal, a Bizottsággal és a statisztikai hivatalokkal a hálózat- és információbiztonság európai helyzetére vonatkozó statisztikai keretek kialakításában; |
| --- | --- |

2.

működjön együtt a tagállamokkal, a Bizottsággal és a statisztikai hivatalokkal a hálózat- és információbiztonság európai helyzetére vonatkozó statisztikai keretek kialakításában;

IX.   FELHÍVJA AZ ÉRDEKELTEKET, HOGY:

| 1. | fokozzák a hálózat- és információbiztonság növelésére irányuló erőfeszítéseket, különösen a megbízható, bizalmat ébresztő és könnyen használható termékek és szolgáltatások nyújtását illetően; |
| --- | --- |

1.

fokozzák a hálózat- és információbiztonság növelésére irányuló erőfeszítéseket, különösen a megbízható, bizalmat ébresztő és könnyen használható termékek és szolgáltatások nyújtását illetően;

| 2. | a felhasználókat tájékoztassák megfelelően a termékek és szolgáltatások biztonsági kockázatairól, és arról, hogy hogyan védhetik meg magukat; |
| --- | --- |

2.

a felhasználókat tájékoztassák megfelelően a termékek és szolgáltatások biztonsági kockázatairól, és arról, hogy hogyan védhetik meg magukat;

| 3. | tegyenek meg minden műszaki és szervezési intézkedést az elektronikus hírközlési hálózatok és szolgáltatások folyamatos működésének, sértetlenségének és titokvédelmének biztosítására; |
| --- | --- |

3.

tegyenek meg minden műszaki és szervezési intézkedést az elektronikus hírközlési hálózatok és szolgáltatások folyamatos működésének, sértetlenségének és titokvédelmének biztosítására;

| 4. | folytassák a hálózat- és információbiztonság szabványosításával kapcsolatos munkát, melynek célja harmonizált és interoperábilis megoldások biztosítása; |
| --- | --- |

4.

folytassák a hálózat- és információbiztonság szabványosításával kapcsolatos munkát, melynek célja harmonizált és interoperábilis megoldások biztosítása;

| 5. | vegyenek részt a tagállamokkal együtt a gyakorlatokban annak érdekében, hogy a szükséghelyzetekre megfelelő válaszlépéseket tudjanak meghatározni. |
| --- | --- |

5.

vegyenek részt a tagállamokkal együtt a gyakorlatokban annak érdekében, hogy a szükséghelyzetekre megfelelő válaszlépéseket tudjanak meghatározni.

---

(1)  A Bizottság azt javasolja, hogy ide illesszék be a „lehetőleg” szót.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 29.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/5

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 321/02

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.10.30. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 370/09 |
| Tagállam | Finnország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab |
| Jogalap | Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut Nr 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Környezetvédelem |
| Támogatás formája | Adókedvezmény |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 2,69 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2009.4.1–2011.3.31. |
| Gazdasági ágazat | Energia |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Valtiovarainministeriö |
| PL 28 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.10.30.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 370/09

Tagállam

Finnország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab

Jogalap

Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut Nr 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Környezetvédelem

Támogatás formája

Adókedvezmény

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 2,69 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2009.4.1–2011.3.31.

Gazdasági ágazat

Energia

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Valtiovarainministeriö

PL 28

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.10.26. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 522/09 |
| Tagállam | Ausztria |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“ |
| Jogalap | Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Nehéz helyzetben lévő vállalkozások szerkezetátalakítása |
| Támogatás formája | Állami kezességvállalás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás 4 millió EUR; Tervezett támogatás teljes összege 12 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | Támogatásnak nem minősülő intézkedés |
| Időtartam | 2009.10.10–2012.10.9. |
| Gazdasági ágazat | Vendéglátás (idegenforgalom), Egyéb szolgáltatás |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.10.26.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 522/09

Tagállam

Ausztria

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“

Jogalap

Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Nehéz helyzetben lévő vállalkozások szerkezetátalakítása

Támogatás formája

Állami kezességvállalás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás 4 millió EUR; Tervezett támogatás teljes összege 12 millió EUR

Támogatás intenzitása

Támogatásnak nem minősülő intézkedés

Időtartam

2009.10.10–2012.10.9.

Gazdasági ágazat

Vendéglátás (idegenforgalom), Egyéb szolgáltatás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a

1011 Wien

ÖSTERREICH

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.11.13. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 523/09 |
| Tagállam | Litvánia |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Amendment to Temporary Framework measure ‘Limted amounts of compatible aid’ (N 272/09) |
| Jogalap | Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 345 808 974 LTL |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2010.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania |
| Gedimino av. 19 |
| LT-01103 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.11.13.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 523/09

Tagállam

Litvánia

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Amendment to Temporary Framework measure ‘Limted amounts of compatible aid’ (N 272/09)

Jogalap

Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 345 808 974 LTL

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2010.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania

Gedimino av. 19

LT-01103 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.11.17. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 534/09 |
| Tagállam | Ausztria |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen |
| Jogalap | Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Nehéz helyzetben lévő vállalkozások szerkezetátalakítása |
| Támogatás formája | Kamattámogatás, Állami kezességvállalás, Kedvezményes kamatozású kölcsön |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás 1,2 millió EUR; Tervezett támogatás teljes összege 3,6 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2009.10.10–2012.10.09. |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Niederösterreich |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.11.17.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 534/09

Tagállam

Ausztria

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen

Jogalap

Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Nehéz helyzetben lévő vállalkozások szerkezetátalakítása

Támogatás formája

Kamattámogatás, Állami kezességvállalás, Kedvezményes kamatozású kölcsön

Költségvetés

Tervezett éves kiadás 1,2 millió EUR; Tervezett támogatás teljes összege 3,6 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2009.10.10–2012.10.09.

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Niederösterreich

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.11.17. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 548/09 |
| Tagállam | Ausztria |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland |
| Jogalap | Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentése, Nehéz helyzetben lévő vállalkozások szerkezetátalakítása |
| Támogatás formája | Állami kezességvállalás, Kedvezményes kamatozású kölcsön, Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás 1 millió EUR; Tervezett támogatás teljes összege 3 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2009.10.10–2012.10.9. |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Wirtschaftsservice Burgenland AG |
| Technologiezentrum |
| 7000 Eisenstadt |
| ÖSTERREICH |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.11.17.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 548/09

Tagállam

Ausztria

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland

Jogalap

Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentése, Nehéz helyzetben lévő vállalkozások szerkezetátalakítása

Támogatás formája

Állami kezességvállalás, Kedvezményes kamatozású kölcsön, Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás 1 millió EUR; Tervezett támogatás teljes összege 3 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2009.10.10–2012.10.9.

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Wirtschaftsservice Burgenland AG

Technologiezentrum

7000 Eisenstadt

ÖSTERREICH

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

| 29.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/9

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5719 – Oaktree/SGD)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 321/03

2009. december 17-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5719 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5719 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 29.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/10

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. december 28.

2009/C 321/04

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4405 |
| JPY | Japán yen | 131,86 |
| DKK | Dán korona | 7,4429 |
| GBP | Angol font | 0,90143 |
| SEK | Svéd korona | 10,3965 |
| CHF | Svájci frank | 1,4888 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,3440 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,418 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 273,30 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7085 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1610 |
| RON | Román lej | 4,2020 |
| TRY | Török líra | 2,1777 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6222 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5069 |
| HKD | Hongkongi dollár | 11,1713 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,0312 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0256 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 682,66 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,8203 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,8386 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3140 |
| IDR | Indonéz rúpia | 13 615,30 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9409 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 66,735 |
| RUB | Orosz rubel | 42,7550 |
| THB | Thaiföldi baht | 48,103 |
| BRL | Brazil real | 2,4994 |
| MXN | Mexikói peso | 18,4989 |
| INR | Indiai rúpia | 67,0850 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4405

JPY

Japán yen

131,86

DKK

Dán korona

7,4429

GBP

Angol font

0,90143

SEK

Svéd korona

10,3965

CHF

Svájci frank

1,4888

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,3440

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,418

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

273,30

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7085

PLN

Lengyel zloty

4,1610

RON

Román lej

4,2020

TRY

Török líra

2,1777

AUD

Ausztrál dollár

1,6222

CAD

Kanadai dollár

1,5069

HKD

Hongkongi dollár

11,1713

NZD

Új-zélandi dollár

2,0312

SGD

Szingapúri dollár

2,0256

KRW

Dél-Koreai won

1 682,66

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,8203

CNY

Kínai renminbi

9,8386

HRK

Horvát kuna

7,3140

IDR

Indonéz rúpia

13 615,30

MYR

Maláj ringgit

4,9409

PHP

Fülöp-szigeteki peso

66,735

RUB

Orosz rubel

42,7550

THB

Thaiföldi baht

48,103

BRL

Brazil real

2,4994

MXN

Mexikói peso

18,4989

INR

Indiai rúpia

67,0850

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 29.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/11

---

A versenykorlátozó megállapodásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. szeptember 14-i 432. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/38710 – Bitumen Spanyolország üggyel kapcsolatos határozattervezetről

2009/C 321/05

| 1. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a tények Európai Bizottság általi értékelésével, mely szerint azok az EK-Szerződés 81. cikke értelmében vett megállapodásoknak és/vagy összehangolt magatartásoknak tekinthetők. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a tények Európai Bizottság általi értékelésével, mely szerint azok az EK-Szerződés 81. cikke értelmében vett megállapodásoknak és/vagy összehangolt magatartásoknak tekinthetők.

| 2. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek az Európai Bizottságnak a kartell által érintett termékre és földrajzi területre vonatkozó értékelésével. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek az Európai Bizottságnak a kartell által érintett termékre és földrajzi területre vonatkozó értékelésével.

| 3. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek az Európai Bizottság értékelésével, amely szerint a kartell fennállása egyrendbeli, folytatólagosan elkövetett jogsértésnek minősül. |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek az Európai Bizottság értékelésével, amely szerint a kartell fennállása egyrendbeli, folytatólagosan elkövetett jogsértésnek minősül.

| 4. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek az Európai Bizottság értékelésével, mely szerint a spanyolországi bitumenszállítók közötti megállapodás és/vagy összehangolt magatartás számottevő hatást gyakorolhat a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek az Európai Bizottság értékelésével, mely szerint a spanyolországi bitumenszállítók közötti megállapodás és/vagy összehangolt magatartás számottevő hatást gyakorolhat a tagállamok közötti kereskedelemre.

| 5. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek az Európai Bizottság értékelésével, amely szerint a Repsol és a Cepsa vezető szerepet játszott a kartellben. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek az Európai Bizottság értékelésével, amely szerint a Repsol és a Cepsa vezető szerepet játszott a kartellben.

| 6. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek az Európai Bizottság értékelésével, amely szerint a Nynäs és a Petrogal bizonyos szempontokból kisebb mértékben vettek részt a kartellben. |
| --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek az Európai Bizottság értékelésével, amely szerint a Nynäs és a Petrogal bizonyos szempontokból kisebb mértékben vettek részt a kartellben.

| 7. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek az Európai Bizottsággal a 2002. évi engedékenységi közlemény szerint benyújtott kérelmek értékelése tekintetében. |
| --- | --- |

7.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek az Európai Bizottsággal a 2002. évi engedékenységi közlemény szerint benyújtott kérelmek értékelése tekintetében.

| 8. | A tanácsadó bizottság tagjai a határozattervezet címzettjei tekintetében egyetértenek az Európai Bizottság értékelésével, kifejezetten az érintett csoportok anyavállalatainak tulajdonított felelősséggel kapcsolatban. |
| --- | --- |

8.

A tanácsadó bizottság tagjai a határozattervezet címzettjei tekintetében egyetértenek az Európai Bizottság értékelésével, kifejezetten az érintett csoportok anyavállalatainak tulajdonított felelősséggel kapcsolatban.

| 9. | A tanácsadó bizottság tagjai javasolják véleményüknek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét. |
| --- | --- |

9.

A tanácsadó bizottság tagjai javasolják véleményüknek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét.

---

| 29.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/12

---

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. szeptember 28-i ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/38710 – Bitumen Spanyolországüggyel kapcsolatban

Előadó: Lettország

2009/C 321/06

| 1. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal a bírságok alapösszegében. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal a bírságok alapösszegében.

| 2. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal az alapösszeg növelésével kapcsolatban a kellő elrettentő hatás biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal az alapösszeg növelésével kapcsolatban a kellő elrettentő hatás biztosítása érdekében.

| 3. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal az alapösszeg súlyosbító körülmények miatti növelésében. |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal az alapösszeg súlyosbító körülmények miatti növelésében.

| 4. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal az alapösszeg enyhítő körülmények miatti csökkentésében. |
| --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal az alapösszeg enyhítő körülmények miatti csökkentésében.

| 5. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal a bírságok összegének a 2002. évi engedékenységi közlemény értelmében történő csökkentésében. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal a bírságok összegének a 2002. évi engedékenységi közlemény értelmében történő csökkentésében.

| 6. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal a bírságok végleges összegében. |
| --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal a bírságok végleges összegében.

| 7. | A tanácsadó bizottság tagjai javasolják véleményüknek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét. |
| --- | --- |

7.

A tanácsadó bizottság tagjai javasolják véleményüknek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét.

---

| 29.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/13

---

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/38710 – Bitumen Spanyolország ügyben

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikke alapján [HL L 162., 2001.6.19., 21. o.])

2009/C 321/07

A fenti esetre vonatkozó határozattervezet az alábbi észrevételeket indokolja.

Az ügyhöz kapcsolódó vizsgálat a BP 2002. június 20-i, a kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló bizottsági közlemény (engedékenységi közlemény) (1) alapján benyújtott mentességi kérelme kapcsán indult. A kérelem a hollandiai, belga és spanyol bitumenágazatban zajló állítólagos versenyellenes magatartásra irányult (2). 2002. július 19-én a Bizottság feltételes mentességet adott a BP-nek.

Bejelentés nélküli ellenőrzéseket végeztek 2002. október 1-jén és 2-án a BP España SA, a Composán Construcción SA, a Nynäs Petróleo SA, a Petrogal Española SA, a Petrogal SA, a Galp Energia, az SGPS SA, a Productos Asfálticos SA, a Probisa Tecnología y Construccíon SA és a Repsol YFP Lubricantes y Especialidades SA helyiségeiben.

Ezt követően a Repsol és a Proas az engedékenységi közlemény szerinti engedékenységet kért, és az érintett bizottsági szolgálatok [...]-án/-én kelt leveleikben (3) értesítették a vállalkozásokat arról, hogy csökkenteni szándékozzák a bírságot az engedékenységi közlemény 23. pontjában meghatározott sávokon belül.

2006. augusztus 22-én a Bizottság kifogásközlést fogadott el, melyet öt különböző vállalkozáshoz (Repsol, Proas, BP, Nynäs és Petrogal) tartozó 13 jogalanynak címeztek. A kifogásközlésben a Bizottság arra az előzetes álláspontra helyezkedett, hogy az érintett vállalkozások legalább 1991. március 1. és legalább 2002. október 1. között az EK-Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének egyrendbeli, összetett és folytatólagosan elkövetett megsértésében vettek részt. Ezenfelül bejelentette azon szándékát, hogy jogsértési eljárást indít és bírságot szab ki. A Bizottság szerint a felek megegyeztek a piaci kvótákról, a volumen és a fogyasztók elosztásáról, érzékeny piaci információkat cseréltek ki egymás között, kompenzációs mechanizmust hoztak létre, és megegyeztek az árakról. A kartell – a Kanári-szigetek kivételével – Spanyolország területére terjedt ki. Továbbá, a Bizottság a kifogásközlésben arra az előzetes álláspontra helyezkedett, hogy a BP nem tett eleget az engedékenységi közlemény szerinti kötelezettségeinek, és a végleges döntést arról, hogy a Bizottság megadja-e a BP számára a bírságok alóli mentességet, a végleges határozatban hozzák meg.

A Proas, a Petrogal és a Nynäs kérte a kifogásközlés megválaszolására meghatározott határidő meghosszabbítását. Miközben részben helyt adtam a Proas és a Nynäs kérelmeinek, a Petrogal kérelmét elutasítottam, mivel a vállalkozás azt nem indokolta megfelelően. Minden érintett fél időben válaszolt.

A kifogásközlés címzettjeinek CD-ROM formájában biztosították a dokumentumokhoz való hozzáférést. A Bizottság helyiségeiben lehetővé tették a szóbeli nyilatkozatokhoz és az engedékenységi közlemény keretében a Bizottsághoz eljuttatott dokumentumokhoz való hozzáférést.

A Petrogal és a Nynäs hozzáférést kért még az ügyirat nem hozzáférhető, a kifogásközlésben emelt kifogásokban nem szereplő, hasonló/közeli termékekhez és/vagy más földrajzi piacokhoz kapcsolódó dokumentumokhoz.

Véleményem szerint a dokumentumhoz való hozzáférés egy olyan eszköz, amely biztosítja a felek védelemhez való jogának teljes betartását, és emiatt csak a kifogásközlésben szereplő azon tényszerű és jogi információhoz kapcsolódhat, amelyekre a Bizottság a kifogásait alapozza. Miután megvizsgáltam a Petrogal és a Nynäs kérelmeit, arra a következtetésre jutottam, hogy a kért dokumentumok nem kapcsolódnak objektíven a kifogásközlésben említett tényekhez és jogi vonatkozásokhoz, és ennek megfelelően a védelemhez való jog megfelelő gyakorlásához nem volt szükség az említett dokumentumokhoz való hozzáférésre.

A Nynäs továbbá panaszt tett azon körülményekre, amelyek mellett az ügyirathoz való hozzáférést biztosították a Bizottság helységeiben. Véleménye szerint ezek akadályozták a védelemhez való jog megfelelő gyakorlását. A Nynäs különösen azt emelte ki, hogy az interjúk átiratai pontatlanok voltak, azokból kihagytak részeket, és emiatt nem tekinthetők megbízhatónak.

2006. október 31-én kelt levelemben értesítettem a Nynäs-t arról, hogy véleményem szerint oly módon szervezték meg a Bizottság helységeiben az engedékenységet kérelmezők által megküldött, különösen bizalmas információkat tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférést, hogy az védte az engedékenységet kérelmezők jogos érdekeit, ugyanakkor pedig biztosította a Nynäs meghallgatáshoz való jogát. A pontatlan átiratokat illetően különösen figyelembe vettem, hogy a Nynäs számára ezt követően biztosították az eredeti felvételekhez való hozzáférést, és ezért az eljárás szabályszerűségét illetően a kérdés megoldódott. Ennek megfelelően megállapítottam, hogy a hozzáférés körülményei nem csorbították a Nynäs védelemhez való jogának megfelelő gyakorlását.

A felek kérésére 2006. december 12-én szóbeli meghallgatást tartottak a 773/2004/EK bizottsági rendelet 12. cikkének megfelelően. A Cepsa, a Repsol YFP S.A. és a Repsol Petróleo S.A. kivételével a kifogásközlés valamennyi címzettje részt vett a meghallgatáson.

A kifogásközlésre adott írásos válaszok, valamint a szóbeli meghallgatáson ismertetettek fényében a jogsértésben való, kifogásközlésben ismertetett részvétel időtartamát a Petrogal esetében csökkentették. Továbbá, a BP által a kifogásközlésre benyújtott további dokumentumok alapján a Bizottság megállapította, hogy a BP eleget tett az engedékenységi közlemény szerinti valamennyi kötelezettségnek, és ezért mentességet élvez bármilyen bírság alól, amit máskülönben kiszabtak volna rá.

Véleményem szerint a határozattervezet csak olyan kifogásokat tartalmaz, amelyekkel kapcsolatban a felek lehetőséget kaptak álláspontjuk kifejtésére.

Úgy vélem, hogy az ügyben a felek meghallgatáshoz való jogát az eljárás minden résztvevője esetében tiszteletben tartották.

Brüsszel, 2007. szeptember 20.

Serge DURANDE

---

(1)  HL C 45., 2002.2.19., 3. o.

1

(2)  Eredetileg az állítólagos versenyellenes tevékenységek közös vizsgálat tárgyát képezték. A vizsgálat során azonban világossá vált, hogy a három különböző tagállamban tanúsított magatartás nem kapcsolódott objektíven egymáshoz, a vizsgálatot ezért három különböző ügyre osztották.

2

(3)  2006. augusztus 2. (helyesbítés: 2009. június 9.).

3

---

| 29.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/15

---

A Bizottság határozatának összefoglalója

(2007. október 3.)

az EK-Szerződés 81. cikke szerinti eljárásról

(Ügyszám: COMP/38710 – Bitumen Spanyolország)

(az értesítés a C(2007) 4441 végleges számú dokumentummal történt)

(Csak az angol és a spanyol nyelvű szöveg hiteles)

2009/C 321/08

A Bizottság 2007. október 3-án az EK-Szerződés 81. cikke szerinti eljáráshoz kapcsolódó határozatot fogadott el. Az 1/2003/EK tanácsi rendelet
   (1)
  30. cikkének rendelkezéseivel összhangban a Bizottság ezúton közzéteszi a felek nevét, a határozat lényegét és a kiszabott büntetéseket, figyelembe véve a vállalkozások üzleti titkainak védelmére vonatkozó jogos érdekét. A határozat teljes szövegének betekinthető változatát az ügy hiteles nyelvein közzéteszik a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

1.   BEVEZETÉS

| (1) | A határozat bírságot szab ki öt vállalkozásra a Szerződés 81. cikkének megsértése miatt. Ezek a vállalkozások 1991 és 2002 között részt vettek egy piacfelosztásra és árkoordinációra irányuló megállapodásban az itatott aszfalt spanyol piacán. |
| --- | --- |

(1)

A határozat bírságot szab ki öt vállalkozásra a Szerződés 81. cikkének megsértése miatt. Ezek a vállalkozások 1991 és 2002 között részt vettek egy piacfelosztásra és árkoordinációra irányuló megállapodásban az itatott aszfalt spanyol piacán.

2.   AZ ÜGY LEÍRÁSA

2.1.   A jogsértés összefoglalása

| (2) | A határozat a Szerződés 81. cikkének egyszeri és folyamatos megsértésére irányul, melynek tárgya piacfelosztás és árkoordináció az itatott aszfalt piacán. A jogsértés jellegét tekintve a Szerződés 81. cikkének egyik legsúlyosabb megsértését képezi. |
| --- | --- |

(2)

A határozat a Szerződés 81. cikkének egyszeri és folyamatos megsértésére irányul, melynek tárgya piacfelosztás és árkoordináció az itatott aszfalt piacán. A jogsértés jellegét tekintve a Szerződés 81. cikkének egyik legsúlyosabb megsértését képezi.

| (3) | A jogsértés legalább 1991. március elején kezdődött és legalább 2002 októberéig tartott. A jogsértés – a Kanári-szigetek kivételével – Spanyolország területére terjedt ki. |
| --- | --- |

(3)

A jogsértés legalább 1991. március elején kezdődött és legalább 2002 októberéig tartott. A jogsértés – a Kanári-szigetek kivételével – Spanyolország területére terjedt ki.

| (4) | A jogsértés utolsó teljes évében, 2001-ben, az itatott aszfalt spanyol piacának értéke körülbelül 286 millió EUR volt. |
| --- | --- |

(4)

A jogsértés utolsó teljes évében, 2001-ben, az itatott aszfalt spanyol piacának értéke körülbelül 286 millió EUR volt.

| (5) | A határozat által érintett vállalkozások (öt vállalkozás, 13 jogalany) a Repsol, a Proas-Cepsa, a British Petroleum (a továbbiakban: BP), a Nynäs és a Petrogal-Galp. A jogsértés ideje alatt ezek a vállalkozások közösen ellenőrizték az itatott aszfalt spanyol piacának több mint 90 %-át. |
| --- | --- |

(5)

A határozat által érintett vállalkozások (öt vállalkozás, 13 jogalany) a Repsol, a Proas-Cepsa, a British Petroleum (a továbbiakban: BP), a Nynäs és a Petrogal-Galp. A jogsértés ideje alatt ezek a vállalkozások közösen ellenőrizték az itatott aszfalt spanyol piacának több mint 90 %-át.

| (6) | A bitumen az ásványolaj-lepárlás során keletkező melléktermék. Az EU-ban előállított bitumen kb. 85 %-át útépítéshez használják fel kötőanyagként az aszfaltgyártásban a kőszemcsék megkötésére. A fennmaradó 15 %-ot az építőipar más területein használják fel, pl. az olyan ipari alkalmazásokhoz, mint a tetőfedés. Az útépítéshez felhasznált bitumen körülbelül 80 %-át nem dolgozzák fel tovább: ez az itatott aszfalt. Az útépítéshez felhasznált bitumen fennmaradó 20 %-a további feldolgozásra kerülő bitumen, mint pl. a bitumenemulziók és a modifikált bitumen. A határozat által érintett termék az itatott aszfalt, vagyis az útépítéshez használt, további feldolgozásra nem kerülő bitumen. |
| --- | --- |

(6)

A bitumen az ásványolaj-lepárlás során keletkező melléktermék. Az EU-ban előállított bitumen kb. 85 %-át útépítéshez használják fel kötőanyagként az aszfaltgyártásban a kőszemcsék megkötésére. A fennmaradó 15 %-ot az építőipar más területein használják fel, pl. az olyan ipari alkalmazásokhoz, mint a tetőfedés. Az útépítéshez felhasznált bitumen körülbelül 80 %-át nem dolgozzák fel tovább: ez az itatott aszfalt. Az útépítéshez felhasznált bitumen fennmaradó 20 %-a további feldolgozásra kerülő bitumen, mint pl. a bitumenemulziók és a modifikált bitumen. A határozat által érintett termék az itatott aszfalt, vagyis az útépítéshez használt, további feldolgozásra nem kerülő bitumen.

| (7) | A határozat címzettjei eltérő mértékben vettek részt egy kartellben, melynek keretében:






  — | piaci kvótákat határoztak meg, |
| --- | --- | --- |

(7)

A határozat címzettjei eltérő mértékben vettek részt egy kartellben, melynek keretében:

—

piaci kvótákat határoztak meg,

| — | a piaci kvóták alapján volumeneket és ügyfeleket rendeltek az egyes résztvevőkhöz, |
| --- | --- |

—

a piaci kvóták alapján volumeneket és ügyfeleket rendeltek az egyes résztvevőkhöz,

| — | figyelemmel kísérték a piac és az ügyfelek felosztására irányuló megállapodások megvalósítását, és e célból érzékeny piaci információkat cseréltek egymás között, |
| --- | --- |

—

figyelemmel kísérték a piac és az ügyfelek felosztására irányuló megállapodások megvalósítását, és e célból érzékeny piaci információkat cseréltek egymás között,

| — | kompenzációs mechanizmust hoztak létre a piac és az ügyfelek felosztására irányuló megállapodásoktól való eltérések korrigálására, |
| --- | --- |

—

kompenzációs mechanizmust hoztak létre a piac és az ügyfelek felosztására irányuló megállapodásoktól való eltérések korrigálására,

| — | megegyeztek a bitumenárak megváltoztatásában, és abban az időpontban, amelytől az új árakat alkalmazzák. |
| --- | --- |

—

megegyeztek a bitumenárak megváltoztatásában, és abban az időpontban, amelytől az új árakat alkalmazzák.

| (8) | Az árkoordinációs tevékenységeket a piacfelosztásra irányuló megállapodások megerősítése érdekében folytatták, mivel azok biztosították, hogy a szállítók közötti árkülönbségek nem érintik a volumen- és az ügyfélfelosztást, amelyben megállapodtak. |
| --- | --- |

(8)

Az árkoordinációs tevékenységeket a piacfelosztásra irányuló megállapodások megerősítése érdekében folytatták, mivel azok biztosították, hogy a szállítók közötti árkülönbségek nem érintik a volumen- és az ügyfélfelosztást, amelyben megállapodtak.

| (9) | A piacfelosztásról és az árváltoztatásokról szóló megbeszélésekre az ún. „aszfaltasztal” keretében került sor, melyen két- vagy többoldalú alapon vettek részt a kartell tagjai. |
| --- | --- |

(9)

A piacfelosztásról és az árváltoztatásokról szóló megbeszélésekre az ún. „aszfaltasztal” keretében került sor, melyen két- vagy többoldalú alapon vettek részt a kartell tagjai.

| (10) | A piac felosztását érintő megbeszélésekre évente került sor, melynek célja a piac következő évre vonatkozó felbecslése és felosztása. Az „aszfaltasztal” éves megbeszélései végén született „PTT” vagy „Petete” elnevezésű dokumentum tartalmazta a piacfelosztásról szóló megállapodást, az egyes résztvevőkhöz rendelt volumenekkel és ügyfelekkel. |
| --- | --- |

(10)

A piac felosztását érintő megbeszélésekre évente került sor, melynek célja a piac következő évre vonatkozó felbecslése és felosztása. Az „aszfaltasztal” éves megbeszélései végén született „PTT” vagy „Petete” elnevezésű dokumentum tartalmazta a piacfelosztásról szóló megállapodást, az egyes résztvevőkhöz rendelt volumenekkel és ügyfelekkel.

| (11) | Ami az árváltoztatást és azok bevezetésének időpontját illeti, azokról a Repsol és a Proas egyezett meg, akik ezt követően értesítették a kartell többi résztvevőit a döntésekről. |
| --- | --- |

(11)

Ami az árváltoztatást és azok bevezetésének időpontját illeti, azokról a Repsol és a Proas egyezett meg, akik ezt követően értesítették a kartell többi résztvevőit a döntésekről.

2.2.   A címzettek és a jogsértés időtartama

| (12) | A határozat címzettjei és a jogsértésben való részvétel időtartama a következő:






  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa): | 1991. március 1– 2002. október 1. |
| --- | --- | --- |
| Repsol Petróleo S.A.: | 1991. március 1– 2002. október 1. |
| Repsol YPF S.A.: | 1991. március 1– 2002. október 1. |
| Productos Asfálticos S.A. (Proas): | 1991. március 1– 2002. október 1. |
| Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA): | 1991. március 1– 2002. október 1. |
| BP Oil España S.A.: | 1991. augusztus 1– 2002. június 20. |
| BP España S.A.: | 1991. augusztus 1– 2002. június 20. |
| BP plc: | 1991. augusztus 1– 2002. június 20. |
| Nynäs Petróleo S.A.: | 1991. március 1– 2002. október 1. |
| AB Nynäs Petroleum: | 1991. május 22– 2002. október 1. |
| Galp Energia España S.A.: | 1995. január 31– 2002. október 1. |
| Petróleos de Portugal S.A.: | 1995. január 31– 2002. október 1. |
| Galp Energia, SGPS, S.A.: | 1999. április 22– 2002. október 1. |

(12)

A határozat címzettjei és a jogsértésben való részvétel időtartama a következő:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa):

1991. március 1– 2002. október 1.

Repsol Petróleo S.A.:

1991. március 1– 2002. október 1.

Repsol YPF S.A.:

1991. március 1– 2002. október 1.

Productos Asfálticos S.A. (Proas):

1991. március 1– 2002. október 1.

Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPSA):

1991. március 1– 2002. október 1.

BP Oil España S.A.:

1991. augusztus 1– 2002. június 20.

BP España S.A.:

1991. augusztus 1– 2002. június 20.

BP plc:

1991. augusztus 1– 2002. június 20.

Nynäs Petróleo S.A.:

1991. március 1– 2002. október 1.

AB Nynäs Petroleum:

1991. május 22– 2002. október 1.

Galp Energia España S.A.:

1995. január 31– 2002. október 1.

Petróleos de Portugal S.A.:

1995. január 31– 2002. október 1.

Galp Energia, SGPS, S.A.:

1999. április 22– 2002. október 1.

2.3.   Korrekciós intézkedések

2.3.1.   A bírságok alapösszege

2.3.1.1.   Súlyosság

| (13) | A jogsértés egyetlen tagállamra korlátozódik, mely azonban a belső piac jelentős részét képezi. Bár nem mérhető a jogsértés piacra gyakorolt tényleges hatása, jellege miatt nagyon komolynak minősítik. |
| --- | --- |

(13)

A jogsértés egyetlen tagállamra korlátozódik, mely azonban a belső piac jelentős részét képezi. Bár nem mérhető a jogsértés piacra gyakorolt tényleges hatása, jellege miatt nagyon komolynak minősítik.

2.3.1.2.   Differenciált bánásmód

| (14) | Mivel jelentősen eltér a kartell különböző résztvevőinek a spanyol bitumenpiacon elért forgalma, a vállalkozásokra differenciált bánásmódot alkalmaznak. A vállalkozásokat csoportokra osztják a versenyt károsító gazdasági erejük alapján. |
| --- | --- |

(14)

Mivel jelentősen eltér a kartell különböző résztvevőinek a spanyol bitumenpiacon elért forgalma, a vállalkozásokra differenciált bánásmódot alkalmaznak. A vállalkozásokat csoportokra osztják a versenyt károsító gazdasági erejük alapján.

| (15) | E célból a vállalkozásokat három kategóriába sorolják a szóban forgó termék spanyolországi piacából való 2001. évi részesedése (értékesítések) alapján, mely a jogsértés utolsó teljes éve volt. |
| --- | --- |

(15)

E célból a vállalkozásokat három kategóriába sorolják a szóban forgó termék spanyolországi piacából való 2001. évi részesedése (értékesítések) alapján, mely a jogsértés utolsó teljes éve volt.

2.3.1.3.   Kellő elrettentő hatás

| (16) | A bírság olyan szintű összegének megállapítása érdekében, mely biztosítja a kellő elrettentő hatást, szorzótényezőt alkalmaznak a BP-re (1,8) és a Repsolra (1,2) kivetett bírságokra, e vállalkozások mérete alapján. |
| --- | --- |

(16)

A bírság olyan szintű összegének megállapítása érdekében, mely biztosítja a kellő elrettentő hatást, szorzótényezőt alkalmaznak a BP-re (1,8) és a Repsolra (1,2) kivetett bírságokra, e vállalkozások mérete alapján.

2.3.1.4.   Időtartam

| (17) | Egyéni százalékos növekményeket alkalmaznak az egyes jogalanyok jogsértésben való részvételének fent ismertetett időtartama alapján. |
| --- | --- |

(17)

Egyéni százalékos növekményeket alkalmaznak az egyes jogalanyok jogsértésben való részvételének fent ismertetett időtartama alapján.

2.3.2.   Súlyosbító körülmények: a kartellirányító szerepe

| (18) | A Repsol és a Proas voltak a kartell meghatározó alakjai, és mindketten kartellirányítóként működtek. Emiatt indokolttá vált az e két vállalkozásra kiszabott alapösszeg 30 %-kal történő megemelése azok irányító szerepe miatt. |
| --- | --- |

(18)

A Repsol és a Proas voltak a kartell meghatározó alakjai, és mindketten kartellirányítóként működtek. Emiatt indokolttá vált az e két vállalkozásra kiszabott alapösszeg 30 %-kal történő megemelése azok irányító szerepe miatt.

2.3.3.   Enyhítő körülmények: korlátozott érintettség a jogsértés bizonyos területein

| (19) | A Nynäs és a Petrogal enyhítő körülményként arra hivatkozott, hogy a jogsértésben passzív vagy követő szerepet töltöttek be. A határozat elutasítja az erre való hivatkozást, mivel e vállalatok valójában évente részt vettek azokon a megbeszéléseken, amelyek a piac következő évi felosztására irányultak. A határozat ugyanakkor 10 %-kal csökkenti a bírságot, amivel figyelembe veszi, hogy a Nynäs és a Petrogal részvétele a jogsértés bizonyos területein, nevezetesen a figyelemmel kísérésben és a kompenzációs mechanizmusban, valamint az árkoordinációs tevékenységekben, a többi résztvevőhöz képest kevésbé volt rendszeres és aktív. |
| --- | --- |

(19)

A Nynäs és a Petrogal enyhítő körülményként arra hivatkozott, hogy a jogsértésben passzív vagy követő szerepet töltöttek be. A határozat elutasítja az erre való hivatkozást, mivel e vállalatok valójában évente részt vettek azokon a megbeszéléseken, amelyek a piac következő évi felosztására irányultak. A határozat ugyanakkor 10 %-kal csökkenti a bírságot, amivel figyelembe veszi, hogy a Nynäs és a Petrogal részvétele a jogsértés bizonyos területein, nevezetesen a figyelemmel kísérésben és a kompenzációs mechanizmusban, valamint az árkoordinációs tevékenységekben, a többi résztvevőhöz képest kevésbé volt rendszeres és aktív.

2.3.4.   A forgalom 10 %-ára vonatkozó korlátozás alkalmazása

| (20) | A bírságok kiszámításához adott esetben az 1/2003 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szerinti, a világpiacon bonyolított teljes forgalom 10 %-ában megállapított határértéket alkalmazzák. |
| --- | --- |

(20)

A bírságok kiszámításához adott esetben az 1/2003 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szerinti, a világpiacon bonyolított teljes forgalom 10 %-ában megállapított határértéket alkalmazzák.

2.3.5.   A 2002. évi engedékenységi közlemény alkalmazása

2.3.5.1.   Mentesség

| (21) | Az ügyet a BP által az engedékenységi közlemény (2) szerint benyújtott mentesség iránti kérelem alapján nyitották meg. Továbbá, a Bizottság a BP-nek címzett kifogásközlésben arra az előzetes álláspontra helyezkedett, hogy a BP nem tett eleget az engedékenységi közlemény 11. pontjának a) alpontja szerinti, együttműködésre vonatkozó kötelezettségeinek, és a végleges döntést arról, hogy a Bizottság megadja-e a BP számára a bírságok alóli mentességet, a végleges határozatban hozzák meg. |
| --- | --- |

(21)

Az ügyet a BP által az engedékenységi közlemény (2) szerint benyújtott mentesség iránti kérelem alapján nyitották meg. Továbbá, a Bizottság a BP-nek címzett kifogásközlésben arra az előzetes álláspontra helyezkedett, hogy a BP nem tett eleget az engedékenységi közlemény 11. pontjának a) alpontja szerinti, együttműködésre vonatkozó kötelezettségeinek, és a végleges döntést arról, hogy a Bizottság megadja-e a BP számára a bírságok alóli mentességet, a végleges határozatban hozzák meg.

| (22) | Tekintettel az ügy körülményeire, a határozat arra a végső következtetésre jut, hogy a BP közigazgatási eljárásban tanúsított együttműködése valódi, teljes mértékű, folyamatos és eredményes volt, és a Bizottság rendelkezésére bocsátotta az összes bizonyítékot, amint azok a birtokába kerültek vagy számára elérhetővé váltak, ezáltal teljesítve az engedékenységi közlemény 11. pontjának a) alpontjában meghatározott feltételeket. A BP ezenkívül teljesítette az engedékenységi közlemény 11. pontjának b) és c) alpontja szerinti kötelezettségeit azáltal, hogy megszüntette a jogsértésben való részvételét legkésőbb az engedékenységi közlemény 8. pontjának a) alpontja szerinti bizonyíték megküldéséig, és nem kényszerített más vállalkozásokat a jogsértésben való részvételre. |
| --- | --- |

(22)

Tekintettel az ügy körülményeire, a határozat arra a végső következtetésre jut, hogy a BP közigazgatási eljárásban tanúsított együttműködése valódi, teljes mértékű, folyamatos és eredményes volt, és a Bizottság rendelkezésére bocsátotta az összes bizonyítékot, amint azok a birtokába kerültek vagy számára elérhetővé váltak, ezáltal teljesítve az engedékenységi közlemény 11. pontjának a) alpontjában meghatározott feltételeket. A BP ezenkívül teljesítette az engedékenységi közlemény 11. pontjának b) és c) alpontja szerinti kötelezettségeit azáltal, hogy megszüntette a jogsértésben való részvételét legkésőbb az engedékenységi közlemény 8. pontjának a) alpontja szerinti bizonyíték megküldéséig, és nem kényszerített más vállalkozásokat a jogsértésben való részvételre.

| (23) | A határozatban ezért úgy vélik, hogy a BP teljesítette az engedékenységi közlemény 11. pontjában foglalt összes feltételt, és ezért mentesül az összes olyan bírság alól, amelyet egyébként kiszabtak volna rá. |
| --- | --- |

(23)

A határozatban ezért úgy vélik, hogy a BP teljesítette az engedékenységi közlemény 11. pontjában foglalt összes feltételt, és ezért mentesül az összes olyan bírság alól, amelyet egyébként kiszabtak volna rá.

2.3.5.2.   A bírság csökkentése

| (24) | A Repsol és a Proas az engedékenységi közlemény szerint kérelmet nyújtottak be a bírságok csökkentésére. A Bizottság e két vállalkozás esetében 40 %-kal, illetve 25 %-kal csökkentette a bírságot. E százalékos csökkentések figyelembe veszik, hogy e két vállalkozás: i. jelentős hozzáadott értéket biztosítottak; azonban ii. együttműködését az eljárásnak egy kései szakaszában, és csak a Bizottság részletes információkérését követően kezdte meg. |
| --- | --- |

(24)

A Repsol és a Proas az engedékenységi közlemény szerint kérelmet nyújtottak be a bírságok csökkentésére. A Bizottság e két vállalkozás esetében 40 %-kal, illetve 25 %-kal csökkentette a bírságot. E százalékos csökkentések figyelembe veszik, hogy e két vállalkozás: i. jelentős hozzáadott értéket biztosítottak; azonban ii. együttműködését az eljárásnak egy kései szakaszában, és csak a Bizottság részletes információkérését követően kezdte meg.

3.   HATÁROZAT

| (25) | Az alábbiakban felsorolt vállalkozások megsértették a Szerződés 81. cikkét azáltal, hogy a jelzett időszakokban az itatott aszfalt piacán megállapodások és összehangolt magatartások összességében vettek részt, mely (a Kanári-szigetek kivételével) Spanyolország területére terjedt ki, és piacfelosztásra irányuló megállapodásokból és árkoordinációból tevődött össze:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. és Repsol YPF S.A., 1991. március 1–2002. október 1.;
  Productos Asfálticos S.A. és Compañía Española de Petróleos S.A., 1991. március 1–2002. október 1.;
  BP Oil España S.A., BP España S.A. és BP plc, 1991. augusztus 1–2002. június 20.;
  Nynäs Petróleo S.A., 1991. március 1–2002. október 1.; AB Nynäs Petroleum, 1991. május 22–2002. október 1.;
  Galp Energia España S.A. és Petróleos de Portugal S.A., 1995. január 31–2002. október 1.; Galp Energia, SGPS, S.A., 1999. április 22–2002. október 1. |
| --- | --- |

(25)

Az alábbiakban felsorolt vállalkozások megsértették a Szerződés 81. cikkét azáltal, hogy a jelzett időszakokban az itatott aszfalt piacán megállapodások és összehangolt magatartások összességében vettek részt, mely (a Kanári-szigetek kivételével) Spanyolország területére terjedt ki, és piacfelosztásra irányuló megállapodásokból és árkoordinációból tevődött össze:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. és Repsol YPF S.A., 1991. március 1–2002. október 1.;

Productos Asfálticos S.A. és Compañía Española de Petróleos S.A., 1991. március 1–2002. október 1.;

BP Oil España S.A., BP España S.A. és BP plc, 1991. augusztus 1–2002. június 20.;

Nynäs Petróleo S.A., 1991. március 1–2002. október 1.; AB Nynäs Petroleum, 1991. május 22–2002. október 1.;

Galp Energia España S.A. és Petróleos de Portugal S.A., 1995. január 31–2002. október 1.; Galp Energia, SGPS, S.A., 1999. április 22–2002. október 1.

| (26) | A fentiekben ismertetett jogsértésért a következő bírságokat szabták ki:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. és Repsol YPF S.A., egyetemlegesen felelősek 80 496 000 EUR megfizetéséért;
  Productos Asfálticos S.A. és Compañía Española de Petróleos S.A., egyetemlegesen felelősek 83 850 000 EUR megfizetéséért;
  BP Oil España S.A., BP España S.A. és BP plc, egyetemlegesen felelősek 0 EUR megfizetéséért;
  Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 EUR; amelyből az AB Nynäs Petroleum egyetemlegesen felelős 10 395 000 EUR megfizetéséért; és
  Galp Energia España S.A. és Petróleos de Portugal S.A., egyetemlegesen felelősek 8 662 500 EUR megfizetéséért; amelyből a Galp Energia, SGPS, S.A. egyetemlegesen felelős 6 435 000 EUR megfizetéséért. |
| --- | --- |

(26)

A fentiekben ismertetett jogsértésért a következő bírságokat szabták ki:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. és Repsol YPF S.A., egyetemlegesen felelősek 80 496 000 EUR megfizetéséért;

Productos Asfálticos S.A. és Compañía Española de Petróleos S.A., egyetemlegesen felelősek 83 850 000 EUR megfizetéséért;

BP Oil España S.A., BP España S.A. és BP plc, egyetemlegesen felelősek 0 EUR megfizetéséért;

Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 EUR; amelyből az AB Nynäs Petroleum egyetemlegesen felelős 10 395 000 EUR megfizetéséért; és

Galp Energia España S.A. és Petróleos de Portugal S.A., egyetemlegesen felelősek 8 662 500 EUR megfizetéséért; amelyből a Galp Energia, SGPS, S.A. egyetemlegesen felelős 6 435 000 EUR megfizetéséért.

| (27) | A fent említett vállalkozások, amennyiben ezt még nem tették meg, kötelesek azonnal megszüntetni a jogsértést. Tartózkodniuk kell továbbá bármilyen, a határozatban említett jogsértéssel azonos cselekedet vagy magatartás megismétlésétől, továbbá az olyan cselekedetektől és magatartástól, amelyeknek azonos vagy hasonló célja vagy hatása van. |
| --- | --- |

(27)

A fent említett vállalkozások, amennyiben ezt még nem tették meg, kötelesek azonnal megszüntetni a jogsértést. Tartózkodniuk kell továbbá bármilyen, a határozatban említett jogsértéssel azonos cselekedet vagy magatartás megismétlésétől, továbbá az olyan cselekedetektől és magatartástól, amelyeknek azonos vagy hasonló célja vagy hatása van.

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

(2)  HL C 45., 2002.2.19., 3. o.

---

| 29.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/18

---

A Bizottság közleménye az Európai Parlament és a Tanács 2006/42/EK irányelve végrehajtása keretében a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról (átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)

2009/C 321/09

| ESzSz (2) | Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe
  (és referenciadokumentum) | Első közzététel HL | A helyettesített szabvány hivatkozása | A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja
  1. megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1501-1:1998 + A2:2009
  Hulladékgyűjtő járművek és hozzájuk tartozó beürítő berendezések – Általános és biztonsági követelmények – 1. rész: Hátulsó töltésű hulladékgyűjtő járművek | Ez az első közzététel | | |
| CEN | EN 1501-2:2005 + A1:2009
  Hulladékgyűjtő járművek és hozzájuk tartozó beürítő berendezések – Általános és biztonsági követelmények – 1. rész: Oldalsó töltésű hulladékgyűjtő járművek | Ez az első közzététel | | |
| CEN | EN ISO 13849-1:2008
  Gépek biztonsága – Vezérlőrendszerek biztonsággal összefüggő szerkezeti részei – 1. rész: A kialakítás általános elvei (ISO 13849-1:2006) | 2009.9.8. | EN ISO 13849-1:2006
  EN 954-1:1996 | 2011.12.31. (1) |
| | EN ISO 13849-1:2008/AC:2009 | | | |

ESzSz (2)

Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe

(és referenciadokumentum)

Első közzététel HL

A helyettesített szabvány hivatkozása

A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja

1. megjegyzés

CEN

EN 1501-1:1998 + A2:2009

Hulladékgyűjtő járművek és hozzájuk tartozó beürítő berendezések – Általános és biztonsági követelmények – 1. rész: Hátulsó töltésű hulladékgyűjtő járművek

Ez az első közzététel

CEN

EN 1501-2:2005 + A1:2009

Hulladékgyűjtő járművek és hozzájuk tartozó beürítő berendezések – Általános és biztonsági követelmények – 1. rész: Oldalsó töltésű hulladékgyűjtő járművek

Ez az első közzététel

CEN

EN ISO 13849-1:2008

Gépek biztonsága – Vezérlőrendszerek biztonsággal összefüggő szerkezeti részei – 1. rész: A kialakítás általános elvei (ISO 13849-1:2006)

2009.9.8.

EN ISO 13849-1:2006

EN 954-1:1996

2011.12.31. (1)

EN ISO 13849-1:2008/AC:2009

| 1. megjegyzés: | A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet. |
| --- | --- |

1. megjegyzés:

A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet.

Megjegyzés:

| — | A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK irányelvvel módosított 98/34/EC európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletét képezi. |
| --- | --- |

—

A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK irányelvvel módosított 98/34/EC európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletét képezi.

| — | A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők. |
| --- | --- |

—

A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők.

Az összehangolt szabványokról további információk az interneten:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards

---

(1)  Az eredetileg a 2009. december 28-ra tervezett helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja két évvel elhalasztásra került.

(2)  ESzSz:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Tanács

| 29.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/19

---

Alkalmas jelöltek listái érvényességének meghosszabbítása

2009/C 321/10

Az Európai Unió Tanácsa főtitkárhelyettesének határozata értelmében az alábbi nyilvános versenyvizsgákat követően elkészített sikeres pályázói névsorok érvényessége meghosszabbodik:

1. cikk: 2010. december 31-ig:

| Tanács/A/393 | görög nyelvű tisztviselők alkalmazási célú tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2000. április 6-i C 98. számában tették közzé; |
| --- | --- |
| Tanács/A/394 | portugál nyelvű tisztviselők alkalmazási célú tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2000. április 7-i C 99. számában tették közzé; |
| Tanács/A/397 | a biztonságtechnika és a biztonsági átvilágítás területén alkalmazandó tisztviselők tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2001. június 13-i C 169 A számában tették közzé; |
| Tanács/A/400 | a biztonsági osztály fizikai biztonsági egységénél alkalmazandó tisztviselők tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2001. október 26-i C 300 A számában tették közzé; |
| Tanács/A/401 | a biztonsági osztály adatbiztonsági és rendszertanúsítási és -ellenőrzési egységénél alkalmazandó tisztviselők tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2001. október 26-i C 300 A számában tették közzé; |
| Tanács/A/406 | az Információbiztonsági Hivatal (INFOSEC) hivatalvezető-helyettesi munkakörében alkalmazandó vezető tisztviselők tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2001. október 26-i C 300 A számában tették közzé; |
| Tanács/A/408 | az épületekkel foglalkozó osztály épületpolitikai és projekt részlegénél alkalmazandó vezető tisztviselők tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2001. november 9-i C 315 A számában tették közzé; |
| Tanács/A/415 | a megelőző egészségügyi és munkahelyi biztonsági osztály osztályvezetői munkakörében alkalmazandó tisztviselők tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2002. július 16-i C 170 A számában tették közzé; |
| Tanács/LA/398 | angol nyelvű fordítók tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2001. július 13-i C 198 számában tették közzé; |
| Tanács/C/413 | finn nyelvű titkárok tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2002. február 2-i C 49 számában tették közzé; |
| Tanács/C/407 | az Információbiztonsági Hivatalnál (INFOSEC) alkalmazandó asszisztensek tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2001. október 26-i C 300 A számában tették közzé; |
| Tanács/420/AD5: | a biztonság területén (Kabinet/Biztonság: külső biztonsági szolgálat/a missziók védelme) alkalmazandó segédtisztviselők tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2005. december 13-i C 316 A számában tették közzé; |
| Tanács/421/AD5: | a biztonság területén (Kabinet/Biztonság: belső biztonsági szolgálat) alkalmazandó segédtisztviselők tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2005. december 13-i C 316 A számában tették közzé; |
| Tanács/422/AST3: | a biztonság területén (Kabinet/Biztonság: belső biztonsági szolgálat) alkalmazandó asszisztensek tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2005. december 13-i C 316 A számában tették közzé; |
| Tanács/425/AD9: | az információtechnológia területén, a Kommunikációs és információs rendszerekért felelős igazgatóság „Létesítési megoldásokért felelős” egységében alkalmazandó rangidős tisztviselők tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2005. december 13-i C 316 A számában tették közzé; |
| Tanács/427/AD8: | az európai biztonság- és védelempolitika területen megüresedett tisztviselői álláshely betöltése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2007. május 12-i C 108 A számában tették közzé; |
| Tanács/428/AD12: | a biztonsági területen megüresedett osztályvezetői álláshely betöltése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2007. július 4-i C 150 A számában tették közzé. |

Tanács/A/393

görög nyelvű tisztviselők alkalmazási célú tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2000. április 6-i C 98. számában tették közzé;

Tanács/A/394

portugál nyelvű tisztviselők alkalmazási célú tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2000. április 7-i C 99. számában tették közzé;

Tanács/A/397

a biztonságtechnika és a biztonsági átvilágítás területén alkalmazandó tisztviselők tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2001. június 13-i C 169 A számában tették közzé;

Tanács/A/400

a biztonsági osztály fizikai biztonsági egységénél alkalmazandó tisztviselők tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2001. október 26-i C 300 A számában tették közzé;

Tanács/A/401

a biztonsági osztály adatbiztonsági és rendszertanúsítási és -ellenőrzési egységénél alkalmazandó tisztviselők tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2001. október 26-i C 300 A számában tették közzé;

Tanács/A/406

az Információbiztonsági Hivatal (INFOSEC) hivatalvezető-helyettesi munkakörében alkalmazandó vezető tisztviselők tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2001. október 26-i C 300 A számában tették közzé;

Tanács/A/408

az épületekkel foglalkozó osztály épületpolitikai és projekt részlegénél alkalmazandó vezető tisztviselők tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2001. november 9-i C 315 A számában tették közzé;

Tanács/A/415

a megelőző egészségügyi és munkahelyi biztonsági osztály osztályvezetői munkakörében alkalmazandó tisztviselők tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2002. július 16-i C 170 A számában tették közzé;

Tanács/LA/398

angol nyelvű fordítók tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2001. július 13-i C 198 számában tették közzé;

Tanács/C/413

finn nyelvű titkárok tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2002. február 2-i C 49 számában tették közzé;

Tanács/C/407

az Információbiztonsági Hivatalnál (INFOSEC) alkalmazandó asszisztensek tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2001. október 26-i C 300 A számában tették közzé;

Tanács/420/AD5:

a biztonság területén (Kabinet/Biztonság: külső biztonsági szolgálat/a missziók védelme) alkalmazandó segédtisztviselők tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2005. december 13-i C 316 A számában tették közzé;

Tanács/421/AD5:

a biztonság területén (Kabinet/Biztonság: belső biztonsági szolgálat) alkalmazandó segédtisztviselők tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2005. december 13-i C 316 A számában tették közzé;

Tanács/422/AST3:

a biztonság területén (Kabinet/Biztonság: belső biztonsági szolgálat) alkalmazandó asszisztensek tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2005. december 13-i C 316 A számában tették közzé;

Tanács/425/AD9:

az információtechnológia területén, a Kommunikációs és információs rendszerekért felelős igazgatóság „Létesítési megoldásokért felelős” egységében alkalmazandó rangidős tisztviselők tartaléklistájának elkészítése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2005. december 13-i C 316 A számában tették közzé;

Tanács/427/AD8:

az európai biztonság- és védelempolitika területen megüresedett tisztviselői álláshely betöltése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2007. május 12-i C 108 A számában tették közzé;

Tanács/428/AD12:

a biztonsági területen megüresedett osztályvezetői álláshely betöltése céljából meghirdetett versenyvizsga, amelyről az értesítést az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2007. július 4-i C 150 A számában tették közzé.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 29.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/21

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – ROMÁNIA

C 28/09 (korábbi N 433/09) állami támogatás – az Oltchim SA Râmnicu Vâlcea számára nyújtott támogatási intézkedések

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 321/11

2009. szeptember 15-én kelt levelével, amelynek hiteles nyelvi változata megtalálható ezen összefoglaló végén, a Bizottság értesítette Romániát arról, hogy a fent említett támogatással kapcsolatosan az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

Az érdekeltek a bizottsági eljárás tárgyát képező támogatásra vonatkozó észrevételeiket az alábbi összefoglaló és az annak végén található levél közzétételét követően egy hónapon belül tehetik meg az alábbi címen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Rue de la Loi 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242. |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Rue de la Loi 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242.

Az észrevételeket a Bizottság továbbítja Romániának. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÓ SZÖVEGE

I.   AZ ELJÁRÁS

| 1. | 2009. július 17-én a román hatóságok elektronikus bejelentés útján tájékoztatták a Bizottságot azon szándékukról, hogy két támogatási intézkedést kívánnak végrehajtani az Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (a továbbiakban: Oltchim) petrolkémiai vállalkozás javára, amelyben a román állam 54,8 %-os többségi tulajdonnal rendelkezik. |
| --- | --- |

1.

2009. július 17-én a román hatóságok elektronikus bejelentés útján tájékoztatták a Bizottságot azon szándékukról, hogy két támogatási intézkedést kívánnak végrehajtani az Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (a továbbiakban: Oltchim) petrolkémiai vállalkozás javára, amelyben a román állam 54,8 %-os többségi tulajdonnal rendelkezik.

II.   LEÍRÁS

| 2. | Az Oltchim Románia és Délkelet-Európa egyik legnagyobb petrolkémiai vállalkozása. 2007 végén az Oltchim által a román állammal szemben felhalmozott teljes adósság elérte az 538 millió RON-t (megközelítőleg 135 millió EUR). |
| --- | --- |

2.

Az Oltchim Románia és Délkelet-Európa egyik legnagyobb petrolkémiai vállalkozása. 2007 végén az Oltchim által a román állammal szemben felhalmozott teljes adósság elérte az 538 millió RON-t (megközelítőleg 135 millió EUR).

| 3. | A két bejelentett intézkedés a következő: i. adósság-részvény-csere 135 millió EUR értékben; valamint egy összesen 424 millió EUR összegű olyan kereskedelmi hitel legfeljebb 80 %-át lefedő állami garancia, amelyet a vállalkozás fejlesztési tervének végrehajtásához szükséges beruházásokhoz kívánnak felhasználni. |
| --- | --- |

3.

A két bejelentett intézkedés a következő: i. adósság-részvény-csere 135 millió EUR értékben; valamint egy összesen 424 millió EUR összegű olyan kereskedelmi hitel legfeljebb 80 %-át lefedő állami garancia, amelyet a vállalkozás fejlesztési tervének végrehajtásához szükséges beruházásokhoz kívánnak felhasználni.

| 4. | A román hatóságok véleménye szerint a két intézkedés egyike sem valósít meg állami támogatást, mivel az állam piacgazdasági szereplőként jár el. |
| --- | --- |

4.

A román hatóságok véleménye szerint a két intézkedés egyike sem valósít meg állami támogatást, mivel az állam piacgazdasági szereplőként jár el.

III.   ÉRTÉKELÉS

| 5. | A Bizottság kétli, hogy e két állami intézkedés ne valósítana meg állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

5.

A Bizottság kétli, hogy e két állami intézkedés ne valósítana meg állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| 6. | A Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a két tervezett intézkedés Románia érvelésének megfelelően valóban megfelel-e a magánpiaci szereplő próbájának. A Bizottságnak azt kell különösen megállapítania, hogy az állam által az Oltchimnek főrészvényesi, illetőleg főhitelezőkénti minőségében nyújtott támogatás összevethető-e azzal, amit egy magánpiaci szereplő hasonló körülmények között tenne. |
| --- | --- |

6.

A Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a két tervezett intézkedés Románia érvelésének megfelelően valóban megfelel-e a magánpiaci szereplő próbájának. A Bizottságnak azt kell különösen megállapítania, hogy az állam által az Oltchimnek főrészvényesi, illetőleg főhitelezőkénti minőségében nyújtott támogatás összevethető-e azzal, amit egy magánpiaci szereplő hasonló körülmények között tenne.

| 7. | Az összeegyeztethetőség tekintetében a Bizottság a jelenlegi szakaszban azon a véleményen van, hogy a kérdéses három intézkedést nem lehet sem a regionális támogatásokról szóló iránymutatással (1), sem a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatással (2), sem pedig az ideiglenes keretrendszerrel (3) összeegyeztethetőnek találni. |
| --- | --- |

7.

Az összeegyeztethetőség tekintetében a Bizottság a jelenlegi szakaszban azon a véleményen van, hogy a kérdéses három intézkedést nem lehet sem a regionális támogatásokról szóló iránymutatással (1), sem a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatással (2), sem pedig az ideiglenes keretrendszerrel (3) összeegyeztethetőnek találni.

IV.   KÖVETKEZTETÉS

| 8. | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

8.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Comisia dorește să informeze România că, după examinarea informațiilor furnizate de autoritățile statului român cu privire la măsurile susmenționate, a decis să inițieze procedura de investigație prevăzută de articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURA

| (1) | La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(1)

La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (2) | În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim. |
| --- | --- |

(2)

În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim.

| (3) | La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(3)

La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil.

| (4) | În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte. |
| --- | --- |

(4)

În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte.

II.   CONTEXTUL CAZULUI

II.1.   Societatea

| (5) | Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia. |
| --- | --- |

(5)

Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia.

| (6) | Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri. |
| --- | --- |

(6)

Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri.

| (7) | În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE]. |
| --- | --- |

(7)

În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE].

| (8) | Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari. |
| --- | --- |

(8)

Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari.

II.2.   Originea datoriei publice

| (9) | În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor. |
| --- | --- |

(9)

În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor.

| (10) | Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile. |
| --- | --- |

(10)

Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile.

| (11) | În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi. |
| --- | --- |

(11)

În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi.

| (12) | Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat.

| (13) | În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații. |
| --- | --- |

(13)

În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații.

| (14) | Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8). |
| --- | --- |

(14)

Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8).

II.3.   Conversia din 2003

| (15) | O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori. |
| --- | --- |

(15)

O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori.

| (16) | Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %. |
| --- | --- |

(16)

Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %.

| (17) | În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora. |
| --- | --- |

(17)

În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora.

| (18) | În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007). |
| --- | --- |

(18)

În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007).

| (19) | În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007. |
| --- | --- |

(19)

În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007.

II.4.   Datoria acumulată

| (20) | În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

  Tabelul 1


  Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS











  000 RON | Debit datorat la începutul anului către AVAS | Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat | Dobânda sau penalitățile acumulate | Debit rambursat | Debit datorat la sfârșitul anului |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.6.2002-31.12.2002 | 303 232 | 40 494 | | | 343 726 |
| 1.1.2003-30.6.2003 | 343 726 | 31 462 | | 0,43 | 375 188 |
| 30.6.2003-31.12.2003 | 375 188 | 29 193 | | | 404 381 |
| Anul
  2004 | 404 380 | 44 435 | | | 448 815 |
| Anul
  2005 | 448 815 | 32 507 | | | 481 322 |
| Anul
  2006 | 481 322 | 27 345 | | 182 | 508 485 |
| Anul
  2007 | 508 485 | — | 29 851 (10) | | 538 336 |
| Anul


  2008 | 538 336 | — | | | 538 336 |

(20)

În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

Tabelul 1

Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS

000 RON

Debit datorat la începutul anului către AVAS

Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat

Dobânda sau penalitățile acumulate

Debit rambursat

Debit datorat la sfârșitul anului

28.6.2002-31.12.2002

303 232

40 494

343 726

1.1.2003-30.6.2003

343 726

31 462

0,43

375 188

30.6.2003-31.12.2003

375 188

29 193

404 381

Anul

2004

404 380

44 435

448 815

Anul

2005

448 815

32 507

481 322

Anul

2006

481 322

27 345

182

508 485

Anul

2007

508 485

—

29 851 (10)

538 336

Anul

2008

538 336

—

538 336

| (21) | Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

  Tabelul 2


  Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS







  Valoarea conversiei revocate din 2003 | 303 232 |
| --- | --- | --- |
| Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006 | 205 436 |
| Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor | 29 851 |
| Debit recuperat în perioada 2002-2008 | (182,43) |
| Suma totală datorată în 2009 | 538 336 |

(21)

Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

Tabelul 2

Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS

Valoarea conversiei revocate din 2003

303 232

Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006

205 436

Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor

29 851

Debit recuperat în perioada 2002-2008

(182,43)

Suma totală datorată în 2009

538 336

| (22) | În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

  Tabelul 3


  Sume rambursate de Oltchim statului român







  31 octombrie 2001 | 17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON) |
| --- | --- | --- |
| 26 aprilie 2002 | 430 RON – aproximativ 120 EUR
  (rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim) |
| 12 decembrie 2006 | 182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă) |

(22)

În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

Tabelul 3

Sume rambursate de Oltchim statului român

31 octombrie 2001

17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON)

26 aprilie 2002

430 RON – aproximativ 120 EUR

(rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim)

12 decembrie 2006

182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă)

II.5.   A doua tentativă de realizare a conversiei

| (23) | În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12). |
| --- | --- |

(23)

În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12).

| (24) | Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(24)

Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil.

| (25) | Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

  Tabelul 4


  Rezumat al actelor normative referitoare la conversie









  Act normativ | Data publicării | Dispoziții principale | În prezent în vigoare |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare | Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002 | Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare. | Da |
| OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea | M.O. 565 din 29 iunie 2006 | AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.
  AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.
  Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea. | Nu |
| Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 35 din 18 ianuarie 2007 | Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.
  Menține obiectivul de privatizare.
  Notificarea Consiliului Concurenței. | Nu |
| Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 304 din 18 aprilie 2008 | Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.
  AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat. | Nu |
| OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 815 din 4 decembrie 2008 | Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);
  Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006. | Da |

(25)

Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

Tabelul 4

Rezumat al actelor normative referitoare la conversie

Act normativ

Data publicării

Dispoziții principale

În prezent în vigoare

OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare

Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002

Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare.

Da

OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea

M.O. 565 din 29 iunie 2006

AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.

AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.

Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea.

Nu

Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006

M.O. 35 din 18 ianuarie 2007

Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.

Menține obiectivul de privatizare.

Notificarea Consiliului Concurenței.

Nu

Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006

M.O. 304 din 18 aprilie 2008

Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.

AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat.

Nu

OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006

M.O. 815 din 4 decembrie 2008

Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);

Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006.

Da

II.6.   Încercările eșuate de privatizare și tentativele de executare a creanței

| (26) | Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(26)

Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv.

| (27) | Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății. |
| --- | --- |

(27)

Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății.

| (28) | După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus). |
| --- | --- |

(28)

După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus).

| (29) | După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor. |
| --- | --- |

(29)

După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor.

III.   SITUAȚIA ACTUALĂ A OLTCHIM ȘI PLANUL SĂU DE AFACERI

| (30) | Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale. |
| --- | --- |

(30)

Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale.

| (31) | Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic. |
| --- | --- |

(31)

Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic.

| (32) | La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri». |
| --- | --- |

(32)

La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri».

| (33) | Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:






  (a) | achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății; |
| --- | --- | --- |

(33)

Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:

(a)

achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății;

| (b) | modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim; |
| --- | --- |

(b)

modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim;

| (c) | eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC; |
| --- | --- |

(c)

eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC;

| (d) | modernizarea instalației de electroliză cu mercur; |
| --- | --- |

(d)

modernizarea instalației de electroliză cu mercur;

| (e) | alte măsuri pentru protecția mediului. |
| --- | --- |

(e)

alte măsuri pentru protecția mediului.

| (34) | Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:






  — | «Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem; |
| --- | --- | --- |

(34)

Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:

—

«Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem;

| — | «Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant; |
| --- | --- |

—

«Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant;

| — | «Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD; |
| --- | --- |

—

«Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD;

| — | «Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde; |
| --- | --- |

—

«Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde;

| — | «Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București; |
| --- | --- |

—

«Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București;

| — | «(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern); |
| --- | --- |

—

«(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern);

| — | «Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA. |
| --- | --- |

—

«Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA.

| (35) | Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013. |
| --- | --- |

(35)

Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013.

| (36) | Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează. |
| --- | --- |

(36)

Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează.

| (37) | Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus. |
| --- | --- |

(37)

Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus.

| (38) | Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

  Tabelul 5


  Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)























  Milioane EUR | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări | 339 | 398 | 491 | 524 | 529 | [600-700] | [700-800] | [700-800] | [750-850] | [900-1 000] | [900-1 000] | [1 000-1 100] | [1 000-1 100] | [1 050-1 150] | [1 100-1 200] | [1 150-1 250] | [1 250-1 350] |
| Creșterea vânzărilor | | 17 % | 23 % | 7 % | 1 % | [10-20] % | [10-20] % | [1-10] % | [1-10] % | [20-30] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [5-15] % |
| EBIT (17) | 21 | 14 | 5 | 2 | –20 | [30-45] | [50-65] | [65-80] | [85-100] | [150-165] | [140-155] | [160-175] | [180-195] | [170-185] | [170-185] | [190-205] | [220-235] |
| Creșterea EBIT | | –33 % | –64 % | –60 % | –1 100 % | NA (16) | [40-50] % | [20-30] % | [40-50] % | [60-70] % | – [0-5] % | [5-15] % | [10-20] % | – [-5-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [10-20] % |
| Marja EBIT | 6 % | 4 % | 1 % | 0,4 % | –4 % | [5-15] % | [5-15] % | [5-15] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| EBITDA (18) | 33 | 34 | 29 | 24 | 9 | [60-70] | [70-80] | [90-100] | [110-120] | [190-200] | [190-200] | [200-210] | [220-230] | [220-230] | [220-230] | [230-240] | [270-280] |
| Creștere EBITDA | | 3 % | –15 % | –17 % | –63 % | [600-610] % | [20-25] % | [10-20] % | [20-25] % | [70-80] % | – [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % | – [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % |
| Marja EBITDA | 10 % | 9 % | 6 % | 5 % | 2 % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % |
| EBT (19) | 21 | 6 | 2 | –29 | –61 | [0-10] | [10-20] | [10-20] | [20-30] | [90-100] | [90-100] | [110-120] | [130-140] | [130-140] | [130-140] | [150-160] | [180-190] |
| Creșterea EBT | | –71 % | –67 % | –1 550 % | – 110 % | NA (16) | [230-240] % | – [0-5] % | [35-40] % | [260-270] % | [0-5] % | [20-25] % | [20-25] % | – [5-10] | [5-10] % | [10-15] % | [20-25] % |
| Marja EBT | 6 % | 2 % | 0 % | –6 % | –12 % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [5-10] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % |

(38)

Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

Tabelul 5

Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)

Milioane EUR

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Vânzări

339

398

491

524

529

[600-700]

[700-800]

[700-800]

[750-850]

[900-1 000]

[900-1 000]

[1 000-1 100]

[1 000-1 100]

[1 050-1 150]

[1 100-1 200]

[1 150-1 250]

[1 250-1 350]

Creșterea vânzărilor

17 %

23 %

7 %

1 %

[10-20] %

[10-20] %

[1-10] %

[1-10] %

[20-30] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[5-15] %

EBIT (17)

21

14

5

2

–20

[30-45]

[50-65]

[65-80]

[85-100]

[150-165]

[140-155]

[160-175]

[180-195]

[170-185]

[170-185]

[190-205]

[220-235]

Creșterea EBIT

–33 %

–64 %

–60 %

–1 100 %

NA (16)

[40-50] %

[20-30] %

[40-50] %

[60-70] %

– [0-5] %

[5-15] %

[10-20] %

– [-5-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[10-20] %

Marja EBIT

6 %

4 %

1 %

0,4 %

–4 %

[5-15] %

[5-15] %

[5-15] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

EBITDA (18)

33

34

29

24

9

[60-70]

[70-80]

[90-100]

[110-120]

[190-200]

[190-200]

[200-210]

[220-230]

[220-230]

[220-230]

[230-240]

[270-280]

Creștere EBITDA

3 %

–15 %

–17 %

–63 %

[600-610] %

[20-25] %

[10-20] %

[20-25] %

[70-80] %

– [0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

– [0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

Marja EBITDA

10 %

9 %

6 %

5 %

2 %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

EBT (19)

21

6

2

–29

–61

[0-10]

[10-20]

[10-20]

[20-30]

[90-100]

[90-100]

[110-120]

[130-140]

[130-140]

[130-140]

[150-160]

[180-190]

Creșterea EBT

–71 %

–67 %

–1 550 %

– 110 %

NA (16)

[230-240] %

– [0-5] %

[35-40] %

[260-270] %

[0-5] %

[20-25] %

[20-25] %

– [5-10]

[5-10] %

[10-15] %

[20-25] %

Marja EBT

6 %

2 %

0 %

–6 %

–12 %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[5-10] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

IV.   DESCRIEREA MĂSURILOR

IV.1.   Măsurile notificate

| (39) | Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:






  — | măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și |
| --- | --- | --- |

(39)

Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:

—

măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și

| — | măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului. |
| --- | --- |

—

măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului.

| (40) | Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3». |
| --- | --- |

(40)

Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3».

V.   PLÂNGEREA

| (41) | În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(41)

În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil.

| (42) | PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni. |
| --- | --- |

(42)

PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni.

| (43) | De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții. |
| --- | --- |

(43)

De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții.

| (44) | În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea. |
| --- | --- |

(44)

În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea.

VI.   POZIȚIA AUTORITĂȚILOR ROMÂNE

| (45) | Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare. |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare.

| (46) | Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23). |
| --- | --- |

(46)

Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23).

| (47) | Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat. |
| --- | --- |

(47)

Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat.

| (48) | Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:






  (i) | este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți; |
| --- | --- | --- |

(48)

Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:

(i)

este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți;

| (ii) | faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24); |
| --- | --- |

(ii)

faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24);

| (iii) | statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25); |
| --- | --- |

(iii)

statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25);

| (iv) | un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26). |
| --- | --- |

(iv)

un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26).

| (49) | Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(49)

Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață.

| (50) | Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD. |
| --- | --- |

(50)

Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD.

| (51) | Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(51)

Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului.

| (52) | Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim. |
| --- | --- |

(52)

Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim.

| (53) | Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu. |
| --- | --- |

(53)

Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu.

| (54) | Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD. |
| --- | --- |

(54)

Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD.

| (55) | În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația. |
| --- | --- |

(55)

În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația.

| (56) | În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale. |
| --- | --- |

(56)

În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale.

| (57) | Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (58) | În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă. |
| --- | --- |

(58)

În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă.

VII.   EVALUAREA MĂSURILOR DE SPRIJIN LUATE DE STAT ÎN FAVOAREA OLTCHIM

| (59) | Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos. |
| --- | --- |

(59)

Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos.

| (60) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(60)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (61) | În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul. |
| --- | --- |

(61)

În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul.

| (62) | În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri. |
| --- | --- |

(62)

În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri.

VIII.   EVALUAREA EXISTENȚEI AJUTORULUI DE STAT

| (63) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(63)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre.

VIII.1.   Resurse de stat

| (64) | Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări. |
| --- | --- |

(64)

Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări.

| (65) | Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor. |
| --- | --- |

(65)

Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor.

| (66) | Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat.

VIII.2.   Avantajul

VIII.2.1.   Măsurile 1 și 2

| (67) | În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27). |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27).

| (68) | Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:






  (a) | persoana creditată nu se află în dificultate financiară; |
| --- | --- | --- |

(68)

Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:

(a)

persoana creditată nu se află în dificultate financiară;

| (b) | gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată; |
| --- | --- |

(b)

gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată;

| (c) | garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară; |
| --- | --- |

(c)

garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară;

| (d) | pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței. |
| --- | --- |

(d)

pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței.

| (69) | Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(69)

Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite.

| (70) | În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate. |
| --- | --- |

(70)

În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate.

| (71) | În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă). |
| --- | --- |

(71)

În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă).

| (72) | De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului. |
| --- | --- |

(72)

De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului.

| (73) | Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții. |
| --- | --- |

(73)

Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții.

| (74) | Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(74)

Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare.

| (75) | Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(75)

Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (76) | În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30). |
| --- | --- |

(76)

În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30).

| (77) | În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei. |
| --- | --- |

(77)

În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei.

| (78) | Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare. |
| --- | --- |

(78)

Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare.

| (79) | Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte. |
| --- | --- |

(79)

Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte.

| (80) | În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății.

| (81) | În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(81)

În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului.

| (82) | În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(82)

În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare.

| (83) | Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie. |
| --- | --- |

(83)

Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie.

| (84) | Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății. |
| --- | --- |

(84)

Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății.

| (85) | Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății. |
| --- | --- |

(85)

Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății.

| (86) | Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5. |
| --- | --- |

(86)

Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5.

| (87) | În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății. |
| --- | --- |

(87)

În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății.

| (88) | În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea. |
| --- | --- |

(88)

În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea.

| (89) | În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă. |
| --- | --- |

(89)

În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă.

| (90) | În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia). |
| --- | --- |

(90)

În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia).

| (91) | În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31). |
| --- | --- |

(91)

În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31).

| (92) | În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32). |
| --- | --- |

(92)

În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32).

| (93) | În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu». |
| --- | --- |

(93)

În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu».

| (94) | În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă. |
| --- | --- |

(94)

În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă.

| (95) | De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului. |
| --- | --- |

(95)

De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului.

| (96) | Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod. |
| --- | --- |

(96)

Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod.

| (97) | În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa. |
| --- | --- |

(97)

În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa.

| (98) | Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim. |
| --- | --- |

(98)

Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim.

VIII.2.2.   Măsura 3

| (99) | În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății.

VIII.3.   Selectivitate, denaturarea concurenței și afectarea schimburilor comerciale

| (100) | Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate. |
| --- | --- |

(100)

Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate.

VIII.4.   Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat

| (101) | Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(101)

Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

IX.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII

| (102) | Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(102)

Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE.

| (103) | Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora. |
| --- | --- |

(103)

Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora.

| (104) | În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:






  — | linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»); |
| --- | --- | --- |

(104)

În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:

—

linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»);

| — | liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»); |
| --- | --- |

—

liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»);

| — | cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»). |
| --- | --- |

—

cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»).

IX.1.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale

| (105) | Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora. |
| --- | --- |

(105)

Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora.

| (106) | În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației. |
| --- | --- |

(106)

În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației.

IX.2.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind salvarea și restructurarea

| (107) | Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(107)

Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (108) | Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(108)

Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (109) | Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare. |
| --- | --- |

(109)

Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare.

| (110) | Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:






  (a) | ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni; |
| --- | --- | --- |

(110)

Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:

(a)

ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni;

| (b) | ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(b)

ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței.

IX.3.   Compatibilitatea în temeiul cadrului temporar

| (111) | Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(111)

Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE.

| (112) | Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2. |
| --- | --- |

(112)

Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2.

| (113) | Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar. |
| --- | --- |

(113)

Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar.

IX.4.   Concluzie privind compatibilitatea

| (114) | Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. |
| --- | --- |

(114)

Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale.

| (115) | Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE. |
| --- | --- |

(115)

Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE.

| (116) | În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(116)

În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună.

| (117) | Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise. |
| --- | --- |

(117)

Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise.

X.   DECIZIE

| (118) | În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor. |
| --- | --- |

(118)

În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor.

| (119) | Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.” |
| --- | --- |

(119)

Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.”

---

(1)  Iránymutatás a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról, HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

1

(2)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról, HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

2

(3)  Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban, HL C 83., 2009.4.7., 1. o.

3

(4)  Potrivit unor articole de presă recente (a se vedea, de exemplu, articolul din 10 august 2009 disponibil la adresa http://www.wall-street.ro/articol/Companii/69414/Oltchim-concediaza-1-200-de-angajati-pana-la-sfarsitul-anului.html), Adunarea generală a acționarilor Oltchim a aprobat, la data de 6 august 2009, un plan de restructurare care prevede, printre altele, disponibilizarea unui număr de 1 206 angajați până la sfârșitul anului 2009. Potrivit aceluiași articol de presă, până la sfârșitul anului 2009 angajaților societății li se vor alătura 600 de noi angajați ca urmare a achiziționării și repunerii în activitate a furnizorului Arpechim.

4

(5)  Nr. 199-124 din 10 mai 1995, nr. 480 din 9 februarie 1998, nr. 511-514 din 29 septembrie 1998 și nr. 603 din 2000.

5

(6)  La momentul respectiv, creanța a fost transferată la agenția română «AVAB» (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare), care, în mai 2004, a fuzionat cu agenția de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și a fost redenumită AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

6

(7)  Potrivit autorităților române, AVAS nu a fost autorizată prin Ordonanța de urgență a Guvernului (OUG) nr. 51/1998 să calculeze dobândă și penalități la sumele preluate în vederea recuperării.

7

(8)  În temeiul articolului 2 alineatul (2) din OUG nr. 45/2006.

8

(9)  Preambulul OUG nr. 45/2006 menționează că unul dintre obiectivele actului este «eliminarea riscului constatării existenței unui ajutor de stat ilegal acordat societății comerciale „Oltchim” – S.A. Râmnicu Vâlcea ca urmare a aprobării conversiei în acțiuni a creanței».

9

(10)  Potrivit autorităților române, această plată corespunde dobânzii și penalităților percepute pentru plățile suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor, în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006.

10

(11)  303 milioane RON din conversia revocată, plățile ulterioare în valoare de 205 milioane RON și penalități în valoare de 30 de milioane RON.

11

(12)  Textul original în limba română, disponibil online la http://www.cdep.ro/pls/legis/legis_pck.htp_act?ida=70059 ca «versiune propusă spre aprobare» are următorul conținut: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței.» Legea, împreună cu OUG nr. 45/2006, au fost ulterior anulate prin OUG nr. 163/2008.

12

(13)  Garanția de stat de 80 % aferentă sumei de 424 de milioane EUR face obiectul prezentei notificări. Garanția de 80 % acoperirea celorlalte 62 de milioane EUR va fi acordată în baza unui cadru temporar.

13

(14)  Câmpurile gri reprezintă previziuni.

14

(15)  Cifrele incluse în tabel sunt preluate din raportul Raiffeisen. Din cauza rotunjirilor, pot apărea ușoare diferențe.

15

(16)  Cifră negativă în anul precedent, procentajul de creștere nu este interpretabil.

16

(17)  «Earning before interest and taxes» – câștig înainte de plata dobânzilor și a impozitelor (venituri din exploatare – costuri de exploatare + alte venituri decât cele din exploatare).

17

(18)  «Earning before interest, taxes, depreciation and amortisation» – câștig înainte de plata dobânzilor, a impozitelor, înainte de depreciere și de amortizare.

18

(19)  Câștig înainte de plata impozitelor (profit net, dobândă EBT).

19

(20)  Corespunzător ratingului societății, care în prezent este CCC, urmând a fi redus ulterior în cazul în care ratingul societății se îmbunătățește.

20

(21)  Această operațiune, în valoare de 62 de milioane EUR, ar fi finanțată printr-un împrumut comercial garantat în proporție de 80 % de către EximBank, în baza unui cadru temporar aprobat de autoritățile române. Această garanție de stat nu face obiectul notificării din 17 iulie 2009.

21

(22)  Cauza C-303/88, Italia/Comisia (Lanerossi), Rec. 1991, p. I-1433, punctul 20; cauza T-358/94, Air France/Comisia, Rec. 1996, p. II-2109, punctul 70 și cauza T-296/97, Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 80.

22

(23)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003, p. II-435, punctul 207.

23

(24)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003 p. II-435, punctul 314.

24

(25)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 126. A se vedea și cauza C-305/89, Italia/Comisia, Rec. 1991, p. I-1603, punctul 20, cauzele conexate C-278/92 – C-280/92, Spania/Comisia, Rec. 1994, p. I-4103, punctele 20-25, cauzele conexate T-126/96 și T-127/96, BFM și EFIM/Comisia, Rec. 1998, p. II-3437, punctul 79 și cauza T-296/97 Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 96.

25

(26)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 168.

26

(27)  Trebuie remarcat faptul că autoritățile române nu contestă că celelalte elemente din definiția ajutorului de stat în afară de «avantaj», respectiv utilizarea resurselor de stat, selectivitatea și denaturarea concurenței și a schimburilor intracomunitare, sunt îndeplinite.

27

(28)  JO C 155, 20.6.2008, p. 10.

28

(29)  Punctul 3.2 din comunicarea privind garanțiile.

29

(30)  A se vedea, de exemplu, cauza T-152/99 Hamsa, la care s-a făcut referire mai sus.

30

(31)  Spre deosebire de tendința negativă care s-a accelerat rapid în ultimii cinci ani, din Tabelul 5 reiese faptul că cifrele EBITDA și EBT s-ar transforma rapid din negative în pozitive. De asemenea, atât EBIT, cât și EBITDA ar fi mai ridicate ca oricând în ultimii 5 ani, respectiv înainte de revocarea conversiei creanței în acțiuni și de declinul economic, într-un moment în care se afirmă că societatea se afla într-o situație bună, iar mediul de afaceri era unul sănătos.

31

(32)  Potrivit raportului Raiffeisen, costul total al fondurilor împrumutate cu garanții de stat se va situa la aproximativ 12 %, cu condiția ca prețul garanției să fie 3,8 %, ceea ce ar avea ca rezultat o plată efectivă a garanției în valoare de aproximativ 92,2 milioane EUR în perioada 2009-2019. Cu toate acestea, în notificarea transmisă, autoritățile române propun un comision mult mai mare, respectiv un procent inițial de 6,5 % p.a. pentru garanția de stat în valoare de 339,2 milioane EUR. Având în vedre amploarea împrumutului total, diferența dintre procentul presupus de 3,8 % și cel efectiv de 6,5 % ar avea un impact semnificativ asupra dobânzii percepute și asupra profitului net/fluxului de capital net al societății.

32

(33)  Oltchim a fost cotată la Bursa de Valori București. http://www.bvb.ro/ListedCompanies/SecurityDetail.aspx?s=OLT&t=2

33

Trebuie remarcat că societatea nu a plătit dividende din 2000, adică nici în anii în care conversia inițială era în vigoare și se presupunea că societatea nu se afla în dificultate.

(34)  De exemplu: investiție în 1994 (modernizarea instalației de electroliză cu membrană cu schimbare de ioni), Petrodesign SA București a previzionat o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 77,25 % din sumă s-a rambursat până la 30 iunie 2008; pentru un alt proiect (modernizarea instalației de OXO-alcooli), Petrodesign SA București a previzionat, de asemenea, o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 43,32 % s-au rambursat până la 30 iunie 2008; pentru o altă investiție realizată în 2004 (instalația de anhidridă ftalică dioftalat), IPROCHIM București a previzionat o perioadă de rambursare de 4 ani și 11 luni. Doar 45,61 % s-au recuperat până la 30 iunie 2008.

34

(35)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

35

(36)  Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

36

(37)  Comunicarea Comisiei – Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice, JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

37

(38)  JO C 73, 30.3.2007, p. 17.

38

(39)  Ajutor de stat N 286/09 – România, schemă de ajutor temporar pentru acordarea de ajutor sub forma unor garanții, Decizia Comisiei din 5 iunie 2009, nu este încă disponibilă.

39

---

| 29.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/36

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 321/12

| 1. | 2009. december 10-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Liberty Global Inc.-hez (a továbbiakban: LGI, Amerikai Egyesült Államok) tartozó Liberty Global Europe N.V. (a továbbiakban: LGE, Hollandia) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Unitymedia GmbH (a továbbiakban: Unitymedia, Németország) felett. |
| --- | --- |

1.

2009. december 10-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Liberty Global Inc.-hez (a továbbiakban: LGI, Amerikai Egyesült Államok) tartozó Liberty Global Europe N.V. (a továbbiakban: LGE, Hollandia) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Unitymedia GmbH (a továbbiakban: Unitymedia, Németország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az LGE esetében: kábelhálózatok üzemeltetése kilenc uniós tagállamban, továbbá egy leányvállalaton keresztül tevékenység a televíziós tartalom-előállítás területén is, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az LGE esetében: kábelhálózatok üzemeltetése kilenc uniós tagállamban, továbbá egy leányvállalaton keresztül tevékenység a televíziós tartalom-előállítás területén is,

| — | a Unitymedia esetében: regionális szélessávú kábelhálózatok üzemeltetése Észak-Rajna-Vesztfália és Hessen németországi szövetségi tartományokban. |
| --- | --- |

—

a Unitymedia esetében: regionális szélessávú kábelhálózatok üzemeltetése Észak-Rajna-Vesztfália és Hessen németországi szövetségi tartományokban.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301 vagy 22967244) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5734 – LGE/Unitymedia hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301 vagy 22967244) vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 29.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/37

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 321/13

| 1. | 2009. december 16-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Deutsche Bank AG által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás kizárólagos irányítást szerez a rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Sal. Oppenheim jr & Cie S.C.A. egésze felett. |
| --- | --- |

1.

2009. december 16-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Deutsche Bank AG által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás kizárólagos irányítást szerez a rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Sal. Oppenheim jr & Cie S.C.A. egésze felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Deutsche Bank AG esetében: betéti és hitelezési tevékenység, letéti szolgáltatások, fizetések bonyolítása, magánbanki tevékenység, eszközkezelés és értékpapír-kibocsátás magán-, vállalati és intézményi ügyfeleknek, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Deutsche Bank AG esetében: betéti és hitelezési tevékenység, letéti szolgáltatások, fizetések bonyolítása, magánbanki tevékenység, eszközkezelés és értékpapír-kibocsátás magán-, vállalati és intézményi ügyfeleknek,

| — | a Sal. Oppenheim esetében: betéti és hitelezési tevékenység, magánbanki tevékenység, vagyonkezelés, befektetési banki szolgáltatások, letéti szolgáltatások és exportfinanszírozás magán-, vállalati és intézményi ügyfeleknek. |
| --- | --- |

—

a Sal. Oppenheim esetében: betéti és hitelezési tevékenység, magánbanki tevékenység, vagyonkezelés, befektetési banki szolgáltatások, letéti szolgáltatások és exportfinanszírozás magán-, vállalati és intézményi ügyfeleknek.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301 vagy 22967244) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5726 – Deutsche Bank/SAL.Oppenheim hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301 vagy 22967244) vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

| 29.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/38

---

Hagyományos kifejezés elismerése iránti kérelem közzététele a 607/2009/EK bizottsági rendelet (1) 33. cikkének rendelkezései alapján

2009/C 321/14

A 607/2009/EK bizottsági rendelet 33. cikkének megfelelően a hagyományos kifejezés elismerése iránti kérelmeket a Hivatalos Lap C sorozatában kell közzétenni annak érdekében, hogy a kérelem benyújtásáról a harmadik felek tájékozatást kapjanak, tekintettel a hagyományos kifejezés számára kért elismeréssel és oltalommal szembeni kifogás benyújtásának lehetőségére.

HAGYOMÁNYOS KIFEJEZÉS ELISMERÉSE IRÁNTI KÉRELEM KÖZZÉTÉTELE A 607/2009/EK BIZOTTSÁGI RENDELET 33. CIKKÉNEK MEGFELELŐEN

| A kézhezvétel időpontja | 2009.11.30. |
| --- | --- |
| Az oldalak száma | 1 |
| A kérelem nyelve | angol |
| Ügyiratszám | TDT/CZ/N0003 |

A kézhezvétel időpontja

2009.11.30.

Az oldalak száma

1

A kérelem nyelve

angol

Ügyiratszám

TDT/CZ/N0003

Kérelmező:

| A tagállam illetékes hatósága | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 221812354 |
| Fax +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

A tagállam illetékes hatósága

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 221812354

Fax +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Elnevezés: CLARET

Az 1234/2007/EK rendelet 118u. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti hagyományos kifejezés

Nyelv:

| — | A 607/2009/EK bizottsági rendelet 31. cikke (1) bekezdésének b) pontja |
| --- | --- |

—

A 607/2009/EK bizottsági rendelet 31. cikke (1) bekezdésének b) pontja

Az érintett oltalom alatt álló eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések listája:

| — | Az összes, a nyilvántartásban szereplő, oltalom alatt álló cseh eredetmegjelölés |
| --- | --- |

—

Az összes, a nyilvántartásban szereplő, oltalom alatt álló cseh eredetmegjelölés

A szőlőből készült termékek kategóriái:

| — | Bor (az 1234/2007/EK tanácsi rendelet XIb. melléklete) |
| --- | --- |

—

Bor (az 1234/2007/EK tanácsi rendelet XIb. melléklete)

Meghatározás:

| — | Vörös szőlőből héjon történő erjesztés nélkül készített bor. |
| --- | --- |

—

Vörös szőlőből héjon történő erjesztés nélkül készített bor.

---

(1)  HL L 193., 2009.7.24., 60. o.

---

| 29.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/40

---

Hagyományos kifejezés elismerése iránti kérelem közzététele a 607/2009/EK bizottsági rendelet (1) 33. cikkének rendelkezései alapján

2009/C 321/15

A 607/2009/EK bizottsági rendelet 33. cikkének megfelelően a hagyományos kifejezés elismerése iránti kérelmeket a Hivatalos Lap C sorozatában kell közzétenni annak érdekében, hogy a kérelem benyújtásáról a harmadik felek tájékozatást kapjanak, tekintettel a hagyományos kifejezés számára kért elismeréssel és oltalommal szembeni kifogás benyújtásának lehetőségére.

HAGYOMÁNYOS KIFEJEZÉS ELISMERÉSE IRÁNTI KÉRELEM KÖZZÉTÉTELE A 607/2009/EK BIZOTTSÁGI RENDELET 33. CIKKÉNEK MEGFELELŐEN

| A kézhezvétel időpontja | 2009.11.30. |
| --- | --- |
| Az oldalak száma | 1 |
| A kérelem nyelve | angol |
| Ügyiratszám | TDT/CZ/N0002 |

A kézhezvétel időpontja

2009.11.30.

Az oldalak száma

1

A kérelem nyelve

angol

Ügyiratszám

TDT/CZ/N0002

Kérelmező:

| A tagállam illetékes hatósága | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 221812354 |
| Fax +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

A tagállam illetékes hatósága

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 221812354

Fax +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Elnevezés: SUR LIE

Az 1234/2007/EK rendelet 118u. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti hagyományos kifejezés

Nyelv:

| — | A 607/2009/EK bizottsági rendelet 31. cikke (1) bekezdésének b) pontja |
| --- | --- |

—

A 607/2009/EK bizottsági rendelet 31. cikke (1) bekezdésének b) pontja

Az érintett oltalom alatt álló eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések listája:

| — | Az összes, a nyilvántartásban szereplő, oltalom alatt álló cseh eredetmegjelölés |
| --- | --- |

—

Az összes, a nyilvántartásban szereplő, oltalom alatt álló cseh eredetmegjelölés

A szőlőből készült termékek kategóriái:

| — | Bor (az 1234/2007/EK tanácsi rendelet XIb. melléklete) |
| --- | --- |

—

Bor (az 1234/2007/EK tanácsi rendelet XIb. melléklete)

Meghatározás:

| — | Olyan bor, melyet a készítése során legalább hat hónapig seprőn érleltek. |
| --- | --- |

—

Olyan bor, melyet a készítése során legalább hat hónapig seprőn érleltek.

---

(1)  HL L 193., 2009.7.24., 60. o.

---