# Euroopa Liidu C 259E/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2009.259.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 259E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide29. oktoober 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2009.259.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 259E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide29. oktoober 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev 22. aprill 2008 |
| 2009/C 259E/01 | Elundidoonorlus ja elundite siirdamine: poliitikameetmed ELi tasandilEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta resolutsioon elundidoonorluse ja elundite siirdamise kohta: poliitikameetmed ELi tasandil (2007/2210(INI)) | 1 |
| 2009/C 259E/02 | Vabatahtliku tegevuse osatähtsus majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamiselEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta resolutsioon vabatahtliku tegevuse osatähtsuse kohta majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamisel (2007/2149(INI)) | 9 |
| 2009/C 259E/03 | EIP 2006. aasta aastaaruanneEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga 2006. aasta aastaaruande kohta (2007/2251(INI)) | 14 |
| 2009/C 259E/04 | Tänavakodutuse kaotamineEuroopa Parlamendi deklaratsioon tänavakodutuse kaotamise kohta | 19 |
| | Kolmapäev 23. aprill 2008 |
| 2009/C 259E/05 | Roheline raamat kodanikuühiskonna rolli kohta Euroopa Liidu uimastipoliitikasEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta resolutsioon kodanikuühiskonna rolli Euroopa Liidu uimastipoliitikas käsitleva rohelise raamatu kohta (2007/2212(INI)) | 22 |
| 2009/C 259E/06 | 10. Euroopa Arengufondi programmitöö rakendamineEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta resolutsioon 10. Euroopa Arengufondi programmitöö rakendamise kohta (2007/2138(INI)) | 29 |
| 2009/C 259E/07 | Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2007. aasta eduaruanneEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta resolutsioon endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2007. aasta eduaruande kohta (2007/2268(INI)) | 35 |
| 2009/C 259E/08 | Hiina poliitika ja selle mõju AafrikaleEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta resolutsioon Hiina poliitika ja selle mõju kohta Aafrikale (2007/2255(INI)) | 41 |
| | Neljapäev 24. aprill 2008 |
| 2009/C 259E/09 | 2009. aasta poliitiline strateegiaEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon komisjoni 2009. aasta poliitilise strateegia kohta | 56 |
| 2009/C 259E/10 | New Flame'i laevahukkEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon Algecirase lahes kaubalaevaga New Flame toimunud õnnetuse ja selle tagajärgede kohta | 61 |
| 2009/C 259E/11 | Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide viies tippkohtumineEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide viienda tippkohtumise kohta Limas | 64 |
| 2009/C 259E/12 | Olukord BirmasEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Birmas | 70 |
| 2009/C 259E/13 | Bioloogiline mitmekesisus ja bioohutusEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon ettevalmistuste kohta bioloogilist mitmekesisust ja bioohutust käsitlevateks COP-MOP kohtumisteks Saksamaal Bonnis | 73 |
| 2009/C 259E/14 | Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimineEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (2007/2184(INI)) | 77 |
| 2009/C 259E/15 | Pärsia lahe koostöönõukoguEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon EÜ ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise vabakaubanduslepingu kohta | 83 |
| 2009/C 259E/16 | Roheline raamat turupõhiste vahendite kohta keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondadesEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon rohelise raamatu Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades kohta (2007/2203(INI)) | 86 |
| 2009/C 259E/17 | Rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid ja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu juhtimineEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) ja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) juhtimise kohta (2006/2248(INI)) | 94 |
| 2009/C 259E/18 | ZimbabweEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon Zimbabwe kohta | 101 |
| 2009/C 259E/19 | Naiste õigused IraanisEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon naiste õiguste kohta Iraanis | 103 |
| 2009/C 259E/20 | TšaadEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Tšaadis | 106 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev 22. aprill 2008

2009/C 259E/01

Elundidoonorlus ja elundite siirdamine: poliitikameetmed ELi tasandilEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta resolutsioon elundidoonorluse ja elundite siirdamise kohta: poliitikameetmed ELi tasandil (2007/2210(INI))

1

2009/C 259E/02

Vabatahtliku tegevuse osatähtsus majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamiselEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta resolutsioon vabatahtliku tegevuse osatähtsuse kohta majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamisel (2007/2149(INI))

9

2009/C 259E/03

EIP 2006. aasta aastaaruanneEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga 2006. aasta aastaaruande kohta (2007/2251(INI))

14

2009/C 259E/04

Tänavakodutuse kaotamineEuroopa Parlamendi deklaratsioon tänavakodutuse kaotamise kohta

19

Kolmapäev 23. aprill 2008

2009/C 259E/05

Roheline raamat kodanikuühiskonna rolli kohta Euroopa Liidu uimastipoliitikasEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta resolutsioon kodanikuühiskonna rolli Euroopa Liidu uimastipoliitikas käsitleva rohelise raamatu kohta (2007/2212(INI))

22

2009/C 259E/06

10. Euroopa Arengufondi programmitöö rakendamineEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta resolutsioon 10. Euroopa Arengufondi programmitöö rakendamise kohta (2007/2138(INI))

29

2009/C 259E/07

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2007. aasta eduaruanneEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta resolutsioon endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2007. aasta eduaruande kohta (2007/2268(INI))

35

2009/C 259E/08

Hiina poliitika ja selle mõju AafrikaleEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta resolutsioon Hiina poliitika ja selle mõju kohta Aafrikale (2007/2255(INI))

41

Neljapäev 24. aprill 2008

2009/C 259E/09

2009. aasta poliitiline strateegiaEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon komisjoni 2009. aasta poliitilise strateegia kohta

56

2009/C 259E/10

New Flame'i laevahukkEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon Algecirase lahes kaubalaevaga New Flame toimunud õnnetuse ja selle tagajärgede kohta

61

2009/C 259E/11

Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide viies tippkohtumineEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide viienda tippkohtumise kohta Limas

64

2009/C 259E/12

Olukord BirmasEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Birmas

70

2009/C 259E/13

Bioloogiline mitmekesisus ja bioohutusEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon ettevalmistuste kohta bioloogilist mitmekesisust ja bioohutust käsitlevateks COP-MOP kohtumisteks Saksamaal Bonnis

73

2009/C 259E/14

Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimineEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (2007/2184(INI))

77

2009/C 259E/15

Pärsia lahe koostöönõukoguEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon EÜ ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise vabakaubanduslepingu kohta

83

2009/C 259E/16

Roheline raamat turupõhiste vahendite kohta keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondadesEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon rohelise raamatu Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades kohta (2007/2203(INI))

86

2009/C 259E/17

Rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid ja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu juhtimineEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) ja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) juhtimise kohta (2006/2248(INI))

94

2009/C 259E/18

ZimbabweEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon Zimbabwe kohta

101

2009/C 259E/19

Naiste õigused IraanisEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon naiste õiguste kohta Iraanis

103

2009/C 259E/20

TšaadEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Tšaadis

106

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev 22. aprill 2008 |
| 2009/C 259E/21 | Piiriülene koostöö terrorismi ja piiriülese kuritegevuse vastu võitlemiseks *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Saksamaa Liitvabariigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus otsuse 2008/.../JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) rakendamise kohta (11563/2007 – 11045/1/2007 – C6-0409/2007 – 2007/0821(CNS)) | 111 |
| 2009/C 259E/22 | Euroopa ombudsmani põhikiriEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta otsuse eelnõu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (2006/2223(INI)) | 116 |
| Euroopa Parlamendi otsus, millega muudetakse 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta | 116 |
| | Kolmapäev 23. aprill 2008 |
| 2009/C 259E/23 | EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokolli sõlmimine ***Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (16731/2007 – KOM(2007)0623 – C6-0093/2008 – 2007/0218(AVC)) | 121 |
| 2009/C 259E/24 | Asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamine liinilaevandusettevõtjate teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuste suhtes (konsortsiumid) (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta liinilaevandusettevõtjate teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuste suhtes (konsortsiumid) (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0753 – C6-0475/2007 – 2007/0265(CNS)) | 121 |
| 2009/C 259E/25 | Vahendusmenetluse teatavad aspektid tsiviil- ja kaubandusasjades ***IIEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (15003/5/2007 – C6-0132/2008 – 2004/0251(COD)) | 122 |
| 2009/C 259E/26 | Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmid (EGNOS ja Galileo) ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta (KOM(2007)0535 – C6-0345/2007 – 2004/0156(COD)) | 123 |
| Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud 23. aprillil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta | 124 |
| 2009/C 259E/27 | Direktiivi 2003/109/EÜ reguleerimisala laiendamine rahvusvahelise kaitse saajatele *Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/109/EÜ, et laiendada selle reguleerimisala rahvusvahelise kaitse saajatele (KOM(2007)0298 – C6-0196/2007 – 2007/0112(CNS)) | 126 |
| 2009/C 259E/28 | Mitmeaastase finantsraamistiku kohandamineEuroopa Parlamendi resolutsioon 23. aprilli 2008. aasta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistiku kohandamisega (KOM(2008)0152 – C6-0148/2008 – 2008/2083(ACI)) | 129 |
| | Neljapäev 24. aprill 2008 |
| 2009/C 259E/29 | 2009. aasta eelarve, III jagu – Komisjon: 2009. aasta eelarve raamistik ja prioriteedidEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon 2009. aasta eelarve raamistiku ja prioriteetide kohta (2008/2024(BUD)) | 132 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev 22. aprill 2008

2009/C 259E/21

Piiriülene koostöö terrorismi ja piiriülese kuritegevuse vastu võitlemiseks *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Saksamaa Liitvabariigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus otsuse 2008/.../JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) rakendamise kohta (11563/2007 – 11045/1/2007 – C6-0409/2007 – 2007/0821(CNS))

111

2009/C 259E/22

Euroopa ombudsmani põhikiriEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta otsuse eelnõu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (2006/2223(INI))

116

Euroopa Parlamendi otsus, millega muudetakse 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta

116

Kolmapäev 23. aprill 2008

2009/C 259E/23

EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokolli sõlmimine ***Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (16731/2007 – KOM(2007)0623 – C6-0093/2008 – 2007/0218(AVC))

121

2009/C 259E/24

Asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamine liinilaevandusettevõtjate teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuste suhtes (konsortsiumid) (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta liinilaevandusettevõtjate teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuste suhtes (konsortsiumid) (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0753 – C6-0475/2007 – 2007/0265(CNS))

121

2009/C 259E/25

Vahendusmenetluse teatavad aspektid tsiviil- ja kaubandusasjades ***IIEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (15003/5/2007 – C6-0132/2008 – 2004/0251(COD))

122

2009/C 259E/26

Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmid (EGNOS ja Galileo) ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta (KOM(2007)0535 – C6-0345/2007 – 2004/0156(COD))

123

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud 23. aprillil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta

124

2009/C 259E/27

Direktiivi 2003/109/EÜ reguleerimisala laiendamine rahvusvahelise kaitse saajatele *Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/109/EÜ, et laiendada selle reguleerimisala rahvusvahelise kaitse saajatele (KOM(2007)0298 – C6-0196/2007 – 2007/0112(CNS))

126

2009/C 259E/28

Mitmeaastase finantsraamistiku kohandamineEuroopa Parlamendi resolutsioon 23. aprilli 2008. aasta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistiku kohandamisega (KOM(2008)0152 – C6-0148/2008 – 2008/2083(ACI))

129

Neljapäev 24. aprill 2008

2009/C 259E/29

2009. aasta eelarve, III jagu – Komisjon: 2009. aasta eelarve raamistik ja prioriteedidEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon 2009. aasta eelarve raamistiku ja prioriteetide kohta (2008/2024(BUD))

132

Euroopa Parlament2008-2009 ISTUNGJÄRK22 – 24 aprill 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 154 E, 19.6.2008.22. aprillil 2008. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2006. aasta eelarvele heakskiidu andmist on avaldatud ELT L 88, 31.3.2009.

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev 22. aprill 2008

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/1

---

Elundidoonorlus ja elundite siirdamine: poliitikameetmed ELi tasandil

P6_TA(2008)0130

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta resolutsioon elundidoonorluse ja elundite siirdamise kohta: poliitikameetmed ELi tasandil (2007/2210(INI))

(2009/C 259 E/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 152 lõike 4 punkti a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 152 lõike 4 punkti a;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Elundidoonorlus ja elundite siirdamine: poliitikameetmed ELi tasandil” (KOM(2007)0275) ja teatisele lisatud komisjoni talituste töödokumenti: mõju hindamise kokkuvõte (SEK(2007)0705); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Elundidoonorlus ja elundite siirdamine: poliitikameetmed ELi tasandil” (KOM(2007)0275) ja teatisele lisatud komisjoni talituste töödokumenti: mõju hindamise kokkuvõte (SEK(2007)0705);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/20/EÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/20/EÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes (4);

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni elundite siirdamise alaseid juhtpõhimõtteid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni elundite siirdamise alaseid juhtpõhimõtteid;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu poolt vastu võetud inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooni ning selle lisaprotokolli inimelundite ja -kudede siirdamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu poolt vastu võetud inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooni ning selle lisaprotokolli inimelundite ja -kudede siirdamise kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 1999. aasta aruannet „Elundite puudusega tegelemine. Elundidoonorluse praegune olukord ja strateegiad selle parandamiseks”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 1999. aasta aruannet „Elundite puudusega tegelemine. Elundidoonorluse praegune olukord ja strateegiad selle parandamiseks”;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu aruannet „Elundite, kudede ja rakkude ohutuse ning kvaliteedi tagamise juhis” (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu aruannet „Elundite, kudede ja rakkude ohutuse ning kvaliteedi tagamise juhis” (5);

| — | võttes arvesse 13. septembril 2007. aastal Brüsselis esimese ühenduse tasandil toimunud elundidoonorlust ja elundite siirdamist käsitlenud riiklike ekspertide kohtumise dokumenti (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. septembril 2007. aastal Brüsselis esimese ühenduse tasandil toimunud elundidoonorlust ja elundite siirdamist käsitlenud riiklike ekspertide kohtumise dokumenti (6);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning õiguskomisjoni ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A6-0090/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning õiguskomisjoni ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A6-0090/2008),

| A. | arvestades, et elundite siirdamise vajadus Euroopa Liidus on suurenenud pidevalt ja kiiremini kui annetatud elundite arv; arvestades, et ELis on üle 60 000 siirdamist vajava patsiendi ootenimekirjades ning paljud patsiendid surevad elundite kroonilise nappuse tõttu; arvestades, et doonorite arvu suurenemine ei too kaasa ootenimekirjade lühenemist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et elundite siirdamise vajadus Euroopa Liidus on suurenenud pidevalt ja kiiremini kui annetatud elundite arv; arvestades, et ELis on üle 60 000 siirdamist vajava patsiendi ootenimekirjades ning paljud patsiendid surevad elundite kroonilise nappuse tõttu; arvestades, et doonorite arvu suurenemine ei too kaasa ootenimekirjade lühenemist;

| B. | arvestades, et elundikaubandus, elundite kaubaks muutmine ja elunditurism, mis on vastuolus inimväärikuse austamise põhimõttega, arenevad kiiresti; arvestades, et elundite puuduse ja elunditega kauplemise vahel valitseb seos ning on vaja rohkem elundikaubandust käsitlevaid andmeid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et elundikaubandus, elundite kaubaks muutmine ja elunditurism, mis on vastuolus inimväärikuse austamise põhimõttega, arenevad kiiresti; arvestades, et elundite puuduse ja elunditega kauplemise vahel valitseb seos ning on vaja rohkem elundikaubandust käsitlevaid andmeid;

| C. | arvestades, et kaubanduslikel alustel toimuva ebaseadusliku elundisiirdamise korral eiratakse tihti ohutusnõudeid ning see võib elundidoonori ja retsipiendi elu ohtu seada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kaubanduslikel alustel toimuva ebaseadusliku elundisiirdamise korral eiratakse tihti ohutusnõudeid ning see võib elundidoonori ja retsipiendi elu ohtu seada;

| D. | arvestades, et neli liikmesriiki ei ole endiselt ratifitseerinud rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni, viis liikmesriiki ei ole ratifitseerinud selle täiendavat protokolli, mis käsitleb inimestega, eelkõige naiste ja lastega kauplemise takistamist, sellise kauplemise vastu võitlemist ja selle eest karistamist („Palermo protokoll”), ning üheksa liikmesriiki ei ole ratifitseerinud ÜRO lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli laste müügi, lasteprostitutsiooni ja -pornograafia kohta, ning 17 liikmesriiki ei ole ratifitseerinud Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastaste meetmete konventsiooni; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et neli liikmesriiki ei ole endiselt ratifitseerinud rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni, viis liikmesriiki ei ole ratifitseerinud selle täiendavat protokolli, mis käsitleb inimestega, eelkõige naiste ja lastega kauplemise takistamist, sellise kauplemise vastu võitlemist ja selle eest karistamist („Palermo protokoll”), ning üheksa liikmesriiki ei ole ratifitseerinud ÜRO lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli laste müügi, lasteprostitutsiooni ja -pornograafia kohta, ning 17 liikmesriiki ei ole ratifitseerinud Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastaste meetmete konventsiooni;

| E. | arvestades, et ehkki praeguste arvestuste kohaselt esineb elundikaubandust võrreldes teiste salakaubanduse liikidega suhteliselt vähe, muutub elundite ja kudedega kauplemine järjest enam ülemaailmseks probleemiks, kaubeldakse nii riigisiseselt kui ka piiriüleselt ning nõudlus suurendab seda (ELis hinnanguliselt 150–250 juhtumit aastas); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ehkki praeguste arvestuste kohaselt esineb elundikaubandust võrreldes teiste salakaubanduse liikidega suhteliselt vähe, muutub elundite ja kudedega kauplemine järjest enam ülemaailmseks probleemiks, kaubeldakse nii riigisiseselt kui ka piiriüleselt ning nõudlus suurendab seda (ELis hinnanguliselt 150–250 juhtumit aastas);

| F. | arvestades, et elundite ja kudedega kauplemine on inimkaubanduse üks vorme, millega kaasnevad tõsised põhiliste inimõiguste, eelkõige inimväärikuse ja füüsilise puutumatuse rikkumised, ning see võib õõnestada kodanike usaldust seadusliku siirdamissüsteemi vastu, mis võib kaasa tuua vabatahtlikult annetatud elundite ja kudede veelgi suurema puuduse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et elundite ja kudedega kauplemine on inimkaubanduse üks vorme, millega kaasnevad tõsised põhiliste inimõiguste, eelkõige inimväärikuse ja füüsilise puutumatuse rikkumised, ning see võib õõnestada kodanike usaldust seadusliku siirdamissüsteemi vastu, mis võib kaasa tuua vabatahtlikult annetatud elundite ja kudede veelgi suurema puuduse;

| G. | arvestades, et kvaliteet, ohutus, tõhusus ja läbipaistvus on väga olulised, kui ühiskond soovib elundisiirdamisest kui ühest ravivormist täit kasu saada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kvaliteet, ohutus, tõhusus ja läbipaistvus on väga olulised, kui ühiskond soovib elundisiirdamisest kui ühest ravivormist täit kasu saada;

| H. | arvestades, et elundite siirdamine on ainus kättesaadav ravimeetod selliste elundite nagu maksa, kopsude ja südame lõppjärgus puudulikkuse korral ning kõige kulutasuvam lõppjärgus neerupuudulikkuse ravimeetod; arvestades, et elundite siirdamine teeb võimalikuks elude päästmise ja parema elukvaliteedi pakkumise; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et elundite siirdamine on ainus kättesaadav ravimeetod selliste elundite nagu maksa, kopsude ja südame lõppjärgus puudulikkuse korral ning kõige kulutasuvam lõppjärgus neerupuudulikkuse ravimeetod; arvestades, et elundite siirdamine teeb võimalikuks elude päästmise ja parema elukvaliteedi pakkumise;

| I. | arvestades, et liikmesriikide siseselt ja liikmesriikide vahel esinevad märkimisväärsed erinevused elundisiirdamise määra, elundite allikate (elus- või surnud doonor) ning isegi elundidoonorluse ja elundite siirdamise kvaliteedi- ja minimaalsete ohutusnõuete osas, samuti erineb liikmesriigiti organisatsiooniline korraldus ning see põhjustab normide ebaühtlust ELis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liikmesriikide siseselt ja liikmesriikide vahel esinevad märkimisväärsed erinevused elundisiirdamise määra, elundite allikate (elus- või surnud doonor) ning isegi elundidoonorluse ja elundite siirdamise kvaliteedi- ja minimaalsete ohutusnõuete osas, samuti erineb liikmesriigiti organisatsiooniline korraldus ning see põhjustab normide ebaühtlust ELis;

| J. | arvestades liikmesriikide erinevaid õiguslikke raamistikke (osades liikmesriikides on annetamiseks nõusoleku andmise süsteem ja teistes sellest keeldumise süsteem) ning eri liikmesriikide kogemusi, mis näitavad, et õigussüsteemi mõju doonorite arvule on üsna piiratud; |
| --- | --- |

J.

arvestades liikmesriikide erinevaid õiguslikke raamistikke (osades liikmesriikides on annetamiseks nõusoleku andmise süsteem ja teistes sellest keeldumise süsteem) ning eri liikmesriikide kogemusi, mis näitavad, et õigussüsteemi mõju doonorite arvule on üsna piiratud;

| K. | arvestades, et elundite siirdamise alternatiiv on sageli intensiivravi, mis on ebameeldiv patsiendile ning koormav tervishoiusüsteemile, patsiendi perele ja hooldajatele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et elundite siirdamise alternatiiv on sageli intensiivravi, mis on ebameeldiv patsiendile ning koormav tervishoiusüsteemile, patsiendi perele ja hooldajatele;

| L. | arvestades, et elundidoonorlus ja elundite siirdamine on tundlikud ja keerulised küsimused, mis ei hõlma mitte üksnes meditsiinilisi, vaid ka õiguslikke ja eetilisi aspekte ja mis vajavad arenguks kodanikuühiskonna täielikku osalust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et elundidoonorlus ja elundite siirdamine on tundlikud ja keerulised küsimused, mis ei hõlma mitte üksnes meditsiinilisi, vaid ka õiguslikke ja eetilisi aspekte ja mis vajavad arenguks kodanikuühiskonna täielikku osalust;

| M. | arvestades, et elundite kasutamisega ravis kaasneb nakkushaiguste ja muude haiguste leviku oht; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et elundite kasutamisega ravis kaasneb nakkushaiguste ja muude haiguste leviku oht;

| N. | arvestades, et liikmesriikide vahel vahetatakse juba arvukalt elundeid ja olemas on erinevad Euroopa organivahetusorganisatsioonid (nt Scandiatransplant, Eurotransplant); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et liikmesriikide vahel vahetatakse juba arvukalt elundeid ja olemas on erinevad Euroopa organivahetusorganisatsioonid (nt Scandiatransplant, Eurotransplant);

| O. | arvestades, et olemasolevad kogemused (nt Hispaania mudel, Belgia projekt GIFT, DOPKI, elundidoonorluse ja elundite siirdamise ühendus – Alliance-O) on andnud positiivseid tulemusi ja neid tuleks arvesse võtta; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et olemasolevad kogemused (nt Hispaania mudel, Belgia projekt GIFT, DOPKI, elundidoonorluse ja elundite siirdamise ühendus – Alliance-O) on andnud positiivseid tulemusi ja neid tuleks arvesse võtta;

| P. | arvestades, et üldsuse teadlikkuse tõstmisel, konkreetse ja positiivse teabe levitamisel ning elukutseliste töötajate täiendkoolitamisel ja suhtlemisoskuse parandamisel on oluline roll elundite annetamise valmiduse suurendamisel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et üldsuse teadlikkuse tõstmisel, konkreetse ja positiivse teabe levitamisel ning elukutseliste töötajate täiendkoolitamisel ja suhtlemisoskuse parandamisel on oluline roll elundite annetamise valmiduse suurendamisel;

| Q. | arvestades, et tuleb kasutusele võtta tõhusad avaliku tervishoiu meetmed, mis hõlbustaksid elundite puudulikkust põhjustavate krooniliste haiguste (näiteks krooniline neeruhaigus) varast avastamist ja haldamist, et võimalikult väike arv inimesi vajaks tulevikus neerude või muude elundite siirdamist, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et tuleb kasutusele võtta tõhusad avaliku tervishoiu meetmed, mis hõlbustaksid elundite puudulikkust põhjustavate krooniliste haiguste (näiteks krooniline neeruhaigus) varast avastamist ja haldamist, et võimalikult väike arv inimesi vajaks tulevikus neerude või muude elundite siirdamist,

1.   väljendab heameelt eespool nimetatud komisjoni teatise üle, milles esitatakse väga väärtuslik kolme samba lähenemisviis;

Õigusakt

2.   ootab komisjonilt direktiivi ettepanekut elundite annetamise, hankimise, uurimise, säilitamise, transportimise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõuete kehtestamise kohta ELis ning nende nõuete täitmiseks vajalike vahendite kohta; rõhutab siiski, et tulevane õiguslik raamistik ei tohiks tekitada liikmesriikidele või teenuseosutajatele täiendavat halduskoormust ega ohustada olemasolevate heade tavade või konkreetse liikmesriigi olukorrale ja tingimustele kohandatud tavade kasutamist ega sisaldada nõudeid, mis võiksid põhjustada võimalike ja praeguste doonorite arvu vähenemist;

3.   juhib tähelepanu asjaolule, et uus direktiiv peaks täiendama ja tugevdama liikmesriikide jõupingutusi saavutada toimiv ja tõhus koordineerimismeetod, ilma et see takistaks rangemate meetmete kehtestamist või säilitamist;

4.   rõhutab, et direktiivis tuleks arvesse võtta arstiteaduse edusamme;

Liikmesriikidevaheline koostöö

5.   väljendab muret asjaolu pärast, et siirdamiseks saadaolevatest elunditest ei jätku patsientide vajaduste rahuldamiseks; peab elundite siirdamisel liikmesriikide peamiseks väljakutseks elundite (ja doonorite) puuduse vähendamist; tuletab meelde, et praegu on Euroopas ootenimekirjades tuhanded patsiendid, kelle suremuse tase on märkimisväärne;

6.   märgib, et elundite jaotamine peaks põhinema asjaolul, kas patsient on meditsiinilisest aspektist võimeline elundit omaks võtma; on seisukohal, et puude tõttu diskrimineerimist, millel ei ole vähimatki seost patsiendi väljavaadetega elundit omaks võtta, ei tohiks sallida;

7.   juhib tähelepanu asjaolule, et elundidoonorlus on kingitus; rõhutab seepärast, et kuigi lahenduse otsimine tõsisele elundite puudusele ELis on äärmiselt tähtis, tuleb austada ja kaitsta ka vabatahtlikku valikut elundit annetada või sellest keelduda;

8.   võtab teadmiseks märkmisväärsed erinevused elundite päritoluallikate osas (surnud või elusdoonorilt) ELis, suured erinevused liikmesriikide edusammudes oma doonorireservi suurendamisel, liikmesriikidevahelised erinevused kvaliteedi- ja ohutusnõuete ning elundidoonorluse, elundite siirdamise organisatsioonilise korralduse osas ning erinevused tervishoiutöötajate ja parameedikute hariduses ja koolituses; on seisukohal, et erinevused võivad olla osaliselt tingitud majanduslike, struktuuriliste, halduslike, kultuuriliste, eetiliste, usuliste, ajalooliste, sotsiaalsete ja õiguslike tegurite koostoimest, kuigi kriitilise tähtsusega teguriks näib olevat viis, kuidas elundidoonorlus ja elundite siirdamine on korraldatud;

9.   on sügavalt veendunud märkimisväärse potentsiaali olemasolus liikmesriikide vaheliste kogemuste jagamiseks, mille abil saab suurendada elundidoonorite hulka ja võrdsustada juurdepääsu elundite siirdamisele Euroopas; ootab seepärast komisjoni tegevuskava liikmesriikidevahelise tõhustatud koostöö kohta, et:

| — | suurendada elundite kättesaadavust; |
| --- | --- |

—

suurendada elundite kättesaadavust;

| — | edendada siirdamissüsteemide tõhusust ja suurendada neile juurdepääsu; |
| --- | --- |

—

edendada siirdamissüsteemide tõhusust ja suurendada neile juurdepääsu;

| — | tõsta üldsuse teadlikkust; |
| --- | --- |

—

tõsta üldsuse teadlikkust;

| — | tagada elundite kvaliteet ja ohutus; |
| --- | --- |

—

tagada elundite kvaliteet ja ohutus;

10.   rõhutab seetõttu, et hästi struktureeritud operatiivsüsteemide loomine ja edukate mudelite edendamine liikmesriikides ja nende vahel ning vajaduse korral ka rahvusvaheliselt on ülimalt oluline; teeb ettepaneku, et operatiivsüsteemid peaksid ühendama asjakohase õigusliku raamistiku, tehnilise ja logistilise infrastruktuuri, psühholoogilise ja organisatsioonilise toe ning piisava organisatsioonilise struktuuri haigla ja haiglaülesel tasandil koos kõrgelt kvalifitseeritud töötajatega, mis põhineb täpselt sätestatud jälgitavuse põhimõttel ning õiglasel, tõhusal ja võrdsel elundite jaotamisel ning siirdamissüsteemide kättesaadavusel;

Elundite kättesaadavuse parandamine

11.   juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriigid vastutavad oma õiguslike mudelite eest; võtab teadmiseks, et ELis eksisteerib kaks mudelit, millel on erinevaid variante; peab õigussüsteemide kohandamist või ühtlustamist ebavajalikuks; kutsub liikmesriike üles võtma vastu õigusakt, mis võimaldaks määrata seadusliku esindaja, kes saab pärast inimese surma teha otsuse elundidoonorluse kohta;

12.   kutsub liikmesriike üles saavutama surmajärgse elundidoonorluse potentsiaali täieliku realiseerimise; nõuab seepärast tungivalt, et liikmesriigid investeeriksid maksimaalselt oma korraldussüsteemide parandamisse:

| — | meditsiinitöötajate ja parameedikute teadlikkuse tõstmise, koolituse ja täiendõppe abil; |
| --- | --- |

—

meditsiinitöötajate ja parameedikute teadlikkuse tõstmise, koolituse ja täiendõppe abil;

| — | toetades haiglaid rahaliselt, et nad määraksid haiglasiseselt siirdamist koordineerivad isikud (intensiivraviosakondades töötavad arstid, keda toetab meditsiinitöötajate rühm), kelle ülesanne oleks teha aktiivselt kindlaks võimalikud doonorid ja võtta ühendust nende perekonnaga; |
| --- | --- |

—

toetades haiglaid rahaliselt, et nad määraksid haiglasiseselt siirdamist koordineerivad isikud (intensiivraviosakondades töötavad arstid, keda toetab meditsiinitöötajate rühm), kelle ülesanne oleks teha aktiivselt kindlaks võimalikud doonorid ja võtta ühendust nende perekonnaga;

| — | rakendades kvaliteedi parandamise programme kõigis ELi haiglates või haiglate ühendustes, kus on selgeid märke elundidoonorluse potentsiaalist; |
| --- | --- |

—

rakendades kvaliteedi parandamise programme kõigis ELi haiglates või haiglate ühendustes, kus on selgeid märke elundidoonorluse potentsiaalist;

13.   palub liikmesriikidel elundite kättesaadavuse suurendamiseks hinnata laiendatud doonorireservist (nt vanemad doonorid, teatavate haigustega doonorid) pärit elundite kasutamist, võttes arvesse kvaliteedi ja ohutusega seotud kaalutlus;

14.   on seisukohal, et siirdamiseks võib kasutada ka suboptimaalse sobivusega elundeid; siirdamisrühma ülesanne oleks patsiendi ja/või tema perekonnaga konsulteerides teha riskide ja kasu analüüsi põhjal otsus elundi kasutamise kohta konkreetse patsiendi puhul;

15.   palub elusdoonorite elundiannetust lubavatel liikmesriikidel võtta arvesse kvaliteedi ja ohutusega seotud kaalutlus; rõhutab siiski, et elusdoonorite elundiannetust tuleks käsitleda surmajärgset doonorlust täiendava võimalusena;

16.   tunnistab, et laiendatud doonorireservi puhul võib arstidele probleeme tekitada elundite äratõukereaktsiooni suurem tõenäosus ja siirdatud elundi funktsiooni järkjärguline langus, ning palub seepärast komisjonil ja liikmesriikidel toetada elundi äratõukereaktsiooni vältimise ja ravimeetodeid, nii et arstid saaksid laiendatud doonorireservi kindlustundega kasutada;

17.   tunnistab, et biotehnoloogia pakub juba võimalusi siirdatud elundite äratõukereaktsiooni ohu vastu, näiteks ravi abil, mis alandab äratõukereaktsiooni esinemissagedust ning mis omakorda toetab rohkemate elundite kättesaadavust, võimaldades arstidel äratõukereaktsiooni ravida või seda isegi vältida; väidab, et nii saab toetada doonorireservi laiendamist, vähendades laiendatud elundiprogrammidega seotud ohte;

18.   palub liikmesriikidel tühistada enne 2010. aasta jaanuari õigusaktid, mis lubavad doonorelundid kasutada vaid asjaomases liikmesriigis;

19.   palub liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid elundite siirdamisega tegelevate kirurgide hariduse ja koolituse, meeskonnatöö ja tasustamise valdkonnas;

20.   rõhutab, kui tähtis on finantseerida elundite hanget ja siirdamist eraldi eelarverealt, et haiglad ei loobuks siirdamisest;

21.   rõhutab, et on vaja tagada elundidoonorluse jäämine rangelt mittetulunduslikuks tegevuseks;

22.   toetab meetmeid, mille eesmärk on kaitsta elusdoonoreid nii meditsiinilisest kui ka psühholoogilisest ja sotsiaalsest aspektist ning tagada, et elundeid annetatakse omakasupüüdmatult ja vabatahtlikult, välistades doonorite ja retsipientide vahelised maksed, kusjuures ainus tasu on üksnes doonorlusega seotud kulude ja ebamugavuste hüvitamine; palub liikmesriikidel tagada anonüümsuse kaitse surnud ja elusdoonoritel, kes ei ole retsipiendiga geneetiliselt või emotsionaalselt soetud, ning tingimusel, et siseriiklikud õigusaktid lubavad sellist elundite annetamist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid määraksid kindlaks tingimused, mille puhul võib hüvitist maksta;

23.   nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid vastu või kohaldaksid jätkuvalt rangeid õigusnorme seoses siirdamisega elusdoonoritelt, kes ei ole sugulased, et muuta süsteem läbipaistvaks ning välistada ebaseadusliku elundite müümise või doonorile surve avaldamise võimalus; järelikult saaksid elusdoonorid, kes ei ole sugulased, loovutada elundeid üksnes siseriiklikus õiguses määratletud tingimustel ning vastava sõltumatu organi antud loal;

24.   nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid, et elusdoonoreid ei diskrimineeritaks, eelkõige kindlustussüsteemide poolt;

25.   nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid elusdoonorite sotsiaalkindlustuskulude hüvitamise;

26.   on seisukohal, et tulevikus – tingimusel, et tagatakse jälgitavus – võib biotehnoloogia võimaldada teadlastel kasvatada elundeid olemasolevatest kudedest ja rakkudest, kas patsiendi enda või koedoonori kudedest; palub komisjonil edendada kõnealuse valdkonna teadusuuringuid, mida sageli viivad läbi ELi arenevad väikesed ja keskmise suurusega biotehnoloogiaettevõtted liikmesriikide poolt ja põhiõiguste hartas ning Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsioonis kehtestatud kultuurilises ja eetilises raamistikus;

27.   märgib, et mitmed inimestega tehtud kliinilised uuringud on tõestanud täiskasvanud inimese tüvirakkudel põhineva ravi tõhusust mitme rakulise asendusteraapia vormi puhul;

Siirdamissüsteemide tõhusus ja nendele juurdepääs

28.   märgib, et ehkki mitmed liikmesriigid on kehtestanud siirdamistoimingute kohustusliku registreerimise nõude ja olemas on ka mõned vabatahtlikud registrid, puudub erinevate siirdamisliikide ja nende tulemuste kohta andmete kogumise kõikehõlmav süsteem; soovitab tungivalt luua elusdoonorite, siirdatud elundiga patsientide ja siirdamisprotseduuride riiklikud järelevalveregistrid; juhib tähelepanu asjaolule, et neid registreid tuleb korrapäraselt ajakohastada; rõhutab liikmesriikide andmete võrreldavuse tagamise olulisust;

29.   palub komisjonil anda liikmesriikidele registreerimise osas teatud suuniseid, mille eesmärk on tagada, et registreeritud isik esitab kindlaksmääratud teabe oma haigusloo kohta, ning kindlustada doonori elundite kvaliteet ja ohutus, kuna registreerimine ei ole üksnes lihtne nime registreerimise toiming, vaid sellel on tagajärjed nii doonorile kui ka retsipiendile;

30.   kutsub komisjoni üles hõlbustama elundite annetamise ja siirdamise raames elundidoonorluse ohutuse, kvaliteedi ja tõhususe peamiste tehniliste ning eetiliste standardite väljatöötamist, mida liikmesriigid saaksid näidisena kasutada; palub komisjonil luua ELi mehhanism, mis edendaks liikmesriikide vahel elundidoonorluse ja elundite siirdamisega seotud koordineerimistegevusi;

31.   on seisukohal, et liikmesriikide vahelisest koostööst saadav täiendav kasu, mida eespool nimetatud komisjoni teatises pole piisavalt rõhutatud, seisneb liikmesriikide vahel elundite jagamise potentsiaalses väärtuses meditsiiniliste ja tehniliste võimaluste seisukohast, võttes samas arvesse selliste vahetuste geograafilisi piiranguid ja võimalikke mõjusid elundi elujõulisusele; rõhutab selles osas rahvusvaheliste süsteemide abil saadud positiivseid tulemusi; on veendunud, et elundite jagamisest võib väga suurt kasu olla eelkõige keerukate siirdamisprotseduuride korral (nt väga kõrge tundlikkusega või erakorralised patsiendid ning eriliste terviseprobleemidega patsiendid, kelle jaoks on raske leida sobivat doonorit);

32.   kutsub komisjoni koostöös liikmesriikidega viima läbi uuringu kõikide küsimuste kohta, mis puudutavad elundite siirdamist mitte-ELi residentidele ELi liikmesriikides, ning töötama välja käitumisjuhise, mis sätestab eeskirjad ja tingimused, mille alusel võib surnud ELi doonorite annetatud elundeid siirdada mitte-ELi residentidele;

33.   rõhutab, et hea koostöö tervishoiutöötajate ja pädevate ametnike vahel on vajalik ja annab lisandväärtust; palub komisjonil soodustada liikmesriikide riiklike elundisiirdamisorganisatsioonide liitumist, et teha koostööd õiguslikul, eetilisel ja tehnilisel tasandil; tunnistab, et elundite siirdamisega seotud tervishoiuteenuste puhul esineb olukordi, mida piiratud doonorireserviga riigid ei suuda asjakohaselt lahendada; usub, et eelkõige väikestel liikmesriikidel oleks Euroopa koostööst palju kasu;

34.   nõuab ELi doonorikaardi kasutuselevõttu, mis on täienduseks olemasolevatele riiklikele süsteemidele;

35.   on seisukohal, et rahvusvaheline koostöö elundite kättesaadavuse ja ohutuse edendamiseks on soovitav; juhib tähelepanu asjaolule, et sel otstarbel oleks kasulik koostada parimate meditsiinitavade, diagnostikameetodite ja elundite säilitamise üldeeskirjad; palub liikmesriikidel kõnealust koostööd aktiivselt edendada ja kohaldada nimetatud üldeeskirjade süsteemi;

Üldsuse teadlikkuse tõstmine

36.   rõhutab elundidoonorluse ja elundite siirdamise valdkonnas üldsuse teadlikkuse tõstmise tähtsust, sest see hõlbustab elundidoonorite väljaselgitamist ja seega elundite kättesaadavust; kutsub seepärast komisjoni, liikmesriike ja kodanikuühiskonda üles struktuuriliselt edendama elundidoonorluse propageerimist, sealhulgas koolinoorte seas; soovitab selleks kasutada tuntud isikute (nt sportlaste) kaasabi ja koolitusprogramme;

37.   juhib tähelepanu asjaolule, et teavet elundidoonorluse ja elundite siirdamise kohta tuleks anda läbipaistval, erapooletul ja objektiivsel viisil, käsitledes elundidoonorluse kõiki aspekte, st doonorlus võib hõlmata mitme elundi ning samuti kudede annetamist;

38.   rõhutab, et vaba valik elundit annetada või sellest keelduda on doonori ainuõigus ning seda tuleb austada ning elundidoonorlust tuleb käsitada kui kingitust ühelt inimeselt teisele; juhib tähelepanu asjaolule, et eespool öeldu peab kajastuma keelekasutuses, milles tuleks vältida majandusterminoloogia kasutamist, mis viib mõttele, et elundeid võiks käsitada siseturu kaubana;

39.   kutsub komisjoni üles kaaluma olemasoleva Euroopa elundidoonorluse veebisaidi (7) samuti Maailma Terviseorganisatsiooni veebisaidi (8) edasiarendamist ja laiendamist kõikidele liikmesriikidele ning kõigis ELi ametlikes keeltes eesmärgiga anda kogu asjakohane teave ja asjakohased andmed elundidoonorluse ja siirdamise kohta;

40.   kutsub komisjoni ja liikmesriike üles propageerima doonorite päeva ning soovitab viia läbi häid tulemusi ja elundite siirdamise olulisust rõhutavaid tegevusi;

41.   on veendunud, et väga tõhus viis elundite kättesaadavuse suurendamiseks on pakkuda üldsusele rohkem teavet ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil; kutsub komisjoni, liikmesriike ja kodanikuühiskonna organisatsioone, kirikuid, usu- ja humanistlikke ringkondi osalema kõnealustes jõupingutustes ja tõstma üldsuse teadlikkust elundidoonorluse võimalustest, arvestades seejuures iga liikmesriigi kultuurilist eripära; rõhutab registreeritud doonorite olulist rolli elundidoonorluse propageerimisel pereliikmete ja sõprade hulgas, mis innustab neid doonoriks hakkama;

42.   tunnistab, et tähtis on parandada tervishoiutöötajate suhtlemisoskust, näiteks teavitamisjuhiste väljatöötamisega; rõhutab, et teabevahetuses on vaja professionaalset suhtumist ning samuti kõnesoleva valdkonna asjatundjate abi; erilist tähelepanu tuleks kõige vastuolulisemate teemadega tegelemisel pöörata nii sõnumi sisule kui ka selle edastamise parimatele viisidele; rõhutab massiteabevahendite esindajatega toimuvate korrapäraste kohtumiste tähtsust elundite siirdamise heade tulemuste ja olulisuse propageerimisel;

43.   pooldab ühel telefoninumbril töötava elundite siirdamise teabeliini loomist, mida haldavad riiklikud elundisiirdamisorganisatsioonid, kui need on olemas, ning millel annavad ööpäevaringselt vastuseid vastava koolituse saanud kogenud asjatundjad, kes on võimelised andma kiiresti asjakohast ja täpset meditsiinilist ning õiguslikku teavet kõikidele asjaomastele pooltele;

44.   palub komisjonil toetada elundidoonorluse ja elundite siirdamisega seotud piiriüleseid teadusuuringuid, et käsitleda rahvusliku päritolu, päritoluriigi, religiooni, haridustaseme ja sotsiaal-majandusliku kuuluvuse mõju otsusele elundeid annetada; palub komisjonil ja liikmesriikidel teadusuuringute tulemusi kiiresti levitada, et informeerida üldsust ja kummutada väärkujutelmi;

Kvaliteedi ja ohutuse parandamine

45.   tunnistab, et eluliselt tähtis on tagada elundidoonorluse ja elundite siirdamise kvaliteet ja ohutus; juhib tähelepanu asjaolule, et see vähendaks siirdamisega seotud ohte ja seetõttu ka kahjulikke mõjusid; tunnistab, et kvaliteedi ja ohutuse tagamise meetmetel võib olla mõju elundite kättesaadavusele ja vastupidi; palub komisjonil aidata liikmesriikidel suurendada oma suutlikkust töötada välja kvaliteedi- ja ohutusalaseid siseriiklikke õigusakte nii, et see ei mõjutaks negatiivselt siirdatavate elundite kättesaadavust;

46.   tunnistab, et siirdamis- ja annetamisjärgseid tulemusi tuleb jälgida ja hinnata; rõhutab, et liikmesriikide tulemuste optimaalse võrreldavuse saavutamiseks tuleb edendada ühtseid andmete analüüsimise meetodeid, tuginedes liikmesriikides praegu kasutatavatele parimatele tavadele;

47.   palub liikmesriikidel pikendada siirdatud elundiga patsientide jälgimisaega mitme aastani ja eelistatavalt niikaua, kuni patsient elab ja/või transplantaat veel funktsioneerib;

48.   kutsub komisjoni üles eraldama Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) raames rahalisi vahendeid teadusuuringute edendamiseks paremate ja tundlikumate diagnostikameetodite väljatöötamiseks, mille abil saaks avastada varakult ja tõhusalt ohtlikke haigusseisundeid, nagu HIV/AIDS, hepatiit jm, sest elundite siirdamise tähtis aspekt on tagada ohutus erinevate doonori elundites olevate kahjulike tegurite ja haigusetekitajate eest;

Elundikaubandus

49.   juhib tähelepanu asjaolule, et elundite puuduse ja elunditega kauplemise vahel valitseb seos, mis kahjustab elundite vabatahtliku ja tasuta annetamise süsteemi usaldusväärsust; rõhutab, et igasugune elundite kaubanduslikul eesmärgil kasutamine on ebaeetiline ja kokkusobimatu põhiliste inimväärtustega; rõhutab, et elundidoonorlus raha saamise eesmärgil muudab kingitud elundi tavaliseks kaubaks, mis kahjustab inimväärikust ja on vastuolus inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooni artikliga 21 ning on Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 3 lõike 2 kohaselt keelatud;

50.   palub komisjonil suhetes kolmandate riikidega võidelda elundite ja kudedega kauplemise vastu, mis tuleks, nagu ka alaealiste, vaimse puudega isikute või hukatud vangide elundite ja kudede siirdamine, keelustada kogu maailmas; kutsub komisjoni ja liikmesriike tõstma rahvusvahelise üldsuse teadlikkust selles küsimuses;

51.   on seisukohal, et elundikaubanduse vastu võitlemine maailma vaesemates osades nõuab pikaajalise strateegia vastuvõtmist, et kaotada selliste tavade põhjuseks olev sotsiaalne ebavõrdsus; rõhutab, et elundite müümise vastu võitlemiseks (eriti arengumaades) tuleks kehtestada jälgitavuse mehhanismid, et hoida ära selliste elundite toomine ELi;

52.   kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma meetmeid elunditurismi ärahoidmiseks, koostades juhised kõige vaesemate ja haavatavamate elundidoonorite kaitseks, et nad ei satuks elundikaubanduse ohvriks, ning võttes meetmeid, mis suurendavad seaduslikult hangitud elundite kättesaadavust, ning vahetades ootenimekirjadesse registreeritute andmeid organivahetusorganisatsioonide kaudu, et vältida mitmekordset nimekirjadesse kandmist; palub komisjonil edendada õigusel, vabadusel ja turvalisusel rajaneva ala kaudu ühist lähenemisviisi, mille eesmärk on koguda teavet elundikaubandust käsitlevate riiklike õigusaktide kohta ning teha kindlaks peamised probleemid ja võimalikud lahendused; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et tuleb luua inimpäritolu materjali jälgitavuse ja sellekohase aruandluse süsteem;

53.   nõuab tungivalt, et liikmesriigid muudaksid vajaduse korral karistusseadustikku tagamaks, et elundikaubanduse eest vastutavad isikud, sealhulgas elundikaubandusest pärit elundite siirdamisega seotud meditsiinipersonal saaks piisava karistuse, ent püüdes samas igakülgselt hoiatada võimalikke retsipiente, et nad ei otsiks elundikaubandusest saadud elundeid ja kudesid; rõhutab, et tuleks kaaluda ELi kodanike kriminaalvastutusele võtmise võimalust elundite ostmise eest ELis või sellest väljaspool;

54.   kutsub liikmesriike võtma vajalikke meetmeid, et takistada tervishoiutöötajatel elundite ja kudedega kauplemise hõlbustamist (nt viia patsient kokku välismaise siirdamisteenistusega, mis võib olla seotud elundikaubandusega) ning takistada tervisekindlustuse süsteemidel elunditega kauplemise otsest või kaudset hõlbustamist, näiteks hüvitades ebaseaduslikult saadud elundi siirdamisega seotud kulud;

55.   on seisukohal, et liikmesriigid peaksid tagama oma õiguskaitseasutuste töötajate ja meditsiinipersonali elundikaubanduse alase koolituse, et igast teadaolevast juhtumist teatataks politseile;

56.   palub, et liikmeriigid kirjutaksid alla, ratifitseeriksid ja rakendaksid Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastaste meetmete konventsiooni ja Palermo protokolli, kui nad seda veel teinud ei ole;

57.   avaldab kahetsust, et Europol ei ole sooritanud uuringut elundite müümise ja elunditega kauplemise kohta, sest Europol väidab, et puuduvad dokumenteeritud juhtumid; viitab Euroopa Nõukogu ja WHO aruannetele, kus esitatakse selgeid tõendeid, et elundikaubandus on ka ELi liikmesriikide probleem, ja palub komisjonil ning Europolil parandada elundikaubanduse juhtude jälgimist ning teha vajalikud järeldused;

58.   palub, et komisjon ja nõukogu ajakohastaksid inimkaubanduse vastast võitlust käsitlevat tegevuskava ning lisaksid sellesse elundikaubanduse vastase võitluse tegevuskava, et võimaldada asjaomaste ametiasutuste tihedamat koostööd;

59.   nõuab samuti, et tegevuskavas oleks ära toodud täpsed ja kontrollitud andmed ebaseaduslikult kaubeldavate elundite koguse, liigi ja päritolu kohta;

*

- *

60.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Maailma Terviseorganisatsioonile, Euroopa Nõukogule ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele

---

(1)  ELT L 102, 7.4.2004, lk 48.

(2)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(3)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

(4)  EÜT L 121, 1.5.2001, lk 34.

(5)  Kolmas väljaanne, 2007.

(6)  SANCO C6 EFZ/gsc D (2007) 360346.

(7)  www.eurodonor.org (ja/või www.eurocet.org).

(8)  www.transplant-observatory.org.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/9

---

Vabatahtliku tegevuse osatähtsus majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamisel

P6_TA(2008)0131

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta resolutsioon vabatahtliku tegevuse osatähtsuse kohta majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamisel (2007/2149(INI))

(2009/C 259 E/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse neljandat aruannet majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta (KOM(2007)0273); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse neljandat aruannet majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta (KOM(2007)0273);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsust nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm Kodanike Euroopa, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust, (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsust nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm Kodanike Euroopa, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust, (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013 (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013 (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta otsust 2006/144/EÜ ühenduse maaelu arengu strateegiasuuniste kohta (programmiperiood 2007–2013) (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta otsust 2006/144/EÜ ühenduse maaelu arengu strateegiasuuniste kohta (programmiperiood 2007–2013) (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust 2006/702/EÜ ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust 2006/702/EÜ ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta (4);

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 13. novembri 2006. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse ühiste eesmärkide elluviimist noorte osaluse ja teavitamise valdkonnas, pidades silmas noorte Euroopa kodanikuaktiivsuse kujundamist (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 13. novembri 2006. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse ühiste eesmärkide elluviimist noorte osaluse ja teavitamise valdkonnas, pidades silmas noorte Euroopa kodanikuaktiivsuse kujundamist (5);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Noorte hariduses, tööhõives ja ühiskonnas osalemise edendamine” (KOM(2007)0498); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Noorte hariduses, tööhõives ja ühiskonnas osalemise edendamine” (KOM(2007)0498);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus” (KOM(2006)0571); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus” (KOM(2006)0571);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuli 2001. aasta soovitust 2001/613/EÜ õpilaste, koolitust saavate isikute, vabatahtlike, õpetajate ja koolitajate liikuvuse kohta ühenduse piires (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuli 2001. aasta soovitust 2001/613/EÜ õpilaste, koolitust saavate isikute, vabatahtlike, õpetajate ja koolitajate liikuvuse kohta ühenduse piires (6);

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse ja uue partnerluse kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse ja uue partnerluse kohta (7);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust vabatahtliku tegevuse panusest majanduslikku ja sotsiaalsesse ühtekuuluvusse (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust vabatahtliku tegevuse panusest majanduslikku ja sotsiaalsesse ühtekuuluvusse (8);

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teemal „Vabatahtlik tegevus, selle roll ja mõju Euroopa ühiskonnas” (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teemal „Vabatahtlik tegevus, selle roll ja mõju Euroopa ühiskonnas” (9);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust teemal „Vabatahtlike organisatsioonide roll – Euroopa ühiskonna toetamine” (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust teemal „Vabatahtlike organisatsioonide roll – Euroopa ühiskonna toetamine” (10);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 158 ja 159; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 158 ja 159;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A6-0070/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A6-0070/2008),

| A. | arvestades, et usaldusväärsete hinnangute alusel tegutseb vabatahtlikuna rohkem kui 100 miljonit ELi kodanikku (11); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et usaldusväärsete hinnangute alusel tegutseb vabatahtlikuna rohkem kui 100 miljonit ELi kodanikku (11);

| B. | arvestades esialgseid tulemusi lähtuvalt ÜRO käsiraamatust mittetulundusorganisatsioonide kohta, on mittetulundusorganisatsioonide majanduslik panus umbes 5 % SKTst ning isegi konservatiivse hinnangu alusel hõlmab vabatahtlikule tegevusele kulutatud aeg rohkem kui ühe neljandiku vastavast näitajast (12); |
| --- | --- |

B.

arvestades esialgseid tulemusi lähtuvalt ÜRO käsiraamatust mittetulundusorganisatsioonide kohta, on mittetulundusorganisatsioonide majanduslik panus umbes 5 % SKTst ning isegi konservatiivse hinnangu alusel hõlmab vabatahtlikule tegevusele kulutatud aeg rohkem kui ühe neljandiku vastavast näitajast (12);

| C. | arvestades, et vabatahtlik tegevus on üks peamine jõud, mis toidab kodanikuühiskonda ja tugevdab solidaarsust – ELi ühte põhiväärtust –, ning on samuti oluline komponent ühiskonna arenguprogrammide toetamisel, eriti nendes liikmesriikides, mis on väljumas kommunismijärgsest üleminekuperioodist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vabatahtlik tegevus on üks peamine jõud, mis toidab kodanikuühiskonda ja tugevdab solidaarsust – ELi ühte põhiväärtust –, ning on samuti oluline komponent ühiskonna arenguprogrammide toetamisel, eriti nendes liikmesriikides, mis on väljumas kommunismijärgsest üleminekuperioodist;

| D. | arvestades, et hiljutine uuring vabatahtlikke kaasavate organisatsioonide kohta Euroopas näitas lisandväärtuse kõrget taset: abistavatele vabatahtlikele kulutatud iga 1 euro kohta saadi tagasi keskmiselt 3–8 eurot (13); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hiljutine uuring vabatahtlikke kaasavate organisatsioonide kohta Euroopas näitas lisandväärtuse kõrget taset: abistavatele vabatahtlikele kulutatud iga 1 euro kohta saadi tagasi keskmiselt 3–8 eurot (13);

| E. | arvestades, et vabatahtliku tegevuse väga olulist panust sotsiaalse kapitali loomisesse tuleks igati tunnustada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vabatahtliku tegevuse väga olulist panust sotsiaalse kapitali loomisesse tuleks igati tunnustada;

| F. | arvestades, et püsiv rahastamine, eriti halduskulude rahastamine on vabatahtlike organisatsioonide ja vabatahtliku töö jaoks üliolulise tähtsusega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et püsiv rahastamine, eriti halduskulude rahastamine on vabatahtlike organisatsioonide ja vabatahtliku töö jaoks üliolulise tähtsusega;

| G. | arvestades, et Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi hiljutine aruanne tõi välja asjaolu, et sotsiaalne kapital on põhitegur, kui püütakse välja töötada poliitikaid maaelu majandusliku arengu kiirendamiseks (14); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi hiljutine aruanne tõi välja asjaolu, et sotsiaalne kapital on põhitegur, kui püütakse välja töötada poliitikaid maaelu majandusliku arengu kiirendamiseks (14);

| H. | arvestades, et hiljutine uuring eduka Urban programmi kohta Århusis rõhutas seda, et kohalikud elanikud ja vabatahtlik tegevus olid otsustava tähtsusega programmi edukal rakendamisel (15); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et hiljutine uuring eduka Urban programmi kohta Århusis rõhutas seda, et kohalikud elanikud ja vabatahtlik tegevus olid otsustava tähtsusega programmi edukal rakendamisel (15);

| I. | arvestades, et vabatahtlikul tegevusel ei ole üksnes mõõdetav majanduslik väärtus, vaid sellega võib kaasneda ka avalike teenuste oluline kokkuhoid; arvestades, et antud kontekstis on oluline tagada, et vabatahtlik tegevus oleks täienduseks avalikele teenustele, aga mitte nende asenduseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vabatahtlikul tegevusel ei ole üksnes mõõdetav majanduslik väärtus, vaid sellega võib kaasneda ka avalike teenuste oluline kokkuhoid; arvestades, et antud kontekstis on oluline tagada, et vabatahtlik tegevus oleks täienduseks avalikele teenustele, aga mitte nende asenduseks;

| J. | arvestades, et vabatahtlik tegevus toetab vabatahtliku isiklikku ja sotsiaalset arengut ning avaldab ühiskonnas positiivset mõju, näiteks inimestevahelistele suhetele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vabatahtlik tegevus toetab vabatahtliku isiklikku ja sotsiaalset arengut ning avaldab ühiskonnas positiivset mõju, näiteks inimestevahelistele suhetele;

| K. | arvestades, et vabatahtlikud täidavad olulist rolli Lissaboni strateegia sotsiaalmajandusliku ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamisel, aidates kaasa finantskaasamisele, näiteks asutades krediidiühistuid, mis on reguleeritud mittetulunduslikud finantsühistud, mille tegevust juhivad ja juhatavad vabatahtlikud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vabatahtlikud täidavad olulist rolli Lissaboni strateegia sotsiaalmajandusliku ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamisel, aidates kaasa finantskaasamisele, näiteks asutades krediidiühistuid, mis on reguleeritud mittetulunduslikud finantsühistud, mille tegevust juhivad ja juhatavad vabatahtlikud;

| L. | arvestades, et ettevõtete sotsiaalne vastutus on ühtlasi nii ettevõtluse tähtis liikumapanev jõud kui ka Euroopa sotsiaalse mudeli oluline element; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ettevõtete sotsiaalne vastutus on ühtlasi nii ettevõtluse tähtis liikumapanev jõud kui ka Euroopa sotsiaalse mudeli oluline element;

| M. | arvestades seost vabatahtliku tegevuse ja säästva arengu vahel; |
| --- | --- |

M.

arvestades seost vabatahtliku tegevuse ja säästva arengu vahel;

| N. | arvestades, et oluline on edendada ja toetada vabatahtliku tegevuse juhtimise häid tavasid vabatahtlikke kaasavate organisatsioonide seas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et oluline on edendada ja toetada vabatahtliku tegevuse juhtimise häid tavasid vabatahtlikke kaasavate organisatsioonide seas;

| O. | arvestades, et vabatahtliku tegevuse tulemusena kaasatakse kodanikud otseselt kohalikku arendustegevusse ning seetõttu võib vabatahtlik tegevus mängida olulist rolli kodanikuühiskonna ja demokraatia tugevdamisel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vabatahtliku tegevuse tulemusena kaasatakse kodanikud otseselt kohalikku arendustegevusse ning seetõttu võib vabatahtlik tegevus mängida olulist rolli kodanikuühiskonna ja demokraatia tugevdamisel;

| P. | arvestades, et eelmainitud nõukogu resolutsioonis kodanikuaktiivsuse kohta kutsub nõukogu noori üles rohkem osalema ühiskonnaelus, osalusstruktuurides ja vabatahtlikus töös; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et eelmainitud nõukogu resolutsioonis kodanikuaktiivsuse kohta kutsub nõukogu noori üles rohkem osalema ühiskonnaelus, osalusstruktuurides ja vabatahtlikus töös;

| Q. | arvestades, et Euroopa demograafiliste muutuste tulemusena suureneb eakate võimalike vabatahtlike arv; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa demograafiliste muutuste tulemusena suureneb eakate võimalike vabatahtlike arv;

| R. | arvestades, et vabatahtlikul tegevusel võib olla positiivne mõju inimeste tervisele (16); arvestades, et see soodne mõju tervisele võib avalduda igas eas ning aidata kaasa füüsiliste ja psüühiliste haiguste ennetamisele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et vabatahtlikul tegevusel võib olla positiivne mõju inimeste tervisele (16); arvestades, et see soodne mõju tervisele võib avalduda igas eas ning aidata kaasa füüsiliste ja psüühiliste haiguste ennetamisele;

| S. | arvestades, et vabatahtlik tegevus peab täitma oma rolli kohaliku arengu algatuste toetamisel ning paljude selliste ühenduse rahastatavate algatuste eduka rakendamise hõlbustamisel nagu programmid LEADER, INTERREG ja PEACE, |
| --- | --- |

S.

arvestades, et vabatahtlik tegevus peab täitma oma rolli kohaliku arengu algatuste toetamisel ning paljude selliste ühenduse rahastatavate algatuste eduka rakendamise hõlbustamisel nagu programmid LEADER, INTERREG ja PEACE,

1.   julgustab liikmesriike, piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi tunnustama vabatahtliku tegevuse väärtust sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse edendamisel; ühtlasi julgustab tegema koostööd vabatahtlike organisatsioonidega ning pärast vabatahtliku sektoriga sisuliste konsultatsioonide pidamist välja töötama kavasid ja strateegiaid, et tunnustada, hinnata, toetada, lihtsustada ja julgustada vabatahtlikku tegevust; samuti nõuab tungivalt, et liikmesriigid looksid stabiilse institutsioonilise raamistiku valitsusväliste organisatsioonide osalemiseks avalikel aruteludel;

2.   kutsub asjassepuutuvaid komisjoni eksperte üles selgemalt eristama vabatahtlikke ja valitsusväliseid organisatsioone, mille tegevus ei põhine samasugusel vabatahtlikul alusel, ning nõuab põhjalikku üleeuroopalist uuringut ühiskonnaelus osalemise olemuse, määra ja sisemiste mehhanismide kohta, sh vabatahtliku osalemise ja selle otstarbega rahastamise kohta;

3.   kutsub liikmesriike, piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles tegema tõsiseid jõupingutusi, et hõlbustada vabatahtlike organisatsioonide juurdepääsu piisavale ja püsivale (nii halduskulude kui ka projektide) rahastamisele ilma liigse vormide täitmise ja bürokraatiata, säilitades samas vajaliku kontrolli riigi raha kulutamise üle;

4.   nõuab tungivalt, et liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused toetaksid vabatahtliku hädaabiteenistuse loomist igas paikkonnas, et tagada kiire reageerimine loodusõnnetuste ja õnnetusjuhtumiste korral;

5.   juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et partnerlus on peamiselt sätestatud nii ühenduse maaelu arengu strateegiasuunistes (programmiperiood 2007–2013) kui ka ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegilistes suunistes, millest ei peeta alati kinni riiklikul tasandil (17) ning seepärast nõuab komisjonilt asjakohaste administratiivsete ja institutsiooniliste meetmete võtmist tagamaks seda, et komisjoni poliitikaid, menetlusi ja protokolle tegelikult järgitaks ning rakendataks konsulteerimiste, läbirääkimiste ja neile järgnevate toimingute ajal struktuurifondide raames;

6.   soovitab, et kõik liikmesriigid looksid mittetulundusorganisatsioonide alalised satelliitkontod, ning nõuab, et need satelliitkontod hõlmaksid vabatahtlike tööd, et poliitikakujundajad saaksid poliitika väljatöötamisel arvesse võtta mittetulundusorganisatsioone; palub komisjonil kaaluda, kuidas oleks võimalik vabatahtlik tegevus lisada erikategooriana EUROSTATi statistilistesse arvestustesse;

7.   toetab kindlalt seisukohta, et vabatahtlikuna töötamine ja vabatahtlik tegevus ei tohiks asendada palgatööd;

8.   kutsub komisjoni üles töötama selles suunas, et luua kõikide ühenduse fondide jaoks süsteem, millega vabatahtlikku tegevust saaks pidada toetuseks kaasrahastatavatele projektidele, ning välja töötama mehhanisme, millega saaks vabatahtliku tegevuse kulusid asjakohaselt arvestada; kiidab heaks komisjoni mõnede peadirektoraatide jõupingutused rakendada paindlikumat lähenemisviisi vabatahtliku tegevuse vastuvõetavuse suhtes ühe sobiva rahastamisvahendina ühenduse kaasrahastatavate projektide jaoks;

9.   kutsub komisjoni üles edendama võimalusi eakatele vabatahtlikele ja töötama välja programmi „Aktiivsed eakad”, et suurendada suurte kogemustega eakate arvu, kes sooviksid töötada vabatahtlikena, mis võib toimuda paralleelselt eelpoolnimetatud programmiga „Aktiivsed noored” ja seda täiendada, ning lisaks toetama eriprogramme põlvkondadevahelise vabatahtliku tegevuse ja juhendamise valdkonnas;

10.   julgustab liikmesriike edendama vabatahtlikku tegevust kõikides reaalsetes ja virtuaalsetes kogukondades, näiteks vabatahtlikku tegevust perekonnas, vabatahtlikku tegevust ühiskonnast kõrvale jäänud rühmades või rühmades, mis tavapäraselt vabatahtlikku tööd ei tee, ja rõhutama vabatahtliku töö korraldamise suurt tähtsust, et tagada selle kooskõla ja sobivus pere- ja tööeluga;

11.   julgustab äriühinguid ja teisi erasektori ettevõtjaid oma sotsiaalse vastutuse strateegia raames rahaliselt toetama algatusi, millega edendatakse ja tõhustatakse vabatahtlikku tegevust, ja nõuab tungivalt, et liikmesriigid ettevõtete vabatahtliku tegevuse raames pakuksid soodustusi erasektorile vabatahtliku sektori rahastamiseks ja toetamiseks, aidates seega tagada ettevõtlusega seotud oskuste ja oskusteabe ülekandmist eraettevõtlusest avalikku sektorisse ning samuti parandades elukvaliteeti kohalikul tasandil, edendades omaalgatuslikku tegevust kohalike probleemide lahendamiseks;

12.   kutsub komisjoni üles suurendama vabatahtliku tegevuse tunnustamist pädevuste ja oskuste omandamise asjakohase võimalusena YOUTHPASSi raames (seotuna EUROPASSiga), tagades samas, et vabatahtlikku tegevust ei käsitleta ametliku koolituse alternatiivina, vaid selle täiendusena; lisaks kutsub üles kasutama riikliku ja kohaliku tasandi vahendeid, et suurendada vabatahtlike liikuvust;

13.   kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima, miks venib kavandatava Euroopa vabatahtlike harta vastuvõtmine, milles peaks määratletama vabatahtlike organisatsioonide roll ning sätestatama nende õigused ja kohustused; soovitab võtta kasutusele iga-aastased eksperdihinnangud vabatahtliku töö hindamiseks liikmesriikides eri sektorite ja organisatsioonide kaupa;

14.   soovitab komisjonil ja liikmesriikidel luua Euroopa andmebaas, mis sisaldaks põhiandmeid vabatahtlike organisatsioonide kohta ning üksikasju parimate tavade kohta, et pakkuda kasulikke suuniseid vabatahtliku tegevuse süsteemi parandamiseks;

15.   kutsub asjakohaseid ametiasutusi üles tagama, et vabatahtlikud oleksid seoses oma vabatahtliku tegevusega vajalikul määral kaetud õnnetusjuhtumikindlustuse ja tsiviilvastutuskindlustusega, ning et kaetaks kõik kokkulepitud kulutused, mida vabatahtlikud kannavad seoses oma vabatahtliku tegevusega;

16.   kutsub komisjoni, liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles edendama vabatahtlikku tegevust hariduse kõigi tasemete kaudu, luues vabatahtliku tegevuse võimalusi haridussüsteemi varases etapis, et see tunduks normaalse panusena ühiskonnaellu, ning jätkuvalt edendama sellist tegevust ka vanemate üliõpilaste seas, hõlbustama õppimist teenistuse käigus, kui üliõpilased töötavad oma diplomi- või kraadiõppe ajal partnerluses vabatahtlike või kogukonna rühmadega, soodustama sidemeid vabatahtliku sektori ja haridussektori vahel selle kõigil tasemetel ning tunnustama vabatahtlikku tegevust ja vabatahtliku tegevuse käigus õppimist osana elukestvast õppest;

17.   kutsub komisjoni üles, pidades silmas, et 2010. aastal on kavandatud läbi vaadata käibemaksusätted avalike asutuste ja sotsiaalsete vabastuste kohta, kaaluma koos liikmesriikidega tugevaid sotsiaalseid argumente, et kehtestada liikmesriikides registreeritud vabatahtlikele organisatsioonidele käibemaksuvabastus ostudelt, mis on seotud organisatsiooni eesmärkide saavutamisega, ning ühtlasi kaaluma argumente erijuhtudel käibemaksuvabastuse kohaldamiseks kaupade ja teenuste suhtes, mis annetatakse vabatahtlikele organisatsioonidele;

18.   kutsub liikmesriike üles kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega looma vabatahtliku tegevuse jätkusuutlikku infrastruktuuri, mis tegeleks selliste küsimustega nagu vabatahtlike organisatsioonide põhirahastamine;

19.   soovitab, et 2011 kuulutataks Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks;

20.   tõdeb, et vabatahtlik tegevus liikmesriikides on väga mitmekesine, kuid julgustab siiski liikmesriike, piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi igal võimalusel õppima üksteiselt, vahetades parimaid tavasid;

21.   kutsub komisjoni üles võtma tarvitusele toetuskavad, et luua tõhusamaid koostöösüsteeme ja võrgustikke vabatahtlike organisatsioonide vahel ja tugevdada vabatahtlike rahvusvahelisi vahetusprogramme, mis võivad teatavatel juhtudel aidata saavutada aastatuhande arengueesmärke; nõuab eeskätt programmide arendamist, mis aitaksid taas ellu äratada vabatahtlikku tegevust liikmesriikides, kus seda on seostatud kohustusliku tegevusega;

22.   soovitab piiriüleste vabatahtlike projektide edendamist;

23.   kutsub komisjoni üles olema vabatahtlikkuse-sõbralik kõigis poliitika ja õigusloome valdkondades;

24.   kutsub asjaomaseid kohalikke ja piirkondlikke sidusrühmi, vabatahtlikke organisatsioone ja meediat üles andma kodanikele piisavat teavet vabatahtliku tegevuse võimaluste kohta koos sobiva koolitusega, pöörates erilist tähelepanu ühiskonna haavatavamatele ja marginaalsetele rühmadele ning äärepoolsete ja ligipääsmatute piirkondade vajadustele;

25.   nõuab, et komisjon looks lisaks plaanile D (Democracy, Dialogue and Debate), mis on mõeldud demokraatia, dialoogi ja arutelu edendamiseks, ka plaani V (Valuing, Validating, and ensuring Visibility of Volunteers) väärtustamise, kehtestamise ja vabatahtlike nähtavuse tagamiseks;

26.   palub komisjonil läbi vaadata oma viisapoliitika ELi vabatahtlike programmides osalejate suhtes, kes on pärit kolmandatest riikidest, et kehtestada liberaalsem viisarežiim eelkõige ELi naaberriikide vabatahtlike suhtes;

27.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.

---

(1)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 32.

(2)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 30.

(3)  ELT L 55, 25.2.2006, lk 20.

(4)  ELT L 291, 21.10.2006, lk 11.

(5)  ELT C 297, 7.12.2006, lk 6.

(6)  EÜT L 215, 9.8.2001, lk 30.

(7)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 45.

(8)  ELT C 105, 25.4.2008, lk 11.

(9)  ELT C 325, 30.12.2006, lk 46.

(10)  EÜT C 180, 11.6.1998, lk 57.

(11)  Eurobaromeetri aruanne. „Social Reality Stocktaking” (veebruar 2007).

(12)  Johns Hopkinsi Ülikooli aruanne, „Measuring Civil Society and Volunteering”. September, 2007. www.jhu.edu/ccss.

(13)  „Volunteering works”, Institute for volunteering research and volunteering. Inglismaa, september 2007.

(14)  Vt Mandl, I., Oberholzner, T., & Dörflinger, C. European Foundation for Living and Working Conditions. http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2007/18/en/1/ef0718en.pdf.

(15)  Vestergaard Poulsen, L. „From Deprived Neighbourhood to Sustainable Community” ingliskeelne ülevaade. Urban II programm Århusis 2002–2007.

(16)  Vt The Health Benefits of Volunteering – A Review of Recent Research (Corporation for National and Community Service, 2007).

(17)  Vt Civil Society as a Partner in European Union Structural Funds. European Citizen Action Service. November, 2004.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/14

---

EIP 2006. aasta aastaaruanne

P6_TA(2008)0132

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga 2006. aasta aastaaruande kohta (2007/2251(INI))

(2009/C 259 E/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 266 ja 267, mis käsitlevad Euroopa Investeerimispanka (EIP), ning protokolli (nr 11)EIP põhikirja kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 266 ja 267, mis käsitlevad Euroopa Investeerimispanka (EIP), ning protokolli (nr 11)EIP põhikirja kohta (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 248 kontrollikoja ülesannete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 248 kontrollikoja ülesannete kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 13. detsembril 2007 allkirjastatud Lissaboni lepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 13. detsembril 2007 allkirjastatud Lissaboni lepingut;

| — | võttes arvesse oma 15. veebruari 2007. aasta resolutsiooni EIP 2005. aasta aastaaruande kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. veebruari 2007. aasta resolutsiooni EIP 2005. aasta aastaaruande kohta (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 19. aprilli 2007. aasta otsust 2007/247/EÜ ühenduse osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamises (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. aprilli 2007. aasta otsust 2007/247/EÜ ühenduse osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamises (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 10. juuli 2003. aasta otsust, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti uurimisalast pädevust seoses EIPga (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 10. juuli 2003. aasta otsust, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti uurimisalast pädevust seoses EIPga (4);

| — | võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsust 2006/1016/EÜ, (5) millega EIP-le antakse uued volitused, mis võimaldavad tal anda Euroopa Liidu naaberriikides laene 12,4 miljardi euro ulatuses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsust 2006/1016/EÜ, (5) millega EIP-le antakse uued volitused, mis võimaldavad tal anda Euroopa Liidu naaberriikides laene 12,4 miljardi euro ulatuses;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas, (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (7) (mis puudutab riskijagamise rahastamisvahendeid); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas, (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (7) (mis puudutab riskijagamise rahastamisvahendeid);

| — | võttes arvesse EIP ja komisjoni vahelise koostöölepingu sõlmimist 11. jaanuaril 2008, millega luuakse üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenutagamisvahend; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP ja komisjoni vahelise koostöölepingu sõlmimist 11. jaanuaril 2008, millega luuakse üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenutagamisvahend;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsust 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsust 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (8);

| — | võttes arvesse EIP 49. aastaaruannet (2006) ja 28. märtsil 2006 heaks kiidetud avalikustamispoliitikat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP 49. aastaaruannet (2006) ja 28. märtsil 2006 heaks kiidetud avalikustamispoliitikat;

| — | võttes arvesse EIP poolt 2006. aastal algatatud „Euroopa keskkonnakaitse põhimõtteid”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP poolt 2006. aastal algatatud „Euroopa keskkonnakaitse põhimõtteid”;

| — | võttes arvesse panga tegevuskava aastateks 2007–2009, mis kinnitati direktorite nõukogu 12. detsembri 2006. aasta koosolekul; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse panga tegevuskava aastateks 2007–2009, mis kinnitati direktorite nõukogu 12. detsembri 2006. aasta koosolekul;

| — | võttes arvesse EIP presidendi Philippe Maystadti 11. septembri 2007. aasta ettekannet eelarvekontrollikomisjonis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP presidendi Philippe Maystadti 11. septembri 2007. aasta ettekannet eelarvekontrollikomisjonis;

| — | võttes arvesse 2006. eelarveaasta kinnitatud raamatupidamisaruandeid, mille kohta on teinud positiivse järeldusotsuse sõltumatu audiitor ja EIP auditikomitee; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2006. eelarveaasta kinnitatud raamatupidamisaruandeid, mille kohta on teinud positiivse järeldusotsuse sõltumatu audiitor ja EIP auditikomitee;

| — | võttes arvesse uuringut Euroopa transpordi infrastruktuuri ja teenuste uute rahastamisvahendite kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut Euroopa transpordi infrastruktuuri ja teenuste uute rahastamisvahendite kohta (9);

| — | võttes arvesse 14. detsembril 2007 Clermont-Ferrand'is (Prantsusmaal) toimunud sümpoosioni „Euroopa Liidu territooriumi planeerimine ja arendamine: investeeringutega seotud väljakutsed liidus ja nende rahastamine: Euroopa Investeerimispanga roll” tööd ja järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. detsembril 2007 Clermont-Ferrand'is (Prantsusmaal) toimunud sümpoosioni „Euroopa Liidu territooriumi planeerimine ja arendamine: investeeringutega seotud väljakutsed liidus ja nende rahastamine: Euroopa Investeerimispanga roll” tööd ja järeldusi;

| — | võttes arvesse edusamme, mida EIP teeb pettusevastase poliitika ja menetluste käimasoleval läbivaatamisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse edusamme, mida EIP teeb pettusevastase poliitika ja menetluste käimasoleval läbivaatamisel;

| — | võttes arvesse 2. märtsil 2005 vastu võetud abi tõhusust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni ja Euroopa Liidu arengukonsensust (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. märtsil 2005 vastu võetud abi tõhusust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni ja Euroopa Liidu arengukonsensust (10);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45 ja artikli 112 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45 ja artikli 112 lõiget 2;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0079/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0079/2008),

| A. | arvestades, et EIP ülesanne on aidata kapitalituru vahendite ja omavahendite abil arendada tasakaalustatud ja stabiilset siseturgu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EIP ülesanne on aidata kapitalituru vahendite ja omavahendite abil arendada tasakaalustatud ja stabiilset siseturgu;

| B. | arvestades EIP rolli kogu ELi tasakaalustatud arengus ja eri piirkondade, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade arengutaseme erinevuste vähendamises; |
| --- | --- |

B.

arvestades EIP rolli kogu ELi tasakaalustatud arengus ja eri piirkondade, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade arengutaseme erinevuste vähendamises;

| C. | arvestades EIP märgitud kapitali, mis 31. detsembril 2006 oli 163,7 miljardit eurot, millest liikmesriigid maksid sisse 8,2 miljardit eurot; |
| --- | --- |

C.

arvestades EIP märgitud kapitali, mis 31. detsembril 2006 oli 163,7 miljardit eurot, millest liikmesriigid maksid sisse 8,2 miljardit eurot;

| D. | arvestades, et EIP põhikirjas nähakse ette, et EIP antud laenude ja tagatiste kogusumma ei tohi ületada 250 % tema märgitud kapitalist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EIP põhikirjas nähakse ette, et EIP antud laenude ja tagatiste kogusumma ei tohi ületada 250 % tema märgitud kapitalist;

| E. | arvestades, et EIP suhtes ei kehti Basel II kokkuleppest tulenevad kohustused, kuid EIP on otsustanud neid eeskirju vabatahtlikult järgida niivõrd, kui need on kohaldatavad tema tegevuse suhtes; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EIP suhtes ei kehti Basel II kokkuleppest tulenevad kohustused, kuid EIP on otsustanud neid eeskirju vabatahtlikult järgida niivõrd, kui need on kohaldatavad tema tegevuse suhtes;

| F. | arvestades Luksemburgi finantssektori järelevalvekomisjoni nõusolekut jälgida tähelepanelikult EIP haldus- ja riskipoliitikat, kuid üksnes mitteametliku ja nõuandva organina, jättes EIP ülesandeks Basel II kokkuleppe kohaldamisraamistiku määratlemise tema enda vajadustest sõltuvalt; |
| --- | --- |

F.

arvestades Luksemburgi finantssektori järelevalvekomisjoni nõusolekut jälgida tähelepanelikult EIP haldus- ja riskipoliitikat, kuid üksnes mitteametliku ja nõuandva organina, jättes EIP ülesandeks Basel II kokkuleppe kohaldamisraamistiku määratlemise tema enda vajadustest sõltuvalt;

| G. | arvestades, et EIP on määratlenud ühe oma prioriteedina usaldusväärse, konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku energiavarustuse täienduseks majanduslikule ja sotsiaalsele sidususele, teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni toetamisele, üleeuroopalistele transpordi- ja energiavõrkudele, keskkonna pikaajalisele elujõulisusele, kliimamuutuse vastu võitlemisele ning väikeste ning keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetamisele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EIP on määratlenud ühe oma prioriteedina usaldusväärse, konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku energiavarustuse täienduseks majanduslikule ja sotsiaalsele sidususele, teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni toetamisele, üleeuroopalistele transpordi- ja energiavõrkudele, keskkonna pikaajalisele elujõulisusele, kliimamuutuse vastu võitlemisele ning väikeste ning keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetamisele;

| H. | arvestades ELi infrastruktuuri rahastamise mahukust, mis on hinnanguliselt 600 miljardit eurot (9); |
| --- | --- |

H.

arvestades ELi infrastruktuuri rahastamise mahukust, mis on hinnanguliselt 600 miljardit eurot (9);

| I. | arvestades EIP väga olulist rolli üleeuroopaliste võrkude arendamises eri vahendite ja mehhanismide kättesaadavaks muutmise teel; |
| --- | --- |

I.

arvestades EIP väga olulist rolli üleeuroopaliste võrkude arendamises eri vahendite ja mehhanismide kättesaadavaks muutmise teel;

| J. | arvestades raskusi, millega EL on kokku puutunud suurte üleeuroopaliste projektide, näiteks Galileo projekti rahastamisel; |
| --- | --- |

J.

arvestades raskusi, millega EL on kokku puutunud suurte üleeuroopaliste projektide, näiteks Galileo projekti rahastamisel;

| K. | arvestades EIP inimressursside kvaliteeti, eriti finantskorralduse ja projektide koostamisel abistamise valdkonnas; |
| --- | --- |

K.

arvestades EIP inimressursside kvaliteeti, eriti finantskorralduse ja projektide koostamisel abistamise valdkonnas;

| L. | arvestades EIP tähtsat rolli arengumaade projektide rahastamisel, |
| --- | --- |

L.

arvestades EIP tähtsat rolli arengumaade projektide rahastamisel,

Üldised märkused

1.   õnnitleb EIPd 2006. aasta tegevusaruande puhul ning julgustab teda jätkama oma tegevust Euroopa majanduse arendamisel, et edendada majanduskasvu, töökohtade loomist ning piirkondadevahelist ja sotsiaalset ühtekuuluvust;

2.   väljendab heameelt EIP läbipaistvuse ja igakülgse koostöö üle parlamendiga;

3.   nõuab teabeürituste korraldamist EIP ja Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni vahel vähemalt kord aastas, et käsitleda samaaegselt Euroopa Arengufondi eelarve täitmisele heakskiidu andmisega ka Euroopa Arengufondi investeerimisrahastu kasutamist;

Eelarvekontroll ja haldus

4.   kutsub EIPd tegema jõupingutusi, et säilitada AAA-krediidireiting, mis on tema tegevuse ja parimate laenuintresside tagatis, ning kohandama oma järelevalvepoliitikat sellele vastavalt, jätmata siiski tähelepanuta väga pikaajalisi investeeringuid;

5.   rõhutab, et EIP poliitika pettuse ja korruptsiooni suhtes näeb ette nulltolerantsi, ning tervitab uurimiste arvu suurenemist, samuti tihenenud koostööd Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF); kutsub EIPd ühtlasi üles hõlmama pettusevastase poliitika ja menetluste vastuvõtmisel järgmiste tulemusteni viivaid meetmeid:

| i) | administratiivne välistamismehhanism nende äriühingute osas, mis on EIP ja muude mitmepoolsete arengupankade hinnangul süüdi korruptsioonis; |
| --- | --- |

i)

administratiivne välistamismehhanism nende äriühingute osas, mis on EIP ja muude mitmepoolsete arengupankade hinnangul süüdi korruptsioonis;

| ii) | siseinformaatorite kaitsmise poliitika ja |
| --- | --- |

ii)

siseinformaatorite kaitsmise poliitika ja

| iii) | praeguste hanketingimuste läbivaatamine; |
| --- | --- |

iii)

praeguste hanketingimuste läbivaatamine;

6.   väljendab rahulolu, et väljastpoolt tulnud kaebused võetakse vastu ja nendega tegeldakse eraldi üksuses ja et on olemas apellatsioonimenetlus Euroopa ombudsmani kaudu esitatud kaebuste suhtes; tervitab ja toetab aktiivselt Euroopa ombudsmani ja EIP vahelist dialoogi; kutsub EIPd sellega seoses üles vaatama läbi oma sisemist kaebuste mehhanismi ja andma välja uued apellatsioonimenetlust puudutavad suunised, mida on laiendatud kogu EIP rahastatavale tegevusele;

7.   tervitab EIP soovi saavutada avalikustamise poliitika raames läbipaistvus ja mahukat teavet, mille pank üldsusele kättesaadavaks teeb, mis hõlmab igal aastal avaldatavaid rahastatavate projektide nimekirju koos lühikese informatsiooniga nende projektide kohta; julgustab EIPd arendama tegevuse hindamise osakonna (kes teostab projektide ja programmide järelhindamist esindusliku valimi põhjal) tegevust;

Raamatupidamiskontroll ja usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve ning tulemuste mõõtmise mehhanismid

8.   tõstab esile välisauditi tulemusel saadud positiivset arvamust ja auditikomitee järeldusi aastaaruande kohta; kordab oma soovi kehtestada EIP suhtes samasugused usaldatavusnormatiivid mis krediidiasutuste suhtes ning tegelik usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve, nentides samas, et kõnealuseid normatiive ei kohaldata samaväärsete rahvusvaheliste finantsasutuste suhtes;

9.   nõuab sõltumatu reguleeriva organi sisseseadmist EIP finantsolukorra kvaliteedi kontrollimiseks, raamatupidamistulemuste täpse hindamise ja kutsealastest käitumisreeglitest kinnipidamise tagamiseks; soovitab seda ellu viia, tugevdades samal ajal EIP sõltumatut auditikomiteed;

10.   soovitab, et EIP pöörduks Euroopa pangandusinspektorite komitee (CEBS) poole arvamuse saamiseks nimetatud reguleeriva organi kohta, milles tuleks täpsustada, kes võiks kontrolliülesandeid teostada kuni tõelise Euroopa panganduse reguleerija loomiseni; teeb ettepaneku kaaluda kõiki võimalusi, näiteks kaasata CEBS või riiklik reguleerija või mitu riiklikku reguleerijat kord aastas toimuva rotatsiooni korras;

11.   tervitab EIP püüdlusi kasutada oma ja Euroopa Investeerimisfondi konsolideeritud raamatupidamisaruannetes rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid (IFRS), kusjuures Euroopa Investeerimisfondi puhul on eelarveaasta 2006 esimene rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohaldamise aasta;

12.   toetab – tingimusel, et kolmandaid isikuid teavitatakse nõuetekohaselt – EIPi kahtlusi rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite liiga rutaka kohaldamise suhtes kohustuslike aruannete suhtes seni, kuni liikmesriikides ei ole saavutatud ulatuslikku konsensust nt õiglase väärtuse arvestamise osas, mis võib tuua kaasa väga suured lahknevused EIP konsolideerimata finantstulemuste määratlemisel;

13.   soovitab seda küsimust siiski tehniliselt jälgida, mis muutub väga vajalikuks seoses raamatupidamisandmete esitamise, heakskiitmise ja kasutamisega, kui vaadata riskikapitali tehingute ja VKEde rahastamise arengut ning finantskorralduslikke uuendusi, mida EL peab tegema oma infrastruktuuri rahastamiseks;

14.   võtab teadmiseks EIP metoodilised valikud krediidiriski hindamiseks, et tasakaalustada krediidikahjuga seotud kogemuste puudumisest tingitud vajakajäämised, juhtides samas tähelepanu vajadusele võtta kasutusele ennetusmeetmed riski minimeerimiseks ja finantsvahendite maksimaalseks kaitsmiseks Euroopa poliitika eesmärkide elluviimise tagamist silmas pidades;

15.   võtab teadmiseks jõupingutused, mida nende raskuste ületamiseks sisemiste ja välimiste parameetrite ülekandmise abil on tehtud, ning soovib, et Euroopa Parlamenti teavitataks uutest meetoditest EIP klientide usaldusreitingu kindlakstegemiseks ja krediidiriski hindamiseks; märgib seoses väärtpaberistamistehingutega, et praegu kasutatava lihtsustatud lähenemisviisi võiks tulevikus läbi vaadata;

16.   avaldab Basel II kokkuleppe kohaldamisega seoses lootust, et EIP suudab tõestada suutlikkust täita oma ülesandeid omavahendite (33,5 miljardit eurot) abil ning hoida kõrgeimat AAA-krediidireitingut;

Strateegia ja eesmärgid

17.   väljendab heameelt uue strateegia (2007–2009) suuniste üle, mis näevad ette lisandväärtuse tugevdamist, riski võtmise järkjärgulist suurendamist, muu hulgas VKEsid ja kohalikke omavalitsusi toetavas tegevuses, uute rahastamisvahendite kasutamist ning koostöö tugevdamist komisjoniga; toetab tingimusteta EIP tegevuskava aastateks 2007–2009;

Uued strateegilised prioriteedid ja vahendid

18.   väljendab heameelt usaldusväärse, konkurentsivõimelise ja säästva energia, sealhulgas alternatiivsete ja taastuva energiaallikate edendamise kaasamise üle EIP tegevuskava põhieesmärkide hulka ja nõuab keskkonnasõbralike rahastamiskriteeriumide väljatöötamist vastavalt kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise strateegilistele eesmärkidele ELis;

19.   väljendab heameelt, et säästev areng on endiselt üks EIP peamine nõue; õnnitleb EIPd suurepäraste laenutegevuse alaste tulemuste puhul keskkonnakaitse ning sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse edendamiseks; julgustab EIPd tugevdama oma keskkonna- ja sotsiaalpoliitikat, et veelgi parandada ja ajakohastada praeguseid normatiive, eelkõige seoses välislaenudega; palub EIP-l selgitada oma hindamisprotsessi eesmärke ja meetodeid ning lisada oma tehingutesse rohkem erinevaid sotsiaalseid ja keskkonnategureid ja tagada selle tegevuse sidusus – täpsemalt Aafrika mandril –Euroopa arengukonsensusega ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega; palub EIP-l tagada aktiivne koostöö kodanikuühiskonnaga, eriti konsultatsioonide kaudu;

20.   õnnitleb EIPd komisjoniga sõlmitud raamlepingute puhul: riskijagamisrahastu ja üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenutagamisvahend; julgustab komisjoni ja EIPd töötama välja rohkem ühiseid vahendeid ELi poliitika toetamiseks, püüdes ühtlasi kaasata rohkem erakapitali, et täiel määral tagada EIP esmaeesmärkide täitmine;

Suurte infrastruktuuriprojektide rahastamine

21.   tuletab meelde, et ehkki EIP tegevus täiendab erasektori oma, peab ta vältima igasugust konkurentsi erasektoriga, et otsida Euroopa projektide rahastamiseks parimat võimendavat mõju;

22.   julgustab veel kord EIPd eelistama üleeuroopaliste võrkude (TEN), sealhulgas riiklike võrgustike omavahelist ühendamist võimaldava piiriülese infrastruktuuri rahastamist, mis on sotsiaalsele ühtekuuluvusele keskendunud turumajanduse arendamise oluline osa; kutsub EIPd üleeuroopaliste võrkudega seoses üles tähtsustama eelkõige väiksemate või negatiivsete süsinikuheitmetega infrastruktuuri või transpordiprojekte;

23.   teeb ettepaneku, et arvestades EIP inimressursside kvaliteeti, erapooletust ja mahuka infrastruktuuri rahastamise kogemust peaks komisjon andma talle ülesande kaaluda infrastruktuuri rahastamist strateegilisest seisukohast, võttes arvesse tasakaalustatud piirkondliku arengu vajadust ja välistamata ühtegi stsenaariumi: toetused, liikmesriikide poolt EIP kapitalis märgitud summade vabastamine, laenud (sealhulgas EIP laenud, nt liikmesriikide erilaenudega rahastatud (11)), uuenduslikud vahendid, nt riskijagamisrahastu ja üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenutagamisvahend, pikaajaliste ja mitte koheselt kasumlike projektidega seotud finantskorraldus, tagatissüsteemide väljatöötamine, investeeringute kohta eraldi jao loomine ELi eelarves, Euroopa, riiklike ja kohalike ametite vahelised finantskonsortsiumid, avaliku ja erasektori partnerlused jne;

VKEde toetamine

24.   kutsub EIPd tagama piisava riskikapitali kättesaadavust riskikapitali investoritele vähe huvi pakkuvatele VKEdele, väljendab heameelt, et on käivitatud ühine algatus JEREMIE (ühine rahastamisskeem väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks), mille töötasid 2005. aastal välja komisjoni regionaalpoliitika peadirektoraat ja EIP, et võimaldada ettevõtjatele paremat juurdepääsu finantskorralduse vahenditele, ning toetab konkurentsivõime ja innovatsiooniprogrammi väljatöötamist Lissaboni tegevuskava prioriteetide raames;

25.   tuletab meelde, et parlament kiitis heaks ELi osalemise Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamises, et anda Euroopa Investeerimisfondi käsutusse vahendid, mida ta vajab selleks, et täita oma ülesanne ja viia ellu majandusliku ning sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitika;

26.   kinnitab vajadust tegelda tõhusamalt VKEde rahastamisega seotud puudujääkidega turul ja julgustab komisjoni, EIPd ja Euroopa Investeerimisfondi jätkama ühenduse finantsvahendite mitmekesistamist riskikapitali osas nii eelnevalt (tehnosiire) kui järgnevalt (vahefinantseerimine) ning soodustama mikrokrediidi edendamist Euroopas uue majanduskasvu ja tööhõivet toetava Euroopa mikrokrediidi arendamise algatuse (KOM(2007)0708) raames;

Abi projektide koostamisel

27.   rõhutab EIP oskusteadmisi projektide koostamisel, eriti tänu JASPERSi programmile (ühisabi Euroopa piirkondade projektide toetamiseks), tuletab meelde, et EIP oluline lisandväärtus seisneb tema suutlikkuses korraldada projektide ning avaliku ja erasektori partnerlussuhete rahastamine, seda eriti Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse ekspertkeskuse raames, ning palub EIP-l anda kohaliku tasandi projektijuhtidele rohkem teavet tehnilise abi kohta, mida ta võib osutada;

28.   õnnitleb EIPd uute esinduste avamise puhul liikmesriikides, mis annavad EIP-le suurema nähtavuse ning toovad ta lähemale projektijuhtidele, selleks et lihtsustada projektide teostamist ja aidata EIP-l sõlmida tugevamad sidemed organisatsioonide, institutsioonide ning kohalike asutustega tasakaalustatud piirkondlikku arengut käsitleva ELi poliitika edukaks väljatöötamiseks ning ELiga alates 2004. aastast ühinenud riikide kiiremaks kaasamiseks;

Tegevus väljaspool Euroopa Liitu

29.   märgib rahuloluga Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu (FEMIP) tegevuse läbivaatamise positiivseid järeldusi; väljendab selle läbivaatamise põhjal heameelt nõukogu üleskutse üle arendada Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastut edasi Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse tugevdamiseks; loodab sellega seoses, et EIP-le antud laenuandmise volitused aastateks 2007–2013, mida on täiendatud asjakohaste eelarvevahenditega, võimaldavad kiirendada piirkonna majanduslikku integreerimist;

30.   kutsub EIPd üles toimima arengupiirkondades kooskõlas abi tõhusust käsitleva Pariisi deklaratsiooni põhimõtetega, ning tagama sidusust Euroopa arengukonsensusega, eelkõige andes tõhusat abi, tugevdades vastastikust vastutust ja võttes vastu mõõdetavad arengunäitajad;

31.   on seisukohal, et Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu peab jääma teljeks, mille ümber koondatakse kõik Vahemere piirkonna edasiseks arendamiseks tehtavad Euroopa algatused;

32.   julgustab EIPd jätkama laenuandmist eri valuutades, sealhulgas areneva majandusega riikide valuutades, kindlustades ennast samas alati vahetuskursi riskide vastu;

*

- *

33.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Investeerimispangale ja liikmesriikide valitsustele ning parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokollid.

(2)  ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 544.

(3)  ELT L 107, 25.4.2007, lk 5

(4)  Kohtuasi C-15/00, Komisjon/EIP, EKL 2003, lk I-07281.

(5)  ELT L 414, 30.12.2006, lk 95.

(6)  ELT L 162, 22.6.2007, lk 1.

(7)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

(8)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 15.

(9)  PE 379.207, IP/B/TRAN/IC/2006–184.

(10)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Komisjoni ühisavaldus Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: Euroopa konsensus – Euroopa konsensus arengu küsimuses (ELT C 46, 24.2.2006, lk 1).

(11)  EIP põhikirja artikkel 6.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/19

---

Tänavakodutuse kaotamine

P6_TA(2008)0163

Euroopa Parlamendi deklaratsioon tänavakodutuse kaotamise kohta

(2009/C 259 E/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 116, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 116,

| A. | arvestades, et kodutus tunnistati tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste (EPSCO) nõukogu 2005. aasta kohtumisel prioriteediks ja see on prioriteet ka ELi sotsiaalkaitse ja kaasamise strateegia nn aktiivse kaasamise osa kohaselt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kodutus tunnistati tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste (EPSCO) nõukogu 2005. aasta kohtumisel prioriteediks ja see on prioriteet ka ELi sotsiaalkaitse ja kaasamise strateegia nn aktiivse kaasamise osa kohaselt;

| B. | arvestades, et nõuetekohase eluasemega kindlustatus on põhiline inimõigus ja öömaja saamine on tihti esimene samm äärmises vaesuses ja tõrjutuses elavate inimeste eluasemeprobleemi sobiva ja püsiva lahenduse suunas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nõuetekohase eluasemega kindlustatus on põhiline inimõigus ja öömaja saamine on tihti esimene samm äärmises vaesuses ja tõrjutuses elavate inimeste eluasemeprobleemi sobiva ja püsiva lahenduse suunas;

| C. | arvestades, et igal talvel külmub kogu ELis surnuks inimesi, sest puuduvad nende hädamajutamise kohad ja nende vajadusi rahuldavad abiteenused; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et igal talvel külmub kogu ELis surnuks inimesi, sest puuduvad nende hädamajutamise kohad ja nende vajadusi rahuldavad abiteenused;

| D. | arvestades, et tänaval elamine on kodutuse kõige silmapaistvam vorm, millega saab tõhusalt tegelda ainult osana laiemast terviklikust strateegiast; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tänaval elamine on kodutuse kõige silmapaistvam vorm, millega saab tõhusalt tegelda ainult osana laiemast terviklikust strateegiast;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament on kutsunud käesoleval aastal kahel korral üles kiirele tegutsemisele kodutuse probleemide lahendamisel, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament on kutsunud käesoleval aastal kahel korral üles kiirele tegutsemisele kodutuse probleemide lahendamisel,

1.   palub nõukogul leppida kokku, et EL võtaks endale kohustuse kaotada tänavakodutus kogu ELis 2015. aastaks;

2.   palub komisjonil töötada välja kodutuse määratlemise ELi raamistik, koguda võrreldavat ja usaldusväärset statistikat ning anda igal aastal ülevaade kodutuse kaotamiseks võetud meetmest ja edusammudest nende täitmisel liikmesriikides;

3.   soovitab liikmesriikidel töötada välja nn talvise hädaolukorra kavad osana laiemast kodutuse kaotamise strateegiast;

4.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

Allakirjutanute nimed

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Liam Aylward, Peter Baco, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Jens-Peter Bonde, Guy Bono, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Wolfgang Bulfon, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Françoise Castex, Pilar del Castillo Vera, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Jorgo Chatzimarkakis, Giulietto Chiesa, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Daniel Cohn-Bendit, Richard Corbett, Giovanna Corda, Titus Corlăţean, Thierry Cornillet, Paolo Costa, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Brian Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Giorgos Dimitrakopoulos, Vasile Dîncu, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Brigitte Douay, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Christian Ehler, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Harald Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Monica Frassoni, Sorin Frunzăverde, Urszula Gacek, Kinga Gál, Vicente Miguel Garcés Ramón, Jean-Paul Gauzès, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Neena Gill, Robert Goebbels, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Nathalie Griesbeck, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Catherine Guy-Quint, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Adeline Hazan, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Jacky Hénin, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Jim Higgins, Jens Holm, Krzysztof Hołowczyc, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Anne E. Jensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Wolf Klinz, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Wiesław Stefan Kuc, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, André Laignel, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Anne Laperrouze, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Erika Mann, Thomas Mann, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, David Martin, Jean-Claude Martinez, Jan Tadeusz Masiel, Jiří Maštálka, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Manolis Mavrommatis, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Willy Meyer Pleite, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Viktória Mohácsi, Cristobal Montoro Romero, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Elisabeth Morin, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Joseph Muscat, Robert Navarro, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Rareș-Lucian Niculescu, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, Willi Piecyk, Rihards Pīks, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Hubert Pirker, Paweł Bartłomiej Piskorski, Lapo Pistelli, Gianni Pittella, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Lydie Polfer, Mihaela Popa, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Marco Rizzo, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Libor Rouček, Martine Roure, Paul Rübig, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Daciana Octavia Sârbu, Toomas Savi, Luciana Sbarbati, Christel Schaldemose, Pierre Schapira, Karin Scheele, Agnes Schierhuber, Olle Schmidt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Elisabeth Schroedter, Willem Schuth, Esko Seppänen, Czesław Adam Siekierski, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Peter Šťastný, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Daniel Strož, Margie Sudre, László Surján, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Ţicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Nikolaos Vakalis, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka

---

Kolmapäev 23. aprill 2008

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/22

---

Roheline raamat kodanikuühiskonna rolli kohta Euroopa Liidu uimastipoliitikas

P6_TA(2008)0169

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2008.aasta resolutsioon kodanikuühiskonna rolli Euroopa Liidu uimastipoliitikas käsitleva rohelise raamatu kohta (2007/2212(INI))

(2009/C 259 E/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2004. aasta soovitust nõukogule ja Euroopa Ülemkogule Euroopa uimastistrateegia (2005–2012) kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2004. aasta soovitust nõukogule ja Euroopa Ülemkogule Euroopa uimastistrateegia (2005–2012) kohta (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 26. juuni 2006. aasta rohelist raamatut kodanikuühiskonna rolli kohta Euroopa Liidu uimastipoliitikas (KOM(2006)0316); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. juuni 2006. aasta rohelist raamatut kodanikuühiskonna rolli kohta Euroopa Liidu uimastipoliitikas (KOM(2006)0316);

| — | võttes arvesse eespool nimetatud rohelise raamatu alusel läbi viidud avaliku arutelu tulemuste kohta 18. aprillil 2007. aastal avaldatud aruannet ja saadud vastuseid (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eespool nimetatud rohelise raamatu alusel läbi viidud avaliku arutelu tulemuste kohta 18. aprillil 2007. aastal avaldatud aruannet ja saadud vastuseid (2);

| — | võttes arvesse ELi lepingu VI jaotist, eriti selle artiklit 29 ja artikli 31 lõike 1 punkti e; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu VI jaotist, eriti selle artiklit 29 ja artikli 31 lõike 1 punkti e;

| — | võttes arvesse rahvusvahelisi, Euroopa ja siseriiklikke vahendeid inimõiguste ja põhivabaduste kaitseks, eriti aga õiguse kaitseks elule ning tervisele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelisi, Euroopa ja siseriiklikke vahendeid inimõiguste ja põhivabaduste kaitseks, eriti aga õiguse kaitseks elule ning tervisele;

| — | võttes arvesse ÜRO 30. märtsi 1961. aasta narkootiliste ainete ühtset konventsiooni, mida on muudetud 25. märtsi 1972. aasta Genfi protokolliga, ja ÜRO 21. veebruari 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni ning 19. detsembri 1988. aasta narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastast konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 30. märtsi 1961. aasta narkootiliste ainete ühtset konventsiooni, mida on muudetud 25. märtsi 1972. aasta Genfi protokolliga, ja ÜRO 21. veebruari 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni ning 19. detsembri 1988. aasta narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastast konventsiooni;

| — | võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1920/2006 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Seirekeskuse kohta (3), milles sõnastatakse uuesti varasemad õigusaktid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1920/2006 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Seirekeskuse kohta (3), milles sõnastatakse uuesti varasemad õigusaktid;

| — | võttes arvesse Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2007. aasta aastaaruannet (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2007. aasta aastaaruannet (4);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. septembri 2007. aasta otsust nr 1150/2007/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm „Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus”, (5) eriti selle artikleid 2–7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. septembri 2007. aasta otsust nr 1150/2007/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm „Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus”, (5) eriti selle artikleid 2–7;

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 21. detsembri 2006. aasta töödokumenti „2006. aasta arenguülevaade ELi narkootikumidealase tegevuskava (2005–2008) täitmise kohta” (SEK(2006)1803); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 21. detsembri 2006. aasta töödokumenti „2006. aasta arenguülevaade ELi narkootikumidealase tegevuskava (2005–2008) täitmise kohta” (SEK(2006)1803);

| — | võttes arvesse komisjoni 10. detsembri 2007. aasta teatist, mis käsitleb 2007. aasta arenguülevaadet ELi narkootikumidealase tegevuskava (2005–2008) täitmise kohta (KOM(2007)0781); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. detsembri 2007. aasta teatist, mis käsitleb 2007. aasta arenguülevaadet ELi narkootikumidealase tegevuskava (2005–2008) täitmise kohta (KOM(2007)0781);

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 2005. aasta juunis vastu võetud ELi narkootikumidealast tegevuskava (2005–2008) (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 2005. aasta juunis vastu võetud ELi narkootikumidealast tegevuskava (2005–2008) (6);

| — | võttes arvesse nõukogu 10. mai 2005. aasta otsust 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. mai 2005. aasta otsust 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta (7);

| — | võttes arvesse ELi uimastistrateegiat (2005–2012), mis kinnitati 16.–17. detsembri 2004. aasta Euroopa Ülemkogul (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi uimastistrateegiat (2005–2012), mis kinnitati 16.–17. detsembri 2004. aasta Euroopa Ülemkogul (8);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta (9);

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee eriistungjärgul 8. ja 10. juunil 1998. aastal vastu võetud poliitilist deklaratsiooni uimastite kohta ning resolutsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee eriistungjärgul 8. ja 10. juunil 1998. aastal vastu võetud poliitilist deklaratsiooni uimastite kohta ning resolutsioone;

| — | võttes arvesse ÜRO tegevust, eriti narkootikumide komisjoni viiekümne esimest istungjärku, mis toimub 10.–14. märtsil 2008. aastal (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO tegevust, eriti narkootikumide komisjoni viiekümne esimest istungjärku, mis toimub 10.–14. märtsil 2008. aastal (10);

| — | võttes arvesse valget raamatut Euroopa valitsemistava kohta (KOM(2001)0428 ja komisjoni teatisi „Konsulteerimis- ja dialoogikultuuri edendamine: üldpõhimõtted ja miinimumnõuded komisjoni konsulteerimiseks huvitatud isikutega” (KOM(2002)0704) ja „Strateegilised eesmärgid 2005–2009. Euroopa 2010: partnerlus Euroopa uuendamiseks. Heaolu, solidaarsus ja turvalisus” (KOM(2005)0012); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valget raamatut Euroopa valitsemistava kohta (KOM(2001)0428 ja komisjoni teatisi „Konsulteerimis- ja dialoogikultuuri edendamine: üldpõhimõtted ja miinimumnõuded komisjoni konsulteerimiseks huvitatud isikutega” (KOM(2002)0704) ja „Strateegilised eesmärgid 2005–2009. Euroopa 2010: partnerlus Euroopa uuendamiseks. Heaolu, solidaarsus ja turvalisus” (KOM(2005)0012);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0073/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0073/2008),

| A. | arvestades, et tuleks edendada Euroopa tasandil otsivamat dialoogi kodanikuühiskonna erinevate komponentide (rahvustevahelisel, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil) vahel, eesmärgiga parandada uimastipoliitikaga seotud otsuste sõnastamist, rakendamist ja hindamist nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tuleks edendada Euroopa tasandil otsivamat dialoogi kodanikuühiskonna erinevate komponentide (rahvustevahelisel, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil) vahel, eesmärgiga parandada uimastipoliitikaga seotud otsuste sõnastamist, rakendamist ja hindamist nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil;

| B. | arvestades, et kodanikuühenduste loomine Euroopa tasandil on andnud riiklike, piirkondlike ja kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonide seisukohalt selgelt lisandväärtust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kodanikuühenduste loomine Euroopa tasandil on andnud riiklike, piirkondlike ja kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonide seisukohalt selgelt lisandväärtust;

| C. | arvestades, et eelkõige kodanikuühiskond võib jagada ulatuslikku kogemust seoses uimastipoliitika konkreetsete aspektidega, nagu ennetustöö, teabe pakkumine, sõltuvusest vabanevate isikute toetamine ja ühiskonda taasintegreerimine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eelkõige kodanikuühiskond võib jagada ulatuslikku kogemust seoses uimastipoliitika konkreetsete aspektidega, nagu ennetustöö, teabe pakkumine, sõltuvusest vabanevate isikute toetamine ja ühiskonda taasintegreerimine;

| D. | arvestades, et ELi 2005.–2012. aasta uimastistrateegia esmatähtis eesmärk on anda täpset teavet rolli kohta, mida kodanikuühiskond uimastite suhtes mängib, ja seda tugevdada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi 2005.–2012. aasta uimastistrateegia esmatähtis eesmärk on anda täpset teavet rolli kohta, mida kodanikuühiskond uimastite suhtes mängib, ja seda tugevdada;

| E. | arvestades, et roheline raamat kodanikuühiskonna rolli kohta ELi uimastipoliitikas ning kodanikuühiskonna uimastifoorumi loomine on esimene praktiline samm nimetatud eesmärgi saavutamise suunas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et roheline raamat kodanikuühiskonna rolli kohta ELi uimastipoliitikas ning kodanikuühiskonna uimastifoorumi loomine on esimene praktiline samm nimetatud eesmärgi saavutamise suunas;

| F. | arvestades, et enamik komisjoni konsultatsioonides osalenud organisatsioone suhtusid väga soosivalt olemasolevate võrkude temaatilise ühendamise ideesse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et enamik komisjoni konsultatsioonides osalenud organisatsioone suhtusid väga soosivalt olemasolevate võrkude temaatilise ühendamise ideesse;

| G. | arvestades kodanikuühiskonna ning ELi institutsioonide ja asutuste vahelise suurema sünergia tähtsust, et luua pidevatel konsultatsioonidel põhinev suhe ning soodustada teabe ja parimate tavade vahetust, pöörates erilist tähelepanu teaduspanusele; |
| --- | --- |

G.

arvestades kodanikuühiskonna ning ELi institutsioonide ja asutuste vahelise suurema sünergia tähtsust, et luua pidevatel konsultatsioonidel põhinev suhe ning soodustada teabe ja parimate tavade vahetust, pöörates erilist tähelepanu teaduspanusele;

| H. | arvestades, et tuleks rõhutada meetmete ning kolmandate riikidega koostööd tegevate ja uimastiküsimustega tegelemise alternatiivsete, jätkusuutlike strateegiate edendamisel osalevate kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli tõhustamise esmatähtsust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tuleks rõhutada meetmete ning kolmandate riikidega koostööd tegevate ja uimastiküsimustega tegelemise alternatiivsete, jätkusuutlike strateegiate edendamisel osalevate kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli tõhustamise esmatähtsust;

| I. | arvestades, et avatud keskkond, nagu Internet, tuleks lisada igasse kavandatavasse valitud võrgustikega konkreetsetel teemadel peetavate dialoogide või konsultatsioonide struktuuri, mida toetaksid avatud konsultatsioonid kõikide huvitatud sidusrühmadega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et avatud keskkond, nagu Internet, tuleks lisada igasse kavandatavasse valitud võrgustikega konkreetsetel teemadel peetavate dialoogide või konsultatsioonide struktuuri, mida toetaksid avatud konsultatsioonid kõikide huvitatud sidusrühmadega;

| J. | arvestades, et oluline roll, mida kodanikuühiskond kõnealuses küsimuses mängida saab, peaks täiendama ja tugevdama liikmesriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide märkimisväärset kohustust teha koostööd uimastite tootmise ja uimastikaubanduse vastases võitluses, nagu nad seda terrorismi puhul teevad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et oluline roll, mida kodanikuühiskond kõnealuses küsimuses mängida saab, peaks täiendama ja tugevdama liikmesriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide märkimisväärset kohustust teha koostööd uimastite tootmise ja uimastikaubanduse vastases võitluses, nagu nad seda terrorismi puhul teevad;

| K. | arvestades, et ELi institutsioonide ja kodanikuühiskonna vaheline tihedam koostöö uimastipoliitika valdkonnas aitaks neil praeguseid strateegiaid nõuetekohaselt hinnata; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi institutsioonide ja kodanikuühiskonna vaheline tihedam koostöö uimastipoliitika valdkonnas aitaks neil praeguseid strateegiaid nõuetekohaselt hinnata;

| L. | arvestades, et terminiga „uimastid” kavatsetakse hõlmata eespool nimetatud ÜRO konventsioonides määratletud narkootilisi ja psühhotroopseid aineid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et terminiga „uimastid” kavatsetakse hõlmata eespool nimetatud ÜRO konventsioonides määratletud narkootilisi ja psühhotroopseid aineid;

| M. | arvestades, et uimastite tarbimine võib noorte tüdrukute ja naiste puhul tuua kaasa spetsiifilisi terviseriske, eelkõige seoses rasedusega või HIV/AIDSi ülekandumisega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et uimastite tarbimine võib noorte tüdrukute ja naiste puhul tuua kaasa spetsiifilisi terviseriske, eelkõige seoses rasedusega või HIV/AIDSi ülekandumisega;

| N. | arvestades, et võõrutusprogrammides osalevate meeste arv kaldub ületama neis osalevate naiste arvu ja naised moodustavad praegu ELis umbes 20 % narkomaaniaravi programmidega liituvate isikute arvust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et võõrutusprogrammides osalevate meeste arv kaldub ületama neis osalevate naiste arvu ja naised moodustavad praegu ELis umbes 20 % narkomaaniaravi programmidega liituvate isikute arvust;

| O. | arvestades, et on määratud kindlaks olulised meeste ja naiste vahelised erinevused uimastite kasutamise tasemetes ja viisides; arvestades, et teadusuuringud näitavad olulisi sugudevahelisi erinevusi sõltuvuse arenguga, riskikäitumise ja abiotsiva käitumisega seotud rea füsioloogiliste ja psühhosotsiaalsete tegurite osas, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et on määratud kindlaks olulised meeste ja naiste vahelised erinevused uimastite kasutamise tasemetes ja viisides; arvestades, et teadusuuringud näitavad olulisi sugudevahelisi erinevusi sõltuvuse arenguga, riskikäitumise ja abiotsiva käitumisega seotud rea füsioloogiliste ja psühhosotsiaalsete tegurite osas,

1.   tunnustab kodanikuühiskonna olulist rolli uimastipoliitika väljatöötamise, määratlemise, rakendamise, hindamise ja järelevalve toetamisel; rõhutab eelkõige lisandväärtust selle praktiliste kogemuste, uuendusvõime ning potentsiaali näol, mis on seotud uimastipoliitika tegelikul kohaldamisel teaduslikult testitud ja dokumenteeritud teabe ja parimate tavade vahetamisega;

2.   kutsub kõikide liikmesriikide valitsusi, valitsusväliseid organisatsioone, kodanikuühiskonna esindajaid, lapsevanemate ja kutseühendusi üles viima läbi järgmisi põhjalikke teavituskampaaniaid:

| — | uimastite tekitatud füüsilise ja psüühilise tervise riskid ja kahjustused, eriti noortele tüdrukutele, rasedatele või rinnaga toitvatele naistele ja lastele; |
| --- | --- |

—

uimastite tekitatud füüsilise ja psüühilise tervise riskid ja kahjustused, eriti noortele tüdrukutele, rasedatele või rinnaga toitvatele naistele ja lastele;

| — | reproduktiivtervis ja narkootiliste ainete ülekandumine emalt lootele; |
| --- | --- |

—

reproduktiivtervis ja narkootiliste ainete ülekandumine emalt lootele;

| — | alaealiste ja hälbiva käitumisega narkosõltlaste ravimine; |
| --- | --- |

—

alaealiste ja hälbiva käitumisega narkosõltlaste ravimine;

| — | vanemate toetamine, kelle lapsed tarbivad narkootikume; |
| --- | --- |

—

vanemate toetamine, kelle lapsed tarbivad narkootikume;

3.   tunnistab, et kirikud ja usukogukonnad on olnud uimastite vastases võitluses väga aktiivsed ja nende kogemusi tuleks seepärast uimastipoliitika määratlemisel, rakendamisel ja hindamisel arvesse võtta;

4.   nõuab kindlalt kodanikuühiskonna rolli tugevdamist Euroopa lähenemisviisil põhineva uimastipoliitika väljatöötamisel, mis on ELi 2005.–2012. aasta uimastistrateegia peamine eesmärk;

5.   rõhutab Interneti olulist rolli ELi 2005.–2012. aasta uimastistrateegia rakendamist ja väljatöötamist käsitleva teabe vahetamise tagamisel läbipaistval ning sidusal viisil, hõlbustades ja tagades kodanikuühiskonna (sealhulgas kasutajad ja ühiskonnarühmad) osalemise eelpool nimetatud tegevuskava elluviimisel kõikidel tasanditel ja kodanikuühiskonna uimastifoorumil, parandades juurdepääsu ennetusprogrammidele ja ennetusprogrammide tõhusust ning tõstes teadlikkust;

6.   rõhutab partnerluse olulisust meediaga, sh elektroonilise meediaga, teaduslike tõendite levitamisel uimastite tarbimise kahjuliku mõju kohta füüsilisele ja vaimsele tervisele, eelkõige noorte naiste ning rasedate puhul; ergutab meediaväljaandeid hakkama osalema olulisemate partneritena uimastitevastastes kampaaniates, seda eelkõige meedia mõju tõttu nooremale põlvkonnale;

7.   tervitab 2007.–2013. aasta uimastiennetuse ja teavitustegevuse eriprogrammi rakendamist, ning juhib tähelepanu, et nimetatud programmi konkreetne eesmärk on kodanikuühiskonna osalemine ELi 2005.–2012. aasta uimastistrateegia rakendamisel ja väljatöötamisel;

8.   avaldab kahetsust tõsiasja üle, et nimetatud programmi alusel kättesaadavaks tehtud rahaliste vahendite kasutuselevõtt on viibinud;

9.   kutsub komisjoni üles tagama, et uus tervishoiustrateegia ajavahemikuks 2008–2013 võtab arvesse uimastite erinevat mõju naistele, viidates eelkõige kodanikuühiskonna organisatsioonide poolt läbiviidavatele uimastitevastaste teavitusprogrammide rahastamisele;

Foorum – struktuuriline mõõde

10.   rõhutab kodanikuühiskonna uimastifoorumi loomise tähtsust esimese sammuna Euroopa kodanikuühiskonna ühingute praktilisemaks ja konstruktiivsemaks kaasamiseks ELi uimastite tarbimise ennetamise ja uimastite vastu võitlemisega seotud tegevusse;

11.   avaldab kahetsust tõsiasja üle, et mõned organisatsioonid on tajunud läbipaistvuse puudumist kodanikuühiskonna uimastifoorumis osalejate valimise protsessis, ja kutsub komisjoni üles mõtlema kõnealuse probleemi lahendamise üle, lootes, et tulevikus toimuvad foorumi laienemised läbipaistvamalt;

12.   on seisukohal, et kodanikuühiskonna uimastifoorum peaks pigem olema kaasav kui välistav, esindades seisukohtade laia skaalat ja tasakaalu;

13.   juhib tähelepanu, et kodanikuühiskonna uimastifoorumi eesmärk ei ole mitte assamblee loomine erinevate ideoloogiate avaldamiseks, vaid dialoog ja otsekontakt uimastitevastase võitluse küsimusega tegelevate ühendustega nii ennetuse kui ka rehabilitatsiooni tasandil ja praktilise vahendi omamine uimastite tarbimise ennetamise ja uimastite vastu võitlemisega seotud poliitika väljatöötamise ja rakendamise toetamiseks edukate kogemuste alusel ning analüüs, mis käsitleb piiriüleseid probleeme Euroopa Liidus, mis tulenevad erinevustest riigisisestes õigusaktides, eelkõige piirialadel;

14.   kutsub liikmesriike üles vahetama parimaid tavasid, mida kasutatakse praegu uimastitevastases võitluses ning laste ja noorte hulgas tehtavas teavitus- ja ennetustöös, ja toetama nende tavade edasist arengut koostöös kodanikuühiskonna esindajatega;

15.   avaldab kahetsust uusi liikmesriike esindavate organisatsioonide vähese osalemise üle kõnealuses foorumis; toonitab vajadust uute liikmesriikide kodanikuühiskonna teavitamiseks ja laialdasemaks kaasamiseks, arvestades nende riikide tähtsust laienenud ELis;

16.   avaldab kahetsust riigi ja rahvusvahelisel tasandil tegutsevate valitsusväliste võrgustike, eriti naisi, emasid ja noori tüdrukuid esindavate ühenduste ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ning -õigustega tegelevate organisatsioonide vähese osavõtu üle esimesest kodanikuühiskonna uimastifoorumist, mis toimus 2007. aasta detsembris; palub komisjonil kõnealuste ja ka muude uimastite ja uimastite kuritarvitamise valdkonnas väärtuslikke kogemusi omavate organisatsioonide osalust sihipäraselt toetada, et oleks võimalik osutada kergesti ligipääsetavaid ja kõigile kättesaadavaid spetsiaalseid teenuseid;

17.   toetab komisjoni tema jõupingutustes kodanikuühiskonna uimastifoorumi rolli leidmiseks Euroopa lähenemisviisis uimastitele, et oleks võimalik teha selgeks nimetatud foorumiga konsulteerimise kaudu taotletavad lõppeesmärgid;

18.   on seisukohal, et kodanikuühiskonna uimastifoorumil peaksid olema selged volitused, hästi määratletud tegevuskavad, läbipaistvad menetlused ja täidetavad töökavad, millel on reaalne panus poliitikakujundamise protsessi;

19.   loodab, et dialoogil kodanikuühiskonnaga saab olema käegakatsutav mõju ELi otsustusprotsessile; on seetõttu seisukohal, et kodanikuühiskonnale tuleks anda ametlik staatus seoses eesmärkidega, mis on sätestatud ELi 2005.–2012. aasta uimastistrateegias, ja tulevaste algatustega, muu hulgas:

| — | foorumi osalemise kaudu koos teiste sõltumatute organitega 2005.–2008. aasta tegevuskava hindamises, mille komisjon viib läbi 2008. aastal; |
| --- | --- |

—

foorumi osalemise kaudu koos teiste sõltumatute organitega 2005.–2008. aasta tegevuskava hindamises, mille komisjon viib läbi 2008. aastal;

| — | kaugeleulatuvamate ja läbipaistvamate suhete kaudu liikmesriikidega foorumi ja liikmesriikide vahelise tõelise koostöö saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

kaugeleulatuvamate ja läbipaistvamate suhete kaudu liikmesriikidega foorumi ja liikmesriikide vahelise tõelise koostöö saavutamiseks;

| — | foorumi alalise kohaloleku kaudu ELi eesistujariigi peetavatel kohtumistel liikmesriikide uimastialaste meetmete koordinaatoritega; |
| --- | --- |

—

foorumi alalise kohaloleku kaudu ELi eesistujariigi peetavatel kohtumistel liikmesriikide uimastialaste meetmete koordinaatoritega;

| — | alaliste kontaktide kaudu Euroopa Parlamendiga ja parlamendi iga-aastase konverentsi pidamise kaudu foorumi, teiste huvitatud rühmade ja uimastivaldkonnas töötavate ELi institutsioonidega, ning saavutatud tulemuste hindamise kaudu; |
| --- | --- |

—

alaliste kontaktide kaudu Euroopa Parlamendiga ja parlamendi iga-aastase konverentsi pidamise kaudu foorumi, teiste huvitatud rühmade ja uimastivaldkonnas töötavate ELi institutsioonidega, ning saavutatud tulemuste hindamise kaudu;

| — | tugeva sünergia kaudu foorumi ning Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse vahelises tegevuses, kusjuures seirekeskus võiks pühendada osa oma iga-aastasest aruandest ELi kodanikuühiskonna tegevusele; |
| --- | --- |

—

tugeva sünergia kaudu foorumi ning Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse vahelises tegevuses, kusjuures seirekeskus võiks pühendada osa oma iga-aastasest aruandest ELi kodanikuühiskonna tegevusele;

20.   kutsub Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskust üles koguma andmeid uimastite tarbimise kohta naiste poolt ELis, et oma iga-aastases aruandes analüüsida sellise tarbimise arengusuunda ja võtta arvesse selle mõju soopõhiseid erinevusi, eesmärgiga pakkuda põhjalikumat teavet ja Euroopa kodanikuühiskonda kõnealuse probleemi osas edukamalt teavitada;

21.   julgustab olemasolevate võrgustike temaatilist ühendamist kas kodanikuühiskonna uimastifoorumi piires või töörühmade või alltöörühmade vormis kõnealuse foorumi raames;

22.   nõuab, lähtudes eelarvekontrollist, ELilt rahaliste kohustuste võtmist ELi kodanikuühiskonna tegevuse toetamiseks seoses praeguste projektide ja tulevaste algatustega selles valdkonnas;

23.   kutsub liikmesriike üles laiendama võimaluse korral sätteid, mis käsitlevad riigi rahalisi vahendeid kodanike kutseorganisatsioonide poolt asjakohaste kvaliteeditagamise kriteeriumidega osutatavatele teenustele mitte ainult tervishoiu- või sotsiaalteenuste puhul, vaid ka kahju vähendamise ja madala lävega teenuste puhul; on seisukohal, et nii on võimalik tagada, et teenuste toimimine on planeeritav ja jätkusuutlik ning et need vastavad kvaliteedistandarditele;

24.   rõhutab, kui oluline on, et ühiskond eraldaks rahalisi vahendeid nende vabatahtlike organisatsioonide ja lapsevanemate ühenduste tegevuse toetamiseks, kes võitlevad uimastite kuritarvitamise vastu, eriti noorte hulgas;

Kodanikuühiskond – sisemõõde

25.   rõhutab kodanikuühiskonna võetavate meetmete tähtsust ELi 2005.–2012. aasta uimastistrateegias sätestatud eesmärkide saavutamisel, mis puudutavad ennetustööd, teabe pakkumist, uimastisõltuvusega seotud probleemide haldamist käsitlevaid poliitikavaldkondi ja kõnealuste poliitikavaldkondade nõuetekohase rakendamise jälgimist;

26.   kutsub kõiki osapooli nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil üles pöörama suuremat tähelepanu uuenduslikele aspektidele, millega kodanikuühiskonna kogemused võivad aidata kaasa ELi 2005.–2012. aasta uimastistrateegias sätestatud eesmärkide saavutamisele, pidades eelkõige silmas üldsuse teadlikkuse tõstmise algatusi, kahju vähendamise poliitikat, sõltuvusest vabanevate isikute toetamist ja ühiskonda taasintegreerimise poliitikat;

27.   peab oluliseks dialoogi tugevdamist uimastitarbijaid esindavate organisatsioonidega ELi tasandil – aspekti, mis on vajalik mis tahes vastuseks ühiskonda taasintegreerimise ja sõltuvustest vabanevate isikute toetamise väljakutsetele;

28.   kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama koostöös kodanikuühiskonnaga võrdset juurdepääsu programmidele, varju jäävate elanikkonnarühmade ja kõrvaletõrjutud rühmade hõlmatuse kindlustamist ja suutlikkuse tõstmise suunas töötamist, et tagada elluviidavate programmide jätkusuutlikkus ja tulemuslikkus;

29.   kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama kodanikuühiskonna algatusi, mille eesmärk on:

| — | töökohal ja noorte hulgas uimastite ja psühhotroopsete ainete kasutamist käsitleva ennetus- ja teavitustöö tugevdamine; |
| --- | --- |

—

töökohal ja noorte hulgas uimastite ja psühhotroopsete ainete kasutamist käsitleva ennetus- ja teavitustöö tugevdamine;

| — | vanglas viibivate uimastisõltlaste ravimine; |
| --- | --- |

—

vanglas viibivate uimastisõltlaste ravimine;

| — | üksikasjalike ennetuskavade kehtestamine ühiskondlike ja ametiühinguorganisatsioonide abiga võitluseks psühhotroopsete ainete kasutamise vastu ohustatud linnapiirkondades, eelkõige noorte hulgas, viisil, mis rahuldaks füüsilise ja vaimse tervise vajadusi kõnealustes piirkondades; |
| --- | --- |

—

üksikasjalike ennetuskavade kehtestamine ühiskondlike ja ametiühinguorganisatsioonide abiga võitluseks psühhotroopsete ainete kasutamise vastu ohustatud linnapiirkondades, eelkõige noorte hulgas, viisil, mis rahuldaks füüsilise ja vaimse tervise vajadusi kõnealustes piirkondades;

| — | uimasteid ja nende kahjustavat mõju tervisele käsitlevate teavitus- ja ennetuskampaaniate korraldamine koostöös vanemate, õpilaste ja õpetajate organisatsioonidega ning teadlastega, mis viidaks läbi koolides, püüdes jõuda erinevate demograafiliste rühmadeni; |
| --- | --- |

—

uimasteid ja nende kahjustavat mõju tervisele käsitlevate teavitus- ja ennetuskampaaniate korraldamine koostöös vanemate, õpilaste ja õpetajate organisatsioonidega ning teadlastega, mis viidaks läbi koolides, püüdes jõuda erinevate demograafiliste rühmadeni;

| — | kahju vähendamise poliitika elluviimine vahetut kontakti nõudva töö abil tänavatel ning linnade ja suurlinnade puudustkannatavates piirkondades; |
| --- | --- |

—

kahju vähendamise poliitika elluviimine vahetut kontakti nõudva töö abil tänavatel ning linnade ja suurlinnade puudustkannatavates piirkondades;

| — | tänavalaste ja sotsiaalselt vähem soodsas olukorras olevate perede konkreetsete taasintegreerimisprojektide väljatöötamine ja rakendamine; |
| --- | --- |

—

tänavalaste ja sotsiaalselt vähem soodsas olukorras olevate perede konkreetsete taasintegreerimisprojektide väljatöötamine ja rakendamine;

30.   viitab kasvavale murele, et naised ei pruugi abini jõuda sotsiaalse ja majandusliku toetuse puudumise ja eriti lapsehoolduskohustuste tõttu, mida on naiste puhul määratletud kui narkomaania raviteenuste kasutamist takistavaid tegureid; juhib tähelepanu, et võrreldes nende teenustega, mis ei paku lastehoiuvõimalust, on kõnealust võimalust pakkuvate teenuste klientide hulgas sageli suurem hulk naisi;

31.   kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu piiriäärsetele aladele, mis peavad sageli tegelema riigisiseste uimasteid käsitlevate õigusaktide erinevuste tagajärgedega;

32.   toetab kodanikuühiskonna organisatsioone, et need tegutseksid täie teadlikkusega, et võidelda alaealiste uimastite ja nende derivaatide tarbimise vastu;

33.   kutsub Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit üles viima läbi uimastivastase poliitika mõjude analüüsi ja hindama selle tõhusust ning seda, kas ja millises ulatuses on selline poliitika ületanud piiri ja kujutanud endast üksikisiku õiguste rikkumist;

34.   rõhutab vajadust rajada uimastipoliitika koostöös kodanikuühiskonnaga uimastitega seotud teadusuuringute valdkonnas saadud kindlatele teaduslikele tõenditele, tunnistades vajadust töötada välja teadusuuringutel põhinev, faktidest ajendatud poliitika ja viia ellu tõendipõhiseid tegevusi, sealhulgas tegevusi tervisekahjustuste ärahoidmiseks ja vähendamiseks;

35.   kutsub liikmesriike üles tõhustama õiguskaitseasutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelisi ühiseid tegevusi ja ühiseid poliitika rakendamisega seotud teenuseid, eriti kohaliku kogukonna tasandil;

Kodanikuühiskond – välismõõde

36.   tunnustab kodanikuühiskonna olulist rolli seoses Euroopa uimastipoliitika välise mõõtmega ning väärtustab tõsiasja, et EL on maailmas uimastivastases võitluses esikohal, mis puudutab välisprogrammide ja -algatuste rahastamist;

37.   nõuab, et kaalutaks ja toetataks ELi välisstrateegiat, millel oleks jätkusuutlik, käegakatsutav ja praktiline mõju olukorrale piirkondades, kus toodetakse uimastite tooraineid;

38.   rõhutab Euroopa organisatsioonide kogemust, kes osalevad kohalike põllukultuuride viljeluse üleviimise edendamises kasutamiseks terapeutilisel ja muul meditsiinilisel otstarbel, tuletades samal ajal meelde, et sellist viljelust tuleks pidevalt kõige rangemalt kontrollida;

39.   kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima koostöö viise ELi kodanikuühiskonna organisatsioonidega, kes osalevad kokalehtedest saadud legaalsete ainete vaid seadusliku kasutuse reklaamimises, aidates nii (tooraine ammendamise kaudu) tulemuslikult kaasa rahvusvahelistele uimastiäri vastastele meetmetele, tagades samal ajal selliste ainete kasutamise ohutuse;

40.   kutsub komisjoni ja liikmesriike üles järgima Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2007. aasta soovitust nõukogule meditsiiniliseks otstarbeks kasutatava oopiumi tootmise kohta Afganistanis (11) ning toetama kodanikuühiskonna algatusi, mille abil tehtaks koostööd uimasteid tootvate riikidega võitluses uimastite vastu ning selle positiivset mõju nimetatud riikide demokratiseerimisprotsessis; rõhutab näiteks selliste väikesemahuliste katseprojektide edendamise tähtsust nagu katseprojekt „Moonid ravimiks”, mille eesmärk on viia osa ebaseaduslikust moonikasvatusest üle seaduslike oopiumipõhiste valuvaigistite tööstuslikule tootmisele ja kaaluda kasu, mida on võimalik saada litsentside andmisest moonikultuuride kasutamiseks meditsiinilisel otstarbel, ning määrata kindlaks, millisel viisil see võib teostuda ning kuidas seda tuleks ÜRO vastutusel kontrollida;

41.   kutsub komisjoni üles uurima koos kodanikuühiskonnaga ebaseaduslike moonikasvanduste vastu võitlemise võimalusi selliste ainetega pritsimise abil, mis ei ole kahjulikud inimestele, loomadele ega keskkonnale;

42.   kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama koostööd liikmesriikide teadusinstituutide, teadusorganisatsioonide ja meditsiiniliste perioodiliste väljaannete ning ka uurimiskeskuste, ühenduste, erialainstituutide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, kes on viimastel aastatel pakkunud võrdluspunkti uimastiäriga võitlemise poliitikale ning geopoliitilise olukorra ja rahvusvahelisest narkokaubandusest tulenevate majandusvoogude analüüsile;

43.   peab oluliseks koostöö edendamist ELi ühingute ning uimastialaste ühingute rahvusvaheliste võrgustike vahel, et soodustada kogemuste ja teabe vahetamist;

44.   märgib Viini valitsusväliste organisatsioonide narkootikumide komitee (valitsusväliste organisatsioonide komitee, kes esindab kodanikuühiskonda ÜRO Narkootikumide ja Kuritegevuse Büroos) kogemusi ja loodab, et nimetatud komitee tulevast tegevust iseloomustab organisatsioonide ja üksikisikute laialdasem osalemine, pidades meeles selliseid ettepanekuid nagu „pärast 2008. aastat” („Beyond 2008”) – algatus, mille peamine eesmärk on edendada kodanikuühiskonna rolli 1998. aastal ÜRO Peaassamblee eriistungjärgul uimastite kohta sätestatud parameetrite kümne aasta järel toimuval läbivaatamisel; teeb ettepaneku viia sisse sarnased konsultatsioonid Euroopa ühingute hulgas, et vaadata läbi ELi uimastistrateegia pärast 2012. aastat;

45.   on seisukohal, et kümme aastat pärast ÜRO Peaassamblee 1998. aasta uimasteid käsitlevat eriistungjärku, mille peamine eesmärk oli saavutada uimastiteta maailm kümne aastaga, on saadud õppetundide arvessevõtmiseks tulevikustrateegias vaja hinnata praeguse uimastipoliitika tegelikke tulemusi, et määrata kindlaks, millised strateegiad olid edukad;

*

- *

46.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja teavitamise eesmärgil Euroopa Ülemkogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskusele, Euroopa Nõukogule ning Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile ja selle eriasutustele.

---

(1)  ELT C 226 E, 15.9.2005, lk 233.

(2)  http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/news_consulting_public_en.htm

(3)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 1.

(4)  http://www.emcdda.europa.eu/html.cfm/index407EN.html

(5)  ELT L 257, 3.10.2007, lk 23.

(6)  ELT C 168, 8.7.2005, lk 1.

(7)  ELT L 127, 20.5.2005, lk 32.

(8)  dok 15074/1/04.

(9)  ELT L 47, 18.2.2004, lk 1.

(10)  http://www.unodc.org/documents/commissions/CND-Session51/CND-51_Info_Participants.pdf

(11)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0485.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/29

---

10. Euroopa Arengufondi programmitöö rakendamine

P6_TA(2008)0171

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta resolutsioon 10. Euroopa Arengufondi programmitöö rakendamise kohta (2007/2138(INI))

(2009/C 259 E/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (1) (Cotonou leping); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (1) (Cotonou leping);

| — | võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV–EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV–EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 14. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 617/2007 10. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta AKV-EÜ koostöölepingu raames (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 617/2007 10. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta AKV-EÜ koostöölepingu raames (3);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning väliskomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A6-0042/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning väliskomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A6-0042/2008),

| A. | arvestades, et 10. Euroopa Arengufondi (EAF) rakendamine on seotud ratifitseerimisprotsessi lõpetamisega (kõigis ELi liikmesriikides ja 2/3 Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikides) hiljemalt 30. novembril 2007, et see jõustuks 1. jaanuaril 2008 (Cotonou lepingu artikli 93 lõige 3); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 10. Euroopa Arengufondi (EAF) rakendamine on seotud ratifitseerimisprotsessi lõpetamisega (kõigis ELi liikmesriikides ja 2/3 Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikides) hiljemalt 30. novembril 2007, et see jõustuks 1. jaanuaril 2008 (Cotonou lepingu artikli 93 lõige 3);

| B. | arvestades aegumisklauslit, mis ei võimalda enam kasutada eelmiste EAFide jääke; |
| --- | --- |

B.

arvestades aegumisklauslit, mis ei võimalda enam kasutada eelmiste EAFide jääke;

| C. | arvestades komisjoni kavatsust siduda kõik 9. EAFi vahendid kulukohustustega hiljemalt 31. detsembriks 2007; |
| --- | --- |

C.

arvestades komisjoni kavatsust siduda kõik 9. EAFi vahendid kulukohustustega hiljemalt 31. detsembriks 2007;

| D. | arvestades, et EAFi ei rahastata endiselt ELi eelarvest, vaatamata Euroopa Parlamendi nõudmistele seoses EAFi eelarvesse kandmisega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EAFi ei rahastata endiselt ELi eelarvest, vaatamata Euroopa Parlamendi nõudmistele seoses EAFi eelarvesse kandmisega;

| E. | arvestades, et tõsiasi, et Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid ei teosta mingit ametlikku kontrolli EAFi üle, kuna seda ei rahastata ELi eelarvest, on demokraatiat silmas pidades vajakajäämine, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tõsiasi, et Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid ei teosta mingit ametlikku kontrolli EAFi üle, kuna seda ei rahastata ELi eelarvest, on demokraatiat silmas pidades vajakajäämine,

| F. | arvestades komisjoni poolt 64 AKV riigis läbi viidud uuringut valitsusväliste osalejate kaasamise kohta 10. EAFi programmitöösse, mis näitas, et kuigi teavet anti kõigil juhtudel, toimus tegelik osalemine üksnes pooltes uurimisalustes riikides; |
| --- | --- |

F.

arvestades komisjoni poolt 64 AKV riigis läbi viidud uuringut valitsusväliste osalejate kaasamise kohta 10. EAFi programmitöösse, mis näitas, et kuigi teavet anti kõigil juhtudel, toimus tegelik osalemine üksnes pooltes uurimisalustes riikides;

| G. | arvestades ELi-Aafrika tippkohtumisel Lissabonis ( 8.–9. detsembril 2007) Aafrika-Euroopa Liidu uue strateegilise partnerluse ja 2008.–2010. aasta tegevuskava käivitamist, mis mõlemad põhinevad Aafrika ühtsuse põhimõtetel, Aafrika ja Euroopa vastastikusel sõltuvusel, omavastutusel ja ühisel vastutusel, inimõiguste ning demokraatlike ja õigusriigi põhimõtete austamisel ning õigusel arengule, ning sellega seoses Euroopa Parlamendi ja üleaafrikalise parlamendi ühisdeklaratsiooni vastuvõtmist, milles kutsutakse tugevdama parlamentide rolli uues strateegias; |
| --- | --- |

G.

arvestades ELi-Aafrika tippkohtumisel Lissabonis ( 8.–9. detsembril 2007) Aafrika-Euroopa Liidu uue strateegilise partnerluse ja 2008.–2010. aasta tegevuskava käivitamist, mis mõlemad põhinevad Aafrika ühtsuse põhimõtetel, Aafrika ja Euroopa vastastikusel sõltuvusel, omavastutusel ja ühisel vastutusel, inimõiguste ning demokraatlike ja õigusriigi põhimõtete austamisel ning õigusel arengule, ning sellega seoses Euroopa Parlamendi ja üleaafrikalise parlamendi ühisdeklaratsiooni vastuvõtmist, milles kutsutakse tugevdama parlamentide rolli uues strateegias;

| H. | arvestades ELi ja liikmesriikide poliitilisi kohustusi arenguabi valdkonnas – eriti Aafrika arengu soodustamiseks – ning abi tõhusust; |
| --- | --- |

H.

arvestades ELi ja liikmesriikide poliitilisi kohustusi arenguabi valdkonnas – eriti Aafrika arengu soodustamiseks – ning abi tõhusust;

| I. | arvestades ELi kohustust suurendada 2010. aastaks kaubandusabi 2 000 000 000 euroni aastas (1 000 000 000 komisjonilt ja 1 000 000 000 liikmesriikidelt); |
| --- | --- |

I.

arvestades ELi kohustust suurendada 2010. aastaks kaubandusabi 2 000 000 000 euroni aastas (1 000 000 000 komisjonilt ja 1 000 000 000 liikmesriikidelt);

| J. | arvestades 10. EAFi assigneeringute soovituslikku jaotust, mille puhul ligikaudu 30 % on mõeldud üldiseks eelarvetoetuseks, 30 % infrastruktuurile, 15 % valitsemissektorile (sealhulgas rahu ja turvalisuse tagamiseks), 8 % põllumajandusele ja maaelu arenguks, 8 % sotsiaalsektoritele ja sotsiaalseks ühtekuuluvuseks ning ülejäänud raha jaotatakse majandusarengu, institutsioonilise toetuse ja keskkonna valdkonna vahel; |
| --- | --- |

J.

arvestades 10. EAFi assigneeringute soovituslikku jaotust, mille puhul ligikaudu 30 % on mõeldud üldiseks eelarvetoetuseks, 30 % infrastruktuurile, 15 % valitsemissektorile (sealhulgas rahu ja turvalisuse tagamiseks), 8 % põllumajandusele ja maaelu arenguks, 8 % sotsiaalsektoritele ja sotsiaalseks ühtekuuluvuseks ning ülejäänud raha jaotatakse majandusarengu, institutsioonilise toetuse ja keskkonna valdkonna vahel;

| K. | arvestades, et haridusele ja esmasele tervishoiule eraldatud vahendite osakaal on 10. EAFis mõnevõrra väiksem kui 9. EAFis, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et haridusele ja esmasele tervishoiule eraldatud vahendite osakaal on 10. EAFis mõnevõrra väiksem kui 9. EAFis,

10. EAFi väljakutsed ja eesmärgid

1.   juhib tähelepanu sellele, kui palju on kaalul seoses EAFi rakendamisega ajavahemikus 2008–2013, võttes eelkõige arvesse ELi ja liikmesriikide poliitilisi kohustusi arenguabi valdkonnas, Euroopa ja Aafrika uuendatud partnerluse väljatöötamist ja ELi panust aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks 2015. aastal;

2.   kiidab täielikult heaks määruse (EÜ) nr 617/2007 artiklis 1 sätestatud koostöö põhieesmärgi, s.o „kaotada vaesus partnerriikides ja -piirkondades säästva arengu kontekstis, sealhulgas püüelda aastatuhande arengueesmärkide poole”; peab väga oluliseks nimetatud esmatähtsate eesmärkide konkreetset kajastumist määrusega ette nähtud rakendusmeetmetes ja menetlustes ning kahetseb asjaolu, et riikide ja piirkondade strateegiadokumente käsitlevad sätted tuginevad nende eesmärkide piiratud tõlgendamisele;

3.   nõuab, et EAFi rakendamist võetaks arvesse EÜ asutamislepingu artikli 177 lõikes 3 sätestatud ELi rahvusvaheliste kohustuste raames;

4.   nõuab tungivalt, et EAFi rakendamine oleks kooskõlas ÜRO Arenguprogrammi soovitustega ametliku arenguabi kasutamise valdkonnas ning et programmitööst jäetaks välja kõik meetmed, mis ei vasta Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitee kehtestatud ametliku arenguabi kriteeriumidele; nõuab seetõttu määruse (EÜ) nr 617/2007 artikli 2 lõike 3 muutmist;

5.   tervitab lihtsustamise ja ühtlustamise soovi EAFi uue määruse (EÜ) nr 617/2007 väljatöötamisel; on seisukohal, et ühtlustamine arengukoostöö rahastamisvahendiga (4) peab aitama tugevdada Euroopa Parlamendi rolli EAFi rakendamise seires ja järelevalves;

6.   pooldab EAFi rahastamist ELi eelarvest, et suurendada arengukoostöö sidusust, läbipaistvust ja tõhusust ning tagada selle demokraatlik juhtimine; rõhutab, et EAFi lülitamine eelarvesse on asjakohane vastus korduvatele probleemidele seoses valitsustevahelise ratifitseerimisprotsessi kohmakuse ja aeglusega; kutsub nõukogu üles nägema ette EAFi rahastamine eelarvest finantsraamistiku vahekokkuvõtte tegemise raames 2009. aastal;

7.   tervitab EÜ asutamislepingu artikli 179 lõike 3 (mis välistas EAFi lepingu kohaldamisalast) kavandatavat väljajätmist Lissaboni lepingust, millega luuakse võimalus EAFi viimiseks ELi eelarvesse;

8.   juhib veel kord tähelepanu, et parlament toetab arengupoliitika sidusust ELi võetud kohustustega tagada, et arengupoliitika eesmärgid ei oleks vastuolus kõnealust poliitikavaldkonda mõjutavate teiste ELi poliitikavaldkondadega (kaubandus, keskkond, julgeolek, põllumajandus jne);

9.   nõuab, et komisjon pööraks rohkem tähelepanu AKV riikide kvalifitseeritud tööjõu väljarändamisele ELi ning esitaks ettepaneku asjakohaste meetmete kohta, et lihtsustada kvalifitseeritud töötajate jäämist oma päritoluriiki või sinna tagasi pöördumist;

10.   rõhutab veel kord toetust omavastutuse ja osaluse põhimõtetele, mis on Cotonou lepingus ja Euroopa arengukonsensuses kesksel kohal (5);

Ajakava

11.   kutsub neid AKV riike, kes ei ole veel sisekokkulepet ja muudetud Cotonou lepingut ratifitseerinud, seda tegema, et 10. EAFi rakendamisega oleks võimalik alustada esimesel võimalusel;

12.   võtab arvesse komisjoni võetud kohustust siduda kõik 9. EAFi vahendid kulukohustustega hiljemalt 31. detsembri 2007. aasta tähtajaks; palub komisjonil võtta kõik vajalikud meetmed selleks, et ühegi assigneeringu suhtes ei kohaldataks aegumisklauslit ning et oleks tagatud rahastamise järjepidevus;

13.   rõhutab, et piirav ajakava ei ole võimaldanud piisaval määral kaasata programmitöösse kodanikuühendusi ja riikide parlamente ning nõuab, et konsulteerimisprotsessi puudujäägid parandatakse rakendusetapis;

Strateegiadokumendid ja esmatähtsad tegevusvaldkonnad

14.   rõhutab, et määruse (EÜ) nr 617/2007 artiklis 1 kehtestatud eesmärkide saavutamiseks tuleb programmitöös eelistada meetmeid, mille eesmärk on vaesuse vähendamine, keskendudes konkreetselt aastatuhande arengueesmärkidega seotud valdkondadele, nagu sotsiaalvaldkond, eeskätt tervishoiu- ja põhihariduse sektor; rõhutab, et arengukoostöö rahastamisvahendi raames võetud kohustus eraldada 20 % vahenditest aastaks 2009 tervishoiu ja põhihariduse parandamisele peaks sidususe tagamiseks kehtima kõigi Euroopa arengupoliitika kulutuste, sealhulgas EAFi kulude kohta;

15.   võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse saavutada see eesmärk eelarvetoetuse kaudu, kuid avaldab kahetsust, et koostöös abisaajariikidega ei ole töötatud välja ühtegi üldstrateegiat tervishoiu- ja haridussektori lisamiseks esmatähtsate abivaldkondade hulka riikide strateegiadokumentides; nõuab 20 % eesmärgi saavutamise nimel nimetatud küsimuse ümberhindamist finantsraamistiku vahekokkuvõtte tegemise raames;

16.   rõhutab, et vaesust on võimalik kestvalt vähendada üksnes jätkusuutliku majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase arengu olukorras; rõhutab ühtlasi, et kogu EAFi tegevus peab seetõttu moodustama osa arenguprotsessist, mille eesmärk on luua tugev majandus, millega tagatakse keskkonnakaitse ega jäeta kedagi ilma peamistest sotsiaalteenustest;

17.   rõhutab, et jätkusuutlikku arengut ei ole võimalik kunagi täielikult saavutada sõja, tsiviilkonflikti või poliitilise ebakindluse olukorras; on seetõttu seisukohal, et prioriteetseks tuleks lugeda ka demokraatia ülesehitamine ning jõupingutused hoida või toetada rahu, õigusriiki, stabiilseid ja demokraatlikke institutsioone, samuti inimõiguste igakülgne austamine;

18.   on arvamusel, et riikide strateegiadokumentide suhtes tuleks kohaldada demokraatlikku kontrolli ning sellest tulenevalt ei tuleks neid töötada välja ega kohaldada parlamentaarse kontrollita; arvab, et riikide strateegiadokumentide üleandmine AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele aitab olulisel viisil täita Cotonou lepingus sätestatud omavastutuse eesmärki ning on positiivne samm asjaomasele ühisassambleele ja Euroopa Parlamendile institutsiooniliste volituste andmise suunas komiteemenetluse raames; palub komisjonil jälgida, et parlamentaarsel ühisassambleel oleksid materiaalsed vahendid strateegiadokumentidega seotud töö nõuetekohaseks teostamiseks ning et selle arvamusi arvestataks komisjoni järelaruandes;

19.   avaldab kahetsust, et määruses (EÜ) nr 617/2007 ei ole sätestatud ühtegi üksikasjalikku menetlust Euroopa Parlamendi, riikide parlamentide, kohalike omavalitsuste ega valitsusväliste osalejate osalemiseks riikide strateegiadokumentide väljatöötamisel, järelevalves ja hindamises ega nendega sel eesmärgil konsulteerimiseks; palub nõukogul ja komisjonil kaasata sellised konsultatsioonid süstemaatiliselt programmitöösse;

Soolise võrdõiguslikkuse mõõde

20.   väljendab kahetsust, et soolist võrdõiguslikkust ei ole kaasatud eraldi meetmete valdkonnana; nõuab selle otsuse läbivaatamist EAFi rakendamise vahekokkuvõtte raames, kui partnerriigid on sellega nõus;

21.   palub komisjonil pidada soolise võrdõiguslikkuse osas kinni olulisemates poliitilistes dokumentides (nagu Euroopa arengukonsensus, ELi-Aafrika ühisstrateegia ja loomulikult Cotonou leping) võetud kohustustest ning seeläbi tagada, et soolise võrdõiguslikkuse küsimus kuulub AKV-ELi partnerluses poliitiliste prioriteetide hulka ning sellele pööratakse asjakohast tähelepanu ja antakse piisavalt rahalisi vahendeid soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise raames, samuti nõuab tungivalt soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimuste nähtavuse suurendamist, lisades selleks soolise võrdõiguslikkuse peatüki ja konkreetsed näitajad komisjoni koostatavasse aastaaruandesse, et teostada paremini järelevalvet ja hinnata paremini tehtud edusamme;

Eelarvetoetus

22.   on seisukohal, et eelarvetoetus võib aidata tõhusalt kaasa vaesuse kaotamisele ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, eelkõige juhul, kui vahendid suunatakse esmajoones hariduse ja esmase tervishoiu sektorisse; jagab komisjoni head tahet kasutada eelarvetoetust kõnealustele sektoritele suunatud vahendite osakaalu suurendamiseks riikide eelarvetes;

23.   tuletab meelde, et eelarvetoetuse tõhusus ja õiguspärasus on sõltuvuses mitme eeltingimuse rangest täitmisest, ühelt poolt eelkõige abiandjate paremini kooskõlastatud tegevusest ja teiselt poolt demokraatlike põhimõtete austamisest abisaajariikides, headest valitsemistavadest ja riigi rahandussüsteemi haldamise kontrollimisest demokraatlikult valitud parlamendi poolt; kutsub komisjoni üles tagama enne eelarvetoetusprogrammi algatamist range kinnipidamine nimetatud eeltingimustest;

24.   väljendab heameelt komisjoni algatuse üle siduda eelarvetoetus otseselt edusammudega aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ning edendada kõnealuste eesmärkide täitmist aastatuhande arengueesmärkide lepingutega, nähes ette tagatud rahastamise pikemaks ajaks ja aidates seeläbi tugevdada abi prognoositavust;

25.   nõuab, et eelarvetoetuse hindamine usaldusväärsete, läbipaistvate ja aastatuhande arengueesmärkide elluviimisel saavutatud edusammude mõõtmist võimaldavate näitajate põhjal oleks aluseks aruandele, mis esitatakse igal aastal Euroopa Parlamendile, parlamentaarsele ühisassambleele, liikmesriikide parlamentidele ja valitsusvälistele osalejatele;

26.   nõuab konkreetsete vahendite eraldamist eelarvetoetuse raames, et tõsta kõigi AKV riikide parlamentide suutlikkust eelarvekontrolli valdkonnas;

Stimuleeriv toetus

27.   juhib veel kord tähelepanu sellele, et parlament toetab heade valitsemistavade edendamist ning pooldab hea valitsemise premeerimise põhimõtet Cotonou lepingu artiklis 8 määratletud poliitilise dialoogi raames tingimusel, et premeerimisvahendite eraldamise kriteeriumid ning rakenduskord on selged ja läbipaistvad;

28.   märgib, et mitmed komisjoni kehtestatud kriteeriumid stimuleeriva toetuse eraldamiseks kajastavad põhjapiirkondade huve, ning taunib abi sidumist muude kui hea valitsemistava tingimusega;

29.   väljendab muret majandus- ja sotsiaalhaldusega seotud kriteeriumide tõlgendamise pärast; ei poolda nn varjatud majandus- ja sotsiaalkriteeriumide kehtestamist ning leiab, et asjaomase valdkonna õigusnormide ja avaliku sektori poliitika analüüsimine ei tohi viia liberaliseerimist ja dereguleerimist käsitlevate nõudmiste esitamiseni; soovitab lisada juhtimisprofiilidele avalike teenuste olemasolu ja kvaliteediga seotud kriteeriumid; tuletab meelde, et AKV riigi või piirkonna seisukohta lõpliku otsuse tegemiseks majanduspartnerluslepingus osalemise või mitteosalemise kohta ei tohi käsitleda kriteeriumina;

30.   palub komisjonil selgitada stimuleeriva toetuse vahendite eraldamisega seotud otsustamisprotsessi ning esitada ettepanekud Euroopa Parlamendi ja valitsusväliste osalejate teavitamiseks kõnealuses valdkonnas;

Piirkondlik integratsioon, kaubandusabi ja majanduspartnerluslepingud

31.   tuletab meelde, et EL on võtnud endale kohustuse suurendada kaubandusabi 2 000 000 000 euroni aastas ning eraldada sellest lisaabist 50 % AKV riikide abistamiseks, rahastades seda kasvu täiendavatest vahenditest; peab väga oluliseks, et EL täidaks kaubandusabi valdkonnas võetud kohustusi, ning palub komisjonil ja nõukogul koostada aruanne praeguse olukorra kohta ELi ja liikmesriikide võetud kohustuste täitmisel;

32.   nõuab, et olenemata AKV riikide või piirkondade seisukohtadest seoses lõpliku otsuse tegemisega majanduspartnerluslepingutes osalemise või mitteosalemise kohta, peab neil kõigil olema võrdne õigus rahastamisele piirkondlike integreerimisprogrammide kaudu; on vastu sellele, et integreeritud piirkondlike programmide vahendite eraldamine seotakse majanduspartnerluslepingutes osalemist puudutavate tingimustega;

33.   kordab nõudmist, et AKV riikide majanduse majanduslepingutele vastavaks kohandamisega seotud erivajadusi rahastataks EAFi täiendavate rahaliste vahenditega;

Osalemine

34.   rõhutab, et EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmise a posteriori läbivaatamine Euroopa Parlamendis on demokraatliku kontrolli seisukohast ebapiisav ning palub nõukogul anda parlamendile institutsiooniline roll kogu programmitöö järelevalve ja hindamise ajaks, kuni EAF lisatakse ELi eelarvesse;

35.   avaldab kahetsust ühenduse programmitöös osalejate rolli käsitleva eeskirja liialt laialivalguva ja ebaselge sõnastuse pärast (vt määruse (EÜ) nr 617/2007 artikli 2 lõige 3); nõuab Euroopa Parlamendi, riikide parlamentide, kohalike omavalitsuste ja valitsusväliste osalejate esindajate kaasamist programmitöösse ning EAFi rakendamise kontrollimisse ja järelevalvesse;

36.   kutsub ELi liikmesriikide ja AKV riikide parlamente teostama ranget parlamentaarset kontrolli täidesaatva võimu suhtes EAFi programmitöö osas; palub komisjonil tagada, et liikmesriikide parlamentidega konsulteeritaks aktiivselt strateegiadokumentide väljatöötamise ja järelevalve igas etapis;

37.   kinnitab veel kord, et Euroopa Parlament toetab 2005. aasta aprillis parlamentaarse ühisassamblee 9. istungjärgul esitatud nõudmist, et asjakohane protsendimäär EAFi vahendeid eraldataks parlamendiliikmete ning juhtivate poliitika-, majandus- ja ühiskonnategelaste koolitamiseks ning poliitiliseks hariduseks, et püsivalt kindlustada hea valitsemistava, õigusriik, demokraatlikud struktuurid ning valitsuse ja opositsiooni vaheline suhtlemine vabadel valimistel põhinevates pluralistlikes demokraatlikes riikides;

Järelevalve ja tulemuste hindamine

38.   nõuab Euroopa Parlamendi, riikide parlamentide ja valitsusväliste osalejatega konsulteerimist seoses EAFi rakendamise vahekokkuvõtte läbivaatamisega 2010. aastal ning Euroopa Parlamendi teavitamist investeerimisrahastu vahekokkuvõtte tulemustest;

39.   tervitab komisjoni kavatsust koostada igal aastal EAFi raames eraldatud abi kohta aruanne, mille komisjon edastab Euroopa Parlamendile; jälgib aruande läbivaatamisel väga tähelepanelikult selle abi mõju vaesuse kaotamisele ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele; nõuab selle iga-aastase aruande esitamist ka parlamentaarsele ühisassambleele, riikide parlamentidele ja valitsusvälistele osalejatele;

40.   väljendab heameelt komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga kavatsuse üle hinnata tulemusi korrapäraselt, pöörates erilist tähelepanu aastatuhande arengueesmärkide elluviimisel tehtud edusammudele, ning kaasata ühenduse abi hindamise etapil asjaomased sidusrühmad, sealhulgas valitsusväliseid osalejaid, mis tähendab loomulikult ka Euroopa Parlamendi, liikmesriikide parlamentide ja parlamentaarse ühisassamblee kaasamist; palub komisjonil selgitada, millise korra alusel ja kui tihti niisuguseid hindamisi tehakse;

41.   rõhutab, et kriisi või konflikti olukorras on parlamendiliikmete ja kodanikuühiskonna esindajate kogemused ja asjatundlikkus eriti väärtuslikud, ning palub komisjonil näha ette nendega konsulteerimine enne määruse (EÜ) nr 617/2007 artikli 8 lõikes 2 sätestatud erimeetmete võtmist;

Abi tõhusus

42.   märgib rahuloluga, et arenguabi tõhusust käsitlev Pariisi deklaratsioon on leidnud äramärkimist, ning nõuab, et EAFi programmitöö oleks kooskõlas kõnealuse deklaratsiooni soovitustega; rõhutab samas, et tasakaalustatud ning võrdväärse ELi ja AKV partnerluse ülesehitamine ei saa põhineda üksnes rahastajate tegevuse kooskõlastamisel ja ühtlustamisel, vaid peab edendama eeskätt vastastikuseid kohustusi ning vastutust, eriti valitsemise valdkonnas;

43.   julgustab komisjoni viima ellu kavatsus jälgida tähelepanelikult asjaomases valdkonnas toimunud edasiminekut ning koostama 2008. aasta septembris toimuva Accra tippkohtumise ettevalmistamise raames konkreetne aruanne; nõuab abi tõhususe hindamist Euroopa Parlamendile esitatava korrapärase aruande vormis;

44.   tunnistab, et komisjoni püüdlused makseid kiirendada on aidanud EAFi täitmismäära oluliselt parandada; rõhutab siiski, et asjaomane valdkond nõuab veel palju tööd ning kutsub liikmesriike selles tegevuses aktiivselt osalema; palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja parlamentaarsele ühisassambleele kvartaliülevaade väljamaksete kohta;

45.   jagab täielikult kindlat tahet suurendada abi prognoositavust EAFi rakendamise raames;

Aafrika rahutagamisrahastu

46.   toetab kindlalt Aafrika rahutagamisrahastu loomist ning nõuab, et kõnealuse vahendi haldamise eeskirjas väljenduks ELi ja Aafrika Liidu poliitilise partnerluse tugevdamine kooskõlas ELi-Aafrika uue ühisstrateegia suunistega;

47.   rõhutab, et Aafrika rahutagamisrahastut tuleb käsitleda ühise välis- ja julgeolekupoliitika alla kuuluva rahastamisvahendina ning et see ei kuulu vastavalt arenguabikomitee kriteeriumidele arengupoliitika alla; väljendab seetõttu tõsist kahetsust seoses nõukogu 11. aprilli 2006. aasta otsusega, milles nähakse ette rahutagamisrahastu rahastamine EAFi kaudu;

48.   palub komisjonil ja nõukogul näha ette rahastamine muudest vahenditest hiljemalt pärast Aafrika rahutagamisrahastule hinnangu andmist 2010. aastal; palub, et parlamendiga konsulteeritaks selle hindamise raames;

49.   nõuab Euroopa Parlamendi ja parlamentaarse ühisassambleega konsulteerimist komisjoni koostatavate 2008.–2010. aasta tegevuskava ning vahendite kasutamist käsitleva iga-aastase tegevusaruande üle;

Kaasrahastamine ja kooskõla muude rahastamisvahenditega

50.   kiidab heaks 10. EAFi programmitööga antud võimaluse rahastada arenguprojekte koos liikmesriikide või teiste rahastajatega;

51.   soovitab sama võimalust muude ELi rahastamisvahendite osas ning kordab üleskutset luua uus programmeeritav ja prognoositav üleaafrikaline rahastamispakett, mida finantseeritakse EAFi, arengukoostöö rahastamisvahendi temaatiliste programmide ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kaudu, et rahastada ja toetada ELi-Aafrika uue ühisstrateegia rakendamist;

52.   soovitab luua ELi-AKV ühisprogrammid kaasrahastamise alusel, et leida ühiseid lahendusi sellistele suurtele ülemaailmsetele väljakutsetele nagu juurdepääs ülemaailmse tähtsusega avalikele hüvedele või kliimamuutus ning aidata niiviisi tugevdada Cotonou lepingus sätestatud poliitilist partnerlust;

*

- *

53.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Lepingut muudeti 25. juunil 2005 allkirjastatud lepinguga (ELT L 209, 11.8.2005, lk 27).

(2)  ELT L 247, 9.9.2006, lk 32.

(3)  ELT L 152, 13.6.2007, lk 1.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).

(5)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Komisjoni ühisavaldus: „Euroopa konsensus” (ELT C 46, 24.2.2006, lk 1).

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/35

---

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2007. aasta eduaruanne

P6_TA(2008)0172

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta resolutsioon endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2007. aasta eduaruande kohta (2007/2268(INI))

(2009/C 259 E/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi, milles lubati kõigile Lääne-Balkani riikidele ühinemist Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi, milles lubati kõigile Lääne-Balkani riikidele ühinemist Euroopa Liiduga;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 7. aprilli 1993. aasta resolutsiooni 817 (1993) ja 18. juuni 1993. aasta resolutsiooni 845 (1993); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 7. aprilli 1993. aasta resolutsiooni 817 (1993) ja 18. juuni 1993. aasta resolutsiooni 845 (1993);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. detsembri 2005. aasta otsust anda endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile ELi kandidaatriigi staatus ning Euroopa Ülemkogu 15.–16. juuni 2006. aasta ja 14.–15. detsembri 2006. aasta kohtumiste eesistujariigi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. detsembri 2005. aasta otsust anda endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile ELi kandidaatriigi staatus ning Euroopa Ülemkogu 15.–16. juuni 2006. aasta ja 14.–15. detsembri 2006. aasta kohtumiste eesistujariigi järeldusi;

| — | võttes arvesse 1995. aasta vahelepingut Kreeka Vabariigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1995. aasta vahelepingut Kreeka Vabariigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel;

| — | võttes arvesse ELi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu 24. juulil 2007. aastal toimunud neljanda kohtumise järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu 24. juulil 2007. aastal toimunud neljanda kohtumise järeldusi;

| — | võttes arvesse 11. märtsil 2006. aastal Salzburgis heaks kiidetud ELi-Lääne-Balkani riikide deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. märtsil 2006. aastal Salzburgis heaks kiidetud ELi-Lääne-Balkani riikide deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaadete avardamine” (KOM(2008)0127); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaadete avardamine” (KOM(2008)0127);

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/212/EÜ, millega sätestatakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/212/EÜ, millega sätestatakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 6. novembri 2007. aasta endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2007. aasta eduaruannet (SEK(2007)1432); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. novembri 2007. aasta endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2007. aasta eduaruannet (SEK(2007)1432);

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2006. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta laienemisstrateegia ja peamiste väljakutsete osas aastatel 2006–2007 (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2006. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta laienemisstrateegia ja peamiste väljakutsete osas aastatel 2006–2007 (2);

| — | võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2006. aasta eduaruande kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2006. aasta eduaruande kohta (3);

| — | võttes arvesse ELi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi parlamentaarse ühiskomisjoni 29.–30. jaanuari 2007. aasta ja 26.–27. novembri 2007. aasta soovitusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi parlamentaarse ühiskomisjoni 29.–30. jaanuari 2007. aasta ja 26.–27. novembri 2007. aasta soovitusi;

| — | võttes arvesse oma 24. oktoobri 2007. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2007. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 24. oktoobri 2007. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise tagasivõtulepingu sõlmimise kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2007. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise tagasivõtulepingu sõlmimise kohta (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6-0059/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6-0059/2008),

| A. | arvestades, et ehkki 2005. aastal otsustati anda endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile ELi kandidaatriigi staatus, pole siiani määratud ühinemisläbirääkimiste alguskuupäeva; arvestades, et see kestev olukord, pidades silmas Skopje ametivõimude viimase aja reformide ühtlast tempot, suurendab pettumust ja ebakindlust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ehkki 2005. aastal otsustati anda endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile ELi kandidaatriigi staatus, pole siiani määratud ühinemisläbirääkimiste alguskuupäeva; arvestades, et see kestev olukord, pidades silmas Skopje ametivõimude viimase aja reformide ühtlast tempot, suurendab pettumust ja ebakindlust;

| B. | arvestades, et ELi–Lääne-Balkani riikide deklaratsioon, mille Salzburgis 11. märtsil 2006 kiitsid ühehäälselt heaks kõik ELi liikmesriikide ja Lääne-Balkani riikide välisministrid, osutab veel kord heanaaberlike suhete tähtsusele ja vajadusele leida koos naaberriikidega lahendamata küsimustes mõlemale poolele vastuvõetavad lahendused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi–Lääne-Balkani riikide deklaratsioon, mille Salzburgis 11. märtsil 2006 kiitsid ühehäälselt heaks kõik ELi liikmesriikide ja Lääne-Balkani riikide välisministrid, osutab veel kord heanaaberlike suhete tähtsusele ja vajadusele leida koos naaberriikidega lahendamata küsimustes mõlemale poolele vastuvõetavad lahendused;

| C. | arvestades, et liikmesriigi Kreeka ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel on käimas ÜRO egiidi all toimuvad läbirääkimised kandidaatriigi nimeküsimuse lahendamiseks mõlemale poolele sobival viisil, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liikmesriigi Kreeka ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel on käimas ÜRO egiidi all toimuvad läbirääkimised kandidaatriigi nimeküsimuse lahendamiseks mõlemale poolele sobival viisil,

1.   tunneb heameelt uue poliitilise konsensuse üle riigi Euroopa Liiduga ühinemise küsimuses ning märkimisväärsete edusammude üle, mis on saavutatud pärast eespool nimetatud viimase arenguaruande avaldamist komisjoni poolt 2007. aasta novembris;

2.   tunneb heameelt prokuratuuriseaduse, prokuröride kogu käsitleva seaduse ning kogukondadevaheliste suhete komitee seaduse (kus loetletakse topelthäälteenamusega ehk Badinteri põhimõttel vastu võetavad seadused), samuti kohtunike nõukogu lõplikku ametissenimetamist käsitleva otsuse vastuvõtmise üle;

3.   tunneb heameelt Euroopa integratsiooni riikliku nõukogu kui ELiga ühinemise protsessi olulise juhtiva jõu loomise üle, mille eesmärk on saavutada kõikide erakondade toetus ELiga seotud reformidele ja mida juhib opositsiooniliider; võtab teadmiseks, et riiklik nõukogu otsustab läbirääkimiste ettevalmistavas etapis riigi institutsionaalsed prioriteedid, määrates täpselt kindlaks vajaliku institutsionaalse struktuuri, inimressursid ja eelarvevahendid; palub valitsusel ja parlamendil säilitada reformide tempot ning jätkata püsivat, korrapärast ja konstruktiivset dialoogi kõikide asjaomaste huvigruppide vahel, keskendudes koostööle ja üksmeelele riigi Euroopa-kava võtmeküsimustes;

4.   tervitab valitsuse ja parlamendi pidevaid jõupingutusi ja saavutusi Ohridi raamlepingu rakendamisel ja senisest enamat oma riigi mitmerahvuselisuse tunnistamist; tervitab valitsuse ja parlamendi pühendumist rahvustevaheliste suhete edasiarendamisele, mille tulemusel on vastu võetud õigusaktid, nagu näiteks 8. veebruaril 2007. aastal vastu võetud riigipühade seaduse muudatused, millega kehtestatakse eri rahvus- ja usupühad, ning suurenenud eelarveeraldisi vähemuskogukondade kultuuriväärtuste ja traditsioonide edendamisele; osutab vajadusele parandada vähemusrühmade liikmete õiglast esindatust eriti avalikus teenistuses, politseis ja sõjaväes ning tunneb heameelt saavutatud kokkuleppe üle seoses 45 seaduseelnõuga, mida saab vastu võtta ainult Badinteri põhimõtte alusel;

5.   juhib tähelepanu, et uus poliitiline liikumine endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi Euroopa integratsiooni küsimuses tuleneb kõigi poliitiliste jõudude väljendatud tugevast pühendumusest; tervitab korrapärast ja intensiivset dialoogi nelja peamise erakonna (VMRO-DPMNE, SDSM, DPA ja DUI) juhtide vahel, mis on kaasa toonud mitme seaduse ning edasiseks ELiga integreerumiseks vajalike meetmete vastuvõtmise;

6.   tervitab lisaks asjaolu, et kooskõlas Ohridi raamlepinguga võetakse avalikku teenistusse rohkem rahvusvähemuste esindajaid, ja loodab, et Ohridi raamlepingut rakendatakse ka tulevikus järjekindlalt;

7.   kiidab suuremate parlamendis esindatud erakondade juhtide lubadust jätkata tööd, et saavutada edasiminek seni lahkarvamusi põhjustavates küsimustes, näiteks keelte kasutamine ja 2001. aasta konflikti ohvrite sotsiaalkaitse meetmed;

8.   tervitab asjaolu, et 2007. aastal saavutati märkimisväärset edu organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastases võitluses, samuti võitluses inim- ja narkokaubanduse vastu; palub valitsusel jätkata korruptsioonivastaste õigusaktide rakendamist ning kohtusüsteemi reformimist, mis aitab suurendada selle sõltumatust ja tõsta üldist suutlikkust;

9.   tunnustab valitsust majandusvaldkonnas tehtud edusammude ning makromajandusliku stabiilsuse säilitamise eest; tunneb heameelt maksupoliitika ja parema maksukorralduse üle, mis on suurendanud riigi eelarvetulusid; tervitab paranenud ärikliimat ning ettevõtete loomist raskendavate õiguslike ja halduslike takistuste vähendamisele suunatud meetmeid;

10.   ootab uue, ELi õigustikuga kooskõlas oleva pangandusseaduse vastuvõtmist; juhib tähelepanu, kui oluline on võtta vastu uus keskpanga seadus vastu 2008. aastal, kuna sellega suurendatakse nii panga sõltumatust kui ka järelevalvega seotud haldussuutlikkust;

11.   on mures jätkuvalt kõrge töötuse taseme pärast ning palub tungivalt valitsusel selle küsimusega tegeleda; juhib tähelepanu eriti olukorrale Kosovo piiri äärsetes külades, kus töötuse probleemiga tegelemine on määrava tähtsusega, et võimaldada kohalikul elanikkonnal teenida seaduslikku sissetulekut;

12.   tuletab meelde vajadust Ohridi raamlepingu kui piiriülese usalduse suurendamise vahendi jätkuva rakendamise järele, mis on samuti piirkonna stabiilsuse võtmeks;

13.   tuletab meelde, et 2005. aasta seadus kogukonnalippude kasutamise kohta lubab oma haldusüksuses enamuse moodustavatel vähemuskogukondadel oma lippusid kasutada; juhib tähelepanu, et põhiseadusliku kohtu 24. oktoobri 2007. aasta otsusega kinnitati kogukondade õigust heisata oma lipp koos riigilipuga ning ühtlasi pikendati kõikide etniliste kogukondade õigust heisata oma lippusid ka haldusüksustes ja kinnitati etniliste albaanlaste õigust kasutada oma etnilise sümbolina Albaania riigilippu; rõhutab, et kohus püüdis ka selgitada selle õiguse piiranguid, kuna oli seisukohal, et riigi- ja kogukonnalippudel on erinev tähendus, ning järeldas, et kogukonnalipud ei tohi lehvida alaliselt, näiteks ametlike riigivisiitide puhul või riiklike hoonete küljes; palub kõikidel osalistel seda küsimust arutada kooskõlas Ohridi raamlepingu ja rahvusvaheliste standarditega;

14.   tunneb heameelt valitsuse tegevuse üle, et reageerida kiiresti komisjoni 2007. aasta eduaruandes esitatud soovitustele ning võtta vastu muudetud riiklik kava ühenduse õigustiku ülevõtmiseks, mis on kooskõlas 2008. aasta ühinemispartnerluse ettepanekus sätestatud prioriteetidega;

15.   tunnustab riigihaldussüsteemi tööd ELiga ühinemiseks peetavate läbirääkimiste ettevalmistamisel; kutsub ametivõimusid üles jätkama avaliku teenistuse reformi, et tagada süsteemi de-politiseerimine, professionaalsus, asjatundlikkus ja tõhusus, ning hoiduma tegevustest, mis võivad kahjustada juba saavutatud haldussuutlikkust;

16.   on seisukohal, et kõikide endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi poliitiliste jõudude ja rahvuskogukondade ühine ülesanne on näidata, et nende riik on nüüd vaba nii kodu- kui ka välismaal negatiivselt mõjuvatest, tavalistest poliitilistest erimeelsustest kaugemale ulatuvatest konfliktidest, nagu näiteks demokraatlike institutsioonide boikoteerimine, ning sellega näidata, et riik on Euroopa Liiduga ühinemise protsessiks valmis;

17.   toetab Thessalonikis asuva Kagu-Euroopa Demokraatia ja Lepituse Keskuse ning Sorose sihtasutuse algatust ajalooõpetajatele ja keskkooliõpilastele mõeldud Balkani ajaloo õpikute avaldamiseks nii albaania kui ka makedoonia keeles, mille sihiks on kajastada erinevaid vaateid ühisele minevikule, pakkudes tasakaalustatud vaatenurka ja aidates kaasa lepitusele;

18.   märgib, et 27. septembril 2007 toimus valimisseaduse muutmise seaduse eelnõu lugemine, millega sätestataks parlamendi suurendamine 13 koha võrra nii väikeste rahvusvähemuste kui ka välisriikides elavate kodanike esindatuse huvides; väljendab muret seoses asjaoluga, et seaduseelnõu vastuvõtmisel mindaks mööda Badinteri enamuse põhimõttest, mis on ette nähtud Ohridi raamlepinguga; rõhutab, et põhimõtte „pacta sunt servanda” järgimine on vastastikuse usalduse suurendamise seisukohast ülitähtis; peab seetõttu soovitavaks, et valimisseaduse mistahes muutmine toimuks laialdase konsensuse alusel, milles osalevad ka albaanlaste esindajad, ning usub, et selle saavutamiseks peetakse täiendavaid konsultatsioone;

19.   loodab, et täielikult järgitakse kõiki valimisseaduse sätteid, sealhulgas artiklit 27 valimiskomisjoni esimehe määramise kohta; loodab, et valitsev koalitsioon tagab ennetähtaegsete valimiste õiglase ja demokraatliku läbiviimise põhiseaduse ja valimisseaduse kohaselt;

20.   juhib tähelepanu romide kogukonna jätkuvale diskrimineerimisele, eriti hariduse, sotsiaalkaitse, tervishoiu, elamumajanduse ja tööhõive valdkonnas; loodab, et riiklik romide strateegia viiakse peagi ellu vastavalt selles sätestatud eesmärkidele;

21.   tunneb heameelt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud viisarežiimi lihtsustamise lepingu ja tagasivõtulepingu jõustumise üle; märgib siiski, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja üldisemalt Lääne-Balkani riikide kodanike jaoks on ELi riikidesse pääsemine jätkuvalt suureks probleemiks; rõhutab, et riigile tuleb kehtestada Horvaatia suhtes kohaldatavatega samaväärsed sisenemiseeskirjad; toetab seetõttu komisjoni poolt 20. veebruaril 2008. aastal algatatud viisarežiimi liberaliseerimise dialoogi, mille eesmärk on koostada viisavabaduse kehtestamisega päädiv tegevuskava, ning palub komisjonil ja liikmesriikide valitsustel teha jõupingutusi, et täieliku viisavabaduse tegevuskava kiiresti ning viivitusteta valmiks ja rakendatud saaks;

22.   võtab sellega seoses teadmiseks, et valitsus kehtestas biomeetriliste turvaelementidega passide kasutuselevõtmise, riikliku viisainfosüsteemi ja viisakeskuse loomise ning integreeritud piirihaldussüsteemi rakendamise;

23.   tervitab uue, 2008. aasta mais jõustuva kirikute, usukoguduste ja religioossete rühmituste õigusliku seisundi seaduse vastuvõtmist, mis võimaldab teha otsustavalt ja alatiseks lõpu väikeste usukoguduste, eriti viimastel kümnenditel välismaise misjonitöö või senistest kirikutest eraldumise tõttu tekkinud või kujunenud koguduste kaebustele, et neil ei lubata palvemaju ehitada, omada või kasutada;

24.   tervitab maksunduse detsentraliseerimise teise etapi edukat algust 2007. aasta juulis, kui protsessiga liitus 84-st omavalitsusüksusest 42 ja hiljem ühines veel üheksa omavalitsusüksust;

25.   juhib tähelepanu sellele, et naiste õiguste, eriti aga võrdsete võimaluste edendamiseks on võetud lisameetmeid, rõhutab siiski, et naisi tuleb kõigi vägivalla vormide eest rohkem kaitsta;

26.   juhib tähelepanu sellele, et kooskõlas 2005. aasta novembris vastu võetud ringhäälinguseadusega on soovitav säilitada avaliku ringhäälingu sõltumatus riigiorganitest, lasta vabalt valitseda praegusel arvamuste mitmekesisusel ning samas mitte lubada valitsuse sekkumisega takistada muu meedia tegevust; palub tungivalt ametiasutustel tagada, et avalikkuses järgitaks ELi ja Euroopa Nõukogu standardeid naaberriikide-vastaste vihkamist õhutavate sõnavõttude taasilmumise takistamiseks, eriti meedias;

27.   märgib, et teatud meediatoodete ühepoolne toetamine, näiteks valitsuse kampaaniate ja riigi osalusega äriühingute reklaamide kujul, toob kaasa konkurentsimoonutused meediamaastikul ja kahjustab seega teisi meediakanaleid, sealhulgas neid, mis on valitsuse suhtes kriitilised;

28.   tervitab asjaolu, et on alustatud ettevalmistusi politseiseaduse rakendamiseks, mille täielik ja tõhus kohaldamine on otsustavaks väljakutseks ja Euroopaga integreerumise peamiseks prioriteediks;

29.   märgib, et uuele veeseadusele tuginedes tuleks suurendada jõupingutusi vee kvaliteedi kaitseks; juhib erilist tähelepanu tungivale vajadusele kaitsta vee kvaliteeti ja piirata reostust Vardari jões, mille valgalaks on suurem osa riigist ja mis Axiose nime all edasi voolates kannab ohtlikud jäätmed Kreeka territooriumile, samuti kaitsta piiriäärseid Ohridi, Prespa ja Dojrani järvi, ning rõhutab vajadust sõlmida asjakohased kahepoolsed kokkulepped naaberriikide Albaania ja Kreekaga ning tagada nende tulemuslik rakendamine;

30.   tunnistab, et tänu jäätmekäitlusseaduse vastuvõtmisele on saavutatud mõningast edu asbesti käitlemisel, jäätmete kogumisel ning polüklooritud bifenüülide ja toormejäätmete osas;

31.   juhib tähelepanu vajadusele parandada üldist suhtumist keskkonda ning palub endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ametiasutustel jätkata jõupingutusi, et viia oma keskkonnaalane seadusandlus kooskõlla ELis tunnustatud normidega;

32.   märgib, et 7. novembril 2007 toimus Tetovost põhja pool asuva Brodeci küla ümbruses suur politseioperatsioon mitme väidetava kurjategija kinnipidamiseks, mille käigus tapeti kuus nn Brodeci jõugu liiget ja siseministeerium pidas kinni veel 13 külaelanikku; märgib, et Brodecis leiti kerg- ja raskerelvi, sealhulgas raskekuulipildujaid ja õhutõrjerakette; osutab sellele, et ELi vaatlusmissiooni ja OSCE andmete kohaselt viidi operatsioon läbi professionaalselt ja tõhusalt, nii et puudusid ohvrid politseinike või tsiviilisikute seas; tervitab asjaolu, et valitsus on avalikult kinnitanud lubadust ehitada üles mošee ja muu kahjustatud infrastruktuur; väljendab muret seoses teadetega, et pärast arreteerimist võidi kinnipeetuid väärkohelda; kutsub sellega seoses ombudsmani üles sündmusi igakülgselt uurima ja rõhutab, et kõiki Brodeci politseioperatsiooni käsitlevaid lahendamata küsimusi tuleks uurida avatud, läbipaistval ja õiguslikult järjekindlal viisil;

33.   tervitab intellektuaalomandit käsitlevate õigusaktide valdkonnas tehtud edusamme, kuid rõhutab, et vastuvõetud õigusaktide jõustamise tagamiseks on vaja teha suuremaid pingutusi;

34.   tervitab endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi aktiivset osalemist Kagu-Euroopa koostööprotsessis ja selle panust piirkondliku koostöönõukogu loomisesse; samuti tervitab selle konstruktiivset seisukohta Kosovo staatuse küsimuses; väljendab siiski muret viivituste pärast Kosovoga ühise piiri tehnilisel märgistamisel ning on seisukohal, et protsess peaks kulgema vastavalt Martti Ahtisaari, ÜRO endise erisaadiku Kosovo küsimuses ettepanekule; tunneb heameelt aktiivse koostöö üle Kosovoga kaubanduse, tolli- ja politseikoostöö valdkonnas ning asjaolu üle, et samal ajal säilitatakse heanaaberlikke suhteid ka Serbiaga; tervitab vabakaubanduslepingute sõlmimist nende kahe naabriga ning soovitab samasugust poliitikat suheteks Albaania, Bulgaaria ja Kreekaga, eelkõige transpordi ja kommunikatsiooni valdkonnas;

35.   tervitab endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi panust ELi Althea missioonis Bosnias ja Hertsegoviinas, tunnustab riigi rolli piirkondliku stabiilsuse tagamisel ning avaldab sügavat kaastunnet riigile ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi sõjaväehelikopteri poolt põhjustatud õnnetuses 12. jaanuaril 2008. aastal traagiliselt hukkunud 11 rahuvalvaja perekonnale;

36.   väljendab kahetsust, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariik allkirjastas ja ratifitseeris Ameerika Ühendriikide ametivõimudega kahepoolse puutumatusleppe, mis jätab selle riigi kodanikud erandkorras välja Haagis asuva rahvusvahelise kriminaalkohtu jurisdiktsioonist; rõhutab, et see samm on vastuolus ELi standardite ja poliitikaga, mis on eranditult suunatud rahvusvahelise kriminaalkohtu toetamisele, ning ELi juhtpõhimõtetega kahepoolsete puutumatuslepete kohta; kutsub endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsust ja parlamenti üles viima oma õigusaktid kooskõlla ELi liikmesriikide põhimõtete ja standarditega;

37.   märgib, et senisest rohkem tuleb investeerida riigi infrastruktuuri ühendustesse naaberriikidega, mis toetaks kogu piirkonna majandusarengut ja stabiilsust, ning kutsub valitsust üles viima kiiresti lõpule puuduva raudteeühenduse ehitus Skopje ja Sofia vahel;

38.   võtab teadmiseks parlamendi laialisaatmise 11. aprillil 2008 ja 2008. aasta juunis toimuvate ennetähtaegsete valimiste väljakuulutamise ning väljendab lootust, et võimud püüavad kõigiti vältida võimalikke viivitusi vajalikes ettevalmistustes, mis peaksid viima ühinemisläbirääkimiste alustamiseni enne 2008. aasta lõppu;

39.   tunneb heameelt suurenenud kahepoolse koostöö üle endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Kreeka vahel ning inimestevaheliste kontaktide üle nende riikide kodanike vahel; märgib rahulolevalt, et alates Euroopa Parlamendi eespool nimetatud resolutsiooni vastuvõtmisest 12. juulil 2007. aastal on ÜRO ja erisaadiku Matthew Nimitzi juhtimisel peetud regioonis kahepoolseid läbirääkimisi, et lahendada riigi nimest tulenevad erimeelsused mõlemale poolele vastuvõetaval moel; võtab teadmiseks läbirääkimiste suurenenud aktiivsuse; kutsub mõlemaid pooli üles kasutama juhust, et jätkata viivitamata läbirääkimisi hiljuti saavutatud olulist edasiliikumist arvestades ning saavutada kompromisslahendus, et see küsimus jätkuvalt ei takistaks endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigil ühineda rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu on sätestatud siiani kehtivas 1995. aastal sõlmitud vahelepingus;

40.   tuletades meelde üldasjade ja välissuhete nõukogu 10. detsembri 2007. aasta järeldusi, rõhutab piirkondliku koostöö ja heanaaberlike suhete tähtsust ning vajadust leida ELile lähenemise protsessi lahtistes küsimustes mõlemale poolele vastuvõetavad lahendused;

41.   toetab endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsuse jõupingutusi naabruses olevate ELi liikmesriikidega ühiste haridus- ja ajalookomisjonide loomiseks, et uurida võimalikke lahkarvamusi ja väärtõlgendusi seoses ajalooga, mis võivad põhjustada vaidlusi; palub tungivalt, et ametiasutused edendaksid endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühise kultuurilise ja ajaloopärandi tähistamist koos naabritega;

42.   märgib, et ehkki riik on alates kandidaatriigi staatuse saamisest 2005. aastal teinud märkimisväärseid edusamme, on see kolmest kandidaatriigist ainus, kellega ei ole siiani peetud ühinemisläbirääkimisi; peab soovitavaks selle erandliku olukorra lõppemist; kutsub endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki üles tagama vajalike reformide läbiviimist; viitab kaheksast sihttasemest koosnevale loetelule, mille komisjon koostas tulenevalt uue ühinemispartnerluse võtmeprioriteetidest, ning loodab, et nende täitmine avab riigile tee ühinemisläbirääkimiste alustamiseks enne 2008. aasta lõppu, mis suurendab nii stabiilsust kui ka Lääne-Balkani riikide Euroopa-suunalisi väljavaateid; palub nõukogul järgmisel tippkohtumisel hinnata seni tehtud edusamme ning võimaluse korral langetada otsus ühinemisläbirääkimiste alustamise kuupäeva kohta;

43.   tervitab valitsuse ettevalmistusi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) rakendamiseks, mis on võimaldanud allkirjastada IPA rahastamislepingu 2007. aastaks ja raamlepingu aastateks 2007–2013; kordab IPA tähtsust ELi liikmestaatuseks valmistumisel; kutsub nii valitsust kui komisjoni üles kiirendama ettevalmistusi, mis võimaldaks IPA haldamise detsentraliseeritud süsteemi varajast rakendamist selleks, et suurendada tõhusust ja kohalikku kontrolli protsessi üle;

44.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT L 80, 19.3.2008, lk 32.

(2)  ELT C 317 E, 23.12.2006, lk 480.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0352.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0454.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0453.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/41

---

Hiina poliitika ja selle mõju Aafrikale

P6_TA(2008)0173

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta resolutsioon Hiina poliitika ja selle mõju kohta Aafrikale (2007/2255(INI))

(2009/C 259 E/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina poliitilist dialoogi, mis algas ametlikult 1994. aastal Hiina kui maailma tulevase suurriigi staatuse ning sellest tulenevate eriti ulatuslike rahvusvaheliste kohustuste tunnistamisega; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina poliitilist dialoogi, mis algas ametlikult 1994. aastal Hiina kui maailma tulevase suurriigi staatuse ning sellest tulenevate eriti ulatuslike rahvusvaheliste kohustuste tunnistamisega;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Hiina ja Euroopa suhete pikaajaline poliitika” (KOM(1995)0279) ning Euroopa Parlamendi 12. juuni 1997. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta „Hiina ja Euroopa suhete pikaajaline poliitika” (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Hiina ja Euroopa suhete pikaajaline poliitika” (KOM(1995)0279) ning Euroopa Parlamendi 12. juuni 1997. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta „Hiina ja Euroopa suhete pikaajaline poliitika” (1);

| — | võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse Hiina ja Aafrika koostööfoorumi Pekingi deklaratsiooni ja foorumi 2000. aasta oktoobri programmi, mis käsitleb Hiina ja Aafrika koostööd majandus- ja sotsiaalarengu valdkonnas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina ja Aafrika koostööfoorumi Pekingi deklaratsiooni ja foorumi 2000. aasta oktoobri programmi, mis käsitleb Hiina ja Aafrika koostööd majandus- ja sotsiaalarengu valdkonnas;

| — | võttes arvesse Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni ja Euroopa Liidu egiidi all toimunud Aafrika ja Euroopa tippkohtumise 2000. aasta Kairo deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni ja Euroopa Liidu egiidi all toimunud Aafrika ja Euroopa tippkohtumise 2000. aasta Kairo deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse OECD 2001. aasta aruannet „Arenguabikomitee suunised: säästva arengu strateegiad; suunised arengukoostöö valdkonnas”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 2001. aasta aruannet „Arenguabikomitee suunised: säästva arengu strateegiad; suunised arengukoostöö valdkonnas”;

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu põhikirja, mis võeti vastu 11. juulil 2000 ja mis jõustus 26. mail 2001, ning Aafrika juhtide 2001. aasta oktoobri dokumenti „Aafrika arengu uus partnerlus” (NEPAD), mis kuulutati esimesel Aafrika Liidu tippkohtumisel Aafrika Liidu programmiks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu põhikirja, mis võeti vastu 11. juulil 2000 ja mis jõustus 26. mail 2001, ning Aafrika juhtide 2001. aasta oktoobri dokumenti „Aafrika arengu uus partnerlus” (NEPAD), mis kuulutati esimesel Aafrika Liidu tippkohtumisel Aafrika Liidu programmiks;

| — | võttes arvesse Hiina poliitikadokumente ELi kohta 2003. aastast (2) ja Aafrika poliitika kohta 2006. aastast (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina poliitikadokumente ELi kohta 2003. aastast (2) ja Aafrika poliitika kohta 2006. aastast (3);

| — | võttes arvesse komisjoni poliitikadokumenti „Küpsev partnerlus – ühised huvid ja väljakutsed ELi ja Hiina suhetes” (KOM(2003)0533), mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 13. oktoobril 2003. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poliitikadokumenti „Küpsev partnerlus – ühised huvid ja väljakutsed ELi ja Hiina suhetes” (KOM(2003)0533), mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 13. oktoobril 2003. aastal;

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina strateegilist partnerlust, mis loodi 2003. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina strateegilist partnerlust, mis loodi 2003. aastal;

| — | võttes arvesse Hiina ja Aafrika koostööfoorumi 2003. aasta detsembris avaldatud Addis Abeba tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina ja Aafrika koostööfoorumi 2003. aasta detsembris avaldatud Addis Abeba tegevuskava;

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu komisjoni strateegilist kava aastateks 2004–2007, mis võeti vastu Aafrika riigipeade ja valitsusjuhtide kolmandal tippkohtumisel 7. juulil 2004. aastal Addis Abebas, Etioopias; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu komisjoni strateegilist kava aastateks 2004–2007, mis võeti vastu Aafrika riigipeade ja valitsusjuhtide kolmandal tippkohtumisel 7. juulil 2004. aastal Addis Abebas, Etioopias;

| — | võttes arvesse Pariisi deklaratsiooni arenguabi tõhususe kohta, mille paljud Euroopa ja Aafrika riigid ning Hiina kiitsid heaks 2. märtsil 2005. aastal pärast abi tõhususe alast kõrgetasemelist foorumit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi deklaratsiooni arenguabi tõhususe kohta, mille paljud Euroopa ja Aafrika riigid ning Hiina kiitsid heaks 2. märtsil 2005. aastal pärast abi tõhususe alast kõrgetasemelist foorumit;

| — | võttes arvesse G8 poolt 8. juulil 2005. aastal Gleneagles'is võetud nn Gleneagles'i kohustusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G8 poolt 8. juulil 2005. aastal Gleneagles'is võetud nn Gleneagles'i kohustusi;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19. detsembri 2005. aasta järeldusi „EL ja Aafrika: strateegilise partnerluse suunas”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19. detsembri 2005. aasta järeldusi „EL ja Aafrika: strateegilise partnerluse suunas”;

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 3. oktoobri 2005. aasta istungi järeldusi, milles EL avaldas toetust rahvusvahelise relvakaubanduslepingu sõlmimisele ÜRO raames, millega kehtestataks ühised siduvad standardid tavarelvade kaubanduse alal kogu maailmas (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 3. oktoobri 2005. aasta istungi järeldusi, milles EL avaldas toetust rahvusvahelise relvakaubanduslepingu sõlmimisele ÜRO raames, millega kehtestataks ühised siduvad standardid tavarelvade kaubanduse alal kogu maailmas (4);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „EL – Hiina: Tihedam partnerlus, suurem vastutus” (KOM(2006)0631) ja sellele lisatud komisjoni töödokumenti „Tihedamad partnerlussuhted, suuremad kohustused. ELi ja Hiina vahelist kaubandust ja investeeringuid käsitlev dokument: konkurents ja partnerlus” (KOM(2006)0632); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „EL – Hiina: Tihedam partnerlus, suurem vastutus” (KOM(2006)0631) ja sellele lisatud komisjoni töödokumenti „Tihedamad partnerlussuhted, suuremad kohustused. ELi ja Hiina vahelist kaubandust ja investeeringuid käsitlev dokument: konkurents ja partnerlus” (KOM(2006)0632);

| — | võttes arvesse 2006. aasta septembris Soomes toimunud üheksandat ELi ja Hiina tippkohtumist ning selle lõpetamisel vastu võetud ühisdeklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2006. aasta septembris Soomes toimunud üheksandat ELi ja Hiina tippkohtumist ning selle lõpetamisel vastu võetud ühisdeklaratsiooni;

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 11. detsembri 2006. aasta järeldusi Hiina kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 11. detsembri 2006. aasta järeldusi Hiina kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO põhikirja ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1674(2006) tsiviilisikute kaitse kohta relvastatud konfliktides; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põhikirja ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1674(2006) tsiviilisikute kaitse kohta relvastatud konfliktides;

| — | võttes arvesse ÜRO tegevusprogrammi käsi- ja kergetulirelvadega ebaseadusliku kaubitsemise ennetamiseks, selle vastu võitlemiseks ja likvideerimiseks kõikides aspektides (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO tegevusprogrammi käsi- ja kergetulirelvadega ebaseadusliku kaubitsemise ennetamiseks, selle vastu võitlemiseks ja likvideerimiseks kõikides aspektides (5);

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni 2006. aasta ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: Euroopa konsensus (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni 2006. aasta ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: Euroopa konsensus (6);

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (7);

| — | võttes arvesse Aafrika ja ELi strateegilist partnerlust, Aafrika ja ELi ühist strateegiat ja tegevuskava (2007) ning Aafrika ja ELi partnerlust kaubanduse ja piirkondliku integratsiooni ning teaduse, infoühiskonna ja kosmose küsimustes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika ja ELi strateegilist partnerlust, Aafrika ja ELi ühist strateegiat ja tegevuskava (2007) ning Aafrika ja ELi partnerlust kaubanduse ja piirkondliku integratsiooni ning teaduse, infoühiskonna ja kosmose küsimustes;

| — | võttes arvesse ELi ja Aafrika infrastruktuuri partnerluse käivitamist (2007), milles on arvesse võetud vajadust investeerida infrastruktuuri ühendustesse (transport, energeetika, veevarustus ning info- ja sidetehnoloogia), et edendada säästvat arengut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Aafrika infrastruktuuri partnerluse käivitamist (2007), milles on arvesse võetud vajadust investeerida infrastruktuuri ühendustesse (transport, energeetika, veevarustus ning info- ja sidetehnoloogia), et edendada säästvat arengut;

| — | võttes arvesse ELi ja Aafrika ärifoorumi avaldust teise ELi ja Aafrika tippkohtumise (2007) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Aafrika ärifoorumi avaldust teise ELi ja Aafrika tippkohtumise (2007) kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 2007. aasta vahearuannet aastatuhande arengueesmärkide kohta, milles nenditakse, et Saharast lõunas asuvad Aafrika riigid ei ole siiani teinud edusamme ühegi aastatuhande arengueesmärgi saavutamisel ning vaesuse vähendamiseks tehtavate jõupingutuste praegust tempot tuleb kahekordistada, kui soovitakse saavutada 2015. aastaks aastatuhande arengueesmärki – vähendada äärmises vaesuses elava elanikkonna hulka poole võrra; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2007. aasta vahearuannet aastatuhande arengueesmärkide kohta, milles nenditakse, et Saharast lõunas asuvad Aafrika riigid ei ole siiani teinud edusamme ühegi aastatuhande arengueesmärgi saavutamisel ning vaesuse vähendamiseks tehtavate jõupingutuste praegust tempot tuleb kahekordistada, kui soovitakse saavutada 2015. aastaks aastatuhande arengueesmärki – vähendada äärmises vaesuses elava elanikkonna hulka poole võrra;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Kairost Lissabonini – ELi-Aafrika strateegiline partnerlus” (KOM(2007)0357) ning komisjoni ja nõukogu sekretariaadi ühisdokumenti „Lissabonist edasi: ELi ja Aafrika strateegilise partnerluse toimimise tagamine” (SEK(2007)0856); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Kairost Lissabonini – ELi-Aafrika strateegiline partnerlus” (KOM(2007)0357) ning komisjoni ja nõukogu sekretariaadi ühisdokumenti „Lissabonist edasi: ELi ja Aafrika strateegilise partnerluse toimimise tagamine” (SEK(2007)0856);

| — | võttes arvesse ELi Hiinat käsitlevat strateegiadokumenti (2007–2013) ja mitmeaastast näidisprogrammi aastateks 2007–2010 (8), mille alusel EL eraldab Hiinale arengukoostööabi 128 miljoni euro ulatuses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi Hiinat käsitlevat strateegiadokumenti (2007–2013) ja mitmeaastast näidisprogrammi aastateks 2007–2010 (8), mille alusel EL eraldab Hiinale arengukoostööabi 128 miljoni euro ulatuses;

| — | võttes arvesse 28. novembril 2007. aastal Pekingis toimunud Hiina ja ELi kümnenda tippkohtumise ühisavaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembril 2007. aastal Pekingis toimunud Hiina ja ELi kümnenda tippkohtumise ühisavaldust;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A6-0080/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A6-0080/2008),

| A. | arvestades, et Aafrika säästvat arengut saavad tugevalt soodustada või pärssida sellised uued majandusjõud nagu Hiina; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Aafrika säästvat arengut saavad tugevalt soodustada või pärssida sellised uued majandusjõud nagu Hiina;

| B. | arvestades, et eeskätt vastutavad Aafrika riigid selle poliitilise, sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase mõju eest, mis on tingitud välisriikide ning nende kodanike ja organisatsioonide kohalolekust nende territooriumil; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eeskätt vastutavad Aafrika riigid selle poliitilise, sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase mõju eest, mis on tingitud välisriikide ning nende kodanike ja organisatsioonide kohalolekust nende territooriumil;

| C. | arvestades, et nii EL kui ka Hiina on võtnud kohustuse aidata kaasa rahule, julgeolekule ja säästvale arengule Aafrikas, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nii EL kui ka Hiina on võtnud kohustuse aidata kaasa rahule, julgeolekule ja säästvale arengule Aafrikas,

| D. | arvestades, et EL on Aafrika suurim abiandja ja äripartner; arvestades, et Hiina on teatanud majanduskoostöö ja abilubaduste suurendamisest ning võib saada 2010. aastaks Aafrika suurimaks kaubanduspartneriks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL on Aafrika suurim abiandja ja äripartner; arvestades, et Hiina on teatanud majanduskoostöö ja abilubaduste suurendamisest ning võib saada 2010. aastaks Aafrika suurimaks kaubanduspartneriks;

| E. | arvestades, et Aafrika säästva arengu strateegia peab tagama selle, et Aafrika-väliste osalejate kaasamine ei kahjustaks arengut; arvestades, et seetõttu on tervitatav Aafrika Liidu töörühma loomine, tegelemaks Aafrika ja uute majandusjõudude strateegilise partnerluse küsimusega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Aafrika säästva arengu strateegia peab tagama selle, et Aafrika-väliste osalejate kaasamine ei kahjustaks arengut; arvestades, et seetõttu on tervitatav Aafrika Liidu töörühma loomine, tegelemaks Aafrika ja uute majandusjõudude strateegilise partnerluse küsimusega;

| F. | arvestades, et tervitatavad on algatused, mis viivad edasi dialoogi Aafrikaga, nagu Hiina ja Aafrika ning ELi ja Aafrika tippkohtumised, Hiina ja Aafrika koostööfoorum, ELi ja Aafrika partnerlus, ELi ja Aafrika rahu-, energia- ja veealased meetmed, ELi ja Aafrika infrastruktuurialane partnerlus, Cotonou lepingu (9) raames korraldatavad dialoogid ning muud dialoogid, mida peetakse ELi või Hiina ja Aafrika organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tervitatavad on algatused, mis viivad edasi dialoogi Aafrikaga, nagu Hiina ja Aafrika ning ELi ja Aafrika tippkohtumised, Hiina ja Aafrika koostööfoorum, ELi ja Aafrika partnerlus, ELi ja Aafrika rahu-, energia- ja veealased meetmed, ELi ja Aafrika infrastruktuurialane partnerlus, Cotonou lepingu (9) raames korraldatavad dialoogid ning muud dialoogid, mida peetakse ELi või Hiina ja Aafrika organisatsioonide vahel;

| G. | G arvestades, et 2006. aasta novembris toimus Pekingis Hiina ja Aafrika koostööfoorumi kolmas tippkohtumine, kus võeti vastu deklaratsioon, mis kuulutab „uut tüüpi strateegilise partnerluse” loomist Hiina ja Aafrika vahel; arvestades, et see koostöö vastab nii majandusliku üleilmastumise väljakutsele kui ka edendab ühist arengut, kuid paljud Aafrika riigid, kes on tunnustanud Taiwanit, on sellest välja jäetud; |
| --- | --- |

G.

G arvestades, et 2006. aasta novembris toimus Pekingis Hiina ja Aafrika koostööfoorumi kolmas tippkohtumine, kus võeti vastu deklaratsioon, mis kuulutab „uut tüüpi strateegilise partnerluse” loomist Hiina ja Aafrika vahel; arvestades, et see koostöö vastab nii majandusliku üleilmastumise väljakutsele kui ka edendab ühist arengut, kuid paljud Aafrika riigid, kes on tunnustanud Taiwanit, on sellest välja jäetud;

| H. | arvestades, et Hiinal on ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikmena eriline vastutus toetada ülemaailmset rahu ja julgeolekut; arvestades, et EL kiidab heaks Hiina kohustused seoses erinevate mitmepoolsete raamistikega, nagu need, mis toimivad ÜRO, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO), Rahvusvahelise Valuutafondi, Maailmapanga, Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ja Kyoto protokolli egiidi all; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Hiinal on ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikmena eriline vastutus toetada ülemaailmset rahu ja julgeolekut; arvestades, et EL kiidab heaks Hiina kohustused seoses erinevate mitmepoolsete raamistikega, nagu need, mis toimivad ÜRO, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO), Rahvusvahelise Valuutafondi, Maailmapanga, Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ja Kyoto protokolli egiidi all;

| I. | arvestades, et EL on võtnud kohustuseks suurendada oma ametlikku arenguabi 2015. aastaks 0,7 %-ni SKTst (2010. aastaks 0,56 %) ning eraldada vähemalt 50 % ELi ametlikust arenguabist Aafrikale; arvestades, et ELi ametlik arenguabi hõlmab 20 miljardit eurot Saharast lõunasse jäävatele Aafrika riikidele kümnendast Euroopa Arengufondist (2008–2013); arvestades, et EL on eraldanud 350 miljonit eurot Aafrika rahutagamisrahastusse ning 5,6 miljardit eurot ELi ja Aafrika infrastruktuurialasele partnerlusele aastateks 2008–2013; arvestades, et EL toetab olulisel määral Aafrikas läbiviidavaid rahvusvahelisi rahuvalvemissioone, ülemaailmset AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondi ning muid rahvusvahelisi algatusi, mis on olulised selle kontinendi arengule; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL on võtnud kohustuseks suurendada oma ametlikku arenguabi 2015. aastaks 0,7 %-ni SKTst (2010. aastaks 0,56 %) ning eraldada vähemalt 50 % ELi ametlikust arenguabist Aafrikale; arvestades, et ELi ametlik arenguabi hõlmab 20 miljardit eurot Saharast lõunasse jäävatele Aafrika riikidele kümnendast Euroopa Arengufondist (2008–2013); arvestades, et EL on eraldanud 350 miljonit eurot Aafrika rahutagamisrahastusse ning 5,6 miljardit eurot ELi ja Aafrika infrastruktuurialasele partnerlusele aastateks 2008–2013; arvestades, et EL toetab olulisel määral Aafrikas läbiviidavaid rahvusvahelisi rahuvalvemissioone, ülemaailmset AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondi ning muid rahvusvahelisi algatusi, mis on olulised selle kontinendi arengule;

| J. | arvestades, et Hiina kohalolek ja huvid Aafrikas suurenevad; arvestades, et Hiinast sai 2005. aastal neto-doonorriik Saharast lõunasse jäävatele Aafrika riikidele ning ta on sestsaadik suurendanud oma abilubadusi, lubades 2009. aastaks kahekordistada oma abi Aafrikale 2006. aasta tasemega võrreldes; arvestades, et Hiina on lubanud moodustada 5 miljardi USA dollari suuruse Hiina-Aafrika arengufondi, et julgustada Hiina ettevõtteid investeerima Aafrikasse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Hiina kohalolek ja huvid Aafrikas suurenevad; arvestades, et Hiinast sai 2005. aastal neto-doonorriik Saharast lõunasse jäävatele Aafrika riikidele ning ta on sestsaadik suurendanud oma abilubadusi, lubades 2009. aastaks kahekordistada oma abi Aafrikale 2006. aasta tasemega võrreldes; arvestades, et Hiina on lubanud moodustada 5 miljardi USA dollari suuruse Hiina-Aafrika arengufondi, et julgustada Hiina ettevõtteid investeerima Aafrikasse;

| K. | arvestades, et Hiina kui lisanduva alternatiivse abiandja esiletõus esitab väljakutse ELi lähenemisviisile, mis seab Aafrika valitsustele tingimusi poliitiliste reformide elluviimiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Hiina kui lisanduva alternatiivse abiandja esiletõus esitab väljakutse ELi lähenemisviisile, mis seab Aafrika valitsustele tingimusi poliitiliste reformide elluviimiseks;

| L. | arvestades, et Hiina on viimase 25 aasta jooksul toonud 400 miljonit elanikku välja ülimast vaesusest ning omab seetõttu olulist kogemust, mis võiks olla kasulik Aafrika riikidele; arvestades, et sellele vaatamata on Hiina praegu silmitsi suurema sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse ning murettekitava keskkonna halvenemisega, samal ajal jätkatakse poliitiliste õiguste ja põhivabaduste tõsist piiramist ning Hiina töötajate kaitse alased standardid on endiselt nõrgad ja valitsusasutuste aruandekohustus kehv; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Hiina on viimase 25 aasta jooksul toonud 400 miljonit elanikku välja ülimast vaesusest ning omab seetõttu olulist kogemust, mis võiks olla kasulik Aafrika riikidele; arvestades, et sellele vaatamata on Hiina praegu silmitsi suurema sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse ning murettekitava keskkonna halvenemisega, samal ajal jätkatakse poliitiliste õiguste ja põhivabaduste tõsist piiramist ning Hiina töötajate kaitse alased standardid on endiselt nõrgad ja valitsusasutuste aruandekohustus kehv;

| M. | arvestades, et Hiina suurem panus arengukoostöösse Aafrika riikidega on tervitatav, eelkõige abi haiglate, koolihoonete ja parema transpordiinfrastruktuuri ehitamiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Hiina suurem panus arengukoostöösse Aafrika riikidega on tervitatav, eelkõige abi haiglate, koolihoonete ja parema transpordiinfrastruktuuri ehitamiseks;

| N. | arvestades, et Hiina majanduskasv ja õigustatud huvi end arendada tingivad tema vajaduste kasvu loodusvarade ja energiaallikate järele ning nende hankimise arenguriikidest, eeskätt Aafrikast; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Hiina majanduskasv ja õigustatud huvi end arendada tingivad tema vajaduste kasvu loodusvarade ja energiaallikate järele ning nende hankimise arenguriikidest, eeskätt Aafrikast;

| O. | arvestades, et toorainerikkad Aafrika riigid saavutavad Hiina ja muude huvitatud riikide nõudluse kaudu parema turupositsiooni; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et toorainerikkad Aafrika riigid saavutavad Hiina ja muude huvitatud riikide nõudluse kaudu parema turupositsiooni;

| P. | arvestades soovi, et Hiina seotus Aafrikaga ei hõlmaks mitte ainult energiapoliitika mõttes huvipakkuvaid riike, vaid et kaalutaks koostööd kõigi Aafrika riikidega; |
| --- | --- |

P.

arvestades soovi, et Hiina seotus Aafrikaga ei hõlmaks mitte ainult energiapoliitika mõttes huvipakkuvaid riike, vaid et kaalutaks koostööd kõigi Aafrika riikidega;

| Q. | arvestades, et Hiina osa nafta ülemaailmse nõudluse kogukasvus viimase nelja aasta jooksul oli ligikaudu 40 %; arvestades, et 30 % Hiina toornafta impordist pärineb Aafrikast; arvestades, et Hiina sõltuvus imporditud naftast, maavaradest ja muust toormaterjalist tõenäoliselt pidevalt suureneb ja eeldatakse, et 2010. aastal impordib Hiina 45 % oma naftavajadusest; arvestades, et Hiina kasvav energianõudlus ja soov energiaimporti laiendada on sundinud Hiinat otsima naftatarnijaid ka Aafrika riikidest; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Hiina osa nafta ülemaailmse nõudluse kogukasvus viimase nelja aasta jooksul oli ligikaudu 40 %; arvestades, et 30 % Hiina toornafta impordist pärineb Aafrikast; arvestades, et Hiina sõltuvus imporditud naftast, maavaradest ja muust toormaterjalist tõenäoliselt pidevalt suureneb ja eeldatakse, et 2010. aastal impordib Hiina 45 % oma naftavajadusest; arvestades, et Hiina kasvav energianõudlus ja soov energiaimporti laiendada on sundinud Hiinat otsima naftatarnijaid ka Aafrika riikidest;

| R. | arvestades, et Hiina naftaimport on ajavahemikul 1995–2005 peaaegu viiekordistunud, muutes Hiina suuruselt teiseks naftaimportijaks maailmas ning võrdsustades Hiina ELiga, mis puudutab Aafrikast imporditud tarnekoguseid; arvestades, et CNPC (Hiina riiklik naftakompanii) kontrollib hinnanguliselt 60–70 % Sudaani naftatootmisest; arvestades, et Angola oli 2006. aastal Hiina suurim naftatarnija; arvestades, et Hiina impordib juba peaaegu 28 % oma naftast ja gaasist Saharast lõunasse jäävatest Aafrika riikidest; arvestades, et Aafrika naftaeksport Hiinasse arvatavasti kasvab lähiaastatel; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Hiina naftaimport on ajavahemikul 1995–2005 peaaegu viiekordistunud, muutes Hiina suuruselt teiseks naftaimportijaks maailmas ning võrdsustades Hiina ELiga, mis puudutab Aafrikast imporditud tarnekoguseid; arvestades, et CNPC (Hiina riiklik naftakompanii) kontrollib hinnanguliselt 60–70 % Sudaani naftatootmisest; arvestades, et Angola oli 2006. aastal Hiina suurim naftatarnija; arvestades, et Hiina impordib juba peaaegu 28 % oma naftast ja gaasist Saharast lõunasse jäävatest Aafrika riikidest; arvestades, et Aafrika naftaeksport Hiinasse arvatavasti kasvab lähiaastatel;

| S. | arvestades, et Aafrika loodusvarade kasutamine välisriikide või -ettevõtjate poolt võib toetada arengut, kuid võib põhjustada ka ressursside ammendumist, kahjustada head valitsemistava, tuua kaasa korruptsioonivõimalusi, eriti kui korruptsioon on juba tavaline nähtus, süvendada sotsiaalset ebavõrdsust ja makromajandusliku stabiilsuse raskusi, tekitada või teravdada konflikte, ohustades seega tõsiselt vaesuse vähendamist ja säästvat arengut; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Aafrika loodusvarade kasutamine välisriikide või -ettevõtjate poolt võib toetada arengut, kuid võib põhjustada ka ressursside ammendumist, kahjustada head valitsemistava, tuua kaasa korruptsioonivõimalusi, eriti kui korruptsioon on juba tavaline nähtus, süvendada sotsiaalset ebavõrdsust ja makromajandusliku stabiilsuse raskusi, tekitada või teravdada konflikte, ohustades seega tõsiselt vaesuse vähendamist ja säästvat arengut;

| T. | arvestades, et ligikaudu 9 % ELi impordist pärineb Aafrikast, poole sellest moodustavad energiavaldkonda kuuluvad tooted, 23 % on tööstuskaubad ning 11 % on toidukaubad ja põllumajandustooted; arvestades, et ELi ekspordist läheb 8,3 % Aafrikasse ning 78 % sellest moodustavad masinaehitustooted, kemikaalid ja tööstuskaubad; arvestades, et Lõuna-Aafrika on ELi suurim kaubanduspartner (import ja eksport); arvestades, et Euroopa ja Aafrika vahelise kaubanduse osakaal aina väheneb, kuigi EL on Aafrika jaoks jätkuvalt kõige tähtsam kaubanduspartner; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ligikaudu 9 % ELi impordist pärineb Aafrikast, poole sellest moodustavad energiavaldkonda kuuluvad tooted, 23 % on tööstuskaubad ning 11 % on toidukaubad ja põllumajandustooted; arvestades, et ELi ekspordist läheb 8,3 % Aafrikasse ning 78 % sellest moodustavad masinaehitustooted, kemikaalid ja tööstuskaubad; arvestades, et Lõuna-Aafrika on ELi suurim kaubanduspartner (import ja eksport); arvestades, et Euroopa ja Aafrika vahelise kaubanduse osakaal aina väheneb, kuigi EL on Aafrika jaoks jätkuvalt kõige tähtsam kaubanduspartner;

| U. | arvestades, et EL on Hiina suurim kaubanduspartner ja suurim investor Hiinas, ning arvestades ühtlasi, et Hiina on ELi suuruselt teine kaubanduspartner; arvestades, et dialoog Hiinaga demokraatlike reformide, inimõiguste austamise ja õigusriigi põhimõtete üle ei tohiks kaubandus- ja majandussuhete huvides jääda tahaplaanile; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et EL on Hiina suurim kaubanduspartner ja suurim investor Hiinas, ning arvestades ühtlasi, et Hiina on ELi suuruselt teine kaubanduspartner; arvestades, et dialoog Hiinaga demokraatlike reformide, inimõiguste austamise ja õigusriigi põhimõtete üle ei tohiks kaubandus- ja majandussuhete huvides jääda tahaplaanile;

| V. | arvestades, et Hiinas on paari viimase aastaga toimunud järsk majanduskasv (keskmiselt 9 % aastas) ning riigist on saanud üks suurimaid eksportijaid; arvestades, et Hiina naasmine maailmamajanduse suurriikide hulka on väga oluliselt muutnud kaubavoogude ja rahvusvaheliste turgude senist olukorda; arvestades, et Hiinast on saanud kõnealuse laienemise jätkamise eesmärgil nafta ning paljude muude toorainete ja kaupade netoimportija ning Hiina suure nõudluse tagajärjel on kõikide mineraalsete ja põllumajanduslikku päritolu toodete hinnad oluliselt tõusnud; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Hiinas on paari viimase aastaga toimunud järsk majanduskasv (keskmiselt 9 % aastas) ning riigist on saanud üks suurimaid eksportijaid; arvestades, et Hiina naasmine maailmamajanduse suurriikide hulka on väga oluliselt muutnud kaubavoogude ja rahvusvaheliste turgude senist olukorda; arvestades, et Hiinast on saanud kõnealuse laienemise jätkamise eesmärgil nafta ning paljude muude toorainete ja kaupade netoimportija ning Hiina suure nõudluse tagajärjel on kõikide mineraalsete ja põllumajanduslikku päritolu toodete hinnad oluliselt tõusnud;

| W. | arvestades, et Hiinal on õigus legitiimselt konkureerida rahvusvahelistel turgudel ELi ja tema liikmesriikidega; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Hiinal on õigus legitiimselt konkureerida rahvusvahelistel turgudel ELi ja tema liikmesriikidega;

| X. | arvestades, et viimase kahekümne aasta jooksul toimunud kiire majandusareng Hiinas on oluliselt mõjutanud ELi ja Hiina kaubandus- ja majandussuhteid üldiselt; pärast 1978. aastat on kaubanduse kogumaht kasvanud mõlemas suunas rohkem kui kuuskümmend korda ning 2005. aastal ulatus selle kogumaht 210 miljardi euroni; arvestades, et kui 1980. aastate alguses oli ELil kaubanduse ülejääk, siis 2005. aastal oli ELil tekkinud 106 miljardi euro suurune kaubandusdefitsiit, mis on ELi suurim kaubandusdefitsiit seniste partneritega, ning Hiina on praegu USA järel ELi suuruselt teine kaubanduspartner; arvestades, et 2000. aastal sõlmis EL Hiinaga kahepoolse turulepääsu lepingu, mis oli oluline samm Hiina ühinemisprotsessis WTOga, ning Hiina ühinemine WTOga muutis maailma kaubanduse struktuure mitmel viisil; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et viimase kahekümne aasta jooksul toimunud kiire majandusareng Hiinas on oluliselt mõjutanud ELi ja Hiina kaubandus- ja majandussuhteid üldiselt; pärast 1978. aastat on kaubanduse kogumaht kasvanud mõlemas suunas rohkem kui kuuskümmend korda ning 2005. aastal ulatus selle kogumaht 210 miljardi euroni; arvestades, et kui 1980. aastate alguses oli ELil kaubanduse ülejääk, siis 2005. aastal oli ELil tekkinud 106 miljardi euro suurune kaubandusdefitsiit, mis on ELi suurim kaubandusdefitsiit seniste partneritega, ning Hiina on praegu USA järel ELi suuruselt teine kaubanduspartner; arvestades, et 2000. aastal sõlmis EL Hiinaga kahepoolse turulepääsu lepingu, mis oli oluline samm Hiina ühinemisprotsessis WTOga, ning Hiina ühinemine WTOga muutis maailma kaubanduse struktuure mitmel viisil;

| Y. | arvestades, et 3,6 % Hiina impordist pärineb Aafrikast ja 2,8 % Hiina ekspordist läheb Aafrikasse; arvestades, et Hiina ja Aafrika kaubavahetuse väärtus suurenes 2 miljardilt USA dollarilt 1999. aastal umbes 39,7 miljardi USA dollarini 2005. aastal; arvestades, et Hiina on praegu Aafrika tähtsuselt kolmas kaubanduspartner; arvestades, et Aafrikast on ilmselgelt saamas Hiina majanduse uus eesliin ning Hiina oskab väga tõhusalt ühendada nn „abi nafta vastu” strateegiaid välispoliitika vahenditega; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et 3,6 % Hiina impordist pärineb Aafrikast ja 2,8 % Hiina ekspordist läheb Aafrikasse; arvestades, et Hiina ja Aafrika kaubavahetuse väärtus suurenes 2 miljardilt USA dollarilt 1999. aastal umbes 39,7 miljardi USA dollarini 2005. aastal; arvestades, et Hiina on praegu Aafrika tähtsuselt kolmas kaubanduspartner; arvestades, et Aafrikast on ilmselgelt saamas Hiina majanduse uus eesliin ning Hiina oskab väga tõhusalt ühendada nn „abi nafta vastu” strateegiaid välispoliitika vahenditega;

| Z. | arvestades, et kaubandus Aafrika ja Hiina vahel on hinnangute kohaselt kasvanud 4 miljardilt USA dollarilt 1995. aastal 55 miljardi USA dollarini 2006. aastal ning Hiina eesmärk on saavutada 2010. aastaks kasv kuni 100 miljardi USA dollarini; arvestades, et 2007. aasta mais teatas Hiina Exim Pank oma kavatsusest anda järgmise kolme aasta jooksul 20 miljardit USA dollarit kaubanduse ja infrastruktuuri rahastamiseks Aafrikas; arvestades, et Hiina on lubanud anda järgmise kolme aasta jooksul Aafrikale 3 miljardi USA dollari ulatuses sooduslaene ja 2 miljardi USA dollari ulatuses soodustingimustel ostukrediite; arvestades, et Hiina on lubanud jätkata oma turgude avamist Aafrikale, suurendades 190-lt üle 440-ni kaubaartiklite arvu, mis eksporditakse Hiinasse nulltariifiga vähimarenenud Aafrika riikidest, kellel on diplomaatilised suhted Hiinaga, ning luues järgneva kolme aasta jooksul kolm kuni viis kaubandus- ja majanduskoostöö piirkonda Aafrikas; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kaubandus Aafrika ja Hiina vahel on hinnangute kohaselt kasvanud 4 miljardilt USA dollarilt 1995. aastal 55 miljardi USA dollarini 2006. aastal ning Hiina eesmärk on saavutada 2010. aastaks kasv kuni 100 miljardi USA dollarini; arvestades, et 2007. aasta mais teatas Hiina Exim Pank oma kavatsusest anda järgmise kolme aasta jooksul 20 miljardit USA dollarit kaubanduse ja infrastruktuuri rahastamiseks Aafrikas; arvestades, et Hiina on lubanud anda järgmise kolme aasta jooksul Aafrikale 3 miljardi USA dollari ulatuses sooduslaene ja 2 miljardi USA dollari ulatuses soodustingimustel ostukrediite; arvestades, et Hiina on lubanud jätkata oma turgude avamist Aafrikale, suurendades 190-lt üle 440-ni kaubaartiklite arvu, mis eksporditakse Hiinasse nulltariifiga vähimarenenud Aafrika riikidest, kellel on diplomaatilised suhted Hiinaga, ning luues järgneva kolme aasta jooksul kolm kuni viis kaubandus- ja majanduskoostöö piirkonda Aafrikas;

| AA. | arvestades, et WTO liikmesus toob nii ELi kui ka Hiina jaoks kaasa terve rea õigusi ja kohustusi; arvestades siiski, et Hiina ei ole paljusid neid kohustusi veel korralikult täitnud; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et WTO liikmesus toob nii ELi kui ka Hiina jaoks kaasa terve rea õigusi ja kohustusi; arvestades siiski, et Hiina ei ole paljusid neid kohustusi veel korralikult täitnud;

| AB. | arvestades, et Hiina aktiivsust Aafrikas tuleks vaadata nii energia ja tooraine varustuskindluse kui ka toiduainete varustuskindluse seisukohast, sest Hiina arvestab tulevikus toiduainete kasvava impordiga; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Hiina aktiivsust Aafrikas tuleks vaadata nii energia ja tooraine varustuskindluse kui ka toiduainete varustuskindluse seisukohast, sest Hiina arvestab tulevikus toiduainete kasvava impordiga;

| AC. | arvestades, et majanduspartnerluslepingute edu või ebaedu mõjutab Euroopa tulevasi suhteid Aafrikaga; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et majanduspartnerluslepingute edu või ebaedu mõjutab Euroopa tulevasi suhteid Aafrikaga;

| AD. | arvestades, et Hiina annab arenguabi asemel laene, mis toob Aafrika riikidele kaasa suure võlakoorma ohu; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et Hiina annab arenguabi asemel laene, mis toob Aafrika riikidele kaasa suure võlakoorma ohu;

| AE. | arvestades, et Hiina tegevuse tõttu muutub taas tähtsamaks Aafrika infrastruktuuride parandamise ja rahastamise oluline küsimus; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et Hiina tegevuse tõttu muutub taas tähtsamaks Aafrika infrastruktuuride parandamise ja rahastamise oluline küsimus;

| AF. | arvestades, et vastavalt OECD andmetele teostavad Hiina töövõtjad 50 % riiklikest projektidest Aafrikas; arvestades, et Hiina projektide puhul Aafrikas võetakse enamasti tööle hiinlastest töötajad; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et vastavalt OECD andmetele teostavad Hiina töövõtjad 50 % riiklikest projektidest Aafrikas; arvestades, et Hiina projektide puhul Aafrikas võetakse enamasti tööle hiinlastest töötajad;

| AG. | arvestades, et oma tööjõu kasutamisega Aafrikas kindlustab Hiina oma turustajatele pikaajalise juurdepääsu Aafrika turule ning mõjutab niimoodi Aafrika riikide majandust; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et oma tööjõu kasutamisega Aafrikas kindlustab Hiina oma turustajatele pikaajalise juurdepääsu Aafrika turule ning mõjutab niimoodi Aafrika riikide majandust;

| AH. | arvestades, et ka hiinlastele peaks olema oluline saavutada hea valitsemistava soodustamise teel vastukaaluks oma investeeringutele teataval määral investeerimis- ja õiguskindlust laostuvates majandustes; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et ka hiinlastele peaks olema oluline saavutada hea valitsemistava soodustamise teel vastukaaluks oma investeeringutele teataval määral investeerimis- ja õiguskindlust laostuvates majandustes;

| AI. | arvestades, et Hiina riiklikud äriühingud võivad võtta suuri riske Aafrikasse investeerimisel; arvestades, et Hiina energiaettevõte CNOOC Ltd teatas, et ta ostab 45 % Nigeeria offshore-naftamaardlast 2 270 miljoni USA dollariga; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et Hiina riiklikud äriühingud võivad võtta suuri riske Aafrikasse investeerimisel; arvestades, et Hiina energiaettevõte CNOOC Ltd teatas, et ta ostab 45 % Nigeeria offshore-naftamaardlast 2 270 miljoni USA dollariga;

| AJ. | arvestades, et Hiina asutas 2007. aastal äriühingu China Investment Cooperation Ltd, mille kapital on 200 miljardit USA dollarit, mis teeb sellest praegu maailma suuruselt kuuenda riigi omanduses oleva fondi; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et Hiina asutas 2007. aastal äriühingu China Investment Cooperation Ltd, mille kapital on 200 miljardit USA dollarit, mis teeb sellest praegu maailma suuruselt kuuenda riigi omanduses oleva fondi;

| AK. | arvestades, et Hiina on juba või on saamas suurimaks süsinikdioksiidi (CO2) õhkupaiskajaks maailmas ning Hiina elanikud on nende heidete otsesed ohvrid; arvestades, et EL kuulub samuti suurimate CO2 õhkupaiskajate hulka maailmas ning eurooplasi ohustab samuti nende heidete mõju; arvestades, et G8+5 tippkohtumisel 2007. aastal Heiligendammis võetud kohustused sisaldavad sihteesmärki vähendada 2050. aastaks heiteid 50 % võrra, ning arvestades muid eesmärke, mis EL ja Hiina on püstitanud heidete vähendamiseks ja taastuvate energiaallikate edendamiseks; arvestades, et Aafrika on kontinent, mis prognooside kohaselt kannatab kõige rohkem keskkonna halvenemise, metsade hävitamise ja kliimamuutuste tõttu; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et Hiina on juba või on saamas suurimaks süsinikdioksiidi (CO2) õhkupaiskajaks maailmas ning Hiina elanikud on nende heidete otsesed ohvrid; arvestades, et EL kuulub samuti suurimate CO2 õhkupaiskajate hulka maailmas ning eurooplasi ohustab samuti nende heidete mõju; arvestades, et G8+5 tippkohtumisel 2007. aastal Heiligendammis võetud kohustused sisaldavad sihteesmärki vähendada 2050. aastaks heiteid 50 % võrra, ning arvestades muid eesmärke, mis EL ja Hiina on püstitanud heidete vähendamiseks ja taastuvate energiaallikate edendamiseks; arvestades, et Aafrika on kontinent, mis prognooside kohaselt kannatab kõige rohkem keskkonna halvenemise, metsade hävitamise ja kliimamuutuste tõttu;

| AL. | arvestades, et Hiinat tuleb tunnustada Kyoto protokolli ning ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooniga (CITES) liitumise eest; arvestades, et Hiinal on väärtuslikke kogemusi võitluses metsade hävitamise ja kõrbestumise vastu; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et Hiinat tuleb tunnustada Kyoto protokolli ning ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooniga (CITES) liitumise eest; arvestades, et Hiinal on väärtuslikke kogemusi võitluses metsade hävitamise ja kõrbestumise vastu;

| AM. | arvestades, et rohkem kui pool kogu metsaraiest eriti ohustatud piirkondades, sealhulgas Kesk-Aafrikas, arvatakse olevat ebaseaduslik; arvestades, et Hiinat süüdistatakse selles, et ta on peamiselt vastutav ebaseadusliku metsaraie hiljutise suurenemise eest maailmas; arvestades, et näiteks 90 % puiduekspordist Ekvatoriaal-Guineast Hiinasse on hinnangute kohaselt ebaseaduslik; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et rohkem kui pool kogu metsaraiest eriti ohustatud piirkondades, sealhulgas Kesk-Aafrikas, arvatakse olevat ebaseaduslik; arvestades, et Hiinat süüdistatakse selles, et ta on peamiselt vastutav ebaseadusliku metsaraie hiljutise suurenemise eest maailmas; arvestades, et näiteks 90 % puiduekspordist Ekvatoriaal-Guineast Hiinasse on hinnangute kohaselt ebaseaduslik;

| AN. | arvestades, et Hiina kuulutab „rahumeelse kooseksisteerimise viit põhimõtet” kui nurgakivi oma „sõltumatule rahu teenivale välispoliitikale”, mis rajaneb mittesekkumise põhimõttel, kuid mis ei ole neutraalne, nagu täheldatakse Aafrika riikides, kus Hiinat on kritiseeritud või kus on isegi avaldatud Hiina-vastast meelsust; arvestades, et hiina naftatöölisi ja kaevureid on rünnatud, röövitud või tapetud Sambias, Nigeerias ja Etioopias; arvestades, et Hiina soovib, et temas nähtaks vastutustundlikku ülemaailmset jõudu, ning teda tuleb tunnustada selle eest, et ta kasutas oma mõjuvõimu, julgustamaks Sudaani valitsust aktsepteerima ÜRO/Aafrika Liidu ühisjõude Dārfūris; arvestades, et Hiina võib ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikmena etendada võtmerolli konfliktide ärahoidmisel, vahendamisel ja lahendamisel; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et Hiina kuulutab „rahumeelse kooseksisteerimise viit põhimõtet” kui nurgakivi oma „sõltumatule rahu teenivale välispoliitikale”, mis rajaneb mittesekkumise põhimõttel, kuid mis ei ole neutraalne, nagu täheldatakse Aafrika riikides, kus Hiinat on kritiseeritud või kus on isegi avaldatud Hiina-vastast meelsust; arvestades, et hiina naftatöölisi ja kaevureid on rünnatud, röövitud või tapetud Sambias, Nigeerias ja Etioopias; arvestades, et Hiina soovib, et temas nähtaks vastutustundlikku ülemaailmset jõudu, ning teda tuleb tunnustada selle eest, et ta kasutas oma mõjuvõimu, julgustamaks Sudaani valitsust aktsepteerima ÜRO/Aafrika Liidu ühisjõude Dārfūris; arvestades, et Hiina võib ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikmena etendada võtmerolli konfliktide ärahoidmisel, vahendamisel ja lahendamisel;

| AO. | arvestades, et Hiina, vaatamata edasiminekule teatavate sotsiaalsete ja majanduslike õiguste ja vabadustega seoses, ei austa endiselt peamisi inimõigusi, sealhulgas õigust elule ja õiglasele kohtumõistmisele, sõna- ja ühinemisvabadust ning muid sotsiaalseid, majanduslikke ja kultuurilisi õigusi, kaasa arvatud tööõigusi; arvestades, et inimõiguste mittejärgimist esineb eelkõige tiibetlaste suhtes; arvestades, et see mõjutab Hiina kuvandit ja tegevust välismaal, eelkõige Aafrikas, kus arengut ja head valitsemistava ei saa edendada demokraatliku vastutuseta, austamata inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et Hiina, vaatamata edasiminekule teatavate sotsiaalsete ja majanduslike õiguste ja vabadustega seoses, ei austa endiselt peamisi inimõigusi, sealhulgas õigust elule ja õiglasele kohtumõistmisele, sõna- ja ühinemisvabadust ning muid sotsiaalseid, majanduslikke ja kultuurilisi õigusi, kaasa arvatud tööõigusi; arvestades, et inimõiguste mittejärgimist esineb eelkõige tiibetlaste suhtes; arvestades, et see mõjutab Hiina kuvandit ja tegevust välismaal, eelkõige Aafrikas, kus arengut ja head valitsemistava ei saa edendada demokraatliku vastutuseta, austamata inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid;

| AP. | arvestades, et Hiinat tuleb tunnustada miinimumnõuete täitmise eest seoses Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemiga töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses ning puiduettevõtetele vastutustundliku toimimise suuniste väljatöötamise eest; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et Hiinat tuleb tunnustada miinimumnõuete täitmise eest seoses Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemiga töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses ning puiduettevõtetele vastutustundliku toimimise suuniste väljatöötamise eest;

| AQ. | arvestades, et Hiinat tuleks tunnustada ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni ratifitseerimise eest, kuigi korruptsioon jääb Hiinas tõsiseks probleemiks, mis piirkondlikul ja kohalikul tasandil mõjutab oluliselt suutlikkust täita keskvalitsuse seatud poliitilisi eesmärke ja standardeid; arvestades, et need tavad mõjutavad Aafrika riike, kuhu Hiina ja Hiina ettevõtted investeerivad, soodustades pahatihti korruptsiooni ning aidates rikastuda ja võimule jääda korrumpeerunud režiimidel, mis kahjustab head valitsemistava, aruandekohustust ja õigusriigi põhimõtteid; arvestades, et ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni range järgimine on oluline, et edenda head valitsemistava, aruandekohustust ja õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et Hiinat tuleks tunnustada ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni ratifitseerimise eest, kuigi korruptsioon jääb Hiinas tõsiseks probleemiks, mis piirkondlikul ja kohalikul tasandil mõjutab oluliselt suutlikkust täita keskvalitsuse seatud poliitilisi eesmärke ja standardeid; arvestades, et need tavad mõjutavad Aafrika riike, kuhu Hiina ja Hiina ettevõtted investeerivad, soodustades pahatihti korruptsiooni ning aidates rikastuda ja võimule jääda korrumpeerunud režiimidel, mis kahjustab head valitsemistava, aruandekohustust ja õigusriigi põhimõtteid; arvestades, et ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni range järgimine on oluline, et edenda head valitsemistava, aruandekohustust ja õigusriigi põhimõtteid;

| AR. | arvestades, et Euroopa, Hiina ja muud relvaeksportijad õhutavad relvastatud konflikte Aafrikas, mis tõsiselt kahjustab arengut; arvestades, et liikmesriigid ei ole veel õiguslikult seotud ELi relvaekspordi toimimisjuhendiga ning teostavad ebapiisavat kontrolli ebaseaduslike relvade üle, mida eksporditakse Aafrikasse või mille transiit toimub läbi Aafrika; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et Euroopa, Hiina ja muud relvaeksportijad õhutavad relvastatud konflikte Aafrikas, mis tõsiselt kahjustab arengut; arvestades, et liikmesriigid ei ole veel õiguslikult seotud ELi relvaekspordi toimimisjuhendiga ning teostavad ebapiisavat kontrolli ebaseaduslike relvade üle, mida eksporditakse Aafrikasse või mille transiit toimub läbi Aafrika;

| AS. | arvestades, et Hiina kannab ühe maailma suurima relvaeksportijana ning ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikmena erilist vastutust; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et Hiina kannab ühe maailma suurima relvaeksportijana ning ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikmena erilist vastutust;

| AT. | arvestades, et puudub läbipaistvus seoses Hiina tavarelvade ning väike- ja kergrelvade ekspordiga; arvestades, et Amnesty International heitis hiljuti Hiinale ette „ohtlikult kõikelubavat” lähenemisviisi relvaekspordi suhtes; arvestades, et Hiina on vastutav oluliste relvatarnete eest konfliktidest vaevatud riikidesse, rikkudes isegi ÜRO kehtestatud embargot Dārfūrile, Libeeriale ja Kongo Demokraatlikule Vabariigile; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et puudub läbipaistvus seoses Hiina tavarelvade ning väike- ja kergrelvade ekspordiga; arvestades, et Amnesty International heitis hiljuti Hiinale ette „ohtlikult kõikelubavat” lähenemisviisi relvaekspordi suhtes; arvestades, et Hiina on vastutav oluliste relvatarnete eest konfliktidest vaevatud riikidesse, rikkudes isegi ÜRO kehtestatud embargot Dārfūrile, Libeeriale ja Kongo Demokraatlikule Vabariigile;

| AU. | arvestades, et Hiinat tuleb tunnustada selle eest, et ta on ÜRO Julgeolekunõukogu alaliste liikmete seas teisel kohal ÜRO rahuvalvajate arvu poolest ning on juba rakendanud üle 3 000 sõjaväeüksuse rahuvalvemissioonidel Aafrikas; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et Hiinat tuleb tunnustada selle eest, et ta on ÜRO Julgeolekunõukogu alaliste liikmete seas teisel kohal ÜRO rahuvalvajate arvu poolest ning on juba rakendanud üle 3 000 sõjaväeüksuse rahuvalvemissioonidel Aafrikas;

1.   rõhutab vajadust tugevdada ELi poliitika mõju Aafrikas eelkõige lubaduste ja kohustuste täitmise tagamisega; rõhutab selles kontekstis Lissaboni lepingu tähtsust ELi välissuhete tõhususe ja sidususe suurendamise seisukohast, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse arenguküsimusi ja -poliitikat;

2.   nõuab tungivalt, et EL töötaks välja sidusa strateegia, et vastata uutele väljakutsetele, mida esitavad uued doonorriigid Aafrikas nagu Hiina, ning mis hõlmab eri liikmesriikide ja ELi institutsioonide kooskõlastatud lähenemist; rõhutab, et selline vastus ei tohi püüda jäljendada Hiina meetodeid ja eesmärke, sest need ei pruugi tingimata olla kooskõlas ELi väärtuste, põhimõtete ja pikaajaliste huvidega; märgib, et selline vastus tuleks integreerida ELi ja Aafrika Liidu dialoogi ning suhetesse kõikide Aafrika partneritega; rõhutab, et EL peaks astuma arengupoliitikat käsitlevasse dialoogi Hiinaga, et arutada meetodeid ja eesmärke, kuid EL peab jätkuvalt kinni pidama oma lähenemisviisist arengukoostööle;

3.   nõuab tungivalt, et EL säilitaks ka konkurentsis teiste doonorriikidega oma kõrged nõuded seoses hea valitsemistava edendamise ja inimõiguste järgimisega; kutsub ELi üles positsioneeruma selles konkurentsis kvaliteedilt paremate pakkumistega, nagu näiteks moodsate, kliimasõbralike tootmisrajatiste ehitamine päritoluriiki toorainete töötlemiseks ning kohaliku tööjõu värbamine ja koolitamine; märgib, et selliste pakkumiste väljatöötamine tuleks ühtlasi integreerida ELi ja Aafrika Liidu dialoogi ning suhetesse kõikide Aafrika partneritega, eelkõige ELi ja Aafrika ühisstrateegia ja selle tegevuskava rakendamisel;

4.   tervitab Hiina valmisolekut teha Aafrika riikidega tegelikku koostööd neid patroneerimata; märgib, et selline koostöö on pragmaatilise iseloomuga; tunneb sellega seoses kahetsust Hiina koostöö pärast Aafrika repressiivsete režiimidega; märgib, et oleks soovitav, et koostööga seotaks poliitilised tingimused ning et inimõigused ja keskkonnastandardid omaksid suuremat tähtsust;

5.   kutsub ELi ja Hiinat üles niipea kui võimalik arutama, töötama välja ja sõnastama oma Aafrika strateegiaid, pidades silmas vastutustundlikku kohustust, mille eesmärk on edendada säästvat arengut ning saavutada aastatuhande arengueesmärgid; rõhutab, kui olulised on mitmepoolses raamistikus konstruktiivsed dialoogid kõigi asjaomaste osalejatega kontinendil, eeskätt Aafrika Liidu ja Aafrika arengu uue partnerluse raames; kutsub selles kontekstis ELi üles tagama, et Aafrika partnerluse foorum kaasaks kõik suured doonorriigid ja investorid, eeskätt Hiina;

6.   nõuab tungivalt, et EL ja Hiina suurendaksid Aafrika arengu uuele partnerlusele eraldatavat toetust, mis on Aafrika säästva arengu strateegia liikumapanev jõud, ning toetaksid ka Aafrika piirkondlikke organisatsioone, Aafrika Liitu, Pan-Aafrika parlamenti, Aafrika riikide parlamente ja valitsusi, edendades strateegia nendepoolset juhtimist ja omavastutust; kutsub ELi üles aitama tugevdada Aafrika võimet tagada doonorriikide ja investorite sidusus ning seda, et välisinvesteeringud aitaks kaasa säästva arengu edendamisele;

7.   rõhutab oma valmisolekut kaasata Hiina Rahvakongress, Pan-Aafrika parlament ja Aafrika riikide parlamendid dialoogi eesmärgiga edendada säästvat arengut ja suurendada nende kontrollisuutlikkust;

8.   kutsub ELi üles ergutama Hiinat täitma oma kohustusi ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikmena, mis hõlmab ka nn „kaitsmisvastutust”, tunnistades, et Hiina kohalolekul Aafrikas on iseenesest reaalne, sh poliitiline mõju vastuvõtvates riikides, olenemata mis tahes mittesekkumispoliitika kavatsustest;

9.   kutsub ELi üles võtma arvesse Aafrika riikide ja Aafrika Liidu väljendatud arvamusi Hiina mõju kohta Aafrikas; rõhutab, et EL peaks vältima üldistusi Hiina rolli kohta, peaks suhtuma Hiinasse avatult ja konstruktiivselt ning püüdma mitte peale suruda Euroopa mudeleid ja vaateid;

Säästev areng

10.   kutsub ELi üles jätkama ühiselt kasulikku dialoogi Aafrika, ELi ja Hiina vahel, mis põhineb Aafrika vajadustel ja lähtub Aafrika riikide ja rahvaste huvidest ning mille eesmärk on parandada arengukoostöö tulemuslikkust ja sidusust, uurida konkreetseid koostöövõimalusi, tugevdada partnerlusi ning vältida tegevuse killustumist; teeb ettepaneku, et EL, Aafrika Liit ja Hiina moodustaksid alalise nõuandeorgani, et parandada arengukoostöö vastavate tegevuste sidusust ja tulemuslikkust; kutsub ELi, Hiinat ja Aafrikat üles looma ülemaailmset raamistikku konkreetseteks tegevusprojektideks, mis hõlmavad ühiseid väljakutseid, nagu kliimamuutustega kohanemine, taastuvad energiaallikad, põllumajandus, vesi ja tervis;

11.   kutsub ELi ja liikmesriike üles tugevdama sidemeid Aafrika riikidega, täites arenguabi valdkonnas võetud kohustusi, ning pidama prioriteetseks aastatuhande arengueesmärkide saavutamist; väljendab rahulolu, et 2006. aastal on EÜ abi kasvanud 6 % ja 15 liikmesriigi antav abi 2,9 % võrreldes eelmise aastaga, kuid kahetseb, et 15 liikmesriigi ametlik arenguabi kõigile piirkondadele on vähenenud 0,44 %-lt SKTst 2005. aastal 0,43 %-ni SKTst 2006. aastal; ühtlasi avaldab kahetsust, et neli liikmesriiki ei suutnud 2006. aastal täita endale seatud eesmärki, et arenguabi moodustaks 0,33 % SKTst, ning ilmselt oleks selliseid riike olnud rohkemgi, kui võlakergendus ja muud punktid, mis ei vasta vahenditele, mida arenguriigid saavad kasutada, oleks maha arvatud ametliku arenguabi summadest;

12.   tuletab meelde, et peaeesmärk igasuguse arengupoliitika puhul, rakendagu seda EL või Hiina, peaks olema vaesuse vähendamine ja kaotamine;

13.   kutsub ELi üles suurendama mittesiduva arenguabi kohustusi ning ergutama Hiinat andma Aafrika partneritele mittesiduvat arenguabi, tagades, et rahvusvaheliste toetuste või laenudega seotud majanduslikud tingimused ei kahjusta säästvat arengut; nõuab selles kontekstis, et EL kohustaks Hiinat laiendama Aafrika kohalikku tööjõuturgu, selle asemel et tuua sisse tuhandeid Hiina töölisi;

14.   kutsub ELi üles ergutama Hiinat kasutama oma meditsiinialaseid teadmisi, et toetada algatusi, mille eesmärk on parandada riiklikke tervishoiusüsteeme Aafrikas, et tagada säästev areng ja toetada algatusi, mille eesmärk on võidelda Aafrikat laastavate vaesusega seotud pandeemiate nagu HIV/AIDSi, malaaria ja tuberkuloosi vastu;

15.   kutsub ELi üles OECD arenguabikomitee raamistikus astuma konstruktiivsesse dialoogi komiteesse mittekuuluvate uute doonorriikidega, sealhulgas Hiinaga, et ergutada neid vastu võtma arenguabikomitee suuniseid ja standardeid või nendega samaväärseid juhendeid ning kutsuda neid riike üles austama põhimõtteid, mis on kindlaks määratud Pariisi deklaratsioonis arenguabi tõhususe kohta;

16.   nõuab, et EL ergutaks Hiinat looma spetsiaalset abiinstitutsiooni, mille eesmärk on parandada Hiina arenguabi alaseid eriteadmisi ja arenguabi sõltumatust, ning kohustuma läbipaistvalt aru andma arenguabi eelarve koostamise kohta; kutsub ELi üles aitama Hiinat soovi korral nende eriteadmiste arendamisel;

17.   ergutab ELi ja Aafrika riike kutsuma Hiina esindajaid osalema kahepoolsetel ja mitmepoolsetel doonorriikide koordineerimiskohtumistel;

18.   kutsub ELi üles ergutama Hiinat osalema probleemide lahendamisel, mis on seotud demograafilise olukorraga Aafrikas; rõhutab sellega seoses asjaolu, et paljudes Aafrika osades on rahvastiku kasvumäär kõrgem kui majanduse kasvumäär ning et selle muutmiseks võetavad meetmed hõlmavad seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu parandamist, nagu on nimetatud ÜRO rahvastiku ja arengu rahvusvahelise konverentsi 1994. aasta aruandes;

19.   rõhutab, et kõik rahvusvahelised arengupartnerlused peavad olema inimestele orienteeritud suunitlusega, kuna säästev areng on võimalik vaid kodanikuühiskonda tugevdades; rõhutab, et naisi ja vähemusi või haavatavaid rühmi tuleks eriliselt toetada ja hinnata, sest nad on peamised arengu edendajad, ning et ühinemisvabadus ning vaba ja pluralistlik meedia on arengu põhitingimused ning neid tuleb selliste partnerluste puhul toetada;

20.   kutsub ELi ja liikmesriike üles saavutama Aafrikas ja ELis suuremat avalikkuse tähelepanu Euroopa kõrgetasemeliste valitsusesindajate kohaloleku, visiitide ja dialoogi edendavates üritustes osalemise kaudu;

Energiaallikad ja loodusvarad

21.   on seisukohal, et arvestades Hiina seotust Aafrikaga, tuleks suuremat tähelepanu pöörata koostööle Aafrikaga ELi energiaalase välispoliitika valdkonnas; sooviks näha aktiivset koostööd energiapoliitikas Aafrika ja ELi vahel;

22.   tunnistab loodusvarade läbipaistva haldamise tähtsust riigitulude suurendamisel, mis on arengu võti ning tee vaesuse vähendamiseks, kuivõrd loodusvarade läbipaistev haldamine on tähtis ka varustuse stabiilsuse tagamisel ning loodusvaradega seotud konfliktide ja ebastabiilsuse ennetamisel loodusvaradest rikastes maades; kutsub ELi üles ergutama Aafrika loodusvaradest rikkaid riike liituma mäetööstuse läbipaistvuse algatusega (EITI), andes sellele tõhusat poliitilist, rahalist ning tehnilist tuge, et sealhulgas võimaldada kodanikuühiskonnal osaleda vabalt ja tulemuslikult selles algatuses; nõuab ELilt tungivalt, et Hiina valitsuse ja Hiina äriühingutega peetaks aktiivset dialoogi, et innustada neid toetama mäetööstuse läbipaistvuse algatust; kutsub ELi üles propageerima mäetööstuse läbipaistvuse algatuse kohaldamisala laiendamist teistele loodusvaradele nagu puit ning valitsuste tuludele laenudest, mille tagatiseks on loodusvarad;

23.   peab ülimalt tähtsaks, et EL kutsuks üles kõiki Aafrikas tegutsevaid poliitilisi jõude ja rahvusvahelisi investoreid rangelt järgima sotsiaal- ja keskkonnaalaseid kaitse-eeskirju, mis Maailmapank andis välja 2002. aastal mäetööstusele;

24.   kutsub ELi üles aktiivselt propageerima läbipaistvust maksude kogumisel ja loodusvaradest saadud tulude kulutamisel, toetades algatusi, mille eesmärk on suurendada eelarvete läbipaistvust Aafrika riikides; nõuab ELilt tungivalt, et see propageeriks kõikide doonorriikide vastutustundlikku laenupoliitikat, nõudes, et loodusvaradest rikkad abisaajad riigid, kellel on probleeme halva valitsemistava ja korruptsiooniga, astuksid samme tulude haldamise suurema läbipaistvuse suunas, mis on muu kui humanitaarabi saamise tingimus; kutsub ELi üles kohaldama järjekindlamalt Cotonou lepingu artikleid 96 ja 97 loodusvaradest rikaste riikide suhtes ning astuma samal ajal dialoogi Hiina ja teiste doonorriikidega, et kooskõlastatud tegevuse kaudu tõsta vastavate meetmete tõhusust; rõhutab, et EL peaks andma eeskuju, muutes oma arenguprogrammid ja -projektid läbipaistvuse ja hea valitsemistava näidiseks;

25.   nõuab tungivalt, et EL toetaks karmimat rahvusvahelist kontrolli ebaseadusliku puidu ja elevandiluu kaubanduse üle; kutsub ELi üles propageerima põhimõtteid, mis on esitatud ELi metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) tegevuskavas, ning ergutama Hiinat rakendama sarnaseid põhimõtteid oma puiduimpordi suhtes Aafrikast, et peatada ebaseadusliku puidu kaubandus ja edendada metsade säästvat majandamist; kutsub komisjoni üles esitama varakult ettepanekud, et kuulutada kogu ebaseaduslikult hangitud puidu ja puidutoodete import ELi ebaseaduslikuks, et takistada Hiinal Aafrikast ebaseaduslikult hangitud puidu kasutamist oma mööbliekspordiks; ergutab komisjoni laiendama läbirääkimisi, mis käsitlevad vabatahtlikke partnerluslepinguid kolmandate riikidega; kutsub ELi üles toetama selliste algatuste tugevdamist nagu Aafrika ja Aasia metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) tegevuskavad;

26.   kutsub ELi üles propageerima energiaallikate kaevandamise ja uuringute alaste rahvusvaheliste konventsioonide sõlmimist, et need hõlmaksid valitsuste tuluvooge määravate litsentsikokkulepete ja lepingutingimuste läbipaistvust ning klauslit, mille kohaselt investeeritakse saadud tuludest teatav protsent kohaliku kogukonna arengusse;

27.   kutsub ELi ja Hiinat üles tegelema loodusvarade ebaseadusliku kaubanduse probleemiga konkreetsete meetmete abil, mis peaksid sisaldama ka „konfliktsete ressursside” kokkulepitud määratlust ning rahvusvahelise ekspertrühma määramist, et töötada välja mitmepoolseid lähenemisviise selle küsimuse lahendamiseks;

28.   kutsub ELi ja Hiinat üles investeerima rohkem taastuvatesse energiaallikatesse, et sel moel astuda vastu keskkonna halvenemisele ja kliimamuutustele ning ära hoida konflikte, mis on seotud ressursside (nagu nafta) nappusega;

Kaubandus, investeeringud ja infrastruktuur

29.   rõhutab, et kaubanduse mitmekesistamine üldiselt on Aafrika jaoks põhitegur usaldusväärse majanduskasvu saavutamiseks kõikides Aafrika riikides; rõhutab asjaolu, et Hiina toodete eksportimine Aafrikasse ei tohiks takistada Aafrika tööstuse arengut ega hävitada kohaliku tööstuse konkurentsivõimet;

30.   kutsub ELi ja Hiinat üles looma Aafrikale teed „toorainete lõksust” välja ning toetama Aafrika muutumist toorainete tarnijast selliseks piirkonnaks, mis töötleb tooraineid ja arendab teenuseid; nõuab selles kontekstis tungivalt, et EL ergutaks kõiki osalisi, eriti liikmesriike ja uusi doonorriike nagu Hiina, mitmekesistama kaubandust ja investeeringuid, pakkuma aafriklastele tehnosiiret, tugevdama rahvusvahelisi vabakaubanduse eeskirju, parandama Aafrika toodete pääsu maailmaturgudele, alandama tariife Aafrikas töödeldud kaupadele, edendama erasektori arengut ja selle juurdepääsu rahastamisele, edendama kaubanduse hõlbustamist, innustama piirkondlikku integratsiooni Aafrikas ja lihtsustama Aafrika elanike rahaülekandeid;

31.   kutsub ELi üles laiendama oma majanduslikku mõju Aafrika arengule, reformides ELi ühist põllumajanduspoliitikat ning lihtsustades Aafrika toodete pääsu ELi turule; kutsub ELi ja Hiinat üles võtma oma põllumajanduspoliitika reformide puhul rohkem arvesse Aafrika põllumajandussektori arenguvõimalusi, hõlbustama põllumajandustoodete importi Aafrikast ning põllumajandustoodete ekspordi puhul jälgima rangelt seda, et see ei kahjustataks põllumajandustootmise väljaarendamist Aafrikas, mis tagab toiduainetega varustatuse ja tööhõive;

32.   kutsub ELi ja Hiinat üles toetama rohkem õiglast rahvusvahelist kaubandust eesmärgiga tagada kaubandus- ja arengupoliitikate sidusus, suurendama märkimisväärselt ülemaailmse kaubavahetuse kasumiosa tootjatele ja töötajatele, laiendama Aafrika toodete pääsu maailmaturgudele ning alandama Aafrikast pärit valmistoodete impordi tollimakse; kutsub Hiina valitsust ja ELi üles välja töötama ekspordistrateegiat, mis ei takistaks Aafrikas kaupade tootmist ökoloogiliselt ja sotsiaalselt säästvatel tingimustel;

33.   kutsub Hiinat üles võtma laenuandmisel arvesse sündmusi, mis tõid kaasa paljude arenguriikide võlakriisi tekke, ning mitte kordama laenuandjate varasemaid vigu;

34.   väljendab heameelt, et Hiina on WTO ja rahvusvahelise avaliku arvamuse surve tulemusel astunud sammu, parandamaks sotsiaalõigusnorme ja töötajate õigusi alates 1. jaanuarist 2008, ning rõhutab, et siduvamad sotsiaalvaldkonna õigusaktid Hiinas peaksid avaldama positiivset mõju Hiina tegevusele Aafrikas;

35.   rõhutab, kui tähtis on, et Aafrika töötab välja oma strateegia Hiina suhtes; märgib, et sellisel strateegial on suur tähtsus Hiina ja Aafrika kaubandussuhete vastastikuse laadi parandamisel; rõhutab, et kõnealuses strateegias tuleb keskenduda Aafrika töötajate suuremale osalemisele Hiina projektides Aafrikas, Hiina suuremale valmisolekule tehnosiirdeks ja tüüpiliste Aafrika toodete, nagu kohv, kakao ja nahktooted, paremale juurdepääsule Hiina turgudele;

36.   soovitab komisjonil nõuda Hiinaga partnerlus- ja koostöölepingu uue kaubanduspeatüki läbirääkimiste raames siduva teksti koostamist, milles käsitletakse ILO põhilisi töönorme, ettevõtete sotsiaalset ja keskkonnaga seotud vastutust, sotsiaalse ja keskkonnaalase dumpingu vastaseid sätteid, inimväärse töö ILO soovitusi ja rahvusvahelistest inimõiguste konventsioonidest tulenevate nõuete järgimist;

37.   rõhutab, kui oluline on rakendada õiglastel finantstingimustel kohalikku tööjõudu investeeringute realiseerimisel infrastruktuuri ja tehaste rajamisse; soovitab töötajate koolitusega seoses suuremaid kohustusi, andes selleks stipendiumeid ja võimaldades korduvrännet; nõuab meetmeid, et kaasata sellesse protsessi osaliselt kõrge kvalifikatsiooniga aafriklaste diasporaad ning soodustada välismaal elavate aafriklaste rahaülekandeid Aafrikasse;

38.   mõistab ülipositiivset rolli, mida info- ja sidetehnoloogia mängib üldiselt majanduskavu, konkurentsivõime ja töökohtade loomise toetamisel; soovitab komisjonil järjestada praegused Aafrika ja Euroopa programmid selliselt, et nendes keskendutaks rohkem avaliku ja erasektori partnerluse kaudu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate info- ja sidehnoloogia suutlikkuse arendamisele, tagamaks, et institutsioonid ja poliitikad hõlbustaksid investeeringuid, innovatsiooni ja tehnosiiret;

39.   kutsub ELi ja Hiinat üles toetama Aafrika Liitu ja Aafrika arengu uut partnerlust keskkonnamõjude hindamise läbiviimisel ning vaeseid toetavate välisinvesteeringute projektide kasvupotentsiaali hindamisel, eelkõige energia ja infrastruktuuri valdkonnas, ning lepingute sõlmimise ja avaliku sektori kulutuste läbipaistvama süsteemi väljatöötamisel; rõhutab Aafrika riikide avaliku sektori nende kulutuste pikaajalise kavandamise tähtsust, mis tehakse hiljutisest toorhinna tõusust, energiatootmisest ja välisinvesteeringutest saadud tuludest, ning soovitab ELil ja Hiinal seepärast vastava halduspädevuse ülesehitamist sihipäraselt toetada;

40.   kutsub ELi üles tegema Hiinaga ühisprojekte Aafrikas energiaallikate kasutuselevõtu, transpordi ja infrastruktuuri valdkondades, eesmärgiga töötada koos Aafrika Liiduga ja Aafrika arengu uue partnerluse raames välja ühised tegevus- ja investeerimiseeskirjad;

41.   nõuab, et EL ja Hiina investeeriksid koolitusse ja haridusse Aafrikas, sest kvalifitseeritud töötajad on sõltumatuma arengu tugisambad;

42.   kutsub ELi üles väljuma praeguse ELi–Aafrika ärifoorumi raamidest ning töötama välja sidusat tegevuskava, et stimuleerida ja mitmekesistada Euroopa investeeringuid Aafrikasse;

43.   tunnistab, et Euroopa majandusinvesteeringute ebasoodne konkurentsiolukord Aafrikas tuleneb Hiina projektide avalikust või varjatud toetamisest ja Hiina valitsuse (või täielikult riigi omanduses olevate äriühingute) tehtud pakkumistest, sotsiaalsetest ja majanduslikest normidest (mida Hiina konkurendid ei täida) põhjustatud suurematest kuludest, Hiina seotud abist, mis takistab Euroopa äriühingutel liitumast Hiina abiga rahastatud projektidega, ja Euroopa äriühingute piiratud juurdepääsust rahastamise ja investeeringute riskijuhtimise vahenditele;

Keskkond

44.   märgib Hiina kohaloleku ökoloogilist mõju Aafrikas; nõuab tungivalt, et Hiina teostaks vastutustundlikku keskkonnamajandust nii Hiinas kui ka Aafrikas;

45.   kutsub ELi üles innustama Hiina ekspordikrediidiasutusi, sh Exim Bank panka, süstemaatiliselt läbi viima Aafrika infrastruktuuriprojektide, nagu tammide, maanteede ja kaevanduste keskkonnamõju hindamist;

46.   tervitab komisjoni algatust luua koos vähimarenenud riikide ja arengumaadest väikeste saareriikidega ülemaailmne kliimamuutuste allianss, mis eeskätt parandaks koostööd kliimamuutustega kohanemisel; kutsub ELi üles kaasama Hiinat selle alliansi tööplaani võtmevaldkondadesse nagu näiteks dialoogi katastroofiohu vähendamise ja ilmastikukindluse tagamise arendamise üle, mis on olulised koostöövaldkonnad, arvestades Hiina kui suure doonorriigi ja investori rolli Aafrikas, kes investeerib sageli ulatuslikesse infrastruktuuriprojektidesse, mis kipuvad olema eriti haavatavad kliimamuutuste suhtes;

47.   nõuab suuremat rahastamist kliimamuutustega kohanemiseks, vastavalt süsteemile, kus kohustus panustada sõltub nii õhku paisatud heitkogustest kui ka majanduslikust võimsusest ning kus vahendid ei tule olemasolevatest arenguabi eelarvetest; nõuab selles kontekstis tungivalt, et EL propageeriks tõhustatud, kooskõlastatud ja täiendavaid rahvusvahelisi meetmeid rahaliste vahendite ja investeeringute eraldamiseks, et toetada leevendus- ja kohanemismeetmeid Aafrikas, nimelt parandades selleks juurdepääsu piisavatele, prognoositavatele ja jätkusuutlikele rahalistele vahenditele, andes rahalist ja tehnilist abi suutlikkuse tõstmiseks kohanemiskulude hindamisel, et aidata määrata oma rahalisi vajadusi, ning eraldades uusi ja täiendavaid ressursse, mis hõlmavad ametlikku ja soodsatel alustel rahastamist; nõuab tungivalt, et igasugune rahastamine oleks kättesaadav minimaalse bürokraatiaga; nõuab tulemuste üle tõhusa järelevalve kehtestamist;

48.   kutsub ELi üles pidama mitmepoolseid läbirääkimisi nii Aafrika Liidu liikmesriikide ja Hiinaga kui ka kodanikuühiskonnaga kogu maailma ähvardava keskkonna halvenemise ning kliimamuutuste küsimuses ning kiirendama kohustuste võtmist vastavalt Bali tegevuskavale, millele kirjutati alla ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste kolmeteistkümnendal konverentsil (COP 13) 15. detsembril 2007. aastal Balil, kui 2012. aasta järgsele raamistikule;

49.   kutsub ELi üles olema eestvedajaks kliimamuutuste mõju leevendamisel, käivitades „krahhi programmi”, mis annaks laiaulatuslikku finantsabi lisaks olemasolevatele arenguabi eelarveridadele, et arendada ja võtta kasutusele rohelise energia tehnoloogiaid nii kiiresti areneva majandusega riikides kui ka arenguriikides, arvestades siiski nende erinevaid vajadusi; eriti kutsub ELi üles andma rahalisi vahendeid, et võimaldada odavate roheliste tehnoloogiate siiret Aafrika riikidesse; tõdeb, et tehnosiirde suurem rahastamine on põhimeede, et sõlmida 2009. aastaks 2012. aasta järgne ülemaailmset kliimamuutust käsitlev raamkokkuleppe;

50.   nõuab tungivalt, et Bali tegevuskava kohaselt tagaksid EL ja Hiina, et nende projektid Aafrikas, eelkõige energiaallikate kasutamine, oleksid keskkonda säästvad ja kooskõlas Bali tegevuskavaga;

51.   tunnistab, et lääne kaubandus ja tarbimine on osaliselt vastutavad Hiina kasvava nõudluse eest loodusvarade järele Aafrikas, samuti süsinikdioksiidi suurenenud heitkoguste eest arenguriikides, mis tuleneb saastavate tööstusettevõtete „allhankest”; kutsub ELi üles tõstatama kliimasõbraliku kaubanduse küsimust ühe teemana kolmepoolses koostöös Hiina ja Aafrikaga; kutsub ühtlasi ELi üles tugevdama meetmeid, et edendada sotsiaalselt ja ökoloogiliselt vastutustundlikku tarbimist (see hõlmab toote märgistamist, mis näitab keskkonnamõju toote kogu olelustsükli vältel alates loodusvarade hankimisest kuni tootmise ja veoni);

52.   nõuab, et EL propageeriks suuremat rahvusvahelist koostööd, esmajoones Hiinaga, et toetada kohanemismeetmete kiiret rakendamist, nimelt kasutades selleks haavatavuse hindamist, meetmete prioritiseerimist, finantsvajaduste hindamist, suutlikkuse tõstmist ja reageerimisstrateegiaid, kohanemismeetmete integreerimist sektoripõhisesse ja riiklikku planeerimisse, konkreetseid projekte ja programme eesmärgiga soodustada kohanemismeetmete rakendamist ning muid mooduseid võimaldamaks kliima suhtes paindlikku arengut, võttes seejuures arvesse pakilisi ja koheseid vajadusi, mis on arenguriikidel, kes on haavatavad kliimamuutuste kahjulike mõjude suhtes nagu Aafrika riigid, keda eelkõige mõjutavad põud, kõrbestumine ja üleujutused;

53.   kutsub ELi üles tihendama dialoogi Aafrika ja Hiinaga ning välja töötama ühiseid lähenemisviise toimetulekuks ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega, nagu metsade hävitamine, kõrbestumine ja killustumine, bioloogilise mitmekesisuse ja mullaviljakuse vähenemine või kadumine ning vee ja õhu saastatus; kutsub ELi üles edendama energiatõhusust, rohelisi tehnoloogiaid, riskijuhtimist ja varajase hoiatamise võimekust, aga ka vastutustundlikku industrialiseerimist ja tarbimist;

Hea valitsemistava ja inimõigused

54.   nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud austaksid oma suhetes Aafrikaga demokraatia, hea valitsemistava ja inimõiguste põhimõtteid;

55.   kutsub ELi üles tegutsema kooskõlas oma väärtuste, põhimõtete ja Cotonou lepingus võetud kohustustega suhetes nende Aafrika valitsustega, kes takistavad demokraatiat ning rikuvad inimõigusi, keelates neil kontrollida abi, eelarvetoetust või investeeringuid; nõuab tungivalt, et EL tagaks sellistel juhtudel humanitaar- ja muu abi andmise kodanikuühiskonna piirkondlike organisatsioonide kaudu ning aitaks tõsta selliste organisatsioonide suutlikkust; kutsub ELi üles nõudma tungivalt, et teised suured doonorriigid nagu Hiina, kes on seotud ÜRO inimõigustealaste konventsioonide, paktide ja muude dokumentidega, talitaksid samamoodi;

56.   rõhutab, et vaatamata selliste põhimõtete tähtsusele nagu suveräänsus, omandiõigus ja vastavus, aitavad Hiina tingimusteta investeeringud rõhuva režiimiga Aafrika riikidesse kaasa inimõiguste rikkumise põlistamisele ning lükkavad edasi demokraatlikku arengut ja takistavad head valitsemistava, sealhulgas õigusriigi põhimõtteid ja korruptsiooni kontrollimist; rõhutab selles kontekstis ELi suurema toetuse olulisust nendele Aafrika valitsustele, institutsioonidele ja kodanikuühiskonna osalejatele, kes edendavad head valitsemistava, õigusriigi põhimõtteid ning austavad inimõigusi, nagu riikide parlamendid, mitmeparteisüsteemid, arengu- ja inimõiguste organisatsioonid, vaba meedia ja korruptsioonivastased asutused;

57.   kutsub ELi üles paluma, et kõik doonor- ning abisaajad riigid järgiksid rahvusvaheliste finantsasutuste kehtestatud suuniseid ja läbipaistvuse standardeid; nõuab tungivalt, et EL veenaks Hiina ametivõime ergutama riikide keskpanku võtma omaks sotsiaalsete ja keskkonnastandardite nn ekvaatori põhimõtteid;

58.   nõuab tungivalt, et EL ergutaks Hiinat vabatahtlikult vastu võtma OECD altkäemaksuvastase konventsiooni sätteid ning tagama selle rakendamise mitte ainult riigisiseselt, vaid ka suhetes Aafrika riikidega;

59.   kutsub ELi üles ergutama kõiki liikmesriike ja Hiinat osalema praegustes ülemaailmsetes algatustes, mille eesmärk on hõlbustada kriminaaltulu jälitamist ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni V jao alusel, sealhulgas varastatud tulu jälitamise ühisalgatuses (StAR), mille hiljuti käivitasid Maailmapank ning ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastase võitluse büroo (UNODC);

60.   kutsub ELi üles ergutama Hiinat ratifitseerima ILO konventsioone, mida ta ei ole veel vastu võtnud, ning tagama nende rakendamise arenguriikides, kus on Hiina investeeringud, äriühingud, eksperdid või töötajad, nagu Aafrikas;

61.   kutsub ELi üles ergutama välja töötama rahvusvahelist ja õiguslikult siduvat hea valitsemistava tegevusjuhendit, arendama ohutuid ja õiglasi töötingimusi, ettevõtete sotsiaalset vastutust ja keskkonnakaitse tavasid, samuti toetama ettevõtjate vastutust;

Rahu ja julgeolek

62.   kutsub ELi üles muutma relvaekspordi tegevusjuhendi õiguslikult siduvaks;

63.   kutsub ELi üles ergutama Hiinat suurendama riikliku relvaekspordi kontrollirežiimi läbipaistvust, eelkõige tagades, et ekspordist antakse täies ulatuses teada ÜRO tavarelvade ekspordi registrile, ning ajakohastades relvaekspordi kontrollieeskirju, et peatada relvatarned eelkõige nendesse Aafrika riikidesse ja piirkondadesse, kus süstemaatiliselt rikutakse inimõigusi ja humanitaarõigust;

64.   kutsub ELi üles säilitama relvaembargot Hiina suhtes, niikaua kuni Hiina jätkab relvade tarnimist nendesse riikidesse (paljud neist asuvad Aafrikas), kus relvajõud ja relvastatud rühmitused õhutavad ja põlistavad konflikte ning panevad toime ränki inimõiguste rikkumisi;

65.   kutsub ELi ja Hiinat üles peatama relvakaubandustehingud inimõigusi rikkuvate, konfliktidesse kaasatud või sõja äärel olevate valitsustega, nagu Kenya, Zimbabwe, Sudaani, Tšaadi, Kongo Demokraatliku Vabariigi, Etioopia, Eritrea ja Somaalia valitsustega; kutsub ELi ja Hiinat üles peatama, ära hoidma ja keelustama relvatarned valitsusvälistele relvastatud jõududele, kes ohustavad inimõigusi, poliitilist stabiilsust ja säästvat arengut Aafrika kontinendil;

66.   kutsub ELi üles jätkuvalt toetama rahvusvaheliselt õiguslikult siduvat ja kõiki tavarelvi käsitlevat relvakaubanduslepingut, mille üle peetaks läbirääkimisi ÜRO tasandil;

67.   kutsub ELi ja Hiinat üles osutama toetust Aafrikast juhitavatele algatustele, nagu valmisolekuväed ja piirkondlike organisatsioonide kasutamine julgeoleku tagajatena;

68.   kutsub ELi üles julgustama Hiinat jätkuvalt suurendama oma osalemist ÜRO ja Aafrika Liidu rahuvalvemissioonides Aafrikas ja suurendama oma panust, saates vajaduse korral ning kooskõlas ÜRO mandaatidega ka lahinguvägesid;

69.   kutsub ELi üles kaasama Hiinat inimeste julgeolekut käsitlevate ühiste lähenemisviiside väljatöötamisse, nimelt tavadesarmeerimise, desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise (DDR), relvade jälgitavuse, demineerimise ning julgeolekusektori reformi valdkondades; nõuab kaasamist mittetraditsioonilistes julgeolekuküsimustes, nagu loodusõnnetuste ärahoidmine, kliima- või majanduspagulased, ümberasustatud isikud ja migrandid, narkootikumid ja nakkushaigused;

*

- *

70.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja Hiina Rahvakongressile, Aafrika Liidule, Aafrika arengu uuele partnerlusele, Pan-Aafrika parlamendile ning Hiina ja Aafrika koostööfoorumile.

---

(1)  EÜT C 200, 30.6.1997, lk 158.

(2)  Peking, oktoober 2003, http://www.china-un.ch/eng/xwdt/t88637.htm

(3)  Peking, 12. jaanuar 2006, http://www.gov.cn/misc/2006-01/12/content_156490.htm

(4)  Euroopa Liidu Nõukogu 2678. kohtumine, Luksemburg, 3. oktoober 2005.

(5)  ÜRO dokument A/Conf 192/ 15, juuli 2001, http://disarmament.un.org/cab/poa.html.

(6)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(7)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 219.

(8)  http://ec.europa.eu/external_relations/china/csp/index.htm

(9)  Cotonous 23. juunil 2000. aastal allkirjastatud koostööleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3). Lepingut on viimati muudetud AKV–EÜ Ministrite nõukogu otsusega nr 1/2006 (ELT L 247, 9.9.2006, lk 22).

---

Neljapäev 24. aprill 2008

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/56

---

2009. aasta poliitiline strateegia

P6_TA(2008)0174

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon komisjoni 2009. aasta poliitilise strateegia kohta

(2009/C 259 E/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist 2009. aasta poliitilise strateegia kohta (KOM(2008)0072); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist 2009. aasta poliitilise strateegia kohta (KOM(2008)0072);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist 2008. aasta õigusloome- ja tööprogrammi kohta (KOM(2007)0640); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist 2008. aasta õigusloome- ja tööprogrammi kohta (KOM(2007)0640);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi struktureeritud dialoog komisjoniga on oluline institutsioonidevaheline samm nii 2008. aasta õigusloome- ja tööprogrammi rakendamise kui ka 2009. aasta õigusloome- ja tööprogrammi koostamise ja formuleerimise seisukohast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi struktureeritud dialoog komisjoniga on oluline institutsioonidevaheline samm nii 2008. aasta õigusloome- ja tööprogrammi rakendamise kui ka 2009. aasta õigusloome- ja tööprogrammi koostamise ja formuleerimise seisukohast;

| B. | arvestades, et seetõttu on ülioluline, et struktureeritud dialoog viidaks läbi piisavalt varakult, et oleks võimalik oma pingutused suunata Euroopa Liidu 2009. aasta peamiste strateegiliste eesmärkide määratlemisele, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et seetõttu on ülioluline, et struktureeritud dialoog viidaks läbi piisavalt varakult, et oleks võimalik oma pingutused suunata Euroopa Liidu 2009. aasta peamiste strateegiliste eesmärkide määratlemisele,

Majanduskasv ja tööhõive

1.   rõhutab veel kord Lissaboni strateegia jõulise rakendamise tähtsust, toonitades majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste edusammude vastastikust sõltuvust dünaamilise ja uuendusliku jätkusuutliku majanduse loomisel;

2.   tervitab ammu hilinenud toetust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, mis rajaneb peatsel Euroopa väikeettevõtteid käsitleval õigusaktil; peab väikeettevõtteid käsitlevat õigusakti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamise väga tähtsaks strateegiaks; märgib täiendavalt, et väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kõige kohasemal viisil toetamiseks on vaja õigusakte ja finantsraamistikku; hoiatab siiski nende õigusaktide väärkasutamise eest eesmärgiga sulgeda riikide turud ja seeläbi vähendada Euroopa konkurentsivõimet ja tarbijate valikuvõimalusi; nõuab taas tungivalt, et komisjon esitaks Euroopa osaühingu põhikirja kohta õigusakti ettepaneku;

3.   peab tervitatavaks peamiste kaupade ja teenuste turgude süstemaatilisemat ja integreeritumat kontrolli olemasolevate probleemide väljaselgitamiseks; märgib, et see võib hõlmata konkurentsisektori uuringuid ning ei tohiks kahjustada siseturul tegutsevaid väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid ega sealseid erinevaid tooteid ja teenuseid; võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse kohandada kaupade siseturu valdkonna sektoripõhiseid õigusakte uue õigusraamistikuga, kuid kutsub komisjoni veel kord üles jälgima sektoripõhiste õigusaktide nõuetekohast rakendamist ja jõustamist liikmesriikides ning juhib tähelepanu üldise läbivaatamise vajadusele, koos vajadusega vaadata läbi direktiiv 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse kohta) (1); nõuab jätkuva tähelepanu pööramist peamiste turudirektiivide, eriti direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) (2) ülevõtmisele ning siseturu vahendite edasisele arendamisele;

4.   tervitab ühtse turu 2007. aasta ülevaate järelmeedet – komisjoni ja liikmesriikide jagatud partnerluse algatust siseturgu käsitlevate õigusaktide kohaldamisel ja jõustamisel; märgib ära muudatusettepanekuid mitmetele „uue lähenemisviisi” direktiividele kaupade siseturu ajakohastamiseks; palub komisjonil jätkata tegevust koostöö parandamiseks liikmesriikidega selles valdkonnas; peab siiski kahetsusväärseks siseturgu käsitlevate õigusloome ettepanekute konkreetse ühtlustamise puudumist; rõhutab vastastikuse tunnustamisega kaasneva sihipärase ühtlustamise tähtsust siseturu valdkonnas, et kujundada välja kaupade ja teenuste siseturg;

5.   on seisukohal, et Lissaboni strateegia ambitsioonikate eesmärkide saavutamine nõuab uut lähenemisviisi teaduse arendamiseks ja edendamiseks; palub anda teadusuuringute seitsmendale raamprogrammi rakendamisele esimene hinnang enne keskpika tähtaja vahekokkuvõtte tegemist ning samuti hinnata Euroopa teadusnõukogu senist tegevust;

6.   toonitab finantsturgude stabiilsuse kindlustamise ning tarbijate kartuste hajutamise esmajärgulist tähtsust praeguse finantskriisi taustal; märgib, et praegune kriis näitab, et Euroopa Liidul on vaja arendada üldjärelevalvemeetmeid, et suurendada investorite läbipaistvust, luua paremad hindamisstandardid, parandada järelevalvet usaldatavusnormatiivide täitmise üle ning hinnata reitinguagentuuride rolli; palub komisjonil Lamfalussy protsessi, finantsteenuseid käsitlevate õigusaktide, nende ülevõtmise ja rakendamise edendamiseks teha majandus- ja rahandusministrite nõukogu poolt 2007. aasta detsembris kokkulepitud tegevuskava väljatöötamisel täielikku koostööd Euroopa Parlamendiga; on seisukohal, et väljakuulutatud direktiivi 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta) (3) ja direktiivi 2006/49/EÜ (investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta) (4) sihipärane läbivaatamine peaks parandama finantsasutuste usaldatavusnormatiivide raamistikku ja riskijuhtimist, suurendades turuosaliste vahelist usaldust; kinnitab veel kord, kui tähtis on ELi parem, ühine esindatus rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides, ning väljendab kahetsust sellekohaste ettepanekute puudumise pärast;

7.   tunneb heameelt ka komisjoni otsusekindluse üle jätkata jaeturul pakutavate finantsteenuste alast tööd, kuna integratsioon on selles valdkonnas endiselt minimaalne ja mõnes valdkonnas tuleb selleks, et tarbijad saaksid käegakatsutavat kasu, parandada konkurentsivõimet; kutsub komisjoni üles jälgima rangelt direktiivi 2008/48/EÜ (mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid) rakendamist;

8.   märgib ära komisjoni jõupingutused, et täita Lissaboni strateegias ette nähtud tööhõive määra eesmärgid; ergutab komisjoni jätkama ühise lähenemisviisi väljatöötamist, et leida tasakaal tööhõive paindlikkuse ja kindlustatuse vahel, mis peaks ühelt poolt edendama suuremat paindlikkust tööturul ja teiselt poolt töötajate kindlustatust, millega kaasneb kaitstud paindlikkuse nelja samba tasakaalustatud rakendamine ning mis võib olla vajalik paremate majanduslike mõjude saavutamiseks;

9.   juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Parlament tutvub põhjalikult Euroopa Ühenduste Kohtu hiljutiste otsustega kohtuasjades C-438/05 (5), C-341/05 (6) ja C-346/06 (7), alustades aruteluga täiskogu istungil, millele järgneb Euroopa Parlamendi raport kollektiivläbirääkimiste väljakutsete kohta;

10.   väljendab kahetsust, et komisjon on 2009. aasta poliitilises strateegias pidanud väheoluliseks kultuuri- ja haridusküsimusi; palub komisjonil kindlustada Euroopa ühtset hariduspiirkonda, eelkõige ELi haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteedi, tulemuslikkuse ja juurdepääsu parandamise teel; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata elukestvale õppele, arendades üliõpilaste liikuvust, keeleoskust ja täiskasvanuõpet; rõhutab kultuurilise mitmekesisuse tähtsust, eriti digitaalse infosisu valdkonnas;

11.   tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle esitada kõrgkoolide ja ettevõtjate dialoogi käsitlev teatis, aitamaks tagada Euroopa kõrgkoolide suutlikkust võistelda maailma parimate kõrgkoolidega; toetab komisjoni algatust anda välja kultuuri- ja loomemajandust käsitlev roheline raamat ning rõhutab vajadust arendada edasi ELi meetmeid selles valdkonnas, mis aitab oluliselt kaasa töökohtade loomisele ja majanduskasvule; juhib tähelepanu asjaolule, et ELi meetmete eesmärk peaks olema ka kultuurilise identiteedi ja mitmekesisuse tugevdamine;

12.   rõhutab, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata reisijate õigustele, eriti nende reisijate kaitsele, kes sõidavad pikki vahemaid bussiga, samuti rongi- ja laevareisijatele; rõhutab liikluskorraldussüsteemide eduka arendamise tähtsust ja nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks tööd Ühtse Euroopa taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alaste teadusuuringute programmi (SESAR) ja Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) arendamisel;

Kliimamuutus ja säästev areng Euroopas

13.   toetab tugevalt komisjoni Euroopa energiapoliitika edasiarendamisel, eesmärgiga saavutada energia sõltumatus ning tugevdada solidaarsust liikmesriikide vahel; kohustub tegema tihedat koostööd nõukogu ja komisjoniga, et saavutada nii kiiresti kui võimalik tõhus ja toimiv kokkulepe energia ja kliimamuutuse paketi kohta; kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti tõusvate energiahindade võimalike majanduslike ja sotsiaalsete põhjuste parimat ja objektiivseimat analüüsi, et juhtida õigusloomega seotud otsustamisprotsessi Euroopa Parlamendis ja nõukogus parimal võimalikul viisil; märgib samuti, et Euroopa Liit peab jätkuvalt olema tõestuseks, et majanduskasvu ja arengut on võimalik ühitada vähem süsihappegaasi tootva majandusega; lisaks tuletab meelde vajadust tagada, et keskkonnakaitse ja kliimamuutuse eesmärgid oleksid kaasatud kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse ning rahastamiskavadesse;

14.   on teadlik, et kõnealuse strateegia edukus sõltub Euroopa Liidu võimest veenda oma partnereid maailmas, eriti peamisi osalejaid, sellise strateegia kasutamisele; rõhutab seega, et EL peaks selles valdkonnas rääkima ühel häälel ja näitama üles solidaarsust; võtab teadmiseks kõrge esindaja ja komisjoni hiljutise aruande Euroopa Ülemkogule pealkirjaga „Kliimamuutused ja rahvusvaheline julgeolek” (8) ning rõhutab vajadust ühtse lähenemise järele sellistes küsimustes nagu energia, kliimamuutus ja välissuhted; mõistab hukka Euroopa energiaalase välispoliitika iga-aastase ja pikaajalise strateegia puudumise;

15.   tervitab komisjoni soovi vähendada kaubaveoga seotud heitmeid ning kutsub komisjoni üles esitama õigusakti ettepanekut mere- ja siseveetranspordi lisamiseks heitkogustega kauplemise süsteemi; tervitab sellega seoses ka uue merenduspoliitika väljatöötamist ning kavatsust esitada ettepanek kalandus- ja akvakultuuritoodete ühise turukorralduse reformimiseks, kuid nõuab tungivalt, et komisjonil selgitaks, mismoodi ta kavatseb kalanduspoliitika raames ümber paigutada 6 miljonit eurot; kutsub komisjoni üles lisama säästva Euroopa 2009. aastaks kavandatud põhimeetmetesse uut peatükki, mis käsitleb kalandus- ja akvakultuuritoodete ühise turukorralduse reformi;

16.   on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika peaks jääma vastavalt asutamislepingule ja solidaarsuspõhimõttele ühenduse pädevusse ning lükkab tagasi kõik katsed seda poliitikat renatsionaliseerida; arvab, et tulevikus tuleb ühtekuuluvuspoliitikale eraldada vajalikud rahalised vahendid, et tulla toime olulist piirkondlikku mõju avaldavate ette aimatavate uute väljakutsetega; märgib, et lisaks majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele tuleb tegeleda ka järgmiste väljakutsetega: demograafilisest muutusest tingitud probleemid, segregatsioon, rändevood, üleilmastumisega kohanemine, kliimamuutus, energiaga varustamise tagamine ning maapiirkondade aeglane järelejõudmine;

17.   märgib, et 2009. aastal rakendatakse ühise põllumajanduspoliitika nn tervisekontrolli raames kokkulepitud muudatused õigusaktides, ning eeldab, et Euroopa Parlamendi seisukohta võetakse täiel määral arvesse; tervitab komisjoni märguannet, et 2009. aastal esitatakse mitmed ettepanekud bürokraatia vähendamiseks, ning usub, et see kehtib ka talupidajate kohta, eelkõige nõuetele vastavuse osas; tervitab komisjoni kavatsust edendada kvaliteetset põllumajandustoodangut ning loodab mängida aktiivset rolli konkreetsete ettepanekute koostamises; väljendab kahetsust, et 2009. aasta poliitilises strateegias ei ole arvestatud järjest suurenevaid probleeme seoses toiduainetega kindlustatusega;

Ühise sisserändepoliitika elluviimine

18.   tunneb heameelt komisjoni kohustuse üle kujundada ühine sisserändepoliitika ning rõhutab, et rändepoliitika Euroopa pakt peaks hõlmama nii ebaseadusliku rändega tegelemise ja seadusliku rände juhtimise küsimusi ning ambitsioonikamat integratsioonipoliitikat ELi pädevuses kui ka Euroopa varjupaigapoliitika käivitamist ettepanekute põhjal, mille komisjon esitab enne aasta lõppu; on seisukohal, et esmatähtis on üle vaadata määrus (EÜ) nr 343/2003 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest) (9) (Dublini II konventsioon);

19.   rõhutab, et piirikaitse on samuti esmatähtis, ning uurib selles kontekstis põhjalikult hiljuti esitatud ettepanekuid ELi broneeringuinfo, Euroopa piiride valvamise süsteemi ning sisenemise ja väljumise süsteemi ning FRONTEXi hindamise kohta, nõudes rangete andmekaitse eeskirjade järgimist;

20.   rõhutab, et Schengeni infosüsteemi (SIS II) ja viisainfosüsteemi (VIS) täieliku rakendamise kiirendamine on ülioluline; rõhutab ka, et oluline on FRONTEXi tugevdamine, mis sõltub personali ja varustuse osas liikmesriikide kohustustest;

Kodanike esikohale seadmine

21.   kordab oma nõuet vaadata uuesti läbi kaheksa sektoripõhist direktiivi, mida sooviti analüüsida tarbijakaitse eeskirjade läbivaatamise raames ning seoses tööga horisontaalsete õigusaktide alal, millega kehtestatakse siseturu põhimõtted siseturu lõpuleviimiseks; rõhutab konkreetsete õigusaktide jätkuvat vajadust CE-vastavusmärgise ja ohutusmärkide valdkonnas; ergutab komisjoni tegelema tarbekaupade ohutuse eeskirjade tagamise ja jõustamisega;

22.   nõuab enam algatusi tsiviilõiguse valdkonnas, et luua tasakaalustav õiguslik raamistik, mis tagab õiguskaitse kindluse ja kättesaadavuse; nõuab ühtse tugiraamistiku kui ühe kõige olulisema õigusloome-eelse meetme arendamisel suuremaid edusamme ning rõhutab vajadust tiheda koostöö järele Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel selles projektis;

23.   usub, et ei ole mõtet keelustada diskrimineerimist ühes valdkonnas, kui teises valdkonnas on see lubatud; ootab komisjoni ettepanekut koostada diskrimineerimise vastu võitlemiseks ulatuslik direktiiv, mille aluseks on EÜ asutamislepingu artikkel 13, nagu on osutatud 2008. aasta tööprogrammis, rõhutades samas, et selles valdkonnas tuleb austada liikmesriikide pädevusi;

24.   ootab komisjoni ettepanekut piiriülese tervishoiu kohta, toonitades samas, et tuleb austada liikmesriikide pädevust selles valdkonnas; ootab vaimse tervise alast kokkulepet ning kordab ka oma pühendumust tervishoiu parandamisele Euroopas, sealhulgas toetust ELi strateegiale, mis käsitleb võitlust vähktõve, südame-veresoonkonna haiguste ja muude levinud tõsiste haigustega ning ka haruldaste haigustega;

25.   mõistab hukka asjaolu, et rahvatervise valdkonnas jääb poliitiline strateegia ebamääraseks; julgustab komisjoni suurendama oma jõupingutusi sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste teguritega seotud tervisealase ebavõrdsuse vastu võitlemisel, et edendada tervislikke eluviise ja parandada tervisealast teavet ning tugevdada oma kooskõlastust ja kiirreageerimisvõimet ülemaailmsete terviseohtude suhtes; tuletab komisjonile määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) (10) osas meelde, et õigusaktide nõuetekohane rakendamine on olulise tähtsusega edutegur; palub komisjoni tagada nõuetekohased ettevalmistavad meetmed oma tulevasteks ülesanneteks REACHi raames;

26.   nõuab, et tõhustataks tööd organiseeritud kuritegevusega võitlemisel, pöörates eriti tähelepanu küberkuritegevusele, ning nõuab, et komisjon suurendaks pingutusi inimkaubanduse vastu võitlemisel; nõuab terrorismivastase võitluse poliitika laiahaardelist määratlemist ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku terrorismiohvrite huvide kaitsmise ja edendamise kohta ning töötaks välja ettepanekud bioloogilise rünnaku eest parema kaitse tagamise kohta;

27.   kutsub komisjoni üles kaaluma, missugust üleminekukorda tuleks kasutada justiits- ja siseasjadega seotud õigusaktide vastuvõtmiseks kuni Lissaboni lepingu jõustumiseni; rõhutab, et 2009. aastal tunnistatakse Lissaboni lepinguga Euroopa Parlamendi uut rolli seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala poliitikaga ning selle poliitikaga seotud rahvusvaheliste lepingute sõlmimisega; rõhutab, et see tähendab praeguse sammaste struktuuriga seotud mõnede õigusaktide ülevaatamist ning ka Europoli ja Eurojusti staatuse ülevaatamist;

28.   tervitab komisjoni ettepanekut seoses laste õiguste ja nende kaitsega; märgib, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise poliitika osas on strateegia väga üldine; ootab, et komisjon esitaks seega kiiremas korras üksikasjad 2009. aastal käivitatavate algatuste kohta; kutsub komisjoni üles tagama, et Daphne III jõustuks õigel ajal;

Euroopa kui ülemaailmne partner

29.   tunneb heameelt, et poliitilises strateegias peetakse tähtsaks Lissaboni lepingu jõustumise ettevalmistamist; märgib, et ettevalmistusi tuleb teha nii institutsioonisiseselt kui ka komisjoni suhetes Euroopa Parlamendi ja nõukoguga; rõhutab Lissaboni lepingu jõustumise asjakohase ettevalmistamise tähtsust, eelkõige seoses Euroopa Liidu välisteenistuse loomisega koostöös Euroopa Parlamendiga;

30.   rõhutab inimõiguste kaitsmise ja edendamise ning õigusriigi põhimõtete järgimise tähtsust kogu maailmas, eriti nendes arvukates riikides, kus inimõigusi ei austata;

31.   rõhutab Horvaatiaga peetavate liitumisläbirääkimiste võimalikult kiire lõpuleviimise tähtsust, mis on ühtlasi signaaliks laiemale Lääne-Balkani piirkonnale, et selle tulevik on Euroopa Liidus, kui täidetakse vajalikud nõuded;

32.   nõuab tungivalt, et komisjon aitaks täiel määral kaasa ELi julgeolekustrateegia läbivaatamisele;

33.   kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult Kosovo tervikliku lahenduse plaanis sätestatud tingimuste täielikku elluviimist ning nõudma järjekindlalt aluse panemist mitmerahvuselisele Kosovole; nõuab tungivalt, et komisjon kehtestaks koos nõukoguga vajaliku kooskõlastamiskorra, nii et ELi erinevad esindajad Kosovos kõneleksid ühel häälel; kutsub komisjoni üles stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kaudu toetama ja kindlustama Lääne-Balkani riikide liikumist ELiga liitumise suunas;

34.   rõhutab vajadust ELi Läänemere piirkonna strateegia järele, et suurendada selle piirkonna riikide koostööd ja integratsiooni ning palub komisjonil esitada plaan Musta mere sünergia rakendamise kohta;

35.   nõuab Euroopa naabruspoliitika tugevdamiseks täiendavaid meetmeid ja selle muutmist asjaomastele riikidele asjakohasemaks; juhib tähelepanu, et Euroopa Liit peab nende riikide suhtes jääma oma kohustuse juurde järgida demokraatlikke väärtusi ja õigusriigi põhimõtteid; kutsub komisjoni üles toetama idapoolsesse naabruspoliitikasse parlamentaarse mõõtme lisamist ELi idapoolse naabruspoliitika parlamentaarse assamblee loomise teel, mis tooks kokku Euroopa Parlamendi ja idapoolsete naaberriikide parlamentide liikmed;

36.   mõistab hukka komisjoni konkreetsete ettepanekute puudumise aastatuhande arengueesmärkide elluviimise uute võimaluste kohta eesmärgiga täita võetud kohustused 2015. aastaks; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks Euroopa Liidu antava humanitaarabi, eriti arengumaadele antava toiduabi säilimise ja võimaluse korral ka laiendamise 2009. aastal; usub, et edukas Doha arengukava on jätkuvalt Euroopa Liidu prioriteet kaubanduse valdkonnas, kuid peab kahetsusväärseks, et poliitilises strateegias ei ole veel hakatud mõtlema Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) Doha-järgsele arengukavale; usub, et ambitsioonikas jätkusuutliku arengu peatükk peaks olema iga vabakaubanduslepingu oluline osa, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsioonide ja tähtsaimate keskkonnanormide ratifitseerimine ja rakendamine;

Rakendamine, haldamine ja parem õiguslik reguleerimine

37.   kinnitab, et parema õigusliku reguleerimise osas peaks ühenduse õiguse sõltumatu mõjuhinnang, korrektne rakendamine, selle järelevalve ja sellekohane aruandlus olema esmatähtis; on siiski seisukohal, et komisjonil on keskne ülesanne aidata liikmesriike selle eesmärgi saavutamisel; õhutab, et Euroopa Parlament peaks olema tihedamalt kaasatud ühenduse õiguse kohaldamise järelevalvesse, ning rõhutab vajadust tihedama institutsioonidevahelise koostöö järele komiteemenetluses;

38.   toetab komisjoni ettepanekuid halduskoormuse vähendamiseks ning tuletab meelde oma otsusekindlust ja toetust eesmärgile vähendada halduskoormust 2012. aastaks 25 % võrra ning nõuab võimalikult kiiresti käegakatsutavaid tulemusi; peab seda peamiseks prioriteediks eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete suhtes ning oluliseks panuseks Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisse; tuletab meelde, et seda eesmärki tuleb silmas pidada kõikides õigusaktides; juhib tähelepanu asjaolule, et lihtsustamine, kodifitseerimine ning kehtiva ühenduse õigustiku muutmine ei tohiks siiski kahjustada poliitikaeesmärkide saavutamist;

39.   rõhutab, et poliitilisi prioriteete tuleks toetada uute eelarveprioriteetidega, et Euroopa Liit saaks etendada konkreetset rolli;

40.   eeldab, et komisjon parandab riiklike kinnituste kvaliteeti (vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (11) artiklile 44 ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (12) artiklile 53b esitasid ELi kokkuvõtte 26 liikmesriiki), et Euroopa Kontrollikoda saaks neid kasutada, ning ootab nende kokkuvõtete kvaliteedi kohta väga kiiresti aruannet, kuid ka ettepanekuid, kuidas nende kvaliteeti parandada; toonitab samuti, kui tähtis on 2006. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuste elluviimine, eriti struktuurifondide tegevuskava ning järelevalve osas ELi rahaliste vahendite kasutamise üle välistegevuses;

Euroopa Liidust teavitamine

41.   kutsub komisjoni üles asetama kodanikke Euroopa projekti keskmesse; nõuab tungivalt, et komisjon suunaks oma pingutused tõhusa kommunikatsioonipoliitika arendamisele, et pakkuda kodanikele võimalusi ELi paremaks mõistmiseks eriti just Euroopa Parlamendi valimiste aastal; rõhutab Lissaboni lepingus ettenähtud kodanike algatusõiguse kiire rakendamise tähtsust; tuletab komisjonile määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (13) muutmist käsitleva määruse ettepaneku taustal meelde tema kohustust suurendada läbipaistvust ja juurdepääsu dokumentidele;

*

- *

42.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ning parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.

(2)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

(3)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2008/24/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 38).

(4)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 201. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2008/23/EÜ (ELT L 76, 19.3.2008, lk 54).

(5)  „Viking” (Rahvusvaheline transporditööliste föderatsioon ja Soome meremeeste liit), 11. detsembri 2007. aasta otsus.

(6)  Laval, 18. detsembri 2007. aasta otsus.

(7)  Rüffert, 3. aprilli 2008. aasta otsus.

(8)  S133/08.

(9)  EÜT L 50, 25.2.2003, lk 1.

(10)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(11)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. Kokkulepet on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2008/29/EÜ (ELT L 6, 10.1.2008, lk 7).

(12)  ELT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).

(13)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/61

---

New Flame'i laevahukk

P6_TA(2008)0176

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon Algecirase lahes kaubalaevaga New Flame toimunud õnnetuse ja selle tagajärgede kohta

(2009/C 259 E/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 71, 80 ja 251; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 71, 80 ja 251;

| — | võttes arvesse oma varasemaid lugemisi merenduspakettide osas ja oma resolutsioone meresõiduohutuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid lugemisi merenduspakettide osas ja oma resolutsioone meresõiduohutuse kohta;

| — | võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika kohta: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika kohta: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et EÜ õigusaktide üks prioriteete on ohutu ja reostusvaba ookeani- ja merekeskkonna säilitamine ning seda eriti Vahemeres; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EÜ õigusaktide üks prioriteete on ohutu ja reostusvaba ookeani- ja merekeskkonna säilitamine ning seda eriti Vahemeres;

| B. | arvestades, et 12. augustil 2007 põrkasid Gibraltari ranniku lähedal kokku topeltpõhja ja -parrastega naftatanker ning puistlastilaev New Flame, mille tagajärjel viimatinimetatu uppus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 12. augustil 2007 põrkasid Gibraltari ranniku lähedal kokku topeltpõhja ja -parrastega naftatanker ning puistlastilaev New Flame, mille tagajärjel viimatinimetatu uppus;

| C. | arvestades, et ehkki seda laadi õnnetusel ei ole samasugust keskkonnamõju nagu tankeritega toimuvatel õnnetustel, tekitavad nad üldsuses siiski muret; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ehkki seda laadi õnnetusel ei ole samasugust keskkonnamõju nagu tankeritega toimuvatel õnnetustel, tekitavad nad üldsuses siiski muret;

| D. | arvestades, et kaubalaevaga New Flame seoses on Hispaania ja Ühendkuningriigi ametiasutused ning Gibraltari valitsus edastanud Euroopa Meresõiduohutuse Ametile (EMSA) teavet õnnetuse kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kaubalaevaga New Flame seoses on Hispaania ja Ühendkuningriigi ametiasutused ning Gibraltari valitsus edastanud Euroopa Meresõiduohutuse Ametile (EMSA) teavet õnnetuse kohta;

| E. | arvestades, et Hispaania on hoidnud reostustõrjelaeva Don India selles lahes alates 13. augustist 2007; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Hispaania on hoidnud reostustõrjelaeva Don India selles lahes alates 13. augustist 2007;

| F. | arvestades, et rannikuvetes punkerdamine ei kujuta endast iseenesest EÜ keskkonnaalaste õigusaktide rikkumist ja võib põhjustada reostust vaid siis, kui seda tehakse ebaprofessionaalselt keskkonnakaitset eirates või halbades mereoludes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rannikuvetes punkerdamine ei kujuta endast iseenesest EÜ keskkonnaalaste õigusaktide rikkumist ja võib põhjustada reostust vaid siis, kui seda tehakse ebaprofessionaalselt keskkonnakaitset eirates või halbades mereoludes;

| G. | arvestades, et punkerdamist reguleeritakse piirkonnas kohaldatavate vastavate siseriiklike õigusaktidega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et punkerdamist reguleeritakse piirkonnas kohaldatavate vastavate siseriiklike õigusaktidega;

| H. | arvestades, et laeva lõplik lagunemine ei reosta mitte ainult merepõhja ja merd, vaid kahjustab ka lähedal asuvat kalastuspiirkonda ja rannikuturismi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et laeva lõplik lagunemine ei reosta mitte ainult merepõhja ja merd, vaid kahjustab ka lähedal asuvat kalastuspiirkonda ja rannikuturismi;

| I. | arvestades, et New Flame, mille last on 42 000 tonni ja mis sisaldab vähemalt 27 000 tonni vanametalli, lamab praegu merepõhjas ja võib kahjustada vee kvaliteeti, suurendades selles piirkonnas selliste raskmetallide sisaldust, mille kohta üldsusel teavet ei ole; arvestades, et see teeb täieliku keskkonnamõju hindamise keeruliseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et New Flame, mille last on 42 000 tonni ja mis sisaldab vähemalt 27 000 tonni vanametalli, lamab praegu merepõhjas ja võib kahjustada vee kvaliteeti, suurendades selles piirkonnas selliste raskmetallide sisaldust, mille kohta üldsusel teavet ei ole; arvestades, et see teeb täieliku keskkonnamõju hindamise keeruliseks;

| J. | arvestades, et nimetatud laevade kokkupõrge ei ole põhjustanud inimohvreid ega suuremat reostust; arvestades, et keskkonnaohud võivad siiski püsida; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nimetatud laevade kokkupõrge ei ole põhjustanud inimohvreid ega suuremat reostust; arvestades, et keskkonnaohud võivad siiski püsida;

| K. | arvestades, et Gibraltari väina ranniku piirkonnas asuvad Natura 2000 võrgustiku kaitse all olevad alad, nagu ühenduse tähtsusega ala ES 6120012, mida tuntakse nime all Frente Litoral del Estrecho de Gibraltar, mida mõjutavad tõsiselt iga päev seal läbiviidavad punkerdamised; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Gibraltari väina ranniku piirkonnas asuvad Natura 2000 võrgustiku kaitse all olevad alad, nagu ühenduse tähtsusega ala ES 6120012, mida tuntakse nime all Frente Litoral del Estrecho de Gibraltar, mida mõjutavad tõsiselt iga päev seal läbiviidavad punkerdamised;

| L. | arvestades, et Euroopa Parlament võttis juba ammu vastu oma esimese lugemise muudatusettepanekud kolmanda merenduspaketi kohta, mis sisaldab seitset õigusloomealast ettepanekut, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Parlament võttis juba ammu vastu oma esimese lugemise muudatusettepanekud kolmanda merenduspaketi kohta, mis sisaldab seitset õigusloomealast ettepanekut,

1.   kutsub komisjoni üles edastama Euroopa Parlamendile riiklikelt ja piirkondlikelt pädevatelt asutustelt saadud kogu New Flame'i juhtumit puudutava teabe, eelkõige teabe abivahendite nagu reostustõrjelaevade taotluste kohta, mis tehakse ühenduse kodanikukaitse mehhanismi kaudu (hõlmates samuti juhuslikku merereostust), mis kehtestati nõukogu 8. novembri 2007. aasta otsusega 2007/779/EÜ, Euratom (2), mille kohaselt antakse õnnetuses kannatud liikmesriigi taotlusel liikmesriikide käsutusse Euroopa Meresõiduohutuse Ameti egiidi alla kuuluvad reostustõrjelaevad;

2.   väljendab rahulolu selle üle, et Andaluusia piirkondlikud ja kohalikud asutused osalevad küsimuse lahendamisel vastavalt Euroopa Parlamendi soovitustele kohalike ja piirkondlike asutuste osalemise kohta ELi merenduspoliitikas;

3.   märgib, et Gibraltari valitsus ning Ühendkuningriigi ja Hispaania ametiasutused on väljendanud oma tahet kõige tõhusamaks koostööks Gibraltari foorumi raames, et toime tulla õnnetusega ja selle tagajärgedega mere- ja rannikukeskkonnale;

4.   rõhutab Euroopa Meresõiduohutuse Ameti kiiret ja tõhusat reageerimist Hispaania võimude abitaotlusele kohe pärast õnnetust; rõhutab, et Euroopa Parlament on järjekindlalt toetanud Euroopa Meresõiduohutuse Ameti operatiiv- ja rahaliste vahendite suurendamist, ning et ELi eri merepiirkondades oleks rohkem laevu, mis saaksid abi anda; palub komisjonil ja Euroopa Meresõiduohutuse Ametil igal võimalikul viisil toetada selle ohustatud piirkonna keskkonnakaitset asjakohastes ELi ja rahvusvahelistes õigusaktides sätestatud keskkonnaeesmärkide kohaselt;

5.   nõuab, et komisjon kontrolliks asutamislepingute järelevalvajana, kas pädevad asutused on toiminud nõuetekohaselt, et vältida katastroofi, ja täitnud EÜ asutamislepingu artiklitest 2, 3, 6, 10, artikli 80 lõikest 2, artikli 174 lõikest 1, artikli 174 lõikest 2 ja artikli 175 lõikest 4 neile tulenevaid kohustusi, ning võtaks vajaduse korral sellest tulenevalt õiguslikke meetmeid;

6.   julgustab Ühendkuningriigi ja Hispaania ametiasutuste, Gibraltari valitsuse, Algecirase ja Gibraltari sadamavaldajate ning kõikide asjaomaste osaliste jõupingutusi ja meetmeid kogu lahes toimuva tegevuse võimalikult vastutustundlikuks juhtimiseks;

7.   rõhutab, et seoses reostusega, mille allikas tuleb veel kindlaks teha, peavad kõik lahte, selle rannikut ja New Flame'i päästeoperatsioone juhtivad asjaomased ametiasutused säilitama äärmise valvsuse võimalike võimalust kasutada püüdvate kütusemahutite ja ballastivee ebaseaduslike tühjendajate suhtes;

8.   rõhutab, et kolmas merenduspakett – mis on nõukogus ikka veel esimesel lugemisel ja mille kohta Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu juba rohkem kui aasta aega tagasi ning on valmis edasi liikuma ja seitsme õigusloomealase ettepaneku menetlust lõpule viima – annab ELile kõik vajalikud vahendid, et ära hoida laevaõnnetusi ja tulla toime selliste õnnetuste tagajärgedega, sealhulgas sätete abil, mis käsitlevad mereliikluse seiret ja õnnetuste uurimist; rõhutab vajadust tagada tõhus koostöö naabersadamate vahel;

9.   palub, et komisjon kutsuks pädevaid asutusi üles andma teavet lasti sisu kohta, samuti selle kohta, millised on plaanid ja ajakava laeva lahest eemaldamiseks ning lastist tuleneva reostuse ohu jälgimiseks, ning edastaks sellise teabe Euroopa Parlamendile;

10.   10 nõuab, et komisjon kutsuks üles neid liikmesriike, kes ei ole veel ratifitseerinud 2001. aasta rahvusvahelist konventsiooni, mis käsitleb laeva punkrikütuse reostusest põhjustatud kahju korral kehtivat tsiviilvastutust, seda ratifitseerima ning tagama vastavasisuliste EÜ õigusaktide jõustamise;

11.   kordab komisjonile tehtud üleskutset esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule võimalikult kiiresti ettepanek, mis tagaks, et uutel laevadel hoitakse mootorikütusena kasutatavat punkrikütust turvalisemates topeltpõhjaga paakides;

12.   kordab oma taotlust võtta vastu EÜ direktiiv laevakütuse kvaliteedi parandamise kohta; tervitab Rahvusvahelise Mereorganisatsioonis hiljuti saavutatud kokkulepet esitada sellesisuline õigusloomealane ettepanek 1. jaanuariks 2010;

13.   soovitab komisjonil teha ettepanekuid piiriüleste keskkonnatundlike merepiirkondade kaitset käsitlevate õigusaktide parandamiseks, sealhulgas laevade rangem (satelliit)seire ja järelevalve;

14.   soovitab komisjonil sekkuda pädevate riiklike ja piirkondlike asutuste tegevusse, et saavutada kokkulepe ametiasutuste tegevust käsitleva protokolli kohta Gibraltari väina piirkonnas ja eriti Algecirase lahes, sarnaselt rannikuriikide vahel sõlmitud kehtivate kahepoolsete ja piirkondlike kokkulepetega, mis näeksid ette üksteise abistamise merereostuse juhtumite korral;

15.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Meresõiduohutuse Ametile, liikmesriikide valitsustele ning parlamentidele ja asjaomastele piirkondlikele ametiasutustele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0343.

(2)  ELT L 314, 1.12.2007, lk 9.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/64

---

Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide viies tippkohtumine

P6_TA(2008)0177

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide viienda tippkohtumise kohta Limas

(2009/C 259 E/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 28.–29. juunil 1999. aastal Rio de Janeiros, 17.–18. mail 2002. aastal Madridis, 28.–29. mail 2004. aastal Guadalajaras ning 12.–13. mail 2006. aastal Viinis toimunud Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide ning Euroopa Liidu riigipeade ning valitsusjuhtide nelja tippkohtumise deklaratsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28.–29. juunil 1999. aastal Rio de Janeiros, 17.–18. mail 2002. aastal Madridis, 28.–29. mail 2004. aastal Guadalajaras ning 12.–13. mail 2006. aastal Viinis toimunud Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide ning Euroopa Liidu riigipeade ning valitsusjuhtide nelja tippkohtumise deklaratsioone;

| — | võttes arvesse 20. aprillil 2007. aastal Dominikaani Vabariigis Santo Domingos toimunud Rio Grupi ja Euroopa Liidu ministrite 13. kohtumise ühisavaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. aprillil 2007. aastal Dominikaani Vabariigis Santo Domingos toimunud Rio Grupi ja Euroopa Liidu ministrite 13. kohtumise ühisavaldust;

| — | võttes arvesse 19. aprillil 2007. aastal Dominikaani Vabariigis Santo Domingos toimunud Euroopa Liidu eesistujakolmiku ja Kesk-Ameerika riikide nn San José dialoogi ministrite kohtumise ühisavaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. aprillil 2007. aastal Dominikaani Vabariigis Santo Domingos toimunud Euroopa Liidu eesistujakolmiku ja Kesk-Ameerika riikide nn San José dialoogi ministrite kohtumise ühisavaldust;

| — | võttes arvesse 14.–16. juunil 2005. aastal Limas toimunud Euroopa Liidu – Ladina Ameerika 17. parlamentidevahelise konverentsi lõppdokumenti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14.–16. juunil 2005. aastal Limas toimunud Euroopa Liidu – Ladina Ameerika 17. parlamentidevahelise konverentsi lõppdokumenti;

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2001. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika suhteid käsitleva ühise strateegia ja globaalse partnerluse kohta (1) ning 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika tugevdatud partnerluse kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2001. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika suhteid käsitleva ühise strateegia ja globaalse partnerluse kohta (1) ning 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika tugevdatud partnerluse kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni kaubanduse ja kliimamuutuste kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni kaubanduse ja kliimamuutuste kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 11. oktoobri 2007. aasta resolutsioon naiste mõrvade (feminitsiidide) kohta Mehhikos ja Kesk-Ameerikas ning Euroopa Liidu rolli kohta selle nähtuse vastases võitluses (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. oktoobri 2007. aasta resolutsioon naiste mõrvade (feminitsiidide) kohta Mehhikos ja Kesk-Ameerikas ning Euroopa Liidu rolli kohta selle nähtuse vastases võitluses (4);

| — | võttes arvesse Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee 20. detsembri 2007. aasta resolutsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee 20. detsembri 2007. aasta resolutsioone;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et rohkem kui kunagi varem on praegu vaja jätkata neljal varasemal Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide ja Euroopa Liidu riigipeade ning valitsusjuhtide tippkohtumisel välja kuulutatud kahe piirkonna strateegilise partnerluse süvendamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et rohkem kui kunagi varem on praegu vaja jätkata neljal varasemal Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide ja Euroopa Liidu riigipeade ning valitsusjuhtide tippkohtumisel välja kuulutatud kahe piirkonna strateegilise partnerluse süvendamist;

| B. | arvestades, et vaatamata olulistele sammudele on veel palju ära teha nii strateegilise partnerluse poliitilistes ja julgeoleku- kui ka sotsiaalsetes, kaubandus- ja eelarveaspektides; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vaatamata olulistele sammudele on veel palju ära teha nii strateegilise partnerluse poliitilistes ja julgeoleku- kui ka sotsiaalsetes, kaubandus- ja eelarveaspektides;

| C. | arvestades, et strateegiline partnerlus peab kaasa tooma ühiskondade suurema lähenemise, ergutama nende sotsiaalset arengut ning toetama otsustavalt vaesuse ja sotsiaalse ebavõrdsuse kiiret vähendamist Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonna riikides, millele peab kaasa aitama viimastel aastatel piirkonnas toimunud majanduskasv, samuti mitmesugused vahetusprogrammid ja abi ning kogemuste vahetamine sotsiaalse ühtekuuluvuse valdkonnas, mida EL saab pakkuda, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et strateegiline partnerlus peab kaasa tooma ühiskondade suurema lähenemise, ergutama nende sotsiaalset arengut ning toetama otsustavalt vaesuse ja sotsiaalse ebavõrdsuse kiiret vähendamist Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonna riikides, millele peab kaasa aitama viimastel aastatel piirkonnas toimunud majanduskasv, samuti mitmesugused vahetusprogrammid ja abi ning kogemuste vahetamine sotsiaalse ühtekuuluvuse valdkonnas, mida EL saab pakkuda,

1.   kordab oma lubadust toetada ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide piirkondliku integratsiooni eri organite tegevust ning teha kõik, mis võimalik, et 16. ja 17. mai 2008. aasta Lima tippkohtumine tooks kaasa tõelise edasimineku strateegilises partnerluses; tänab tippkohtumise kaaseesistujariike Peruud ja Sloveeniat, ELi eesistujariiki Sloveeniat, komisjoni ja nõukogu selles osas tehtud otsustavate jõupingutuste eest;

Kahe piirkonna strateegilise partnerluse põhimõtted ja prioriteedid

2.   kinnitab oma toetust põhimõttele seada rõhuasetus kahele piirkonnale ja kahe piirkonna strateegilise partnerluse eelistamisele, mis on parim viis kahel pool Atlandi ookeani asuvate partnerite ühiste põhimõtete, väärtuste ja huvide kaitsmiseks;

3.   kinnitab 17. mai 2002. aasta mõlema piirkonna ühiseid väärtusi ja seisukohti käsitleva poliitilise avalduse (Madridi kokkulepe) kehtivust, mis võetu vastu 2002. aasta Madridi tippkohtumisel, samuti ühist rõhuasetust mitmepoolsetele suhetele, piirkondlikule integratsioonile ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele, mida kinnitati Guadalajara (2004) ja Viini (2006) tippkohtumisel;

4.   teeb ettepaneku strateegilise partnerluse ühise strateegilise visiooni kohta, mis ei piirduks vaid üksikute ettepanekute või abinõudega ning mille lõppeesmärk oleks Euroopa – Ladina-Ameerika globaalse piirkondadevahelise partnerluspiirkonna loomine 2012. aastaks, mis hõlmaks täiemahulist strateegilist partnerlust poliitika, majanduse, sotsiaalküsimuste ja kultuuri valdkonnas ning ühist säästva arengu eesmärki;

5.   teeb ettepaneku, et strateegilise partnerluse poliitilised ja julgeolekuaspektid põhineksid regulaarsel, sektoriviisilisel ja tulemuslikul poliitilisel dialoogil ning Euroopa – Ladina-Ameerika rahu ja julgeoleku hartal, mis ÜRO hartast lähtudes võimaldaks ühiselt välja töötada poliitilisi, strateegilisi ja julgeolekualaseid ettepanekuid;

6.   rõhutab, et tagamaks partnerite kaubandus- ja majandussuhete kasulikkust mõlemale poolele, peavad need:

| — | kaasa aitama Ladina-Ameerika riikide tootmisvahendite – mis seni sõltuvad suurel määral üksikutest ekspordiartiklitest, millest paljud on toorained või pooltooted – mitmekesistamisele ja moderniseerimisele koos tõhusate alternatiivsete tehnoloogiatega, millel on positiivne mõju töökohtade loomisele ja perede sissetulekute suurendamisele; |
| --- | --- |

—

kaasa aitama Ladina-Ameerika riikide tootmisvahendite – mis seni sõltuvad suurel määral üksikutest ekspordiartiklitest, millest paljud on toorained või pooltooted – mitmekesistamisele ja moderniseerimisele koos tõhusate alternatiivsete tehnoloogiatega, millel on positiivne mõju töökohtade loomisele ja perede sissetulekute suurendamisele;

| — | muutuma kitsalt kaubanduslikest suhetest majanduslikeks, võttes arvesse kahe piirkonna majanduse ebavõrdsusi ning vajalikku rõhuasetust sotsiaalsetele ja keskkonnaküsimustele, sealhulgas ökoloogilise ja taastuvtehnoloogia siirde kavadele ja sellealase koolitusele kahe piirkonna ühiste investeeringute ja ühiste tootmissüsteemide kaudu; |
| --- | --- |

—

muutuma kitsalt kaubanduslikest suhetest majanduslikeks, võttes arvesse kahe piirkonna majanduse ebavõrdsusi ning vajalikku rõhuasetust sotsiaalsetele ja keskkonnaküsimustele, sealhulgas ökoloogilise ja taastuvtehnoloogia siirde kavadele ja sellealase koolitusele kahe piirkonna ühiste investeeringute ja ühiste tootmissüsteemide kaudu;

| — | rõhutama õiguskindluse põhimõtte järgimist ning vajadust luua sobiv ja soodne raamistik investeeringuteks; |
| --- | --- |

—

rõhutama õiguskindluse põhimõtte järgimist ning vajadust luua sobiv ja soodne raamistik investeeringuteks;

| — | võtma vajalikul määral arvesse arengutaseme suhtelisi erinevusi, mis peab väljenduma diferentseeritud erikohtlemises ELi poolt, eelkõige madalaima majandus- ja sotsiaalse arengu tasemega riikide puhul; |
| --- | --- |

—

võtma vajalikul määral arvesse arengutaseme suhtelisi erinevusi, mis peab väljenduma diferentseeritud erikohtlemises ELi poolt, eelkõige madalaima majandus- ja sotsiaalse arengu tasemega riikide puhul;

| — | ergutama Ladina-Ameerika integratsiooni; |
| --- | --- |

—

ergutama Ladina-Ameerika integratsiooni;

7.   toetab Lima tippkohtumise kavandatud päevakorda ja selle sidumist kahe suure temaatilise valdkonnaga: ühelt poolt vaesuse, ebavõrdsuse ja tõrjutusega seotud küsimused ning teiselt poolt säästev areng ja sellega seotud keskkonna-, kliimamuutuste ja energia teemad;

8.   tuletab meelde, et Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee (EUROLAT) kui strateegilise partnerluse parlamentaarse institutsiooni tegevuse kiire käivitamine pärast eelmist Viinis toimunud tippkohtumist on oluliselt tugevdanud partnerluse demokraatlikku õiguspärasust ja institutsioonilist raamistikku, ühendades strateegilise partnerlusega seotud küsimuste arutelu, kontrolli ja järelevalve ülesanded, mis kuuluvad assamblee pädevusse;

9.   soovitab Lima tippkohtumisel kinnitada pluralistliku esindusdemokraatia põhimõtete ja väärtuste, sõna- ja ajakirjandusvabaduse ning inimõiguste kaitse järgimist ELis ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikides ning nende loobumist mis tahes vormis diktatuurist ja autoritaarsusest;

Ühine tegevus tulemuslike mitmepoolsete suhete saavutamiseks

10.   juhib tähelepanu eelistele, mida ühine panus mitmepoolsetele suhetele võib anda ELile ja Ladina-Ameerikale kui partneritele, kelle riikides kokku elab enam kui miljard inimest ning kes moodustavad kolmandiku ÜRO liikmesriikidest ja annavad enam kui veerandi maailma kaubavahetusest;

11.   teeb ettepaneku, et strateegiline partnerlus põhineks realistlikel eesmärkidel ja ühistel programmidel, mis lähtuvad ühisest rõhuasetusest mitmepoolsetele suhetele (Kyoto protokoll, rahvusvaheline kriminaalkohus, võitlus surmanuhtluse ja terrorismi vastu, ÜRO oluline roll jne);

12.   soovitab võtta ühismeetmeid kõigis valdkondades ja kõikidel foorumitel, kus pooltel on selgelt lähedased põhimõtted, väärtused ja huvid, kaasa arvatud ühine rahu- ja julgeolekupoliitika ÜRO raames, inimõiguste kaitse, keskkonnakaitsepoliitika, areng, kodanikuühiskonna osalemine ülemaailmses valitsemises ning rahvusvahelise finants- ja kaubandussüsteemi ning selle rahvusvahelise institutsioonide (Maailmapanga Grupi, Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO)) reformimine;

13.   rõhutab, et mitmepoolne lähenemisviis on praegu kõige sobilikum tegelemiseks Euroopa – Ladina-Ameerika partnerite ees seisvate ühiste probleemidega, nagu võitlus terrorismi, narkokaubanduse, organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni, rahapesu ja inimkaubanduse (sealhulgas ebaseadusliku sisserände) vastu, kliimamuutused, samuti energiavarustuse kindlusega seotud küsimused;

14.   kordab oma veendumust, et terrorismivastane võitlus peab toimuma rangelt inimõigusi, kodanikuvabadusi ja õigusriigi põhimõtteid austades; nõuab kõigi Colombia pantvangide, eelkõige haigete pantvangide tingimusteta ja viivitamatut vabastamist; on seisukohal, et vabastamine peaks toimuma FARCi või mis tahes teise pantvange enda käes hoidva organisatsiooni ühepoolse otsusega või selle puudumisel kiire humanitaarvahetuse kokkuleppe teel;

15.   juhib tähelepanu ÜRO, ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide tippkohtumise ning Euroopa Parlamendi korduvatele resolutsioonidele, milles keeldutakse kõigist sellistest sunnivahenditest, mis sisalduvad eksterritoriaalsetes õigusaktides, mis oma ühepoolse ja eksterritoriaalse iseloomu tõttu on vastuolus rahvusvahelise õigusega, moonutavad Euroopa ja Ladina-Ameerika partnerite vahelist konkurentsi ning seavad ohtu nende ühise toetuse mitmepoolsele lähenemisviisile;

Otsustav impulss piirkondlikuks integratsiooniks ja partnerluslepinguteks

16.   on seisukohal, et ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna partnerite vahel selliste terviklike, ambitsioonikate ja tasakaalustatud partnerluslepingute sõlmimine ja tulemuslik rakendamine, mis aitaksid kaasa elanikkonna inimõiguste ning majanduslike ja sotsiaalsete õiguste austamisele, vastastikusele säästvale arengule ja sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamisele ning täiendaksid WTO mitmepoolset lähenemisviisi, kujutab endast strateegilist eesmärki praeguses rahvusvahelises kontekstis, mida iseloomustab üha suurem vastastikune sõltuvus koos majanduskasvu, uute majandusjõudude kujunemise ja üha arvukamate ülemaailmsete probleemidega, kuid samuti tõsiste ja sügavate majanduskriiside tekkimine, mida piirkondlik integratsioon aitaks oluliselt leevendada või lahendada;

17.   teeb seetõttu ettepaneku, et majanduse ja kaubavahetuse valdkonnas Euroopa – Ladina-Ameerika globaalse piirkondadevahelise partnerluspiirkonna loomine põhineks WTO ja piirkondliku integratsiooni eesmärkidega kooskõlas oleval mudelil, mida tuleks rakendada kahes etapis:

| a) | esimene etapp, mis hõlmab ELi–Mercosuri, ELi – Andide Liidu ja ELi – Kesk-Ameerika riikide piirkondadevahelisi partnerlepinguid käsitlevate läbirääkimiste lõpuleviimist nii kiiresti kui võimalik, samuti praeguste ELi ja Mehhiko ning ELi ja Tšiili vaheliste partnerluslepingute süvendamist; |
| --- | --- |

a)

esimene etapp, mis hõlmab ELi–Mercosuri, ELi – Andide Liidu ja ELi – Kesk-Ameerika riikide piirkondadevahelisi partnerlepinguid käsitlevate läbirääkimiste lõpuleviimist nii kiiresti kui võimalik, samuti praeguste ELi ja Mehhiko ning ELi ja Tšiili vaheliste partnerluslepingute süvendamist;

| b) | teine etapp, mis peaks lõpule jõudma 2012. aastal ja mille eesmärk on sõlmida globaalne piirkondadevaheline partnerlusleping, mis toetaks strateegilise partnerluse eri aspekte õiguslikult ja institutsiooniliselt ning hõlmaks neid täiel määral ka geograafiliselt, ning näeks ette isikute vaba liikumise ja kahe piirkonna vahelise kaubavahetuse ühelt poolt Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide integratsioonilepingute laiendamise kaudu ja teiselt poolt ELi partnerlussidemete kaudu kõigi riikide ja piirkondlikke ühendustega; |
| --- | --- |

b)

teine etapp, mis peaks lõpule jõudma 2012. aastal ja mille eesmärk on sõlmida globaalne piirkondadevaheline partnerlusleping, mis toetaks strateegilise partnerluse eri aspekte õiguslikult ja institutsiooniliselt ning hõlmaks neid täiel määral ka geograafiliselt, ning näeks ette isikute vaba liikumise ja kahe piirkonna vahelise kaubavahetuse ühelt poolt Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide integratsioonilepingute laiendamise kaudu ja teiselt poolt ELi partnerlussidemete kaudu kõigi riikide ja piirkondlikke ühendustega;

18.   teeb Lima tippkohtumisele ettepaneku tellida globaalse piirkondadevahelise partnerluslepingu teostatavust sotsiaalset ja ökoloogilist jätkusuutlikkust käsitleva uuringu, pidades silmas kavandatud Euroopa – Ladina-Ameerika globaalse piirkondadevahelise partnerluspiirkonna loomist;

Lima vaesuse, ebavõrdsuse ja tõrjutuse kõrvaldamise kava

19.   palub Lima tippkohtumisel võtta nimetatud kavasse piiratud hulk selgeid, konkreetseid ja kontrollitavaid kohustusi kõigis nimetatud valdkondades, mis võivad omakorda anda uue tõuke strateegilisele partnerlusele ja oluliselt parandada kodanike elatustaset mõlemal pool Atlandi ookeani; soovitab pöörata erilist tähelepanu sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamisele ja selliste rühmade (eelkõige põlisrahvaste) kaasamisele, kes on praegu ülejäänud ühiskonnast välja tõrjutud ja kelle võimalused on piiratud;

20.   nõuab tungivalt, et ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide tippkohtumisel osalejad võtaksid süsteemselt kahe piirkonna vahelistesse kokkulepetesse ÜRO peaassamblee 13. septembri 2007. aasta deklaratsiooni põlisrahvaste õiguste kohta;

21.   peab väga oluliseks, et mõlemad piirkonnad lisaksid sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärgi püsivalt, järjekindlalt ja praktilisel tasandil kõikidesse ühistesse algatustesse ja programmidesse; kinnitab, et Euroopa ja Ladina-Ameerika partnerid osalevad ühises projektis, mille raames ei peaks turumajandus ja sotsiaalne ühtekuuluvus teineteisele vastanduma, vaid teineteist täiendama;

22.   soovitab võtta Lima vaesuse, ebavõrdsuse ja tõrjutuse kõrvaldamise kavasse näiteks järgmised konkreetsed meetmed:

| — | 2015. aastaks aastatuhande arengueesmärkide saavutamise ühise eesmärgi nimel võetavad ühismeetmed, sealhulgas sooline mõõde, et tagada ja kaitsta naiste õigusi; |
| --- | --- |

—

2015. aastaks aastatuhande arengueesmärkide saavutamise ühise eesmärgi nimel võetavad ühismeetmed, sealhulgas sooline mõõde, et tagada ja kaitsta naiste õigusi;

| — | ELi arengukoostöö rahastamisvahendi (5) kasutamine vastavalt tegelikele praktilistele vajadustele: see puudutab eelkõige kiirelt arenevaid ja keskmise sissetulekuga riike, kelle jaoks on koostöö tehnoloogia, kõrghariduse ja innovatsiooni valdkonnas ning majanduskoostöö erilise tähtsusega; |
| --- | --- |

—

ELi arengukoostöö rahastamisvahendi (5) kasutamine vastavalt tegelikele praktilistele vajadustele: see puudutab eelkõige kiirelt arenevaid ja keskmise sissetulekuga riike, kelle jaoks on koostöö tehnoloogia, kõrghariduse ja innovatsiooni valdkonnas ning majanduskoostöö erilise tähtsusega;

| — | demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (6) ressursside järkjärguline kasutamine abi andmiseks ja programmide jaoks, mis on suunatud Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide valitsemistavade, institutsioonide demokraatlikkuse ja inimõiguste olukorra parandamisele; |
| --- | --- |

—

demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (6) ressursside järkjärguline kasutamine abi andmiseks ja programmide jaoks, mis on suunatud Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide valitsemistavade, institutsioonide demokraatlikkuse ja inimõiguste olukorra parandamisele;

| — | ELi koolituse, hariduse, kultuuri, tervishoiu ja rände valdkonna programmide avamine Ladina-Ameerika riikidele; |
| --- | --- |

—

ELi koolituse, hariduse, kultuuri, tervishoiu ja rände valdkonna programmide avamine Ladina-Ameerika riikidele;

| — | institutsioonilise ja maksureformi programmide toetamine; |
| --- | --- |

—

institutsioonilise ja maksureformi programmide toetamine;

| — | kahe piirkonna vahelise solidaarsusfondi loomine; |
| --- | --- |

—

kahe piirkonna vahelise solidaarsusfondi loomine;

| — | eelarveliste vahendite suurendamine, et viia nad vastavusse deklareeritud suurte ambitsioonidega; |
| --- | --- |

—

eelarveliste vahendite suurendamine, et viia nad vastavusse deklareeritud suurte ambitsioonidega;

23.   kutsub partnereid üles võtma vastu kindlat ja teostatavat poliitikat demokraatliku valitsemise, sotsiaalküsimuste, riigi rahanduse ja maksustamise valdkonnas, et suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust ning vähendada vaesust, ebavõrdsust ja sotsiaalset tõrjutust;

24.   on seisukohal, et haridus ja investeerimine inimkapitali on sotsiaalse ühtekuuluvuse, majandusliku ja sotsiaalse arengu ning sotsiaalse liikuvuse alus; rõhutab oma kindlat toetust ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide ühise kõrgharidusruumi loomisele; rõhutab, et nii Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonna riikides kui ka ELis peab riik tagama hariduse ning muude üldkasutatavate hüvede (tervishoid, vesi, turvalisus) kättesaadavuse;

25.   peab hädavajalikuks anda uus tõuge ELi Ladina-Ameerikale ja Kariibi mere piirkonna riikidele suunatud arengukoostöö poliitikale, milles võitlus vaesuse ja sotsiaalse ebavõrdsuse vastu oleks jätkuvalt kesksel kohal, järgides samas diferentseeritud lähenemisviisi, mis võtab arvesse Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide erinevaid majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi ning arengutaset;

26.   peab samal põhjusel hädavajalikuks liikumist pelgalt abile keskendunud lähenemisviisilt edasi arengukoostööle Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikidega, keskendudes koostööle tehnoloogia, kõrghariduse ja innovatsiooni valdkonnas ning teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammiga (7) kättesaadavaks tehtud vahendite kasutamisele;

Koostöövormide arendamine rändepoliitika valdkonnas

27.   teeb tippkohtumisele ettepaneku käivitada kahe piirkonna vaheline rännet käsitlev süstemaatiline dialoog, mis tagaks võõrtöötajate inimõiguste kaitse olenemata nende olukorrast ning arendaks ja süvendaks koostööd isikute vaba liikumise valdkonnas Ladina-Ameerika päritolu- ja transiitriikidega samasuguste tasakaalustatud ülemaailmsete kriteeriumide alusel, mida juba kohaldatakse Aafrika, Vahemere piirkonna ja teiste naaberriikide puhul, mis paiknevad EList idas ja kagus;

28.   palub, et kõnealuses dialoogis antaks prioriteet ebaseaduslikku sisserännet ja seadusliku rände võimalusi puudutavatele küsimustele, eriti seonduvalt ebaseaduslike sisserändajate päritolu- ja/või transiitriikidega;

29.   teeb ettepaneku kaaluda 2012. aastaks ühiseid üldeeskirju mitte ainult kaupade, teenuste ja kapitali, vaid ka inimeste vaba liikumise hõlbustamiseks, luues nõnda järk-järguliselt võimalikult laiaulatusliku partnerluse, mis on kasuks mõlemale poolele ja rändeküsimusi käsitlevale ülemaailmsele lähenemisviisile, mida toetab ÜRO;

30.   kinnitab vajadust vähendada võõrtöötajate rahaülekannetega praegu kaasnevaid ülemääraseid kulutusi ning toetada nende kodumaale tagasipöördumist, kes seda soovivad programmide abil, mis kaitsevad kõiki nende õigusi ja nende inimväärikust;

31.   kutsub komisjoni üles esitama teatist, millega laiendataks Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikidele rändega seotud ülemaailmse lähenemisviisi prioriteete, vahendeid ja prognoose, mis sätestati Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. detsembri 2005. aasta kohtumise eesistujariigi järeldustes ning mida arendati edasi Euroopa Ülemkogu 14. ja 15. detsembri 2006. aasta kohtumise eesistujariigi järeldustes;

Lima kava säästva arengu ning eelkõige keskkonna, kliimamuutuste ja energia küsimustes

32.   soovitab anda ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide vahelises poliitilises tegevuskavas prioriteet koostööle kliimamuutuste valdkonnas ning globaalse soojenemise tõkestamise poliitikale; tuletab meelde, et kliimamuutuste ja keskkonnatingimuste halvenemise esimesed ohvrid on kõige vaesemad inimesed ja eelkõige põlisrahvad;

33.   tuletab meelde, et sellega seoses on ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide partnerlus ülioluline, arvestades mõlema poole huvi säästva arengu ja keskkonnatasakaalu edendamise vastu, ja toetab seetõttu poolte keskkonnaalgatustele vastastikuse toetuse andmist rahvusvahelisel tasandil;

34.   kutsub Ladina-Ameerika partnereid näitama kliimamuutuste vastu võitlemise meetmete üksikasjade osas (näiteks lennuliikluse puhul) tekkivate eriarvamuste korral üles konstruktiivset suhtumist ja algatusi mitte mingil juhul täielikult blokeerima;

35.   soovitab Euroopa ja Ladina-Ameerika partneritel teha koostööd selles suunas, et Kyoto protokolliga ühineksid suuri heitkoguseid tekitavad riigid, kes sellega veel liitunud ei ole, ning tugevdada ja kooskõlastada seisukohti globaalset soojenemist käsitlevate rahvusvaheliste vahendite üle peetavatel läbirääkimistel, edendades seejuures jõuliselt kahe piirkonna vahelist saastekvootidega kauplemist;

36.   peab hädavajalikuks ühitada majanduslik areng säästva arenguga; toetab seoses sellega kõige ebasoodsamas olukorras olevaid riike nende kahekordses jõupingutuses, et vähendada saasteainete heidet ning suurendada oma edusamme ja sotsiaalset heaolu;

37.   toetab ühismehhanismide ja koostöö loomist Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna rahvusvaheliste organisatsioonide (näiteks Amazonase Koostööleppe Organisatsioon) siseselt otsustamis- ja rahastamiseesmärkidel seoses Ladina-Ameerika riikides asuvate maailma suuremate looduslike alade (nagu Amazonase piirkond) kaitsmise ja säästva arenguga;

38.   kutsub komisjoni üles aitama toetada keskkonnapoliitika väljatöötamist Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikides; on seisukohal, et koostööd ja heade tavade taset tuleks tugevdada ja et see peaks kajastuma ka ELi-poolses rahastamises ning arenguabi poliitikas;

39.   palub Lima tippkohtumisel töötada ÜRO kolmeteistkümnendal kliimamuutuste konverentsil 15. detsembril 2007. aastal Balis vastu võetud tegevuskava põhjal välja ühisalgatused sellistes valdkondades nagu kliimamuutused, kõrbestumine, energia (eelkõige taastuvad energiaallikad ja biokütused), vesi, bioloogiline mitmekesisus, metsandus ja kemikaalide kasutamine;

40.   kutsub Lima tippkohtumist üles tegelema maailma toiduainetekriisiga, seda uurima ja võimalikke lahendusi pakkuma;

Institutsiooniliste edendamis- ja ennetusmehhanismide täiustamine

41.   soovitab ka:

| a) | asutada avalik-õiguslik või eraõiguslik Euroopa–Ladina-Ameerika sihtasutus partnerite vahelise dialoogi edendamiseks sarnaselt põhimõtetega, mis on juba olemas teiste geograafiliste piirkondade, näiteks Aasia või Vahemere piirkonna puhul; palub komisjonil koostada vastav üksikasjalik ettepanek; |
| --- | --- |

a)

asutada avalik-õiguslik või eraõiguslik Euroopa–Ladina-Ameerika sihtasutus partnerite vahelise dialoogi edendamiseks sarnaselt põhimõtetega, mis on juba olemas teiste geograafiliste piirkondade, näiteks Aasia või Vahemere piirkonna puhul; palub komisjonil koostada vastav üksikasjalik ettepanek;

| b) | asutada kahe piirkonna vaheline konfliktiennetuskeskus, mis on ette nähtud võimalike vägivaldsete ja relvakonfliktide põhjuste varajaseks avastamiseks ning võimaluste otsimiseks, kuidas neid kõige paremini ennetada ja nende laienemist peatada; |
| --- | --- |

b)

asutada kahe piirkonna vaheline konfliktiennetuskeskus, mis on ette nähtud võimalike vägivaldsete ja relvakonfliktide põhjuste varajaseks avastamiseks ning võimaluste otsimiseks, kuidas neid kõige paremini ennetada ja nende laienemist peatada;

| c) | korrates oma varasemat ettepanekut, asutada rände seirekeskus, et pidevalt ja põhjalikult tegeleda kõigi Ladina-Ameerika rändevoogusid puudutavate küsimustega; |
| --- | --- |

c)

korrates oma varasemat ettepanekut, asutada rände seirekeskus, et pidevalt ja põhjalikult tegeleda kõigi Ladina-Ameerika rändevoogusid puudutavate küsimustega;

42.   peab hädavajalikuks tugevdada strateegilise partnerluse parlamentaarset mõõdet ning toetab Ladina-Ameerika taotlust, mille kohaselt Mercosuri hiljuti asutatud parlamendi Euroopa ja Ladina-Ameerika Parlamentaarsesse Assambleesse lülitamise hõlbustamiseks peaks viimasesse kuuluma 150 liiget;

*

- *

43.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide viienda tippkohtumise eesistujariigile, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarsele Assambleele, Ladina-Ameerika parlamendile, Kesk-Ameerika parlamendile, Andide parlamendile ja Mercosuri parlamendile.

---

(1)  EÜT C 140 E, 13.6.2002, lk 569.

(2)  ELT C 296 E, 6.12.2006, lk 123.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0576.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0431.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend) (ELT L 386, 29.12.2006, lk 1).

(7)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/70 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/70

---

Olukord Birmas

P6_TA(2008)0178

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Birmas

(2009/C 259 E/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2006. aasta resolutsiooni olukorra kohta Birmas (1) ja oma 21. juuni 2007. aasta resolutsiooni Birma kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2006. aasta resolutsiooni olukorra kohta Birmas (1) ja oma 21. juuni 2007. aasta resolutsiooni Birma kohta (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2007. aasta järeldusi, milles kiideti heaks tugevdatud ja täiendatud piiravad meetmed Birma vastu (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2007. aasta järeldusi, milles kiideti heaks tugevdatud ja täiendatud piiravad meetmed Birma vastu (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 194/2008, millega uuendatakse piiravaid meetmeid Birma/Myanmari suhtes ja muudetakse need rangemaks ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 817/2006 (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 194/2008, millega uuendatakse piiravaid meetmeid Birma/Myanmari suhtes ja muudetakse need rangemaks ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 817/2006 (4);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Birma riiklik rahu- ja arengunõukogu (SPDC), mida juhib kindral Than Shwe, on teatanud, et rahvahääletus uue põhiseaduse üle toimub 10. mail 2008, millele järgnevad mitmeparteilised valimised 2010. aastal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Birma riiklik rahu- ja arengunõukogu (SPDC), mida juhib kindral Than Shwe, on teatanud, et rahvahääletus uue põhiseaduse üle toimub 10. mail 2008, millele järgnevad mitmeparteilised valimised 2010. aastal;

| B. | arvestades, et Birma riiklik rahu- ja arengunõukogu jätkab kohutavate inimõiguste rikkumiste toimepanemist Birma rahva suhtes, mille hulka kuuluvad sunniviisiline töö, teisitimõtlejate tagakiusamine, lapssõdurite sundvärbamine ja sunniviisiline ümberasustamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Birma riiklik rahu- ja arengunõukogu jätkab kohutavate inimõiguste rikkumiste toimepanemist Birma rahva suhtes, mille hulka kuuluvad sunniviisiline töö, teisitimõtlejate tagakiusamine, lapssõdurite sundvärbamine ja sunniviisiline ümberasustamine;

| C. | arvestades, et Birma valitsus on lükanud tagasi ÜRO erisaadiku Ibrahim Gambari ettepanekud rahvahääletuse vaba ja õiglase läbiviimise tagamiseks rahvusvaheliste vaatlejate juuresolekul; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Birma valitsus on lükanud tagasi ÜRO erisaadiku Ibrahim Gambari ettepanekud rahvahääletuse vaba ja õiglase läbiviimise tagamiseks rahvusvaheliste vaatlejate juuresolekul;

| D. | arvestades, et Birma valitsus lisas põhiseaduse eelnõusse sätted, millega sõjaväeohvitseridele eraldatakse üks neljandik kohtadest parlamendi mõlemas kojas, riigi sõjaväejuhile antakse õigus põhiseaduse kohaldamine igal ajal peatada ja takistada kandidaatidel presidendiks kandideerimast, kui neil on välismaalasest abikaasa või laps (mis kehtiks kinnipeetava opositsiooniliidri, Rahvusliku Demokraatialiiga (NLD) juhi ning Nobeli rahupreemia laureaadi ja Sahharovi auhinna võitja Daw Aung San Suu Kyi kohta); arvestades, et põhiseaduse eelnõuga võimaldatakse ühtlasi riigiametnikele puutumatus ametikohal korda saadetud kuritegude eest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Birma valitsus lisas põhiseaduse eelnõusse sätted, millega sõjaväeohvitseridele eraldatakse üks neljandik kohtadest parlamendi mõlemas kojas, riigi sõjaväejuhile antakse õigus põhiseaduse kohaldamine igal ajal peatada ja takistada kandidaatidel presidendiks kandideerimast, kui neil on välismaalasest abikaasa või laps (mis kehtiks kinnipeetava opositsiooniliidri, Rahvusliku Demokraatialiiga (NLD) juhi ning Nobeli rahupreemia laureaadi ja Sahharovi auhinna võitja Daw Aung San Suu Kyi kohta); arvestades, et põhiseaduse eelnõuga võimaldatakse ühtlasi riigiametnikele puutumatus ametikohal korda saadetud kuritegude eest;

| E. | arvestades, et pärast rahvahääletuse väljakuulutamist võttis valitsus vastu seaduse nr 1/2008, millega võetakse usuliste rühmituste liikmetelt hääleõigus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast rahvahääletuse väljakuulutamist võttis valitsus vastu seaduse nr 1/2008, millega võetakse usuliste rühmituste liikmetelt hääleõigus;

| F. | arvestades, et demokraatlikku opositsiooni ei ole põhiseaduse vastuvõtmise protsessi kaasatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et demokraatlikku opositsiooni ei ole põhiseaduse vastuvõtmise protsessi kaasatud;

| G. | arvestades, et enamus Birma opositsioonist on otsustanud anda rahvahääletusel ei-hääle; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et enamus Birma opositsioonist on otsustanud anda rahvahääletusel ei-hääle;

| H. | arvestades, et Birmas on endiselt ligikaudu 1 800 poliitvangi, nende hulgas Daw Aung San Suu Kyi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Birmas on endiselt ligikaudu 1 800 poliitvangi, nende hulgas Daw Aung San Suu Kyi;

| I. | arvestades, et Birma valitsus ei ole suutnud ühelgi märkimisväärsel viisil võidelda laste jätkuva värbamise ja kasutamise vastu relvastatud konfliktides; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Birma valitsus ei ole suutnud ühelgi märkimisväärsel viisil võidelda laste jätkuva värbamise ja kasutamise vastu relvastatud konfliktides;

| J. | arvestades, et ELi sanktsioonid Birma valitsuse vastu ei ole siiani olnud tulemuslikud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi sanktsioonid Birma valitsuse vastu ei ole siiani olnud tulemuslikud;

| K. | arvestades, et Birma valitsusel on jätkuvalt tihedad poliitilised ja majandussidemed naaberriikide ja ASEANi riikidega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Birma valitsusel on jätkuvalt tihedad poliitilised ja majandussidemed naaberriikide ja ASEANi riikidega;

| L. | arvestades, et 30 % Birma elanikest, hinnanguliselt 15 miljonit inimest, elab allpool vaesuspiiri, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 30 % Birma elanikest, hinnanguliselt 15 miljonit inimest, elab allpool vaesuspiiri,

1.   taunib asjaolu, et põhiseaduse rahvahääletuse protsess toimub igasuguse demokraatliku legitiimsuseta, kuna Birma kodanikel puuduvad kõik demokraatlikud põhiõigused, mis võimaldaksid neil pidada avatud arutelu põhiseaduse teksti üle, seda teksti muuta ning seejärel oma arvamust rahvahääletusel vabalt väljendada;

2.   taunib asjaolu, et Birma valitsus lükkas tagasi ÜRO erisaadiku hr Gambari ettepanekud lubada põhiseaduse rahvahääletuse eel avatud ja ulatusliku kampaania läbiviimist; kutsub Birma valitsust üles tegutsema heas usus ja tegema konstruktiivset koostööd ÜRO erisaadikuga;

3.   toetab üleminekut demokraatiale kõikehõlmava rahvusliku leppimise protsessi ja kolmepoolse dialoogi kaudu režiimi, Rahvusliku Demokraatialiiga ning etniliste rühmade esindajate vahel;

4.   taotleb Birma valitsuselt tagatisi sõltumatu valimiskomisjoni kokkukutsumiseks, nõuetekohase valijate registreerimise nimekirja koostamiseks, meedia suhtes pikka aega kehtinud piirangute lõpetamiseks, ühinemis-, sõna- ja kogunemisvabaduse lubamiseks Birmas, uute eeskirjade tühistamiseks, millega loetakse õiguspärane arutelu rahvahääletuse teemal kuriteoks, ja rahvusvaheliste vaatlejate kohalviibimise lubamiseks;

5.   nõuab režiimi poliitiliste vastaste ja rohkem kui 1 800 poliitvangi, sealhulgas Daw Aung San Suu Kyi, '88 Põlvkonna Üliõpilaste juhtide ja 2005. aastal vahistatud Šani Rahvuste Demokraatialiiga juhtide kohest tingimusteta vabastamist;

6.   nõuab, et režiim annaks aru 2007. aasta septembris toimunud buda munkade ja demokraatia kaitsjate meeleavalduste vastase haarangu ohvrite ja selle käigus kadunud isikute kohta ning kadunud munkade ja nunnade asukoha kindlakstegemist;

7.   nõuab tungivalt, et komisjon, nõukogu ja liikmesriigid kasutaksid rahvusvahelisel areenil kõiki võimalusi võtta sõna laste jätkuva ja järjepideva väärkohtlemise vastu Birmas, eelkõige lapssõdurite kasutamise kaudu; mõistab karmilt hukka lapssõdurite värbamise Birmas ja kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu üles põhjalikult uurima olukorda Birmas sellest aspektist lähtudes;

8.   märgib, et Hiina ratifitseeris hiljuti ÜRO lapse õiguste konventsiooni vabatahtliku protokolli, mis käsitleb laste kaasamist relvastatud konfliktidesse, juhib tähelepanu Birma sõjaväehunta häbiväärsetele rikkumistele selles aspektis ning nõuab tungivalt, et Hiina võtaks antud küsimuses meetmeid;

9.   toetab ÜRO peasekretäri mõjuvõimu kasutamist ja hr Gambari püüdlusi pidada Birma võimudega läbirääkimisi; kutsub ELi ja liikmesriike üles tegema tihedat koostööd ÜRO erisaadikuga, et tagada rahvusvahelise üldsuse osalemise järjekindlus Birma küsimuses;

10.   toetab ELi Birma erisaadiku hr Piero Fassino püüdlusi edendada dialoogi ASEANi riikidega; nõuab tungivalt, et ASEAN avaldaks Birma võimudele olulist survet, et toimuksid demokraatlikud muutused;

11.   nõuab tungivalt, et nõukogu uuendaks ja laiendaks oma sihtsanktsioone, keskendudes sõjaväe omandis olevate äriühingute, konglomeraatide ja sõjaväega tihedalt seotud ettevõtete või sõjaväele tulu andvate ettevõtete juurdepääsu piiramisele rahvusvahelistele pangateenustele, teatavate kindralite ja nende lähimate pereliikmete juurdepääsu piiramisele isiklikele ärivõimalustele, tervishoiule, ostlemisele ja nende laste õpingutele välismaal; kutsub nõukogu üles keelustama ulatuslikult ja selgesõnaliselt teatud isikutel ja üksustel mis tahes finantstehingute tegemise läbi arvelduspankade või muul moel ELi jurisdiktsiooni all olevaid finantsteenuseid kasutades;

12.   kutsub nõukogu üles tagama sihtsanktsioonide tulemuslikku rakendamist, et uurida piisaval määral neid, kelle suhtes võidakse sanktsioone rakendada, võimaldades otsuseid läbi vaadata ja teostada jätkuvat järelevalvet ning tagada, et võetud meetmeid rakendatakse;

13.   kutsub nõukogu üles jätkama sanktsioonide läbivaatamist inimõiguste olukorra hindamise konkreetsete võrdlusaluste taustal, mis peaksid hõlmama järgmist: poliitvangide ja teiste isikute vabastamine, keda meelevaldselt takistatakse kasutamast oma põhilisi inimõigusi, milleks on sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadus; täpne ametlik arvestus julgeolekujõudude poolt muu hulgas hiljutiste meelavalduste ajal tapetud, vahistatud ja/või kinni peetud isikute arvu, asukoha ja seisukorra kohta; tsiviilisikute vastu suunatud sõjaliste rünnakute lõpetamine ja üleminek demokraatiale; kutsub nõukogu ühtlasi üles kaaluma täiendavaid sihtsanktsioone, nt uute investeeringute täielik keelustamine, Birmasse tehtud investeeringutega seotud kindlustusteenuste keelustamine ja kaubandusembargo sõjaväelisele valitsusele suurt tulu andvate tähtsamate kaupade osas;

14.   kutsub samas ELi ja laiemat rahvusvahelist üldsust üles pakkuma stiimuleid reformiks, et tasakaalustada sanktsioonidega ähvardamist ja/või nende rakendamist ning pakkuda sõjaväelisele juhtkonnale muudatuste tegemiseks positiivseid ajendeid;

15.   märgib, et ELi relvaembargo Birma suhtes ei ole tõhus, sest sõjaväeline valitsus ostab oma sõjavarustuse Hiinalt, Venemaalt ja Indialt; nõuab seetõttu tungivalt, et EL tegutseks aktiivselt ülemaailmse relvaembargo rakendamise nimel Birma suhtes;

16.   kutsub rahvusvahelist üldsust, lääneriikide valitsusi ja kampaaniarühmitusi üles laiendama humanitaartööd, eelkõige olemasolevate tervishoiusektori programmide kaudu, ning algatama uusi ja laiaulatuslikumaid programme põhihariduse toetamiseks, mis jõuaksid riigi sees ümberasustatud isikuteni ja teisteni, kes on sattunud konfliktipiirkondadesse, peamiselt Tai piiri ääres; kutsub komisjoni sellega seoses üles suurendama arengukoostöö rahastamisvahendi raames Birmale mõeldud humanitaarabi eelarvet (praegu 32 miljonit eurot aastateks 2007–2010) ja investeerima rohkem ümberasustatud isikutele suunatud piiriülesesse humanitaariabisse;

17.   kutsub komisjoni üles looma ja laiendama abiprogramme, mille eesmärk on suurendada valimisõiguseta rühmade, sealhulgas naiste, etniliste ja usuliste vähemuste mõjuvõimu ning vähendada poliitilisi, etnilisi, usulisi ja muid lõhesid;

18.   kutsub komisjoni üles suurendama väljaspool Birmat elavate birmalaste toetamist, kasutades selleks arengukoostöö rahastamisvahendi programmi kodukohast lahkuma sunnitud isikute abistamiseks, ja uurima muid toetuse andmise võimalusi;

19.   rõhutab, et abi andmine tuleb siduda võrdluskriteeriumide ja tähtaegadega, et võidelda tulemuslikumalt korruptsiooniohu vastu;

20.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ASEANi riikide valitsustele ja parlamentidele, Birma Rahvuslikule Demokraatialiigale, Birma riiklikule rahu- ja arengunõukogule, Hiina Rahvavabariigi valitsusele, India valitsusele ja parlamendile, Venemaa valitsusele ja ÜRO peasekretärile.

---

(1)  ELT C 317 E, 23.12.2006, lk 902.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0290.

(3)  Vt nõukogu 19. novembri 2007. aasta ühine seisukoht 2007/750/ÜVJP, millega muudetakse ühist seisukohta 2006/318/ÜVJP Birma/Myanmari vastu suunatud piiravate meetmete uuendamise kohta (ELT L 308, 24.11.2007, lk 1).

(4)  ELT L 66, 10.3.2008, lk 1.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/73

---

Bioloogiline mitmekesisus ja bioohutus

P6_TA(2008)0179

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon ettevalmistuste kohta bioloogilist mitmekesisust ja bioohutust käsitlevateks COP-MOP kohtumisteks Saksamaal Bonnis

(2009/C 259 E/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse bioloogilist mitmekesisust käsitleva ÜRO konventsiooni (CBD) osaliste üheksandat konverentsi (COP 9), mis toimub 19.–30. mail 2008 Saksamaal Bonnis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse bioloogilist mitmekesisust käsitleva ÜRO konventsiooni (CBD) osaliste üheksandat konverentsi (COP 9), mis toimub 19.–30. mail 2008 Saksamaal Bonnis;

| — | võttes arvesse Cartagena bioohutuse protokolli (BSP) osaliste neljandat kohtumist (MOP 4), mis toimub 12.–16. mail 2008 Saksamaal Bonnis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cartagena bioohutuse protokolli (BSP) osaliste neljandat kohtumist (MOP 4), mis toimub 12.–16. mail 2008 Saksamaal Bonnis;

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamise kohta 2010. aastaks (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamise kohta 2010. aastaks (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioon on kõige ulatuslikum ülemaailmne kokkulepe bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise kohta, milles käsitletakse bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja säästvat kasutamist ning geneetiliste ressursside kasutamisest tulenevate hüvede õiglast ja võrdset jagamist, ning arvestades, et sellele on alla kirjutanud 190 osalist, sealhulgas 27 liikmesriiki ja Euroopa Ühendus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioon on kõige ulatuslikum ülemaailmne kokkulepe bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise kohta, milles käsitletakse bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja säästvat kasutamist ning geneetiliste ressursside kasutamisest tulenevate hüvede õiglast ja võrdset jagamist, ning arvestades, et sellele on alla kirjutanud 190 osalist, sealhulgas 27 liikmesriiki ja Euroopa Ühendus;

| B. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalised on võtnud kohustuse piirata 2010. aastaks oluliselt bioloogilise mitmekesisuse hävimist ning luua 2010. aastaks maismaad ja 2012. aastaks merealasid hõlmav ülemaailmne kaitsealade võrgustik; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalised on võtnud kohustuse piirata 2010. aastaks oluliselt bioloogilise mitmekesisuse hävimist ning luua 2010. aastaks maismaad ja 2012. aastaks merealasid hõlmav ülemaailmne kaitsealade võrgustik;

| C. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni usaldusväärsus sõltub võimest neid eesmärke täita; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni usaldusväärsus sõltub võimest neid eesmärke täita;

| D. | arvestades, et ELi usaldusväärsust bioloogilise mitmekesisuse konventsiooniga seoses vähendab bioloogilist mitmekesisust käsitlevate ELi õigusaktide ja poliitikate, nt linnustiku kaitse direktiivi (2) ja elupaikade direktiivi (3) puudulik rakendamine, sealhulgas ebapiisav praktiline töö selleks, et täita kohustust peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimine oma territooriumil 2010. aastaks, soovimatus alustada üksikasjalikke läbirääkimisi hüvedele juurdepääsu ja nende jagamist käsitleva õiguslikult siduva õigusakti osas ning soovimatus toetada uute ja täiendavate sihtotstarbeliste rahaliste vahenditega konventsiooni rakendamist arenguriikides; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi usaldusväärsust bioloogilise mitmekesisuse konventsiooniga seoses vähendab bioloogilist mitmekesisust käsitlevate ELi õigusaktide ja poliitikate, nt linnustiku kaitse direktiivi (2) ja elupaikade direktiivi (3) puudulik rakendamine, sealhulgas ebapiisav praktiline töö selleks, et täita kohustust peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimine oma territooriumil 2010. aastaks, soovimatus alustada üksikasjalikke läbirääkimisi hüvedele juurdepääsu ja nende jagamist käsitleva õiguslikult siduva õigusakti osas ning soovimatus toetada uute ja täiendavate sihtotstarbeliste rahaliste vahenditega konventsiooni rakendamist arenguriikides;

| E. | arvestades, et metsa bioloogilise mitmekesisuse hävimine, metsade hävitamine ja kliimakriis on sellise ulatusega, et metsade hävitamise ja nende olukorra halvenemise vastu võitlemise oluliste meetmetega ei saa oodata 2012. aasta järgse perioodini; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et metsa bioloogilise mitmekesisuse hävimine, metsade hävitamine ja kliimakriis on sellise ulatusega, et metsade hävitamise ja nende olukorra halvenemise vastu võitlemise oluliste meetmetega ei saa oodata 2012. aasta järgse perioodini;

| F. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni tööprogrammide rakendamise olulised puudujäägid tuleb kõrvaldada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni tööprogrammide rakendamise olulised puudujäägid tuleb kõrvaldada;

| G. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi viimasel kohtumisel liiguti edasi selles suunas, et suurendada põlisrahvaste ja kohalike kogukondade esindajate rolli tulevastel läbirääkimistel hüvedele juurdepääsu ja nende jagamise üle ning nende õigust määrata kindlaks prioriteedid oma territooriumil, nagu on määratletud põlisrahvaste õigusi käsitlevas ÜRO 2007. aasta deklaratsioonis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi viimasel kohtumisel liiguti edasi selles suunas, et suurendada põlisrahvaste ja kohalike kogukondade esindajate rolli tulevastel läbirääkimistel hüvedele juurdepääsu ja nende jagamise üle ning nende õigust määrata kindlaks prioriteedid oma territooriumil, nagu on määratletud põlisrahvaste õigusi käsitlevas ÜRO 2007. aasta deklaratsioonis;

| H. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi viimasel kohtumisel kutsuti osalisi üles suurendama jõupingutusi, et parandada metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja tegelda puidukaubandusega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi viimasel kohtumisel kutsuti osalisi üles suurendama jõupingutusi, et parandada metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja tegelda puidukaubandusega;

| I. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi viimasel kohtumisel kinnitati ettevaatusel põhineva lähenemisviisi kohandamist geneetilise materjali kasutamist piirava tehnoloogia kasutamise suhtes ning soovitati mitte lubada välikatseid ja kaubanduslikul eesmärgil kasutamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi viimasel kohtumisel kinnitati ettevaatusel põhineva lähenemisviisi kohandamist geneetilise materjali kasutamist piirava tehnoloogia kasutamise suhtes ning soovitati mitte lubada välikatseid ja kaubanduslikul eesmärgil kasutamist;

| J. | arvestades, et kliimamuutus halvendab veelgi olukorda seoses ülemaailmse bioloogilise mitmekesisusega, põhjustades ökosüsteemi seisundi halvenemist ja liikide hävimist ning sellest tulenevaid mõjusid inimarengule ja vaesuse kaotamisele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kliimamuutus halvendab veelgi olukorda seoses ülemaailmse bioloogilise mitmekesisusega, põhjustades ökosüsteemi seisundi halvenemist ja liikide hävimist ning sellest tulenevaid mõjusid inimarengule ja vaesuse kaotamisele;

| K. | arvestades, et ligikaudu 20 % ülemaailmsest süsinikdioksiidi heitkogusest on metsade hävitamise ja nende olukorra halvenemise tagajärg; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ligikaudu 20 % ülemaailmsest süsinikdioksiidi heitkogusest on metsade hävitamise ja nende olukorra halvenemise tagajärg;

| L. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioon ja ÜRO mereõiguse konventsioon (UNCLOS) annavad rahvusvahelise õigusliku raamistiku, millega kaitstakse merekeskkonda tervikuna; arvestades, et endiselt ei ole üldist õiguslikult siduvat lepet, mis tagaks kehtivate kohustuste järjekindla kohaldamise kõigi merealade suhtes, kaasa arvatud avamerede rahvusvahelised veed; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioon ja ÜRO mereõiguse konventsioon (UNCLOS) annavad rahvusvahelise õigusliku raamistiku, millega kaitstakse merekeskkonda tervikuna; arvestades, et endiselt ei ole üldist õiguslikult siduvat lepet, mis tagaks kehtivate kohustuste järjekindla kohaldamise kõigi merealade suhtes, kaasa arvatud avamerede rahvusvahelised veed;

| M. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioonil on võtmeroll ÜRO Peaassamblee töö toetamisel riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävate merekaitsealade osas neile merekeskkonna bioloogilise mitmekesisusega seotud teadusliku ja vajadusel tehnilise teabe ning nõu andmisel, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioonil on võtmeroll ÜRO Peaassamblee töö toetamisel riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävate merekaitsealade osas neile merekeskkonna bioloogilise mitmekesisusega seotud teadusliku ja vajadusel tehnilise teabe ning nõu andmisel,

1.   on sügavalt mures bioloogilise mitmekesisuse jätkuva hävimise ning Euroopa Liidu üha suureneva ökoloogilise jalajälje pärast, mis mõjutab bioloogilist mitmekesisust ka Euroopa Liidu piiridest tunduvalt kaugemal;

2.   palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta endale juhiroll ja näidata oma tõekspidamisi, leppides kokku konkreetsetes meetmetes bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks nii riigi kui rahvusvahelisel tasandil ning edendades neid meetmeid;

3.   kutsub liikmesriike, komisjoni ja teisi bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalisi üles looma bioloogilise mitmekesisuse rahvusvahelist teaduskomisjoni, mis nõustaks konventsiooni osalisi ja kaardistaks terviklikult ja ülemaailmselt kõrge kaitseväärtusega alad;

4.   peab Euroopa kaitsealade võrgustikku Natura 2000 ELi jõupingutuste nurgakiviks rahvusvaheliste ja liidusiseste bioloogilise mitmekesisuse alaste kohustuste täitmisel ning tunnustab selle suurt panust kaitsealade ülemaailmsesse võrgustikku; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama linnustiku kaitse direktiivi ja elupaikade direktiivi täieliku rakendamise ning on otsustavalt vastu kõigile katsetele nõrgestada nende direktiividega tagatavat kaitset;

5.   on seisukohal, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) raames toimuvas arutelus teemal, kuidas vähendada arenguriikides aset leidvast metsade hävitamisest ja metsade olukorra halvenemisest tulenevat kasvuhoonegaaside heidet, tuleb arvestada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ning tagada selle kooskõla bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni püüdluste ning eesmärgiga säilitada metsade bioloogiline mitmekesisus;

6.   nõuab tugevdatud jõupingutusi bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, kõrbestumisega võitlemise ÜRO konventsiooni (UNCCD) ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNCCD) koosmõju parandamiseks kliimamuutuse leevendamise ja kohanemise valdkonnas;

7.   nõuab, et komisjoni ja liikmesriigid:

| — | tagaksid selle, et COP 9 otsuste eesmärk oleks rakendada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni kaitsealade tööprogrammi ja tugevdada rakendustegevust, pidades silmas 2010. aastaks seatud eesmärke, eelkõige bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni tööprogrammi metsade bioloogilise mitmekesisuse kohta; |
| --- | --- |

—

tagaksid selle, et COP 9 otsuste eesmärk oleks rakendada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni kaitsealade tööprogrammi ja tugevdada rakendustegevust, pidades silmas 2010. aastaks seatud eesmärke, eelkõige bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni tööprogrammi metsade bioloogilise mitmekesisuse kohta;

| — | toetaksid rahaliselt algatust LifeWeb, mille eesmärk on ühitada konventsiooniosaliste vabatahtlikult võetud kohustused seoses kaitsealade kindlaksmääramise ja haldamisega ning abiandjate vabatahtlikult võetud kohustused seoses eesmärgipärase rahastamise ja kaasrahastamisega; |
| --- | --- |

—

toetaksid rahaliselt algatust LifeWeb, mille eesmärk on ühitada konventsiooniosaliste vabatahtlikult võetud kohustused seoses kaitsealade kindlaksmääramise ja haldamisega ning abiandjate vabatahtlikult võetud kohustused seoses eesmärgipärase rahastamise ja kaasrahastamisega;

| — | etendaksid juhtivat rolli läbirääkimistel, et kehtestada õiglane ja võrdne, õiguslikult siduv rahvusvaheline kord geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja neist tulenevate hüvede jagamise kohta; peaksid oluliseks seda, et COP 9 teeks edusamme hüvedele juurdepääsu ja nende jagamise rahvusvahelise korra põhielementide määratlemisel ja garanteeriksid täieliku vastavuse tarnijariikide siseriiklikele õigusaktidele biopiraatluse vastaste tõhusate meetmete tagamiseks; |
| --- | --- |

—

etendaksid juhtivat rolli läbirääkimistel, et kehtestada õiglane ja võrdne, õiguslikult siduv rahvusvaheline kord geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja neist tulenevate hüvede jagamise kohta; peaksid oluliseks seda, et COP 9 teeks edusamme hüvedele juurdepääsu ja nende jagamise rahvusvahelise korra põhielementide määratlemisel ja garanteeriksid täieliku vastavuse tarnijariikide siseriiklikele õigusaktidele biopiraatluse vastaste tõhusate meetmete tagamiseks;

| — | parandaksid koostoimet ja seoseid UNFCCC ning bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni vahel, et kliimamuutuse leevendamisest, bioloogilise mitmekesisuse kaitsest ja jätkusuutlikust inimarengust saaksid kõik võimalikult palju kasu; |
| --- | --- |

—

parandaksid koostoimet ja seoseid UNFCCC ning bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni vahel, et kliimamuutuse leevendamisest, bioloogilise mitmekesisuse kaitsest ja jätkusuutlikust inimarengust saaksid kõik võimalikult palju kasu;

| — | arvestaksid seda, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamine ja säästva kasutamise saavutamine peaksid olema COP 9 jaoks esmatähtsusega; |
| --- | --- |

—

arvestaksid seda, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamine ja säästva kasutamise saavutamine peaksid olema COP 9 jaoks esmatähtsusega;

| — | tagaksid kaitsealade ja nende võrgustiku tulemusliku juhtimise ja rahastamise väga vajalikuks pidamise ning uuendusliku ja püsiva rahastamismehhanismi vastuvõtmise, sest see toetaks bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja säästvat kasutust; |
| --- | --- |

—

tagaksid kaitsealade ja nende võrgustiku tulemusliku juhtimise ja rahastamise väga vajalikuks pidamise ning uuendusliku ja püsiva rahastamismehhanismi vastuvõtmise, sest see toetaks bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja säästvat kasutust;

| — | viiksid ELis läbi uuringu, et hinnata kliimamuutusest tingitud põudade ja veepuuduse mõju ning seda, kuidas see mõjutab metsloomade elupaiku, pöörates erilist tähelepanu aladele, kus pesitsevad rändlinnud, edendades rahvusvahelist koostööd rändlindude ning neile vett ja toitu andvate sesoonsete märgalade kaitsmiseks; |
| --- | --- |

—

viiksid ELis läbi uuringu, et hinnata kliimamuutusest tingitud põudade ja veepuuduse mõju ning seda, kuidas see mõjutab metsloomade elupaiku, pöörates erilist tähelepanu aladele, kus pesitsevad rändlinnud, edendades rahvusvahelist koostööd rändlindude ning neile vett ja toitu andvate sesoonsete märgalade kaitsmiseks;

| — | tagaksid selle, et COP 9 kutsub osalisi üles algatama arutelu ja kokku leppima metsade hea majandamise ühistes põhimõtetes ja kriteeriumides, mis rajanevad metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsandushalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) osas eri piirkondlikes protsessides saavutatud edul ja Amazonase lepingul; |
| --- | --- |

—

tagaksid selle, et COP 9 kutsub osalisi üles algatama arutelu ja kokku leppima metsade hea majandamise ühistes põhimõtetes ja kriteeriumides, mis rajanevad metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsandushalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) osas eri piirkondlikes protsessides saavutatud edul ja Amazonase lepingul;

| — | tagaksid selle, et COP 9 raames lepitakse kokku alustada arutelusid osaliste vahel, et leppida kokku raiet ja puidukaubandust reguleerivas ülemaailmses mehhanismis eesmärgiga võidelda ebaseadusliku metsaraie vastu ja edendada metsaressursside säästvat kasutust, ning et COP 9 kutsub osalisi üles võtma vastu siseriiklikke õigusakte, mis tõkestavad ebaseaduslikult ja metsa hävitavalt toodetud puidu ning sellest valmistatud toodete müügi turul; |
| --- | --- |

—

tagaksid selle, et COP 9 raames lepitakse kokku alustada arutelusid osaliste vahel, et leppida kokku raiet ja puidukaubandust reguleerivas ülemaailmses mehhanismis eesmärgiga võidelda ebaseadusliku metsaraie vastu ja edendada metsaressursside säästvat kasutust, ning et COP 9 kutsub osalisi üles võtma vastu siseriiklikke õigusakte, mis tõkestavad ebaseaduslikult ja metsa hävitavalt toodetud puidu ning sellest valmistatud toodete müügi turul;

| — | tagaksid, et COP 9 soovitaks osalistel integreerida riiklikesse bioloogilist mitmekesisust käsitlevatesse strateegiatesse ja tegevuskavadesse ning riiklikesse metsaprogrammidesse ja muudesse metsaga seotud strateegiatesse enam kliimamuutuse mõjudega seotud metsade bioloogilise mitmekesisuse aspekte ning asjakohaseid vastumeetmeid, samuti soovitaks toetada teadusuuringuid, et paremini mõista kliimamuutuse mõju metsade bioloogilisele mitmekesisusele; |
| --- | --- |

—

tagaksid, et COP 9 soovitaks osalistel integreerida riiklikesse bioloogilist mitmekesisust käsitlevatesse strateegiatesse ja tegevuskavadesse ning riiklikesse metsaprogrammidesse ja muudesse metsaga seotud strateegiatesse enam kliimamuutuse mõjudega seotud metsade bioloogilise mitmekesisuse aspekte ning asjakohaseid vastumeetmeid, samuti soovitaks toetada teadusuuringuid, et paremini mõista kliimamuutuse mõju metsade bioloogilisele mitmekesisusele;

| — | tagaksid kehtivate kohustuste kiirema rakendamise merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse paremaks säilitamiseks ja säästvaks majandamiseks, et kaitsta merekeskkonna bioloogilist mitmekesisust hävitava tegevuse eest; |
| --- | --- |

—

tagaksid kehtivate kohustuste kiirema rakendamise merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse paremaks säilitamiseks ja säästvaks majandamiseks, et kaitsta merekeskkonna bioloogilist mitmekesisust hävitava tegevuse eest;

| — | tagaksid selle, et COP 9 võtab vastu esildatud teaduslikud kriteeriumid kaitset vajavate merealade kindlakstegemiseks ning merekaitsealade representatiivse võrgustike loomiseks, nagu soovitas ekspertide seminar, kes tegeleb ökoloogiliste kriteeriumide ja biogeograafiliste liigitussüsteemidega kaitset vajavate merealade jaoks; |
| --- | --- |

—

tagaksid selle, et COP 9 võtab vastu esildatud teaduslikud kriteeriumid kaitset vajavate merealade kindlakstegemiseks ning merekaitsealade representatiivse võrgustike loomiseks, nagu soovitas ekspertide seminar, kes tegeleb ökoloogiliste kriteeriumide ja biogeograafiliste liigitussüsteemidega kaitset vajavate merealade jaoks;

| — | tagaksid selle, et COP 9 soovitaks osalistel võtta eesmärgiks merede bioloogilise mitmekesisuse integreeritud juhtimise väljakujundamine riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades, et kohaldada kokkulepitud kriteeriume ning laiendada riiklikke ja piirkondlikke merekaitsealade võrgustikke riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävatele rahvusvahelistele vetele; |
| --- | --- |

—

tagaksid selle, et COP 9 soovitaks osalistel võtta eesmärgiks merede bioloogilise mitmekesisuse integreeritud juhtimise väljakujundamine riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades, et kohaldada kokkulepitud kriteeriume ning laiendada riiklikke ja piirkondlikke merekaitsealade võrgustikke riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävatele rahvusvahelistele vetele;

| — | kutsuksid riike üles alustama läbirääkimisi ÜRO mereõiguste konventsiooni (UNCLOS) rakenduslepingu üle, mis kaitseks merekeskkonna bioloogilist mitmekesisust riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades, et tagada pikaajaline integreeritud juhtimine; |
| --- | --- |

—

kutsuksid riike üles alustama läbirääkimisi ÜRO mereõiguste konventsiooni (UNCLOS) rakenduslepingu üle, mis kaitseks merekeskkonna bioloogilist mitmekesisust riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades, et tagada pikaajaline integreeritud juhtimine;

| — | tagaksid selle, et COP 9 võtaks vastu lõpliku otsuse keelustada kõik nn terminaatortehnoloogiad ning lepiks kokku moratooriumi kehtestamises geneetiliselt muundatud puude keskkonda viimisele, sealhulgas välikatsetele, ning kaubanduslikule kasutusele; |
| --- | --- |

—

tagaksid selle, et COP 9 võtaks vastu lõpliku otsuse keelustada kõik nn terminaatortehnoloogiad ning lepiks kokku moratooriumi kehtestamises geneetiliselt muundatud puude keskkonda viimisele, sealhulgas välikatsetele, ning kaubanduslikule kasutusele;

| — | tagaksid, et COP 9 teeks eespool nimetatud ekspertide töörühma merede ja rannikualade bioloogilist mitmekesisust käsitlevad soovitused kättesaadavaks ÜRO Peaassamblee mitteametlikule ajutisele avatud töörühmale; |
| --- | --- |

—

tagaksid, et COP 9 teeks eespool nimetatud ekspertide töörühma merede ja rannikualade bioloogilist mitmekesisust käsitlevad soovitused kättesaadavaks ÜRO Peaassamblee mitteametlikule ajutisele avatud töörühmale;

| — | etendaksid juhtivat rolli Cartagena protokolli osaliste kohtumisel, et tagada laia kohaldamisalaga õiguslikult siduv vastutuse kord; |
| --- | --- |

—

etendaksid juhtivat rolli Cartagena protokolli osaliste kohtumisel, et tagada laia kohaldamisalaga õiguslikult siduv vastutuse kord;

| — | tagaksid selle, et COP 9 tegeleks kiiresti negatiivse mõjuga, mida biomassi, eriti agrokütuste tootmine energia saamiseks avaldab bioloogilisele mitmekesisusele ning põlisrahvastele ja kohalikele kogukondadele; |
| --- | --- |

—

tagaksid selle, et COP 9 tegeleks kiiresti negatiivse mõjuga, mida biomassi, eriti agrokütuste tootmine energia saamiseks avaldab bioloogilisele mitmekesisusele ning põlisrahvastele ja kohalikele kogukondadele;

| — | edendaksid sissetungivaid võõrliike käsitlevate bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni juhtpõhimõtete täielikku rakendamist ning võtaksid sellega seoses vastu ELi õigusaktid, mis tagaksid sissetungivate võõrliike poolt ELi elupaikadele ja liikidele põhjustatavate ohtude tervikliku käsitlemise; |
| --- | --- |

—

edendaksid sissetungivaid võõrliike käsitlevate bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni juhtpõhimõtete täielikku rakendamist ning võtaksid sellega seoses vastu ELi õigusaktid, mis tagaksid sissetungivate võõrliike poolt ELi elupaikadele ja liikidele põhjustatavate ohtude tervikliku käsitlemise;

| — | edendaksid kaitsealasid käsitleva tööprogrammi rakendamist, pidades eelkõige silmas eesmärki 2.2, millega püütakse suurendada ja kindlustada põlisrahvaste ja kohalike kogukondade ning asjaomaste sidusrühmade kaasamist kaitsealade kindlaksmääramisse ja haldamisse, propageerides sealhulgas teadlikkust leevendus- ja kohanemismeetmete osas ning suurendades koostööd ametiasutuste ja maaomanike vahel; |
| --- | --- |

—

edendaksid kaitsealasid käsitleva tööprogrammi rakendamist, pidades eelkõige silmas eesmärki 2.2, millega püütakse suurendada ja kindlustada põlisrahvaste ja kohalike kogukondade ning asjaomaste sidusrühmade kaasamist kaitsealade kindlaksmääramisse ja haldamisse, propageerides sealhulgas teadlikkust leevendus- ja kohanemismeetmete osas ning suurendades koostööd ametiasutuste ja maaomanike vahel;

| — | edendaksid ja toetaksid säästva metsanduse ja muude kultuuride, sealhulgas biokütuste sertifitseerimiskavasid ning puude istutamist karjakasvatusaladele; |
| --- | --- |

—

edendaksid ja toetaksid säästva metsanduse ja muude kultuuride, sealhulgas biokütuste sertifitseerimiskavasid ning puude istutamist karjakasvatusaladele;

8.   tervitab COP 9 käigus tehtud algatust alustada kõrgetasemelist dialoogi parlamendiliikmetega ning väljendab toetust parlamendiliikmete kaasamisele olulise rühmana konventsiooni kolme eesmärgi tulemuslikku rakendamisse;

9.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 117.

(2)  EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/105/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 368).

(3)  OJ L 206, 22.7.1992, p. 7. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/105/EÜ.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/77 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/77

---

Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimine

P6_TA(2008)0180

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (2007/2184(INI))

(2009/C 259 E/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 1999. aasta resolutsiooni WTO kolmanda ministrite konverentsi kohta Seattle'is (1), 25. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduse avatuse ja demokraatia kohta (2), 13. detsembri 2001. aasta resolutsiooni WTO Katari kohtumise kohta (3), 25. septembri 2003. aasta resolutsiooni WTO viienda ministrite konverentsi kohta Cancúnis (4), 12. mai 2005. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse järel (5), 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni Hongkongis toimuva Maailma Kaubandusorganisatsiooni kuuenda ministrite konverentsi ettevalmistamise kohta (6) ning 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 1999. aasta resolutsiooni WTO kolmanda ministrite konverentsi kohta Seattle'is (1), 25. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduse avatuse ja demokraatia kohta (2), 13. detsembri 2001. aasta resolutsiooni WTO Katari kohtumise kohta (3), 25. septembri 2003. aasta resolutsiooni WTO viienda ministrite konverentsi kohta Cancúnis (4), 12. mai 2005. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse järel (5), 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni Hongkongis toimuva Maailma Kaubandusorganisatsiooni kuuenda ministrite konverentsi ettevalmistamise kohta (6) ning 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi (7);

| — | võttes arvesse 18. veebruaril 2003 Genfis, 12. septembril 2003 Cancúnis, 26. novembril 2004 Brüsselis, 15. detsembril 2005 Hongkongis ja 2. detsembril 2006 Genfis toimunud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) parlamentaarse konverentsi istungitel vastu võetud lõppdeklaratsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. veebruaril 2003 Genfis, 12. septembril 2003 Cancúnis, 26. novembril 2004 Brüsselis, 15. detsembril 2005 Hongkongis ja 2. detsembril 2006 Genfis toimunud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) parlamentaarse konverentsi istungitel vastu võetud lõppdeklaratsioone;

| — | võttes arvesse Marrakechi lepingut, millega loodi Maailma Kaubandusorganisatsioon; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Marrakechi lepingut, millega loodi Maailma Kaubandusorganisatsioon;

| — | võttes arvesse 14. novembril 2001 Dohas ja 18. detsembril 2005 Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsil vastu võetud ministrite avaldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. novembril 2001 Dohas ja 18. detsembril 2005 Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsil vastu võetud ministrite avaldusi;

| — | võttes arvesse Peter Sutherlandi juhitava nõuandekogu 2005. aasta jaanuari aruannet WTO tuleviku kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Peter Sutherlandi juhitava nõuandekogu 2005. aasta jaanuari aruannet WTO tuleviku kohta (8);

| — | võttes arvesse WTO 2004. aasta aruannet maailma kaubanduse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO 2004. aasta aruannet maailma kaubanduse kohta;

| — | võttes arvesse Hongkongi deklaratsiooni lõiget 56, mille käsitletakse vajalikke samme, et tagada ÜRO peamiste agentuuride, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) täielik osalemine ja abi osutamine WTO protsessides ja käimasolevates läbirääkimistes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hongkongi deklaratsiooni lõiget 56, mille käsitletakse vajalikke samme, et tagada ÜRO peamiste agentuuride, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) täielik osalemine ja abi osutamine WTO protsessides ja käimasolevates läbirääkimistes;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning arengukomisjoni ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamusi (A6-0104/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning arengukomisjoni ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamusi (A6-0104/2008),

| A. | arvestades, et WTOl on määrav roll mitmepoolsete organisatsioonide hulgas, kes aitavad parandada rahvusvahelist majandusorganite valitsemistavasid, hallata tõhusamalt globaliseerumist ja jaotada õiglasemalt sellest tulenevat kasu ning peavad tegutsema ühiselt, et viia ellu aastatuhande säästva arengu eesmärke; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et WTOl on määrav roll mitmepoolsete organisatsioonide hulgas, kes aitavad parandada rahvusvahelist majandusorganite valitsemistavasid, hallata tõhusamalt globaliseerumist ja jaotada õiglasemalt sellest tulenevat kasu ning peavad tegutsema ühiselt, et viia ellu aastatuhande säästva arengu eesmärke;

| B. | arvestades, et kui 2001. aastal algatati Dohas, Kataris praegu käimasolev WTO läbirääkimistevoor, nimetati seda ametlikult Doha arenguvooruks, rõhutades prioriteedina arenevate ja vaeste riikide abistamist, et nad saaksid vabakaubandusest suuremat kasu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kui 2001. aastal algatati Dohas, Kataris praegu käimasolev WTO läbirääkimistevoor, nimetati seda ametlikult Doha arenguvooruks, rõhutades prioriteedina arenevate ja vaeste riikide abistamist, et nad saaksid vabakaubandusest suuremat kasu;

| C. | arvestades, et EL pöörab suurt tähelepanu mitmepoolse kaubandussüsteemi saavutuste kaitsmisele ning annab endiselt maksimumi Doha vooru õnnestumiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL pöörab suurt tähelepanu mitmepoolse kaubandussüsteemi saavutuste kaitsmisele ning annab endiselt maksimumi Doha vooru õnnestumiseks;

| D. | arvestades, et hoolimata läbirääkimistel esinevatest raskustest jätkuvad jõupingutused käesoleva vooru edukaks lõpuleviimiseks ning kõnesolevaid pingutusi tuleb toetada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hoolimata läbirääkimistel esinevatest raskustest jätkuvad jõupingutused käesoleva vooru edukaks lõpuleviimiseks ning kõnesolevaid pingutusi tuleb toetada;

| E. | arvestades, et mitmesugused kahepoolsed ja piirkondlikud kaubandusläbirääkimised, mida EL on hiljuti alustanud mitmete partneritega üle kogu maailma, täiendavad, mitte ei asenda Doha vooru lõpuleviimist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mitmesugused kahepoolsed ja piirkondlikud kaubandusläbirääkimised, mida EL on hiljuti alustanud mitmete partneritega üle kogu maailma, täiendavad, mitte ei asenda Doha vooru lõpuleviimist;

| F. | arvestades, et olenemata esmaülesandest viia voor lõpule ja kriitikast, mida on tehtud mitmete aruteluteemade suhtes võetud eri seisukohtade kohta, on vaja juba praegu ette valmistada Doha vooru lõpuleviimisele järgnevat tegevuskava; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et olenemata esmaülesandest viia voor lõpule ja kriitikast, mida on tehtud mitmete aruteluteemade suhtes võetud eri seisukohtade kohta, on vaja juba praegu ette valmistada Doha vooru lõpuleviimisele järgnevat tegevuskava;

| G. | arvestades, et nõuandekogu on Peter Sutherlandi eesistumisel teinud juba 2004. aastal ära ulatusliku analüüsi WTO tuleviku ja organisatsiooni ees seisvate institutsiooniliste väljakutsete kohta; arvestades, et sellest hoolimata ei ole võetud konkreetseid meetmeid 2005. aasta jaanuaris nõuandekogu poolt WTO peadirektorile esitatud aruandes sisalduvate soovituste järgimiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nõuandekogu on Peter Sutherlandi eesistumisel teinud juba 2004. aastal ära ulatusliku analüüsi WTO tuleviku ja organisatsiooni ees seisvate institutsiooniliste väljakutsete kohta; arvestades, et sellest hoolimata ei ole võetud konkreetseid meetmeid 2005. aasta jaanuaris nõuandekogu poolt WTO peadirektorile esitatud aruandes sisalduvate soovituste järgimiseks;

| H. | arvestades, et viimastest arengutest lähtuvalt on kõnealuse arutelu taasavamine ja WTO toimimismehhanismi mitmete aspektide põhjalik läbivaatamine edasilükkamatu, et suurendada organisatsiooni tõhusust ja õiguspärasust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et viimastest arengutest lähtuvalt on kõnealuse arutelu taasavamine ja WTO toimimismehhanismi mitmete aspektide põhjalik läbivaatamine edasilükkamatu, et suurendada organisatsiooni tõhusust ja õiguspärasust;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlamendi soovitud institutsionaalne arutelu WTOs ei ole sugugi vastuolus Doha vooru jätkumise ja võimaliku lõpuleviimisega, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlamendi soovitud institutsionaalne arutelu WTOs ei ole sugugi vastuolus Doha vooru jätkumise ja võimaliku lõpuleviimisega,

1.   kordab oma üleskutset kõigile asjaomastele pooltele, eriti tärkava majandusega riikidele, näidata üles paindlikkust, et päästa Doha voor paigalseisust ja saavutada täielik, tasakaalustatud kokkulepe, mis samal ajal soodustaks uue tõuke andmist rahvusvahelisele kaubandusele ja üleilmsele majanduskasvule ning samuti maailma vähemarenenud riikide arengule;

2.   leiab muu hulgas, et rohkem kui iial varem on vaja taasalgatada mõttevahetus WTO otsustamisprotsessi, volituste, toimimismehhanismi ja tuleviku üle, pidades silmas organisatsiooni võimalikku reformimist;

3.   nõuab, et komisjon teeks Genfis esimesel võimalusel mõjuva avalduse arutelu taasavamise kohta; kutsub komisjoni sel teemal mitteametlikult suhtlema WTO teiste liikmetega, kes võiksid niisugust avaldust toetada, samuti organisatsiooni peadirektoriga, ning esitama Euroopa Parlamendile enne 2008. aasta lõppu aruande konsultatsioonide tulemuse kohta;

4.   väljendab heameelt WTO ulatusliku reformimise üle ning rõhutab kaubanduse olulisust vaesuse vähendamise ja arengu tõhusa vahendina; rõhutab, kui oluline on mitmepoolsus mehhanismina, mille abil edendada vaba- ja õiglast kaubandust ning saavutada ÜRO aastatuhande arengueesmärgid;

5.   usub, et tugev WTO ja eeskirjadel põhinev rahvusvaheline kaubandussüsteem pakuvad arengumaadele võimalusi vaesuse kaotamiseks; väljendab kahetsust, et piiratud ressursid seavad arengumaad läbirääkimistel ebavõrdsesse olukorda; rõhutab, et EL peaks toetama WTO tugevdatud sekretariaati ja suuremate tehnilise toe ressursside eraldamist eelkõige arengumaadest liikmetele, et võimaldada neil konkreetseid probleeme lahendada;

6.   juhib tähelepanu, et WTO on ainuke ülemaailmne eeskirju kehtestav organisatsioon, mis ei kuulu ÜRO organisatsioonide hulka, ning et WTO eeskirjade kehtestamine piirdub üksnes kaubanduspoliitika reguleerimisega; kutsub komisjoni üles pöörama sellele struktuursele dilemmale WTO reformikavas suurt tähelepanu;

7.   on seisukohal, et kavandatud ülesande raames tuleks käsitleda eelkõige mitmepoolse kaubandussüsteemi põhieesmärke, pidades silmas nende vastastikust täiendavust ja ühtivust teiste rahvusvaheliste organisatsioonide tegevusega; on seisukohal, et WTO tegevuse koordineerimist ILOga, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooniga, ÜRO Keskkonnaprogrammiga, ÜRO Arenguprogrammiga, Maailma Tervishoiuorganisatsiooniga, ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsiga ja Kyoto säästva energia programmiga tuleb tõhustada, et tagada nende organisatsioonide otsustamisprotsesside suurem järjepidevus; on seisukohal, et ILOle tuleb anda vaatleja staatus WTO juures ning moodustada kaubanduse ja keskkonna komisjoni eeskujul kaubanduse ja inimväärse töö komisjon;

8.   nõuab, et kaalutaks põhjalikult WTO eeskirjade laiendamist kaubandusega mitteseotud küsimustele, et võimaldada liikmetel täita õiguspärase poliitika eesmärke, tagades samal ajal turulepääsu; rõhutab sellega seoses, et EL peab jõuliselt toetama pingutusi rahvusvaheliste standardite vastuvõtmiseks ning andma arengumaadele vajalikku abi nendele standarditele vastamiseks;

9.   palub, et ÜRO uuriks koos WTOga uusi sidemeid, mida mitmepoolsete organisatsioonide vahel edendada, et tagada nende tegevuse ning eri rahvusvaheliste lepingute ja konventsioonide järjepidevus, mis on ühtlasi säästva arengu ja vaesuse kaotamise huvides;

10.   on seisukohal, et kõige keerulisem tingimus seoses ÜRO süsteemi ja WTO järjepidevusega on vajadus, et viimane tagaks inimõigustealaseid õigusakte ning sotsiaalseid ja majanduslikke nõudeid täielikult järgivad kaubanduseeskirjad;

11.   toetab stiimulitel põhinevat lähenemist WTO liikmete poolsele keskkonna- ja sotsiaalsete nõuete täitmisele, kuid nõuab samas organisatsiooni vastavate meetmete läbivaatamist, et vältida sotsiaalset ja keskkonnaalast dumpingut;

12.   toetab sotsiaalsete, sooliste ja keskkonnaga seotud küsimuste, sealhulgas tööhõive, töötajate õiguste ja nendega seotud küsimuste analüüsi WTO liikmete kaubanduspoliitika läbivaatamismehhanismi tulevase kontrollimise käigus;

13.   kutsub arutelus osalejaid tõstatama küsimuse, kas on õigustatud pikaajaliste voorude kaupa toimuvate kaubandusläbirääkimiste pidamine, millesse on kaasatud kõik WTO liikmed, kellel tuleb „ühe ülesande” raames arutada paljusid erinevaid teemasid; tunnistab, et see lähenemisviis oli minevikus edukas mitmepoolse kaubandussüsteemi loomisel ja arendamisel ning võimaldas järkjärgulist liberaliseerimist ning vastastikuseid ja kõigile kasulikke kohustusi; usub siiski, et valdkondades, kus on saavutatud piisav edu (nagu praegu kaubandustegevuse hõlbustamises), tuleks tulevikus kasutada muid paindlikumaid ja tõhusamaid valemeid;

14.   on arvamusel, et WTO institutsioonilist struktuuri saaks parandada sel viisil, et uute eeskirjade ja kohustuste üle peetavad läbirääkimised lahutatakse olemasolevate lepingute täitmisega seotud läbirääkimistest; rõhutab viimasena nimetatud läbirääkimiste olulisust ning asjaolu, et liikmesriigid ei tohiks neid mingil juhul tuua ohvriks, pidades siinjuures silmas eraldatavaid ressursse ja osutatavat poliitilist tähelepanu;

15.   teeb ettepaneku hinnata korrapäraselt kehtivate mitmepoolsete kaubanduseeskirjade asjakohasust ja kohaldatavust, et neid vajaduse korral muuta;

16.   kutsub uuesti määratlema ministrite konverentsi rolli ja vormi; täheldab juba liikmesriikide suundumust eelistada kõnealusel tasandil vähem ametlikke kooskõlastamis- ja otsustamisviise ning märgib, et 2007. aastal ei kutsutud kokku ühtegi ministrite konverentsi, hoolimata Marrakechi lepingu selgesõnalistest sätetest niisuguste kohtumiste sageduse kohta; kutsub WTO liikmesriike taolisest asjade käigust õppust võtma;

17.   tuletab meelde parlamentide osatähtsust WTO läbirääkimiste demokraatliku õiguspärasuse ja läbipaistvuse suurendamisel; rõhutab, kui oluline on töö, mida teeb Euroopa Parlamendi ja Parlamentidevahelise Liidu ühiselt organiseeritud WTO parlamentaarne konverents, mille tegevust võiks veelgi hoogustada;

18.   tuletab meelde, et parlamendiliikmetel kui kodanike valitud esindajatel on kaubandusläbirääkimistes ja eriti WTO läbirääkimistes oluline roll;

19.   rõhutab vajadust luua WTO parlamentaarne assamblee, millel oleksid nõuandevolitused, kuna WTOl puudub demokraatlik vastutus ja legitiimsus, ning väljendab heameelt iga reformi üle, millega tugevdatakse parlamendiliikmete sidet WTOga;

20.   kutsub WTO liikmeid üles toetama piisavalt oma parlamendiliikmeid, et nad saaksid osaleda Maailma WTO parlamentaarse mõõtme arendamises; palub tungivalt komisjonil teha WTOs vastavaid algatusi; rõhutab, et seni, kuni WTO võtab selle vastutuse enda kanda, täidab WTO parlamentaarset rolli parlamentaarne konverents, mida organiseerivad ühiselt Euroopa Parlament ja Parlamentidevaheline Liit;

21.   nõuab niisuguse demokraatlikuma süsteemi kasutuselevõtmist otsuste tegemisel WTOs, mille puhul võetakse arvesse kõikide erineva arengutasemega liikmesriikide arvamusi;

22.   ei pea realistlikuks ega soovitavaks seada kahtluse alla WTO otsustamisprotsessis kasutatavat konsensuse põhimõtet, mis vastupidiselt enamushääletusele või häälte kaalumisele tagab kõikide liikmete võrdsuse; leiab siiski, et tuleks uurida erinevaid lahendusi, millega lihtsustada niisuguse konsensuse saavutamist igal üksikjuhul;

23.   tunnustab eelnimetatud Sutherlandi aruandes esitatud ettepanekuid mõnepoolse lähenemisviisi kohta, millega kaasnevad liitumise või loobumise võimalused juhtudel, kui üksmeeleni ei jõuta, kuid kinnitab veel kord pühendumist mitmepoolsuse põhimõtetele ning hoiatab, et mõnepoolsus ei ole arengumaadele tingimata kasulik, vaid võib suurendada lõhet arenenud riikide ja arengumaade vahel;

24.   täheldab, et WTOs on suurenenud mitteametlike rühmade hulk, mis koondavad suuremal või väiksemal hulgal teatavate ühiste harukondlike või piirkondlike huvidega liikmesriike, ning kõnealuste rühmade sageli kasulikku rolli seisukohtade kooskõlastamisel ja kompromisside leidmisel; kutsub liikmesriike läbipaistvuse ja tõhususe huvides kaaluma võimalust määratleda paremini niisuguste rühmade koosseis ja toimimine ning eraldada nende tegevuseks vajalikud vahendid;

25.   rõhutab, et kõikide liikmete, sealhulgas vähimarenenud maade võrdne ja tõhus osalemine peab olema mitmepoolse kaubandussüsteemi mis tahes reformi eelduseks;

26.   peab äärmiselt oluliseks suurendada arengumaade aktiivset osalust nii, et nad tunneksid end läbirääkimisprotsessis täielikult esindatutena ning saaksid määratleda, väljendada ja kaitsta oma majandushuve, võttes näiteks kasutusele pigem koalitsioonilise esindatuse kui riikide kindlapiiriliste rühmade süsteemi ning eraldades ka piisavaid vahendeid mainitud riikide teadmiste ja tehnilise suutlikkuse arendamiseks; rõhutab, et asjakohaseid ressursse on vaja ka selleks, et arengumaad saaksid WTO eeskirju tõhusalt rakendada, kohaneda reformidega ning integreeruda paremini maailma kaubandussüsteemi;

27.   palub tungivalt teha jõupingutusi selle nimel, et edendada arengumaade osalemist ja esindatust täitevnõukogudes ning tugevdada nende siseriiklikke aruandluse, läbipaistvuse ja hea valitsemistava süsteeme;

28.   väljendab heameelt Sutherlandi aruandes esitatud ettepaneku üle, mille järgi kuuluks tehnilise abi rahastamise kord vähimarenenud maade lepinguliste õiguste hulka, et nimetatud maad saaksid otstarbekalt osaleda mitmepoolses kaubandussüsteemis; rõhutab, et arengumaadele on suutlikkuse suurendamine väga oluline, et tõhustada nende suutlikkust pidada läbirääkimisi, määrata kindlaks vajadusi ja strateegiaid ning täita WTO ees võetud kohustusi;

29.   leiab, et tuleks rohkem tegeleda pidevalt esilekerkiva küsimusega seoses WTO vähendatud koosseisuga haldusnõukogu või juhtorgani loomisega, mille ülesanne oleks valmistada ette ja lihtsustada konsensuse alusel tehtavaid otsuseid peanõukogu tasandil; esitab küsimuse, kuidas on võimalik saavutada esindatust iga juhtumi puhul eraldi, ning rõhutab, et selline organ peab kindlasti aru andma kogu WTO liikmeskonnale ja olema sisemiselt läbipaistev;

30.   rõhutab, et WTO sekretariaadi roll on väga tähtis, ning usub, et on oluline, et sekretariaadis oleks arenenud riikide ja arengumaade ametnike proportsionaalne esindatus, mis võimaldaks oma ülesandeid tulemuslikumalt täita;

31.   soovib, et uuritaks tähelepanelikult WTO sekretariaadi ja peadirektori rolli; tõstatab küsimuse, kuivõrd on õigustatud sellise põhimõtte liiga range järgimine, mille kohaselt organisatsiooni juhivad liikmete valitsused (member driven organisation kontseptsioon); peab vajalikuks suurendada WTO sekretariaadi käsutuses olevaid rahalisi vahendeid ja inimressursse; märgib siiski, et WTO organitele algatusõiguse andmine kollektiivse huvi edendamiseks põhjustab küsitavusi seoses demokraatliku õiguspärasuse, aruandluse ja läbipaistvusega;

32.   teeb ettepaneku, et WTO sekretariaadile tuleks jätta teatav vabadus, et ta saaks vastu võtta institutsiooni huvides olevaid meetmeid, esitada tõrgete korral kompromisslahenduste ettepanekuid või isegi juhtida teatavate organite tööd järjepidevuse ja erapooletuse saavutamiseks; rõhutab vajadust mõelda seoses niisuguste ettepanekutega tõsiselt läbi sekretariaadi liikmete töölevõtmise kord ja ressursside vastavus isikule usaldatud ülesannetele;

33.   on veendunud, et piisavalt individuaalse lähenemise puudumine arengumaade käsitlemises, vaatamata nende majandusliku arengu ja konkreetsete vajaduste suurele erinevusele, võib takistada kõnealuseid riike toetavate tõhusate meetmete võtmist kooskõlas Doha voorus püstitatud eesmärgiga ning kahjustab kõige suuremate vajadustega arengumaid; palub tungivalt enamarenenud arengumaadel võtta oma osa vastutusest juba käimasolevas voorus ning osaleda vastavalt oma arengu ja (valdkonnapõhise) konkurentsivõime tasemele;

34.   on arvamusel, et eri- ja diferentseeritud kohtlemise (SDT) muutmine on WTO arengu seisukohalt väga oluline; selline muutmine peaks hõlmama uut eristamisviisi WTO kuuluvate arengumaade vahel ning eri- ja diferentseeritud kohtlemist, mis põhineks pigem üksikute riikide kui riikide rühmade arenguvajadustel; soovitab eristamiseks kasutada tõhusaid kriteeriumeid, milles võetakse arvesse mitte ainult rahvamajanduse kogutoodangu (RKT) kasvu, vaid ka selliseid näitajaid nagu majanduse haavatavuse indeks ning kaubanduse ja arengu indeks;

35.   on seisukohal, et põhjalikult tuleks uurida võimalust liigitada nii arengumaad kui ka kõik teised WTO liikmesriigid objektiivsete, mitte alati rahvamajanduse kogutoodanguga seotud kriteeriumide alusel kategooriatesse või allkategooriatesse, pidades silmas olemasolevate või läbirääkimisel olevate kokkulepete võimalikku erisugust kohaldamist;

36.   on seisukohal, et läbipaistvus kaubanduspoliitika väljatöötamisel ja täitmisel vastab ühiskonna, kodanike ja parlamendiliikmete õiguspärasele nõudmisele; tervitab alates WTO loomisest 1995. aastal saavutatud tõelisi edusamme välise läbipaistvuse valdkonnas ning kommunikatsioonipoliitika tõhusust; rõhutab, et turuosaliste ja kõigi kodanikuühiskonna asjaomaste osaliste jaoks on oluline omada alalist juurdepääsu kvaliteetsele teabele mitmepoolsete kaubanduseeskirjade kohta ja nende tõhusa kohaldamise või sellega seotud WTO liikmete kõrvalekallete kohta;

37.   toetab WTO peadirektori esitatud ideid, mille eesmärk on tugevdada „aktiivse läbipaistvuse” mehhanisme ning eeskirjade ja kohustuste liikmesriikidepoolse täitmise tõhusat kontrolli ja järelevalvet, et tagada nende tulemuslik ja täielik rakendamine; kutsub WTOd jätkama sellesuunalisi jõupingutusi ning organisatsiooni liikmesriike andma selleks piisavaid ressursse;

38.   tuletab meelde, et alates 1997. aastast peetakse läbirääkimisi vaidluste lahendamise käsitusleppe teatavate eeskirjade selgitamise ja nende kohaldamise parandamise kohta; avaldab kahetsust, et läbirääkimised ei ole ikka veel tulemusi andnud; toetab ELi ettepanekut suurendada vaidluste lahendamise organite sõltumatust;

39.   on selle poolt, et vaidluste lahendamise menetluse käigus tuleks olulisi koosolekuid vastavalt menetluste õiguslikule iseloomule kas osalistega, erirühmadega või kaebusi käsitleva organiga pidada edaspidi avalikult, nagu on tavaks kohtuistungite puhul, ning et asjaomased dokumendid, eriti osaliste või ekspertide teatised, oleksid üldsusele kättesaadavad, välja arvatud täielikult põhjendatud erandite puhul;

40.   leiab, et WTO vaidluste lahendamise mehhanism on end seni üldiselt hästi õigustanud, kuid seda oleks vaja pisut kohandada, eriti vaidlusi lahendava organi soovituste või otsuste täitmise seisukohast; toetab vaidluste lahendamise süsteemi kohtulikuks muutmist, mis on suurendanud WTO kohustuste usaldusväärsust, asetades selle liikmed võrdsemale alusele;

41.   rõhutab vajadust tagada, et WTO vaidluste lahendamise organ tõlgendaks organisatsiooni eeskirju nii, et võetakse asjakohaselt arvesse kohaldatavat rahvusvahelist keskkonna- ja sotsiaalõigust, ning kutsub komisjoni ja WTO liikmeskonda tervikuna vajadusel organisatsiooni eeskirju sellest lähtuvalt muutma;

42.   kaalub võimalust kehtestada sanktsioone riikide vastu, kes ei vii oma õigusakte või meetmeid võetud kohustustega vastavusse, ning niisugustest õigusaktidest või meetmetest mõjutatud riikide kasuks, eelkõige juhul, kui on tegemist väikese majandusega riikidega, kellel puudub usaldusväärne vastumeetmete kasutamise võimalus;

43.   kutsub WTO liikmesriike üles kasutama võimalust ulatuslikumaks aruteluks organisatsiooni võimaliku reformimise üle, et jätkata käsitusleppe läbivaatamise ja selle lõpuleviimise protsessi;

44.   on seisukohal, et WTO raames peaks lisaks kaubanduspiirangute vähendamisele või kaotamisele (negatiivne integratsioon) edendama ka positiivset integratsiooni selle liikmete vahel;

45.   on seisukohal, et kõnesoleva arutelu kavasse peaks kuuluma ka ühinemise küsimus; avaldab kahetsust, et teatavad WTOga ühinemise läbirääkimised venivad mõnikord üle igasuguse mõistliku tähtaja üksnes seetõttu, et ainult üks liikmesriik või mõned liikmesriigid on läbirääkimised blokeerinud;

46.   kutsub WTO liikmesriike kaaluma ühinemiseelse eristaatuse andmist kandidaatriikidele, kes ei ole veel lõpetanud oma organisatsioonisiseste peamiste partneritega kahepoolseid läbirääkimisi turule juurdepääsu üle, kuid on võtnud kohustuse täita viivitamata kõiki olemasolevate eeskirjade kohaldamisest tulenevaid kohustusi; rõhutab asjaolu, et uue riigi WTO liikmeks võtmise või võtmata jätmise otsus peaks alati põhinema rangelt kaubanduslikel kaalutlustel;

47.   on seisukohal, et ELi algatus „Kõik peale relvade” on hea näide vähimarenenud maade turule pääsemisest;

48.   tuletab meelde veel ikka rakendamata 1994. aasta Üldise Tolli- ja Kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXXVIII lõike 2 punkti a, millega sätestatakse kõigi WTO liikmete kohustus stabiliseerida ja parandada liikmetest arengumaadele eriti huvipakkuva toorme turutingimusi, ning peab selle artikli täitmiseks võetavaid otsustavaid meetmeid reformitud WTO oluliseks tunnuseks;

49.   rõhutab, et WTO reformimist käsitlev arutelu peaks olema valdavalt poliitiline ning see nõuab edukaks lõpuleviimiseks liikmesriikide pühendumust ja otsusekindlust; jätab liikmesriikide otsustada, millise WTO organi raames kõnealust tööd teha ning milline on selles peadirektori roll; nõuab seevastu, et WTO parlamentaarse konverentsi kaudu oleks arutellu kaasatud ka liikmesriikide parlamendid;

50.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, WTO muude liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning WTOle.

---

(1)  EÜT C 296, 18.10.2000, lk 121.

(2)  EÜT C 112 E, 9.5.2002, lk 326.

(3)  EÜT C 177 E, 25.7.2002, lk 290.

(4)  ELT C 77 E, 26.3.2004, lk 393.

(5)  ELT C 92 E, 20.4.2006, lk 397.

(6)  ELT C 285 E, 22.11.2006, lk 126.

(7)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 155.

(8)  „WTO tulevik: Institutsioonilistele väljakutsetele vastamine uuel aastatuhandel”, nõuandekogu aruanne peadirektor Supachai Panitchpakdile (WTO, jaanuar 2005).

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/83 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/83

---

Pärsia lahe koostöönõukogu

P6_TA(2008)0181

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon EÜ ja Pärsia lahe koostöönõukogu vahelise vabakaubanduslepingu kohta

(2009/C 259 E/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 13. juuli 1990. aasta resolutsiooni EMÜ ja Pärsia lahe koostöönõukogu (GCC) vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise tähtsuse kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuli 1990. aasta resolutsiooni EMÜ ja Pärsia lahe koostöönõukogu (GCC) vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise tähtsuse kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni „Globaalne Euroopa – konkurentsivõime välisaspektid” (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni „Globaalne Euroopa – konkurentsivõime välisaspektid” (2);

| — | võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (3);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2006)0567); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2006)0567);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ühtse Euroopa tasandi lähenemisviisi kohta riiklikele investeerimisfondidele (KOM(2008)0115); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ühtse Euroopa tasandi lähenemisviisi kohta riiklikele investeerimisfondidele (KOM(2008)0115);

| — | võttes arvesse 31. detsembril 2001. aastal Omaani Sultaniriigi pealinnas Masqaţis Pärsia lahe koostöönõukogu riikide vahel sõlmitud majanduslepingut ning Pärsia lahe koostöönõukogu (GCC) Doha deklaratsiooni Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogu tolliliidu tegevuse alustamise kohta 21. detsembril 2002. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. detsembril 2001. aastal Omaani Sultaniriigi pealinnas Masqaţis Pärsia lahe koostöönõukogu riikide vahel sõlmitud majanduslepingut ning Pärsia lahe koostöönõukogu (GCC) Doha deklaratsiooni Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogu tolliliidu tegevuse alustamise kohta 21. detsembril 2002. aastal;

| — | võttes arvesse Lissaboni lepingu artiklit 188c ja 188n lõike 6 punkti a alapunkti v, mille alusel peab nõukogu küsima Euroopa Parlamendi nõusolekut enne mis tahes rahvusvahelise lepingu sõlmimist, mis hõlmab valdkondi, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lissaboni lepingu artiklit 188c ja 188n lõike 6 punkti a alapunkti v, mille alusel peab nõukogu küsima Euroopa Parlamendi nõusolekut enne mis tahes rahvusvahelise lepingu sõlmimist, mis hõlmab valdkondi, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi aastaaruandeid inimõiguste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi aastaaruandeid inimõiguste kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et EL peaks pidama jätkuvalt prioriteetseks Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kehtestatud reeglipõhist mitmepoolset kaubandussüsteemi, mis on õiglaste ja võrdsete rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade ning nende järgimise parim foorum; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL peaks pidama jätkuvalt prioriteetseks Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kehtestatud reeglipõhist mitmepoolset kaubandussüsteemi, mis on õiglaste ja võrdsete rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade ning nende järgimise parim foorum;

| B. | arvestades, et inimõiguste austamine ja edendamine on oluline iga lepingu puhul, mille EL sõlmib mis tahes riigiga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et inimõiguste austamine ja edendamine on oluline iga lepingu puhul, mille EL sõlmib mis tahes riigiga;

| C. | arvestades, et GCC moodustab suuruselt kuuenda ELi ekspordituru ning EL on GCC peamine kaubanduspartner; arvestades ELi GCC riikidesse eksporditavate toodete mitmekesisust, millest suurima osa (2006. aastal 56 %) moodustavad masinad ja transpordivahendid, ning et EL impordib GCC riikidest peamiselt kütust ja derivaate; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et GCC moodustab suuruselt kuuenda ELi ekspordituru ning EL on GCC peamine kaubanduspartner; arvestades ELi GCC riikidesse eksporditavate toodete mitmekesisust, millest suurima osa (2006. aastal 56 %) moodustavad masinad ja transpordivahendid, ning et EL impordib GCC riikidest peamiselt kütust ja derivaate;

| D. | arvestades, et GCC riigid saavad praegu ELi üldise soodustuste süsteemi (GSP) raames kasu sooduspääsust ELi turule; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et GCC riigid saavad praegu ELi üldise soodustuste süsteemi (GSP) raames kasu sooduspääsust ELi turule;

| E. | arvestades, et ELi ettevõtted seisavad endiselt silmitsi tõsiste kaubandustõketega GCC riikides ning arvestades, et eelkõige kohalike ettevõtjate 50protsendilise osaluse ülemmäär takistab paljusid ELi ettevõtteid nendesse investeerimast, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi ettevõtted seisavad endiselt silmitsi tõsiste kaubandustõketega GCC riikides ning arvestades, et eelkõige kohalike ettevõtjate 50protsendilise osaluse ülemmäär takistab paljusid ELi ettevõtteid nendesse investeerimast,

1.   usub, et kaubanduslepingu sõlmimine GCCga on kasulik täiendus WTO mitmepoolsele süsteemile, eeldusel, et see ei piirdu ainult tollimaksude vähendamisega, vaid käsitleb ka kaubandusega seotud kvalitatiivseid tingimusi, kaasa arvatud tulemuslikke inimõigustealaseid sätteid, ning sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid;

2.   on seoses asjaoluga, et kliimamuutusega võitlemiseks vajatakse jätkusuutlikumat kaubandusstruktuuri, seisukohal, et juurdepääs energiaallikatele on küsimus, mis peaks olema allutatud mitmepoolsetele eeskirjadele, mida ei tohi kahjustada kahepoolsed kaubanduslepingud, millega võisteldakse kõige soodsamate juurdepääsutingimuste saavutamise eest;

3.   tunneb muret läbirääkimisprotsessi viivituse pärast, kuid võtab huviga teadmiseks 2007. aastal tehtud olulised edusammud; kutsub mõlemaid osapooli üles edendama oluliselt läbirääkimisi seni lahendamata küsimuste üle enne ELi ja GCC ministrite tippkohtumist 26. mail 2008. aastal;

4.   palub, et ELi institutsioonid ja GCC tugevdaksid ühtlasi ka oma poliitilist ja sotsiaalset dialoogi harmoonilisi majandussuhteid arendades ja laiendades;

Vastastikune turulepääs

5.   rõhutab lisaks kvootide ja tollimaksude vähendamisele või kõrvaldamisele turulepääsu otsustavat tähtsust, samuti mittetariifsete tõkete liberaliseerimist;

6.   palub komisjonil määratleda hoolikalt meetmed tootestandardite valdkonnas (suutlikkuse suurendamise ja inimressursside vahetamise toetamine); tuletab meelde, et kokkulepitud standardite lõppeesmärk on nende jõustamine, milleks on need vaja kaasata vaidluste lahendamise mehhanismi;

7.   peab esmatähtsaks intellektuaalomandi õiguste tulemuslikku jõustamist; nõuab niisuguse vabakaubanduslepingu (FTA) sõlmimist, mille põhikomponentideks on teadus- ja tehnoloogiaalane koostöö ning intellektuaalomand;

8.   väljendab muret võimalike konkurentsimoonutuste pärast, mis tulenevad mitmetes GCC riikides riiklikest subsiidiumidest või muudest eelistest seoses toorainetele juurdepääsuga ELi ettevõtjate poolt makstavatest maailmaturuhindadest soodsamalt, ning on seisukohal, et vabakaubandusleping peaks kinnitama veel kord kehtivaid WTO eeskirju subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete kohta;

9.   väljendab muret piiriüleste investeeringute asümmeetrilise arengu pärast, seda enam, et ELi investeeringud GCC piirkonnas on vähenenud, samas kui GCC investeeringud ELis on kasvanud; teeb seega ettepaneku teha paremat koostööd konkurentsipoliitika valdkonnas;

10.   rõhutab, et kõik ekspordisubsiidiumid tuleks kaotada lühikese aja jooksul; on arvamusel, et esmatähtsaks tuleks pidada ka koguselisi piiranguid;

Valdkondlikud küsimused

11.   rõhutab, kui tähtis on lepingus teenuste ja investeerimise liberaliseerimise täiustamine koos avalike hangetega, austades vajadust tagada mõistliku hinnaga üldised, kättesaadavad ja jätkusuutlikud kõrge kvaliteediga avalikud teenused kõigile;

12.   on seisukohal, et lepinguga tuleks üritada edendada suuremat läbipaistvust ja aruandekohustust riiklike investeerimisfondide poolt tehtavate investeeringute osas;

13.   väljendab muret mittetariifsete tõkete pärast, näiteks ettevõtlusteenuste piirangud, mille puhul võib põhjendamatute piirangute vähendamine viia olukorrani, kus GCC äriühingutel on juurdepääs odavamatele ja tõhusamatele pangandus-, kindlustus- ja õigusteenustele;

14.   tervitab komisjoni eelnimetatud teatist ühtse Euroopa tasandi lähenemisviisi kohta riiklikele investeerimisfondidele, eelkõige ettepanekut koostada nende investeerimistegevust reguleeriv toimimisjuhend; rõhutab, et on oluline hinnata niisuguste fondide osalust Euroopa tundlikes sektorites;

15.   nõuab mehhanismi kaasamist, mis kohustaks GCC riikide naftakeemia tootjaid inkorporeerima oma tooraineid rahvusvaheliste hindadega; on seisukohal, et juurdepääsu madalate hindadega toorainetele tuleks lugeda subsiidiumideks, mis moonutavad ausat konkurentsi, ja seega WTO kontekstis dumpinguks;

16.   palub komisjonil edendada tulevikus euro kasutamist ELi liikmesriikide ja GCC vahelises kaubanduses;

Jätkusuutlik areng

17.   rõhutab, et täitmisele pööratavad inimõigustealased klauslid on mis tahes riigi või piirkonnaga sõlmitava vabakaubanduslepingu oluline osa ning need tuleks lepingusse kaasata lepingu peatamise klauslina;

18.   on seisukohal, et ambitsioonikas jätkusuutliku arengu peatükk on lepingu oluline osa ning tuletab meelde, et lõppeesmärk on kokkulepitud standardite jõustamine; on arvamusel, et nimetatud peatüki suhtes tuleb rakendada tavalist vaidluste lahendamise mehhanismi;

19.   on seisukohal, et ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni, ÜRO korruptsioonivastase võitluse konventsiooni ning kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvahelise konventsiooniga kehtestatud raamistiku ratifitseerimine ja täielik rakendamine GCC riikide poolt peab etendama olulist osa tagamaks, et vabakaubanduslepinguga kaasnevad korruptsioonivastased, läbipaistvad ja sotsiaalsed standardid;

20.   nõuab, et ÜRO 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsioonis kehtestatud demokraatia põhimõtete ja põhiõiguste austamine oleks osapoolte siseriikliku ja rahvusvahelise poliitika alus; innustab pingutusi, mida GCC riigid on teinud naiste diskrimineerimise, eelkõige tööturul esineva diskrimineerimise küsimuse lahendamisel.

21.   eeldab, et leping kohustab osapooli ratifitseerima keskseid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone ja tagama nende tulemusliku rakendamise; nõuab tungivalt, et komisjon uuriks, milliseid stiimuleid on võimalik pakkuda riikidele, kes parandavad töönorme, eelkõige võõrtöötajate osas, kes moodustavad suurema osa enamiku GCC riikide tööjõust;

22.   teeb ettepaneku kehtestada mehhanism, mille abil tunnustatud inimõiguste organisatsioonid, töötajate ja tööandjate organisatsioonidel saavad esitada meetmete võtmiseks taotlusi, mis vaadatakse läbi kindla perioodi jooksul ning millega võivad kaasneda jätkuvad järelmeetmed ja läbivaatamise sätted, et säilitada surve töötajate õiguste rikkumise vastu;

23.   palub komisjonil esitada ajakohastatud jätkusuutlikkuse mõjuhinnang eelkõige meetmete suhtes, mis võivad olla vajalikud teatud rühmadele või valdkondadele avalduva negatiivse mõju leevendamiseks;

24.   palub komisjonil võtta arvesse vastastikusest liberaliseerimisest tulenevat kaubandusstruktuuri muutust ning eriti selle mõju üldise soodustussüsteemi soodustustest tulenevate eeliste kaotusele, et määratleda optimaalne tollimaksude vähendamine;

25.   rõhutab, et lisaks vabakaubanduslepingule tuleks edendada ELi ja GCC vahelist koostööd eelkõige niisugustes valdkondades nagu säästev areng, kliimamuutus ja energiatõhusus, hõlmates ka GALILEO programmi ja taastuvenergia sätteid;

26.   kutsub mõlemat osapoolt üles kinnitama tugevdatud koostöö valdkondi Euroopa – Vahemere piirkonna kehtiva partnerluse raames, eriti otseste välisinvesteeringute valdkonnas;

Euroopa Parlamendi roll

27.   eeldab, et Lissaboni leping jõustub enne läbirääkimiste lõpulejõudmist, mistõttu Euroopa Parlament peab andma sellist tüüpi lepingule oma nõusoleku; kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile 2001. aasta läbirääkimisvolitusi;

*

- *

28.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide ja GCC riikide valitsustele ja parlamentidele ning GCC peasekretärile.

---

(1)  EÜT C 231, 17.9.1990, lk 216.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0196.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0206.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/86 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/86

---

Roheline raamat turupõhiste vahendite kohta keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades

P6_TA(2008)0182

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon rohelise raamatu „Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades” kohta (2007/2203(INI))

(2009/C 259 E/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse rohelist raamatut „Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades” (KOM(2007)0140); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rohelist raamatut „Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades” (KOM(2007)0140);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märts 2007. aasta Brüsseli kohtumise eesistujariigi järeldusi, sealhulgas Euroopa energiapoliitikat I lisas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märts 2007. aasta Brüsseli kohtumise eesistujariigi järeldusi, sealhulgas Euroopa energiapoliitikat I lisas;

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnaagentuuri aruannet „Turu kasutamine kulutasuva keskkonnapoliitika huvides” (nr 1/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaagentuuri aruannet „Turu kasutamine kulutasuva keskkonnapoliitika huvides” (nr 1/2006),

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2 ja 6, mille kohaselt tuleb keskkonnakaitse nõuded integreerida ühenduse poliitika eri valdkondadesse, pidades silmas majandustegevuse arengu edendamist keskkonda säästval viisil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2 ja 6, mille kohaselt tuleb keskkonnakaitse nõuded integreerida ühenduse poliitika eri valdkondadesse, pidades silmas majandustegevuse arengu edendamist keskkonda säästval viisil;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 175; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 175;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsust nr 2179/98/EÜ Euroopa Ühenduse keskkonna- ja säästva arengu alase tegevusprogrammi „Säästva arengu suunas” läbivaatamise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsust nr 2179/98/EÜ Euroopa Ühenduse keskkonna- ja säästva arengu alase tegevusprogrammi „Säästva arengu suunas” läbivaatamise kohta (1);

| — | võttes arvesse ELi säästva arengu strateegia läbivaatamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi säästva arengu strateegia läbivaatamist;

| — | võttes arvesse kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi;

| — | võttes arvesse oma resolutsioone temaatiliste strateegiate kohta, mis käsitlevad linnakeskkonda (2), jäätmete ringlussevõttu (3), loodusvarade säästvat kasutamist (4) ja pestitsiidide säästvat kasutamist (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone temaatiliste strateegiate kohta, mis käsitlevad linnakeskkonda (2), jäätmete ringlussevõttu (3), loodusvarade säästvat kasutamist (4) ja pestitsiidide säästvat kasutamist (5);

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni ülemaailmse kliimamuutuse piiramise kohta 2 Celsiuse kraadiga: edasine tegevuskäik Bali kliimamuutuse konverentsiks ja järgnevateks aastateks (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni ülemaailmse kliimamuutuse piiramise kohta 2 Celsiuse kraadiga: edasine tegevuskäik Bali kliimamuutuse konverentsiks ja järgnevateks aastateks (6);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A6–0040/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A6–0040/2008),

| A. | arvestades, et kliimamuutust käsitlevate andmete kohaselt tuleb selle nähtuse mõjude piiramiseks võtta jõulisi meetmeid; arvestades, et Euroopa Ülemkogu seadis CO2 heitmete vähendamise minimaalseks eesmärgiks 20 % aastaks 2020 ja 60 % aastaks 2050; arvestades, et Euroopa Ülemkogu seadis samuti eesmärgiks saavutada 2020. aastaks 20 %line taastuvenergia osakaal kogu tarbitud energiast ja parandada energiatõhusust 20 % võrra; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kliimamuutust käsitlevate andmete kohaselt tuleb selle nähtuse mõjude piiramiseks võtta jõulisi meetmeid; arvestades, et Euroopa Ülemkogu seadis CO2 heitmete vähendamise minimaalseks eesmärgiks 20 % aastaks 2020 ja 60 % aastaks 2050; arvestades, et Euroopa Ülemkogu seadis samuti eesmärgiks saavutada 2020. aastaks 20 %line taastuvenergia osakaal kogu tarbitud energiast ja parandada energiatõhusust 20 % võrra;

| B. | arvestades, et oma ülalmainitud 15. novembri 2007. aasta resolutsioonis rõhutab Euroopa Parlament, et tööstusriigid on kohustatud võrreldes aastaga 1990 vähendama aastaks 2020 heitmeid vähemalt 30 % võrra ja 2050. aastaks 60–80 % võrra; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et oma ülalmainitud 15. novembri 2007. aasta resolutsioonis rõhutab Euroopa Parlament, et tööstusriigid on kohustatud võrreldes aastaga 1990 vähendama aastaks 2020 heitmeid vähemalt 30 % võrra ja 2050. aastaks 60–80 % võrra;

| C. | arvestades, et saastust on palju erinevaid tüüpe ning loodusvarad ähvardavad lõppeda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et saastust on palju erinevaid tüüpe ning loodusvarad ähvardavad lõppeda;

| D. | arvestades paljude looma- ja taimeliikide väljasuremise suurt ohtu ning ELi seatud eesmärki peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimine 2010. aastaks; |
| --- | --- |

D.

arvestades paljude looma- ja taimeliikide väljasuremise suurt ohtu ning ELi seatud eesmärki peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimine 2010. aastaks;

| E. | arvestades liikluse kasvavat tihenemist ELisliidus, eriti kaubavedude osas, ning sellest tulenevat energiatarbimise kasvu; |
| --- | --- |

E.

arvestades liikluse kasvavat tihenemist ELisliidus, eriti kaubavedude osas, ning sellest tulenevat energiatarbimise kasvu;

| F. | arvestades, et turupõhised vahendid on olulised vahendid „saastaja maksab” põhimõtte rakendamiseks ning laiemas plaanis inimeste tervisele ja keskkonnale mõju avaldavate varjatud tootmis- ja tarbimiskuludega arvestamiseks kulusäästlikul viisil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et turupõhised vahendid on olulised vahendid „saastaja maksab” põhimõtte rakendamiseks ning laiemas plaanis inimeste tervisele ja keskkonnale mõju avaldavate varjatud tootmis- ja tarbimiskuludega arvestamiseks kulusäästlikul viisil;

| G. | arvestades liikmesriikide keskkonnamaksude (2 % kuni 5 % liikmesriikide SKTst) ja turupõhiste vahendite suuri erinevusi ning arvestades, et keskkonnamaksude osakaal liikmesriikide SKTs on viimase viie aasta jooksul vähenenud; |
| --- | --- |

G.

arvestades liikmesriikide keskkonnamaksude (2 % kuni 5 % liikmesriikide SKTst) ja turupõhiste vahendite suuri erinevusi ning arvestades, et keskkonnamaksude osakaal liikmesriikide SKTs on viimase viie aasta jooksul vähenenud;

| H. | arvestades, et energiamaksud moodustavad keskmiselt 76 % keskkonnamaksudest ning transpordimaksud 21 %; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et energiamaksud moodustavad keskmiselt 76 % keskkonnamaksudest ning transpordimaksud 21 %;

| I. | arvestades, et kodumajapidamised tasuvad suure osa keskkonnamaksudest, kuid samal ajal on muud majandussektorid peamised energia- ja veetarbijad ning transpordi kasutajad; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kodumajapidamised tasuvad suure osa keskkonnamaksudest, kuid samal ajal on muud majandussektorid peamised energia- ja veetarbijad ning transpordi kasutajad;

| J. | arvestades, et keskkonnakahjulike toetuste reform võib aidata kaasa kliimamuutuse probleemiga tegelemisele, säästva arengu edendamisele ja ELi rahvusvahelise konkurentsivõime säilitamisele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et keskkonnakahjulike toetuste reform võib aidata kaasa kliimamuutuse probleemiga tegelemisele, säästva arengu edendamisele ja ELi rahvusvahelise konkurentsivõime säilitamisele;

| K. | arvestades, et kliimamuutuse prognoositud ülemaailmse mõju tõttu tuleks lisaks majanduskasvu lahtisidumisele tootmis- ja tarbimisviisidest muuta ka meie sotsiaal-majanduslikku arengumudelit; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kliimamuutuse prognoositud ülemaailmse mõju tõttu tuleks lisaks majanduskasvu lahtisidumisele tootmis- ja tarbimisviisidest muuta ka meie sotsiaal-majanduslikku arengumudelit;

| L. | arvestades, et praegused SKT majandusnäitajad ei ole enam piisavad sotsiaalse, majandusliku ja ökoloogilise tegelikkuse õigeks hindamiseks ega võta arvesse tähelepanu nõudvaid inimtegevuse tagajärgi keskkonnale; kaaluda tuleks uute keskkonnaalaste näitajate kasutuselevõttu loodud jõukuse arvutamisel, et selliseid muutusi paremini arvesse võtta, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et praegused SKT majandusnäitajad ei ole enam piisavad sotsiaalse, majandusliku ja ökoloogilise tegelikkuse õigeks hindamiseks ega võta arvesse tähelepanu nõudvaid inimtegevuse tagajärgi keskkonnale; kaaluda tuleks uute keskkonnaalaste näitajate kasutuselevõttu loodud jõukuse arvutamisel, et selliseid muutusi paremini arvesse võtta,

Rohelise raamatu kriitika

1.   väljendab rahulolu viite üle põhimõttele „saastaja maksab”, kuid avaldab kahetsust, et selle seos praeguste keskkonnapoliitiliste vahendite väljatöötamise ja hindamisega on nõrk või olematu; rõhutab, et „saastaja maksab” põhimõte võimaldab kehtestada toote reaalhinna, lisades toote hinnale tootmisest põhjustatud saaste koristamise ja keskkonna taastamise kulud; juhib tähelepanu asjaolule, et tegelikult on saastava toote või tootmise hind lõpuks palju kõrgem, kui sellesse arvata väliskulud, sest vältimine on taastamisest või saneerimisest odavam;

2.   avaldab kahetsust, et erinevalt tootja tasandile suunatud turupõhiste vahendite eristamisest tulenevast kasust ei ole seda sama tarbijate puhul põhjalikult analüüsitud;

3.   rõhutab, et põhimõte „saastaja maksab” ei tohi piirduda lõpptarbija, eelkõige kodumajapidamiste maksustamisega;

4.   kritiseerib asjaolu, et rohelises raamatus keskendutakse peamiselt õhusaastele ja globaalsele soojenemisele ning jäetakse üldiselt tähelepanuta tootmis- ja turustamisprotsesside ning tarbimisharjumuste muu negatiivne mõju keskkonnale;

5.   jagab komisjoni seisukohta turupõhiste vahendite mitmekesisuse ning maksude ja tasude eraldi käsitlemise kohta, millest viimased tähendavad tavaliselt makset selgelt määratletud teenuse või kuluartikli eest; rõhutab, et keskkonna- ja tervisekaitse ning säästva arengu strateegia eesmärkide saavutamiseks on vaja kasutada nii stimuleerivaid kui ka pärssivaid vahendeid;

6.   väljendab kahetsust, et rahvusvaheline mõõde on vaid põgusalt ära märgitud ning et meetmeid, mille eesmärk on maksimaalselt vähendada piirkondade ja tööstussektorite vahelisi konkurentsimoonutusi, ei ole endiselt kehtestatud;

Meetmed

7.   avaldab heameelt rohelise raamatu üle; nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja turupõhiste vahendite kasutamise selge strateegia, hõlmates maksustamist, ELi heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamist ning kaubandus- ja tehnoloogiapoliitikat, et hinnata keskkonnakahjustusi ja korrigeerida sellega seotud turutõrkeid;

8.   palub, et komisjon kaaluks turupõhiste vahendite rakendusstrateegia väljatöötamisel põhjaliku aruande koostamist ELis rakendatud keskkonnakaitse alaste regulatiivvahendite tõhususe kohta, võttes eesmärgiks määrata kindlaks, millistes valdkondades oleks asjakohane kehtiva õigusloome asendamine turupõhiste vahenditega;

9.   palub komisjonil kasutada olemasolevate turupõhiste vahendite võrdlevat uuringut, et hinnata nende tõhusust ja julgustada heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel;

10.   kutsub Euroopa Liitu üles eristama majanduslikku kogurikkust elaniku kohta majanduslikust, sotsiaalsest ja ökoloogilisest puhasrikkusest, mis on tõelise arengu näitaja; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles põhjalikumalt uurima võimalust mõõta Euroopa majanduskasvu nn rohelisi näitajaid (7) kasutades, võttes arvesse rikkuse kadu seoses keskkonnale põhjustatud kahjuga;

11.   tunnistab, et keskkonnakulude täielik arvessevõtmine on tähtis eeltingimus õiglase konkurentsi loomiseks eri ettevõtete vahel, majanduslike ergutuste suurendamiseks puhtama tootmise ja tarbimise nimel ning uuendustegevuse julgustamiseks puhtamate tehnoloogiate väljatöötamisel;

12.   märgib, et keskkonnakulude arvesse võtmata jätmine on samaväärne keskkonnakahjuliku tegevuse toetamisega;

13.   juhib tähelepanu sellele, et keskkonnakahjulike toetuste suur arv ELi liikmesriikides suurendab saastatust ja kahjustab tõsiselt põhimõtet, et saastaja maksab;

Põhimõtted

14.   juhib tähelepanu asjaolule, et põhimõte „saastaja maksab” on üks ELi keskkonnapoliitika sambaid, mis tähendab, et väliskulud arvestatakse turuhinna sisse, kajastamaks tootmise ning keskkonna- ja tervisekahjude tegelikke kulusid; märgib, et põhimõtte „saastaja maksab” elluviimine jätab enamikus liikmesriikides tõsiselt soovida;

15.   märgib, et turupõhised vahendid hõlmavad laia valikut vahendeid, mis on loodud vastama kindlale otstarbele, näiteks kaubeldavad load, mis on loodud saastuse (näiteks süsinikdioksiidi heitmete) vähendamiseks; keskkonnamaksud, mis on mõeldud hindade ning seega tootjate ja tarbijate käitumise muutmiseks, keskkonnatasud, mis on loodud keskkonnateenuste kulude katteks, keskkonnatoetused, mis on loodud puhtamate tehnoloogiate arendamise toetamiseks jne;

16.   märgib, et keskkonnahoiu turupõhised vahendid on üks tõhusaimaid viise, kuidas saavutada keskkonnaeesmärke mõistliku hinnaga; rõhutab siiski, et selliseid vahendeid tuleb täiendada muude meetmetega, nagu tõhususstandardid, heitkoguste eesmärgid jne;

17.   märgib, et turupõhistel vahenditel on täita väga oluline roll ELi taastuvenergia eesmärgi saavutamisel, milleks on taastuvenergia 20 %ne osakaal üldises energiatarbimises 2020. aastaks;

18.   on veendunud, et muutused säästva arengu ja süsinikuvaba majanduse suunas nõuavad pärssivate vahendite (nt maksud, tasud) ja stiimulite (nt kauplemissüsteemid) koos kasutamist;

19.   rõhutab, et vahendite kombinatsioonide väljatöötamine aitab optimeerida turupõhiste vahendite kasutamist; on sellega seoses arvamusel, et turupõhised vahendid võivad anda suure panuse Lissaboni tegevuskava eesmärkide saavutamisse;

20.   on arvamusel, et energia- ja kliimapoliitilised meetmed, mis võetakse vastu üldise lähenemisviisi raames nii ELi kui ka riiklikul tasandil, tuleb viia kooskõlla Lissabonis ja Göteborgis kokkulepitud eesmärkidega;

21.   on seisukohal, et turupõhised vahendid on välismõjude arvessevõtmiseks tõhusad ja asjakohased ning neid tuleks kasutada sagedamini ja nendega tuleks haldusvahendeid täiendada, mitte asendada;

22.   rõhutab, et turupõhiste vahendite rakendamine saastuse ja negatiivsete keskkonnamõjude käsitlemisel peab põhinema keskkonnaalasel tulemuslikkusel; on seisukohal, et turupõhiste vahendite rakendamise sotsiaalseid tagajärgi tuleb korvata poliitiliste erimeetmetega, näiteks miinimumhindadega, hindade alandamisega, toetustega jne madala sissetulekuga kodumajapidamistele; on arvamusel, et lisaks tuleb vastu võtta meetmed baastarbimist ületava tarbimise karistamiseks;

23.   tuletab meelde, et nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (8) (energia maksustamise direktiiv) nähakse ette, et teatavatel tingimustel saab maksustamist kas täielikult või osaliselt asendada alternatiivsete turupõhiste vahenditega, sealhulgas eelkõige ELi heitkoguste kauplemise süsteemiga;

24.   rõhutab keskkonnamaksude olulist osa keskkonnaeesmärkide saavutamisel;

25.   on seisukohal, et turupõhiste vahendite puhul ei tohi piirduda üksnes heitmeõiguste või heitmekvootidega kauplemisega, ning tuleb ette näha muud võimalikud süsteemid, nagu süsinikuheitmete maksustamise sisseviimine ja fossiilsete kütuste toetuste vähendamine;

26.   rõhutab, et keskkonnamaksu ei tohiks vaadelda eelkõige maksutulu tõstmise vahendina, vaid pigem vahendina, mille abil saab mõistliku hinnaga vältida kahjulikku saastamist ja keskkonnaseisundi halvenemist ning seeläbi edendada ühiskonna heaolu; rõhutab, et maksude kehtestamist sellistele negatiivsetele teguritele nagu saastatus peaks tasakaalustama maksude alandamisega selliste positiivsete tegurite osas nagu tööjõud;

27.   tuletab meelde, et vaatamata ühehäälsuse nõudele maksustamise valdkonnas annavad asutamislepingud võimaluse tõhustatud koostööks ning on olemas ka avatud koostöömeetod; kutsub seetõttu liikmesriike tegema edusamme keskkonnamaksude valdkonnas Euroopa tasandil, et vältida mis tahes maksudumpingut;

28.   märgib, et keskkonnamaksude parem koordineerimine ELi tasandil ja parimate tavade vahetamine hõlbustab reformimist; toetab eelkõige ettepanekuid lubada liikmesriikidel vähendada käibemaksumäärasid või pakkuda energiatõhusatelt toodetelt ja energiasäästlikelt materjalidelt maksusoodustusi; rõhutab siiski asjaolu, et liikmesriigid peaksid ise otsustama, milline toimimisviis on asjakohane just nende maksusüsteemis;

29.   võtab teadmiseks keskkonnamaksude reformimise eelised; kutsub liikmesriike üles neid reforme rakendama, et leevendada muu hulgas energiavaesust ning toetada süsinikdioksiidi väiksemate heitkogustega tehnoloogiaid, energia säästmist, energiatõhusust ja taastuvenergia tehnoloogiaid;

30.   toetab tööjõumaksude vähendamist riigi tasandil, kuid rõhutab, et see ei ole seotud ainult keskkonnamaksude reformimisega;

31.   on arvamusel, et hinna moduleerimine on üks viis, kuidas mõjutada tootmis- ja tarbimisharjumusi ning ergutada kasutajaid valima asjakohaseid, keskkonnasõbralikumaid transpordiliike (nt vähendades ühistranspordi piletihinda); on arvamusel, et kõik turupõhiste vahendite kasutamisest tulenevad hinnatõusud peavad olema prognoositavad ning neis tuleb vajaduse korral arvestada igas liikmesriigis valitsevaid eritingimusi; rõhutab siiski, et hinnameetmete mõju võib olla piiratud teatavate sektorite ja teatavate tarbijate sihtgruppide vähese elastsuse tõttu;

32.   rõhutab, et on vaja täpseid andmeid toodete ja teenuste terve elutsükli keskkonna- ja sotsiaalkulude kohta; kutsub komisjoni üles esitama selliste kulude hindamise metoodika;

33.   väljendab heameelt komisjoni, Euroopa Parlamendi, OECD, Maailma Looduse Fondi ja Rooma Klubi korraldatud hiljutise konverentsi „Beyond GDP” („SKT-näitajast kaugemale vaatamine”) ning selle raames tehtud suuremate otsuse üle; rõhutab vajadust täiendada SKTd muude näitajatega, et hinnata ühiskonna heaolu ja arenguid tasakaalustatumal viisil, eriti seoses majanduskasvu mõjuga atmosfäärile ja ökosüsteemidele;

34.   on veendunud, et turupõhiste vahenditega saab kaasa aidata teadustegevuse ja ökoloogiaalase innovatsiooni edendamisele, kuna tootjaid õhutatakse keskkonda või keskkonnanormatiive mitteaustavate toodete ja teenuste maksustamise kaudu investeerima energiatõhusamate toodete ja teenuste arendamisega seotud teadustegevusse;

Millised vahendid millistele sektoritele?

35.   tunnistab, et praeguse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamisala on eri energiaallikatest pärinevate kasvuhoonegaaside ja nendega seotud sektorite suhtes liiga kitsas ning komisjon ja liikmesriigid peavad tegema vajalikud parandused, et projekti kolmandas etapis alates 2013. aastast optimeerida ELi heitkogustega kauplemise süsteemi;

36.   nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, kehtestades järjest väiksema piirmäära ning laiendades seda kõigile peamistele saastajatele 2020. aastaks seatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamise põhilise meetmena;

37.   rõhutab seetõttu, et ELi heitkogustega kauplemise süsteem tuleb kiiresti läbi vaadata, et tulemuslikult likvideerida katseperioodil ilmnenud puudujäägid, sealhulgas äriühingute teenimatud kasumid, mis tulenevad (näiteks suurtele elektritootjatele) tasuta eraldatud CO2 kvootide arvelt soetatud varast; rõhutab, et põhimõtte „saastaja maksab” kindel järgimine ELi säästva arengu strateegias eeldab, et heitmekvootidega kauplemise ühenduse süsteem peaks põhinema heitmelubade enampakkumisel ning heitkoguste täielikul piirmääral, mis on kooskõlas ELi eesmärgiga vähendada 2020. aastaks heitkoguseid 30 % võrra, sealhulgas puhta arengu mehhanismi/ühise rakendamise (JI/CDM krediidi piirmäärad) kasutamise koguseliste piirnormide ja kvalitatiivsete nõuetega;

38.   rõhutab selles osas ülemaailmse süsinikuturu arendamise edendamise tähtsust, et saavutada vajalik heitkoguste ulatuslik vähendamine kulusäästlikul viisil;

39.   on veendunud, et turupõhiste vahendite suurem kasutamine transpordisektoris on kõikide transpordiliikide keskkonna- ja sotsiaalkulude täielikuks arvessevõtmiseks eriti oluline; peab eelkõige silmas kulude vähest arvessevõtmist maanteetranspordis, millel on negatiivne mõju teiste transpordiliikide (näiteks raudteetranspordi) konkurentsivõimele, ning tõhusamate ja puhtamate tehnoloogiate edendamist;

40.   väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle lisada lennundus ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, kuid on seisukohal, et kliimamuutuse mõjuga tegelemiseks nimetatud sektoris on vaja võtta paralleelseid ja täiendavaid meetmeid, nagu petroolimaks ja lämmastikoksiidide heitme maks;

41.   nõuab tungivalt, et komisjon esitaks enne 2009. aastat õigusloome ettepaneku meretranspordiga seoses tekkivate kasvuhoonegaaside heitme vähendamise kohta, kuna meretransporti ei reguleeri kõnealuses valdkonnas ei ühenduse ega rahvusvahelised õigusaktid;

42.   on arvamusel, et energia maksustamine peaks jääma kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel teisejärguliseks ja täiendavaks vahendiks ning seda tuleks kasutada vaid nende heidete puhul, mida ELi heitkogustega kauplemise süsteem otseselt ega kaudselt ei suuda mõjutada;

43.   tuletab meelde, et transpordi- ja ehitussektorid on suure energianõudlusega ja toodavad suure osa süsinikdioksiidi heitkogustest, mis ei kuulu ELi heitkogustega kauplemise süsteemi;

44.   on veendunud, et energia maksustamise direktiiv ning raskeveokite maksustamist käsitlev direktiiv (9) (nn Eurovignette'i direktiiv) tuleks seostatuna ja kiiresti läbi vaadata, et vältida sama eesmärgiga meetmete kattumist ning muuta keskkonnamakse nii, et need hakkaksid kiiresti mõjutama erinevate majandussektorite tegevust keskkonnateadlikkuse suunas, muu hulgas väliskulude arvessevõtmisega;

45.   on arvamusel, et nn Eurovignette'i direktiivi kohaldamine tuleks muuta kohustuslikuks kõigis liikmesriikides ning kohandada seda nii, et võimaldada väliskulude arvessevõtmist, maksustades infrastruktuuri ja eelkõige maanteetranspordi kasutamist; on seisukohal, et liikluse üleviimise vältimiseks Eurovignette'i direktiivi kohaldamisalasse mittekuuluvatele teedele peaks direktiivi laiendama kogu teedevõrgule;

46.   rõhutab vajadust kohaldada turupõhiste vahendite kasutamisel parema õigusloome põhimõtteid ning vältida kattuvaid ja keerulisi õigusakte; toetab energia maksustamise direktiivi muutmist sellisel viisil, mis tagab, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemis osalejad ei maksa heitkoguste eest kaks korda, st kauplemisel ja maksustamisel;

47.   on seisukohal, et energiatoodete maksustamist käsitlevate õigusaktide läbivaatamise käigus tuleks tõsta maksude miinimummäära tööstuses või kaubanduses kasutatava transpordi valdkonnas; toetab maksustamise diferentseerimist energia ja keskkonna aspektist lähtuvalt ning süsinikdioksiidi heitme taseme põhjal;

48.   kutsub komisjoni ja liikmesriike hindama energia maksustamise direktiivis toodud erandeid ja vabastusi ning kaaluma, milline fossiilkütus kui energia lähteaine võiks tulevikus olla maksuvaba, järgides samal ajal direktiivi ulatust ja mõtet ning hoides ettevõtjate jaoks ära muude maksu- või kauplemise süsteemide kohaldamisest tuleneva topeltkoormuse;

49.   nõuab, et turupõhiseid vahendeid kasutataks laialdasemalt, et nii liikmesriikides kui ELis tervikuna saavutada keskkonnapoliitika eesmärgid ja eelkõige väliskulude arvessevõtmise; eelnevaga seonduvalt tuleks tähelepanu pöörata sellele, et liikmesriikide maksustamisalane iseseisvus ei põhjustaks konkurentsimoonutusi; teeb ettepaneku kasutada turupõhiseid vahendeid näiteks energiatõhususe ja hoonete soojustamise edendamiseks;

50.   kutsub liikmesriike üles tugevdama ehitussektorile suunatud poliitikaalgatusi, et hõlbustada energianõudluse ja süsinikdioksiidi heitme vähendamist; rõhutab, kui oluline on toetada passiivsete, nn positiivse energiabilansiga elamute arendamist;

51.   teeb ettepaneku, et elamusektori energiatõhususe parandamist ning linnatranspordist pärineva süsinikdioksiidi heitme tasakaalustamist kompenseeritaks Kyoto protokolli mehhanismidel põhinevate ja rahalisi stiimuleid pakkuvate plaanide raames;

Erivahendid ja -sektorid

52.   on arvamusel, et keskkonnakahjulike toetuste reform ei tohi piirduda ühise põllumajanduspoliitikaga; on seisukohal, et kõnealuses valdkonnas on transpordi-, eriti maanteetranspordi sektoris vaja võtta kiireid ja otsustavaid meetmeid; palub, et komisjon esitaks kiiresti reformiplaani keskkonnakahjulike toetuste järkjärgulise, kuid kiire kaotamise kohta kooskõlas nõukogu otsusega säästva arengu strateegia läbivaatamise kohta;

53.   nõustub komisjoniga, et keskkonnakahjulike toetuste kaotamine on oluline täiendav meede säästva arengu ning eelkõige ELi liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide poolt heaks kiidetud eesmärkide saavutamisel integreeritud energia ja kliimamuutuse tegevuskava osas;

54.   ootab, et keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste läbivaatamise käigus võtaks komisjon asjakohaselt arvesse vajadust mõjutada tootmis-, liiklus-, transpordi- ja tarbimismudeleid ning vähendada jäätmete kogust;

55.   tuletab meelde ühenduse jäätmealaseid õigusakte, kuid avaldab kahetsust, et nendes ei käsitleta jäätmete mahu probleemi Euroopa Liidus; kutsub komisjoni ja liikmesriike kaaluma jäätmete maksustamise valdkonnas õigusliku raamistiku loomist, et takistada jäätmete tootmist ja vähendada keskpikas perspektiivis ELis toodetavate jäätmete taset;

56.   väljendab heameelt turupõhiste vahendite tähtsustamise üle vee raamdirektiivi (10) rakendamisel ning peab väga oluliseks põhjavee võtmise ja veekvaliteedi halvenemise kulude ja vee puhastusseadmete arvessevõtmist vee hinna kujundamisel; rõhutab, et vee raamdirektiiv võib pakkuda võrdlusainet keskkonnaalaste turupõhiste vahendite määratlemisel; nõuab tungivalt, et komisjon kontrolliks direktiivi rakendamist liikmesriikides ning kasutaks vee raamdirektiivi rakendamise ühisstrateegiat ja katselisi vesikondi parimate tavade uurimiseks ja edendamiseks; kutsub liikmesriike intensiivistama nende jõupingutusi vee raamdirektiivi nõuetekohasel rakendamisel ning eelkõige tagama, et kogu veetarbimine kuuluks majanduslikule hindamisele, mis hõlmaks ka veevaru kasutamise kulusid ja keskkonnakulusid kui peamisi kriteeriumeid, millel rajaneb vee maksustamine;

57.   kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama maksu- või tasusüsteemi, et vähendada kasutatavat pestitsiidide kogust ning ergutada keskkonnale ja tervisele vähem mürgiste ja vähem kahjulike pestitsiidide kasutamist;

58.   usub, et alandatud käibemaksumäära kehtestamise korral ökoloogilistele toodetele tuleb rangelt jälgida, kas sellest on tegelikult tarbijatele kasu, ning sellega peavad kaasnema täiendavad meetmed, nagu ökomärgistus, et luua toodete kerget võrdlemist võimaldav süsteem;

59.   tunnistab raskusi turupõhiste vahendite kehtestamisel, mille eesmärk on suurendada või säilitada bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid ning käsitleda kohaliku iseloomuga keskkonnaprobleeme; kutsub komisjoni üles jätkama bioloogilise mitmekesisuse kadumise kulude hindamise ja turupõhiste vahendite võimaliku kasutamise kaalumist, võttes sealjuures arvesse, et bioloogilise mitmekesisuse päästmine või parandamine ühes piirkonnas ei tohi viia kohalike mõjude tõttu bioloogilise mitmekesisuse kadumiseni teises piirkonnas;

60.   võtab selles suhtes huviga teadmiseks lämmastikoksiidide ja vääveldioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemi kehtestamise teatavates liikmesriikides, arvestades, et selliste süsteemide abil saab mainitud liiki õhusaaste probleeme lahendada kõige kulusäästlikumalt; rõhutab, et lämmastikoksiidide ja vääveldioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemi kehtestamisel tuleb arvesse võtta kõnealuste heitmete tekkimise kohalikke olusid ning piirduda täpselt piiritletud geograafiliste aladega;

61.   nõuab, et komisjon näeks oma algatustega ette taastuvenergia arendamist toetavate mehhanismide säilitamise, mis on liikmesriikide poolt juba vastu võetud; rõhutab, et enne rahaliste stiimulite pakkumist biokütustele läheb vaja täiendavaid uuringuid, et teha kindlaks, kas neid toodetakse keskkonda säästvalt;

62.   rõhutab, et turupõhiseid vahendeid tuleks kavandada nii, et nad ei mõjutaks negatiivselt rahvusvahelise konkurentsi tingimustes tegutsevate tööstuste (näiteks energiamahukate tööstuste) konkurentsivõimet, et vältida müügi vähenemist seoses impordiga (nn lekkimine) ja lõpuks tööstuse ümberpaigutamist ning sellest tulenevalt ka keskkonnamõjusid väljaspool Euroopa Liitu;

63.   palub komisjonil läbi viia teostatavusuuring seoses nn süsinikdioksiidi kaardi kasutuselevõtuga üksikisikute ja VKEde suhtes, milles oleks ära märgitud lubatud energiatarbimise ja toodetud kasvuhoonegaaside kogus;

64.   väljendab heameelt selle üle, et lisaks maksustamisele ja heitkogustega kauplemise süsteemidele on esile kerkinud rahastamisvahendid, eelkõige on kättesaadavamaks muutunud niisugused rohelised/eetilised investeeringud nagu rohelised obligatsioonid, mis pakuvad investoritele suuremat teadlikkust ja valikut turu osas;

65.   tunnustab riskikapitalil ja erakapitalil põhinevate äriühingute toetavat rolli investeerimisel madalama süsinikdioksiidi heitkogustega tehnoloogia valdkonda;

Rahvusvaheline mõõde

66.   märgib, et Euroopa rahvamajandustele kuulub enam kui 35 % kaubeldavate keskkonnakaupade maailmaturust ning Euroopa äriühingutel on seega hea positsioon ülemaailmsest rohelisest majandusest kasu saamiseks ja see korvab vähemalt osa SKT-le avalduvast mõjust;

67.   toetab kohandamisvahendi kaalumist piiridel, et hoida muu hulgas ära võimalik nn süsiniku leke, mis võiks häirida süsinikdioksiidi heitme vähendamise ja liidu majanduse konkurentsivõime säilitamise kohustuse täitmist; palub komisjonil toetuda teatavates liikmesriikides läbiviidud uuringutele, et valmistada Euroopa Parlamendi jaoks ette kõnealuse vahendi võimalikku vastuvõtmist käsitlev aruanne; rõhutab siiski, et kohandamisvahendit piiridel tuleks rakendada üksnes siis, kui jõupingutused saavutada kokkulepe seoses süsinikdioksiidi heitme kohustusliku vähendamisega rahvusvahelisel tasandil ebaõnnestuvad;

68.   on veendunud, et selleks, et kõnesolev vahend oleks rahvusvaheliselt vastuvõetav, tuleks selles arvesse võtta parimaid olemasolevaid tehnikaid ja see peaks olema soodne kolmandatele riikidele, eelkõige arengumaadele;

69.   võtab omaks, et kõiki konkurentsi vastu vähe kaitstud sektoreid hõlmavaid siduvaid rahvusvahelisi võrdlusnäitajaid ja kohustusi tuleb eelistada piirimaksude võimalikule kohandamisele, et korvata moonutusi kaubanduspartnerite seas;

*

- *

70.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 275, 10.10.1998, lk 1.

(2)  Euroopa Parlamendi 26. septembri 2006. aasta resolutsioon linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia kohta (ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 182).

(3)  Euroopa Parlamendi 13. veebruari 2007. aasta resolutsioon jäätmete ringlussevõtu temaatilise strateegia kohta (ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 168).

(4)  Euroopa Parlamendi 25. aprilli 2007. aasta resolutsioon loodusvarade säästva kasutamise temaatilise strateegia kohta (ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 660).

(5)  Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2007. aasta resolutsioon pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia kohta (Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0467).

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0537.

(7)  Keskkonnanäitajad või näitajad, milles arvestatakse keskkonda, nt IBED (Indicateur du bien-être durable / säästva heaolu näitaja) või ISEW (Indicator of Sustainable Eonomic Welfare / säästva majandusheaolu näitaja), tõelise arengu näitaja.

(8)  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

(9)  Nõukogu 25. oktoobri 1993. aasta direktiiv 93/89/EMÜ liikmesriikides kaupade autoveoks kasutatavate teatavate sõidukite suhtes kohaldatavate maksude kohta ning teatavate infrastruktuuride kasutamise eest kehtestatud tee- ja kasutusmaksude kohta (EÜT L 279, 12.11.1993, lk 32).

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/94 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/94

---

Rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid ja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu juhtimine

P6_TA(2008)0183

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) ja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) juhtimise kohta (2006/2248(INI))

(2009/C 259 E/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2006. aasta resolutsiooni äriühinguõiguse hiljutiste arengute ja väljavaadete kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2006. aasta resolutsiooni äriühinguõiguse hiljutiste arengute ja väljavaadete kohta (2);

| — | võttes arvesse komisjoni esimest aruannet Euroopa väärtpaberikomiteele (ESC) ja Euroopa Parlamendile rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) ja kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete (GAAP) lähendamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni esimest aruannet Euroopa väärtpaberikomiteele (ESC) ja Euroopa Parlamendile rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) ja kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete (GAAP) lähendamise kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni teenistuste 2007. aasta juuli töödokumenti IASB (Rahvsuvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu) ja IASCFi (Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Komitee Sihtasutus) juhtimises toimunud arengute kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teenistuste 2007. aasta juuli töödokumenti IASB (Rahvsuvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu) ja IASCFi (Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Komitee Sihtasutus) juhtimises toimunud arengute kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2007. aasta järeldusi IASB juhtimise ja rahastamise kohta ning 11. juuli 2006. aasta järeldusi IASB rahastamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2007. aasta järeldusi IASB juhtimise ja rahastamise kohta ning 11. juuli 2006. aasta järeldusi IASB rahastamise kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) 19. detsembri 2006. aasta raportit pealkirjaga „Raamatupidamisstandardite hindamine finantsstabiilsuse perspektiivist”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) 19. detsembri 2006. aasta raportit pealkirjaga „Raamatupidamisstandardite hindamine finantsstabiilsuse perspektiivist”;

| — | võttes arvesse Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) kirja IASBle väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele mõeldud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (VKEdele mõeldud IFRS) avalikustatud projekti kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) kirja IASBle väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele mõeldud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (VKEdele mõeldud IFRS) avalikustatud projekti kohta;

| — | võttes arvesse 3. oktoobri 2007. aasta kirju, mille parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni esimees on pärast Ameerika Ühendriikide väärtpaberi- ja börsikomisjoniga (SEC) konsulteerimist saatnud komisjonile ja USA Kongressi vastavate komisjonide esimeestele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. oktoobri 2007. aasta kirju, mille parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni esimees on pärast Ameerika Ühendriikide väärtpaberi- ja börsikomisjoniga (SEC) konsulteerimist saatnud komisjonile ja USA Kongressi vastavate komisjonide esimeestele;

| — | võttes arvesse komisjoni, Jaapani finantsteenuste agentuuri, Väärtpaberite Järelevalve Rahvusvahelise Organisatsiooni (IOSCO) ning SECi 7. novembri 2007. aasta avaldust IASCFi juhtimise tugevdamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni, Jaapani finantsteenuste agentuuri, Väärtpaberite Järelevalve Rahvusvahelise Organisatsiooni (IOSCO) ning SECi 7. novembri 2007. aasta avaldust IASCFi juhtimise tugevdamise kohta;

| — | võttes arvesse SECi 21. detsembri 2007. aasta otsust rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohta välismaiste emitentide jaoks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse SECi 21. detsembri 2007. aasta otsust rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohta välismaiste emitentide jaoks;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljandat direktiivi 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (3), ning nõukogu 13. juuni 1983. aasta seitsmendat direktiivi 83/349/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid (4) (neljas ja seitsmes äriühinguõigust käsitlev direktiiv); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljandat direktiivi 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (3), ning nõukogu 13. juuni 1983. aasta seitsmendat direktiivi 83/349/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid (4) (neljas ja seitsmes äriühinguõigust käsitlev direktiiv);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A6-0032/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A6-0032/2008),

| A. | arvestades, et rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) kontseptsioon loodi eesmärgiga saavutada tõelised üldised finantsaruandlusstandardid börsil noteeritud ettevõtetele kogu maailmas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) kontseptsioon loodi eesmärgiga saavutada tõelised üldised finantsaruandlusstandardid börsil noteeritud ettevõtetele kogu maailmas;

| B. | arvestades, et alates 2005. aasta jaanuarist on Euroopa Liidus börsil noteeritud ettevõtetel kohustus kasutada konsolideeritud finantsaruannete koostamisel rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et alates 2005. aasta jaanuarist on Euroopa Liidus börsil noteeritud ettevõtetel kohustus kasutada konsolideeritud finantsaruannete koostamisel rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid;

| C. | arvestades, et määrusega (EÜ) nr 1606/2002, muudeti IASCF/IASB tegelikult seadusandjaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et määrusega (EÜ) nr 1606/2002, muudeti IASCF/IASB tegelikult seadusandjaks;

| D. | arvestades oma eespool nimetatud 4. juuli 2006. aasta resolutsiooni äriühinguõiguse hiljutiste arengute ja väljavaadete kohta lõigetes 37–39 esitatud seisukohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades oma eespool nimetatud 4. juuli 2006. aasta resolutsiooni äriühinguõiguse hiljutiste arengute ja väljavaadete kohta lõigetes 37–39 esitatud seisukohta;

| E. | arvestades, et pärast IFRSi kasutuselevõttu on Euroopa Liit kogunud teadmisi ja kogemusi, mida peab kasutama aruteludes IASCF/IASB edasiarendamise kohta; arvestades, et riigid, kes ei ole loobunud oma raamatupidamisstandarditest, vaid osalevad üksnes lähenemisprotsessis, ei pruugi omada samu teadmisi või kogemusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast IFRSi kasutuselevõttu on Euroopa Liit kogunud teadmisi ja kogemusi, mida peab kasutama aruteludes IASCF/IASB edasiarendamise kohta; arvestades, et riigid, kes ei ole loobunud oma raamatupidamisstandarditest, vaid osalevad üksnes lähenemisprotsessis, ei pruugi omada samu teadmisi või kogemusi;

| F. | arvestades 17 kuud, mis möödusid enne IASCFi uue esimehe määramist, tekib küsimus IASCFi liikmete praeguse valimis- ja ametisse nimetamise menetluse tulemuslikkuse suhtes; |
| --- | --- |

F.

arvestades 17 kuud, mis möödusid enne IASCFi uue esimehe määramist, tekib küsimus IASCFi liikmete praeguse valimis- ja ametisse nimetamise menetluse tulemuslikkuse suhtes;

| G. | arvestades, et Euroopa Liit peaks suhetes IASCF/IASBga võtma reageeriva hoiaku asemel proaktiivse hoiaku; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liit peaks suhetes IASCF/IASBga võtma reageeriva hoiaku asemel proaktiivse hoiaku;

| H. | arvestades, et 2007. aasta suve kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude (subprime) kriis rõhutas raamatupidamisstandardite ning eeskätt mõistete „õiglane väärtus” ja „turult turule” tähtsust finantsstabiilsuse tagamisel, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2007. aasta suve kõrge riskitasemega hüpoteeklaenude (subprime) kriis rõhutas raamatupidamisstandardite ning eeskätt mõistete „õiglane väärtus” ja „turult turule” tähtsust finantsstabiilsuse tagamisel,

Läbipaistvad ja vastutustundlikud rahvusvahelised organisatsioonid

1.   on kindlalt veendunud, et tuleb välja töötada kvaliteetsed ülemaailmsed raamatupidamisstandard;

2.   märgib, et IASCF on isereguleeruv eraorganisatsioon, millele anti Euroopa Liidu poolt määrusega (EÜ) nr 1606/2002 seadusandja roll; jagab teatavat muret asjaolu pärast, et IASCF/IASB läbipaistvus ja aruandekohustus ei pruugi olla piisavad, kuna nende tegevust ei kontrolli ükski demokraatlikult valitud valitsus ning ELi institutsioonid ei ole loonud nendega kaasnevaid konsulteerimise ja demokraatliku otsustamise menetlusi ja tavasid, mis on tavalised ELi õigusloomega seotud menetlustes; tervitab siiski asjaolu, et IASCF/IASB on püüdnud nimetatud puudusi parandada, muu hulgas kaks korda aastas toimuvate koosolekute kaudu, mille käigus IASCF vaatab üle IASB töö, uute standardite mõju hindamise ja avaliku arutelu käigus saadud kommentaaride jaoks kindla vormiga tagasisidearuannete kasutuselevõtu;

3.   on seisukohal, et rahuldavate lahenduste puudumise tõttu IASCF/IASB töö korraldamise ja järelevalvega seoses tuleks algatada arutelu selle üle, millistel tingimustel saaks lülitada IASCF/IASB rahvusvahelise juhtimise, näiteks Rahvusvahelise Valuutafondi, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ja Maailmapanga juhtimise alla;

4.   rõhutab vajadust suurema arvu Euroopast pärit esindajate järele rahvusvahelisi standardeid kehtestavates organites, et tagada tõeliselt rahvusvaheline lähenemine ja tasakaal Euroopa Liidu suurust arvestades – pidades silmas asjaolu, et tegemist on ülekaalukalt suurima majanduspiirkonnaga, kus kõige rohkem organisatsioone rakendab rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid; on seisukohal, et kõik IASB juhatuse liikmed/usaldusisikud peaksid olema pärit riikidest, mis kohaldavad või plaanivad kohaldada rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid; toetab geograafilise tasakaalu miinimumnõuet käsitleva sätte lisamist IASCFi põhikirja;

5.   märgib IASB projektide üha suurenevat teoreetilisust ja keerukust, mis on jõudnud tasemeni, kus eriti just VKEd ei suuda neid alati järgida;

6.   märgib, et IASB ei kajasta piisavalt ettevõtluse mõningaid praktilisi aspekte; on seisukohal, et kasutaja vaatepunktist lähtudes on oluline, et raamatupidamise jaoks koostatud raamatupidamisaruannet saaks muudel eesmärkidel (näiteks finantsteabe andmiseks investoritele, tulemuslikkuse järelevalve teostamiseks või finantsjuhtimiseks) kasutada;

7.   toetab seisukohta, et raamatupidamisstandardite teemal peaks toimuma pidev avalik arutelu; on arvamusel, et selleks peaks IASB tugevdama sidusrühmadega seotud protsessi, et tagada kõigi rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutajate ja investorite seisukohtade arvestamine;

8.   on seisukohal, et juhtimist ja aruandekohustust tuleb parandada järgmiste meetmete abil:

| a) | luues avaliku järelevalveasutuse, kuhu on kaasatud kõik IASCF/IASB avalikud sidusrühmad, sealhulgas eelkõige seadusandjad ja järelevalveorganid; ja luues asutuse, mis võimaldaks turul osalejate esindajatel, sh koostajatel ja kasutajatel sellistest riikidest, kus IFRSi järgimine on kohustuslik, esitada igal aastal raport rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite toimimise kohta IASCF/IASB juhtivorganitele; |
| --- | --- |

a)

luues avaliku järelevalveasutuse, kuhu on kaasatud kõik IASCF/IASB avalikud sidusrühmad, sealhulgas eelkõige seadusandjad ja järelevalveorganid; ja luues asutuse, mis võimaldaks turul osalejate esindajatel, sh koostajatel ja kasutajatel sellistest riikidest, kus IFRSi järgimine on kohustuslik, esitada igal aastal raport rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite toimimise kohta IASCF/IASB juhtivorganitele;

| b) | selline järelevalveasutus võiks vastutada usaldusisikute valimise ja ametisse nimetamise menetluse läbipaistvuse eest, tagades nii kandidaatide pädevuse kui ka kõigi sidusrühmade tasakaalustatud geograafilise esindatuse; see aitaks muuta ametisse nimetamise menetluse läbipaistvamaks ja tõstaks märkimisväärselt usaldusisikute legitiimsust; |
| --- | --- |

b)

selline järelevalveasutus võiks vastutada usaldusisikute valimise ja ametisse nimetamise menetluse läbipaistvuse eest, tagades nii kandidaatide pädevuse kui ka kõigi sidusrühmade tasakaalustatud geograafilise esindatuse; see aitaks muuta ametisse nimetamise menetluse läbipaistvamaks ja tõstaks märkimisväärselt usaldusisikute legitiimsust;

| c) | tagades, et IASB, standardite nõuandekogu (SAC) ja rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgendamise komitee koosseisu parandatakse ning usaldusisikud kindlustavad ametisse nimetamise menetluse läbipaistvuse ja eri sidusrühmade huvide piisava arvestamise; |
| --- | --- |

c)

tagades, et IASB, standardite nõuandekogu (SAC) ja rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgendamise komitee koosseisu parandatakse ning usaldusisikud kindlustavad ametisse nimetamise menetluse läbipaistvuse ja eri sidusrühmade huvide piisava arvestamise;

| d) | tagades usaldusisikute suurema osalemise IASB ja selle töökava järelevalve teostamises, eelkõige seoses sellega, kuidas töökava välja töötatakse ja kuidas jagatakse mandaate IASB-le; |
| --- | --- |

d)

tagades usaldusisikute suurema osalemise IASB ja selle töökava järelevalve teostamises, eelkõige seoses sellega, kuidas töökava välja töötatakse ja kuidas jagatakse mandaate IASB-le;

| e) | tagades, et IASCFi põhikirjaga sätestatakse, et IASB töötab välja raamatupidamislahendusi, mis ei ole mitte üksnes tehniliselt õiged, vaid kajastavad ühtlasi kõikide kasutajate (investorite, järelevalve teostajate) ning koostajate vajadusi ja võimalusi; ja |
| --- | --- |

e)

tagades, et IASCFi põhikirjaga sätestatakse, et IASB töötab välja raamatupidamislahendusi, mis ei ole mitte üksnes tehniliselt õiged, vaid kajastavad ühtlasi kõikide kasutajate (investorite, järelevalve teostajate) ning koostajate vajadusi ja võimalusi; ja

| f) | teostades kõigi projektide mõju hindamist, et kontrollida projektide kulu ja kasu (muu hulgas neid kohaldavatele äriühingutele) ja eelkõige näidata mõju finantsstabiilsusele; |
| --- | --- |

f)

teostades kõigi projektide mõju hindamist, et kontrollida projektide kulu ja kasu (muu hulgas neid kohaldavatele äriühingutele) ja eelkõige näidata mõju finantsstabiilsusele;

9.   märgib, et eespool nimetatud 7. novembri 2007. aasta avaldusega püüab komisjon – nagu Ameerika Ühendriikide ametiasutustega 2006. aasta aprillis kokku lepitud tegevuskava puhulgi – otsida ennetavaid lahendusi seal, kus tõhususe ja legitiimsuse huvides tuleks kasutada avalikku konsulteerimist ja arutelu, millele püütakse kaasa aidata ka käesoleva resolutsiooniga;

10.   nõuab tungivalt IASCF/IASB vastutuse ja juhtimise parandamisel ülemäärase bürokraatia põhjustamisest hoidumist ning tehniliste küsimuste ebavajaliku politiseerimise vältimist;

11.   on seisukohal, et enne uue standardi väljatöötamist peaks IASB võtma arvesse kasutajate (audiitorite, investorite, järelevalve teostajate) arvates olulisi vajadusi ja asjakohast teavet;

12.   nõuab tungivalt, et enne uue standardi vastuvõtmist viiks IASB läbi mõju hindamise kõigi huvitatud poolte kohta, võttes arvesse piirkondlikke eripärasid ja turustruktuure; väljendab heameelt IASCFi usaldusisikute teadaande üle, mille kohaselt kasutatakse rakendamisjärgseid ülevaateid ja tagasisidearuandeid 2007. aasta aruandes;

13.   nõuab, et raamatupidamisstandardit tohib välja töötada ja muuta üksnes siis, kui on tagatud, et selle järele on selge ja kasutoov vajadus ning sellele eelneb nõuetekohane konsulteerimine;

14.   on seisukohal, et asjaomases valdkonnas tuleks komisjoni algatusõigust kombineerida asjakohase eelkonsulteerimismenetlusega;

15.   nõustub nõukoguga, et kokkulepitud meetmeid IASB juhtimisstruktuuri parandamiseks tuleb rakendada sobiva töökava kohaselt; on seisukohal, et sama kaalutlus peaks kehtima Euroopa Parlamendi esitatud meetmete puhul;

16.   on seisukohal, et Euroopa Parlamendiga tuleks aegsasti põhjalikult konsulteerida töökava koostamisse ning uute standardite loomise projektide prioriteetide ja suundade kindlaksmääramise osas; nõuab seetõttu varajases etapis Euroopa Parlamendiga konsulteerimist;

17.   on seisukohal, et IASCF/IASB rahastamisstruktuur, mis praegu põhineb suures osas vabatahtlikel, muu hulgas äriühingutelt ja audiitorfirmadelt pärinevatel annetustel, tõstatab küsimusi; kutsub IASCF/IASBd sellega seoses üles uurima, kuidas oleks võimalik muuta rahastamissüsteemi nii, et esiteks oleksid kõik kasutajarühmad rahastamisse piisavalt kaasatud ja teiseks, et ei tekiks huvide konflikti rahastajate ja kasutajate vahel, ning kolmandaks, et kõigil oleks raamatupidamisstandarditele juurdepääs; nõuab, et komisjon uuriks, kas ja millistel tingimustel oleks tal võimalik anda oma panus nimetatud rahastamisse;

18.   on seisukohal, et IASCF/IASB läbipaistev ja stabiilne rahastamine on äärmiselt oluline; palub komisjonil kaaluda, kas ja kuidas oleks võimalik luua ELi ühtne rahastamismeetod;

Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite rakendamine Euroopa Liidus

19.   peab oluliseks asjaolu, et ühendus väljendaks oma seisukohti ühtsemalt, et kindlustada tema maksimaalne mõjujõud kõigis raamatupidamisstandardite väljatöötamise, tõlgendamise ja rakendamise etappides;

20.   võtab teadmiseks panuse, mille IFRS on andnud, tagades finantsaruannete parema võrreldavuse riikide, sama tööstussektori konkurentide ja tööstussektorite lõikes;

21.   võtab teadmiseks IFRSi head küljed, mis ei ole seotud mitte üksnes raamatupidamise tehniliste aspektidega, vaid toovad kasu ka kapitaliturgudele ja Euroopa Liidu juhtivale rollile maailmas;

22.   võtab teadmiseks, et komisjoni poolt 2004. aastal ametiaja alguses algatatud ümarlaud IFRSi järjekindlaks kohaldamiseks Euroopa Liidus (5) ei ole vastanud ootustele Euroopa Liidu selgema esindatuse ja huvide kaitsmise osas;

23.   rõhutab, et rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite edukuse jaoks on oluline tagada nende tarvituselevõtul ja rakendamisel järjekindlus, kuid meenutab, et tegemist on põhimõtetel rajanevate standarditega ning seetõttu ei tohiks järjekindluse poole püüeldes unustada ka professionaalset hinnangut;

24.   nõustub nõukoguga selles, et eespool nimetatud ümarlaua järeldusi tuleb IASB standarditega seotud töö puhul tunduvalt rohkem arvesse võtta;

25.   märgib, et ühenduse kinnitamismenetluses on väga palju osalejaid; juhib tähelepanu eelkõige sellele, et komisjon saab vastukaja osalejatelt, kelle pädevused ilmselgelt kattuvad; juhib tähelepanu, et nimetatud kattumises peitub võimalus tõhususe ja läbipaistvuse suurendamiseks;

26.   on seisukohal, et foorumid, kus ühendusel on võimalik oma seisukohti teatavaks teha (raamatupidamise regulatiivkomitee või EFRAG) ei luba tal asetuda võrdse partnerina selliste riikide kõrvale, kes on koondanud reguleerimis- ja järelevalveülesanded vastavatele keskasutustele (näiteks raamatupidamisstandardite nõukogu ning väärtpaberi- ja börsikomisjon (SEC) Ameerika Ühendriikides, raamatupidamisstandardite nõukogu ja finantsteenuste agentuur Jaapanis);

27.   on seisukohal, et sujuvama ELi struktuuri loomine, võttes arvesse liikmesriikide raamatupidamisküsimustega tegelevaid struktuure, võiks (eriti vajaduse korral mõningate olemasolevate organite likvideerimisel) aidata kaasa lihtsustamisele ja tugevdada seeläbi ELi rolli maailmatasandil; kutsub komisjoni üles töötama välja ja esitama, konsulteerides Euroopa Parlamendi, liikmesriikide ja Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteega, ettepaneku ELi struktuuri loomise kohta, mis oleks rahvusvaheliselt õiguspärane partner ning tagaks standardite ühtse tõlgendamise ja kohaldamise;

28.   väljendab heameelt oma volituste kasutamise viisi üle asjaomases valdkonnas ning juhib tähelepanu sellele, et läbivaadatud komiteemenetluse raames osaleb Euroopa Parlament IFRSi väljatöötamisel ja kinnitamisel veelgi enam; märgib siiski, et Euroopa Parlament osaleb ametlikult üksnes kinnitamismenetluse viimases etapis; nõuab, et aja säästmise eesmärgil tagataks Euroopa Parlamendiga menetluse käigus põhjalik konsulteerimine juba siis, kui koostatakse IASB töökava ja arutatakse uue raamatupidamisstandardi projekti, et vältida rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite ELi-spetsiifilise versiooni tekkimist või hilisemat muutmise vajadust;

29.   usub, et ELi börsil noteeritud ettevõtetele oleks kahjulik IFRSist erandite tegemine, välja arvatud viimase võimalusena;

30.   on seisukohal, et eritähelepanu tuleks pöörata vähemalt järgmistele aspektidele:

| a) | IASB raamistik (IASB töö kontseptuaalne alus): juhib tähelepanu, et finantsaruandeid ei koostata mitte ainult kapitaliturgude investorite jaoks, vaid ka mitmete teiste osalejate jaoks, nagu näiteks võlausaldajad, töötajad, ametiasutused, omanikud ja kliendid; |
| --- | --- |

a)

IASB raamistik (IASB töö kontseptuaalne alus): juhib tähelepanu, et finantsaruandeid ei koostata mitte ainult kapitaliturgude investorite jaoks, vaid ka mitmete teiste osalejate jaoks, nagu näiteks võlausaldajad, töötajad, ametiasutused, omanikud ja kliendid;

| b) | IAS/IFRSi maine (finantsaruannete esitamine): juhib tähelepanu, et IASB peaks leidma lahendused, mis võtavad arvesse mitmesuguste riikide vajadusi, kus IFRSi kohaldamine on muudetud kohustuslikuks; |
| --- | --- |

b)

IAS/IFRSi maine (finantsaruannete esitamine): juhib tähelepanu, et IASB peaks leidma lahendused, mis võtavad arvesse mitmesuguste riikide vajadusi, kus IFRSi kohaldamine on muudetud kohustuslikuks;

| c) | IAS 32 ja IAS 39: kutsub antud kontekstis IASBd üles määratlema IAS 32s omavahendite mõiste, mis võimaldaks kõigil ettevõtlusvormidel, ennekõike ühistutel ja ühingutel, näidata osanike poolt kasutada antud vahendeid bilansis omavahenditena, ning seoses riskiarvestusega leidma lahenduse, mis tugineks finantsasutuste tegelikul riskijuhtimisel; |
| --- | --- |

c)

IAS 32 ja IAS 39: kutsub antud kontekstis IASBd üles määratlema IAS 32s omavahendite mõiste, mis võimaldaks kõigil ettevõtlusvormidel, ennekõike ühistutel ja ühingutel, näidata osanike poolt kasutada antud vahendeid bilansis omavahenditena, ning seoses riskiarvestusega leidma lahenduse, mis tugineks finantsasutuste tegelikul riskijuhtimisel;

| d) | äriühendused (raamatupidamine seoses teise ettevõtte omandamisega): juhib tähelepanu, et IASB peaks välja töötama lahendused seoses õiglase väärtuse põhimõtte kohaldamise reguleerimisalaga; |
| --- | --- |

d)

äriühendused (raamatupidamine seoses teise ettevõtte omandamisega): juhib tähelepanu, et IASB peaks välja töötama lahendused seoses õiglase väärtuse põhimõtte kohaldamise reguleerimisalaga;

| e) | õiglase väärtuse mõõtmine: on seisukohal, et IASB peaks langetama otsuse konsulteerimise tulemuse alusel ning sellest nähtuva mõju alusel piirama õiglase väärtuse põhimõtte kohaldamisala; |
| --- | --- |

e)

õiglase väärtuse mõõtmine: on seisukohal, et IASB peaks langetama otsuse konsulteerimise tulemuse alusel ning sellest nähtuva mõju alusel piirama õiglase väärtuse põhimõtte kohaldamisala;

| f) | teenuste kontsessioonid (kokkulepped, mille alusel äriühing (kontsessiooniettevõtja) saab kontsessiooniandjaga (tavaliselt valitsus) sõlmitud lepingu alusel õiguse ja kohustuse osutada avalikke teenuseid): juhib tähelepanu, et tuleb leida tasakaalustatud lahendused; ning |
| --- | --- |

f)

teenuste kontsessioonid (kokkulepped, mille alusel äriühing (kontsessiooniettevõtja) saab kontsessiooniandjaga (tavaliselt valitsus) sõlmitud lepingu alusel õiguse ja kohustuse osutada avalikke teenuseid): juhib tähelepanu, et tuleb leida tasakaalustatud lahendused; ning

| g) | tegevusaruandlus (kõigi varade ja kohustuste muutuste kajastamine ja esitamine seoses tehingute ja muude sündmustega, välja arvatud muutused, mis on seotud omanikega sõlmitud tehingutega): juhib tähelepanu, et tuleb leida tasakaalustatud lahendused; |
| --- | --- |

g)

tegevusaruandlus (kõigi varade ja kohustuste muutuste kajastamine ja esitamine seoses tehingute ja muude sündmustega, välja arvatud muutused, mis on seotud omanikega sõlmitud tehingutega): juhib tähelepanu, et tuleb leida tasakaalustatud lahendused;

31.   on seisukohal, et õiglase väärtuse põhimõtte kohaldamine võib olla ettevõtete jaoks kulukas; näiteks tegeliku turu poolt antava hinnangu puudumisel ei pruugi õiglase väärtuse põhimõtte kohaldamine näidata ettevõtete tegelikku väärtust; on lisaks seisukohal, et tähelepanu tuleb pöörata sellele, et õiglase väärtuse põhimõtte kohaldamine finantsvaradele ja -kohustustele ei anna alati realistlikke hinnanguid;

32.   on seisukohal, et IFRSi ja maksunduse võimalike seoste tõttu võivad nende standardite väljatöötamise, jõustamise ja tõlgendamise tingimused avaldada liikmesriikidele tohutut mõju;

33.   avaldab heameelt parlamendi majandus- ja rahanduskomisjonis alates käesoleva ametiaja algusest kujundatud tava üle korraldada kord aastas IASB esimehe kuulamine ja mitteametlikke kohtumisi IASCFi liikmetega ning nõuab, et edaspidi esitaksid IASB ja IASCFi esimehed Euroopa Parlamendile iga-aastase aruande kõigi parlamendi jaoks oluliste küsimuste kohta (sealhulgas nende töökava, töötajatega seotud otsuste, rahastamise ja mis tahes vastuoluliste standardite kohta);

34.   samal ajal toetades IASB kavatsust olemasolevaid standardeid parandada, väljendab muret, et pidev kohandamine ja kasvõi väikeste muudatuste tegemine võib olla kulukas ning tuua suurte ettevõtete jaoks kaasa kulukad ümberkorraldused; on seisukohal, et mis tahes muudatusi tuleks teha üksnes juhul, kui nende otstarbekus on eelnevalt põhjendatud kulude-tulude analüüsiga;

Rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid VKEdele

35.   võtab teadmiseks, et IASB on läbi viimas laialdast konsulteerimist ja kohapealseid uuringuid seoses VKEdele mõeldud IFRSi avalikustatud projektiga; nõuab nimetatud konsultatsioonide ja kohapealsete uuringute tulemustele tulevikus suurema tähelepanu pööramist, kui seda seni VKEdele mõeldud IFRSi avalikustatud projekti raames tehtud on; rõhutab, et see on vajalik juhul, kui Euroopa Liitu peaks tulevikus kavandama VKEdele mõeldud IFRSi arvestamist või Europpa Liidu standardite vastuvõtmist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele VKEdele mõeldud IFRSiga lähenemise eesmärgil;

36.   on seisukohal, et VKEde seas on laialt levinud arvamus, et IASB kavandatud rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid VKEdele on liiga keerulised ja lisaks viitavad need paljudes küsimustes IFRSi täisversioonile; on seisukohal, et lisade esitamisega seotud kohustused on liiga suured ja teavitamiskohustusega seotud koormus on ebaproportsionaalne sellest saadava kasuga; tunneb muret, et nimetatud projekt on koostatud suhteliselt suuri (rohkem kui 50 töötajaga) VKEsid silmas pidades ja kinnitab, et enamik VKEsid on väiksema suurusega; võtab teadmiseks, et VKEdele teeb lisaks muret ka see, et IASB kavatseb standardeid iga kahe aasta järel muuta; märgib sellest hoolimata, et see võib olla kasulik valikuline üleminek suurematele laienevatele VKEdele, kuid rõhutab, et see ei tohi olla vaheetapiks pealesunnitud ühtlustamisele;

37.   on seisukohal, et rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite vabatahtliku kasutamise edendamine või selle julgustamine ei ole riskivaba; on seisukohal, et kui mõni liikmesriik peaks otsustama kohaldada VKEde suhtes lõplikke rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid IASB otsustatud kujul, võib see kaasa tuua siseturu killustumise ja isegi kahjustada VKEde raamatupidamist kogu Euroopa Liidus;

38.   rõhutab, et IASBle ei ole antud mingeid poliitilisi volitusi rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite väljatöötamiseks VKEde jaoks; märgib, et kinnitamismenetlus kehtib üksnes rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja tõlgendustele, mida peavad kasutama börsil noteeritud ettevõtted; märgib lisaks, et kinnitamismenetlust ei tohi kasutada rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kinnitamiseks VKEde jaoks;

39.   teeb ettepaneku kõigepealt hinnata, kas Euroopa Liidu VKEd saavad IASB poolt väljatöötatud standardist mingisugust kasu; märgib, et IASB peab ennast tavaliselt standardite koostajaks kapitalituru investorite huvides; tunnistab, et IASB kinnitab dokumendis „Järelduste alused”, et nõuded VKEdele erinevad nõuetest kapitalituru investoritele; kahtleb, kas VKEdega seotud tasakaal on praegu IASBs piisav; tunnistab siiski, et mujalt maailmast võib tulla taotlusi VKEdele mõeldud standardi väljatöötamiseks, ning teeb ettepaneku hinnata kõnealust vajadust täpsemalt; rõhutab, et see ei piira koostatava standardi heakskiitmist ELi poolt;

40.   juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu VKEde raamatupidamise aastaaruannete õiguslikuks raamistikuks on neljas ja seitsmes äriühinguõigust käsitlev direktiiv ning on vaja endiselt selgitada, millises vahekorras on IASB esitatud rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid VKEdele neljanda ja seitsmenda äriühinguõigust käsitleva direktiiviga; on seisukohal, et neljas ja seitsmes äriühinguõigust käsitlev direktiiv võiksid olla VKEde, sh ühingute raamatupidamisega seotud nõuete aluseks ELis;

41.   on seisukohal, et Euroopa Liit peaks hoolikalt hindama saadavat kasu, sidudes end VKEdele mõeldud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega või arendades välja iseseisvad ja laiaulatuslikud lahendused VKEdele; on lisaks seisukohal, et iga selline ELi lahendus võiks mahtuda rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kontseptuaalsesse raamistikku, ilma et VKEsid sunnitaks siiski kasutama IFRSi täisversiooni;

42.   on seisukohal, et iga raamatupidamisega seotud nõue Euroopa Liidu VKEdele peab olema kohandatud kasutajate vajadustele; soovitab selles kontekstis kasutajate vajadusi veelkord põhjalikult analüüsida;

43.   eelnevat arvesse võttes julgustab komisjoni jätkama tööd VKEde äriühinguõiguse, raamatupidamise ning auditeerimise lihtsustamisel asjakohaste õigusaktide kaudu, eelkõige neljanda ja seitsmenda äriühinguõigust käsitleva direktiivi kaudu;

44.   juhib tähelepanu sellele, et raamatupidamiseeskirjad mõjutavad tugevalt kogu äriõiguse valdkonda ning et uus VKEdele mõeldud IFRS mõjub siinkohal ulatuslikult VKEdele, eelkõige sekkub näiteks tugevalt äriühingute maksustamist käsitlevasse riiklikusse õigusesse; märgib, et õiglase väärtuse põhimõttel rajanev VKEdele mõeldud IFRS on vastuolus teistes jurisdiktsioonides ülekaalus oleva kapitali säilitamise põhimõttega ning ei ole alati VKEde (maksu-) huvides;

45.   on seisukohal, et VKEde mõeldud IFRSis tuleb arvesse võtta asjaolu, et Euroopa Liidus eksisteerivad erinevad ettevõtlusvormid (näiteks ühingud ja ühistud); on seetõttu arvamusel, et sellises IFRSis tuleb selgelt määratleda omavahendite mõiste, mis võtab arvesse VKEde konkreetseid vajadusi;

46.   avaldab kahetsust, et VKEdele mõeldud IFRSi projekt ei võta vajalikul määral arvesse asjaolu, et VKEde raamatupidamisaruandluse saajateks on enamasti eraisikutest osanikud, võlausaldajad, äripartnerid ja töötajad, mitte anonüümsed investorid nagu börsil noteeritud ettevõtete puhul, ning et VKEde raamatupidamisaruandluse saajad on huvitatud pikaajalisest ärisuhtest, mitte lühiajalisest investeeringust;

47.   kutsub komisjoni üles korraldama nõuetekohase konsulteerimismenetluse VKEde raamatupidamise raamistiku väljatöötamiseks Euroopa Liidus kooskõlas tavaliste õigusloome ettepanekutega ning taanduma oma kohustusest rakendada ja vastu võtta VKEdele mõeldud IFRSi, samuti hoiduma standardite paralleelsest kohaldamisest Euroopa Liidus, kuni Euroopa Liidu sisemenetlus ei ole lõppenud; kutsub komisjoni üles kaaluma halduskoormuse vähendamise võimalust VKEde jaoks raamatupidamise ja auditeerimise valdkonnas;

48.   tunnistab siiski üleüldist vajadust VKEde raamatupidamise ja auditeerimise lihtsustamise järele, samal ajal meenutades, et VKEd loovad töökohti ning on majanduskasvu mootoriks;

Tegevuskava lähenemise ja vastavuse saavutamiseks

49.   tuletab meelde, et kõikide rahvusvaheliste sidusrühmade lõppeesmärk peab olema IFRSi vastuvõtmine; tunnistab pinget kõnealuse kavatsuse vahel saavutada maksimaalne lähenemine ja soovi vahel säilitada Euroopa Liidu täielik pädevus kalduda kõrvale ülemaailmselt saavutatavast konsensusest; rõhutab, et kõrvalekalded ülemaailmsetest standarditest tuleb nii Euroopa Liidus kui ka mujal maailmas piirata minimaalselt vajalikule; on seisukohal, et kolmandad riigid peaksid suhtlema Euroopa Liidu kui tervikuga ja mitte kohtlema 27 liikmesriiki erinevalt ning et juba alustatud lähendamisprotsesse olemasolevate süsteemidega tuleb käsitleda üksnes vaheetappidena;

50.   märgib ülemaailmsete standardite kehtestamise ja lähenemise tähtsust ja soovitavust ning tunnistab, et raamatupidamisstandardite ülemaailme lähenemine toimub pidevalt kasvava kiirusega;

51.   toetab lähenemise ja võrdväärsuse ideed; rõhutab siiski, et teatavate kolmandate riikide standardite lähendamine peab põhinema sellise muutuse eelneval heade külgede ning mõju hindamisel ELi raamatupidamisaruannete koostajatele ja kasutajatele ja eelkõige VKEdele, ning palub, et IASB seda protsessi jätkamisel arvestaks;

52.   märgib, et lähenemine edeneb, ja näeb siinkohal peituvat ohtu, et arvesse võetakse eelkõige suurte kolmandate riikide majandus- ja äriühinguõiguse raamtingimusi, samal ajal kui ELi õigusraamistik omab väiksemat mõju;

53.   võtab teadmiseks, et 20. juunil 2007. aastal esitas SEC ettepaneku, mille kohaselt välismaiste emitentide raamatupidamisaruanded kinnitatakse ilma vastavusseviimise nõudeta, kui need on koostatud IASB poolt vastu võetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite ingliskeelse versiooni alusel; rõhutab, et eesmärk on, et SEC tunnustaks ELi kehtivasse õigusesse ülevõetud rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid;

54.   tervitab ELi ja Ameerika Ühendriikide raamatupidamisalase tegevuskavaga seoses tehtud edusamme ja hiljutisi teadaandeid SECilt, mille kohaselt on välismaistel eraemitentidel võimalik esitada raamatupidamisaruandeid IFRSi alusel ilma Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega vastavusse kontrollimiseta; toetab 26. septembril 2007. aastal komisjoni poolt SECile saadetud kirjas kavandatud lähenemist;

55.   tuletab meelde, et Euroopa Liidu otsus nõuda alates 2005. aasta algusest kõigilt börsiettevõtetelt konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamisel rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutamist aitas kaasa ülemaailmse huvi suurenemisele rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite vastu;

56.   tuletab meelde, et 30. aprillil 2007. aastal allkirjastasid Ameerika Ühendriikide president, Euroopa Ülemkogu eesistuja ja Euroopa Komisjoni president iga-aastase tippkohtumise lõppedes ELi-USA ühisavalduse, mis sisaldab finantsaruandluse kohta järgmist: „Finantsturud. Toetada ja üritada tagada tingimusi, mille puhul Ameerika Ühendriikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid ja rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid tunnustatakse mõlemas jurisdiktsioonis ilma vastavusseviimise vajaduseta aastal 2009 või võimaluse korral varem”;

57.   tuletab meelde lahendamata pädevuste küsimust IFRSi lõpliku tõlgendamise kohta neid kohaldavate erinevate jurisdiktsioonide vahel, mis peidab endas vastuoluliste tõlgenduste ohtu; juhib tähelepanu sellele, et lõpliku tõlgenduse võivad Euroopa-spetsiifiliste IFRSi kohta esitada üksnes Euroopa ametiasutused ja kohtud, ning kutsub komisjoni üles tagama, et see nii ka jääks; leiab, et komisjon peab koostöös liikmesriikide ja Euroopa Parlamendiga töötama välja süsteemi, mis tagaks, et rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid tõlgendatakse ja kohaldatakse ELis ühtselt;

*

- *

58.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Väärtpaberituru Reguleerijate Komiteele, Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Komitee Sihtasutusele ja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogule.

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk .

(2)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 114.

(3)  EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11.

(4)  EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1.

(5)  Ümarlauda kuuluvad IASB, Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee, EFRAGi, Fédération des Experts Comptables Européens (FEE), Businesseurope'i, audiitorfirmade ja komisjoni esindajad; see on võtmeküsimuste arutamise foorum, kus ei pakuta mingisuguseid tõlgendusi olemasolevatele standarditele.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/101

---

Zimbabwe

P6_TA(2008)0184

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon Zimbabwe kohta

(2009/C 259 E/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2004. aasta (1), 7. juuli 2005. aasta (2), 7. septembri 2006. aasta (3) ja 26. aprilli 2007. aasta (4) resolutsioone Zimbabwe kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2004. aasta (1), 7. juuli 2005. aasta (2), 7. septembri 2006. aasta (3) ja 26. aprilli 2007. aasta (4) resolutsioone Zimbabwe kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta ühist seisukohta 2008/135/ÜVJP (5), millega pikendatakse kuni 20. veebruarini 2009 ühise seisukohaga 2004/161/ÜVJP kehtestatud piirangumeetmeid Zimbabwe vastu; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta ühist seisukohta 2008/135/ÜVJP (5), millega pikendatakse kuni 20. veebruarini 2009 ühise seisukohaga 2004/161/ÜVJP kehtestatud piirangumeetmeid Zimbabwe vastu;

| — | võttes arvesse Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) riikide kriisikohtumist 12. aprillil 2008. aastal Lusakas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) riikide kriisikohtumist 12. aprillil 2008. aastal Lusakas;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et 29. märtsil 2008 toimusid Zimbabwes parlamendi alam- ja ülemkoja, presidendi- ning kohalike omavalitsuste valimised; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 29. märtsil 2008 toimusid Zimbabwes parlamendi alam- ja ülemkoja, presidendi- ning kohalike omavalitsuste valimised;

| B. | arvestades, et presidendivalimiste tulemused on veel välja kuulutamata ning parlamendivalimiste tulemused on osaliselt välja kuulutamata; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et presidendivalimiste tulemused on veel välja kuulutamata ning parlamendivalimiste tulemused on osaliselt välja kuulutamata;

| C. | arvestades, et 14. aprillil 2008 lükkas Zimbabwe ülemkohus tagasi opositsioonilise rühmituse Liikumine Demokraatlike Muutuste Eest (MDC) kiireloomulise taotluse Zimbabwe valimiskomisjonile kuulutada välja presidendivalimiste tulemused; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 14. aprillil 2008 lükkas Zimbabwe ülemkohus tagasi opositsioonilise rühmituse Liikumine Demokraatlike Muutuste Eest (MDC) kiireloomulise taotluse Zimbabwe valimiskomisjonile kuulutada välja presidendivalimiste tulemused;

| D. | arvestades, et 12. aprillil 2008 teatas Zimbabwe valimiskomisjon, et korraldab häälte ülelugemise 23 presidendivalimiste ringkonnas, kus valitsev partei Zanu-PF on tulemused vaidlustanud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 12. aprillil 2008 teatas Zimbabwe valimiskomisjon, et korraldab häälte ülelugemise 23 presidendivalimiste ringkonnas, kus valitsev partei Zanu-PF on tulemused vaidlustanud;

| E. | arvestades, et seoses eespool nimetatud Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) riikide kriisikohtumisega Lusakas nõudis ÜRO peasekretär Ban Ki-moon presidendivalimiste tulemuste avaldamist niipea kui võimalik, hoiatades et ohtu on sattunud demokraatia õhimõte Aafrikas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et seoses eespool nimetatud Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) riikide kriisikohtumisega Lusakas nõudis ÜRO peasekretär Ban Ki-moon presidendivalimiste tulemuste avaldamist niipea kui võimalik, hoiatades et ohtu on sattunud demokraatia õhimõte Aafrikas;

| F. | arvestades, et Lõuna-Aafrika Arenguühendus (SADC) on nõudnud valimistulemuste kiirendatud kontrollimist ja avaldamist vastavalt seadusjärgsele protsessile; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Lõuna-Aafrika Arenguühendus (SADC) on nõudnud valimistulemuste kiirendatud kontrollimist ja avaldamist vastavalt seadusjärgsele protsessile;

| G. | arvestades, et režiim on taas reageerinud vägivallaga opositsiooni vastu, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et režiim on taas reageerinud vägivallaga opositsiooni vastu,

1.   nõuab, et austataks Zimbabwe rahva demokraatlikke soove; nõuab tungivalt, et kõik, kes soovivad osaleda Zimbabwe tuleviku loomisel, teeksid koostööd demokraatliku muutuse jõududega;

2.   kutsub Zimbabwe valmimiskomisjoni üles viivitamatult avaldama kõik algsed valimistulemused, kuna viivitamine põhjustab ärevust ja spekulatsioone, millel on kahjustav mõju rahule, poliitilisele stabiilsusele ja Zimbabwe demokraatlikele väljavaadetele;

3.   tunnustab Zimbabwe valimiste toetusvõrgustiku, mis on valitsusväline organisatsioon, tohutut tööd tuhandete vaatlejate paigutamisel üle kogu riigi ja nende poolt saadud hääletusküsitluste tulemuste avaldamisel;

4.   ergutab jõuliselt Zimbabwe valitsust austama oma kohustusi demokraatia põhimõtete, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete osas, mis ta on võtnud, kirjutades alla Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) lepingule ja sellele lisatud protokollidele, Aafrika Liidu põhiseaduslikule aktile, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartale ja Aafrika uuele arengupartnerlusele;

5.   tunnustab Lõuna-Aafrika Arenguühendust (SADC) kriisikohtumise kokkukutsumise eest 12. aprillil 2008 ja tervitab kohtumisel osalenud riigijuhtide kommünikeed, milles nad nõuavad presidendivalimiste tulemuste kiirendatud avaldamist;

6.   tervitab Lõuna-Aafrika Vabariigi valitseva Aafrika Rahvuskongressi hiljutist tunnistust, et Zimbabwe on jõudnud „kriisiolukorda”, ja usub, et see toob kaasa positiivsed meetmed;

7.   kutsub Aafrika Liitu viivitamatult oma vahendusel kaasa aitama kiire ja positiivse lahenduse saavutamisele Zimbabwe kriisile;

8.   mõistab teravalt hukka valimisjärgse poliitilise vägivalla ja inimõiguste rikkumised, mis on suunatud opositsiooniparteide toetajate vastu;

9.   taunib umbes tosina välisajakirjaniku vahistamist viimastel nädalatel ja nõuab kõikide ajakirjandus- ja kogunemisvabaduse piirangute viivitamatut kõrvaldamist ning välismaistele uudisteagentuuridele takistamatut juurdepääsu Zimbabwele, nõuab lisaks 36 kodaniku viivitamatut vabastamist, kes vahistati valimistulemuste avaldamisega viivitamise vastase rahumeelse protesti käigus;

10.   tunnustab Lõuna-Aafrika sadamatöölisi, kes keeldusid lossimast hiina kaubalaeva An Yue Jiang'i lasti, milleks olid Zimbabwe julgeolekujõududele mõeldud relvad; kutsub kõiki Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) riike üles keelduma oma sadamates An Yue Jiang'i lasti lossimisest;

11.   kutsub Hiina valitsust üles lõpetama relvade eksporti Zimbabwesse ja andma An Yue Jiang'ile korralduse viivitamatult naasta Hiina vetesse;

12.   palub nõukogul tagada, et kõik liikmesriigid rakendaksid kindlakäeliselt olemasolevaid piiravaid meetmeid;

13.   palub nõukogul ja komisjonil kiirendada meetmete paketi ettevalmistamist, mis sisaldaks mh kiireloomulist majandusabi ja mis võetaks kasutusele kohe kui Zimbabwes on toimunud demokraatlik muutus, ning koordineerida selliseid meetmeid laiema rahvusvahelise üldsusega;

14.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, G8-riikide valitsustele, Zimbabwe ja Lõuna-Aafrika valitsustele ja parlamentidele, Briti Rahvaste Ühenduse peasekretärile, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidu komisjoni ja täidesaatva kogu esimeestele, Üleaafrikalisele Parlamendile ning Lõuna-Aafrika Arenguühenduse peasekretärile ja valitsustele.

---

(1)  ELT C 226 E, 15.9.2005, lk 358.

(2)  ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 491.

(3)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 263.

(4)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 791.

(5)  ELT L 43, 19.2.2008, lk 39.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/103

---

Naiste õigused Iraanis

P6_TA(2008)0185

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon naiste õiguste kohta Iraanis

(2009/C 259 E/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. veebruari 2008. aasta deklaratsiooni õigusakti ettepaneku kohta, mis käsitleb kriminaalõigust Iraanis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. veebruari 2008. aasta deklaratsiooni õigusakti ettepaneku kohta, mis käsitleb kriminaalõigust Iraanis;

| — | võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone Iraani kohta, eriti neid, mis käsitlevad inimõigusi, ning eelkõige 25. oktoobri 2007. aasta (1) ja 31. jaanuari 2008. aasta (2) resolutsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone Iraani kohta, eriti neid, mis käsitlevad inimõigusi, ning eelkõige 25. oktoobri 2007. aasta (1) ja 31. jaanuari 2008. aasta (2) resolutsioone;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (3) ELi aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas ja ELi poliitikat selles valdkonnas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (3) ELi aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas ja ELi poliitikat selles valdkonnas;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone, eelkõige ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/168 inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis ning 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/149 surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone, eelkõige ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/168 inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis ning 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/149 surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamise kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning ÜRO lapse õiguste konventsiooni, milles kõigis on Iraan osaline; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning ÜRO lapse õiguste konventsiooni, milles kõigis on Iraan osaline;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Iraani Islamivabariigi Majlis'e (Islami nõuandev esinduskogu) teist parlamentidevahelist kohtumist Teheranis 7.–9. detsembril 2007. aastal ning raportit selle kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Iraani Islamivabariigi Majlis'e (Islami nõuandev esinduskogu) teist parlamentidevahelist kohtumist Teheranis 7.–9. detsembril 2007. aastal ning raportit selle kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et alates 27. augustist 2006, mil Iraanis algas ühe miljoni allkirja kampaania meeste ja naiste võrdõiguslikkuse nimel, on kinni peetud või taga kiusatud rohkem kui 70 aktivisti nende rahumeelsete püüdluste tõttu teha lobitööd seaduste muutmiseks; arvestades, et Iraani ametivõimud on kampaania veebilehte blokeerinud lugematu arv kordi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates 27. augustist 2006, mil Iraanis algas ühe miljoni allkirja kampaania meeste ja naiste võrdõiguslikkuse nimel, on kinni peetud või taga kiusatud rohkem kui 70 aktivisti nende rahumeelsete püüdluste tõttu teha lobitööd seaduste muutmiseks; arvestades, et Iraani ametivõimud on kampaania veebilehte blokeerinud lugematu arv kordi;

| B. | arvestades, et Iraani naisõiguslasi represseeritakse üha enam, viimase kahe aasta jooksul on neist rohkem kui 100 kinni peetud, neid on üle kuulatud ja süüdi mõistetud, samas kui Iraani valitsus on saanud kautsjonitena üle miljoni euro; arvestades, et naiste õigusi toetavaid ajalehti, ajakirju ja muid meediakanaleid on suletud, sealhulgas tuntuim naiste õiguste eest võitlev ajakiri Zanan, mis eksisteeris üle 17 aasta ja mis suleti 28. jaanuaril 2008; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Iraani naisõiguslasi represseeritakse üha enam, viimase kahe aasta jooksul on neist rohkem kui 100 kinni peetud, neid on üle kuulatud ja süüdi mõistetud, samas kui Iraani valitsus on saanud kautsjonitena üle miljoni euro; arvestades, et naiste õigusi toetavaid ajalehti, ajakirju ja muid meediakanaleid on suletud, sealhulgas tuntuim naiste õiguste eest võitlev ajakiri Zanan, mis eksisteeris üle 17 aasta ja mis suleti 28. jaanuaril 2008;

| C. | arvestades, et kampaania tuntud liige, naisõiguslane ja keskkonnaaktivist Khadijeh Moghaddam vahistati 8. aprillil 2008 ning vabastati alles hiljuti ühe miljardi riaali (umbes 50 000 euro) suuruse kautsjoni vastu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kampaania tuntud liige, naisõiguslane ja keskkonnaaktivist Khadijeh Moghaddam vahistati 8. aprillil 2008 ning vabastati alles hiljuti ühe miljardi riaali (umbes 50 000 euro) suuruse kautsjoni vastu;

| D. | arvestades, et inimõiguste üldine olukord Iraanis on pidevalt halvenenud alates 2005. aastast, ning arvestades, et 2007. aastal hukkamiste arv peaaegu kahekordistus, mistõttu Iraan on Saudi Araabia järel teisel kohal kui elaniku kohta kõrgeima hukkamismääraga riik, ning Iraan ja Saudi Araabia on koos Jeemeniga ainsad, kus hukkamist kohaldatakse ka isikutele, kes on kuriteo toime pannud alla 18-aastaselt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et inimõiguste üldine olukord Iraanis on pidevalt halvenenud alates 2005. aastast, ning arvestades, et 2007. aastal hukkamiste arv peaaegu kahekordistus, mistõttu Iraan on Saudi Araabia järel teisel kohal kui elaniku kohta kõrgeima hukkamismääraga riik, ning Iraan ja Saudi Araabia on koos Jeemeniga ainsad, kus hukkamist kohaldatakse ka isikutele, kes on kuriteo toime pannud alla 18-aastaselt;

| E. | arvestades, et vähemalt kümmet naist – Irani, Khayrieh'd, Kobra N.-i, Fatemeh'd, Ashraf Kalhorit, Shamameh Ghorbanit, Leyla Ghomit, Hajari ning õdesid Zohreh ja Azar Kabiriniati – ning kahte meest, Abdollah Farivari ja nimetut afgaani kodanikku ähvardab endiselt oht saada kividega surnuks visatud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vähemalt kümmet naist – Irani, Khayrieh'd, Kobra N.-i, Fatemeh'd, Ashraf Kalhorit, Shamameh Ghorbanit, Leyla Ghomit, Hajari ning õdesid Zohreh ja Azar Kabiriniati – ning kahte meest, Abdollah Farivari ja nimetut afgaani kodanikku ähvardab endiselt oht saada kividega surnuks visatud;

| F. | arvestades, et Mokarrameh Ebrahimi mõisteti surma kividega surnuks viskamise läbi koos tema elukaaslase ja laste isaga kõigest selle eest, et nad olid abieluvälises suhtes – sellist käitumist ei peeta rahvusvaheliste õigusnormide järgi kuriteoks; arvestades, et Mokarrameh Ebrahimile andis 11-aastase vangistuse järel armu Iraani kõrgeim juht ajatolla Ali Khamenei ning naine vabastati 17. märtsil 2008 koos noorema, 5-aastase pojaga, kuid kahjuks toimus see pärast seda, kui ta elukaaslane Ja'Far Kiani oli 2007. aasta juulis kividega surnuks visatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Mokarrameh Ebrahimi mõisteti surma kividega surnuks viskamise läbi koos tema elukaaslase ja laste isaga kõigest selle eest, et nad olid abieluvälises suhtes – sellist käitumist ei peeta rahvusvaheliste õigusnormide järgi kuriteoks; arvestades, et Mokarrameh Ebrahimile andis 11-aastase vangistuse järel armu Iraani kõrgeim juht ajatolla Ali Khamenei ning naine vabastati 17. märtsil 2008 koos noorema, 5-aastase pojaga, kuid kahjuks toimus see pärast seda, kui ta elukaaslane Ja'Far Kiani oli 2007. aasta juulis kividega surnuks visatud;

| G. | arvestades, et ülemkohtunik ajatolla Seyyed Mahmoud Hashemi Shahroudi tegi hiljuti olulise otsuse, tühistades nn ajutise naise Shahla Jahedi surmamõistmise, leides menetlusvigu algses uurimises, mille alusel tunnistati naine süüdi oma ajutise abikaasa alalise naise mõrvas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ülemkohtunik ajatolla Seyyed Mahmoud Hashemi Shahroudi tegi hiljuti olulise otsuse, tühistades nn ajutise naise Shahla Jahedi surmamõistmise, leides menetlusvigu algses uurimises, mille alusel tunnistati naine süüdi oma ajutise abikaasa alalise naise mõrvas;

| H. | arvestades, et naiste õigused on viimastel aastatel veidi paranenud, näiteks on tütarlaste vanuse alampiir abiellumisel tõusnud 9-lt aastalt 13-le aastale, lahutatud emadele jääb poegade hooldusõigus kuni nende 7-aastaseks (enne kõigest 2-aastaseks) saamiseni, naised saavad nüüd töötada juristidena, taotleda abielulahutust ja keelata oma abikaasal teise naisega abielluda; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et naiste õigused on viimastel aastatel veidi paranenud, näiteks on tütarlaste vanuse alampiir abiellumisel tõusnud 9-lt aastalt 13-le aastale, lahutatud emadele jääb poegade hooldusõigus kuni nende 7-aastaseks (enne kõigest 2-aastaseks) saamiseni, naised saavad nüüd töötada juristidena, taotleda abielulahutust ja keelata oma abikaasal teise naisega abielluda;

| I. | arvestades, et hiljuti esitati Majlisele (Iraani parlamendile) nn perekonnakaitse seaduseelnõu, milles püütakse täiendavalt seadustada polügaamiat, ajutist abielu ning meeste ühepoolset õigust meelevaldselt abielu lahutada ja meeste ühepoolset lapse hooldusõigust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hiljuti esitati Majlisele (Iraani parlamendile) nn perekonnakaitse seaduseelnõu, milles püütakse täiendavalt seadustada polügaamiat, ajutist abielu ning meeste ühepoolset õigust meelevaldselt abielu lahutada ja meeste ühepoolset lapse hooldusõigust;

| J. | arvestades, et Iraan ei ole ikka veel naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni osaline; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Iraan ei ole ikka veel naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni osaline;

1.   väljendab rahulolu Khadijeh Moghaddami ja Mokarrameh Ebrahimi vabastamise üle ning märgib Iraani ajatolla ja ülemkohtuniku osa nendes juhtumites; nõuab Shahla Jahedi vabastamist;

2.   mõistab sügavalt hukka kodanikuühiskonna liikumiste, sealhulgas selliste naisõiguslaste nagu ühe miljoni allkirja kampaanias osalenute represseerimise Iraanis; nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud lõpetaksid sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadust rahumeelselt kasutavate isikute ahistamise, hirmutamise ja tagakiusamise ning vabastaksid viivitamata ja tingimusteta kõik süümevangid; tuletab meelde oma 25. oktoobri 2007. aasta ja 31. jaanuari 2008. aasta resolutsioone;

3.   tunnustab naiste aktiivset ja olulist rolli Iraani ühiskonnas, mida nad täidavad püsivale ja suurele õiguslikule ebaõiglusele vaatamata, ning mis võib olla inspiratsiooni- ja lootuseallikaks piirkonna teistes riikides elavatele naistele;

4.   kutsub Iraani parlamenti ja valitsust üles muutma diskrimineerivaid Iraani õigusakte, milles välistatakse muu hulgas naiste nimetamine riigi juhtivatele ametikohtadele ja kohtunikeks, ei anta neile meestega võrdseid õigusi abielu, abielulahutuse, laste hooldusõiguse ja pärimise osas, ning sätestatakse, et naiste esitatud tõendid kohtus on väärt kõigest poolt mehe esitatud tõenditest; on seisukohal, et teatavatel tingimustel võib selline ebaõiglus osaliselt põhjustada naiste poolt toimepandud vägivallakuritegusid;

5.   väljendab uuesti oma sügavat hukkamõistu surmanuhtlusele üldiselt; nõuab viivitamata Iraanis toimuvatele hukkamistele moratooriumi kehtestamist ning on šokeeritud sellest, et Iraanis hukatakse terve maailma kohta kõige rohkem alaealisi õigusrikkujaid ja kividega surnuks viskamise moratooriumi ei ole ikka veel täielikult rakendatud;

6.   võtab teadmiseks ülemkohtunik Sharoudi antud juhised eelneva nõusolekuta avalike hukkamiste keelamise ning ilma süüdistust esitamata pikaajalise kinnipidamise keelamise kohta;

7.   kutsub äsjavalitud Majlise liikmeid üles viima kiiresti ellu Iraani karistusseadustiku alustatud reformi, eesmärgiga eelkõige kaotada kividega surnuks viskamine ja alaealiste õigusrikkujate hukkamine, võtma meetmeid surmanuhtluse moratooriumi kehtestamiseks, viima Iraani seadusandluse kooskõlla inimõigusalaste rahvusvaheliste kohustustega ning ratifitseerima konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta;

8.   kutsub nõukogu ja komisjoni üles jälgima teraselt inimõiguste olukorda Iraanis, arutama konkreetseid inimõiguste rikkumise juhtumeid Iraanis riigi ametivõimudega ning esitama Euroopa Parlamendile 2008. aasta teises pooles selles küsimuses ülevaatliku aruande, mis sisaldaks muu hulgas ettepanekuid algatada projekte, mida võiks rahastada demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (4) raames;

9.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO inimõiguste nõukogule, Iraani ülemkohtunikule ning Iraani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0488.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0031.

(3)  A6-0153/2008.

(4)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 1.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/106 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/106

---

Tšaad

P6_TA(2008)0186

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Tšaadis

(2009/C 259 E/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsiooni kohta Tšaadis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (1) ning 13. detsembri 2007. aasta resolutsiooni Ida-Tšaadi kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsiooni kohta Tšaadis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (1) ning 13. detsembri 2007. aasta resolutsiooni Ida-Tšaadi kohta (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsust 2008/101/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni käivitamise kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR Tchad/RCA) (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsust 2008/101/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni käivitamise kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR Tchad/RCA) (3);

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 25. septembri 2007. aasta resolutsiooni 1778(2007), milles nähakse ette mitmemõõteline rahvusvaheline kohalolek Tšaadi idaosas ja Kesk-Aafrika Vabariigi kirdeosas, sealhulgas Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioon EUFOR TCHAD/RCA; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 25. septembri 2007. aasta resolutsiooni 1778(2007), milles nähakse ette mitmemõõteline rahvusvaheline kohalolek Tšaadi idaosas ja Kesk-Aafrika Vabariigi kirdeosas, sealhulgas Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioon EUFOR TCHAD/RCA;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. juuli 2007. aasta resolutsiooni 1769(2007), millega loodi esialgu kaheteistkümneks kuuks Aafrika Liidu ja ÜRO ühisoperatsioon Dārfūris (UNAMID); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. juuli 2007. aasta resolutsiooni 1769(2007), millega loodi esialgu kaheteistkümneks kuuks Aafrika Liidu ja ÜRO ühisoperatsioon Dārfūris (UNAMID);

| — | võttes arvesse Tšaadi presidendi ja N'Djamena relvastamata opositsiooni vahel 13. augustil 2007. aastal allkirjastatud poliitilist kokkulepet selle kohta, et tugevdada demokraatiaprotsessi Tšaadis kõigi oluliste Tšaadi võimu- ja opositsioonierakondade osalusel, ning 2009. aastaks planeeritavate parlamendivalimiste korraldamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšaadi presidendi ja N'Djamena relvastamata opositsiooni vahel 13. augustil 2007. aastal allkirjastatud poliitilist kokkulepet selle kohta, et tugevdada demokraatiaprotsessi Tšaadis kõigi oluliste Tšaadi võimu- ja opositsioonierakondade osalusel, ning 2009. aastaks planeeritavate parlamendivalimiste korraldamise kohta;

| — | võttes arvesse 13. märtsil 2008. aastal Dakaris sõlmitud mittekallaletungilepingut Tšaadi ja Sudaani riigipeade vahel, mis toimus Islami Konverentsi Organisatsiooni tippkohtumise käigus ja presidentide Abdoulaye Wade (Senegal) ja Omar Bongo (Gabon) patronaaži all; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. märtsil 2008. aastal Dakaris sõlmitud mittekallaletungilepingut Tšaadi ja Sudaani riigipeade vahel, mis toimus Islami Konverentsi Organisatsiooni tippkohtumise käigus ja presidentide Abdoulaye Wade (Senegal) ja Omar Bongo (Gabon) patronaaži all;

| — | võttes arvesse AKV-ELi partnerluslepingut (Cotonou leping) (4), eelkõige selle humanitaar- ja erakorralise abi peatükki; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi partnerluslepingut (Cotonou leping) (4), eelkõige selle humanitaar- ja erakorralise abi peatükki;

| — | võttes arvesse rahvusvahelisi inimõiguste konventsioone ja muid inimõigusi käsitlevaid dokumente; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelisi inimõiguste konventsioone ja muid inimõigusi käsitlevaid dokumente;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | avaldades muret selle üle, et alates 3. veebruarist 2008 pole tulnud teateid demokraatliku opositsioonierakondade liidu kõneisiku Ibni Oumar Mahamat Salehi ega teiste poliitvangide kohta; |
| --- | --- |

A.

avaldades muret selle üle, et alates 3. veebruarist 2008 pole tulnud teateid demokraatliku opositsioonierakondade liidu kõneisiku Ibni Oumar Mahamat Salehi ega teiste poliitvangide kohta;

| B. | avaldades muret opositsiooniparteide lihttoetajate ja liidrite vahistamise üle pärast mässuliste katset president Idriss Déby Itno 2008. aasta veebruaris kukutada; |
| --- | --- |

B.

avaldades muret opositsiooniparteide lihttoetajate ja liidrite vahistamise üle pärast mässuliste katset president Idriss Déby Itno 2008. aasta veebruaris kukutada;

| C. | arvestades, et president Déby on kasutanud relvastatud vastupanuliikumisega puhkenud konflikti rahumeelsete tsiviilisikutest opositsiooniliidrite vahistamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et president Déby on kasutanud relvastatud vastupanuliikumisega puhkenud konflikti rahumeelsete tsiviilisikutest opositsiooniliidrite vahistamiseks;

| D. | arvestades, et Tšaadi julgeolekujõud on süüdi karistamatutes kohtuvälistes hukkamistes, piinamistes, meelevaldsetes vahistamistes ning inimõiguste kaitsjad ja ajakirjanikud on pidevalt vahistamise, ebaõiglase kohtupidamise ja vangistamise ohus, mis on vastuolus nende sõnavabadusega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Tšaadi julgeolekujõud on süüdi karistamatutes kohtuvälistes hukkamistes, piinamistes, meelevaldsetes vahistamistes ning inimõiguste kaitsjad ja ajakirjanikud on pidevalt vahistamise, ebaõiglase kohtupidamise ja vangistamise ohus, mis on vastuolus nende sõnavabadusega;

| E. | arvestades, et Tšaadi president kasutas eriolukorda, et anda korraldus 1994. aasta ajakirjandusvabaduse seaduse tühistamiseks, ning välisajakirjanduse korrespondentidel tuleb teavitamiskohustuse täitmisel kokku puutuda suurte raskustega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Tšaadi president kasutas eriolukorda, et anda korraldus 1994. aasta ajakirjandusvabaduse seaduse tühistamiseks, ning välisajakirjanduse korrespondentidel tuleb teavitamiskohustuse täitmisel kokku puutuda suurte raskustega;

| F. | arvestades, et presidendi dekreedis, millega nähakse ette 2. ja 3. veebruari 2008 sündmuste asjus uurimiskomisjoni moodustamine, ei tagata nimetatud komisjoni erapooletust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et presidendi dekreedis, millega nähakse ette 2. ja 3. veebruari 2008 sündmuste asjus uurimiskomisjoni moodustamine, ei tagata nimetatud komisjoni erapooletust;

| G. | olles mures Tšaadi idaosas valitseva julgeolekuolukorra pärast, mis on alates 2006. aastast halvenenud Tšaadi julgeolekujõudude ja Tšaadi mässuliste vaheliste kokkupõrgete ning Janjaweedi relvarühmituste ja Sudaanist pärit väesalkade rünnakute tõttu, millele lisanduvad veel banditism ja humanitaarorganisatsioonide ründamine; |
| --- | --- |

G.

olles mures Tšaadi idaosas valitseva julgeolekuolukorra pärast, mis on alates 2006. aastast halvenenud Tšaadi julgeolekujõudude ja Tšaadi mässuliste vaheliste kokkupõrgete ning Janjaweedi relvarühmituste ja Sudaanist pärit väesalkade rünnakute tõttu, millele lisanduvad veel banditism ja humanitaarorganisatsioonide ründamine;

| H. | arvestades, et kriisi lahendamiseks tuleb kõikehõlmava poliitilise leppimisprotsessi abil, millel on elanikkonna toetus, tegeleda selle algpõhjustega, et saavutada rahu, turvalisus ja areng; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kriisi lahendamiseks tuleb kõikehõlmava poliitilise leppimisprotsessi abil, millel on elanikkonna toetus, tegeleda selle algpõhjustega, et saavutada rahu, turvalisus ja areng;

| I. | arvestades, et Tšaadi uus peaminister Youssouf Saleh Abbas kinnitas, et peab esmatähtsaks ülalnimetatud 13. augustil 2007. aastal Euroopa Liidu eestkostel sõlmitud kokkulepete elluviimist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Tšaadi uus peaminister Youssouf Saleh Abbas kinnitas, et peab esmatähtsaks ülalnimetatud 13. augustil 2007. aastal Euroopa Liidu eestkostel sõlmitud kokkulepete elluviimist;

| J. | arvestades, et demokraatliku opositsioonierakondade liit, mis tegutseb peamise opositsioonijõuna, nõustus vajadusega luua laiapõhjaline valitsus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et demokraatliku opositsioonierakondade liit, mis tegutseb peamise opositsioonijõuna, nõustus vajadusega luua laiapõhjaline valitsus;

| K. | arvestades, et 2008. aasta aprilli alguses leidis Adé piirkonnas aset uusi kokkupõrkeid valitsuse vägede ja mässuliste relvajõudude vahel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2008. aasta aprilli alguses leidis Adé piirkonnas aset uusi kokkupõrkeid valitsuse vägede ja mässuliste relvajõudude vahel;

| L. | arvestades läbirääkimiste alustamist Tripolis valitsuse esindajate ja mässuliste esindajate vahel; |
| --- | --- |

L.

arvestades läbirääkimiste alustamist Tripolis valitsuse esindajate ja mässuliste esindajate vahel;

| M. | arvestades, et kaheteistkümnes põgenikelaagris Tšaadi idaosas on juba üle 250 000 Sudaani põgeniku; arvestades, et 2008. aasta veebruaris, kui pinged Dārfūris kasvasid, lisandus neile vähemalt 12 000 uut põgenikku; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kaheteistkümnes põgenikelaagris Tšaadi idaosas on juba üle 250 000 Sudaani põgeniku; arvestades, et 2008. aasta veebruaris, kui pinged Dārfūris kasvasid, lisandus neile vähemalt 12 000 uut põgenikku;

| N. | arvestades, et Tšaadis on juba üle 57 000 põgeniku Keks-Aafrika Vabariigist ning rõhuv enamik neist paikneb maa lõunaosas asuvas neljas põgenikelaagris; arvestades, et lisaks nimetatud põgenikele on Tšaadi idaosas ligikaudu 180 000 riigi sees ümber asunud isikut, kes on riigi sees ümber asunud ja teevad seda jätkuvalt, et põgeneda rahvustevahelise vägivalla eest; arvestades, et EUFORi kohalesaatmine võib aidata luua tingimusi riigi sees ümberasustatud isikute tagasipöördumiseks, kuid sellist tagasipöördumist ei tohi tagant kiirustada; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Tšaadis on juba üle 57 000 põgeniku Keks-Aafrika Vabariigist ning rõhuv enamik neist paikneb maa lõunaosas asuvas neljas põgenikelaagris; arvestades, et lisaks nimetatud põgenikele on Tšaadi idaosas ligikaudu 180 000 riigi sees ümber asunud isikut, kes on riigi sees ümber asunud ja teevad seda jätkuvalt, et põgeneda rahvustevahelise vägivalla eest; arvestades, et EUFORi kohalesaatmine võib aidata luua tingimusi riigi sees ümberasustatud isikute tagasipöördumiseks, kuid sellist tagasipöördumist ei tohi tagant kiirustada;

| O. | arvestades, et EUFORi missiooni kohalesaatmine, millel on ÜRO Julgeolekunõukogu heakskiit, on muutunud hädavajalikuks muu hulgas seetõttu, et ÜRO-l ja ELil on „vastutus kaitsta” kõnesoleva piirkonna tsiviilisikuid kõikide võimalike vahenditega ning pakkuda humanitaarabi ja tagada humanitaarabitöötajate turvalisus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EUFORi missiooni kohalesaatmine, millel on ÜRO Julgeolekunõukogu heakskiit, on muutunud hädavajalikuks muu hulgas seetõttu, et ÜRO-l ja ELil on „vastutus kaitsta” kõnesoleva piirkonna tsiviilisikuid kõikide võimalike vahenditega ning pakkuda humanitaarabi ja tagada humanitaarabitöötajate turvalisus;

| P. | arvestades, et mitmed mässuliste rühmitused okupeerivad jätkuvalt osa Tšaadi territooriumist, paiknedes mõlemal pool Tšaadi-Sudaani piiri; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et mitmed mässuliste rühmitused okupeerivad jätkuvalt osa Tšaadi territooriumist, paiknedes mõlemal pool Tšaadi-Sudaani piiri;

| Q. | arvestades, et Tšaad on süüdistanud Sudaani mittekallaletungilepingu rikkumises ning mässuliste väljaõpetamises ja relvastamises, et saata neid uutele rünnakutele Tšaadi valitsuse vastu; arvestades, et Sudaani valitsus eitab igasugust seotust mässulistega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Tšaad on süüdistanud Sudaani mittekallaletungilepingu rikkumises ning mässuliste väljaõpetamises ja relvastamises, et saata neid uutele rünnakutele Tšaadi valitsuse vastu; arvestades, et Sudaani valitsus eitab igasugust seotust mässulistega;

| R. | arvestades, et 13. märtsil 2008. aastal Dakaris Islami Konverentsi Organisatsiooni tippkohtumise käigus allkirjastatud rahulepinguga loodud kontaktrühm on juba kogunenud, et uurida Tšaadi valitsuse süüdistusi Sudaani valitsuse vastu Tšaadi mässuliste toetamise pärast; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 13. märtsil 2008. aastal Dakaris Islami Konverentsi Organisatsiooni tippkohtumise käigus allkirjastatud rahulepinguga loodud kontaktrühm on juba kogunenud, et uurida Tšaadi valitsuse süüdistusi Sudaani valitsuse vastu Tšaadi mässuliste toetamise pärast;

| S. | arvestades, et EL on kinnitanud valmidust tegutseda kõnesolevas konfliktis vahendajana; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et EL on kinnitanud valmidust tegutseda kõnesolevas konfliktis vahendajana;

| T. | arvestades, et üle 4,5 miljoni inimese Dārfūris ja Tšaadi isaosas vajavad eluks humanitaarabi ning pidev võitlus pärsib maailma toiduabi programmi tegevust Tšaadi idaosas, takistades juurdepääsu mõnedele põgenikelaagritele ja põhjustades viivitusi toidu kohaletoimetamisel teistesse laagritesse; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et üle 4,5 miljoni inimese Dārfūris ja Tšaadi isaosas vajavad eluks humanitaarabi ning pidev võitlus pärsib maailma toiduabi programmi tegevust Tšaadi idaosas, takistades juurdepääsu mõnedele põgenikelaagritele ja põhjustades viivitusi toidu kohaletoimetamisel teistesse laagritesse;

| U. | arvestades, et pärast Sudaani konflikti kandumist Tšaadi on Tšaadi tsiviilisikud pidanud taluma mitmeid inimõiguste rikkumisi, nagu külade põletamine ja rüüstamine ning vägivald naiste vastu, sealhulgas vägistamine; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et pärast Sudaani konflikti kandumist Tšaadi on Tšaadi tsiviilisikud pidanud taluma mitmeid inimõiguste rikkumisi, nagu külade põletamine ja rüüstamine ning vägivald naiste vastu, sealhulgas vägistamine;

| V. | arvestades, et ebastabiilne poliitiline olukord ja relvakonflikt Tšaadis raskendavad Dārfūri põgenike olukorda, eelkõige pärast Tšaadi valitsuse hiljutisi ähvardusi saata edaspidi Dārfūrist saabuvad pagulased riigist välja; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ebastabiilne poliitiline olukord ja relvakonflikt Tšaadis raskendavad Dārfūri põgenike olukorda, eelkõige pärast Tšaadi valitsuse hiljutisi ähvardusi saata edaspidi Dārfūrist saabuvad pagulased riigist välja;

| W. | arvestades, et 2008. aastal kaheksa ÜRO agentuuri ja 14 valitsusvälise organisatsiooni ettepanekul korraldatud Tšaadile humanitaarabi andmise kampaania raames otsitud 290 miljonist USA dollarist, on kohale toimetatud vähem kui 20 %; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et 2008. aastal kaheksa ÜRO agentuuri ja 14 valitsusvälise organisatsiooni ettepanekul korraldatud Tšaadile humanitaarabi andmise kampaania raames otsitud 290 miljonist USA dollarist, on kohale toimetatud vähem kui 20 %;

| X. | arvestades, et maailma toiduabi programmi agentuuril tuleb olla võimeline viima enne vihmaperioodi algust kuue kuu toiduvarud põgenikelaagritesse ja riigi sees ümber asunud isikute asupaikadesse; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et maailma toiduabi programmi agentuuril tuleb olla võimeline viima enne vihmaperioodi algust kuue kuu toiduvarud põgenikelaagritesse ja riigi sees ümber asunud isikute asupaikadesse;

| Y. | arvestades, et ka toiduainete hindade järsk tõus on maailma toiduabi programmi agentuuri jaoks suur probleem, mis tähendab, et kõnesolev agentuur vajab järgmistel kuudel veelgi suuremat tuge, et rahuldada asjaomase piirkonna vajadus toiduainete järele; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ka toiduainete hindade järsk tõus on maailma toiduabi programmi agentuuri jaoks suur probleem, mis tähendab, et kõnesolev agentuur vajab järgmistel kuudel veelgi suuremat tuge, et rahuldada asjaomase piirkonna vajadus toiduainete järele;

| Z. | arvestades, et laste kaitse peab jätkuvalt olema esmase tähtsusega eesmärk ning Tšaadi laste suhtes on toime pandud raskeid inimõiguste rikkumisi, nagu värbamine relvajõududesse ja väesalkadesse ning ärakasutamine nende poolt, erineval otstarbel röövimine, inimkaubandus ning, eelkõige tütarlaste puhul, vägistamine ja seksuaalne vägivald; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et laste kaitse peab jätkuvalt olema esmase tähtsusega eesmärk ning Tšaadi laste suhtes on toime pandud raskeid inimõiguste rikkumisi, nagu värbamine relvajõududesse ja väesalkadesse ning ärakasutamine nende poolt, erineval otstarbel röövimine, inimkaubandus ning, eelkõige tütarlaste puhul, vägistamine ja seksuaalne vägivald;

| AA. | arvestades, et vähem kui 20 % Tšaadi lastest käib koolis, samal ajal kui hinnanguliselt 7 000 kuni 10 000 last (alla kaheksateistaastast) on tegutsemas sõdurina, |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et vähem kui 20 % Tšaadi lastest käib koolis, samal ajal kui hinnanguliselt 7 000 kuni 10 000 last (alla kaheksateistaastast) on tegutsemas sõdurina,

1.   kinnitab oma solidaarsust Tšaadi rahvaga, eriti käimasoleva konflikti ohvritega;

2.   väljendab sügavaimat muret Ibni Oumar Mahamat Salehi saatuse pärast, kelle kohta puuduvad andmeid pärast tema vahistamist 3. veebruaril 2008. aastal; peab Tšaadi võime isiklikult vastutavaks tema tervisliku seisundi eest ning nõuab neilt vajalike meetmete võtmist tema viivitamatuks vabastamiseks;

3.   mõistab hukka opositsioonipoliitikute ja ajakirjanike tagakiusamise ja meelevaldsed vahistamised; kutsub Tšaadi valitsust lahendama ikka veel vahistatud opositsioonipoliitikute ja ajakirjanike olukorra, tegelema nende juhtumitega kooskõlas õigusriigi aluspõhimõtetega ning lõpetama kõik meelevaldsed vahistamised ning tooma kohtu ette isikud, kes on rikkunud inimõigusi;

4.   tuletab meelde, et Tšaadi valitsusel on rahvusvaheline kohustus teavitada poliitvangide perekonnaliikmeid nende asukohast;

5.   palub Tšaadi valitsusel täita kõiki inimõigusi käsitlevaid rahvusvahelisi õigusakte, millega riik on ühinenud;

6.   juhib tähelepanu asjaolule, et ühtegi parlamendiliiget ei tohiks vangistada, võtmata temalt enne parlamendiliikme puutumatust;

7.   rõhutab, et Tšaadi poliitikas tuleb parandada rahvuslikku ja geograafilist esindatust; toonitab asjaolu, et Dārfūri kriis ei ole kõigi Tšaadi probleemide põhjus, sest humanitaarolukord on kujunenud alles viimase kuue aasta jooksul; rõhutab, et Tšaadil on olnud siseprobleeme rohkem kui nelja aastakümne vältel; mõistab hukka kõik Tšaadi valitsuse katsed kasutada Sudaani ja Dārfūri kattevajuna, et varjata poliitilisi erimeelsusi Tšaadis, pikendades sellega poliitiliste rahutuste perioodi riigis;

8.   kutsub kõiki pooli, eelkõige Tšaadi valitsust, täitma oma kohustust luua eeldused rahvusvahelistele standarditele vastavate vabade ja õiglaste valimiste toimumiseks 2009. aastal;

9.   juhib tähelepanu asjaolule, et ilma avameelse üleriigilise lepitusprotsessi ja kõigi osapoolte vahelise üldise dialoogita ei ole võimalik leida ühtegi püsivat lahendust õigusriigi ja tõelise demokraatia põhimõtetel rajaneva õiglase ja üldise rahu saavutamiseks; võtab teadmiseks uue peaministri väljendatud kavatsuse viia ellu 13. augusti 2007. aasta kokkulepped;

10.   kinnitab, et võimalikult kiiresti tuleb alustada reaalset, igakülgset ja kõikehõlmavat Tšaadi sisest dialoogi; rõhutab, kui oluline on kaasata mässulised rühmitused poliitilisse protsessi ning ergutab kõiki osapooli, sealhulgas Tšaadi valitsust ja ELi otsima võimalusi läbirääkimiste pidamiseks relvastatud opositsioonijõududega nii pea, kui nad nõustuvad täieliku ja tingimusteta relvarahuga;

11.   kutsub Aafrika Liitu hõlbustama igakülgse dialoogi pidamist, mille eesmärk on üldise rahuprotsessi tagamine ja demokraatlike valimiste ettevalmistamine;

12.   kutsub ELi jätkama 13. augusti 2007. aasta kokkuleppe kohaldamise järelevalvet, et alustada võimalikult kiiresti igakülgset poliitilist lepitusprotsessi kooskõlas demokraatia põhimõtetega;

13.   kinnitab taas oma põhimõttekindlat vastuseisu kõigile võimuhaaramise katsetele relvade abil; mõistab kindlalt hukka mässuliste rühmituste jätkuva sõjategevuse Tšaadis;

14.   tunnistab Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooni EUFOR TCHAD/RCA vajalikkust põgenike ja ümberasustatute laagrite ja humanitaarorganisatsioonide julgeoleku erapooletul ja kõige neutraalsemal viisil tagamisel; avaldab kahetsust, et EURFORI vägede koosseis ei peegelda piisavalt Euroopa Liidu mitmekesisust. ning kutsub liikmesriike, kes seda veel teinud pole, andma oma panuse vägede koosseisu ja vajalikesse vahenditesse, et tagada selle euroopalik olemus; kutsub liikmesriike ja nõukogu võtma missiooni tegevuses arvesse soolist aspekti ja inimõigusi;

15.   rõhutab, et nimetatud vägede käsutuses peavad olema kõik vajalikud vahendid ja nad peavad neid kasutama ohustatud tsiviilisikute kaitsmiseks, järgides seejuures täielikult inimõigusi käsitlevat rahvusvahelist õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust; nõuab tungivalt, et kõik konflikti pooled järgiksid inimõigusi ja humanitaarõigust, lõpetaksid kõik rünnakud põgenikele, riigi sees ümberasustatud isikutele ja tsiviilisikutele kõnesolevas piirkonnas ning lubaksid humanitaarorganisatsioonidel aidata kannatavat tsiviilelanikkonda;

16.   väljendab taas sügavat muret üha tõsisemaks muutuva humanitaar- ja julgeolekuolukorra pärast Tšaadis ning kutsub rahvusvahelist üldsust suurendama toetust 2008. aastal Tšaadile humanitaarabi andmise kampaania raames; rõhutab, et kiiresti on vaja annetusi, et tagada ostude tegemise lõpetamine lähikuudel, et toiduabi jõuaks Ida-Tšaadi õigel ajal; toonitab, et sellised rahalised vahendid peaksid olema kättesaadavad juba aasta ette, et katta taolisi hädavajadusi;

17.   väljendab sügavat muret negatiivse mõju pärast, mida humanitaarkriis avaldab piirkonna stabiilsusele; soovitab kõige kiiremas korras kokku kutsuda rahvusvahelise piirkondliku konverentsi, et arutada Tšaadi ja tema naaberriikide keerulisi suhteid;

18.   kutsub sellega seoses Tšaadi ja Sudaani valitsusi täitma ja järgima 13. märtsi 2008. aasta mittekallaletungilepingut;

19.   kutsub Tšaadi ja Sudaani valitsust viivitamata lõpetama igasuguse toetuse andmise relvarühmitustele Dārfūris ja Ida-Tšaadis, täitma oma kohustusi tõkestamaks relvarühmitustel ühise piiri ületamist, lahendama erimeelsused poliitilise dialoogi abil ning võtma kõik vajalikud meetmed praeguse olukorra stabiliseerimiseks;

20.   nõuab inimõiguste rikkumise juhtumite, inimsusevastaste kuritegude, naiste ja laste suhtes seksuaalse vägivalla kasutamise juhtumite ning põgenikelaagrites ja riigi sees ümberasustatud isikute laagrites meeste ja laste sunniviisilise värbamise juhtumite kindlakstegemist, neist teada andmist ning selle eest kohtu alla andmist ja karistamist vastavalt inimõigusi käsitlevatele rahvusvahelistele õigusaktidele;

21.   avaldab toetust ÜRO Kesk-Aafrika Vabariigi ja Tšaadi missiooni (MINUCRAT) tegevusele, kelle ülesanne on abistada Tšaadi kohtu- ja vanglasüsteeme ning õpetada välja Tšaadi humanitaarkaitse politsei, kelle ülesanne on hoida korda põgenikelaagrites ja riigi sees ümberasustatud isikute elukohtades;

22.   rõhutab, kui oluline on viia läbi selge sõnumiga avalikkuse teavitamise kampaaniaid, et EUFOR saaks teavitada mitte ainult kohalikku elanikkonda, vaid ka valitsusväliseid organisatsioone oma kohaoleku eesmärgist piirkonnas;

23.   väljendab pettumust seoses asjaoluga, et EUFORi väed ei ole veel jõudnud Guereda piirkonda, mis on üks keerulisemaid piirkondi etniliste erimeelsuste ja põgenike suure sisserände tõttu; tunneb muret asjaolu pärast, et kõnesolev piirkond on jäänud kaitseta ning nõuab tungivalt EUFORi vägede võimalikult kiiret paigutamist nendele aladele, et tagada turvalisus selles ohtlikus piirkonnas;

24.   rõhutab, et riigi sees ümberasustatud isikute probleemi lahendamisel Tšaadis tuleb arvesse võtta kohaliku elanikkonna enda ja valitsuse arvamust; soovitab, et lepituskavad hõlmaksid nii riigi sees ümberasustatud isikuid kui ka kohalikku elanikkonda;

25.   väljendab rahulolu seoses asjaoluga, et 10. Euroopa Arengufondi raames on ette nähtud ümberasustatud isikuid ja põgenikke vastuvõtvate alade taastamine ja ülesehitamine;

26.   rõhutab asjaolu, et inimõigused peavad leidma kindla koha Tšaadi haridussüsteemides ning võimalikult kiiresti tuleb alg- ja keskkoolides rakendada inimõigustealase koolituse tegevuskavad; märgib, et EUFORil võiks olla oma osa laste värbamise tõkestamisel mässuliste rühmituste poolt, tehes koostööd kogukonna juhtidega lapsi varitsevast ohust teavitamisel;

27.   palub vabastada kõik alla 18aastased lapsed Tšaadi väejõudude teenistusest, sealhulgas relvastatud omakaitserühmitustest ja muudest Tšaadi valitsuselt toetust saavatest poolsõjaväelistest rühmitustest, ning andma nad üle perekondadele või asjakohastele lastekaitseasutustele;

28.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Aafrika Liidule, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentidele ning Tšaadi, Kesk-Aafrika Vabariigi ja Sudaani presidendile, valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0419.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0630.

(3)  ELT L 34, 8.2.2008, lk 39.

(4)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev 22. aprill 2008

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/111 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/111

---

Piiriülene koostöö terrorismi ja piiriülese kuritegevuse vastu võitlemiseks *

P6_TA(2008)0128

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Saksamaa Liitvabariigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus otsuse 2008/.../JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) rakendamise kohta (11563/2007 – 11045/1/2007 – C6-0409/2007 – 2007/0821(CNS))

(2009/C 259 E/21)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi algatust (11563/2007 ja 11045/1/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi algatust (11563/2007 ja 11045/1/2007);

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punkti c; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punkti c;

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0409/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0409/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51 ning artikli 41 lõiget 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51 ning artikli 41 lõiget 4;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0099/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0099/2008),

1.   kiidab Saksamaa Liitvabariigi algatuse muudetud kujul heaks;

2.   palub nõukogul teksti vastavalt muuta;

3.   kutsub nõukogu ja komisjoni üles seadma pärast Lissaboni lepingu jõustumist prioriteediks mis tahes edasise ettepaneku otsuse muutmise kohta vastavalt deklaratsioonile nr 50, mis käsitleb artiklit 10 üleminekusätete protokollis, mis lisatakse Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule;

4.   on otsustanud vaadata iga edasise muudatusettepaneku läbi kiirmenetluse korras lõikes 3 osutatud menetluse kohaselt ja tihedas koostöös liikmesriikide parlamentidega;

5.   palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

6.   palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Saksamaa Liitvabariigi algatust oluliselt muuta;

7.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Saksamaa Liitvabariigi valitsusele.

| SAKSAMAA LIITVABARIIGI ALGATUS | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1


  Saksamaa Liitvabariigi algatus


  Põhjendus 3 a (uus) |
| | (3 a) | On vajalik, et nõukogu võtaks niipea kui võimalik vastu raamotsuse teatavate protsessuaalsete õiguste kohta kriminaalmenetlustes kõikjal Euroopa Liidus, et sätestada teatavad miinimumeeskirjad, mis käsitlevad üksikisikute jaoks õigusabi kättesaadavust liikmesriikides. |

SAKSAMAA LIITVABARIIGI ALGATUS

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Saksamaa Liitvabariigi algatus

Põhjendus 3 a (uus)

(3 a)

Muudatusettepanek 2

Saksamaa Liitvabariigi algatus

Põhjendus 3 b (uus)

| (3 b) | Otsuses 2008/.../JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta (eelkõige seoses terrorismi ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) sätestatud andmekaitse eeskirjad tuleb sobiva õigusakti puudumisel kolmanda samba raames välja töötada. Kui kõnealune õigusakt heaks kiidetakse, tuleks seda kohaldada kogu politseivaldkonna ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnale, tingimusel, et selle andmekaitse tase on piisav ja mitte mingil juhul madalam kui Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsioonist ja selle 8. novembri 2001. aasta lisaprotokollist (mis käsitleb järelevalveameteid ja andmete piiriülest liikumist) tulenev tase. |
| --- | --- |

(3 b)

Muudatusettepanek 3

Saksamaa Liitvabariigi algatus

Põhjendus 3 c (uus)

| (3 c) | Andmete erikategooriaid, mis seonduvad rassilise või etnilise päritolu, poliitiliste seisukohtade, usuliste või filosoofiliste veendumuste, parteilise või ametiühingutesse kuuluvuse, seksuaalse sättumuse või tervisega, tuleks töödelda vaid juhul, kui see on absoluutselt vajalik ja proportsionaalne konkreetse juhtumi eesmärgil ja kooskõlas konkreetsete kaitsemeetmetega. |
| --- | --- |

(3 c)

Muudatusettepanek 4

Saksamaa Liitvabariigi algatus

Põhjendus 3 d (uus)

| (3 d) | Tõhusa politseikoostöö eesmärgil peaks olema võimalik luua ühised üksused kiiresti ja mittebürokraatlikult. |
| --- | --- |

(3 d)

Muudatusettepanek 5

Saksamaa Liitvabariigi algatus

Põhjendus 4 a (uus)

| (4 a) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa andmekaitseinspektori 19. detsembri 2007. aasta arvamusega. |
| --- | --- |

(4 a)

Muudatusettepanek 6

Saksamaa Liitvabariigi algatus

Artikli 2 punkt – a (uus)

| – a) | „isikuandmed” – mis tahes teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku (edaspidi „andmesubjekt”) kohta; tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt kindlaks teha, eelkõige identifitseerimisnumbri põhjal või ühe või mitme tema füüsilise, füsioloogilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal; |
| --- | --- |

– a)

„isikuandmed” – mis tahes teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku (edaspidi „andmesubjekt”) kohta; tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt kindlaks teha, eelkõige identifitseerimisnumbri põhjal või ühe või mitme tema füüsilise, füsioloogilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal;

Muudatusettepanek 11

Saksamaa Liitvabariigi algatus

Artikli 2 punkt e

| e) | „DNA mittekodeeriv osa” – kromosoomi piirkonnad,
  mida geneetiliselt ei ekspresseerita, s.t
  mis teadaolevalt ei
  kindlusta organismi mingite funktsionaalsete omadustega
  ; |
| --- | --- |

e)

„DNA mittekodeeriv osa” – kromosoomi piirkonnad,
  mida geneetiliselt ei ekspresseerita, s.t
  mis teadaolevalt ei
  kindlusta organismi mingite funktsionaalsete omadustega
  ;

| e) | „DNA mittekodeeriv osa” – kromosoomi piirkonnad,
  mis ei sisalda geeni ekspressiooni, st
  mis teadaolevalt ei
  anna teavet konkreetsete pärilike omaduste kohta; teaduse arengust sõltumata ei saada DNA mittekodeeriva osaga seotud täiendavat teavet; |
| --- | --- |

e)

„DNA mittekodeeriv osa” – kromosoomi piirkonnad,
  mis ei sisalda geeni ekspressiooni, st
  mis teadaolevalt ei
  anna teavet konkreetsete pärilike omaduste kohta; teaduse arengust sõltumata ei saada DNA mittekodeeriva osaga seotud täiendavat teavet;

Muudatusettepanek 18

Saksamaa Liitvabariigi algatus

Artikkel 3 a (uus)

Artikkel 3 a

Õigeksmõistetud või vabastatud isikuid puudutavad taotlused

Kooskõlas käesoleva otsuse peatükkidega 3 ja 4 vahetatakse õigeksmõistetud või vabastatud isikute DNA profiili või sõrmejälgede andmeid sisaldavaid aruandeid ainult sel juhul, kui andmebaas on täpselt piiritletud ning uuringu raamesse kuuluv andmekategooria siseriiklikus õiguses selgelt määratletud.

Muudatusettepanek 19

Saksamaa Liitvabariigi algatus

Artikli 8 lõike 1 punkt a

| a) | taotluse esitanud liikmesriigi kood; |
| --- | --- |

a)

taotluse esitanud liikmesriigi kood;

| a) | taotluse esitanud liikmesriigi kood
  ja konsulteeriva pädeva asutuse kood
  ; |
| --- | --- |

a)

taotluse esitanud liikmesriigi kood
  ja konsulteeriva pädeva asutuse kood
  ;

Muudatusettepanek 20

Saksamaa Liitvabariigi algatus

Artikli 17 lõike 3 punkt i

| i) | volitused, mida lähetava liikmesriigi või lähetavate liikmesriikide ametiisikud ja muud ametnikud võivad vastuvõtjaliikmesriigis operatsiooni käigus kasutada; |
| --- | --- |

i)

volitused, mida lähetava liikmesriigi või lähetavate liikmesriikide ametiisikud ja muud ametnikud võivad vastuvõtjaliikmesriigis operatsiooni käigus kasutada;

| i) | volitused, mida lähetava liikmesriigi või lähetavate liikmesriikide ametiisikud ja muud ametnikud võivad vastuvõtjaliikmesriigis operatsiooni käigus kasutada;
  nimetatud volituste hulka kuuluvad eelkõige õigus jälgimisele, jälitamisele, vahistamisele ja ülekuulamisele; |
| --- | --- |

i)

volitused, mida lähetava liikmesriigi või lähetavate liikmesriikide ametiisikud ja muud ametnikud võivad vastuvõtjaliikmesriigis operatsiooni käigus kasutada;
  nimetatud volituste hulka kuuluvad eelkõige õigus jälgimisele, jälitamisele, vahistamisele ja ülekuulamisele;

Muudatusettepanek 21

Saksamaa Liitvabariigi algatus

Artikli 18 lõige 1

1.   Otsuse 2007/.../JSK tehnilist ja halduslikku rakendamist käsitlevad täiendavad üksikasjad esitatakse käesoleva otsuse lisas. Nõukogu võib nimetatud lisa kvalifitseeritud häälteenamusega muuta.

1.   Otsuse 2008/.../JSK tehnilist ja halduslikku rakendamist käsitlevad täiendavad üksikasjad esitatakse käesoleva otsuse lisas. Nõukogu võib nimetatud lisa kvalifitseeritud häälteenamusega muuta
  pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõike 2 punktile c ja artikli 39 lõikele 1
  .

Muudatusettepanek 22

Saksamaa Liitvabariigi algatus

Artikli 20 lõige 1

1.   Nõukogu teeb otsuse 2007/.../JSK artikli 25 lõikes 2 osutatud otsuse, tuginedes hindamisaruandele, mis põhineb käesoleva otsuse lisa 4. peatükis sätestatud küsimustikul.

1.   Nõukogu teeb otsuse 2008/.../JSK artikli 25 lõikes 2 osutatud otsuse, tuginedes hindamisaruandele, mis põhineb käesoleva otsuse lisa 4. peatükis sätestatud küsimustikul.
  Asjassepuutuvate liikmesriikide sõltumatud andmekaitseasutused kaasatakse täiel määral käesoleva otsuse lisa 4. peatükis sätestatud hindamismenetlusse.

Muudatusettepanek 23

Saksamaa Liitvabariigi algatus

Artikli 21 lõige 1

1.   Otsuse 2007/.../JSK 2. peatüki kohase andmevahetuse haldusliku, tehnilise ja rahalise rakendamise hindamine viiakse läbi kord aastas. Hindamisel käsitletakse neid liikmesriike, kes hindamise ajal juba kohaldavad otsust 2007/.../JSK ning see viiakse läbi seoses andmekategooriatega, kus andmevahetus asjaomaste liikmesriikide vahel on alanud. Hindamine põhineb vastavate liikmesriikide aruannetel.

1.   Otsuse 2008/.../JSK 2. peatüki kohase andmevahetuse haldusliku, tehnilise ja rahalise rakendamise hindamine viiakse läbi kord aastas.
  Kõnealune hindamine sisaldab hinnangut liikmesriikides DNA andmete kogumiseks ja säilitamiseks kasutusel olevate tehnikate ja kriteeriumide erinevusest tingitud tagajärgede kohta. Lisaks sisaldab hindamine hinnangut eri liiki DNA andmete piiriülese vahetamise tulemuste tõhususe ja proportsionaalsuse kohta.
  Hindamisel käsitletakse neid liikmesriike, kes hindamise ajal juba kohaldavad otsust 2008/.../JSK ning see viiakse läbi seoses andmekategooriatega, kus andmevahetus asjaomaste liikmesriikide vahel on alanud. Hindamine põhineb vastavate liikmesriikide aruannetel.

Muudatusettepanek 24

Saksamaa Liitvabariigi algatus

Artikli 21 lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Nõukogu peasekretariaat edastab korrapäraselt Euroopa Parlamendile ja komisjonile andmevahetuse hindamise tulemused aruande vormis vastavalt käesoleva otsuse lisa 4. peatüki punktile 2.1.

Muudatusettepanek 25

Saksamaa Liitvabariigi algatus

Algatuse addendumi 1. peatüki punkti 1.1. kolmas lõik

Kaasamisreegel:

Liikmesriikide poolt otsingute sooritamiseks või võrdlemiseks kättesaadavaks tehtud DNA profiilides ning otsingute sooritamiseks ja võrdlemiseks edastatud DNA profiilides peab sisalduma vähemalt kuus lookust ja
  võib sisalduda rohkem
  lookusi või tühikuid sõltuvalt nende olemasolust. DNA viiteprofiilis peab sisalduma vähemalt kuus ESSi/ISSOLi seitsmest lookusest. Kokkulangevuste täpsuse suurendamiseks
  on soovitatav säilitada
  kõik olemasolevad
  alleelid
  DNA profiilide indekseeritud
  andmepangas
  .

Kaasamisreegel:

Liikmesriikide poolt otsingute sooritamiseks või võrdlemiseks kättesaadavaks tehtud DNA profiilides ning otsingute sooritamiseks ja võrdlemiseks edastatud DNA profiilides peab sisalduma vähemalt kuus lookust ja
  täiendavaid
  lookusi või tühikuid sõltuvalt nende olemasolust. DNA viiteprofiilis peab sisalduma vähemalt kuus ESSi/ISSOLi seitsmest lookusest. Kokkulangevuste täpsuse suurendamiseks
  salvestatakse
  kõik olemasolevad
  andmed alleelide kohta
  DNA profiilide indekseeritud
  andmebaasi, mida kasutatakse otsingute sooritamiseks ja võrdlemise läbiviimiseks. Liikmesriigid rakendavad ELi poolt heaks kiidetud lookuste uusi Euroopa standardkogumeid niipea kui võimalik
  .

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/116 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/116

---

Euroopa ombudsmani põhikiri

P6_TA(2008)0129

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta otsuse eelnõu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (2006/2223(INI))

(2009/C 259 E/22)

Alltoodud otsuse eelnõu võeti vastu (1) ning edastati nõukogule ja komisjonile vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 195 lõikele 4 ja Euratomi asutamislepingu artikli 107d lõikele 4:

---

(1)  Hääletus resolutsiooni ettepaneku (A6-0076/2008) kohta lükati edasi kuni EÜ asutamislepingu artikli 195 lõikes 4 ja Euratomi asutamislepingu artikli 107d lõikes 4 osutatud menetluse lõpuleviimiseni.

---

Euroopa Parlamendi otsus, millega muudetakse 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta

EUROOPA PARLAMENT,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 195 lõiget 4;

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 107d lõiget 4;

võttes arvesse oma ... resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi otsus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta;

võttes arvesse komisjoni arvamust;

nõukogu heakskiidul,

ning arvestades, et:

| (1) | Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (1) tunnustatakse õigust heale haldusele liidu kodanike põhiõigusena; |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (1) tunnustatakse õigust heale haldusele liidu kodanike põhiõigusena;

| (2) | kodanike usaldus ombudsmani suutlikkuse suhtes viia läbi väidetavate haldusliku omavoli juhtumite põhjalikke ja erapooletuid uurimisi on aluseks ombudsmani edukale tegevusele; |
| --- | --- |

(2)

kodanike usaldus ombudsmani suutlikkuse suhtes viia läbi väidetavate haldusliku omavoli juhtumite põhjalikke ja erapooletuid uurimisi on aluseks ombudsmani edukale tegevusele;

| (3) | ombudsmani põhikirja on soovitav kohandada, et välistada mis tahes ebakindlus ombudsmani suutlikkuse suhtes viia läbi väidetavate haldusliku omavoli juhtumite põhjalikke ja erapooletuid uurimisi; |
| --- | --- |

(3)

ombudsmani põhikirja on soovitav kohandada, et välistada mis tahes ebakindlus ombudsmani suutlikkuse suhtes viia läbi väidetavate haldusliku omavoli juhtumite põhjalikke ja erapooletuid uurimisi;

| (4) | ombudsmani põhikirja on soovitav kohandada, et võtta arvesse nende õigusnormide või pretsedendiõiguse võimalikku arengut, mis on seotud Euroopa Liidu ametite ja asutuste menetlusse astumisega Euroopa Kohtus läbivaatamisel olevates kohtuasjades; |
| --- | --- |

(4)

ombudsmani põhikirja on soovitav kohandada, et võtta arvesse nende õigusnormide või pretsedendiõiguse võimalikku arengut, mis on seotud Euroopa Liidu ametite ja asutuste menetlusse astumisega Euroopa Kohtus läbivaatamisel olevates kohtuasjades;

| (5) | ombudsmani põhikirja on soovitav kohandada, et võtta arvesse viimastel aastatel toimunud muutusi ELi institutsioonide ja asutuste rollis, mis võitlevad Euroopa Liidu finantshuvide vastaste pettuste vastu, eelkõige Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) loomist, et võimaldada ombudsmanil edastada nimetatud institutsioonidele või asutustele teavet, mis seondub nende pädevusega; |
| --- | --- |

(5)

ombudsmani põhikirja on soovitav kohandada, et võtta arvesse viimastel aastatel toimunud muutusi ELi institutsioonide ja asutuste rollis, mis võitlevad Euroopa Liidu finantshuvide vastaste pettuste vastu, eelkõige Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) loomist, et võimaldada ombudsmanil edastada nimetatud institutsioonidele või asutustele teavet, mis seondub nende pädevusega;

| (6) | soovitav on võtta meetmeid, et võimaldada ombudsmanil arendada koostööd sarnaste institutsioonidega riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, ning riiklike või rahvusvaheliste institutsioonidega ka sel juhul, kui nende tegevuse ulatus on laiem kui Euroopa Ombudsmanil (nt inimõiguste kaitse), sest niisugune koostöö võib aidata suurendada ombudsmani töö tõhusust; |
| --- | --- |

(6)

soovitav on võtta meetmeid, et võimaldada ombudsmanil arendada koostööd sarnaste institutsioonidega riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, ning riiklike või rahvusvaheliste institutsioonidega ka sel juhul, kui nende tegevuse ulatus on laiem kui Euroopa Ombudsmanil (nt inimõiguste kaitse), sest niisugune koostöö võib aidata suurendada ombudsmani töö tõhusust;

| (7) | Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamisleping kaotas kehtivuse 2002. aastal, |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamisleping kaotas kehtivuse 2002. aastal,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom esimest volitust, põhjendust 3, artikli 1 lõiget 1, artikli 3 lõike 2 esimest ja viiendat lõiku, artiklit 4 ja artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

| OMBUDSMANI PÕHIKIRI | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1

  Esimene volitus |
| võttes arvesse Euroopa ühenduste asutamislepinguid ja eelkõige Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 195 lõiget 4,
  Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artikli 20d lõiget 4
  ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 107d lõiget 4; | võttes arvesse Euroopa ühenduste asutamislepinguid ja eelkõige Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 195 lõiget 4 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 107d lõiget 4; |
| Muudatusettepanek 2

  Põhjendus 3 |
| ombudsmanil, kes võib tegutseda ka omal algatusel, peab olema juurdepääs kogu teabele, mis on vajalikud tema kohustuste täitmiseks; sellel eesmärgi saavutamiseks on ühenduse institutsioonid ja asutused kohustatud andma ombudsmanile tema nõudel mistahes teavet, mida ta neilt nõuab,

  välja arvatud kui nõutud teave on põhjendatud alustel salastatud,
  ning arvestades, et ombudsman on kohustatud sellist teavet mitte avalikustama; liikmesriikide ametiasutused on kohustatud andma ombudsmanile vajalikku teavet, välja arvatud juhul, kui vastav teave on tunnistatud seaduste või määruste alusel salajaseks või kui teabe edastamine on vastavate sätete alusel keelatud; kui ombudsman leiab, et ta ei saa soovitud abi, informeerib ta sellest Euroopa Parlamenti, mis võtab kasutusele vastavad meetmed; | ombudsmanil, kes võib tegutseda ka omal algatusel, peab olema juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik tema kohustuste täitmiseks; selle eesmärgi saavutamiseks on ühenduse institutsioonid ja asutused kohustatud andma ombudsmanile tema nõudel mis tahes teavet, ning arvestades, et ombudsman on kohustatud sellist teavet mitte avalikustama
  ja käsitlema salastatud teavet või dokumente vastavalt eeskirjadele, mis on rangelt samaväärsed kõnealuses institutsioonis või asutuses kehtivate eeskirjadega
  ;
  arvestades, et salastatud teavet või dokumente edastavad institutsioonid või asutused teavitavad ombudsmani nende salastatusest; arvestades, et ombudsman ning kõnealused institutsioonid ja asutused peavad kokku leppima salastatud teabe või dokumentide edastamise tingimustes;
  liikmesriikide ametiasutused on kohustatud andma ombudsmanile vajalikku teavet, välja arvatud juhul, kui vastav teave on tunnistatud õigus- või haldusnormide alusel salajaseks või kui teabe edastamine on vastavate sätete alusel keelatud; kui ombudsman leiab, et ta ei saa soovitud abi, teavitab ta sellest Euroopa Parlamenti, kes võtab asjakohased meetmed; |
| Muudatusettepanek 3

  Artikli 1 lõige 1 |
| 1. | Käesolev otsus määrab kindlaks ametijuhendi ja üldised tingimused, mis reguleerivad ombudsmani kohustuste täitmist, kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 195 lõikega 4,
  Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artikli 20d lõikega 4
  ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 107d lõikega 4. |

OMBUDSMANI PÕHIKIRI

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Esimene volitus

võttes arvesse Euroopa ühenduste asutamislepinguid ja eelkõige Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 195 lõiget 4,
  Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artikli 20d lõiget 4
  ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 107d lõiget 4;

võttes arvesse Euroopa ühenduste asutamislepinguid ja eelkõige Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 195 lõiget 4 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 107d lõiget 4;

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 3

ombudsmanil, kes võib tegutseda ka omal algatusel, peab olema juurdepääs kogu teabele, mis on vajalikud tema kohustuste täitmiseks; sellel eesmärgi saavutamiseks on ühenduse institutsioonid ja asutused kohustatud andma ombudsmanile tema nõudel mistahes teavet, mida ta neilt nõuab,

  välja arvatud kui nõutud teave on põhjendatud alustel salastatud,
  ning arvestades, et ombudsman on kohustatud sellist teavet mitte avalikustama; liikmesriikide ametiasutused on kohustatud andma ombudsmanile vajalikku teavet, välja arvatud juhul, kui vastav teave on tunnistatud seaduste või määruste alusel salajaseks või kui teabe edastamine on vastavate sätete alusel keelatud; kui ombudsman leiab, et ta ei saa soovitud abi, informeerib ta sellest Euroopa Parlamenti, mis võtab kasutusele vastavad meetmed;

ombudsmanil, kes võib tegutseda ka omal algatusel, peab olema juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik tema kohustuste täitmiseks; selle eesmärgi saavutamiseks on ühenduse institutsioonid ja asutused kohustatud andma ombudsmanile tema nõudel mis tahes teavet, ning arvestades, et ombudsman on kohustatud sellist teavet mitte avalikustama
  ja käsitlema salastatud teavet või dokumente vastavalt eeskirjadele, mis on rangelt samaväärsed kõnealuses institutsioonis või asutuses kehtivate eeskirjadega
  ;
  arvestades, et salastatud teavet või dokumente edastavad institutsioonid või asutused teavitavad ombudsmani nende salastatusest; arvestades, et ombudsman ning kõnealused institutsioonid ja asutused peavad kokku leppima salastatud teabe või dokumentide edastamise tingimustes;
  liikmesriikide ametiasutused on kohustatud andma ombudsmanile vajalikku teavet, välja arvatud juhul, kui vastav teave on tunnistatud õigus- või haldusnormide alusel salajaseks või kui teabe edastamine on vastavate sätete alusel keelatud; kui ombudsman leiab, et ta ei saa soovitud abi, teavitab ta sellest Euroopa Parlamenti, kes võtab asjakohased meetmed;

Muudatusettepanek 3

Artikli 1 lõige 1

1.

Käesolev otsus määrab kindlaks ametijuhendi ja üldised tingimused, mis reguleerivad ombudsmani kohustuste täitmist, kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 195 lõikega 4,
  Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artikli 20d lõikega 4
  ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 107d lõikega 4.

| 1. | Käesoleva otsusega määratakse kindlaks ametijuhend ja üldised tingimused, mis reguleerivad ombudsmani kohustuste täitmist, kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 195 lõikega 4 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 107d lõikega 4. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva otsusega määratakse kindlaks ametijuhend ja üldised tingimused, mis reguleerivad ombudsmani kohustuste täitmist, kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 195 lõikega 4 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 107d lõikega 4.

Muudatusettepanek 4

Artikli 3 lõike 2 esimene lõik

| 2. | Ühenduse institutsioonid ja asutused on kohustatud andma ombudsmanile viimase poolt nõutud teavet ja võimaldama talle juurdepääsu asjaomastele dokumentidele.
  Nad võivad keelduda ainult juhul, kui nõutud teave on põhjendatud alustel salastatud. |
| --- | --- |

2.

Ühenduse institutsioonid ja asutused on kohustatud andma ombudsmanile viimase poolt nõutud teavet ja võimaldama talle juurdepääsu asjaomastele dokumentidele.
  Nad võivad keelduda ainult juhul, kui nõutud teave on põhjendatud alustel salastatud.

| 2. | Ühenduse institutsioonid ja asutused on kohustatud andma ombudsmanile viimase poolt nõutud teavet ja võimaldama talle juurdepääsu asjaomastele dokumentidele.
  Salastatud teabele või dokumentidele, eelkõige määruse (EÜ) nr 1049/2001 (2) artiklis 9 määratletud tundliku sisuga dokumentidele juurdepääsu puhul järgib ombudsman eeskirju, mis on rangelt samaväärsed kõnealustes institutsioonides või asutustes kehtivate eeskirjadega.




  Esimeses lõigus osutatud salastatud teavet või dokumente edastavad institutsioonid või asutused teavitavad ombudsmani nende salastatusest.




  Esimeses lõigus nimetatud eeskirjade rakendamiseks võib ombudsman institutsioonide või asutustega kokku leppida salastatud teabele ja ametisaladuse hoidmise kohustusega hõlmatud muule teabele juurdepääsu tingimustes. |
| --- | --- |

2.

Ühenduse institutsioonid ja asutused on kohustatud andma ombudsmanile viimase poolt nõutud teavet ja võimaldama talle juurdepääsu asjaomastele dokumentidele.
  Salastatud teabele või dokumentidele, eelkõige määruse (EÜ) nr 1049/2001 (2) artiklis 9 määratletud tundliku sisuga dokumentidele juurdepääsu puhul järgib ombudsman eeskirju, mis on rangelt samaväärsed kõnealustes institutsioonides või asutustes kehtivate eeskirjadega.

Esimeses lõigus osutatud salastatud teavet või dokumente edastavad institutsioonid või asutused teavitavad ombudsmani nende salastatusest.

Esimeses lõigus nimetatud eeskirjade rakendamiseks võib ombudsman institutsioonide või asutustega kokku leppida salastatud teabele ja ametisaladuse hoidmise kohustusega hõlmatud muule teabele juurdepääsu tingimustes.

Muudatusettepanek 5

Artikli 3 lõike 2 viies lõik

Ühenduse institutsioonide ja asutuste ametnikud ning teised teenistujad peavad ombudsmani nõudel andma tunnistusi. Nad
  annavad oma tunnistuse oma asutuse nimel ja selle juhiste kohaselt ning jäävad
  seotuks ametisaladuse hoidmise kohustusega.

Ühenduse institutsioonide ja asutuste ametnikud ning muud teenistujad peavad ombudsmani nõudel andma tunnistusi. Nad
  peavad järgima personalieeskirjade asjakohaseid sätteid, eelkõige jääma
  seotuks ametisaladuse hoidmise kohustusega.

Muudatusettepanek 6

Artikkel 4

| 1. | Ombudsman ja tema töötajad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 287,
  Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artikli 47 lõiget 2
  ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 194, on kohustatud mitte avalikustama teavet ja dokumente, mis saavad neile teatavaks uurimiste käigus. Nad on kohustatud
  käsitlema teavet,
  mis võiks kahjustada kaebuse esitanud isiku või teiste sellega seotud isikute huve,
  konfidentsiaalselt
  , välja arvatud lõikes 2 toodud juhtudel. |
| --- | --- |

1.

Ombudsman ja tema töötajad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 287,
  Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artikli 47 lõiget 2
  ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 194, on kohustatud mitte avalikustama teavet ja dokumente, mis saavad neile teatavaks uurimiste käigus. Nad on kohustatud
  käsitlema teavet,
  mis võiks kahjustada kaebuse esitanud isiku või teiste sellega seotud isikute huve,
  konfidentsiaalselt
  , välja arvatud lõikes 2 toodud juhtudel.

| 1. | Ombudsman ja tema töötajad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 287 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 194, on kohustatud mitte avalikustama teavet ja dokumente, mis saavad neile teatavaks uurimiste käigus. Nad on samuti kohustatud
  mitte avalikustama salastatud teavet või määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 9 määratletud tundliku sisuga dokumente või isikuandmete kaitset käsitlevate ühenduse õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvaid dokumente, mis on ombudsmanile edastatud, ja ka muud teavet
  , mis võiks kahjustada kaebuse esitanud isiku või teiste sellega seotud isikute huve, välja arvatud lõikes 2 toodud juhtudel.


  Ombudsman ja tema töötajad käsitlevad kolmandate osapoolte taotlusi juurdepääsuks ombudsmani poolt läbiviidud uurimistel saadud dokumentidele vastavalt määruses (EÜ) nr 1049/2001, eelkõige selle artiklis 4 sätestatud tingimustele ja piirangutele. |
| --- | --- |

1.

Ombudsman ja tema töötajad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 287 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 194, on kohustatud mitte avalikustama teavet ja dokumente, mis saavad neile teatavaks uurimiste käigus. Nad on samuti kohustatud
  mitte avalikustama salastatud teavet või määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 9 määratletud tundliku sisuga dokumente või isikuandmete kaitset käsitlevate ühenduse õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvaid dokumente, mis on ombudsmanile edastatud, ja ka muud teavet
  , mis võiks kahjustada kaebuse esitanud isiku või teiste sellega seotud isikute huve, välja arvatud lõikes 2 toodud juhtudel.

Ombudsman ja tema töötajad käsitlevad kolmandate osapoolte taotlusi juurdepääsuks ombudsmani poolt läbiviidud uurimistel saadud dokumentidele vastavalt määruses (EÜ) nr 1049/2001, eelkõige selle artiklis 4 sätestatud tingimustele ja piirangutele.

| 2. | Kui uurimise käigus selguvad asjaolud, mis võivad ombudsmani arvates seonduda karistusõigusega, peab ombudsman Euroopa ühenduste juures tegutsevate liikmesriikide alaliste esinduste kaudu viivitamatult teavitama sellest pädevaid siseriiklikke ametiasutusi, ja vajaduse korral ka ühenduse institutsiooni, mille alluvusse kõnealune ametnik või teenistuja kuulub. Vastav institutsioon võib vajaduse korral kohaldada Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 18 teist lõiget. Ombudsman võib samuti teavitada asjaomast ühenduse institutsiooni või asutust asjaoludest, mis viitavad selle institutsiooni või asutuse personali liikme poolsele distsiplinaareeskirjade rikkumisele. |
| --- | --- |

2.

Kui uurimise käigus selguvad asjaolud, mis võivad ombudsmani arvates seonduda karistusõigusega, peab ombudsman Euroopa ühenduste juures tegutsevate liikmesriikide alaliste esinduste kaudu viivitamatult teavitama sellest pädevaid siseriiklikke ametiasutusi, ja vajaduse korral ka ühenduse institutsiooni, mille alluvusse kõnealune ametnik või teenistuja kuulub. Vastav institutsioon võib vajaduse korral kohaldada Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 18 teist lõiget. Ombudsman võib samuti teavitada asjaomast ühenduse institutsiooni või asutust asjaoludest, mis viitavad selle institutsiooni või asutuse personali liikme poolsele distsiplinaareeskirjade rikkumisele.

| 2. | Kui uurimise käigus selguvad asjaolud, mis võivad ombudsmani arvates seonduda karistusõigusega, peab ombudsman Euroopa ühenduste juures tegutsevate liikmesriikide alaliste esinduste kaudu sellest viivitamatult teavitama pädevaid siseriiklikke ametiasutusi
  või pädevat ühenduse institutsiooni või asutust;
  vajaduse korral
  teavitab ombudsman
  ka ühenduse institutsiooni
  või asutust
  , mille alluvusse kõnealune ametnik või teenistuja kuulub. Vastav institutsioon
  või asutus
  võib vajaduse korral kohaldada Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 18 teist lõiget. Ombudsman võib samuti teavitada asjaomast ühenduse institutsiooni või asutust asjaoludest, mis viitavad selle institutsiooni või asutuse personali liikme poolsele distsiplinaareeskirjade rikkumisele. |
| --- | --- |

2.

Kui uurimise käigus selguvad asjaolud, mis võivad ombudsmani arvates seonduda karistusõigusega, peab ombudsman Euroopa ühenduste juures tegutsevate liikmesriikide alaliste esinduste kaudu sellest viivitamatult teavitama pädevaid siseriiklikke ametiasutusi
  või pädevat ühenduse institutsiooni või asutust;
  vajaduse korral
  teavitab ombudsman
  ka ühenduse institutsiooni
  või asutust
  , mille alluvusse kõnealune ametnik või teenistuja kuulub. Vastav institutsioon
  või asutus
  võib vajaduse korral kohaldada Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 18 teist lõiget. Ombudsman võib samuti teavitada asjaomast ühenduse institutsiooni või asutust asjaoludest, mis viitavad selle institutsiooni või asutuse personali liikme poolsele distsiplinaareeskirjade rikkumisele.

Muudatusettepanek 7

Artikkel 5

Ombudsmani uurimiste tõhustamiseks ning talle kaebusi esitanud isikute õiguste ja huvide parema kaitse tagamiseks võib ombudsman teha koostööd liikmesriikide samalaadsete ametiasutustega, järgides seejuures kehtivat siseriiklikku õigust. Ombudsman ei või sellega seoses välja nõuda dokumente, millele tal artikli 3 alusel juurdepääs puudub.

Ombudsmani uurimiste tõhustamiseks ning talle kaebusi esitanud isikute õiguste ja huvide parema kaitse tagamiseks võib ombudsman teha koostööd liikmesriikide samalaadsete ametiasutustega, järgides seejuures kehtivat siseriiklikku õigust. Ombudsman ei või sellega seoses välja nõuda dokumente, millele tal artikli 3 alusel juurdepääs puudub.
  Ombudsman võib samadel tingimustel teha koostööd teiste institutsioonidega põhiõiguste edendamise ja kaitse eesmärgil.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

---

(1)  ELT C 303, 14.12.2007, lk 1.

1

(2)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

---

Kolmapäev 23. aprill 2008

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/121 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/121

---

EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokolli sõlmimine ***

P6_TA(2008)0164

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (16731/2007 – KOM(2007)0623 – C6-0093/2008 – 2007/0218(AVC))

(2009/C 259 E/23)

(Nõusolekumenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus (KOM(2007)0623 – 16731/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus (KOM(2007)0623 – 16731/2007);

| — | võttes arvesse nõukogu taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lause ja artikliga 310 (C6-0093/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lause ja artikliga 310 (C6-0093/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A6-0078/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A6-0078/2008),

1.   annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

2.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/121 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/121

---

Asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamine liinilaevandusettevõtjate teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuste suhtes (konsortsiumid) (kodifitseeritud versioon) *

P6_TA(2008)0165

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta liinilaevandusettevõtjate teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuste suhtes (konsortsiumid) (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0753 – C6-0475/2007 – 2007/0265(CNS))

(2009/C 259 E/24)

(Nõuandemenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0753); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0753);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 83, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0475/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 83, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0475/2007);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0089/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0089/2008),

1.   kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul;

2.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/122 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/122

---

Vahendusmenetluse teatavad aspektid tsiviil- ja kaubandusasjades ***II

P6_TA(2008)0166

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (15003/5/2007 – C6-0132/2008 – 2004/0251(COD))

(2009/C 259 E/25)

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (15003/5/2007 – C6-0132/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (15003/5/2007 – C6-0132/2008);

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2004)0718) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2004)0718) kohta;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0150/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0150/2008),

1.   kiidab ühise seisukoha heaks;

2.   märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas ühise seisukohaga;

3.   teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1;

4.   teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

5.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 27 E, 31.1.2008, lk 129.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/123 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/123

---

Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmid (EGNOS ja Galileo) ***I

P6_TA(2008)0167

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta (KOM(2007)0535 – C6-0345/2007 – 2004/0156(COD))

(2009/C 259 E/26)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine – uus menetlemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0535); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0535);

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0477); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0477);

| — | võttes arvesse oma 6. septembri 2005. aasta esimese lugemise seisukohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. septembri 2005. aasta esimese lugemise seisukohta (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 156, mille alusel esitas komisjon ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile (C6-0345/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 156, mille alusel esitas komisjon ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile (C6-0345/2007);

| — | võttes arvesse oma 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmi (Galileo) rahastamise kohta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe ja mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) alusel (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmi (Galileo) rahastamise kohta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe ja mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) alusel (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2007. aasta otsust 2008/29/EÜ, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet (3) eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2007. aasta otsust 2008/29/EÜ, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet (3) eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga (4);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 55 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 55 lõiget 1;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A6-0144/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A6-0144/2008),

1.   kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2.   on seisukohal, et õigusakti ettepanekus esitatud rahastamispakett on kooskõlas otsusega 2008/29/EÜ muudetud mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) alamrubriigis 1a ettenähtud kulukohustuste assigneeringute ülemmääradega ja juhib tähelepanu sellele, et iga-aastane summa otsustatakse vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 37 iga-aastase eelarvemenetluse raames;

3.   kiidab heaks lisatud ühisavalduse, mis avaldatakse koos lõpliku õigusaktiga Euroopa Liidu Teatajas;

4.   juhib tähelepanu lisatud komisjoni avaldustele;

5.   palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

6.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 193 E, 17.8.2006, lk 61.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0272.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(4)  ELT L 6, 10.1.2008, lk 7.

---

P6_TC1-COD(2004)0156

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud 23. aprillil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht lõplikule õigusaktile, määrusele(EÜ) nr 683/2008).

LISA

EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA EUROOPA KOMISJONI ÜHISAVALDUS GALILEO INSTITUTSIOONIDEVAHELISE TOIMKONNA („GIP”) KOHTA

1.   Arvestades Euroopa GNSS programmide tähtsust, ainulaadsust ja keerukust, programmidest tulenevate süsteemide kuulumist ühenduse omandisse ning programmide täielikku rahastamist ühenduse eelarvest aastatel 2008–2013, tunnistavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon nimetatud kolme institutsiooni vahelise tiheda koostöö vajadust.

2.   Galileo institutsioonidevaheline toimkond (GIP) teenib eesmärki hõlbustada igal ühenduse institutsioonil oma asjaomaste ülesannete täitmist. Seda eesmärki silmas pidades asutatakse GIP selleks, et hoolikalt jälgida

| a) | edusamme Euroopa GNSSi programmide rakendamisel, eelkõige seoses hangete korraldamist ja lepingute sõlmimist käsitlevate kokkulepetega ja eriti seoses ESAga; |
| --- | --- |

a)

edusamme Euroopa GNSSi programmide rakendamisel, eelkõige seoses hangete korraldamist ja lepingute sõlmimist käsitlevate kokkulepetega ja eriti seoses ESAga;

| b) | rahvusvahelisi lepinguid kolmandate riikidega, ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 300 kohaldamist; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelisi lepinguid kolmandate riikidega, ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 300 kohaldamist;

| c) | satelliitnavigatsiooniturgude ettevalmistamist; |
| --- | --- |

c)

satelliitnavigatsiooniturgude ettevalmistamist;

| d) | halduskorra tõhusust; ning |
| --- | --- |

d)

halduskorra tõhusust; ning

| e) | tööprogrammi iga-aastast läbivaatust. |
| --- | --- |

e)

tööprogrammi iga-aastast läbivaatust.

3.   Kooskõlas kehtivate eeskirjadega järgib GIP diskreetsusevajadust, eelkõige pidades silmas andmete konfidentsiaalsust ja teatavate andmete tundlikku laadi.

4.   Komisjon arvestab GIPi väljendatud seisukohtadega.

5.   GIP koosneb seitsmest esindajast, kellest

| — | 3 esindavad nõukogu, |
| --- | --- |

—

3 esindavad nõukogu,

| — | 3 esindavad Euroopa Parlamenti, |
| --- | --- |

—

3 esindavad Euroopa Parlamenti,

| — | 1 esindab komisjoni, |
| --- | --- |

—

1 esindab komisjoni,

ning tuleb kokku korrapäraselt (põhimõtteliselt 4 korda aastas).

GIP ei mõjuta varem kindlaksmääratud vastutusalasid ega institutsioonidevahelisi suhteid.

Euroopa Komisjoni avaldus GIPi osa kohta rahvusvahelistes lepingutes

Komisjon teavitab GIPi rahvusvahelistest lepingutest nii, et viimane saab hoolikalt jälgida rahvusvahelisi lepinguid kolmandate riikidega kooskõlas Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelisi suhteid käsitleva 26. mai 2005. aasta raamkokkuleppega ja tulevaste seonduvate kokkulepetega ning ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 300 kohaldamist.

Euroopa Komisjoni avaldus Galileo süsteemi kasutust käsitlevate uuringute käivitamise kohta

Pidades silmas nõukogu üleskutset esitada 2010. aastal määruse artikli 4 lõikes 3 ettenähtud ettepanek programmide kasutusetapi kohta, eelkõige rahastamise, hinnakujunduspoliitika ja tulude jaotamise küsimustes, käivitab komisjon vajalikud eeluuringud alates 2008. aastast ja 2009. aasta jooksul, kooskõlas transpordinõukogu 29. ja 30. novembri 2007. aasta istungi järeldustega.

Nende uuringute abil analüüsitakse eelkõige võimalusi erasektori kaasamiseks programmide kasutusetapi juhtimisse pärast 2013. aastat ning sellise võimaliku kaasamise viise, eelkõige avaliku ja erasektori partnerluse kaudu.

Euroopa Komisjoni avaldus julgeolekualase ekspertrühma (nn GNSSi julgeolekunõukogu) loomise kohta

Selleks et rakendada määruse artikli 13 lõike 1 sätted ning uurida süsteemide julgeolekuga seotud küsimusi, kavatseb komisjon luua ekspertrühma, mis koosneb liikmesriikide esindajatest.

Komisjon tagab, et:

| — | ekspertrühma kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja; |
| --- | --- |

—

ekspertrühma kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja;

| — | ekspertrühma koosolekuid juhatab komisjoni esindaja; |
| --- | --- |

—

ekspertrühma koosolekuid juhatab komisjoni esindaja;

| — | ekspertrühm võtab vastu oma töökorra, milles on muu hulgas ette nähtud arvamuste vastuvõtmine konsensusega ning ekspertide kohustus tõstatada mis tahes küsimused, mis on seotud süsteemide julgeolekuga; |
| --- | --- |

—

ekspertrühm võtab vastu oma töökorra, milles on muu hulgas ette nähtud arvamuste vastuvõtmine konsensusega ning ekspertide kohustus tõstatada mis tahes küsimused, mis on seotud süsteemide julgeolekuga;

Oma ülesannete täitmisel võtab komisjon täiel määral arvesse ekspertrühma arvamusi ning kohustub ekspertrühmaga konsulteerima, muu hulgas ka enne määruse artiklis 13 sätestatud põhinõuete kehtestamist süsteemide julgeoleku alal.

Lisaks on komisjon seisukohal, et:

| — | ekspertrühma töös peaksid vastavalt selle töökorras sätestatud tingimustele vaatlejatena osalema Euroopa GNSSi järelevalveameti, Euroopa Kosmoseagentuuri ning peasekretäri/kõrge esindaja esindajad; |
| --- | --- |

—

ekspertrühma töös peaksid vastavalt selle töökorras sätestatud tingimustele vaatlejatena osalema Euroopa GNSSi järelevalveameti, Euroopa Kosmoseagentuuri ning peasekretäri/kõrge esindaja esindajad;

| — | Euroopa Ühenduse poolt sõlmitud kokkulepetega võib ette näha kolmandate riikide esindajate osalemise ekspertrühma töös vastavalt ekspertrühma töökorras sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse poolt sõlmitud kokkulepetega võib ette näha kolmandate riikide esindajate osalemise ekspertrühma töös vastavalt ekspertrühma töökorras sätestatud tingimustele.

Euroopa Komisjoni avaldus sõltumatu ekspertrühma abi kasutamise kohta

Et rakendada nõuetekohaselt määruse artikli 12 lõike 3 sätted, kavatseb komisjon:

| — | kasutada sõltumatu projektijuhtimise alase ekspertrühma abi; |
| --- | --- |

—

kasutada sõltumatu projektijuhtimise alase ekspertrühma abi;

| — | lasta nimetatud rühmal muude ülesannete hulgas läbi vaadata programmide rakendamine, andmaks asjakohaseid soovitusi eelkõige riskihaldamise alal; |
| --- | --- |

—

lasta nimetatud rühmal muude ülesannete hulgas läbi vaadata programmide rakendamine, andmaks asjakohaseid soovitusi eelkõige riskihaldamise alal;

| — | edastada need soovitused korrapäraselt määruse kohaselt asutatud komiteele. |
| --- | --- |

—

edastada need soovitused korrapäraselt määruse kohaselt asutatud komiteele.

Euroopa Komisjoni avaldus artikli 17 lõike 3 punkti c tõlgendamise kohta

Artikli 17 lõike 3 punktis c kehtestatakse põhimõte, et vähemalt 40 % ulatuses tegevuse koguväärtustest sõlmitakse pakkumismenetluse tulemusel allhankelepingud eri tasandi ettevõtjatega, kes ei kuulu ühegi peamise tööpaketi töödejuhatajatega samasse rühma.

Komisjon jälgib ja kontrollib seda kogu pakkumismenetluse jooksul hoolikalt ning teavitab GIPi ja GNSSi komiteed selle nõude täitmisest ja selle üldisest mõjust programmile.

Kui selle protsessi jooksul näitavad prognoosid, et 40 % läve ei ole võimalik saavutada, võtab komisjon vastavalt artikli 17 lõike 3 punktis c osutatud menetlusele asjakohaseid meetmeid.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/126

---

Direktiivi 2003/109/EÜ reguleerimisala laiendamine rahvusvahelise kaitse saajatele *

P6_TA(2008)0168

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/109/EÜ, et laiendada selle reguleerimisala rahvusvahelise kaitse saajatele (KOM(2007)0298 – C6-0196/2007 – 2007/0112(CNS))

(2009/C 259 E/27)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0298); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0298);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 63 punkte 3 ja 4, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0196/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 63 punkte 3 ja 4, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0196/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A6-0148/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A6-0148/2008),

1.   kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2.   kutsub komisjoni üles muutma seetõttu oma ettepanekut vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikele 2;

3.   palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

4.   palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

5.   teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1


  Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt


  Põhjendus 5 |
| (5) | Pidades silmas rahvusvahelise kaitse saajate õigust elada muus liikmesriigis kui see, kes neile rahvusvahelise kaitse andis, on vaja tagada, et liikmesriigid oleksid teadlikud asjaomaste isikute kaitsetaustast, et nad saaksid täita oma kohustusi mittetagasisaatmise põhimõtte järgimisel. Seetõttu peaks rahvusvahelise kaitse saajale antud pikaajalise elaniku EÜ elamisluba sisaldama märkust selle kohta, et liikmesriik on loa omanikule andnud rahvusvahelise kaitse. Eeldusel et rahvusvahelist kaitset ei ole tühistatud, tuleks see märkus kanda ka teise liikmesriigi väljaantud pikaajalise elaniku EÜ elamisloale. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 5

(5)

Pidades silmas rahvusvahelise kaitse saajate õigust elada muus liikmesriigis kui see, kes neile rahvusvahelise kaitse andis, on vaja tagada, et liikmesriigid oleksid teadlikud asjaomaste isikute kaitsetaustast, et nad saaksid täita oma kohustusi mittetagasisaatmise põhimõtte järgimisel. Seetõttu peaks rahvusvahelise kaitse saajale antud pikaajalise elaniku EÜ elamisluba sisaldama märkust selle kohta, et liikmesriik on loa omanikule andnud rahvusvahelise kaitse. Eeldusel et rahvusvahelist kaitset ei ole tühistatud, tuleks see märkus kanda ka teise liikmesriigi väljaantud pikaajalise elaniku EÜ elamisloale.

| (5) | Pidades silmas rahvusvahelise kaitse saajate õigust elada muus liikmesriigis kui see, kes neile rahvusvahelise kaitse andis, on vaja tagada, et liikmesriigid oleksid teadlikud asjaomaste isikute kaitsetaustast, et nad saaksid täita oma kohustusi mittetagasisaatmise põhimõtte järgimisel. Seetõttu peaks rahvusvahelise kaitse saajale antud pikaajalise elaniku EÜ elamisluba sisaldama märkust selle kohta, et liikmesriik on loa omanikule andnud rahvusvahelise kaitse. Eeldusel et rahvusvahelist kaitset ei ole tühistatud, tuleks see märkus kanda ka teise liikmesriigi väljaantud pikaajalise elaniku EÜ elamisloale.
  Kuid teine liikmesriik ei või seda märkust kasutada otsese ega kaudse ettekäändena, et keelduda oma territooriumil pikaajalise elaniku staatuse andmisest. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas rahvusvahelise kaitse saajate õigust elada muus liikmesriigis kui see, kes neile rahvusvahelise kaitse andis, on vaja tagada, et liikmesriigid oleksid teadlikud asjaomaste isikute kaitsetaustast, et nad saaksid täita oma kohustusi mittetagasisaatmise põhimõtte järgimisel. Seetõttu peaks rahvusvahelise kaitse saajale antud pikaajalise elaniku EÜ elamisluba sisaldama märkust selle kohta, et liikmesriik on loa omanikule andnud rahvusvahelise kaitse. Eeldusel et rahvusvahelist kaitset ei ole tühistatud, tuleks see märkus kanda ka teise liikmesriigi väljaantud pikaajalise elaniku EÜ elamisloale.
  Kuid teine liikmesriik ei või seda märkust kasutada otsese ega kaudse ettekäändena, et keelduda oma territooriumil pikaajalise elaniku staatuse andmisest.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 10 a (uus)

| (10 a) | Käesoleva direktiivi kohaselt ei tohiks pikaajalise elaniku staatuse andmine kaasa tuua direktiivist 2004/83/EÜ tulenevate pagulase või täiendava kaitse saajate ning nende pereliikmete õiguste tühistamist või annulleerimist; |
| --- | --- |

(10 a)

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikli 1 punkt 1

Direktiiv 2003/109/EÜ

Artikli 2 punkt f

| 1. | Artikli
  2 punkt f
  asendatakse järgmisega:










  f) | rahvusvaheline kaitse – rahvusvaheline kaitse vastavalt direktiivi 2004/83/EÜ artikli 2 punktis a määratletule; |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli
  2 punkt f
  asendatakse järgmisega:

f)

rahvusvaheline kaitse – rahvusvaheline kaitse vastavalt direktiivi 2004/83/EÜ artikli 2 punktis a määratletule;

| 1. | Artiklile
  2
  lisatakse järgmine
  punkt
  f a:










  fa) | rahvusvaheline kaitse – rahvusvaheline kaitse vastavalt direktiivi 2004/83/EÜ artikli 2 punktis a määratletule; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklile
  2
  lisatakse järgmine
  punkt
  f a:

fa)

rahvusvaheline kaitse – rahvusvaheline kaitse vastavalt direktiivi 2004/83/EÜ artikli 2 punktis a määratletule;

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikli 1 punkt 3

Direktiiv 2003/109/EÜ

Artikli 4 lõige 2

Rahvusvahelise kaitse saaja puhul võetakse lõikes 1 osutatud perioodi arvutamisel arvesse ajavahemikku rahvusvahelise kaitse taotluse esitamise kuupäeva ja direktiivi 2004/83/EÜ artiklis 24 osutatud elamisloa saamise kuupäeva vahel.

Rahvusvahelise kaitse saaja puhul võetakse lõikes 1 osutatud perioodi arvutamisel arvesse ajavahemikku rahvusvahelise kaitse
  esimese
  taotluse esitamise kuupäeva ja direktiivi 2004/83/EÜ artiklis 24 osutatud elamisloa saamise kuupäeva vahel,
  kusjuures esimese taotlusena võetakse arvesse ka ajutise kaitse taotlust, kui see on esitatud enne rahvusvahelise kaitse saamist
  .

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikli 1 punkt 3 a (uus)

Direktiiv 2003/109/EÜ

Artikli 5 lõike 1 esimene a lõik (uus)

| 3 a) | Artikli 5 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:



  Selline nõue ei kehti rahvusvahelise kaitse saajate suhtes, kellel ei ole võimalik tööd saada. |
| --- | --- |

3 a)

Artikli 5 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikli 1 punkt 3 b (uus)

Direktiiv 2003/109/EÜ

Artikli 5 lõike 2 esimene a lõik (uus)

| 3 b) | Artikli 5 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:



  Rahvusvahelise kaitse saaja suhtes saab kehtestada riiklikud integratsioonitingimused alles pärast iga juhtumi eraldi läbivaatamist põhjendatud otsuse alusel, mis on kooskõlas direktiivi 2004/83/EÜ artikliga 33, kusjuures arvesse võetakse isiku eriti haavatavat seisundit. |
| --- | --- |

3 b)

Artikli 5 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikli 1 punkt 6

Direktiiv 2003/109/EÜ

Artikli 12 lõige 3 a

3 a.   Kui liikmesriik otsustab saata välja pikaajalise elaniku, kelle pikaajalise elaniku EÜ elamisluba sisaldab artikli 8 lõikes 4 osutatud märkust,
  konsulteerib
  ta
  märkuses nimetatud
  liikmesriigiga.

3 a.   Kui liikmesriik otsustab saata välja pikaajalise elaniku, kelle pikaajalise elaniku EÜ elamisluba sisaldab artikli 8 lõikes 4 osutatud märkust,
  kontakteerub
  ta liikmesriigiga,
  kes rahvusvahelise kaitse andis, et saada kinnitus pikaajalise elaniku staatuse kohta.

Liikmesriik, kes rahvusvahelise kaitse andis, peab taotlejariigile kirjalikult vastama hiljemalt ühe kuu jooksul. Väljasaatmisotsust ei saa vastu võtta enne rahvusvahelise kaitse andnud liikmesriigi vastust.

Kui rahvusvahelist kaitset ei ole vahepeal tühistatud,
  saadetakse pikaajaline elanik
  välja kõnealusesse liikmesriiki, kes võtab pikaajalise elaniku ja tema pereliikmed kohe ilma formaalsusteta tagasi.

Kui rahvusvahelist kaitset ei ole vahepeal tühistatud,
  saab pikaajalise elaniku saata mittetagasisaatmise põhimõttest kinnipidamiseks
  välja
  ainult
  kõnealusesse liikmesriiki, kes võtab pikaajalise elaniku ja tema pereliikmed kohe ilma formaalsusteta tagasi.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikli 1 punkt 8

Direktiiv 2003/109/EÜ

Artikli 25 esimene a lõik (uus)

Komisjon koostab kontaktpunktide nimekirja, uuendab seda regulaarselt ning edastab selle liikmesriikidele.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/129 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/129

---

Mitmeaastase finantsraamistiku kohandamine

P6_TA(2008)0170

Euroopa Parlamendi resolutsioon 23. aprilli 2008. aasta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistiku kohandamisega (KOM(2008)0152 – C6-0148/2008 – 2008/2083(ACI))

(2009/C 259 E/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0152); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0152);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 48;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0157/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0157/2008),

1.   kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

2.   teeb presidendile ülesandeks koos nõukogu eesistujaga otsusele alla kirjutada ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

3.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. Kokkulepet on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2008/29/EÜ (ELT L 6, 10.1.2008, lk 7).

---

I LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS 29. APRILLIL 2008, MILLEGA MUUDETAKSE 17. MAI 2006. AASTA INSTITUTSIOONIDEVAHELIST KOKKULEPET EELARVEDISTSIPLIINI JA USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE KOHTA SEOSES MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU KOHANDAMISEGA

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 48;

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| 1) | rubriikide 1b ja 2 alla kuuluvate teatavate tegevusprogrammide vastuvõtmisel tekkinud viivituste tõttu ei olnud võimalik struktuurifondidele, Ühtekuuluvusfondile, Maaelu Arengu fondile ja Euroopa Kalandusfondile ette nähtud eraldisi ühtekokku 2 034 miljoni euro väärtuses 2007. aasta kulukohustustesse võtta ega ka 2008. aastasse üle kanda. Vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 48 tuleb see summa üle kanda järgmistesse eelarveaastatesse, tõstes selleks vastavate kulukohustuste (täitmisega seotud) assigneeringute kulutuste ülemmäärasid; |
| --- | --- |

1)

rubriikide 1b ja 2 alla kuuluvate teatavate tegevusprogrammide vastuvõtmisel tekkinud viivituste tõttu ei olnud võimalik struktuurifondidele, Ühtekuuluvusfondile, Maaelu Arengu fondile ja Euroopa Kalandusfondile ette nähtud eraldisi ühtekokku 2 034 miljoni euro väärtuses 2007. aasta kulukohustustesse võtta ega ka 2008. aastasse üle kanda. Vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 48 tuleb see summa üle kanda järgmistesse eelarveaastatesse, tõstes selleks vastavate kulukohustuste (täitmisega seotud) assigneeringute kulutuste ülemmäärasid;

| 2) | seetõttu tuleb vastavalt muuta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe I lisa (2), |
| --- | --- |

2)

seetõttu tuleb vastavalt muuta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe I lisa (2),

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe I lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Brüssel, 29. aprill 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. Kokkulepet on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2008/29/EÜ (ELT L 6, 10.1.2008, lk 7).

1

(2)  Selleks teisendatakse jooksvates hindades esitatud summad 2004. aasta hindades antud näitajateks.

2

---

II LISA

FINANTSRAAMISTIK 2007–2013

| (miljon eurot – 2004 aasta hindades) |
| --- |
| KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku 2007–2013 |
| 1. | Jätkusuutlik. majanduskasv |

(miljon eurot – 2004 aasta hindades)

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kokku 2007–2013

1.

50 865

53 262

54 071

54 860

55 400

56 866

58 256

383 580

| 1a | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |
| --- | --- |

1a

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

8 404

9 595

10 209

11 000

11 306

12 122

12 914

75 550

| 1b | Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |
| --- | --- |

1b

Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

42 461

43 667

43 862

43 860

44 094

44 744

45 342

308 030

| 2. | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2.

51 962

54 685

54 017

53 379

52 528

51 901

51 284

369 756

sellest turuga seotud kulud ja otsetoetused

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3.

1 199

1 258

1 380

1 503

1 645

1 797

1 988

10 770

| 3a | Vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3a

Vabadus, turvalisus ja õigus

600

690

790

910

1 050

1 200

1 390

6 630

| 3b | Kodakondsus |
| --- | --- |

3b

Kodakondsus

599

568

590

593

595

597

598

4 140

| 4. | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4.

6 199

6 469

6 739

7 009

7 339

7 679

8 029

49 463

| 5. | Halduskulud
   (1) |
| --- | --- |

5.

6 633

6 818

6 973

7 111

7 255

7 400

7 610

49 800

| 6. | Hüvitused |
| --- | --- |

6.

419

191

190

800

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD KOKKU

117 277

122 683

123 370

123 862

124 167

125 643

127 167

864 169

protsendina RKTst

1,08 %

1,09 %

1,07 %

1,05 %

1,03 %

1,02 %

1,01 %

1,048 %

ASSIGNEERINGUD MAKSETEKS KOKKU

115 142

119 805

112 182

118 549

116 178

119 659

119 161

820 676

protsendina RKTst

1,06 %

1,06 %

0,97 %

1,00 %

0,97 %

0,97 %

0,95 %

1,00 %

Olemasolev varu

0,18 %

0,18 %

0,27 %

0,24 %

0,27 %

0,27 %

0,29 %

0,24 %

Omavahendite ülemmäär protsendina RKTst

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  Rubriigi ülemmäära all arvestatud pensionikulud on arvutatud ilma töötajate pensionimakseteta ja ei ületa aastatel 2007–2013 500 miljonit eurot 2004. aasta hindades.

---

Neljapäev 24. aprill 2008

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 259/132 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 259/132

---

2009. aasta eelarve, III jagu – Komisjon: 2009. aasta eelarve raamistik ja prioriteedid

P6_TA(2008)0175

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon 2009. aasta eelarve raamistiku ja prioriteetide kohta (2008/2024(BUD))

(2009/C 259 E/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ajakohastatud finantsplaneeringut aastateks 2007–2013, mis esitati 31. jaanuaril 2008. aastal vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 46 (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ajakohastatud finantsplaneeringut aastateks 2007–2013, mis esitati 31. jaanuaril 2008. aastal vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 46 (1);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 2009. aasta poliitilise strateegia kohta (KOM(2008)0072), eriti selle II osa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 2009. aasta poliitilise strateegia kohta (KOM(2008)0072), eriti selle II osa;

| — | võttes arvesse eelnimetatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelnimetatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 177; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 177;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõiget 1;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0084/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0084/2008),

| A. | arvestades, et 2008. aasta on Lissaboni lepingu ratifitseerimise aasta, mille jõustumine on ette nähtud 2009. aastal, nihutades tähtsad poliitikavaldkonnad valitsustevaheliselt tasandilt ühenduse raamistikku ja andes Euroopa Liidule uusi pädevusi, mis kõik mõjutavad oluliselt ELi eelarvet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2008. aasta on Lissaboni lepingu ratifitseerimise aasta, mille jõustumine on ette nähtud 2009. aastal, nihutades tähtsad poliitikavaldkonnad valitsustevaheliselt tasandilt ühenduse raamistikku ja andes Euroopa Liidule uusi pädevusi, mis kõik mõjutavad oluliselt ELi eelarvet;

| B. | arvestades, et kui Lissaboni leping ükskord ratifitseeritakse, asetatakse sellega Euroopa Parlament õigusloomet ja eelarvet puudutavates küsimustes lõpuks nõukoguga võrdsele tasandile; arvestades, et kohustuslike ja mittekohustuslike kulude eristamisest loobutakse ning uue lepingu sätetest tulenevalt tuleb teha põhjalikke muudatusi iga-aastases eelarvemenetluses tervikuna; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kui Lissaboni leping ükskord ratifitseeritakse, asetatakse sellega Euroopa Parlament õigusloomet ja eelarvet puudutavates küsimustes lõpuks nõukoguga võrdsele tasandile; arvestades, et kohustuslike ja mittekohustuslike kulude eristamisest loobutakse ning uue lepingu sätetest tulenevalt tuleb teha põhjalikke muudatusi iga-aastases eelarvemenetluses tervikuna;

| C. | arvestades, et 2009. aasta toob kaasa Euroopa Parlamendi ja komisjoni uue koosseisu, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2009. aasta toob kaasa Euroopa Parlamendi ja komisjoni uue koosseisu,

1.   rõhutab, et uue lepingu rakendamine eeldab Euroopa Parlamendilt, nõukogult ja komisjonilt kokkuleppele jõudmist asjaomaste eelarve- ja õigusloomega seotud vahendite muutmise ning uute eeskirjade osas, et tagada uue eelarvemenetluse sujuv toimimine, samal ajal täielikult järgides uut institutsioonidevahelist tasakaalu kolme institutsiooni vahel vastavalt Lissaboni lepingus sätestatule; on veendunud, et vältimatult vajalik on võimalikult kiiresti ettevalmistuste alustamine paralleelselt 2009. aasta eelarvemenetlusega, et olla valmis 2010. aasta eelarve puhul uueks menetluseks;

2.   märgib, et 2008. aastal tuleb tugevdada ettevalmistusi täieliku ja kõikehõlmava ülevaate jaoks ELi kulutuste, sealhulgas ühise põllumajanduspoliitika, ning ELi vahendite, sealhulgas Ühendkuningriigi tagasimakse ja liikmesriikide poolt ELi nimel kogutud tollimaksude, kõikide aspektide kohta, et võimaldada komisjonil koostada aruanne 2009. aastaks; meenutab 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes seatud kohustust kaasata Euroopa Parlament ülevaate koostamisse selle kõigis etappides ja võtta parlamendi seisukohta nõuetekohaselt arvesse;

3.   rõhutab, et solidaarsuspõhimõte peab jääma üheks ELi juhtpõhimõtteks ja piirkondade solidaarsust peetakse ülimalt tähtsaks, nagu ka selle solidaarsuse kinnitamisega kaasnevat vältimatut rahastamist; kinnitab, et kavatseb tähelepanelikult jälgida edusamme piirkondade arengus; märgib, et tasumata maksed on seetõttu väga murettekitavad, kuna need võivad põhjustada eelarvega seotud probleeme lähimas tulevikus;

4.   kordab oma veendumust, et tulevikus ELi ja tema kodanike ees seisvad tõelised väljakutsed eeldavad paindlikku lähenemist ning rõhutab, et vaja on läbipaistvust ja õigusalaste prioriteetide seostamist eelarveotsustega; palub komisjonil seetõttu esitada rahastamiskava muudatusettepanekute üksikasjalikum jaotus, mida on kokkuvõtlikult kirjeldatud iga-aastase poliitilise strateegia dokumendi II osas, viidates asjaomastele eelarveridadele;

5.   võtab teadmiseks, et komisjon on 2009. aasta poliitilist strateegiat käsitlevas teatises esitanud oma poliitilised prioriteedid koos selge rõhuasetusega majanduskasvule ja tööhõivele, kliimamuutusele ja jätkusuutlikule Euroopale; rõhutab, et nimetatud poliitilisi prioriteete peaks toetama uued eelarveprioriteedid, et ELil saaks olla selge roll; meenutab ja peab siiski kahetsusväärseks, et varud mitmeaastase finantsraamistiku erinevate kulude ülemmäärade raames ei jäta manööverdamisruumi uute (näiteks komisjoni pakutud) prioriteetide rahastamiseks ilma vanu prioriteete ohtu seadmata; palub komisjonil esitada põhjalikumat teavet eespool nimetatud rahaliste raskustega seoses;

6.   peab komisjoni poolt ettevalmistatavat väikeettevõtete õigusakti (vt. KOM(2007)0724) väga oluliseks strateegiaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamisel; märgib, et VKEde toetamiseks kõige asjakohasemal viisil on tarvis ka finantsraamistikku ja õigusakte;

7.   on sügavalt mures, et 2009. aastaga seoses on komisjon juba alustanud prioriteetide muutmist, eelkõige nende mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide raames, milles on eriti väike varu; mõistab, et kokkuvõttes võib ELi tegevuste teataval määral ümberhindamine asjakohase hindamise alusel osutuda vältimatuks, kuna olukordades, kus vahendeid napib, ei pruugi uute prioriteetide lisamine ilma lisaassigneeringute ja vanade eelneva hindamiseta mõistlik olla; rõhutab siiski, et mis tahes otsuse prioriteetide muutmiseks peavad tegema Euroopa Parlament ja nõukogu ning komisjonil ei ole põhjust neid ennetada;

8.   rõhutab, et Euroopa Parlament kavatseb oma poliitiliste prioriteetide teostamiseks kasutada kõiki 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega ette nähtud vahendeid, sealhulgas muu hulgas 5 % õigusloomealase paindlikkuse võimalust mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 vältel; palub komisjonil 2009. aasta esialgse eelarveprojekti ettevalmistamisel koostada selged, ühtsed ja usaldusväärsed tegevusaruanded iga poliitikavaldkonna kohta, et võimaldada kõigil asjaomastel Euroopa Parlamendi komisjonidel põhjalikult uurida erinevate ELi programmide ja poliitikavaldkondade rakendamist ja eeldatavat edenemist;

9.   juhib tähelepanu „mõistliku eelarvestamise” põhimõtte tähtsusele ning meenutab, et eesmärkideks jäävad kulutustele vastava tulu tagamine ja tulemustele suunatud eelarve; palub komisjonil koostada selline esialgne eelarveprojekt, mis annaks reaalse ülevaate kõigist 2009. aasta eelarvelistest vajadustest, eriti mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 raames ja teavitada eelarvepädevaid institutsioone pikemas perspektiivis oodatavatest rahalistest vajadustest; soovib meenutada, et paindlikkusinstrument on ette nähtud ettenägematute poliitiliste küsimuste rahastamiseks ning seda ei tohiks eelarvemenetluse käigus valel otstarbel kasutada, et rahastada selliseid ELi poliitika valdkondi ja tegevusi, mida on võimalik ette näha;

10.   on otsustanud kasutada täies ulatuses 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe II lisa D osas katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete jaoks ette nähtud summasid, kui selliste kavandatavate projektide ja meetmete arv ja mahud seda nõuavad; on seisukohal, et katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed on Euroopa Parlamendile hädavajalikuks vahendiks, et sillutada teed uuele poliitikale ja meetmetele, mis on Euroopa kodanike huvides; usub, et see on oluline, rõhutamaks toetust juba edukalt teostatavatele projektidele; rõhutab, et kasutada peavad olema piisavad varud, võimaldamaks Euroopa Parlamendil kõnealust vahendit täiel määral 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe raames kasutada; kavatseb komisjoni teavitada oma kavatsustest katseprojektide ja ettevalmistavate meetmetega seoses enne Euroopa Parlamendi suvepuhkust;

11.   peab ELi eelarve selget ja läbipaistvat esitamist vältimatult vajalikuks ka seoses vajadusega teavitada Euroopa kodanikke ELi vahendite kasutamisest; on teadlik, et tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk on viia finantsvahendid ja inimressursid vastavusse komisjoni eelarvest rahastatavate poliitikavaldkondade poliitiliste eesmärkidega; tunneb siiski muret seoses sellega, et komisjoni tegevus- ja halduskulude eristamine on muutunud üha raskemaks ning juba märkimisväärset osa tegelikest halduskuludest rahastatakse tegevuskulude assigneeringutest;

12.   märgib murega, et ka inimressursside valdkonnas on komisjoni suundumus anda oma ülesandeid täitmiseks muudele asutustele koos personalieeskirjade viimaste muudatustega viinud olukorrani, kus üha suurem osa ELi ametnikest ei kajastu institutsioonide ametikohtade loeteludes, nagu selle on kinnitanud eelarvepädevad institutsioonid, ja nende palku ei maksta mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 5; väljendab sügavat kahetsust sellise läbipaistvuse puudumise üle; nõuab avalikku ja põhjalikku arutelu kõigi sidusrühmade vahel Euroopa juhtimise tuleviku teemal;

13.   teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ja kontrollikojale.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. Kokkulepet on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2008/29/EÜ (ELT L 6, 10.1.2008, lk 7).

---