# Europeiska unionens C 276/2009

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2009.276.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 276 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången17 november 2009 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2009.276.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 276

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången17 november 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska datatillsynsmannen |
| 2009/C 276/01 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter | 1 |
| 2009/C 276/02 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst | 8 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

2009/C 276/01

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter

1

2009/C 276/02

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst

8

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 276/03 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar | 21 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 276/03

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

21

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 276/04 | Eurons växelkurs | 23 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2009/C 276/05 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (
  1
  ) | 24 |
| 2009/C 276/06 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (
  1
  ) | 30 |
| 2009/C 276/07 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (
  1
  ) | 35 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 276/04

Eurons växelkurs

23

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2009/C 276/05

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (
  1
  )

1

24

2009/C 276/06

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (
  1
  )

1

30

2009/C 276/07

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (
  1
  )

1

35

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 276/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 40 |
| 2009/C 276/09 | Beslut nr 777 av den 5 oktober 2009 om inledande av förfarande för beviljande av prospekterings- och undersökningstillstånd för olja och gas – geologiska naturresurser i enlighet med artikel 2 första stycket punkt 3 i lagen om geologiska naturresurser, i block 1-18 Trakija i regionen Chaskovo samt meddelande om anbudsförfarande för beviljande av tillstånd | 41 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2009/C 276/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

40

2009/C 276/09

Beslut nr 777 av den 5 oktober 2009 om inledande av förfarande för beviljande av prospekterings- och undersökningstillstånd för olja och gas – geologiska naturresurser i enlighet med artikel 2 första stycket punkt 3 i lagen om geologiska naturresurser, i block 1-18 Trakija i regionen Chaskovo samt meddelande om anbudsförfarande för beviljande av tillstånd

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

| 17.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 276/1

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter

2009/C 276/01

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 286,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, särskilt artikel 41,

med beaktande av begärandet om ett yttrande i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001, som mottogs den 22 April 2009.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

I.   INLEDNING

| 1. | Den 22 april 2009 antog kommissionen ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter (nedan kallat förslaget). Samma dag skickade kommissionen förslaget till Europeiska datatillsynsmannen för samråd i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001. Europeiska datatillsynsmannen erinrar om att han den 9 mars 2009 lämnade informella synpunkter om ett utkast till förslag och noterar att dessa synpunkter har beaktats i förslaget. |
| --- | --- |

1.

Den 22 april 2009 antog kommissionen ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter (nedan kallat förslaget). Samma dag skickade kommissionen förslaget till Europeiska datatillsynsmannen för samråd i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001. Europeiska datatillsynsmannen erinrar om att han den 9 mars 2009 lämnade informella synpunkter om ett utkast till förslag och noterar att dessa synpunkter har beaktats i förslaget.

| 2. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att ha hörts och att en hänvisning till detta samråd görs i förslagets ingress på samma sätt som i ett antal andra lagstiftningstexter där samråd har hållits med datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

2.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att ha hörts och att en hänvisning till detta samråd görs i förslagets ingress på samma sätt som i ett antal andra lagstiftningstexter där samråd har hållits med datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001.

| 3. | Genom förslaget ändras förordning (EG) nr 881/2002, ett av de gemenskapsinstrument som antagits för att bekämpa terrorism genom restriktiva åtgärder särskilt frysning av tillgångar mot fysiska och juridiska personer som misstänks för koppling till terroristorganisationer. Förslaget syftar i synnerhet till att hantera den senaste utvecklingen i EG-domstolens rättspraxis, särskilt Kadimålet (1), genom att föreskriva ”ett förfarande som respekterar de grundläggande rättigheterna och som tillämpas när enskilda personer och enheter förs upp på FN:s förteckning” (punkt 4 i motiveringen). |
| --- | --- |

3.

Genom förslaget ändras förordning (EG) nr 881/2002, ett av de gemenskapsinstrument som antagits för att bekämpa terrorism genom restriktiva åtgärder särskilt frysning av tillgångar mot fysiska och juridiska personer som misstänks för koppling till terroristorganisationer. Förslaget syftar i synnerhet till att hantera den senaste utvecklingen i EG-domstolens rättspraxis, särskilt Kadimålet (1), genom att föreskriva ”ett förfarande som respekterar de grundläggande rättigheterna och som tillämpas när enskilda personer och enheter förs upp på FN:s förteckning” (punkt 4 i motiveringen).

II.   RÄTTSLIG RAM

| 4. | Även om domstolens uppdrag var att i sina avgöranden särskilt inrikta sig på respekten för den grundläggande rättigheten till försvar, särskilt rätten att bli hörd, har rättspraxis på detta område vidare konsekvenser och skulle kunna sammanfattas enligt följande: EU:s normer för skydd av grundläggande rättigheter bör respekteras oavsett om restriktiva åtgärder antas på EU-nivå eller härrör från internationella organisationer som Förenta nationerna (2). |
| --- | --- |

4.

Även om domstolens uppdrag var att i sina avgöranden särskilt inrikta sig på respekten för den grundläggande rättigheten till försvar, särskilt rätten att bli hörd, har rättspraxis på detta område vidare konsekvenser och skulle kunna sammanfattas enligt följande: EU:s normer för skydd av grundläggande rättigheter bör respekteras oavsett om restriktiva åtgärder antas på EU-nivå eller härrör från internationella organisationer som Förenta nationerna (2).

| 5. | EU:s grundläggande rättigheter inbegriper också rätten till skydd av personuppgifter, vilken erkänts av EG-domstolen som en av de principer som följer av artikel 6.2 i EU-fördraget och ytterligare bekräftats genom artikel 8 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

5.

EU:s grundläggande rättigheter inbegriper också rätten till skydd av personuppgifter, vilken erkänts av EG-domstolen som en av de principer som följer av artikel 6.2 i EU-fördraget och ytterligare bekräftats genom artikel 8 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 6. | I detta perspektiv välkomnar Europeiska datatillsynsmannen inte endast EG-domstolens senaste rättspraxis utan även kommissionens avsikt att reagera på den genom att stärka förfarandet för uppförande på förteckningen och uttryckligen beakta rätten till skydd av personuppgifter. Samtidigt som Europeiska datatillsynsmannen fullt ut inser att behandling och utbyte av personuppgifter sker i syfte att bekämpa terrorism är hans bestämda åsikt att skyddet av personuppgifter är avgörande för att garantera legitimitet och effektivitet i de restriktiva åtgärder som kommissionen antar. Dessa åtgärder grundar sig på behandling av personuppgifter, vilket i sig oavsett frysningen av tillgångar måste omfattas av regler och garantier för uppgiftsskydd. Det är därför synnerligen viktigt att se till att de tillämpliga bestämmelserna om behandling av personuppgifter om förtecknade personer är tydliga och rättssäkra i enlighet med punkt 8 i motiveringen. |
| --- | --- |

6.

I detta perspektiv välkomnar Europeiska datatillsynsmannen inte endast EG-domstolens senaste rättspraxis utan även kommissionens avsikt att reagera på den genom att stärka förfarandet för uppförande på förteckningen och uttryckligen beakta rätten till skydd av personuppgifter. Samtidigt som Europeiska datatillsynsmannen fullt ut inser att behandling och utbyte av personuppgifter sker i syfte att bekämpa terrorism är hans bestämda åsikt att skyddet av personuppgifter är avgörande för att garantera legitimitet och effektivitet i de restriktiva åtgärder som kommissionen antar. Dessa åtgärder grundar sig på behandling av personuppgifter, vilket i sig oavsett frysningen av tillgångar måste omfattas av regler och garantier för uppgiftsskydd. Det är därför synnerligen viktigt att se till att de tillämpliga bestämmelserna om behandling av personuppgifter om förtecknade personer är tydliga och rättssäkra i enlighet med punkt 8 i motiveringen.

| 7. | Detta är desto viktigare med hänsyn till Lissabonfördragets ikraftträdande, vilket inte endast kommer att göra EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna bindande utan även i artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och artikel 39 i EU-fördraget fastställa nödvändigheten av bestämmelser om uppgiftsskydd och garantier på Europeiska unionens alla verksamhetsområden. Dessutom kommer EG-domstolen att vara fullt behörig att, också på området gemensam utrikes- och säkerhetspolitik, bedöma lagligheten särskilt respekten för grundläggande rättigheter i beslut som föreskriver restriktiva åtgärder mot fysiska eller juridiska personer (artikel 275 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

7.

Detta är desto viktigare med hänsyn till Lissabonfördragets ikraftträdande, vilket inte endast kommer att göra EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna bindande utan även i artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och artikel 39 i EU-fördraget fastställa nödvändigheten av bestämmelser om uppgiftsskydd och garantier på Europeiska unionens alla verksamhetsområden. Dessutom kommer EG-domstolen att vara fullt behörig att, också på området gemensam utrikes- och säkerhetspolitik, bedöma lagligheten särskilt respekten för grundläggande rättigheter i beslut som föreskriver restriktiva åtgärder mot fysiska eller juridiska personer (artikel 275 i EUF-fördraget).

III.   ANALYS AV FÖRSLAGET

III.1   Tillämplig lagstiftning om och principer för uppgiftsskydd

| 8. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att det i ingressen hänvisas till nödvändigheten av att tillämpa förordningen i enlighet med den grundläggande rättigheten om skydd av personuppgifter (skäl 10) och till nödvändigheten av lämpliga särskilda skyddsåtgärder när kommissionen behandlar uppgifter som har att göra med brott som begåtts av i förteckningen uppförda fysiska personer och med fällande domar i brottmål och säkerhetsåtgärder som rör sådana personer. |
| --- | --- |

8.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att det i ingressen hänvisas till nödvändigheten av att tillämpa förordningen i enlighet med den grundläggande rättigheten om skydd av personuppgifter (skäl 10) och till nödvändigheten av lämpliga särskilda skyddsåtgärder när kommissionen behandlar uppgifter som har att göra med brott som begåtts av i förteckningen uppförda fysiska personer och med fällande domar i brottmål och säkerhetsåtgärder som rör sådana personer.

| 9. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar också att det i förslagets skäl 12 uttryckligen anges att bestämmelserna om uppgiftsskydd, särskilt i förordning (EG) nr 45/2001, är tillämpliga på personuppgifter på detta område. I artikel 3 i förordning (EG) nr 45/2001 anges att förordningen är tillämplig ”på alla gemenskapsinstitutioners och gemenskapsorgans behandling av personuppgifter, om denna behandling genomförs för att utföra uppgifter som helt eller delvis omfattas av gemenskapsrätten”. Även om förordning (EG) nr 881/2002 är kopplad till gemensam ståndpunkt 2002/402/Gusp och till Förenta nationernas verksamhet på detta område, grundar den sig i detta avseende på fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

9.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar också att det i förslagets skäl 12 uttryckligen anges att bestämmelserna om uppgiftsskydd, särskilt i förordning (EG) nr 45/2001, är tillämpliga på personuppgifter på detta område. I artikel 3 i förordning (EG) nr 45/2001 anges att förordningen är tillämplig ”på alla gemenskapsinstitutioners och gemenskapsorgans behandling av personuppgifter, om denna behandling genomförs för att utföra uppgifter som helt eller delvis omfattas av gemenskapsrätten”. Även om förordning (EG) nr 881/2002 är kopplad till gemensam ståndpunkt 2002/402/Gusp och till Förenta nationernas verksamhet på detta område, grundar den sig i detta avseende på fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

| 10. | Rent allmänt vill Europeiska datatillsynsmannen framhålla att det i förordning (EG) nr 45/2001 fastställs en rad skyldigheter för de registeransvariga bland annat uppgiftskvalitet, behandlingens laglighet, anmälan, säker behandling och rättigheter för registrerade personer bland annat tillgång, korrigering, spärrning, utplåning, anmälan till tredjeparter, överklagande som ska tillämpas utom i de fall där undantag och begränsningar gäller i enlighet med artikel 20. Under alla förhållanden ska dessa begränsningar av grundläggande rätt till uppgiftsskydd, även i fråga om restriktiva åtgärder, vara förenliga med en strikt proportionalitetsprövning, dvs. vara begränsade såväl i sak som i tillämpningstid till vad som är nödvändigt för att uppfylla det berörda allmänintresset, så som bekräftas i EG-domstolen rättspraxis. Detta är desto viktigare eftersom dessa rättigheter och skyldigheter, tillsammans med nödvändigheten av oberoende tillsyn när det gäller behandlingen av personuppgifter, utgör kärnan i den grundläggande rätten till uppgiftsskydd, vilket uttryckligen bekräftas i artikel 8 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

10.

Rent allmänt vill Europeiska datatillsynsmannen framhålla att det i förordning (EG) nr 45/2001 fastställs en rad skyldigheter för de registeransvariga bland annat uppgiftskvalitet, behandlingens laglighet, anmälan, säker behandling och rättigheter för registrerade personer bland annat tillgång, korrigering, spärrning, utplåning, anmälan till tredjeparter, överklagande som ska tillämpas utom i de fall där undantag och begränsningar gäller i enlighet med artikel 20. Under alla förhållanden ska dessa begränsningar av grundläggande rätt till uppgiftsskydd, även i fråga om restriktiva åtgärder, vara förenliga med en strikt proportionalitetsprövning, dvs. vara begränsade såväl i sak som i tillämpningstid till vad som är nödvändigt för att uppfylla det berörda allmänintresset, så som bekräftas i EG-domstolen rättspraxis. Detta är desto viktigare eftersom dessa rättigheter och skyldigheter, tillsammans med nödvändigheten av oberoende tillsyn när det gäller behandlingen av personuppgifter, utgör kärnan i den grundläggande rätten till uppgiftsskydd, vilket uttryckligen bekräftas i artikel 8 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 11. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att några av dessa skyldigheter och rättigheter underförstått eller uttryckligen behandlas i förslaget, men vill framhålla att förslaget inte kan tolkas som att det utesluter eller begränsar tillämpligheten av sådana skyldigheter och registrerade personers rättigheter som inte anges i förslaget. |
| --- | --- |

11.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att några av dessa skyldigheter och rättigheter underförstått eller uttryckligen behandlas i förslaget, men vill framhålla att förslaget inte kan tolkas som att det utesluter eller begränsar tillämpligheten av sådana skyldigheter och registrerade personers rättigheter som inte anges i förslaget.

| 12. | Mot bakgrund av detta kommer Europeiska datatillsynsmannen att i de kommande punkterna analysera förslagets bestämmelser i ljuset av de mest relevanta principerna för uppgiftsskydd, lämna rekommendationer till förbättringar och vägledning till hur man ska kunna behandla vissa andra frågor som inte nu tas upp men som tillämpningen av principerna för uppgiftsskydd förmodligen kommer att leda till. I några fall kan det vara önskvärt att i fråga om restriktiva åtgärder lämna närmare uppgifter om tillämpningen av skyldigheterna och rättigheterna när det gäller uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

12.

Mot bakgrund av detta kommer Europeiska datatillsynsmannen att i de kommande punkterna analysera förslagets bestämmelser i ljuset av de mest relevanta principerna för uppgiftsskydd, lämna rekommendationer till förbättringar och vägledning till hur man ska kunna behandla vissa andra frågor som inte nu tas upp men som tillämpningen av principerna för uppgiftsskydd förmodligen kommer att leda till. I några fall kan det vara önskvärt att i fråga om restriktiva åtgärder lämna närmare uppgifter om tillämpningen av skyldigheterna och rättigheterna när det gäller uppgiftsskydd.

| 13. | Dessa synpunkter kan endast avspegla att skyddet av personuppgifter är en avgörande faktor för att säkerställa legitimitet och effektivitet i de restriktiva åtgärder som kommissionen vidtar och de behandlar eller påverkar inte andra frågor i sak som kan kopplas till införandet i en förteckning enligt andra bestämmelser. |
| --- | --- |

13.

Dessa synpunkter kan endast avspegla att skyddet av personuppgifter är en avgörande faktor för att säkerställa legitimitet och effektivitet i de restriktiva åtgärder som kommissionen vidtar och de behandlar eller påverkar inte andra frågor i sak som kan kopplas till införandet i en förteckning enligt andra bestämmelser.

III.2   Artiklarna 7a och 7c: information till de berörda personerna och avförande

| 14. | I artikel 7a fastställs förfarandena för uppförande i och avförande från förteckningen av fysiska eller juridiska personer och i artikel 7c fastställs ett särskilt förfarande som ska tillämpas på dem som uppfördes i förteckningen före den 3 september 2008. |
| --- | --- |

14.

I artikel 7a fastställs förfarandena för uppförande i och avförande från förteckningen av fysiska eller juridiska personer och i artikel 7c fastställs ett särskilt förfarande som ska tillämpas på dem som uppfördes i förteckningen före den 3 september 2008.

| 15. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar dessa bestämmelser i den mån de stärker respekten för grundläggande rättigheter genom att ge de berörda personerna möjlighet till information om skälen till att de tagits med i förteckningarna och möjlighet att uttrycka sina synpunkter om detta. Dessutom fastställs i punkt 4 att ett avförande från förteckningen på FN-nivå automatiskt ska leda till samma sak på EU-nivå, vilket överensstämmer med uppgiftsskyddsprincipen om att personuppgifter ska vara uppdaterade i enlighet med artikel 4.1d i förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

15.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar dessa bestämmelser i den mån de stärker respekten för grundläggande rättigheter genom att ge de berörda personerna möjlighet till information om skälen till att de tagits med i förteckningarna och möjlighet att uttrycka sina synpunkter om detta. Dessutom fastställs i punkt 4 att ett avförande från förteckningen på FN-nivå automatiskt ska leda till samma sak på EU-nivå, vilket överensstämmer med uppgiftsskyddsprincipen om att personuppgifter ska vara uppdaterade i enlighet med artikel 4.1d i förordning (EG) nr 45/2001.

| 16. | Europeiska datatillsynsmannen framhåller dock att dessa bestämmelser inte utesluter liknande skyldigheter som följer av förordning (EG) nr 45/2001, t. ex. skyldigheten att informera den registrerade personen i enlighet med artikel 11 och särskilt artikel 12, som behandlar information som ska lämnas när uppgifterna inte har erhållits från den registrerade personen, skyldigheten enligt artikel 14 att utan dröjsmål korrigera felaktiga eller ofullständiga personuppgifter samt skyldigheten enligt artikel 17 att I likhet med vad som gäller vid avförande från förteckningen informera de tredjeparter till vilka uppgifterna har lämnats om att uppgifterna har korrigerats eller utplånats, om detta inte visar sig vara omöjligt eller innebär en oproportionerlig ansträngning. |
| --- | --- |

16.

Europeiska datatillsynsmannen framhåller dock att dessa bestämmelser inte utesluter liknande skyldigheter som följer av förordning (EG) nr 45/2001, t. ex. skyldigheten att informera den registrerade personen i enlighet med artikel 11 och särskilt artikel 12, som behandlar information som ska lämnas när uppgifterna inte har erhållits från den registrerade personen, skyldigheten enligt artikel 14 att utan dröjsmål korrigera felaktiga eller ofullständiga personuppgifter samt skyldigheten enligt artikel 17 att I likhet med vad som gäller vid avförande från förteckningen informera de tredjeparter till vilka uppgifterna har lämnats om att uppgifterna har korrigerats eller utplånats, om detta inte visar sig vara omöjligt eller innebär en oproportionerlig ansträngning.

| 17. | Som redan sagts i punkt 10 får naturligtvis nödvändiga undantag från och begränsningar av dessa bestämmelser göras i enlighet med artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001. Det kommer till exempel att vara nödvändigt att senarelägga information till de berörda personerna om detta krävs för att behålla ”överraskningseffekten” av beslutet att ta med personen på förteckningen och frysa hans eller hennes tillgångar. I detta avseende rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen lagstiftaren att överväga huruvida det vore lämpligt att i förslaget uttryckligen klargöra vilka undantag från uppgiftsskyddsprinciperna som kan bli nödvändiga, t.ex. behovet av att fördröja meddelandet enligt artikel 12 till dess att det preliminära beslutet har fattats. |
| --- | --- |

17.

Som redan sagts i punkt 10 får naturligtvis nödvändiga undantag från och begränsningar av dessa bestämmelser göras i enlighet med artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001. Det kommer till exempel att vara nödvändigt att senarelägga information till de berörda personerna om detta krävs för att behålla ”överraskningseffekten” av beslutet att ta med personen på förteckningen och frysa hans eller hennes tillgångar. I detta avseende rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen lagstiftaren att överväga huruvida det vore lämpligt att i förslaget uttryckligen klargöra vilka undantag från uppgiftsskyddsprinciperna som kan bli nödvändiga, t.ex. behovet av att fördröja meddelandet enligt artikel 12 till dess att det preliminära beslutet har fattats.

III.3   Artikel 7d: registrerade personers rätt till tillgång, tillsynsuppgifter och rättsmedel

| 18. | I den föreslagna artikel 7d anges det i punkt 1 att om FN eller en stat lägger fram sekretessbelagda uppgifter, ska kommissionen hantera dessa i enlighet med kommissionens interna säkerhetsbestämmelser (beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (3)) och, där så är tillämpligt, i enlighet med avtal mellan Europeiska unionen och den stat som lagt fram uppgifterna om säkerhet för sekretessbelagda uppgifter. I punkt 2 fastställs att handlingar som sekretessklassats på en nivå som motsvarar ”Très secret UE/EU Top secret”, ”Secret UE” eller ”Confidentiel UE” inte ska utlämnas utan upphovsmannens medgivande. |
| --- | --- |

18.

I den föreslagna artikel 7d anges det i punkt 1 att om FN eller en stat lägger fram sekretessbelagda uppgifter, ska kommissionen hantera dessa i enlighet med kommissionens interna säkerhetsbestämmelser (beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (3)) och, där så är tillämpligt, i enlighet med avtal mellan Europeiska unionen och den stat som lagt fram uppgifterna om säkerhet för sekretessbelagda uppgifter. I punkt 2 fastställs att handlingar som sekretessklassats på en nivå som motsvarar ”Très secret UE/EU Top secret”, ”Secret UE” eller ”Confidentiel UE” inte ska utlämnas utan upphovsmannens medgivande.

| 19. | Denna artikel ger upphov till två frågor, varav den första avser bestämmelsens konsekvenser för den registrerade personens rätt till tillgång till sina personuppgifter enligt artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001 och den andra avser Europeiska datatillsynsmannens samt EG-domstolens möjlighet att få tillgång till personuppgifter i sekretessbelagda handlingar för att effektivt kunna utföra sina respektive uppdrag. |
| --- | --- |

19.

Denna artikel ger upphov till två frågor, varav den första avser bestämmelsens konsekvenser för den registrerade personens rätt till tillgång till sina personuppgifter enligt artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001 och den andra avser Europeiska datatillsynsmannens samt EG-domstolens möjlighet att få tillgång till personuppgifter i sekretessbelagda handlingar för att effektivt kunna utföra sina respektive uppdrag.

Registrerade personers rätt till tillgång till personuppgifter i sekretessbelagda handlingar

| 20. | I såväl de nämnda säkerhetsbestämmelserna som i avtalen mellan EU och den stat som lagt fram uppgifterna regleras hur tillgång kan ges till sekretessbelagda uppgifter. Endast personer med behovsenlig behörighet, dvs. den som behöver uppgifterna för sin tjänsteutövning, kan ges tillgång till sådana uppgifter (4). I fråga om uppgifter med den klassificering som anges i den föreslagna artikel 7d.2 måste dessutom dessa personer ha säkerhetsprövats. |
| --- | --- |

20.

I såväl de nämnda säkerhetsbestämmelserna som i avtalen mellan EU och den stat som lagt fram uppgifterna regleras hur tillgång kan ges till sekretessbelagda uppgifter. Endast personer med behovsenlig behörighet, dvs. den som behöver uppgifterna för sin tjänsteutövning, kan ges tillgång till sådana uppgifter (4). I fråga om uppgifter med den klassificering som anges i den föreslagna artikel 7d.2 måste dessutom dessa personer ha säkerhetsprövats.

| 21. | Kommissionens interna säkerhetsbestämmelser måste läsas tillsammans med förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar, i vilken rätten till tillgång till information från de tre största EU-institutionerna behandlas. Artikel 9 i den förordningen avser behandlingen av känsliga handlingar som omfattas av de tre ovannämnda sekretessgraderna. I dess punkt 3 anges att tillgång till känsliga handlingar endast ska ges med upphovsmannens medgivande; en regel som också återfinns i den föreslagna artikel 7d.2. |
| --- | --- |

21.

Kommissionens interna säkerhetsbestämmelser måste läsas tillsammans med förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar, i vilken rätten till tillgång till information från de tre största EU-institutionerna behandlas. Artikel 9 i den förordningen avser behandlingen av känsliga handlingar som omfattas av de tre ovannämnda sekretessgraderna. I dess punkt 3 anges att tillgång till känsliga handlingar endast ska ges med upphovsmannens medgivande; en regel som också återfinns i den föreslagna artikel 7d.2.

| 22. | Kommissionens interna säkerhetsbestämmelser är förenliga med allmänhetens rätt till tillgång till handlingar. Detta är dock inte fallet när det gäller särskild rätt till tillgång, t.ex. registrerade personers rätt till tillgång till sina egna personuppgifter i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001. I de interna säkerhetsbestämmelserna nämns inget om bestämmelser för uppgiftsskydd eller registrerade personers rättigheter i sig. I kommissionens interna säkerhetsbestämmelser nämns inte det förhållande där en registrerad person begär tillgång till personuppgifter i en sekretessbelagd handling. Samma sak gäller avtal med enskilda stater om säkerhet för sekretessbelagda uppgifter. |
| --- | --- |

22.

Kommissionens interna säkerhetsbestämmelser är förenliga med allmänhetens rätt till tillgång till handlingar. Detta är dock inte fallet när det gäller särskild rätt till tillgång, t.ex. registrerade personers rätt till tillgång till sina egna personuppgifter i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001. I de interna säkerhetsbestämmelserna nämns inget om bestämmelser för uppgiftsskydd eller registrerade personers rättigheter i sig. I kommissionens interna säkerhetsbestämmelser nämns inte det förhållande där en registrerad person begär tillgång till personuppgifter i en sekretessbelagd handling. Samma sak gäller avtal med enskilda stater om säkerhet för sekretessbelagda uppgifter.

| 23. | I artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001 beviljas registrerade personer rätt att när som helst utan restriktioner, inom tre månader från det att ansökan mottogs, kostnadsfritt från den registeransvarige erhålla bland annat klar information om vilka personuppgifter som behandlas (se art. 13c). |
| --- | --- |

23.

I artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001 beviljas registrerade personer rätt att när som helst utan restriktioner, inom tre månader från det att ansökan mottogs, kostnadsfritt från den registeransvarige erhålla bland annat klar information om vilka personuppgifter som behandlas (se art. 13c).

| 24. | Europeiska datatillsynsmannen är fullt införstådd med att det i samband med restriktiva åtgärder mot vissa personer eller enheter i syfte att förhindra terroristdåd kan vara motiverat att för en registrerad person inte röja sekretessbelagda (person-) uppgifter. Denna restriktion kan, såsom redan nämnts i punkt 10, grundas på artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001. Europeiska datatillsynsmannen vill dock framhålla såväl det krav på nödvändighet som anges i artikeln som det förfarande som föreskrivs i artikel 20.4 i förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

24.

Europeiska datatillsynsmannen är fullt införstådd med att det i samband med restriktiva åtgärder mot vissa personer eller enheter i syfte att förhindra terroristdåd kan vara motiverat att för en registrerad person inte röja sekretessbelagda (person-) uppgifter. Denna restriktion kan, såsom redan nämnts i punkt 10, grundas på artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001. Europeiska datatillsynsmannen vill dock framhålla såväl det krav på nödvändighet som anges i artikeln som det förfarande som föreskrivs i artikel 20.4 i förordning (EG) nr 45/2001.

| 25. | Enligt artikel 20 ska begränsningar av de angivna bestämmelserna vara nödvändiga för att skydda ett av de angivna syftena. Eftersom kommissionens interna säkerhetsbestämmelser och avtalen med enskilda stater inte behandlar frågan om registrerade personers tillgång och den föreslagna artikel 7d.2 innehåller ett ovillkorligt krav på upphovsmannens medgivande innan sekretessbelagda handlingar kan lämnas ut, är det inte säkerställt att en begränsning av rätten till tillgång endast sker när det är nödvändigt. Bestämmelsen innehåller inte några kriterier i sak och ger full handlingsfrihet åt upphovsmannen till uppgifterna, vilket inkluderar parter som inte omfattas av EU-lagstiftning och EU:s normer för skydd av grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

25.

Enligt artikel 20 ska begränsningar av de angivna bestämmelserna vara nödvändiga för att skydda ett av de angivna syftena. Eftersom kommissionens interna säkerhetsbestämmelser och avtalen med enskilda stater inte behandlar frågan om registrerade personers tillgång och den föreslagna artikel 7d.2 innehåller ett ovillkorligt krav på upphovsmannens medgivande innan sekretessbelagda handlingar kan lämnas ut, är det inte säkerställt att en begränsning av rätten till tillgång endast sker när det är nödvändigt. Bestämmelsen innehåller inte några kriterier i sak och ger full handlingsfrihet åt upphovsmannen till uppgifterna, vilket inkluderar parter som inte omfattas av EU-lagstiftning och EU:s normer för skydd av grundläggande rättigheter.

| 26. | Artikel 20.3 och 20.4 innehåller regler för tillämpningen av en begränsning. Enligt punkt 3 ska den berörda institutionen informera den registrerade personen om de huvudsakliga skälen till begränsningen och om att han har rätt att vända sig till europeiska datatillsynsmannen. I punkt 4 återfinns en ytterligare bestämmelse som särskilt avser en begränsning av rätten till tillgång. Där anges att europeiska datatillsynsmannen vid utredning av klagomålet på grundval av föregående punkt endast ska informera den registrerade personen om huruvida uppgifterna har behandlats korrekt och, om så inte är fallet, huruvida alla nödvändiga korrigeringar har gjorts (5). Det nuvarande förslaget till ändring av förordning (EG) nr 881/2002 bör säkerställa att dessa bestämmelser kan uppfyllas. Denna punkt är nära kopplad till den andra fråga som den föreslagna artikel 7d leder till. |
| --- | --- |

26.

Artikel 20.3 och 20.4 innehåller regler för tillämpningen av en begränsning. Enligt punkt 3 ska den berörda institutionen informera den registrerade personen om de huvudsakliga skälen till begränsningen och om att han har rätt att vända sig till europeiska datatillsynsmannen. I punkt 4 återfinns en ytterligare bestämmelse som särskilt avser en begränsning av rätten till tillgång. Där anges att europeiska datatillsynsmannen vid utredning av klagomålet på grundval av föregående punkt endast ska informera den registrerade personen om huruvida uppgifterna har behandlats korrekt och, om så inte är fallet, huruvida alla nödvändiga korrigeringar har gjorts (5). Det nuvarande förslaget till ändring av förordning (EG) nr 881/2002 bör säkerställa att dessa bestämmelser kan uppfyllas. Denna punkt är nära kopplad till den andra fråga som den föreslagna artikel 7d leder till.

Europeiska datatillsynsmannens tillgång till sekretessbelagda handlingar

| 27. | Villkoret i artikel 7d.2 om att sekretessbelagda uppgifter endast ska lämna ut med upphovsmannens medgivande kan också påverka europeiska datatillsynsmannens oberoende tillsyn. Av tillämpningen av förordning (EG) nr 45/2001 följer att behandlingen av personuppgifter får omfattas av den rättsliga prövning som fastställs i dess artikel 32 och av europeiska datatillsynsmannens verkställande befogenheter enligt artikel 47. I den senare artikeln beviljas särskilt europeiska datatillsynsmannen befogenhet att från den registeransvarige eller en gemenskapsinstitution eller ett gemenskapsorgan få alla personuppgifter och all information som behövs för hans utredningar (se artikel 47.2b i förordning (EG) nr 45/2001). Det är möjligt att europeiska datatillsynsmannen i samband med det nuvarande förslaget kan använda sina befogenheter för att fullgöra sitt uppdrag enligt artikel 20.4 i förordning (EG) nr 45/2001. Den nuvarande lydelsen av artikel 7d skulle dock innebära att det effektiva fullgörandet av dessa befogenheter blir beroende av uppgiftslämnarens goda vilja. |
| --- | --- |

27.

Villkoret i artikel 7d.2 om att sekretessbelagda uppgifter endast ska lämna ut med upphovsmannens medgivande kan också påverka europeiska datatillsynsmannens oberoende tillsyn. Av tillämpningen av förordning (EG) nr 45/2001 följer att behandlingen av personuppgifter får omfattas av den rättsliga prövning som fastställs i dess artikel 32 och av europeiska datatillsynsmannens verkställande befogenheter enligt artikel 47. I den senare artikeln beviljas särskilt europeiska datatillsynsmannen befogenhet att från den registeransvarige eller en gemenskapsinstitution eller ett gemenskapsorgan få alla personuppgifter och all information som behövs för hans utredningar (se artikel 47.2b i förordning (EG) nr 45/2001). Det är möjligt att europeiska datatillsynsmannen i samband med det nuvarande förslaget kan använda sina befogenheter för att fullgöra sitt uppdrag enligt artikel 20.4 i förordning (EG) nr 45/2001. Den nuvarande lydelsen av artikel 7d skulle dock innebära att det effektiva fullgörandet av dessa befogenheter blir beroende av uppgiftslämnarens goda vilja.

| 28. | Texten i artikel 7d i dess nuvarande lydelse skulle därför strida mot bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001. I detta avseende vill Europeiska datatillsynsmannen därför framhålla att artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001 inte föreskriver någon begränsning av europeiska datatillsynsmannens uppgifter och befogenheter enligt artiklarna 46 och 47. |
| --- | --- |

28.

Texten i artikel 7d i dess nuvarande lydelse skulle därför strida mot bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001. I detta avseende vill Europeiska datatillsynsmannen därför framhålla att artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001 inte föreskriver någon begränsning av europeiska datatillsynsmannens uppgifter och befogenheter enligt artiklarna 46 och 47.

| 29. | Förutom de rättsmedel som kan tillgås hos oberoende myndigheter för uppgiftsskydd fastställs i lagstiftningen om uppgiftsskydd rätten till rättsmedel som gör det möjligt att vända sig till en domstol (se artikel 22 i direktiv 95/46 och artikel 32 i förordning (EG) nr 45/2001). Mot bakgrund av detta vill europeiska datatillsynsmannen påpeka att den nuvarande lydelsen av artikel 7d.2 också kan påverka den rättsliga prövningens effektivitet genom att återverka på EG-domstolens möjlighet att bedöma huruvida en korrekt avvägning görs mellan nödvändigheten att bekämpa internationell terrorism och skyddet av grundläggande rättigheter. Såsom framgår av förstainstansrättens dom av den 4 december 2008 kan tillgång till sekretessbelagda uppgifter vara nödvändig för att domstolen ska kunna göra detta (6). |
| --- | --- |

29.

Förutom de rättsmedel som kan tillgås hos oberoende myndigheter för uppgiftsskydd fastställs i lagstiftningen om uppgiftsskydd rätten till rättsmedel som gör det möjligt att vända sig till en domstol (se artikel 22 i direktiv 95/46 och artikel 32 i förordning (EG) nr 45/2001). Mot bakgrund av detta vill europeiska datatillsynsmannen påpeka att den nuvarande lydelsen av artikel 7d.2 också kan påverka den rättsliga prövningens effektivitet genom att återverka på EG-domstolens möjlighet att bedöma huruvida en korrekt avvägning görs mellan nödvändigheten att bekämpa internationell terrorism och skyddet av grundläggande rättigheter. Såsom framgår av förstainstansrättens dom av den 4 december 2008 kan tillgång till sekretessbelagda uppgifter vara nödvändig för att domstolen ska kunna göra detta (6).

Föreslagna ändringar

| 30. | Med hänsyn till det ovan sagda uppmanar europeiska datatillsynsmannen lagstiftaren att ändra artikel 7d så att det säkerställs att 1) kravet på nödvändighet i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001 uppfylls om kommissionen vägrar en registrerad person tillgång till sina personuppgifter i sekretessbelagda handlingar, 2) bestämmelserna i artikel 20.4 efterlevs och 3) europeiska datatillsynsmannens befogenheter enligt artikel 47 respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

30.

Med hänsyn till det ovan sagda uppmanar europeiska datatillsynsmannen lagstiftaren att ändra artikel 7d så att det säkerställs att 1) kravet på nödvändighet i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001 uppfylls om kommissionen vägrar en registrerad person tillgång till sina personuppgifter i sekretessbelagda handlingar, 2) bestämmelserna i artikel 20.4 efterlevs och 3) europeiska datatillsynsmannens befogenheter enligt artikel 47 respekteras fullt ut.

| 31. | För att uppnå detta skulle man till en början begränsa räckvidden för artikel 7d.2 genom att ersätta ordet ”utlämnas” med ”offentliggöras”. En sådan ändring skulle också vara rättsligt konsekvent eftersom bestämmelsen, såsom sagts ovan, härrör från artikel 9.3 i förordning (EG) nr 1049/2001, som endast behandlar allmänhetens tillgång till handlingar. Den föreslagna ändringen skulle till stor del lösa de problem som tas upp ovan: den part som lagt fram uppgifterna skulle inte längre helt godtyckligt kunna begränsa registrerade personers rätt till tillgång och europeiska datatillsynsmannens och EG-domstolens tillgång till sådana uppgifter för att kunna fullgöra sina respektive uppdrag skulle inte begränsas. |
| --- | --- |

31.

För att uppnå detta skulle man till en början begränsa räckvidden för artikel 7d.2 genom att ersätta ordet ”utlämnas” med ”offentliggöras”. En sådan ändring skulle också vara rättsligt konsekvent eftersom bestämmelsen, såsom sagts ovan, härrör från artikel 9.3 i förordning (EG) nr 1049/2001, som endast behandlar allmänhetens tillgång till handlingar. Den föreslagna ändringen skulle till stor del lösa de problem som tas upp ovan: den part som lagt fram uppgifterna skulle inte längre helt godtyckligt kunna begränsa registrerade personers rätt till tillgång och europeiska datatillsynsmannens och EG-domstolens tillgång till sådana uppgifter för att kunna fullgöra sina respektive uppdrag skulle inte begränsas.

| 32. | Så länge som kommissionens interna bestämmelser och avtal om uppgiftssäkerhet inte uttryckligen tar upp frågan om registrerade personers tillgång och säkerställer att kravet på nödvändighet i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001 uppfylls kvarstår dock ett problem. Samtidigt som europeiska datatillsynsmannen (och EG-domstolen) kan få tillgång enligt principen om behovsenlig behörighet och efter säkerhetsprövning av de personer som faktiskt hanterar uppgifterna, är det tveksamt huruvida detta också är möjligt för den registrerade personen. Europeiska datatillsynsmannen uppmanar därför kommissionen att säkerställa att rätten till tillgång till personuppgifter i sekretessbelagda handlingar endast begränsas när så är nödvändigt. |
| --- | --- |

32.

Så länge som kommissionens interna bestämmelser och avtal om uppgiftssäkerhet inte uttryckligen tar upp frågan om registrerade personers tillgång och säkerställer att kravet på nödvändighet i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001 uppfylls kvarstår dock ett problem. Samtidigt som europeiska datatillsynsmannen (och EG-domstolen) kan få tillgång enligt principen om behovsenlig behörighet och efter säkerhetsprövning av de personer som faktiskt hanterar uppgifterna, är det tveksamt huruvida detta också är möjligt för den registrerade personen. Europeiska datatillsynsmannen uppmanar därför kommissionen att säkerställa att rätten till tillgång till personuppgifter i sekretessbelagda handlingar endast begränsas när så är nödvändigt.

III.4   Artikel 7e: rättslig grund för behandling, kategorier av behandlade uppgifter, utseende av registeransvariga

| 33. | I artikel 7e fastställs i rätt detaljerad omfattning både kommissionens uppgifter när det gäller behandling av personuppgifter (punkt 1) och de personuppgifter som kan behandlas (punkterna 2–4). I punkt 5 utses en enhet vid kommissionen till registeransvarig i den mening som avses i artikel 2d i förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

33.

I artikel 7e fastställs i rätt detaljerad omfattning både kommissionens uppgifter när det gäller behandling av personuppgifter (punkt 1) och de personuppgifter som kan behandlas (punkterna 2–4). I punkt 5 utses en enhet vid kommissionen till registeransvarig i den mening som avses i artikel 2d i förordning (EG) nr 45/2001.

| 34. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar artikel 7e.1 i den mån den syftar till att tillhandahålla en rättslig grund för behandling av personuppgifter enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 45/2001. All behandling av personuppgifter bör nämligen grunda sig på en av de rättsliga grunder som anges i den artikeln. I detta avseende anser europeiska datatillsynsmannen att leden a) ”nödvändig för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse ... ” och b) ”nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige” kan vara särskilt relevanta i samband med restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

34.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar artikel 7e.1 i den mån den syftar till att tillhandahålla en rättslig grund för behandling av personuppgifter enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 45/2001. All behandling av personuppgifter bör nämligen grunda sig på en av de rättsliga grunder som anges i den artikeln. I detta avseende anser europeiska datatillsynsmannen att leden a) ”nödvändig för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse ... ” och b) ”nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige” kan vara särskilt relevanta i samband med restriktiva åtgärder.

| 35. | Europeiska datatillsynsmannen erinrar dock om att personuppgifter enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 45/2001 ska vara ”adekvata och relevanta och inte får omfatta mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka de samlas in ... ” och att kommissionen därför bör se till att personuppgifter som samlas in är nödvändiga i syfte att införa de restriktiva åtgärder som föreskrivs i utkastet till förordning. |
| --- | --- |

35.

Europeiska datatillsynsmannen erinrar dock om att personuppgifter enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 45/2001 ska vara ”adekvata och relevanta och inte får omfatta mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka de samlas in ... ” och att kommissionen därför bör se till att personuppgifter som samlas in är nödvändiga i syfte att införa de restriktiva åtgärder som föreskrivs i utkastet till förordning.

| 36. | I detta avseende rekommenderar europeiska datatillsynsmannen att artikel 7e.1 ändras enligt följande: ”Kommissionen ska behandla personuppgifter som är nödvändiga för att fullgöra dess uppgifter inom ramen för denna förordning”. |
| --- | --- |

36.

I detta avseende rekommenderar europeiska datatillsynsmannen att artikel 7e.1 ändras enligt följande: ”Kommissionen ska behandla personuppgifter som är nödvändiga för att fullgöra dess uppgifter inom ramen för denna förordning”.

| 37. | Relevansen av de uppgiftskategorier som används i samband med restriktiva åtgärder inbegripet sådana aspekter som allmänna identitetsuppgifter (dvs. skatteregistrerings- och socialförsäkringsnummer) och ”befattning eller yrke” bör dessutom noggrant kontrolleras såväl allmänt som från fall till fall, särskilt om denna information kan innehålla särskilda kategorier av uppgifter och kan behöva särskilda skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

37.

Relevansen av de uppgiftskategorier som används i samband med restriktiva åtgärder inbegripet sådana aspekter som allmänna identitetsuppgifter (dvs. skatteregistrerings- och socialförsäkringsnummer) och ”befattning eller yrke” bör dessutom noggrant kontrolleras såväl allmänt som från fall till fall, särskilt om denna information kan innehålla särskilda kategorier av uppgifter och kan behöva särskilda skyddsåtgärder.

| 38. | Med hänsyn till detta välkomnar europeiska datatillsynsmannen den princip som fastställs i punkt 3, enligt vilken namnen och efternamnen på den fysiska personens föräldrar kan inbegripas i bilagan när de i ett specifikt fall uteslutande är nödvändiga för att kontrollera den i förteckningen uppförda fysiska personens identitet. Denna bestämmelse avspeglar väl uppgiftsskyddsprincipen om begränsning av syftet, vilket bör specificeras och tillämpas korrekt i fråga om hela artikeln. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar därför uttryckligen att denna princip tillämpas på alla uppgiftskategorier genom att artikel 7e.2 ändras enligt följande: ”Bilaga I ska endast innehålla de uppgifter som är nödvändiga för att kontrollera den i förteckningen uppförda fysiska personens identitet och får under alla omständigheter inte innehålla andra uppgifter än följande:” |
| --- | --- |

38.

Med hänsyn till detta välkomnar europeiska datatillsynsmannen den princip som fastställs i punkt 3, enligt vilken namnen och efternamnen på den fysiska personens föräldrar kan inbegripas i bilagan när de i ett specifikt fall uteslutande är nödvändiga för att kontrollera den i förteckningen uppförda fysiska personens identitet. Denna bestämmelse avspeglar väl uppgiftsskyddsprincipen om begränsning av syftet, vilket bör specificeras och tillämpas korrekt i fråga om hela artikeln. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar därför uttryckligen att denna princip tillämpas på alla uppgiftskategorier genom att artikel 7e.2 ändras enligt följande: ”Bilaga I ska endast innehålla de uppgifter som är nödvändiga för att kontrollera den i förteckningen uppförda fysiska personens identitet och får under alla omständigheter inte innehålla andra uppgifter än följande:”

| 39. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar också punkt 4, i vilken det fastställs att särskilda kategorier av personuppgifter, t. ex. rörande brott, fällande domar i brottmål eller säkerhetsåtgärder, endast får behandlas i specifika fall och med förbehåll för att lämpliga skyddsåtgärder vidtas samt att dessa uppgifter inte får offentliggöras eller utväxlas. |
| --- | --- |

39.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar också punkt 4, i vilken det fastställs att särskilda kategorier av personuppgifter, t. ex. rörande brott, fällande domar i brottmål eller säkerhetsåtgärder, endast får behandlas i specifika fall och med förbehåll för att lämpliga skyddsåtgärder vidtas samt att dessa uppgifter inte får offentliggöras eller utväxlas.

| 40. | När det gäller punkt 5 inser europeiska datatillsynsmannen att utseendet av en registeransvarig enligt bilaga II i förordning (EG) nr 881/2002 kommer att göra den registeransvarige och dennes roll som kontaktpunkt mer synlig och därigenom underlätta registrerade personers möjlighet att utöva sina rättigheter enligt förordning (EG) nr 45/2001. Europeiska datatillsynsmannen erinrar dock om att det också är nödvändigt att säkerställa att den registeransvarige verkligen har möjlighet att effektivt garantera inte endast att registrerade personer kan utöva sina rättigheter utan även att alla andra skyldigheter som följer av förordning (EG) nr 45/2001 efterlevs. I detta avseende skulle kommissionen kunna överväga att förtydliga denna punkt i förslaget genom att exempelvis i punkt 5 lägga till en uttrycklig hänvisning till nödvändigheten av att den registeransvarige säkerställer efterlevnaden av de skyldigheter som följer av förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

40.

När det gäller punkt 5 inser europeiska datatillsynsmannen att utseendet av en registeransvarig enligt bilaga II i förordning (EG) nr 881/2002 kommer att göra den registeransvarige och dennes roll som kontaktpunkt mer synlig och därigenom underlätta registrerade personers möjlighet att utöva sina rättigheter enligt förordning (EG) nr 45/2001. Europeiska datatillsynsmannen erinrar dock om att det också är nödvändigt att säkerställa att den registeransvarige verkligen har möjlighet att effektivt garantera inte endast att registrerade personer kan utöva sina rättigheter utan även att alla andra skyldigheter som följer av förordning (EG) nr 45/2001 efterlevs. I detta avseende skulle kommissionen kunna överväga att förtydliga denna punkt i förslaget genom att exempelvis i punkt 5 lägga till en uttrycklig hänvisning till nödvändigheten av att den registeransvarige säkerställer efterlevnaden av de skyldigheter som följer av förordning (EG) nr 45/2001.

III.5   Överföring av personuppgifter till tredjeländer och internationella organisationer

| 41. | En viktig fråga som inte uttryckligen tas upp i förslaget, men är underförstådd i förfarandet för förteckning, är i vilken mån personuppgifter som behandlas av gemenskapens institutioner kan utbytas med Förenta nationerna och/eller tredjeländer och, om så är fallet, på vilka villkor. |
| --- | --- |

41.

En viktig fråga som inte uttryckligen tas upp i förslaget, men är underförstådd i förfarandet för förteckning, är i vilken mån personuppgifter som behandlas av gemenskapens institutioner kan utbytas med Förenta nationerna och/eller tredjeländer och, om så är fallet, på vilka villkor.

| 42. | I detta avseende vill europeiska datatillsynsmannen peka på artikel 9 i förordning (EG) nr 45/2001, där villkoren fastställs för överföring av personuppgifter till mottagare som inte är gemenskapsorgan och inte omfattas av direktiv 95/46/EG. Ett stort antal lösningar finns att tillgå, från den registrerade personens medgivande (punkt 6a) och försvaret av rättsliga anspråk (punkt 6d) vilket kan vara till nytta om den registrerade personen har lämnat uppgifterna för att få till stånd en omprövning av registreringen till mekanismer inom FN som garanterar ett adekvat skydd för personuppgifter som överförts från EU. |
| --- | --- |

42.

I detta avseende vill europeiska datatillsynsmannen peka på artikel 9 i förordning (EG) nr 45/2001, där villkoren fastställs för överföring av personuppgifter till mottagare som inte är gemenskapsorgan och inte omfattas av direktiv 95/46/EG. Ett stort antal lösningar finns att tillgå, från den registrerade personens medgivande (punkt 6a) och försvaret av rättsliga anspråk (punkt 6d) vilket kan vara till nytta om den registrerade personen har lämnat uppgifterna för att få till stånd en omprövning av registreringen till mekanismer inom FN som garanterar ett adekvat skydd för personuppgifter som överförts från EU.

| 43. | Europeiska datatillsynsmannen erinrar om att de olika förfaranden för behandling som föreskrivs bör överensstämma med detta system så att ett adekvat skydd garanteras för personuppgifter som utbyts med tredjeländer och internationella organisationer och att det därför kan krävas specificeringar i förslaget samt arrangemang med FN. |
| --- | --- |

43.

Europeiska datatillsynsmannen erinrar om att de olika förfaranden för behandling som föreskrivs bör överensstämma med detta system så att ett adekvat skydd garanteras för personuppgifter som utbyts med tredjeländer och internationella organisationer och att det därför kan krävas specificeringar i förslaget samt arrangemang med FN.

III.6   Övriga frågor: ansvar, förhandskontroll, samråd med europeiska datatillsynsmannen

| 44. | Artikel 6 i förslaget utesluter ansvar, utom vid oaktsamhet, för de fysiska och juridiska personer som genomför restriktiva åtgärder. I detta avseende vill europeiska datatillsynsmannen förtydliga att denna artikel inte ska anses utesluta utomobligatoriskt ansvar enligt artikel 32.4 i förordning (EG) nr 45/2001 och artikel 23 i direktiv 95/46 vid behandling av personuppgifter som strider mot tillämplig lagstiftning om skydd av personuppgifter. I detta sammanhang grundas de restriktiva åtgärderna på behandling och offentliggörande av personuppgifter, vilket om det är lagstridigt i sig oavsett de vidtagna restriktiva åtgärderna kan leda till icke-materiell skada, vilket domstolen redan har konstaterat (7). |
| --- | --- |

44.

Artikel 6 i förslaget utesluter ansvar, utom vid oaktsamhet, för de fysiska och juridiska personer som genomför restriktiva åtgärder. I detta avseende vill europeiska datatillsynsmannen förtydliga att denna artikel inte ska anses utesluta utomobligatoriskt ansvar enligt artikel 32.4 i förordning (EG) nr 45/2001 och artikel 23 i direktiv 95/46 vid behandling av personuppgifter som strider mot tillämplig lagstiftning om skydd av personuppgifter. I detta sammanhang grundas de restriktiva åtgärderna på behandling och offentliggörande av personuppgifter, vilket om det är lagstridigt i sig oavsett de vidtagna restriktiva åtgärderna kan leda till icke-materiell skada, vilket domstolen redan har konstaterat (7).

| 45. | Det bör noteras att en förhandskontroll från europeiska datatillsynsmannens sida enligt artikel 27 i förordning (EG) nr 45/2001 kan komma att krävas om förslaget fastställer behandling som rör särskilda kategorier av uppgifter (misstänkta brott, fällande avgöranden i brottmål eller säkerhetsåtgärder) och syftar till att utesluta enskilda personer från att fullt ut åtnjuta rätten till egendom. |
| --- | --- |

45.

Det bör noteras att en förhandskontroll från europeiska datatillsynsmannens sida enligt artikel 27 i förordning (EG) nr 45/2001 kan komma att krävas om förslaget fastställer behandling som rör särskilda kategorier av uppgifter (misstänkta brott, fällande avgöranden i brottmål eller säkerhetsåtgärder) och syftar till att utesluta enskilda personer från att fullt ut åtnjuta rätten till egendom.

| 46. | Europeiska datatillsynsmannen förväntar sig att bli hörd i enlighet med artikel 28 i förordning (EG) nr 45/2001 angående sådana lagstiftningsförslag och administrativa åtgärder om behandling av personuppgifter som kan läggas fram i fråga om restriktiva åtgärder mot misstänkta terrorister. |
| --- | --- |

46.

Europeiska datatillsynsmannen förväntar sig att bli hörd i enlighet med artikel 28 i förordning (EG) nr 45/2001 angående sådana lagstiftningsförslag och administrativa åtgärder om behandling av personuppgifter som kan läggas fram i fråga om restriktiva åtgärder mot misstänkta terrorister.

IV.   SLUTSATSER

| 47. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar kommissionens avsikt att i sitt förslag gripa sig an EG-domstolens senaste rättspraxis genom att stärka förfarandet för uppförande på förteckningen och uttryckligen beakta rätten till skydd av personuppgifter, vilken är en avgörande faktor när det gäller att garantera legitimitet och effektivitet i de restriktiva åtgärder som kommissionen vidtar. |
| --- | --- |

47.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar kommissionens avsikt att i sitt förslag gripa sig an EG-domstolens senaste rättspraxis genom att stärka förfarandet för uppförande på förteckningen och uttryckligen beakta rätten till skydd av personuppgifter, vilken är en avgörande faktor när det gäller att garantera legitimitet och effektivitet i de restriktiva åtgärder som kommissionen vidtar.

| 48. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att det i skälen hänvisas till nödvändigheten av att tillämpa förordningen i enlighet med den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter och att förslaget i sitt skäl 12 uttryckligen anger att bestämmelserna om skydd av personuppgifter, särskilt de i förordning (EG) nr 45/2001, är tillämpliga vid behandlingen av uppgifter på detta område. |
| --- | --- |

48.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att det i skälen hänvisas till nödvändigheten av att tillämpa förordningen i enlighet med den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter och att förslaget i sitt skäl 12 uttryckligen anger att bestämmelserna om skydd av personuppgifter, särskilt de i förordning (EG) nr 45/2001, är tillämpliga vid behandlingen av uppgifter på detta område.

| 49. | Rent allmänt vill europeiska datatillsynsmannen framhålla att det i förordning (EG) nr 45/2001 fastställs en rad skyldigheter för de registeransvariga samt rättigheter för de registrerade personerna, vilka ska gälla även när de inte uttryckligen anges i förslaget. I vissa fall kan det dock vara önskvärt att i fråga om restriktiva åtgärder fastställa närmare bestämmelser om tillämpningen samt eventuella undantag och begränsningar av skyldigheterna i fråga om uppgiftsskydd och rättigheterna. |
| --- | --- |

49.

Rent allmänt vill europeiska datatillsynsmannen framhålla att det i förordning (EG) nr 45/2001 fastställs en rad skyldigheter för de registeransvariga samt rättigheter för de registrerade personerna, vilka ska gälla även när de inte uttryckligen anges i förslaget. I vissa fall kan det dock vara önskvärt att i fråga om restriktiva åtgärder fastställa närmare bestämmelser om tillämpningen samt eventuella undantag och begränsningar av skyldigheterna i fråga om uppgiftsskydd och rättigheterna.

| 50. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar artiklarna 7a och 7c i den mån de stärker respekten för grundläggande rättigheter genom att ge de berörda personerna möjlighet att bli informerade om skälen till att de förts upp i förteckningen. Europeiska datatillsynsmannen påpekar dock att dessa bestämmelser inte utesluter liknande skyldigheter som följer av förordning (EG) nr 45/2001. I detta avseende rekommenderar europeiska datatillsynsmannen lagstiftaren att överväga att i förslaget uttryckligen förtydliga de undantag från principerna om uppgiftsskydd som kan vara nödvändiga, t.ex. nödvändigheten av att senarelägga det meddelande som fastställs i artikel 12 till dess att ett preliminärt beslut har fattats. |
| --- | --- |

50.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar artiklarna 7a och 7c i den mån de stärker respekten för grundläggande rättigheter genom att ge de berörda personerna möjlighet att bli informerade om skälen till att de förts upp i förteckningen. Europeiska datatillsynsmannen påpekar dock att dessa bestämmelser inte utesluter liknande skyldigheter som följer av förordning (EG) nr 45/2001. I detta avseende rekommenderar europeiska datatillsynsmannen lagstiftaren att överväga att i förslaget uttryckligen förtydliga de undantag från principerna om uppgiftsskydd som kan vara nödvändiga, t.ex. nödvändigheten av att senarelägga det meddelande som fastställs i artikel 12 till dess att ett preliminärt beslut har fattats.

| 51. | Europeiska datatillsynsmannen anser att artikel 7d genom att ange att utlämnandet av sekretessbelagda handlingar ska ske med upphovsmannens medgivande kan påverka den registrerade personens rätt till tillgång till sina personuppgifter i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001 och europeiska datatillsynsmannens samt EG-domstolens möjlighet att få tillgång till personuppgifter i sekretessbelagda handlingar i syfte att effektivt fullgöra sina respektive uppdrag. I detta avseende uppmanar europeiska datatillsynsmannen lagstiftaren att ändra bestämmelsen, särskilt genom att ersätta ordet ”utlämnas” med ”offentliggöras”. |
| --- | --- |

51.

Europeiska datatillsynsmannen anser att artikel 7d genom att ange att utlämnandet av sekretessbelagda handlingar ska ske med upphovsmannens medgivande kan påverka den registrerade personens rätt till tillgång till sina personuppgifter i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 45/2001 och europeiska datatillsynsmannens samt EG-domstolens möjlighet att få tillgång till personuppgifter i sekretessbelagda handlingar i syfte att effektivt fullgöra sina respektive uppdrag. I detta avseende uppmanar europeiska datatillsynsmannen lagstiftaren att ändra bestämmelsen, särskilt genom att ersätta ordet ”utlämnas” med ”offentliggöras”.

| 52. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar artikel 7e i den mån den syftar till att tillhandahålla en rättslig grund för behandling av personuppgifter i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 45/2001. Han rekommenderar dock vissa ändringar för att säkerställa att behandlade uppgifter används för specifika syften och är relevanta samt att den registeransvariges roll överensstämmer med förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

52.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar artikel 7e i den mån den syftar till att tillhandahålla en rättslig grund för behandling av personuppgifter i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 45/2001. Han rekommenderar dock vissa ändringar för att säkerställa att behandlade uppgifter används för specifika syften och är relevanta samt att den registeransvariges roll överensstämmer med förordning (EG) nr 45/2001.

| 53. | Europeiska datatillsynsmannen erinrar om att eventuella överföringar till tredjeländer och internationella organisationer bör ske i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 45/2001 för att garantera ett lämpligt skydd av dessa uppgifter. I detta avseende kan specificering i förslaget samt arrangemang med FN bli nödvändiga. |
| --- | --- |

53.

Europeiska datatillsynsmannen erinrar om att eventuella överföringar till tredjeländer och internationella organisationer bör ske i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 45/2001 för att garantera ett lämpligt skydd av dessa uppgifter. I detta avseende kan specificering i förslaget samt arrangemang med FN bli nödvändiga.

| 54. | Europeiska datatillsynsmannen konstaterar vidare att förslaget inte påverkar det ansvar som kan uppstå vid olaglig behandling och olagligt offentliggörande av personuppgifter. En förhandskontroll i enlighet med artikel 27 i förordning (EG) nr 45/2001 kan bli nödvändig och han förväntar sig att höras i fråga om ytterligare lagstiftningsförslag och administrativa åtgärder på detta område. |
| --- | --- |

54.

Europeiska datatillsynsmannen konstaterar vidare att förslaget inte påverkar det ansvar som kan uppstå vid olaglig behandling och olagligt offentliggörande av personuppgifter. En förhandskontroll i enlighet med artikel 27 i förordning (EG) nr 45/2001 kan bli nödvändig och han förväntar sig att höras i fråga om ytterligare lagstiftningsförslag och administrativa åtgärder på detta område.

Utfärdat i Bryssel den 28 juli 2009.

Peter HUSTINX

Europeisk datatillsynsman

---

(1)  EG-domstolen den 3 september 2008, Kadi och Al Barakaat International Foundation mot rådet, C-402/05 P och C-415/05 P, ännu inte rapporterat.

1

Kadi och Al Barakaat International Foundation

(2)  Kadi som anges i fotnot 1 ovan, se särskilt punkt 285.

2

Kadi

(3)  Kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av den 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna (EGT L 317 3.12.2001, s. 1).

3

(4)  Se del 19 i beslut 2001/844 och, t. ex. artikel 4.7 i avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta staters regering om säkerhet för sekretessbelagda uppgifter (EGT L 115, 3.5.2007, s. 30).

4

(5)  Den bestämmelse om information som anges i artikel 20.3 och 20.4 kan skjutas upp så länge att den gör begränsningen verkningslös (se artikel 20.5).

5

(6)  Förstainstansrätten den 4 december 2008, PMOI mot rådet, T-284/08, ännu inte rapporterat. Se särskilt punkterna 7476.

6

PMOI mot rådet

(7)  Förstainstansrätten den 12 september 2007, Kalliopi Nikolau mot kommissionen, T-259/03 [2007] REG II-99; förstainstansrätten den 8 juli 2008, Franchet och Byk mot kommissionen, T-48/05, ännu inte registrerat.

7

Kalliopi Nikolau mot kommissionen

förstainstansrätten den 8 juli 2008, Franchet och Byk mot kommissionen

---

| 17.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 276/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 276/8

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst

2009/C 276/02

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 286,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, särskilt artikel 41.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

I.   INLEDNING

| 1. | Den 10 juni 2009 antog kommissionen meddelandet till Europaparlamentet och rådet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst (1). Datatillsynsmannen lämnar detta yttrande i enlighet med artikel 41 i förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

1.

Den 10 juni 2009 antog kommissionen meddelandet till Europaparlamentet och rådet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst (1). Datatillsynsmannen lämnar detta yttrande i enlighet med artikel 41 i förordning (EG) nr 45/2001.

| 2. | Genom en skrivelse av den 19 maj 2009 hörde kommissionen informellt datatillsynsmannen om meddelandet innan det antogs. Därefter skickade datatillsynsmannen den 20 maj 2009 några informella synpunkter för att ytterligare förbättra texten till meddelandet. Datatillsynsmannen har dessutom aktivt bidragit till en skrivelse av den 14 januari 2009 från arbetsgruppen för polisiära och rättsliga frågor om det fleråriga programmet på området frihet, säkerhet och rättvisa (2). |
| --- | --- |

2.

Genom en skrivelse av den 19 maj 2009 hörde kommissionen informellt datatillsynsmannen om meddelandet innan det antogs. Därefter skickade datatillsynsmannen den 20 maj 2009 några informella synpunkter för att ytterligare förbättra texten till meddelandet. Datatillsynsmannen har dessutom aktivt bidragit till en skrivelse av den 14 januari 2009 från arbetsgruppen för polisiära och rättsliga frågor om det fleråriga programmet på området frihet, säkerhet och rättvisa (2).

| 3. | I meddelandet (punkt 1) betonas det att unionen behöver ett nytt flerårigt program som bygger på de framsteg som hittills gjorts och erfarenheterna av de kvarstående bristerna för att ambitiöst kunna gå vidare. I det nya programmet bör prioriteringarna för de kommande fem åren fastställas. Detta fleråriga program (redan är känt som ”Stockholmsprogrammet”) kommer att utgöra uppföljningen av Tammerfors- och Haagprogrammen som gav viktiga politiska impulser till området med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

3.

I meddelandet (punkt 1) betonas det att unionen behöver ett nytt flerårigt program som bygger på de framsteg som hittills gjorts och erfarenheterna av de kvarstående bristerna för att ambitiöst kunna gå vidare. I det nya programmet bör prioriteringarna för de kommande fem åren fastställas. Detta fleråriga program (redan är känt som ”Stockholmsprogrammet”) kommer att utgöra uppföljningen av Tammerfors- och Haagprogrammen som gav viktiga politiska impulser till området med frihet, säkerhet och rättvisa.

| 4. | Meddelandet är avsett att utgöra grunden för detta nya fleråriga program. Datatillsynsmannen noterar i detta sammanhang att även om fleråriga program i sig inte är några bindande instrument har de en betydande inverkan på den politik som institutioner kommer att utveckla på det berörda området, eftersom många av de konkreta, lagstiftande och icke lagstiftande åtgärderna kommer att grundas på programmet. |
| --- | --- |

4.

Meddelandet är avsett att utgöra grunden för detta nya fleråriga program. Datatillsynsmannen noterar i detta sammanhang att även om fleråriga program i sig inte är några bindande instrument har de en betydande inverkan på den politik som institutioner kommer att utveckla på det berörda området, eftersom många av de konkreta, lagstiftande och icke lagstiftande åtgärderna kommer att grundas på programmet.

| 5. | Även själva meddelandet måste betraktas ur detta perspektiv. Det utgör nästa steg i en debatt som i stort sett inleddes genom två rapporter som lades fram i juni 2008 av de ”framtidsgrupper” som rådets ordförandeskap inrättade i syfte att tillhandahålla idéer: Frihet, säkerhet och personlig integritet – europeiska inrikes frågor i en öppen värld (3) och Förslag till lösningar för EU:s framtida program för rättsliga frågor (4). |
| --- | --- |

5.

Även själva meddelandet måste betraktas ur detta perspektiv. Det utgör nästa steg i en debatt som i stort sett inleddes genom två rapporter som lades fram i juni 2008 av de ”framtidsgrupper” som rådets ordförandeskap inrättade i syfte att tillhandahålla idéer: Frihet, säkerhet och personlig integritet – europeiska inrikes frågor i en öppen värld (3) och Förslag till lösningar för EU:s framtida program för rättsliga frågor (4).

II.   HUVUDDRAGEN I YTTRANDET

| 6. | Detta yttrande är inte bara en reaktion på meddelandet utan är också ett bidrag från datatillsynsmannen till diskussionerna i allmänhet om framtiden för området med frihet, säkerhet och rättvisa, vilka måste leda fram till ett nytt strategiskt arbetsprogram (Stockholmsprogrammet) i enlighet med vad det svenska ordförandeskapet för EU meddelat (5). I det här yttrande kommer också några av konsekvenserna av ett eventuellt ikraftträdande av Lissabonfördraget att tas upp. |
| --- | --- |

6.

Detta yttrande är inte bara en reaktion på meddelandet utan är också ett bidrag från datatillsynsmannen till diskussionerna i allmänhet om framtiden för området med frihet, säkerhet och rättvisa, vilka måste leda fram till ett nytt strategiskt arbetsprogram (Stockholmsprogrammet) i enlighet med vad det svenska ordförandeskapet för EU meddelat (5). I det här yttrande kommer också några av konsekvenserna av ett eventuellt ikraftträdande av Lissabonfördraget att tas upp.

| 7. | I del III anges de viktigaste aspekterna i yttrandet och i del IV görs en allmän bedömning av meddelandet. |
| --- | --- |

7.

I del III anges de viktigaste aspekterna i yttrandet och i del IV görs en allmän bedömning av meddelandet.

| 8. | I del V behandlas frågan hur man ska bemöta behovet av att upprätthålla respekt för skyddet av personlig integritet och personuppgifter i samband med ett allt större utbyte av personuppgifter. Tonvikten kommer att ligga på punkt 2.3 i meddelandet, Skydd av personuppgifter och privatliv, och mer allmänt, behovet av ytterligare lagstiftande åtgärder och andra åtgärder för att förbättra ramen för dataskydd. |
| --- | --- |

8.

I del V behandlas frågan hur man ska bemöta behovet av att upprätthålla respekt för skyddet av personlig integritet och personuppgifter i samband med ett allt större utbyte av personuppgifter. Tonvikten kommer att ligga på punkt 2.3 i meddelandet, Skydd av personuppgifter och privatliv, och mer allmänt, behovet av ytterligare lagstiftande åtgärder och andra åtgärder för att förbättra ramen för dataskydd.

| 9. | I del VI diskuteras behovet av och möjligheterna till lagring, åtkomst och utbyte av uppgifter som instrument för brottsbekämpning eller, som det uttrycks i meddelandet, ”Ett EU som erbjuder skydd”. Punkt 4 i meddelandet innehåller ett antal mål när det gäller informationsflödet och de tekniska verktygen, särskilt punkterna 4.1.2 (Hantering av information), 4.1.3 (Införande av nödvändiga tekniska verktyg) och 4.2.3.2 (Informationssystem). Framtagandet av en europeisk informationsmodell (punkt 4.1.2) kan betraktas som det mest utmanande förslaget i detta sammanhang. Datatillsynsmannen kommer att göra en ingående analys av detta förslag. |
| --- | --- |

9.

I del VI diskuteras behovet av och möjligheterna till lagring, åtkomst och utbyte av uppgifter som instrument för brottsbekämpning eller, som det uttrycks i meddelandet, ”Ett EU som erbjuder skydd”. Punkt 4 i meddelandet innehåller ett antal mål när det gäller informationsflödet och de tekniska verktygen, särskilt punkterna 4.1.2 (Hantering av information), 4.1.3 (Införande av nödvändiga tekniska verktyg) och 4.2.3.2 (Informationssystem). Framtagandet av en europeisk informationsmodell (punkt 4.1.2) kan betraktas som det mest utmanande förslaget i detta sammanhang. Datatillsynsmannen kommer att göra en ingående analys av detta förslag.

| 10. | Del VII berör i korthet en särskild fråga på området med frihet, säkerhet och rättvisa och som har anknytning till dataskydd, nämligen, möjligheten att få rättslig prövning och e-juridik. |
| --- | --- |

10.

Del VII berör i korthet en särskild fråga på området med frihet, säkerhet och rättvisa och som har anknytning till dataskydd, nämligen, möjligheten att få rättslig prövning och e-juridik.

III.   ASPEKTERNA I YTTRANDET

| 11. | Utgångspunkten för att analysera meddelandet i detta yttrande är behovet av skydd av de grundläggande rättigheterna och, mer allmänt, framtiden för området med frihet, säkerhet och rättvisa, i enlighet med det nya fleråriga programmet. Yttrandet bygger också vidare på datatillsynsmannens bidrag för att utveckla EU:s politik på detta område, huvudsakligen i rollen som rådgivare. Hittills har datatillsynsmannen antagit mer än trettio yttranden och kommentarer när det gäller initiativ som har sitt ursprung i Haagprogrammet. Samtliga yttranden återfinns på datatillsynsmannens webbplats. |
| --- | --- |

11.

Utgångspunkten för att analysera meddelandet i detta yttrande är behovet av skydd av de grundläggande rättigheterna och, mer allmänt, framtiden för området med frihet, säkerhet och rättvisa, i enlighet med det nya fleråriga programmet. Yttrandet bygger också vidare på datatillsynsmannens bidrag för att utveckla EU:s politik på detta område, huvudsakligen i rollen som rådgivare. Hittills har datatillsynsmannen antagit mer än trettio yttranden och kommentarer när det gäller initiativ som har sitt ursprung i Haagprogrammet. Samtliga yttranden återfinns på datatillsynsmannens webbplats.

| 12. | I bedömningen av detta meddelande kommer datatillsynsmannen särskilt att beakta följande fyra aspekter som är relevanta för framtiden för området med frihet, säkerhet och rättvisa. Alla dessa aspekter har även en framträdande plats i meddelandet. |
| --- | --- |

12.

I bedömningen av detta meddelande kommer datatillsynsmannen särskilt att beakta följande fyra aspekter som är relevanta för framtiden för området med frihet, säkerhet och rättvisa. Alla dessa aspekter har även en framträdande plats i meddelandet.

| 13. | Den första aspekten gäller den exponentiella ökning av digital information som medborgarna kommer i kontakt med till följd av informations- och kommunikationsteknikens snabba utveckling (6). Samhället är på väg mot vad som ofta kallas ”övervakningssamhället” där varje transaktion och nästan varje rörelse av medborgarna kan förväntas skapa en digital notering. De så kallade ”sakernas Internet” och ”intelligent miljö” utvecklas redan snabbt med hjälp av RFID-etiketter. Digitaliserade uppgifter om människokroppen (biometri) används allt oftare. Detta leder till en allt mer sammankopplad värld där organisationer för allmän säkerhet kan få tillgång till stora mängder potentiellt användbara uppgifter som direkt kan påverka de berörda personernas liv. |
| --- | --- |

13.

Den första aspekten gäller den exponentiella ökning av digital information som medborgarna kommer i kontakt med till följd av informations- och kommunikationsteknikens snabba utveckling (6). Samhället är på väg mot vad som ofta kallas ”övervakningssamhället” där varje transaktion och nästan varje rörelse av medborgarna kan förväntas skapa en digital notering. De så kallade ”sakernas Internet” och ”intelligent miljö” utvecklas redan snabbt med hjälp av RFID-etiketter. Digitaliserade uppgifter om människokroppen (biometri) används allt oftare. Detta leder till en allt mer sammankopplad värld där organisationer för allmän säkerhet kan få tillgång till stora mängder potentiellt användbara uppgifter som direkt kan påverka de berörda personernas liv.

| 14. | Den andra aspekten är internationaliseringen. Dels är datautbytet i den digitala tidsåldern inte begränsat av Europeiska unionens yttre gränser, dels finns det ett ökat behov av internationellt samarbete när det gäller alla gemenskapsinsatser på området med frihet, säkerhet och rättvisa. Kampen mot terrorism, polisiärt och rättsligt samarbete, civilrätt och gränskontroll är bara några exempel. |
| --- | --- |

14.

Den andra aspekten är internationaliseringen. Dels är datautbytet i den digitala tidsåldern inte begränsat av Europeiska unionens yttre gränser, dels finns det ett ökat behov av internationellt samarbete när det gäller alla gemenskapsinsatser på området med frihet, säkerhet och rättvisa. Kampen mot terrorism, polisiärt och rättsligt samarbete, civilrätt och gränskontroll är bara några exempel.

| 15. | Den tredje aspekten är användningen av uppgifter för brottsbekämpande ändamål. Hoten mot samhället på senare tid har, oavsett om de har anknytning till terrorism eller inte, lett till (krav på) utökade möjligheter för brottsbekämpande myndigheter att samla in, lagra och utbyta personuppgifter. I många fall deltar privata aktörer aktivt, vilket bland annat framgår av direktivet om lagring av uppgifter (7) och olika instrument som gäller passageraruppgifter (8). |
| --- | --- |

15.

Den tredje aspekten är användningen av uppgifter för brottsbekämpande ändamål. Hoten mot samhället på senare tid har, oavsett om de har anknytning till terrorism eller inte, lett till (krav på) utökade möjligheter för brottsbekämpande myndigheter att samla in, lagra och utbyta personuppgifter. I många fall deltar privata aktörer aktivt, vilket bland annat framgår av direktivet om lagring av uppgifter (7) och olika instrument som gäller passageraruppgifter (8).

| 16. | Den fjärde aspekten är den fria rörligheten. En utveckling steg-för-steg av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa kräver att de inre gränserna och eventuella hinder för den fria rörligheten inom området avskaffas i ännu högre grad. Under inga omständigheter bör hindren på detta område återinföras genom nya instrument. Fri rörlighet omfattar i detta sammanhang dels fri rörlighet för personer, dels fri rörlighet för (person-) uppgifter. |
| --- | --- |

16.

Den fjärde aspekten är den fria rörligheten. En utveckling steg-för-steg av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa kräver att de inre gränserna och eventuella hinder för den fria rörligheten inom området avskaffas i ännu högre grad. Under inga omständigheter bör hindren på detta område återinföras genom nya instrument. Fri rörlighet omfattar i detta sammanhang dels fri rörlighet för personer, dels fri rörlighet för (person-) uppgifter.

| 17. | Dessa fyra aspekter visar att det sammanhang i vilket uppgifterna används förändras snabbt. I ett sådant sammanhang kan det inte råda några tvivel om vikten av en stark mekanism för att skydda medborgarnas grundläggande rättigheter, särskilt när det gäller personlig integritet och dataskydd. Det är av dessa skäl som datatillsynsmannen väljer behovet av skydd som utgångspunkt för sin analys, vilket nämns i punkt 11. |
| --- | --- |

17.

Dessa fyra aspekter visar att det sammanhang i vilket uppgifterna används förändras snabbt. I ett sådant sammanhang kan det inte råda några tvivel om vikten av en stark mekanism för att skydda medborgarnas grundläggande rättigheter, särskilt när det gäller personlig integritet och dataskydd. Det är av dessa skäl som datatillsynsmannen väljer behovet av skydd som utgångspunkt för sin analys, vilket nämns i punkt 11.

IV.   ALLMÄN BEDÖMNING

| 18. | Meddelandet och Stockholmsprogrammet syftar till att ange EU:s avsikter för de kommande fem åren, med möjliga effekter på ännu längre sikt. Datatillsynsmannen noterar att meddelandet är avfattat på ett ”Lissabonneutralt” sätt. Datatillsynsmannen inser till fullo anledningen till att kommissionen valt detta tillvägagångssätt, men beklagar samtidigt att meddelandet inte till fullo utnyttjar de extra möjligheter som erbjuds genom Lissabonfördraget. Lissabonfördragets aspekter kommer att ges ökad uppmärksamhet i detta yttrande. |
| --- | --- |

18.

Meddelandet och Stockholmsprogrammet syftar till att ange EU:s avsikter för de kommande fem åren, med möjliga effekter på ännu längre sikt. Datatillsynsmannen noterar att meddelandet är avfattat på ett ”Lissabonneutralt” sätt. Datatillsynsmannen inser till fullo anledningen till att kommissionen valt detta tillvägagångssätt, men beklagar samtidigt att meddelandet inte till fullo utnyttjar de extra möjligheter som erbjuds genom Lissabonfördraget. Lissabonfördragets aspekter kommer att ges ökad uppmärksamhet i detta yttrande.

| 19. | Meddelandet bygger vidare på resultaten av EU:s åtgärder på området med frihet, säkerhet och rättvisa de senaste åren. Dessa resultat kan betecknas som händelsestyrda, med betoning på åtgärder som utvidgar de brottsbekämpande myndigheternas befogenheter och som har en inkräktande verkan för medborgarna. Detta är tveklöst fallet på de områden där personuppgifter intensivt utnyttjas och utbyts och som därför har stor betydelse i fråga om dataskydd. Resultaten är händelsestyrda efter det att yttre händelser såsom 9/11 och bombdåden i Madrid och London gav starka impulser till lagstiftningsarbetet. Överföringen av passageraruppgifter till Förenta staterna kan t.ex. ses som en följd av 9/11, (9) medan bombdåden i London ledde till direktiv 2006/24/EG (10) om lagring av uppgifter. Tyngdpunkten låg på mer inkräktande åtgärder eftersom EU:s lagstiftare inriktade sig på åtgärder för att underlätta användning och utbyte av uppgifter, medan diskussionerna om åtgärder för att garantera skyddet av personuppgifter gavs lägre prioritering. De viktigaste skyddsåtgärder som antogs, efter tre års diskussioner i rådet, var rådets rambeslut 2008/977/RIF om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (11). Resultatet var ett rambeslut från rådet som inte är helt tillfredsställande (se punkterna 29–30). |
| --- | --- |

19.

Meddelandet bygger vidare på resultaten av EU:s åtgärder på området med frihet, säkerhet och rättvisa de senaste åren. Dessa resultat kan betecknas som händelsestyrda, med betoning på åtgärder som utvidgar de brottsbekämpande myndigheternas befogenheter och som har en inkräktande verkan för medborgarna. Detta är tveklöst fallet på de områden där personuppgifter intensivt utnyttjas och utbyts och som därför har stor betydelse i fråga om dataskydd. Resultaten är händelsestyrda efter det att yttre händelser såsom 9/11 och bombdåden i Madrid och London gav starka impulser till lagstiftningsarbetet. Överföringen av passageraruppgifter till Förenta staterna kan t.ex. ses som en följd av 9/11, (9) medan bombdåden i London ledde till direktiv 2006/24/EG (10) om lagring av uppgifter. Tyngdpunkten låg på mer inkräktande åtgärder eftersom EU:s lagstiftare inriktade sig på åtgärder för att underlätta användning och utbyte av uppgifter, medan diskussionerna om åtgärder för att garantera skyddet av personuppgifter gavs lägre prioritering. De viktigaste skyddsåtgärder som antogs, efter tre års diskussioner i rådet, var rådets rambeslut 2008/977/RIF om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (11). Resultatet var ett rambeslut från rådet som inte är helt tillfredsställande (se punkterna 29–30).

| 20. | De senaste årens erfarenheter har visat att det, innan nya instrument antas, finns ett behov av att överväga konsekvenserna för de brottsbekämpande myndigheterna och för de europeiska medborgarna. När dessa övervägs bör vederbörlig hänsyn tas till kostnaderna för den personliga integriteten och brottsbekämpningens effektivitet, i första hand när nya instrument föreslås och diskuteras men även efter det att de har genomförts genom regelbundna översyner. Det är också mycket viktigt att göra dessa överväganden innan större initiativ för den närmaste framtiden fastställs i det nya fleråriga programmet. |
| --- | --- |

20.

De senaste årens erfarenheter har visat att det, innan nya instrument antas, finns ett behov av att överväga konsekvenserna för de brottsbekämpande myndigheterna och för de europeiska medborgarna. När dessa övervägs bör vederbörlig hänsyn tas till kostnaderna för den personliga integriteten och brottsbekämpningens effektivitet, i första hand när nya instrument föreslås och diskuteras men även efter det att de har genomförts genom regelbundna översyner. Det är också mycket viktigt att göra dessa överväganden innan större initiativ för den närmaste framtiden fastställs i det nya fleråriga programmet.

| 21. | Datatillsynsmannen välkomnar att skyddet av de grundläggande rättigheterna, särskilt skyddet av personuppgifter, erkänns i meddelandet som en av de viktigaste frågorna i framtiden för området med frihet, säkerhet och rättvisa. I punkt 2 i meddelandet beskrivs EU som ett unikt område för skyddet av grundläggande rättigheter grundade på gemensamma värderingar. Det är också positivt att anslutningen till den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna omnämns som en prioriterad fråga – t.o.m. den högst prioriterade frågan i meddelandet. Anslutningen är ett viktigt steg framåt för att säkerställa ett harmoniskt och sammanhängande system för skyddet av de grundläggande rättigheterna. Sist men inte minst har dataskydd fått en framträdande plats i meddelandet. |
| --- | --- |

21.

Datatillsynsmannen välkomnar att skyddet av de grundläggande rättigheterna, särskilt skyddet av personuppgifter, erkänns i meddelandet som en av de viktigaste frågorna i framtiden för området med frihet, säkerhet och rättvisa. I punkt 2 i meddelandet beskrivs EU som ett unikt område för skyddet av grundläggande rättigheter grundade på gemensamma värderingar. Det är också positivt att anslutningen till den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna omnämns som en prioriterad fråga – t.o.m. den högst prioriterade frågan i meddelandet. Anslutningen är ett viktigt steg framåt för att säkerställa ett harmoniskt och sammanhängande system för skyddet av de grundläggande rättigheterna. Sist men inte minst har dataskydd fått en framträdande plats i meddelandet.

| 22. | Att meddelandet fått denna inriktning visar på en stark vilja att säkerställa skyddet av medborgarnas rättigheter och – genom att göra detta – inta ett mer balanserat förhållningssätt. Regeringarna behöver lämpliga instrument för att garantera medborgarnas säkerhet, men måste i våra europeiska samhällen även till fullo respektera medborgarnas grundläggande rättigheter. För att kunna vara i allmänhetens tjänst (12), krävs det att Europeiska unionen upprätthåller denna jämvikt. |
| --- | --- |

22.

Att meddelandet fått denna inriktning visar på en stark vilja att säkerställa skyddet av medborgarnas rättigheter och – genom att göra detta – inta ett mer balanserat förhållningssätt. Regeringarna behöver lämpliga instrument för att garantera medborgarnas säkerhet, men måste i våra europeiska samhällen även till fullo respektera medborgarnas grundläggande rättigheter. För att kunna vara i allmänhetens tjänst (12), krävs det att Europeiska unionen upprätthåller denna jämvikt.

| 23. | Datatillsynsmannen anser att behovet av jämvikt mycket väl beaktas i meddelandet, inbegripet behovet av skydd av personuppgifter. Det erkänns att det är nödvändigt att tyngdpunkten förskjuts. Detta är viktigt eftersom politiken på området med frihet, säkerhet och rättvisa inte bör främja utvecklingen mot ett övervakningssamhälle. Datatillsynsmannen förväntar sig att rådet intar samma förhållningssätt när det gäller Stockholmsprogrammet, däribland genom att erkänna riktlinjerna i punkt 25 nedan. |
| --- | --- |

23.

Datatillsynsmannen anser att behovet av jämvikt mycket väl beaktas i meddelandet, inbegripet behovet av skydd av personuppgifter. Det erkänns att det är nödvändigt att tyngdpunkten förskjuts. Detta är viktigt eftersom politiken på området med frihet, säkerhet och rättvisa inte bör främja utvecklingen mot ett övervakningssamhälle. Datatillsynsmannen förväntar sig att rådet intar samma förhållningssätt när det gäller Stockholmsprogrammet, däribland genom att erkänna riktlinjerna i punkt 25 nedan.

| 24. | Detta är desto viktigare eftersom området med frihet, säkerhet och rättvisa är ett område som inverkar på medborgarnas situation i livet, särskilt den privata sfären av eget ansvar och personlig och social trygghet vilka skyddas genom de grundläggande rättigheterna, något som helt nyligen betonades av den tyska författningsdomstolen i domen av den 30 juni 2009 om Lissabonfördraget (13). |
| --- | --- |

24.

Detta är desto viktigare eftersom området med frihet, säkerhet och rättvisa är ett område som inverkar på medborgarnas situation i livet, särskilt den privata sfären av eget ansvar och personlig och social trygghet vilka skyddas genom de grundläggande rättigheterna, något som helt nyligen betonades av den tyska författningsdomstolen i domen av den 30 juni 2009 om Lissabonfördraget (13).

| 25. | Datatillsynsmannen understryker att på ett sådant område






  — | bör utbytet av uppgifter mellan medlemsstaternas myndigheter, däribland, när så är lämpligt, europeiska organ eller databaser, genomförs med hjälp av lämpliga och effektiva mekanismer som till fullo respekterar de grundläggande rättigheterna för medborgarna och skapar ömsesidigt förtroende. |
| --- | --- | --- |

25.

Datatillsynsmannen understryker att på ett sådant område

—

bör utbytet av uppgifter mellan medlemsstaternas myndigheter, däribland, när så är lämpligt, europeiska organ eller databaser, genomförs med hjälp av lämpliga och effektiva mekanismer som till fullo respekterar de grundläggande rättigheterna för medborgarna och skapar ömsesidigt förtroende.

| — | Detta kräver inte bara tillgång till uppgifter i kombination med ömsesidigt erkännande av rättssystemen i medlemsstaterna (och EU), utan även en harmonisering av dataskyddsnormer till exempel, men inte uteslutande, genom en gemensam ram för dataskydd. |
| --- | --- |

—

Detta kräver inte bara tillgång till uppgifter i kombination med ömsesidigt erkännande av rättssystemen i medlemsstaterna (och EU), utan även en harmonisering av dataskyddsnormer till exempel, men inte uteslutande, genom en gemensam ram för dataskydd.

| — | Dessa gemensamma normer bör inte endast vara tillämpliga på situationer med gränsöverskridande dimensioner. Ömsesidigt förtroende kan endast existera när det finns solida normer som alltid respekteras, utan någon risk för att de inte längre kommer att tillämpas när den gränsöverskridande dimensionen inte är självklar. Bortsett från detta, särskilt när det gäller hur uppgifterna utnyttjas, fungerar skillnaderna mellan ”interna” och ”gränsöverskridande” uppgifter inte i praktiken (14). |
| --- | --- |

—

Dessa gemensamma normer bör inte endast vara tillämpliga på situationer med gränsöverskridande dimensioner. Ömsesidigt förtroende kan endast existera när det finns solida normer som alltid respekteras, utan någon risk för att de inte längre kommer att tillämpas när den gränsöverskridande dimensionen inte är självklar. Bortsett från detta, särskilt när det gäller hur uppgifterna utnyttjas, fungerar skillnaderna mellan ”interna” och ”gränsöverskridande” uppgifter inte i praktiken (14).

V.   DATASKYDDSINSTRUMENT

V.1   Mot ett övergripande system för uppgiftsskydd

| 26. | Datatillsynsmannen stöder strategin att ge dataskydd en framträdande plats i meddelandet. Många initiativ på området med frihet, säkerhet och rättvisa är beroende av att personuppgifter används och ett bra dataskydd är avgörande för att dessa initiativ ska kunna bli framgångsrika. Respekt för personlig integritet och dataskydd är inte bara en rättsligt förpliktelse som i allt större utsträckning erkänns på gemenskapsnivå utan också en fråga som är mycket viktig för medborgarna, vilket framgår av resultaten av Eurobarometer (15). Att begränsa tillgången till personuppgifter är dessutom viktigt i syfte att skapa förtroende för de brottsbekämpande organen. |
| --- | --- |

26.

Datatillsynsmannen stöder strategin att ge dataskydd en framträdande plats i meddelandet. Många initiativ på området med frihet, säkerhet och rättvisa är beroende av att personuppgifter används och ett bra dataskydd är avgörande för att dessa initiativ ska kunna bli framgångsrika. Respekt för personlig integritet och dataskydd är inte bara en rättsligt förpliktelse som i allt större utsträckning erkänns på gemenskapsnivå utan också en fråga som är mycket viktig för medborgarna, vilket framgår av resultaten av Eurobarometer (15). Att begränsa tillgången till personuppgifter är dessutom viktigt i syfte att skapa förtroende för de brottsbekämpande organen.

| 27. | Enligt punkt 2.3 i meddelandet finns det ett behov av att inrätta ett heltäckande dataskyddssystem som omfattar alla EU:s behörighetsområden (16). Datatillsynsmannen stöder till fullo detta mål, oberoende av ikraftträdandet av Lissabonfördraget. Datatillsynsmannen noterar också att ett sådant system inte nödvändigtvis innebär ett enda regelverk som omfattar all behandling. Enligt de gällande fördragen är möjligheterna att anta ett enda övergripande regelverk för all behandling begränsade på grund av pelarstrukturen och på grund av att skyddet av de uppgifter som behandlas av EU:s institutioner – åtminstone inom den första pelaren – omfattas av en särskild rättslig grund (artikel 286 EG). Datatillsynsmannen påpekar dock att man kan göra vissa förbättringar genom att till fullo utnyttja de möjligheter som erbjuds i de nuvarande fördragen, vilket kommissionen redan framhävde i sitt meddelande om ”Genomförandet av Haagprogrammet: framtida utveckling” (17). Efter ikraftträdandet av Lissabonfördraget kommer artikel 16 i EUF-fördraget att ge den nödvändiga rättsliga grunden för ett övergripande regelverk som omfattar all behandling. |
| --- | --- |

27.

Enligt punkt 2.3 i meddelandet finns det ett behov av att inrätta ett heltäckande dataskyddssystem som omfattar alla EU:s behörighetsområden (16). Datatillsynsmannen stöder till fullo detta mål, oberoende av ikraftträdandet av Lissabonfördraget. Datatillsynsmannen noterar också att ett sådant system inte nödvändigtvis innebär ett enda regelverk som omfattar all behandling. Enligt de gällande fördragen är möjligheterna att anta ett enda övergripande regelverk för all behandling begränsade på grund av pelarstrukturen och på grund av att skyddet av de uppgifter som behandlas av EU:s institutioner – åtminstone inom den första pelaren – omfattas av en särskild rättslig grund (artikel 286 EG). Datatillsynsmannen påpekar dock att man kan göra vissa förbättringar genom att till fullo utnyttja de möjligheter som erbjuds i de nuvarande fördragen, vilket kommissionen redan framhävde i sitt meddelande om ”Genomförandet av Haagprogrammet: framtida utveckling” (17). Efter ikraftträdandet av Lissabonfördraget kommer artikel 16 i EUF-fördraget att ge den nödvändiga rättsliga grunden för ett övergripande regelverk som omfattar all behandling.

| 28. | Datatillsynsmannen noterar att det – under alla omständigheter – är avgörande att säkerställa överensstämmelse inom den rättsliga ramen för dataskydd, när så är lämpligt genom att harmonisera och konsolidera de olika rättsliga instrument som gäller på området med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

28.

Datatillsynsmannen noterar att det – under alla omständigheter – är avgörande att säkerställa överensstämmelse inom den rättsliga ramen för dataskydd, när så är lämpligt genom att harmonisera och konsolidera de olika rättsliga instrument som gäller på området med frihet, säkerhet och rättvisa.

Under de gällande fördragen

| 29. | Ett första steg togs nyligen genom antagandet av rådets rambeslut 2008/977/RIF (18). Detta rättsliga instrument kan dock inte betraktas som någon övergripande ram, främst på grund av att dess bestämmelser inte har allmän giltighet. De gäller inte interna situationer när personuppgifterna kommer från den medlemsstat som utnyttjar dem. En sådan begränsning kommer att minska mervärdet av rådets rambeslut, såvida inte alla medlemsstater beslutar att låta den interna situationen omfattas av den nationella genomförandelagstiftningen vilket är föga sannolikt. |
| --- | --- |

29.

Ett första steg togs nyligen genom antagandet av rådets rambeslut 2008/977/RIF (18). Detta rättsliga instrument kan dock inte betraktas som någon övergripande ram, främst på grund av att dess bestämmelser inte har allmän giltighet. De gäller inte interna situationer när personuppgifterna kommer från den medlemsstat som utnyttjar dem. En sådan begränsning kommer att minska mervärdet av rådets rambeslut, såvida inte alla medlemsstater beslutar att låta den interna situationen omfattas av den nationella genomförandelagstiftningen vilket är föga sannolikt.

| 30. | Det andra skälet till varför datatillsynsmannen anser att rådets rambeslut 2008/977/RIF i det långa loppet inte kommer att utgöra någon tillfredsställande dataskyddsram på området med frihet, säkerhet och rättvisa, är att flera viktiga bestämmelser inte överensstämmer med direktiv 95/46/EG. Ett andra steg skulle kunna tas enligt de gällande fördragen genom att utöka räckvidden och anpassa rådets rambeslut till direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

30.

Det andra skälet till varför datatillsynsmannen anser att rådets rambeslut 2008/977/RIF i det långa loppet inte kommer att utgöra någon tillfredsställande dataskyddsram på området med frihet, säkerhet och rättvisa, är att flera viktiga bestämmelser inte överensstämmer med direktiv 95/46/EG. Ett andra steg skulle kunna tas enligt de gällande fördragen genom att utöka räckvidden och anpassa rådets rambeslut till direktiv 95/46/EG.

| 31. | Förverkligandet av ett omfattande dataskyddssystem skulle kunna stimuleras genom att man skapar en tydlig vision på lång sikt. Denna vision skulle kunna innehålla en övergripande och konsekvent strategi för att definiera insamling och utbyte av uppgifter, utnyttjande av befintliga databaser och dataskyddsgarantier. I denna vision bör onödigt dubbelarbete och dubblering av instrument (och därmed behandling av personuppgifter) undvikas. Visionen bör främja en sammanhängande EU-politik på detta område samt förtroende för myndigheternas hantering av uppgifter om medborgarna. Datatillsynsmannen rekommenderar rådet att fastställa att det finns behov av en tydlig vision på lång sikt i Stockholmsprogrammet. |
| --- | --- |

31.

Förverkligandet av ett omfattande dataskyddssystem skulle kunna stimuleras genom att man skapar en tydlig vision på lång sikt. Denna vision skulle kunna innehålla en övergripande och konsekvent strategi för att definiera insamling och utbyte av uppgifter, utnyttjande av befintliga databaser och dataskyddsgarantier. I denna vision bör onödigt dubbelarbete och dubblering av instrument (och därmed behandling av personuppgifter) undvikas. Visionen bör främja en sammanhängande EU-politik på detta område samt förtroende för myndigheternas hantering av uppgifter om medborgarna. Datatillsynsmannen rekommenderar rådet att fastställa att det finns behov av en tydlig vision på lång sikt i Stockholmsprogrammet.

| 32. | Datatillsynsmannen rekommenderar också att de åtgärder som redan har antagits på detta område liksom deras konkreta genomförande och effektivitet bör utvärderas och sättas in i sitt rätta perspektiv. I denna utvärdering bör vederbörlig hänsyn tas till kostnaderna för den personliga integriteten och brottsbekämpningens effektivitet. Om utvärderingen visar att vissa åtgärder inte leder till avsett resultat eller inte står i proportion till de ändamål som eftersträvas, bör följande åtgärder övervägas:






  — | I första hand, ändra eller upphäva åtgärderna om dessa inte verkar vara tillräckligt motiverade för att skapa ett konkret mervärde för de brottsbekämpande myndigheterna och för de europeiska medborgarna. |
| --- | --- | --- |

32.

Datatillsynsmannen rekommenderar också att de åtgärder som redan har antagits på detta område liksom deras konkreta genomförande och effektivitet bör utvärderas och sättas in i sitt rätta perspektiv. I denna utvärdering bör vederbörlig hänsyn tas till kostnaderna för den personliga integriteten och brottsbekämpningens effektivitet. Om utvärderingen visar att vissa åtgärder inte leder till avsett resultat eller inte står i proportion till de ändamål som eftersträvas, bör följande åtgärder övervägas:

—

I första hand, ändra eller upphäva åtgärderna om dessa inte verkar vara tillräckligt motiverade för att skapa ett konkret mervärde för de brottsbekämpande myndigheterna och för de europeiska medborgarna.

| — | I andra hand, utvärdera möjligheterna att förbättra tillämpningen av de befintliga åtgärderna. |
| --- | --- |

—

I andra hand, utvärdera möjligheterna att förbättra tillämpningen av de befintliga åtgärderna.

| — | Endast i tredje hand bör nya lagstiftningsåtgärder föreslås, om det är troligt att de behövs för de planerade ändamålen. Nya instrument bör endast antas om de har ett tydligt och konkret mervärde för de brottsbekämpande myndigheterna och för de europeiska medborgarna. |
| --- | --- |

—

Endast i tredje hand bör nya lagstiftningsåtgärder föreslås, om det är troligt att de behövs för de planerade ändamålen. Nya instrument bör endast antas om de har ett tydligt och konkret mervärde för de brottsbekämpande myndigheterna och för de europeiska medborgarna.

Datatillsynsmannen rekommenderar att det görs en hänvisning till ett utvärderingssystem för befintliga åtgärder i Stockholmsprogrammet.

| 33. | Sist men inte minst bör särskild tonvikt läggas på ett bättre genomförande av befintliga skyddsåtgärder, i linje med kommissionens meddelande om uppföljningen av arbetsprogrammet för ett bättre genomförande av dataskyddsdirektivet (19) och de förslag som lades fram av datatillsynsmannen i yttrandet om detta meddelande (20). Tyvärr saknar kommissionen möjlighet att inleda överträdelseförfaranden i tredje pelaren. |
| --- | --- |

33.

Sist men inte minst bör särskild tonvikt läggas på ett bättre genomförande av befintliga skyddsåtgärder, i linje med kommissionens meddelande om uppföljningen av arbetsprogrammet för ett bättre genomförande av dataskyddsdirektivet (19) och de förslag som lades fram av datatillsynsmannen i yttrandet om detta meddelande (20). Tyvärr saknar kommissionen möjlighet att inleda överträdelseförfaranden i tredje pelaren.

Enligt Lissabonfördraget

| 34. | Lissabonfördraget ger möjlighet till en verkligt övergripande ram för dataskydd. Enligt artikel 16.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska rådet och Europaparlamentet fastställa bestämmelser om skydd för enskilda personer när det gäller behandling av personuppgifter hos unionens institutioner, organ och byråer och i medlemsstaterna, när dessa utövar verksamhet som omfattas av unionsrättens tillämpningsområde, samt hos privata aktörer. |
| --- | --- |

34.

Lissabonfördraget ger möjlighet till en verkligt övergripande ram för dataskydd. Enligt artikel 16.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska rådet och Europaparlamentet fastställa bestämmelser om skydd för enskilda personer när det gäller behandling av personuppgifter hos unionens institutioner, organ och byråer och i medlemsstaterna, när dessa utövar verksamhet som omfattas av unionsrättens tillämpningsområde, samt hos privata aktörer.

| 35. | Datatillsynsmannen har förståelse för att tyngdpunkten i meddelandet ligger på ett övergripande dataskyddssystem och att kommissionen avser att föreslå en rättslig ram som ska gälla för all behandling. Datatillsynsmannen stöder till fullo dessa avsikter som skulle öka samstämmigheten i systemet, säkerställa rättssäkerhet och därigenom förbättra skyddet. Framför allt skulle svårigheter kunna undvikas i framtiden för att dra gränsen mellan pelarna när uppgifter som samlas in inom den privata sektorn för kommersiella ändamål senare används för brottsbekämpande ändamål. Gränsen mellan pelarna återspeglar dock inte till fullo verkligheten, vilket framgår av betydelsefulla domar från domstolen när det gäller passageraruppgifter (21) och uppgiftslagring (22). |
| --- | --- |

35.

Datatillsynsmannen har förståelse för att tyngdpunkten i meddelandet ligger på ett övergripande dataskyddssystem och att kommissionen avser att föreslå en rättslig ram som ska gälla för all behandling. Datatillsynsmannen stöder till fullo dessa avsikter som skulle öka samstämmigheten i systemet, säkerställa rättssäkerhet och därigenom förbättra skyddet. Framför allt skulle svårigheter kunna undvikas i framtiden för att dra gränsen mellan pelarna när uppgifter som samlas in inom den privata sektorn för kommersiella ändamål senare används för brottsbekämpande ändamål. Gränsen mellan pelarna återspeglar dock inte till fullo verkligheten, vilket framgår av betydelsefulla domar från domstolen när det gäller passageraruppgifter (21) och uppgiftslagring (22).

| 36. | Datatillsynsmannen föreslår att motiveringen för ett övergripande dataskyddssystem ska ges en framträdande plats i Stockholmsprogrammet. Det skulle visa att ett sådant system inte bara är något önskvärt utan också en nödvändighet på grund av ändrad praxis i användningen av uppgifterna. Datatillsynsmannen rekommenderar även att behovet av en ny rättslig ram, för att bland annat ersätta rådets rambeslut 2008/977/RIF, prioriteras i Stockholmsprogrammet. |
| --- | --- |

36.

Datatillsynsmannen föreslår att motiveringen för ett övergripande dataskyddssystem ska ges en framträdande plats i Stockholmsprogrammet. Det skulle visa att ett sådant system inte bara är något önskvärt utan också en nödvändighet på grund av ändrad praxis i användningen av uppgifterna. Datatillsynsmannen rekommenderar även att behovet av en ny rättslig ram, för att bland annat ersätta rådets rambeslut 2008/977/RIF, prioriteras i Stockholmsprogrammet.

| 37. | Datatillsynsmannen betonar att ett övergripande dataskyddssystem på grundval av en allmän rättslig ram inte utesluter att det antas ytterligare dataskyddsbestämmelser för polisen och rättsväsendet. I dessa tilläggsbestämmelser skulle man kunna ta hänsyn till brottsbekämpningens särskilda behov, i enlighet med förklaring 21 som bifogas Lissabonfördraget (23). |
| --- | --- |

37.

Datatillsynsmannen betonar att ett övergripande dataskyddssystem på grundval av en allmän rättslig ram inte utesluter att det antas ytterligare dataskyddsbestämmelser för polisen och rättsväsendet. I dessa tilläggsbestämmelser skulle man kunna ta hänsyn till brottsbekämpningens särskilda behov, i enlighet med förklaring 21 som bifogas Lissabonfördraget (23).

V.2   Åminnelse om dataskyddsprinciperna

| 38. | I meddelandet noteras de tekniska förändringar som inverkar på kommunikationen mellan enskilda och offentliga och privata organisationer. Enligt kommissionen föranleder detta en omformulering ett antal grundläggande dataskyddsprinciper. |
| --- | --- |

38.

I meddelandet noteras de tekniska förändringar som inverkar på kommunikationen mellan enskilda och offentliga och privata organisationer. Enligt kommissionen föranleder detta en omformulering ett antal grundläggande dataskyddsprinciper.

| 39. | Datatillsynsmannen välkomnar dessa avsikter i meddelandet. En utvärdering av principernas effektivitet mot bakgrund av de tekniska förändringarna är mycket användbar. För det första är det viktigt att notera att en omformulering och upprepning av dataskyddsprinciperna inte alltid måste ha direkt koppling till den tekniska utvecklingen. Detta kan också behövas på grund av någon annan aspekt som nämns i del III ovan, dvs. internationaliseringen, den ökade användningen av uppgifter för brottsbekämpande ändamål och den fria rörligheten. |
| --- | --- |

39.

Datatillsynsmannen välkomnar dessa avsikter i meddelandet. En utvärdering av principernas effektivitet mot bakgrund av de tekniska förändringarna är mycket användbar. För det första är det viktigt att notera att en omformulering och upprepning av dataskyddsprinciperna inte alltid måste ha direkt koppling till den tekniska utvecklingen. Detta kan också behövas på grund av någon annan aspekt som nämns i del III ovan, dvs. internationaliseringen, den ökade användningen av uppgifter för brottsbekämpande ändamål och den fria rörligheten.

| 40. | Enligt datatillsynsmannen skulle denna utvärdering dessutom kunna omfattas av det offentliga samråd som kommissionen kungjorde vid konferensen ”Personuppgifter – ökad användning, bättre skydd?” den 19–20 maj 2009. Detta offentliga samråd skulle kunna ge ett värdefullt bidrag (24). Datatillsynsmannen föreslår att sambandet mellan avsikterna i punkt 2.3 i meddelandet och det offentliga samrådet om dataskyddet i framtiden, betonas av rådet i texten till Stockholmsprogrammet och av kommissionen i dess offentliga uttalanden om samrådet. |
| --- | --- |

40.

Enligt datatillsynsmannen skulle denna utvärdering dessutom kunna omfattas av det offentliga samråd som kommissionen kungjorde vid konferensen ”Personuppgifter – ökad användning, bättre skydd?” den 19–20 maj 2009. Detta offentliga samråd skulle kunna ge ett värdefullt bidrag (24). Datatillsynsmannen föreslår att sambandet mellan avsikterna i punkt 2.3 i meddelandet och det offentliga samrådet om dataskyddet i framtiden, betonas av rådet i texten till Stockholmsprogrammet och av kommissionen i dess offentliga uttalanden om samrådet.

| 41. | För att åskådliggöra vad som skulle kunna ingå i sådan utvärdering, nämns följande punkter:






  — | Personuppgifter på området med frihet, säkerhet och rättvisa kommer sannolikt att vara en särskilt känslig fråga, t.ex. uppgifter om brottmålsdomar, polisuppgifter och biometriska uppgifter såsom fingeravtryck och DNA-profiler. |
| --- | --- | --- |

41.

För att åskådliggöra vad som skulle kunna ingå i sådan utvärdering, nämns följande punkter:

—

Personuppgifter på området med frihet, säkerhet och rättvisa kommer sannolikt att vara en särskilt känslig fråga, t.ex. uppgifter om brottmålsdomar, polisuppgifter och biometriska uppgifter såsom fingeravtryck och DNA-profiler.

| — | Behandlingen av dessa kan medföra negativa konsekvenser för de registrerade, särskilt när man beaktar de brottsbekämpande myndigheternas rätt att tillgripa tvångsmedel. Dataövervakningen och -analyserna blir dessutom alltmer automatiserade, ofta utan någon mänsklig inblandning. Tekniken gör det möjligt att utnyttja databaser med personuppgifter för allmänna sökningar (datautvinning, profilering etc.). De rättsliga skyldigheterna i samband med behandlingen bör tydligt fastställas. |
| --- | --- |

—

Behandlingen av dessa kan medföra negativa konsekvenser för de registrerade, särskilt när man beaktar de brottsbekämpande myndigheternas rätt att tillgripa tvångsmedel. Dataövervakningen och -analyserna blir dessutom alltmer automatiserade, ofta utan någon mänsklig inblandning. Tekniken gör det möjligt att utnyttja databaser med personuppgifter för allmänna sökningar (datautvinning, profilering etc.). De rättsliga skyldigheterna i samband med behandlingen bör tydligt fastställas.

| — | En hörnsten i dataskyddslagstiftningen är att personuppgifter ska samlas in för särskilda ändamål och inte får användas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål. Användning för oförenliga ändamål bör endast tillåtas i den mån detta föreskrivs i lag och är nödvändigt för att uppnå specifika allmänna intressen, såsom de som fastställs i artikel 8.2 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

—

En hörnsten i dataskyddslagstiftningen är att personuppgifter ska samlas in för särskilda ändamål och inte får användas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål. Användning för oförenliga ändamål bör endast tillåtas i den mån detta föreskrivs i lag och är nödvändigt för att uppnå specifika allmänna intressen, såsom de som fastställs i artikel 8.2 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| — | Kravet att respektera principen om ändamålsbegränsning kan få konsekvenser för nuvarande praxis när det gäller uppgifternas användning. Uppgifter som samlats in av privata företag för kommersiella ändamål inom telekommunikations-, transport- och finanssektorn används för brottsbekämpningsändamål. Dessutom inrättas storskaliga informationssystem, till exempel i fråga om invandring och gränskontroll. Dessutom tillåts sammankopplingar mellan och åtkomst till databaser, varvid de ändamål för vilka personuppgifterna ursprungligen samlades in utvidgas. Det behövs en diskussion om de nuvarande tendenserna, däribland justeringar och/eller ytterligare skyddsåtgärder, när så krävs. |
| --- | --- |

—

Kravet att respektera principen om ändamålsbegränsning kan få konsekvenser för nuvarande praxis när det gäller uppgifternas användning. Uppgifter som samlats in av privata företag för kommersiella ändamål inom telekommunikations-, transport- och finanssektorn används för brottsbekämpningsändamål. Dessutom inrättas storskaliga informationssystem, till exempel i fråga om invandring och gränskontroll. Dessutom tillåts sammankopplingar mellan och åtkomst till databaser, varvid de ändamål för vilka personuppgifterna ursprungligen samlades in utvidgas. Det behövs en diskussion om de nuvarande tendenserna, däribland justeringar och/eller ytterligare skyddsåtgärder, när så krävs.

| — | Utöver de dataskyddsprinciper som nämns i meddelandet bör man vid utvärderingen uppmärksamma behovet av öppenhet i behandlingen, och möjligheterna för de registrerade att utöva sina rättigheter. Öppenhet är en speciellt svår fråga på brottsbekämpningsområdet, särskilt eftersom öppenhet bör vägas mot risker vid utredningar. |
| --- | --- |

—

Utöver de dataskyddsprinciper som nämns i meddelandet bör man vid utvärderingen uppmärksamma behovet av öppenhet i behandlingen, och möjligheterna för de registrerade att utöva sina rättigheter. Öppenhet är en speciellt svår fråga på brottsbekämpningsområdet, särskilt eftersom öppenhet bör vägas mot risker vid utredningar.

| — | Man bör finna lösningar för utbyten med tredjeland. |
| --- | --- |

—

Man bör finna lösningar för utbyten med tredjeland.

| 42. | Denna utvärdering bör dessutom inriktas på möjligheterna att förbättra effektiviteten vid tillämpningen av dataskyddsprinciper. I detta sammanhang kan det vara bra att koncentrera sig på instrument som kan stärka de registeransvarigas ansvar. Instrumenten måste innebära fullständig ansvarsutkrävning av de registeransvariga för datahanteringen. ”Uppgiftsförvaltning” är ett användbart begrepp i detta sammanhang. Det omfattar alla rättsliga, tekniska och organisatoriska medel genom vilka organisationer säkerställer fullständigt ansvar för hur uppgifterna hanteras, såsom planering och kontroll, användning av sund teknik, lämplig utbildning av personal, granskning av regelefterlevnad, etc. |
| --- | --- |

42.

Denna utvärdering bör dessutom inriktas på möjligheterna att förbättra effektiviteten vid tillämpningen av dataskyddsprinciper. I detta sammanhang kan det vara bra att koncentrera sig på instrument som kan stärka de registeransvarigas ansvar. Instrumenten måste innebära fullständig ansvarsutkrävning av de registeransvariga för datahanteringen. ”Uppgiftsförvaltning” är ett användbart begrepp i detta sammanhang. Det omfattar alla rättsliga, tekniska och organisatoriska medel genom vilka organisationer säkerställer fullständigt ansvar för hur uppgifterna hanteras, såsom planering och kontroll, användning av sund teknik, lämplig utbildning av personal, granskning av regelefterlevnad, etc.

V.3   Integritetsbeaktande teknik

| 43. | Datatillsynsmannen välkomnar att certifiering av respekt för privatlivet omnämns i punkt 2.3 i meddelandet. Utöver detta skulle man kunna hänvisa till inbyggda skyddsmekanismer för personlig integritet (”privacy by design”) och behovet av att identifiera ”bästa tillgängliga teknik” som överensstämmer med EU:s ram för dataskydd. |
| --- | --- |

43.

Datatillsynsmannen välkomnar att certifiering av respekt för privatlivet omnämns i punkt 2.3 i meddelandet. Utöver detta skulle man kunna hänvisa till inbyggda skyddsmekanismer för personlig integritet (”privacy by design”) och behovet av att identifiera ”bästa tillgängliga teknik” som överensstämmer med EU:s ram för dataskydd.

| 44. | Datatillsynsmannen anser att ”privacy by design” och integritetsbeaktande teknik skulle kunna vara användbara verktyg för att uppnå ett bättre skydd och en effektivare användning av uppgifter. Datatillsynsmannen föreslår två vägar framåt, som inte utesluter varandra:






  — | Ett certifieringssystem för personlig integritet och dataskydd (25) som ett alternativ för konstruktörer och användare av informationssystem, med eller utan stöd av EU-medel eller EU-lagstiftning. |
| --- | --- | --- |

44.

Datatillsynsmannen anser att ”privacy by design” och integritetsbeaktande teknik skulle kunna vara användbara verktyg för att uppnå ett bättre skydd och en effektivare användning av uppgifter. Datatillsynsmannen föreslår två vägar framåt, som inte utesluter varandra:

—

Ett certifieringssystem för personlig integritet och dataskydd (25) som ett alternativ för konstruktörer och användare av informationssystem, med eller utan stöd av EU-medel eller EU-lagstiftning.

| — | En lagfäst skyldighet för konstruktörer och användare av informationssystem att använda system som iakttar principen med ”privacy by design”. Detta kan komma att kräva att den nuvarande räckvidden för dataskyddslagstiftningen utvidgas för att konstruktörerna ska ta ansvar för de informationssystem de utvecklar (26). |
| --- | --- |

—

En lagfäst skyldighet för konstruktörer och användare av informationssystem att använda system som iakttar principen med ”privacy by design”. Detta kan komma att kräva att den nuvarande räckvidden för dataskyddslagstiftningen utvidgas för att konstruktörerna ska ta ansvar för de informationssystem de utvecklar (26).

Datatillsynsmannen föreslår att dessa tänkbara vägar framåt omnämns i Stockholmsprogrammet.

V.4   Yttre aspekter

| 45. | En annan fråga som nämns i meddelandet är utveckling och främjande av internationella dataskyddsnormer. Det vidtas för närvarande många åtgärder för att fastställa normer som är möjliga att tillämpa internationellt, t. ex. av den internationella konferensen för ombudsmän för dataskydd och integritet. Detta kan inom kort leda till ett internationellt avtal. Datatillsynsmannen föreslår att dessa åtgärder får stöd i Stockholmsprogrammet. |
| --- | --- |

45.

En annan fråga som nämns i meddelandet är utveckling och främjande av internationella dataskyddsnormer. Det vidtas för närvarande många åtgärder för att fastställa normer som är möjliga att tillämpa internationellt, t. ex. av den internationella konferensen för ombudsmän för dataskydd och integritet. Detta kan inom kort leda till ett internationellt avtal. Datatillsynsmannen föreslår att dessa åtgärder får stöd i Stockholmsprogrammet.

| 46. | I meddelandet nämns även ingående, på grundval av de framsteg som redan gjorts tillsammans med USA, av bilaterala avtal. Datatillsynsmannen håller med om att det behövs en tydlig rättslig ram för överföring av uppgifter till tredje land och välkomnar därför det gemensamma arbete som gjorts av myndigheterna i gemenskapen och i USA, inom kontaktgruppen på hög nivå, om ett eventuellt transatlantiskt instrument för dataskydd, men begär samtidigt ökad tydlighet och större uppmärksamhet åt specifika frågor (27). I detta perspektiv är det också intressant att notera idéerna i rapporten om inrikes frågor om ett euroatlantiskt samarbetsområde när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa om vilket EU, enligt denna rapport, bör fatta beslut senast 2014. Ett sådant område skulle inte vara möjligt utan tillräckliga dataskyddsgarantier. |
| --- | --- |

46.

I meddelandet nämns även ingående, på grundval av de framsteg som redan gjorts tillsammans med USA, av bilaterala avtal. Datatillsynsmannen håller med om att det behövs en tydlig rättslig ram för överföring av uppgifter till tredje land och välkomnar därför det gemensamma arbete som gjorts av myndigheterna i gemenskapen och i USA, inom kontaktgruppen på hög nivå, om ett eventuellt transatlantiskt instrument för dataskydd, men begär samtidigt ökad tydlighet och större uppmärksamhet åt specifika frågor (27). I detta perspektiv är det också intressant att notera idéerna i rapporten om inrikes frågor om ett euroatlantiskt samarbetsområde när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa om vilket EU, enligt denna rapport, bör fatta beslut senast 2014. Ett sådant område skulle inte vara möjligt utan tillräckliga dataskyddsgarantier.

| 47. | Enligt datatillsynsmannen bör de europeiska dataskyddsnormer som bygger på Europarådets konvention 108 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (28) samt rättspraxis vid Europeiska gemenskapernas domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, avgöra nivån för skyddet i ett allmänt avtal med USA om dataskydd och utbyte av uppgifter. Ett sådant allmänt avtal skulle kunna utgöra grunden för särskilda arrangemang för utbyte av personuppgifter. Detta är desto viktigare med tanke på att Europeiska unionen ska ingå avtal om polissamarbete där så behövs, i enlighet med punkt 4.2.1 i meddelandet. |
| --- | --- |

47.

Enligt datatillsynsmannen bör de europeiska dataskyddsnormer som bygger på Europarådets konvention 108 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (28) samt rättspraxis vid Europeiska gemenskapernas domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, avgöra nivån för skyddet i ett allmänt avtal med USA om dataskydd och utbyte av uppgifter. Ett sådant allmänt avtal skulle kunna utgöra grunden för särskilda arrangemang för utbyte av personuppgifter. Detta är desto viktigare med tanke på att Europeiska unionen ska ingå avtal om polissamarbete där så behövs, i enlighet med punkt 4.2.1 i meddelandet.

| 48. | Datatillsynsmannen förstår till fullo behovet av att öka det internationella samarbetet, i vissa fall även med länder där skydd av de grundläggande rättigheterna saknas. Det är emellertid (29) mycket viktigt att beakta att detta internationella samarbete troligen kommer att föranleda en stor ökning av antalet insamlade och internationellt överförda uppgifter. Det är därför väsentligt att principerna om en rättvis och laglig behandling – samt principerna om ett korrekt rättsligt förfarande i allmänhet – gäller för insamling och överföring av personuppgifter över Europeiska unionens gränser, och att personuppgifter endast överförs till tredje länder eller internationella organisationer om en adekvat skyddsnivå eller lämpliga skyddsåtgärder garanteras av de berörda tredje parterna. |
| --- | --- |

48.

Datatillsynsmannen förstår till fullo behovet av att öka det internationella samarbetet, i vissa fall även med länder där skydd av de grundläggande rättigheterna saknas. Det är emellertid (29) mycket viktigt att beakta att detta internationella samarbete troligen kommer att föranleda en stor ökning av antalet insamlade och internationellt överförda uppgifter. Det är därför väsentligt att principerna om en rättvis och laglig behandling – samt principerna om ett korrekt rättsligt förfarande i allmänhet – gäller för insamling och överföring av personuppgifter över Europeiska unionens gränser, och att personuppgifter endast överförs till tredje länder eller internationella organisationer om en adekvat skyddsnivå eller lämpliga skyddsåtgärder garanteras av de berörda tredje parterna.

| 49. | Avslutningsvis rekommenderar datatillsynsmannen att det betonas i Stockholmsprogrammet att det är viktigt att allmänna avtal med Förenta staterna och andra tredje länder om dataskydd och utbyte av uppgifter grundar sig på den skyddsnivå som garanteras inom EU:s territorium. I ett bredare perspektiv pekar datatillsynsmannen på vikten av att aktivt främja respekt för de grundläggande rättigheterna, särskilt dataskydd, i förbindelserna med tredjeländer och internationella organisationer (30). Den allmänna uppfattningen att utbyte av personuppgifter med tredjeländer kräver en tillräcklig skyddsnivå eller lämpliga skyddsåtgärder i dessa tredjeländer skulle också kunna nämnas i Stockholmsprogrammet. |
| --- | --- |

49.

Avslutningsvis rekommenderar datatillsynsmannen att det betonas i Stockholmsprogrammet att det är viktigt att allmänna avtal med Förenta staterna och andra tredje länder om dataskydd och utbyte av uppgifter grundar sig på den skyddsnivå som garanteras inom EU:s territorium. I ett bredare perspektiv pekar datatillsynsmannen på vikten av att aktivt främja respekt för de grundläggande rättigheterna, särskilt dataskydd, i förbindelserna med tredjeländer och internationella organisationer (30). Den allmänna uppfattningen att utbyte av personuppgifter med tredjeländer kräver en tillräcklig skyddsnivå eller lämpliga skyddsåtgärder i dessa tredjeländer skulle också kunna nämnas i Stockholmsprogrammet.

VI.   ANVÄNDNING AV UPPGIFTER

VI.1   Mot en europeisk informationsmodell

| 50. | Bättre utbyte av uppgifter är ett viktigt politiskt mål för Europeiska unionen på området med frihet, säkerhet och rättvisa. I punkt 4.1.2 i meddelandet betonas det att säkerheten i Europeiska unionen förutsätter effektiva mekanismer för utbyte av uppgifter mellan nationella myndigheter och andra europeiska aktörer. Denna betoning av uppgiftsutbyte är logisk, i avsaknad av en europeisk polisstyrka, ett europeiskt straffrättsligt system och en europeisk gränskontroll. Åtgärder när det gäller uppgifter utgör därför viktiga bidrag från Europeiska unionen som gör det möjligt för myndigheterna i medlemsstaterna att ta itu med gränsöverskridande brottslighet på ett effektivt sätt och att effektivt skydda de yttre gränserna. De bidrar dock inte bara till medborgarnas säkerhet utan även till deras frihet – den fria rörligheten för personer nämndes tidigare som en av aspekterna av detta yttrande – och till rättvisa. |
| --- | --- |

50.

Bättre utbyte av uppgifter är ett viktigt politiskt mål för Europeiska unionen på området med frihet, säkerhet och rättvisa. I punkt 4.1.2 i meddelandet betonas det att säkerheten i Europeiska unionen förutsätter effektiva mekanismer för utbyte av uppgifter mellan nationella myndigheter och andra europeiska aktörer. Denna betoning av uppgiftsutbyte är logisk, i avsaknad av en europeisk polisstyrka, ett europeiskt straffrättsligt system och en europeisk gränskontroll. Åtgärder när det gäller uppgifter utgör därför viktiga bidrag från Europeiska unionen som gör det möjligt för myndigheterna i medlemsstaterna att ta itu med gränsöverskridande brottslighet på ett effektivt sätt och att effektivt skydda de yttre gränserna. De bidrar dock inte bara till medborgarnas säkerhet utan även till deras frihet – den fria rörligheten för personer nämndes tidigare som en av aspekterna av detta yttrande – och till rättvisa.

| 51. | Det är just av dessa skäl som principen om tillgänglighet infördes i Haagprogrammet. Det medför att uppgifter som behövs för brottsbekämpningsändamål bör förmedlas över EU:s inre gränser utan hinder. De senaste erfarenheterna visar att det har varit svårt att införliva denna princip i de rättsliga åtgärderna. Kommissionens förslag till rådets rambeslut om utbyte av uppgifter enligt principen om tillgänglighet av den 12 oktober 2005 (31) godkändes inte av rådet. Medlemsstaterna var inte redo att acceptera konsekvenserna av principen om tillgänglighet i full utsträckning. I stället antogs mer begränsade instrument (32) såsom rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (Prümbeslutet) (33). |
| --- | --- |

51.

Det är just av dessa skäl som principen om tillgänglighet infördes i Haagprogrammet. Det medför att uppgifter som behövs för brottsbekämpningsändamål bör förmedlas över EU:s inre gränser utan hinder. De senaste erfarenheterna visar att det har varit svårt att införliva denna princip i de rättsliga åtgärderna. Kommissionens förslag till rådets rambeslut om utbyte av uppgifter enligt principen om tillgänglighet av den 12 oktober 2005 (31) godkändes inte av rådet. Medlemsstaterna var inte redo att acceptera konsekvenserna av principen om tillgänglighet i full utsträckning. I stället antogs mer begränsade instrument (32) såsom rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (Prümbeslutet) (33).

| 52. | Även om principen om tillgänglighet utgjorde kärnan i Haagprogrammet förefaller kommissionen nu inta ett måttfullare tillvägagångssätt. Kommissionen avser att ytterligare stimulera utbytet av uppgifter mellan myndigheter i medlemsstaterna genom att införa den europeiska informationsmodellen. Det svenska ordförandeskapet för EU är inne på samma spår (34). Det kommer att lägga fram ett förslag till en strategi för utbyte av uppgifter. Rådet har redan inlett arbetet med detta ambitiösa projekt för en informationshanteringsstrategi för Europeiska unionen som är nära knuten till den europeiska informationsmodellen. Datatillsynsmannen noterar utvecklingen med stort intresse och understryker den vikt som dataskyddsaspekter bör ges i dessa projekt. |
| --- | --- |

52.

Även om principen om tillgänglighet utgjorde kärnan i Haagprogrammet förefaller kommissionen nu inta ett måttfullare tillvägagångssätt. Kommissionen avser att ytterligare stimulera utbytet av uppgifter mellan myndigheter i medlemsstaterna genom att införa den europeiska informationsmodellen. Det svenska ordförandeskapet för EU är inne på samma spår (34). Det kommer att lägga fram ett förslag till en strategi för utbyte av uppgifter. Rådet har redan inlett arbetet med detta ambitiösa projekt för en informationshanteringsstrategi för Europeiska unionen som är nära knuten till den europeiska informationsmodellen. Datatillsynsmannen noterar utvecklingen med stort intresse och understryker den vikt som dataskyddsaspekter bör ges i dessa projekt.

Den europeiska informationsmodellen och dataskydd

| 53. | Det bör inledningsvis betonas att framtiden för området med frihet, säkerhet och rättvisa inte bör vara ”teknikdriven”, vilket innebär att de näst intill obegränsade möjligheter som erbjuds genom ny teknik alltid bör kontrolleras mot gällande dataskyddsprinciper och endast utnyttjas i den mån de överensstämmer med dessa principer. |
| --- | --- |

53.

Det bör inledningsvis betonas att framtiden för området med frihet, säkerhet och rättvisa inte bör vara ”teknikdriven”, vilket innebär att de näst intill obegränsade möjligheter som erbjuds genom ny teknik alltid bör kontrolleras mot gällande dataskyddsprinciper och endast utnyttjas i den mån de överensstämmer med dessa principer.

| 54. | Datatillsynsmannen noterar att informationsmodellen enligt meddelandet inte bara är en teknisk modell, utan dessutom har stor kapacitet till strategiska analyser och möjliggör förbättrad insamling och behandling av operativa uppgifter. Det erkänns också att politiska aspekter – som kriterier för insamling, utbyte och behandling av uppgifter – bör beaktas samtidigt som dataskyddsprinciperna iakttas. |
| --- | --- |

54.

Datatillsynsmannen noterar att informationsmodellen enligt meddelandet inte bara är en teknisk modell, utan dessutom har stor kapacitet till strategiska analyser och möjliggör förbättrad insamling och behandling av operativa uppgifter. Det erkänns också att politiska aspekter – som kriterier för insamling, utbyte och behandling av uppgifter – bör beaktas samtidigt som dataskyddsprinciperna iakttas.

| 55. | Informationsteknik och rättsliga villkor är – och kommer att fortsätta att vara – väsentliga. Datatillsynsmannen välkomnar att man i meddelandet utgår från antagandet att en europeisk informationsmodell inte ska förstås på grundval av tekniska överväganden. Det är mycket viktigt att uppgifter endast samlas in, utbyts och behandlas på grundval av konkreta säkerhetsbehov och med beaktande av principerna om dataskydd. Datatillsynsmannen håller också helt med om att det måste definieras en uppföljningsmekanism för att bedöma hur utbytet av uppgifter fungerar. Han föreslår att rådet vidareutvecklar dessa inslag i Stockholmsprogrammet. |
| --- | --- |

55.

Informationsteknik och rättsliga villkor är – och kommer att fortsätta att vara – väsentliga. Datatillsynsmannen välkomnar att man i meddelandet utgår från antagandet att en europeisk informationsmodell inte ska förstås på grundval av tekniska överväganden. Det är mycket viktigt att uppgifter endast samlas in, utbyts och behandlas på grundval av konkreta säkerhetsbehov och med beaktande av principerna om dataskydd. Datatillsynsmannen håller också helt med om att det måste definieras en uppföljningsmekanism för att bedöma hur utbytet av uppgifter fungerar. Han föreslår att rådet vidareutvecklar dessa inslag i Stockholmsprogrammet.

| 56. | I detta sammanhang understryker datatillsynsmannen att dataskydd i syfte att skydda medborgarna inte bör ses som ett hinder för en effektiv datahantering. Dataskyddet tillhandahåller viktiga verktyg för att förbättra lagring, åtkomst och utbyte av information. De registrerades rättighet att informeras om vilka uppgifter om dem som har behandlats och att korrigera felaktiga uppgifter, kan också stärka uppgifternas korrekthet i systemen för datahantering. |
| --- | --- |

56.

I detta sammanhang understryker datatillsynsmannen att dataskydd i syfte att skydda medborgarna inte bör ses som ett hinder för en effektiv datahantering. Dataskyddet tillhandahåller viktiga verktyg för att förbättra lagring, åtkomst och utbyte av information. De registrerades rättighet att informeras om vilka uppgifter om dem som har behandlats och att korrigera felaktiga uppgifter, kan också stärka uppgifternas korrekthet i systemen för datahantering.

| 57. | Dataskyddslagstiftningen har i huvudsak följande konsekvenser: Om uppgifterna behövs för specifika och legitima ändamål får de utnyttjas. Om de inte behövs för ett väl definierat ändamål får personuppgifter inte användas. I det första fallet kan särskilda åtgärder mycket väl vidtas för att tillhandahålla lämpligt skydd. |
| --- | --- |

57.

Dataskyddslagstiftningen har i huvudsak följande konsekvenser: Om uppgifterna behövs för specifika och legitima ändamål får de utnyttjas. Om de inte behövs för ett väl definierat ändamål får personuppgifter inte användas. I det första fallet kan särskilda åtgärder mycket väl vidtas för att tillhandahålla lämpligt skydd.

| 58. | Datatillsynsmannen är dock kritisk mot den utsträckning i vilken ”fastställandet av framtida behov” omnämns i meddelandet som en del av informationsmodellen. Datatillsynsmannen betonar också att principen om ändamålsbegränsning även i framtiden bör vara vägledande när informationssystem utarbetas (35). Den utgör en av de viktigaste garantier som dataskyddssystemet erbjuder medborgaren: Han måste i förväg veta för vilket ändamål uppgifterna om honom samlas in och att de endast kommer att utnyttjas för detta ändamål, särskilt i framtiden. Denna garanti föreskrivs t.o.m. i artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Principen om ändamålsbegränsning tillåter undantag – som är av särskild relevans på området med frihet, säkerhet och rättvisa – men dessa undantag bör inte vara avgörande för utformningen av ett system. |
| --- | --- |

58.

Datatillsynsmannen är dock kritisk mot den utsträckning i vilken ”fastställandet av framtida behov” omnämns i meddelandet som en del av informationsmodellen. Datatillsynsmannen betonar också att principen om ändamålsbegränsning även i framtiden bör vara vägledande när informationssystem utarbetas (35). Den utgör en av de viktigaste garantier som dataskyddssystemet erbjuder medborgaren: Han måste i förväg veta för vilket ändamål uppgifterna om honom samlas in och att de endast kommer att utnyttjas för detta ändamål, särskilt i framtiden. Denna garanti föreskrivs t.o.m. i artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Principen om ändamålsbegränsning tillåter undantag – som är av särskild relevans på området med frihet, säkerhet och rättvisa – men dessa undantag bör inte vara avgörande för utformningen av ett system.

Att välja rätt struktur

| 59. | Att välja rätt struktur för uppgiftsutbytet är utgångspunkten för det hela. Vikten av en lämplig informationsstruktur erkänns i meddelandet (punkt 4.1.3) men tyvärr endast i samband med driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

59.

Att välja rätt struktur för uppgiftsutbytet är utgångspunkten för det hela. Vikten av en lämplig informationsstruktur erkänns i meddelandet (punkt 4.1.3) men tyvärr endast i samband med driftskompatibilitet.

| 60. | Datatillsynsmannen framhåller en annan aspekt: I den europeiska informationsmodellen bör dataskyddskraven ingå i all systemutveckling och inte enbart ses som en nödvändig förutsättning för att ett system ska vara lagligt (36). Man bör utnyttja begreppet ”privacy by design” och fastställa ”bästa tillgängliga teknik” (37), vilket omnämns i punkt 43 ovan. Den europeiska informationsmodellen bör bygga på dessa begrepp. Mer konkret innebär detta att informationssystem som utformas för att tillgodose allmänna säkerhetsbehov alltid ska utformas i enlighet med principen om ”privacy by design”. Datatillsynsmannen rekommenderar rådet att ta med dessa inslag i Stockholmsprogrammet. |
| --- | --- |

60.

Datatillsynsmannen framhåller en annan aspekt: I den europeiska informationsmodellen bör dataskyddskraven ingå i all systemutveckling och inte enbart ses som en nödvändig förutsättning för att ett system ska vara lagligt (36). Man bör utnyttja begreppet ”privacy by design” och fastställa ”bästa tillgängliga teknik” (37), vilket omnämns i punkt 43 ovan. Den europeiska informationsmodellen bör bygga på dessa begrepp. Mer konkret innebär detta att informationssystem som utformas för att tillgodose allmänna säkerhetsbehov alltid ska utformas i enlighet med principen om ”privacy by design”. Datatillsynsmannen rekommenderar rådet att ta med dessa inslag i Stockholmsprogrammet.

Systemens driftskompatibilitet

| 61. | Datatillsynsmannen betonar att driftskompatibilitet inte enbart är en teknisk fråga utan även har konsekvenser för skyddet av medborgarna, särskilt dataskyddet. När det gäller dataskydd innebär driftskompatibilitet mellan systemen, om denna är rätt utformad, klara fördelar i och med att man undviker dubbellagring av uppgifterna. Men det är även uppenbart att det faktum att man gör tillgång till och utbyte av uppgifter tekniskt möjligt i många fall blir en stark drivkraft för att faktiskt ta del av eller utbyta dessa uppgifter. Med andra ord innebär driftskompabilitet särskilda risker i fråga om samtrafik mellan databaser som har olika ändamål (38). Detta kan ha konsekvenser för databasernas strikta ändamålsbegränsningar. |
| --- | --- |

61.

Datatillsynsmannen betonar att driftskompatibilitet inte enbart är en teknisk fråga utan även har konsekvenser för skyddet av medborgarna, särskilt dataskyddet. När det gäller dataskydd innebär driftskompatibilitet mellan systemen, om denna är rätt utformad, klara fördelar i och med att man undviker dubbellagring av uppgifterna. Men det är även uppenbart att det faktum att man gör tillgång till och utbyte av uppgifter tekniskt möjligt i många fall blir en stark drivkraft för att faktiskt ta del av eller utbyta dessa uppgifter. Med andra ord innebär driftskompabilitet särskilda risker i fråga om samtrafik mellan databaser som har olika ändamål (38). Detta kan ha konsekvenser för databasernas strikta ändamålsbegränsningar.

| 62. | Kort sagt motiverar det faktum att det är tekniskt möjligt att utbyta digitala uppgifter mellan kompatibla databaser eller att slå samman dessa databaser inte något undantag från principen om ändamålsbegränsning. Driftskompatibilitet måste i det konkreta fallet grundas på tydliga och noggranna politiska val. Datatillsynsmannen föreslår att detta preciseras i Stockholmsprogrammet. |
| --- | --- |

62.

Kort sagt motiverar det faktum att det är tekniskt möjligt att utbyta digitala uppgifter mellan kompatibla databaser eller att slå samman dessa databaser inte något undantag från principen om ändamålsbegränsning. Driftskompatibilitet måste i det konkreta fallet grundas på tydliga och noggranna politiska val. Datatillsynsmannen föreslår att detta preciseras i Stockholmsprogrammet.

VI.2   Användning av uppgifter som samlats in för andra ändamål

| 63. | En av de viktigaste tendenserna under de senaste åren, nämligen användning för polisiära ändamål av uppgifter som samlats in i den privata sektorn för kommersiella ändamål, tas inte uttryckligen upp i meddelandet. Denna tendens berör inte bara uppgifter om elektronisk kommunikation och passageraruppgifter om enskilda som flyger till (vissa) tredjeländer (39), utan gäller även den finansiella sektorn. Ett exempel är Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (40). Ett annat välkänt och omdiskuterat exempel är behandlingen vid Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication (SWIFT) (41) av personuppgifter som det amerikanska finansministeriet behöver för sitt program för att spåra finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

63.

En av de viktigaste tendenserna under de senaste åren, nämligen användning för polisiära ändamål av uppgifter som samlats in i den privata sektorn för kommersiella ändamål, tas inte uttryckligen upp i meddelandet. Denna tendens berör inte bara uppgifter om elektronisk kommunikation och passageraruppgifter om enskilda som flyger till (vissa) tredjeländer (39), utan gäller även den finansiella sektorn. Ett exempel är Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (40). Ett annat välkänt och omdiskuterat exempel är behandlingen vid Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication (SWIFT) (41) av personuppgifter som det amerikanska finansministeriet behöver för sitt program för att spåra finansiering av terrorism.

| 64. | Datatillsynsmannen anser att dessa tendenser bör ägnas särskild uppmärksamhet i Stockholmsprogrammet. De kan ses som undantag från principen om ändamålsbegränsning och inkräktar i stor utsträckning ofta på privatlivet, eftersom användningen av dessa uppgifter kan avslöja mycket om de enskildas beteende. Varje gång sådana åtgärder föreslås måste det föreligga mycket starka bevis för att en sådan inkräktande åtgärd är nödvändig. Om detta kan bevisas måste man säkerställa att den enskildes rättigheter skyddas fullt ut. |
| --- | --- |

64.

Datatillsynsmannen anser att dessa tendenser bör ägnas särskild uppmärksamhet i Stockholmsprogrammet. De kan ses som undantag från principen om ändamålsbegränsning och inkräktar i stor utsträckning ofta på privatlivet, eftersom användningen av dessa uppgifter kan avslöja mycket om de enskildas beteende. Varje gång sådana åtgärder föreslås måste det föreligga mycket starka bevis för att en sådan inkräktande åtgärd är nödvändig. Om detta kan bevisas måste man säkerställa att den enskildes rättigheter skyddas fullt ut.

| 65. | Datatillsynsmannen anser att personuppgifter som samlats in för kommersiella ändamål endast bör få användas för brottsbekämpande ändamål på strikta villkor, såsom de följande:






  — | Uppgifterna ska enbart användas för särskilda, i varje enskilt fall fastställda ändamål såsom kampen mot terrorism eller grov brottslighet. |
| --- | --- | --- |

65.

Datatillsynsmannen anser att personuppgifter som samlats in för kommersiella ändamål endast bör få användas för brottsbekämpande ändamål på strikta villkor, såsom de följande:

—

Uppgifterna ska enbart användas för särskilda, i varje enskilt fall fastställda ändamål såsom kampen mot terrorism eller grov brottslighet.

| — | Uppgifterna ska överföras genom ett direktåtkomstsystem (”pull system”) snarare än genom ett sändsystem (”push system”) (42). |
| --- | --- |

—

Uppgifterna ska överföras genom ett direktåtkomstsystem (”pull system”) snarare än genom ett sändsystem (”push system”) (42).

| — | En begäran om uppgifter ska vara proportionell, specifikt riktad och i princip bygga på misstankar mot särskilda personer. |
| --- | --- |

—

En begäran om uppgifter ska vara proportionell, specifikt riktad och i princip bygga på misstankar mot särskilda personer.

| — | Rutinsökningar, datautvinning och profilering bör undvikas. |
| --- | --- |

—

Rutinsökningar, datautvinning och profilering bör undvikas.

| — | All användning av uppgifterna för brottsbekämpande ändamål bör registreras för att den registrerade vid utövandet av sina rättigheter, dataskyddsmyndigheterna och rättsväsendet effektivt ska kunna kontrollera användningen. |
| --- | --- |

—

All användning av uppgifterna för brottsbekämpande ändamål bör registreras för att den registrerade vid utövandet av sina rättigheter, dataskyddsmyndigheterna och rättsväsendet effektivt ska kunna kontrollera användningen.

VI.3   Informationssystem och EU-organ

Informationssystem med eller utan central lagring
   (43)

| 66. | Under de senaste åren har antalet informationssystem baserade på gemenskapslagstiftningen avsevärt ökat på området med frihet, säkerhet och rättvisa. I bland fattats beslut om att etablera ett system med central lagring av uppgifter på europeisk nivå, i andra fall föreskrivs det i lagstiftningen endast ett utbyte av uppgifter mellan nationella databaser. Schengens informationssystem är förmodligen det bästa exemplet på ett system med central lagring. Rådets beslut 2008/615/RIF (Prümbeslutet) (44) är i dataskyddshänseende det mest belysande exemplet på ett system utan central lagring, eftersom det i detta föreskrivs ett omfattande utbyte av biometriska uppgifter mellan myndigheterna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

66.

Under de senaste åren har antalet informationssystem baserade på gemenskapslagstiftningen avsevärt ökat på området med frihet, säkerhet och rättvisa. I bland fattats beslut om att etablera ett system med central lagring av uppgifter på europeisk nivå, i andra fall föreskrivs det i lagstiftningen endast ett utbyte av uppgifter mellan nationella databaser. Schengens informationssystem är förmodligen det bästa exemplet på ett system med central lagring. Rådets beslut 2008/615/RIF (Prümbeslutet) (44) är i dataskyddshänseende det mest belysande exemplet på ett system utan central lagring, eftersom det i detta föreskrivs ett omfattande utbyte av biometriska uppgifter mellan myndigheterna i medlemsstaterna.

| 67. | I meddelandet ges exempel som illustrerar att tendensen att skapa nya system kommer att fortsätta. Det första exemplet, i punkt 4.2.2, gäller ett informationssystem genom vilket det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) utvidgas till att omfatta tredjelandsmedborgare. Kommissionen har redan beställt en studie om ett europeiskt index över dömda tredjelandsmedborgare vilket skulle kunna leda fram till en central databas. Ett annat exempel är utbyte av personuppgifter i konkursregister i andra medlemsstater, inom ramen för e-juridik (punkt 3.4.1 i meddelandet) utan någon central lagring. |
| --- | --- |

67.

I meddelandet ges exempel som illustrerar att tendensen att skapa nya system kommer att fortsätta. Det första exemplet, i punkt 4.2.2, gäller ett informationssystem genom vilket det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) utvidgas till att omfatta tredjelandsmedborgare. Kommissionen har redan beställt en studie om ett europeiskt index över dömda tredjelandsmedborgare vilket skulle kunna leda fram till en central databas. Ett annat exempel är utbyte av personuppgifter i konkursregister i andra medlemsstater, inom ramen för e-juridik (punkt 3.4.1 i meddelandet) utan någon central lagring.

| 68. | Ett decentraliserat system skulle ha vissa fördelar i dataskyddshänseende. Man undviker dubbel lagring av uppgifter i medlemsstatens myndighet och i det centraliserade systemet, och ansvaret för uppgifterna är tydligt eftersom det är medlemsstatens myndighet som är registeransvarig och rättsväsendets och dataskyddsmyndigheternas kontroll kan äga rum på medlemsstatsnivå. Men vid utbyte av uppgifter med andra jurisdiktioner finns det också brister i systemet, t.ex. när man vill säkerställa att uppgifterna är uppdaterade såväl i ursprungslandet som i bestämmelselandet och att det finns en effektiv kontroll på båda sidor. Att säkerställa ansvaret för det tekniska systemet för utbytet är än mer komplicerat. Bristerna kan lösas genom att man väljer ett centraliserat system där EU-organen har ansvar för åtminstone delar av systemet (t.ex. den tekniska infrastrukturen). |
| --- | --- |

68.

Ett decentraliserat system skulle ha vissa fördelar i dataskyddshänseende. Man undviker dubbel lagring av uppgifter i medlemsstatens myndighet och i det centraliserade systemet, och ansvaret för uppgifterna är tydligt eftersom det är medlemsstatens myndighet som är registeransvarig och rättsväsendets och dataskyddsmyndigheternas kontroll kan äga rum på medlemsstatsnivå. Men vid utbyte av uppgifter med andra jurisdiktioner finns det också brister i systemet, t.ex. när man vill säkerställa att uppgifterna är uppdaterade såväl i ursprungslandet som i bestämmelselandet och att det finns en effektiv kontroll på båda sidor. Att säkerställa ansvaret för det tekniska systemet för utbytet är än mer komplicerat. Bristerna kan lösas genom att man väljer ett centraliserat system där EU-organen har ansvar för åtminstone delar av systemet (t.ex. den tekniska infrastrukturen).

| 69. | I detta sammanhang skulle det vara värdefullt om det utarbetades konkreta kriterier för valet mellan centrala och decentraliserade system, vilket skulle säkerställa klara och genomtänkta politiska beslut i de konkreta fallen. Dessa kriterier kan bidra till driften av själva systemen, liksom till skyddet av medborgarnas uppgifter. Datatillsynsmannen föreslår att avsikten att utveckla sådana kriterier tas med i Stockholmsprogrammet. |
| --- | --- |

69.

I detta sammanhang skulle det vara värdefullt om det utarbetades konkreta kriterier för valet mellan centrala och decentraliserade system, vilket skulle säkerställa klara och genomtänkta politiska beslut i de konkreta fallen. Dessa kriterier kan bidra till driften av själva systemen, liksom till skyddet av medborgarnas uppgifter. Datatillsynsmannen föreslår att avsikten att utveckla sådana kriterier tas med i Stockholmsprogrammet.

Storskaliga informationssystem

| 70. | I punkt 4.2.3.2 i meddelandet diskuteras i korthet framtiden för storskaliga informationssystem med tonvikt på Schengens informationssystem (SIS) och Informationssystemet för viseringar (VIS). |
| --- | --- |

70.

I punkt 4.2.3.2 i meddelandet diskuteras i korthet framtiden för storskaliga informationssystem med tonvikt på Schengens informationssystem (SIS) och Informationssystemet för viseringar (VIS).

| 71. | I punkt 4.2.3.2 nämns även inrättande av ett system för elektronisk registrering av inresor till och utresor från medlemsstaternas territorium vid sidan av program för registrerade resenärer. Detta system tillkännagavs tidigare av kommissionen som en del av det ”gränspaket” som kommissionens vice ordförande Franco Frattini har tagit initiativet till (45). I sina inledande kommentarer (46) var datatillsynsmannen relativt kritisk mot detta förslag, eftersom behovet av ett sådant inkräktande system, utöver de befintliga storskaliga systemen, inte kunde påvisas tillräckligt. Datatillsynsmannen kan inte se några andra belägg för att ett sådant system skulle behövas och föreslår därför att rådet inte tar upp denna idé i Stockholmsprogrammet. |
| --- | --- |

71.

I punkt 4.2.3.2 nämns även inrättande av ett system för elektronisk registrering av inresor till och utresor från medlemsstaternas territorium vid sidan av program för registrerade resenärer. Detta system tillkännagavs tidigare av kommissionen som en del av det ”gränspaket” som kommissionens vice ordförande Franco Frattini har tagit initiativet till (45). I sina inledande kommentarer (46) var datatillsynsmannen relativt kritisk mot detta förslag, eftersom behovet av ett sådant inkräktande system, utöver de befintliga storskaliga systemen, inte kunde påvisas tillräckligt. Datatillsynsmannen kan inte se några andra belägg för att ett sådant system skulle behövas och föreslår därför att rådet inte tar upp denna idé i Stockholmsprogrammet.

| 72. | I detta sammanhang hänvisar datatillsynsmannen till sina yttranden om olika initiativ när det gäller EU:s informationsutbyte (47) i vilka han lagt fram flera förslag och synpunkter i fråga om konsekvenserna av användningen av stora databaser på gemenskapsnivå för dataskyddet. Bland annat uppmärksammade datatillsynsmannen särskilt behovet av kraftfulla, skräddarsydda skyddsåtgärder och proportionalitet, liksom behovet av konsekvensanalyser innan det föreslås eller vidtas några åtgärder på detta område. Datatillsynsmannen har alltid förespråkat system där skyddet av rättigheter och uppgifter respekteras och där det råder jämvikt mellan säkerhetskraven och integritetsskyddet för de enskilda som omfattas av systemen. Datatillsynsmannen har intagit samma förhållningssätt i rollen som tillsynsansvarig för de centrala delarna i systemen. |
| --- | --- |

72.

I detta sammanhang hänvisar datatillsynsmannen till sina yttranden om olika initiativ när det gäller EU:s informationsutbyte (47) i vilka han lagt fram flera förslag och synpunkter i fråga om konsekvenserna av användningen av stora databaser på gemenskapsnivå för dataskyddet. Bland annat uppmärksammade datatillsynsmannen särskilt behovet av kraftfulla, skräddarsydda skyddsåtgärder och proportionalitet, liksom behovet av konsekvensanalyser innan det föreslås eller vidtas några åtgärder på detta område. Datatillsynsmannen har alltid förespråkat system där skyddet av rättigheter och uppgifter respekteras och där det råder jämvikt mellan säkerhetskraven och integritetsskyddet för de enskilda som omfattas av systemen. Datatillsynsmannen har intagit samma förhållningssätt i rollen som tillsynsansvarig för de centrala delarna i systemen.

| 73. | Vidare tar datatillsynsmannen tillfället i akt att betona att det krävs en konsekvent strategi för EU:s uppgiftsutbyte i sin helhet när det gäller den rättsliga och tekniska överensstämmelsen samt tillsynsöverensstämmelsen mellan de system som redan finns och de som håller på att utvecklas. Faktum är att det i dag, mer än någonsin, finns ett klart behov av en modig och övergripande syn på hur EU:s uppgiftsutbyte och de framtida storskaliga informationssystemen bör se ut. Endast på grundval av en sådan vision skulle ett system för elektronisk registrering av inresor till och utresor från medlemsstaternas territorium eventuellt kunna omprövas. |
| --- | --- |

73.

Vidare tar datatillsynsmannen tillfället i akt att betona att det krävs en konsekvent strategi för EU:s uppgiftsutbyte i sin helhet när det gäller den rättsliga och tekniska överensstämmelsen samt tillsynsöverensstämmelsen mellan de system som redan finns och de som håller på att utvecklas. Faktum är att det i dag, mer än någonsin, finns ett klart behov av en modig och övergripande syn på hur EU:s uppgiftsutbyte och de framtida storskaliga informationssystemen bör se ut. Endast på grundval av en sådan vision skulle ett system för elektronisk registrering av inresor till och utresor från medlemsstaternas territorium eventuellt kunna omprövas.

| 74. | Datatillsynsmannen föreslår att Stockholmsprogrammet innehåller en hänvisning till avsikten att utveckla en sådan vision och en diskussion om ett tänkbart ikraftträdande av Lissabonfördraget och konsekvenserna därav för system med en rättslig grund för den första respektive den tredje pelaren. |
| --- | --- |

74.

Datatillsynsmannen föreslår att Stockholmsprogrammet innehåller en hänvisning till avsikten att utveckla en sådan vision och en diskussion om ett tänkbart ikraftträdande av Lissabonfördraget och konsekvenserna därav för system med en rättslig grund för den första respektive den tredje pelaren.

| 75. | Slutligen omnämns i meddelandet inrättandet av ett nytt organ som enligt meddelandet även bör bli behörigt för systemet för elektronisk registrering av inresor och utresor. Under tiden har kommissionen antagit ett förslag om inrättande av ett sådant organ (48). Datatillsynsmannen stöder i princip detta förslag eftersom det kan göra att dessa system fungerar mer effektivt, däribland att göra dataskyddet mer effektivt. Datatillsynsmannen kommer i god tid att avge ett yttrande om förslaget. |
| --- | --- |

75.

Slutligen omnämns i meddelandet inrättandet av ett nytt organ som enligt meddelandet även bör bli behörigt för systemet för elektronisk registrering av inresor och utresor. Under tiden har kommissionen antagit ett förslag om inrättande av ett sådant organ (48). Datatillsynsmannen stöder i princip detta förslag eftersom det kan göra att dessa system fungerar mer effektivt, däribland att göra dataskyddet mer effektivt. Datatillsynsmannen kommer i god tid att avge ett yttrande om förslaget.

Europol och Eurojust

| 76. | Europols roll nämns på flera ställen i meddelandet där det betonas, som en prioriterad fråga, att Europol måste spela en central roll för samordning, utbyte av uppgifter och fortbildning. Likaså hänvisas det i punkt 4.2.2 i meddelandet till de senaste ändringarna i den rättsliga ramen för samarbetet mellan Eurojust och Europol, och det anges att arbetet med att stärka Eurojust kommer att fortsätta, särskilt vad gäller utredningar på områden med gränsöverskridande organiserad brottslighet. Datatillsynsmannen stöder till fullo dessa mål förutsatt att åtgärderna för dataskydd iakttas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

76.

Europols roll nämns på flera ställen i meddelandet där det betonas, som en prioriterad fråga, att Europol måste spela en central roll för samordning, utbyte av uppgifter och fortbildning. Likaså hänvisas det i punkt 4.2.2 i meddelandet till de senaste ändringarna i den rättsliga ramen för samarbetet mellan Eurojust och Europol, och det anges att arbetet med att stärka Eurojust kommer att fortsätta, särskilt vad gäller utredningar på områden med gränsöverskridande organiserad brottslighet. Datatillsynsmannen stöder till fullo dessa mål förutsatt att åtgärderna för dataskydd iakttas på lämpligt sätt.

| 77. | I detta sammanhang välkomnar datatillsynsmannen det nya utkast till avtal som Europol och Eurojust nyligen enats om (49) och som syftar till ett förbättrat och stärkt samarbete mellan de båda organen och till ett effektivt utbyte av uppgifter mellan dem. Detta är ett arbete där ett effektivt och ändamålsenligt dataskydd spelar en avgörande roll. |
| --- | --- |

77.

I detta sammanhang välkomnar datatillsynsmannen det nya utkast till avtal som Europol och Eurojust nyligen enats om (49) och som syftar till ett förbättrat och stärkt samarbete mellan de båda organen och till ett effektivt utbyte av uppgifter mellan dem. Detta är ett arbete där ett effektivt och ändamålsenligt dataskydd spelar en avgörande roll.

VI.4   Användning av biometriska uppgifter

| 78. | Datatillsynsmannen noterar att meddelandet inte tar upp frågan om den ökade användningen av biometriska uppgifter i Europeiska unionens olika rättsliga instrument om användning av informationsutbyte, inklusive rättsakterna om inrättande av storskaliga informationssystem. Detta är beklagligt eftersom det är en fråga som är särskilt känslig i dataskydds- och integritetshänseende. |
| --- | --- |

78.

Datatillsynsmannen noterar att meddelandet inte tar upp frågan om den ökade användningen av biometriska uppgifter i Europeiska unionens olika rättsliga instrument om användning av informationsutbyte, inklusive rättsakterna om inrättande av storskaliga informationssystem. Detta är beklagligt eftersom det är en fråga som är särskilt känslig i dataskydds- och integritetshänseende.

| 79. | Datatillsynsmannen inser de generella fördelarna med att utnyttja biometriska kännetecken, men har vid upprepade tillfällen betonat de viktigaste konsekvenserna för enskildas rättigheter av att sådana uppgifter används och har föreslagit att det ska införas strikta skyddsåtgärder för användning av biometriska kännetecken i varje enskilt system. Den nyligen avkunnade domen från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i målet S. och Marper mot Förenade kungariket
   (50) ger goda insikter i detta sammanhang, särskilt när det gäller berättigandet av och begränsningarna för användningen av biometriska uppgifter. Särskilt användningen av DNA-uppgifter kan avslöja känslig information om enskilda personer, också med beaktande av att de tekniska möjligheterna att utvinna information från DNA fortfarande ökar. När det gäller användning i stor skala av biometriska uppgifter i informationssystem finns det också problem på grund av en inneboende osäkerhet i insamlingen och jämförelsen av de biometriska uppgifterna. Av dessa skäl bör EU:s lagstiftare utnyttja dessa uppgifter med återhållsamhet. |
| --- | --- |

79.

Datatillsynsmannen inser de generella fördelarna med att utnyttja biometriska kännetecken, men har vid upprepade tillfällen betonat de viktigaste konsekvenserna för enskildas rättigheter av att sådana uppgifter används och har föreslagit att det ska införas strikta skyddsåtgärder för användning av biometriska kännetecken i varje enskilt system. Den nyligen avkunnade domen från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i målet S. och Marper mot Förenade kungariket
   (50) ger goda insikter i detta sammanhang, särskilt när det gäller berättigandet av och begränsningarna för användningen av biometriska uppgifter. Särskilt användningen av DNA-uppgifter kan avslöja känslig information om enskilda personer, också med beaktande av att de tekniska möjligheterna att utvinna information från DNA fortfarande ökar. När det gäller användning i stor skala av biometriska uppgifter i informationssystem finns det också problem på grund av en inneboende osäkerhet i insamlingen och jämförelsen av de biometriska uppgifterna. Av dessa skäl bör EU:s lagstiftare utnyttja dessa uppgifter med återhållsamhet.

| 80. | En annan återkommande fråga under de senaste åren har varit användningen av fingeravtryck från barn och äldre, på grund av den inneboende osäkerheten i de biometriska systemen när det gäller dessa åldersgrupper. Datatillsynsmannen har begärt en djupgående undersökning för att korrekt fastställa systemens exakthet (51). Han föreslog en åldersgräns på 14 år för barn såvida inte studien visade på något annat. Datatillsynsmannen föreslår att denna fråga omnämns i Stockholmsprogrammet. |
| --- | --- |

80.

En annan återkommande fråga under de senaste åren har varit användningen av fingeravtryck från barn och äldre, på grund av den inneboende osäkerheten i de biometriska systemen när det gäller dessa åldersgrupper. Datatillsynsmannen har begärt en djupgående undersökning för att korrekt fastställa systemens exakthet (51). Han föreslog en åldersgräns på 14 år för barn såvida inte studien visade på något annat. Datatillsynsmannen föreslår att denna fråga omnämns i Stockholmsprogrammet.

| 81. | Datatillsynsmannen anser dock att det vore värdefullt att utveckla konkreta kriterier för användningen av biometriska uppgifter. Dessa kriterier bör säkerställa att uppgifterna endast används när så är nödvändigt, lämpligt och proportionellt och när ett uttryckligt, särskilt och berättigat ändamål har påvisats av lagstiftaren. Närmare bestämt bör biometriska uppgifter och i synnerhet DNA-uppgifter inte användas om samma resultat kan uppnås med hjälp av andra, mindre känsliga uppgifter. |
| --- | --- |

81.

Datatillsynsmannen anser dock att det vore värdefullt att utveckla konkreta kriterier för användningen av biometriska uppgifter. Dessa kriterier bör säkerställa att uppgifterna endast används när så är nödvändigt, lämpligt och proportionellt och när ett uttryckligt, särskilt och berättigat ändamål har påvisats av lagstiftaren. Närmare bestämt bör biometriska uppgifter och i synnerhet DNA-uppgifter inte användas om samma resultat kan uppnås med hjälp av andra, mindre känsliga uppgifter.

VII.   TILLGÅNG TILL RÄTTSLIG PRÖVNING OCH E-JURIDIK

| 82. | Även tekniken kommer att utnyttjas som ett instrument för att förbättra det rättsliga samarbetet. Enligt punkt 3.4.1 i meddelandet kommer e-juridiken att underlätta tillgången till rättslig prövning för medborgarna. Den består av en portal med uppgifter och videokonferenser som en del av det rättsliga förfarandet. Det möjliggör dessutom rättsliga förfaranden online och förutser en sammankoppling av nationella register såsom konkursregister. Datatillsynsmannen noterar att meddelandet inte tar upp några nya initiativ om e-juridik men däremot befäster de åtgärder som redan är i gång. Datatillsynsmannen deltar i några av dessa åtgärder, som en uppföljning av det yttrande han avgav den 19 december 2008 om meddelandet från kommissionen – Mot en europeisk strategi för e-juridik
   (52). |
| --- | --- |

82.

Även tekniken kommer att utnyttjas som ett instrument för att förbättra det rättsliga samarbetet. Enligt punkt 3.4.1 i meddelandet kommer e-juridiken att underlätta tillgången till rättslig prövning för medborgarna. Den består av en portal med uppgifter och videokonferenser som en del av det rättsliga förfarandet. Det möjliggör dessutom rättsliga förfaranden online och förutser en sammankoppling av nationella register såsom konkursregister. Datatillsynsmannen noterar att meddelandet inte tar upp några nya initiativ om e-juridik men däremot befäster de åtgärder som redan är i gång. Datatillsynsmannen deltar i några av dessa åtgärder, som en uppföljning av det yttrande han avgav den 19 december 2008 om meddelandet från kommissionen – Mot en europeisk strategi för e-juridik
   (52).

| 83. | e-juridik är ett ambitiöst projekt som måste stödjas fullt ut. Det kan effektivt förbättra rättsväsendet i Europa och det rättsliga skyddet för medborgarna. Det är ett viktigt steg framåt mot ett europeiskt område med rättvisa. Med detta positiva omdöme i åtanke kan dock några kommentarer göras:






  — | De tekniska systemen för e-juridik bör byggas i enlighet med principen ”privacy by design”. Att välja rätt struktur är, som tidigare nämnts, utgångspunkten när det gäller den europeiska informationsmodellen. |
| --- | --- | --- |

83.

e-juridik är ett ambitiöst projekt som måste stödjas fullt ut. Det kan effektivt förbättra rättsväsendet i Europa och det rättsliga skyddet för medborgarna. Det är ett viktigt steg framåt mot ett europeiskt område med rättvisa. Med detta positiva omdöme i åtanke kan dock några kommentarer göras:

—

De tekniska systemen för e-juridik bör byggas i enlighet med principen ”privacy by design”. Att välja rätt struktur är, som tidigare nämnts, utgångspunkten när det gäller den europeiska informationsmodellen.

| — | Samtrafiken och driftskompatibiliteten mellan systemen bör respektera principen om ändamålsbegränsning. |
| --- | --- |

—

Samtrafiken och driftskompatibiliteten mellan systemen bör respektera principen om ändamålsbegränsning.

| — | Ansvarsfördelningen mellan de olika aktörerna bör fastställas exakt. |
| --- | --- |

—

Ansvarsfördelningen mellan de olika aktörerna bör fastställas exakt.

| — | Konsekvenserna för enskilda av sammankopplingen av nationella register med känsliga personuppgifter, såsom konkursregister, bör analyseras i förväg. |
| --- | --- |

—

Konsekvenserna för enskilda av sammankopplingen av nationella register med känsliga personuppgifter, såsom konkursregister, bör analyseras i förväg.

VIII.   SLUTSATSER

| 84. | Datatillsynsmannen välkomnar att skyddet av de grundläggande rättigheterna, särskilt skyddet av personuppgifter, framhävs i meddelandet som en av de viktigaste frågorna i framtiden för området med frihet, säkerhet och rättvisa. Datatillsynsmannen anser att meddelandet på ett korrekt sätt främjar jämvikt mellan behoven av lämpliga instrument för att säkerställa säkerhet för medborgarna och skydda deras grundläggande rättigheter. Det erkänns i meddelandet att skyddet av personuppgifter bör uppmärksammas i större utsträckning. |
| --- | --- |

84.

Datatillsynsmannen välkomnar att skyddet av de grundläggande rättigheterna, särskilt skyddet av personuppgifter, framhävs i meddelandet som en av de viktigaste frågorna i framtiden för området med frihet, säkerhet och rättvisa. Datatillsynsmannen anser att meddelandet på ett korrekt sätt främjar jämvikt mellan behoven av lämpliga instrument för att säkerställa säkerhet för medborgarna och skydda deras grundläggande rättigheter. Det erkänns i meddelandet att skyddet av personuppgifter bör uppmärksammas i större utsträckning.

| 85. | Datatillsynsmannen ger sitt fulla stöd till punkt 2.3 i meddelandet där man konstaterar behovet av att det inrättas ett övergripande dataskyddssystem som omfattar alla EU:s behörighetsområden, oberoende av ikraftträdandet av Lissabonfördraget. Han rekommenderar i detta sammanhang att






  — | behovet av en tydlig vision på lång sikt när det gäller ett sådant övergripande system fastställs i Stockholmsprogrammet, |
| --- | --- | --- |

85.

Datatillsynsmannen ger sitt fulla stöd till punkt 2.3 i meddelandet där man konstaterar behovet av att det inrättas ett övergripande dataskyddssystem som omfattar alla EU:s behörighetsområden, oberoende av ikraftträdandet av Lissabonfördraget. Han rekommenderar i detta sammanhang att

—

behovet av en tydlig vision på lång sikt när det gäller ett sådant övergripande system fastställs i Stockholmsprogrammet,

| — | de åtgärder som redan har antagits på detta område, liksom deras konkreta genomförande och effektivitet, utvärderas med beaktande av kostnaderna för den personliga integriteten och brottsbekämpningens effektivitet, |
| --- | --- |

—

de åtgärder som redan har antagits på detta område, liksom deras konkreta genomförande och effektivitet, utvärderas med beaktande av kostnaderna för den personliga integriteten och brottsbekämpningens effektivitet,

| — | behovet av en ny rättslig ram, för att bland annat ersätta rådets rambeslut 2008/977/RIF, prioriteras i Stockholmsprogrammet. |
| --- | --- |

—

behovet av en ny rättslig ram, för att bland annat ersätta rådets rambeslut 2008/977/RIF, prioriteras i Stockholmsprogrammet.

| 86. | Datatillsynsmannen välkomnar kommissionens avsikt att upprepa dataskyddsprinciperna vilka måste kopplas till det offentliga samråd som kommissionen kungjorde vid konferensen ”Personuppgifter – ökad användning, bättre skydd?” den 19–20 maj 2009. När det gäller själva sakfrågan betonar datatillsynsmannen vikten av principen om ändamålsbegränsning som en hörnsten i dataskyddslagstiftningen samt inriktningen på möjligheterna att förbättra effektiviteten vid tillämpningen av dataskyddsprinciperna genom instrument som stärker de registeransvarigas ansvar. |
| --- | --- |

86.

Datatillsynsmannen välkomnar kommissionens avsikt att upprepa dataskyddsprinciperna vilka måste kopplas till det offentliga samråd som kommissionen kungjorde vid konferensen ”Personuppgifter – ökad användning, bättre skydd?” den 19–20 maj 2009. När det gäller själva sakfrågan betonar datatillsynsmannen vikten av principen om ändamålsbegränsning som en hörnsten i dataskyddslagstiftningen samt inriktningen på möjligheterna att förbättra effektiviteten vid tillämpningen av dataskyddsprinciperna genom instrument som stärker de registeransvarigas ansvar.

| 87. | ”Privacy by design” och integritetsbeaktande teknik skulle kunna främjas genom






  — | ett certifieringssystem för personlig integritet och dataskydd som ett alternativ för konstruktörer och användare av informationssystem, |
| --- | --- | --- |

87.

”Privacy by design” och integritetsbeaktande teknik skulle kunna främjas genom

—

ett certifieringssystem för personlig integritet och dataskydd som ett alternativ för konstruktörer och användare av informationssystem,

| — | en lagfäst skyldighet för konstruktörer och användare av informationssystem att använda system som iakttar principen med ”privacy by design”. |
| --- | --- |

—

en lagfäst skyldighet för konstruktörer och användare av informationssystem att använda system som iakttar principen med ”privacy by design”.

| 88. | När det gäller dataskyddets yttre aspekter rekommenderar datatillsynsmannen att






  — | vikten av allmänna avtal med Förenta staterna och andra tredje länder om dataskydd och utbyte av uppgifter betonas i Stockholmsprogrammet, |
| --- | --- | --- |

88.

När det gäller dataskyddets yttre aspekter rekommenderar datatillsynsmannen att

—

vikten av allmänna avtal med Förenta staterna och andra tredje länder om dataskydd och utbyte av uppgifter betonas i Stockholmsprogrammet,

| — | respekten för de grundläggande rättigheterna, särskilt dataskyddet, aktivt främjas i förbindelserna med tredjeländer och internationella organisationer, |
| --- | --- |

—

respekten för de grundläggande rättigheterna, särskilt dataskyddet, aktivt främjas i förbindelserna med tredjeländer och internationella organisationer,

| — | det nämns i Stockholmsprogrammet att utbyte av personuppgifter med tredjeländer kräver en tillräcklig skyddsnivå eller lämpliga skyddsåtgärder i dessa tredjeländer. |
| --- | --- |

—

det nämns i Stockholmsprogrammet att utbyte av personuppgifter med tredjeländer kräver en tillräcklig skyddsnivå eller lämpliga skyddsåtgärder i dessa tredjeländer.

| 89. | Datatillsynsmannen noterar med stort intresse utvecklingen mot en informationshanteringsstrategi för Europeiska unionen liksom en europeisk informationsmodell, och understryker att dataskyddsinslagen i dessa projekt närmare bör utarbetas i Stockholmsprogrammet. Strukturen för uppgiftsutbytet bör grundas på ”privacy by design” och ”bästa tillgängliga teknik”. |
| --- | --- |

89.

Datatillsynsmannen noterar med stort intresse utvecklingen mot en informationshanteringsstrategi för Europeiska unionen liksom en europeisk informationsmodell, och understryker att dataskyddsinslagen i dessa projekt närmare bör utarbetas i Stockholmsprogrammet. Strukturen för uppgiftsutbytet bör grundas på ”privacy by design” och ”bästa tillgängliga teknik”.

| 90. | Det faktum att det är tekniskt möjligt att utbyta digitala uppgifter mellan kompatibla databaser eller att slå samman dessa databaser motiverar inte något undantag från principen om ändamålsbegränsning. Driftskompatibilitet måste i det konkreta fallet grundas på tydliga och genomtänkta politiska val. Datatillsynsmannen föreslår att detta preciseras i Stockholmsprogrammet. |
| --- | --- |

90.

Det faktum att det är tekniskt möjligt att utbyta digitala uppgifter mellan kompatibla databaser eller att slå samman dessa databaser motiverar inte något undantag från principen om ändamålsbegränsning. Driftskompatibilitet måste i det konkreta fallet grundas på tydliga och genomtänkta politiska val. Datatillsynsmannen föreslår att detta preciseras i Stockholmsprogrammet.

| 91. | Datatillsynsmannen anser att personuppgifter som samlats in för kommersiella ändamål endast bör få användas för brottsbekämpande ändamål på strikta villkor, vilka anges i punkt 65 i detta yttrande. |
| --- | --- |

91.

Datatillsynsmannen anser att personuppgifter som samlats in för kommersiella ändamål endast bör få användas för brottsbekämpande ändamål på strikta villkor, vilka anges i punkt 65 i detta yttrande.

| 92. | Bland de övriga förslagen när det gäller användning av personuppgifter ingår följande:






  — | Att utarbeta materiella kriterier för valet mellan centrala och decentraliserade system och nämna avsikterna att utarbeta dessa kriterier i Stockholmsprogrammet. |
| --- | --- | --- |

92.

Bland de övriga förslagen när det gäller användning av personuppgifter ingår följande:

—

Att utarbeta materiella kriterier för valet mellan centrala och decentraliserade system och nämna avsikterna att utarbeta dessa kriterier i Stockholmsprogrammet.

| — | Att inte omnämna inrättandet av ett system för elektronisk registrering av inresor till och utresor från medlemsstaternas territorium vid sidan av program för registrerade resenärer i Stockholmsprogrammet. |
| --- | --- |

—

Att inte omnämna inrättandet av ett system för elektronisk registrering av inresor till och utresor från medlemsstaternas territorium vid sidan av program för registrerade resenärer i Stockholmsprogrammet.

| — | Att stödja förstärkningen av Europol och Eurojust samt det nya avtal mellan dem som nyligen utarbetats. |
| --- | --- |

—

Att stödja förstärkningen av Europol och Eurojust samt det nya avtal mellan dem som nyligen utarbetats.

| — | Utarbeta konkreta kriterier för användningen av biometriska uppgifter för att säkerställa att uppgifterna endast används när så är nödvändigt, lämpligt och proportionellt och när ett uttryckligt, särskilt och berättigat ändamål har påvisats av lagstiftaren. DNA-uppgifter bör inte användas om samma resultat kan uppnås med hjälp av andra, mindre känsliga uppgifter. |
| --- | --- |

—

Utarbeta konkreta kriterier för användningen av biometriska uppgifter för att säkerställa att uppgifterna endast används när så är nödvändigt, lämpligt och proportionellt och när ett uttryckligt, särskilt och berättigat ändamål har påvisats av lagstiftaren. DNA-uppgifter bör inte användas om samma resultat kan uppnås med hjälp av andra, mindre känsliga uppgifter.

| 93. | Datatillsynsmannen stöder e-juridik och har lämnat några synpunkter på hur projektet kan förbättras (se punkt 83). |
| --- | --- |

93.

Datatillsynsmannen stöder e-juridik och har lämnat några synpunkter på hur projektet kan förbättras (se punkt 83).

Utfärdat i Bryssel den 10 juli 2009.

Peter HUSTINX

Europeiska datatillsynsmannen

---

(1)  KOM(2009) 262 slutlig (”meddelandet”).

1

(2)  Ej offentliggjord. Arbetsgruppen för polisiära och rättsliga frågor inrättades av de europeiska dataskyddskommissionärernas konferens för att utarbeta konferensens ståndpunkter på brottsbekämpningsområdet och för att agera på konferensens vägnar i brådskande ärenden.

2

(3)  Rådets dokument nr 11657/08. Nedan kallad rapporten om inrikes frågor.

3

rapporten om inrikes frågor

(4)  Rådets dokument nr 11549/08 (rapporten om rättsliga frågor).

4

(5)  Regeringens arbetsprogram för EU, http://www.regeringen.se

5

(6)  I rapporten om inrikes frågor talas det i detta sammanhang t.o.m. om en ”digital störtflod”.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG av den 15 mars 2006 om lagring av uppgifter som genererats eller behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät och om ändring av direktiv 2002/58/EG, EUT L 105, 13.4.2006, s. 54.

7

(8)  Se t.ex. avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om lufttrafikföretags behandling av passageraruppgifter (PNR) och överföring av dessa till Förenta staternas Department of Homeland Security (DHS) (2007 års PNR-avtal), EUT L 204, 4.8.2007, s. 18 och förslaget till rådets rambeslut om användande av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) i brottsbekämpningssyfte, KOM(2007) 654 slutlig.

8

(9)  Avtalet från 2007 om passageraruppgifter omnämns i föregående och tidigare fotnoter.

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG av den 15 mars 2006 om lagring av uppgifter som genererats eller behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät och om ändring av direktiv 2002/58/EG, EUT L 105, 13.4.2006, s. 54. Även om den rättsliga grunden är artikel 95 i EG-fördraget var direktivet en omedelbar reaktion på bombdåden i London.

10

(11)  Rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete, EUT L 350, 30.12.2008, s. 60.

11

(12)  Se meddelandets titel.

12

(13)  Se den tyska federala författningsdomstolens pressmeddelande nr 72/2009 av den 30 juni 2009, punkt 2 c.

13

(14)  Datatillsynsmannen behandlar utförligt denna sista punkt i yttrandet av den 19 december 2005 om förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (KOM(2005)475 slutlig), EUT C 47, 25.2.2006, s. 27, punkterna 30–32.

14

(15)  Dataskydd i Europeiska unionen. Medborgarnas uppfattning. Analytisk rapport, Flash Eurobarometer serie 225, januari 2008, http://www.ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_225_en.pdf

15

(16)  Se även de prioriterade frågorna i meddelandet.

16

(17)  KOM(2006) 331 slutlig av den 28 juni 2006.

17

(18)  Se fotnot 11.

18

(19)  KOM(2007) 87 slutlig av den 7 mars 2007.

19

(20)  Yttrande av den 25 juli 2007, EUT C 255, 27.10.2007, s. 1, särskilt punkt 30.

20

(21)  Domstolens dom av den 30 maj 2006 i de förenade målen C-317/04 och C-318/04, Europaparlamentet mot Europeiska unionens råd (C-317/04) och Europeiska gemenskapernas kommission (C-318/04), Reg. [2006], s. I-4721.

21

(22)  Domstolens dom av den 10 februari 2009 i mål C-301/06, Irland mot Europaparlamentet och Europeiska unionens råd.

22

(23)  Se förklaring 21 om skydd av personuppgifter på området för straffrättsligt samarbete och polissamarbete, fogad till slutakten från den regeringskonferens som antagit Lissabonfördraget, EUT C 115, 9.5.2008, s. 345.

23

(24)  Artikel 29-gruppen, i vilken datatillsynsmannen deltar, har beslutat att arbeta intensivt med sitt bidrag till detta offentliga samråd.

24

(25)  Ett exempel på ett sådant system är European Privacy Seal (EuroPriSe – en europeisk integritetsmärkning).

25

(26)  Användare av uppgifter, liksom registeransvariga eller registerförare, omfattas av dataskyddslagstiftningen.

26

(27)  Se datatillsynsmannens yttrande av den 11 november 2008 om slutrapporten från EU–USA-kontaktgruppen på hög nivå för informationsutbyte, integritetsskydd och skydd av personuppgifter, EUT C 128, 6.6.2009, s. 1.

27

(28)  ETS nr 108, 28.1.1981.

28

(29)  Se datatillsynsmannens yttrande av den 28 november 2005 om kommissionens meddelande om den yttre dimensionen av området med frihet, säkerhet och rättvisa som finns tillgängligt på datatillsynsmannens webbplats.

29

(30)  Aktuell rättspraxis i fråga om terroristlistor bekräftar att det behövs garantier – även i förbindelserna med Förenta nationerna – för att säkerställa att åtgärderna för att bekämpa terrorism överensstämmer med EU:s normer om grundläggande rättigheter (förenade målen C-402/05 P och C-415/05 P, Kadi and Al Barakaat Foundation mot rådet, dom den 3 september 2008, ännu ej offentliggjord).

30

(31)  KOM(2005) 490 slutlig.

31

(32)  När det gäller tillgänglighetsaspekten innehåller Prümbeslutet långtgående beslut om användning av biometriska uppgifter (DNA och fingeravtryck).

32

(33)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

33

(34)  Se regeringens arbetsprogram för EU som omnämns i fotnot 5, s. 23.

34

(35)  Se även ovan, punkt 41.

35

(36)  Se de riktlinjer och kriterier för utveckling, genomförande och användning av integritetsfrämjande säkerhetsteknik som utarbetats inom Priseprojektet (http://www.prise.oeaw.ac.at).

36

(37)  Med bästa tillgängliga teknik avses det mest effektiva och avancerade skedet i utvecklingen av åtgärder och deras funktionssätt och som anger en viss tekniks praktiska lämplighet att i princip ligga till grund för att tillämpningar och system för informationsteknik och datasäkerhet iakttar kraven på personlig integritet, dataskydd och säkerhet i EU:s regelverk.

37

(38)  Se datatillsynsmannens yttrande om kommissionens meddelande om kommissionens meddelande om interoperabilitet mellan de europeiska databaserna av den 10 mars 2006 som är tillgängligt på http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

38

(39)  Se punkt 15 ovan.

39

(40)  EUT L 309, 25.11.2005, s. 15.

40

(41)  Se yttrande 10/2006 från artikel 29-gruppen om behandlingen av personuppgifter vid Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication (SWIFT).

41

(42)  Enligt sändsystemet skickar den registeransvarige uppgifterna på begäran till det brottsbekämpande organet. Enligt direktåtkomstsystemet har det brottsbekämpande organet tillgång till den registeransvariges databas och hämtar uppgifterna från denna databas. Enligt direktåtkomstsystemet är det svårare för den registeransvarige att återta ansvaret för uppgifterna.

42

(43)  Med central lagring avses i detta sammanhang lagring på central europeisk nivå medan decentraliserad lagring avser lagring på medlemsstatsnivå.

43

(44)  Se fotnot 33.

44

(45)  Meddelande från kommissionen – Att förbereda nästa steg i utvecklingen av Europeiska unionens gränsförvaltning, av den 13 februari 2008, KOM(2008) 69 slutlig.

45

Att förbereda nästa steg i utvecklingen av Europeiska unionens gränsförvaltning

(46)  Datatillsynsmannens inledande kommentarer om tre meddelanden från kommissionen om gränsförvaltning (KOM(2008) 69, KOM(2008) 68 och KOM(2008) 67), av den 3 mars 2008. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2008/08-03-03_Comments_border_package_EN.pdf

46

(47)  I synnerhet bör följande nämnas: Yttrande av den 23 mars 2005 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse, EUT C 181, 23.7.2005, s. 13 samt yttrande av den 19 oktober 2005 om tre förslag om andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II), EUT C 91, 19.4.2006, s. 38.

47

(48)  Kommissionens förslag av den 24 juni 2009 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en byrå för den operativa förvaltningen av Schengens informationssystem (SIS II), Informationssystemet för viseringar (VIS), Eurodac och andra stora IT-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa (KOM(2009) 293/2).

48

(49)  Utkast till avtal, godkänt av rådet, som fortfarande måste undertecknas av båda parter. Se rådets register:

49

http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st10/st10019.en09.pdf

http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st10/st10107.en09.pdf

(50)  Gemensamma ansökningar 30562/04 och 30566/04, S. och Marper mot Förenade kungariket, dom den 4 december 2008 från Europadomstolen, ännu inte offentliggjord.

50

(51)  Yttrande av den 26 mars 2008 om förslaget till förordning om ändring av rådets förordning 2252/2004 om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna, EUT C 200, 6.8.2008, s. 1.

51

(52)  Datatillsynsmannens yttrande av den 19 december 2008 om meddelandet från kommissionen – Mot en europeisk strategi för e-juridik. EUT C 128, 6.6.2009, s. 13.

52

Mot en europeisk strategi för e-juridik

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 17.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 276/21

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

2009/C 276/03

| Datum för antagande av beslutet | 25.8.2009 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | NN 25/06 (ex N 191/06) |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Region | Ain |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Stöd till uppfödare av fjäderfä i departementet Ain |
| Rättslig grund | — | Articles L 221-1 et suivants du Code rural; |

Datum för antagande av beslutet

25.8.2009

Referensnummer för statligt stöd

NN 25/06 (ex N 191/06)

Medlemsstat

Frankrike

Region

Ain

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Stöd till uppfödare av fjäderfä i departementet Ain

Rättslig grund

—

Articles L 221-1 et suivants du Code rural;

| — | Arrêté préfet de l’Ain du 2 mars 2006; |
| --- | --- |

—

Arrêté préfet de l’Ain du 2 mars 2006;

| — | Kommissionens beslut av den 17 februari 2006 (EUT L 48, 18.2.2006) om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa hos vilda fåglar i gemenskapen, |
| --- | --- |

—

Kommissionens beslut av den 17 februari 2006 (EUT L 48, 18.2.2006) om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa hos vilda fåglar i gemenskapen,

| — | Kommissionens beslut av den 22 februari 2006 (EUT L 52, 23.2.2006) om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa hos fjäderfä i gemenskapen, |
| --- | --- |

—

Kommissionens beslut av den 22 februari 2006 (EUT L 52, 23.2.2006) om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa hos fjäderfä i gemenskapen,

| — | Les arrêtés interministériels du 24 octobre 2005 (paru au JORF du 25.10.2005) et des 18, 23 et 24 février 2006 (parus aux JORF des 19 et 25.2.2006). |
| --- | --- |

—

Les arrêtés interministériels du 24 octobre 2005 (paru au JORF du 25.10.2005) et des 18, 23 et 24 février 2006 (parus aux JORF des 19 et 25.2.2006).

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd för bekämpande av djursjukdomar

Stödform

Direkt stöd

Budget

1,63 milj. EUR

Stödnivå

100 %

Varaktighet

2006

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

| M. le Préfet de l'Ain |
| --- |
| Préfecture |
| 45 avenue Alsace-Lorraine |
| 01000 Bourg-en-Bresse |
| FRANCE |

M. le Préfet de l'Ain

Préfecture

45 avenue Alsace-Lorraine

01000 Bourg-en-Bresse

FRANCE

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 17.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 276/23

---

Eurons växelkurs (1)

16 november 2009

2009/C 276/04

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4965 |
| JPY | japansk yen | 134,02 |
| DKK | dansk krona | 7,4408 |
| GBP | pund sterling | 0,89485 |
| SEK | svensk krona | 10,1943 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5093 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,3370 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,510 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 267,43 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7083 |
| PLN | polsk zloty | 4,0960 |
| RON | rumänsk leu | 4,2990 |
| TRY | turkisk lira | 2,2092 |
| AUD | australisk dollar | 1,6004 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5635 |
| HKD | Hongkongdollar | 11,5978 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,0102 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0733 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 728,79 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 11,0517 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,2166 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3000 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 060,07 |
| MYR | malaysisk ringgit | 5,0395 |
| PHP | filippinsk peso | 69,704 |
| RUB | rysk rubel | 42,9545 |
| THB | thailändsk baht | 49,690 |
| BRL | brasiliansk real | 2,5662 |
| MXN | mexikansk peso | 19,4395 |
| INR | indisk rupie | 69,1230 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4965

JPY

japansk yen

134,02

DKK

dansk krona

7,4408

GBP

pund sterling

0,89485

SEK

svensk krona

10,1943

CHF

schweizisk franc

1,5093

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,3370

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,510

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

267,43

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7083

PLN

polsk zloty

4,0960

RON

rumänsk leu

4,2990

TRY

turkisk lira

2,2092

AUD

australisk dollar

1,6004

CAD

kanadensisk dollar

1,5635

HKD

Hongkongdollar

11,5978

NZD

nyzeeländsk dollar

2,0102

SGD

singaporiansk dollar

2,0733

KRW

sydkoreansk won

1 728,79

ZAR

sydafrikansk rand

11,0517

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,2166

HRK

kroatisk kuna

7,3000

IDR

indonesisk rupiah

14 060,07

MYR

malaysisk ringgit

5,0395

PHP

filippinsk peso

69,704

RUB

rysk rubel

42,9545

THB

thailändsk baht

49,690

BRL

brasiliansk real

2,5662

MXN

mexikansk peso

19,4395

INR

indisk rupie

69,1230

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 17.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 276/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 276/24

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 276/05

| Referensnummer för statligt stöd | X 122/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tjeckien |
| Medlemsstatens referensnummer | NVF/ESF/RF/254/2008/RV |
| Regionens namn (NUTS) | Czech Republic
  Artikel 87.3 a, Artikel 87.3 b |
| Stödbeviljande myndighet | Národní vzdělávací fond, o. p. s. |
| Opletalova 25 |
| 110 00 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| http://www.nvf.cz |

Referensnummer för statligt stöd

X 122/08

Medlemsstat

Tjeckien

Medlemsstatens referensnummer

NVF/ESF/RF/254/2008/RV

Regionens namn (NUTS)

Czech Republic

Artikel 87.3 a, Artikel 87.3 b

Stödbeviljande myndighet

Národní vzdělávací fond, o. p. s.

Opletalova 25

110 00 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.nvf.cz

Stödåtgärdens titel

Blokový grant – Fond pro podporu výzkumu/2. výzva opatření A

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Memorandum o porozumění pro implementaci Norského finančního mechanizmu pro 2004–2009 (mezi Českou republikou a Norskem)

Memorandum o porozumění pro implementaci EHP finančního mechanizmu pro 2004–2009 (mezi Českou republikou a Islandem, Lichtenštejnskem a Norskem)

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden

http://www.eea-researchfund.cz

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

3.11.2008–31.7.2009

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Storföretag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

59,55 CZK (i miljoner)

För garantier

—

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Grundforskning (artikel 31.2 a)

90 %

—

Industriell forskning (artikel 31.2 b)

65 %

15 %

Experimentell utveckling (artikel 31.2 c)

40 %

20 %

| Referensnummer för statligt stöd | X 123/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Medlemsstatens referensnummer | Das Programm wird nach der „De-minimis“- bzw. Kleinbeihilfenregelung abgewickelt. |
| Regionens namn (NUTS) | Hessen
  Icke stödområden |
| Stödbeviljande myndighet | BM H Beteiligungs-Managementgesellschaft Hessen mbH |
| Bewilligungsausschuss des Fonds „Mittelhessenfonds GmbH“ |
| IB H Beteiligungs-Managementgesellschaft mbH (BM H) |
| Schumannstraße 4—6 |
| 60325 Frankfurt am Main |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.bmh-hessen.de |

Referensnummer för statligt stöd

X 123/08

Medlemsstat

Tyskland

Medlemsstatens referensnummer

Das Programm wird nach der „De-minimis“- bzw. Kleinbeihilfenregelung abgewickelt.

Regionens namn (NUTS)

Hessen

Icke stödområden

Stödbeviljande myndighet

BM H Beteiligungs-Managementgesellschaft Hessen mbH

Bewilligungsausschuss des Fonds „Mittelhessenfonds GmbH“

IB H Beteiligungs-Managementgesellschaft mbH (BM H)

Schumannstraße 4—6

60325 Frankfurt am Main

DEUTSCHLAND

http://www.bmh-hessen.de

Stödåtgärdens titel

Mittelhessenfonds GmbH: Ein Finanzierungsangebot für Gründer und Mittelstand im Regierungsbezirk Gießen, Schwerpunkt Medizintechnik

hier: Investitionsbeteiligungen im Rahmen des „Mittelhessenfonds“ Zinsverbilligung von marktgerecht vergüteten darlehensähnlichen stillen Beteiligungen und gegebenenfalls Nachrangdarlehen, soweit zur Finanzierung von Investitionen verwendet

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Operationelles EFRE-Programm „Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Beschäftigung“ 2007 bis 2013 des Landes Hessen

Haushaltsgesetze des Landes Hessen

Hessisches Mittelstandsförderprogramm

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden

http://www.mittelhessenfonds.de

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

Ändring XS 184/07

Varaktighet

1.1.2009–31.12.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

2,00 EUR (i miljoner)

För garantier

—

Stödinstrument (artikel 5)

Lån, Räntesubvention

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

II 2 — 069-d-60-15 — 5,00 EUR (in Mio.)

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag (artikel 15)

—

—

| Referensnummer för statligt stöd | X 124/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | Deutschland
  Icke stödområden |
| Stödbeviljande myndighet | Niedersächsisches Ministerium für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung |
| Calenberger Straße 2 |
| 30169 Hannover |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.ml.niedersachsen.de |

Referensnummer för statligt stöd

X 124/08

Medlemsstat

Tyskland

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

Deutschland

Icke stödområden

Stödbeviljande myndighet

Niedersächsisches Ministerium für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung

Calenberger Straße 2

30169 Hannover

DEUTSCHLAND

http://www.ml.niedersachsen.de

Stödåtgärdens titel

Verfahrenstechnische und mikrobiologische Optimierung der stofflichen Umsetzung von primär cellulosehaltigen landwirtschaftlichen Reststoffen zur Erzeugung von Biogas

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Verwaltungsvorschriften zu § 44 LHO (Nds. MBl. 1996, S. 1868)

Bewilligungsbescheid (s. Web Link)

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden

http://www.ml.niedersachsen.de/master/C51585202_N51583645_L20_D0_I655.html

Åtgärdstyp

Stöd för särskilda ändamål

Fa. ARES

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

15.11.2008

Berörda ekonomiska sektorer

Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

0,37 EUR (i miljoner)

För garantier

—

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Industriell forskning (artikel 31.2 b)

80 %

—

| Referensnummer för statligt stöd | X 125/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Medlemsstatens referensnummer | ES51 |
| Regionens namn (NUTS) | Cataluna
  Icke stödområden |
| Stödbeviljande myndighet | Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM) |
| Paseo de Gracia, 129 |
| 08008 Barcelona |
| ESPAÑA |
| http://www.acc10.cat |

Referensnummer för statligt stöd

X 125/08

Medlemsstat

Spanien

Medlemsstatens referensnummer

ES51

Regionens namn (NUTS)

Cataluna

Icke stödområden

Stödbeviljande myndighet

Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM)

Paseo de Gracia, 129

08008 Barcelona

ESPAÑA

http://www.acc10.cat

Stödåtgärdens titel

Ayudas para la creación de ocupación ligada a proyectos de inversión empresarial considerados estratégicos para la economía catalana

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Resolución IUE/812/2008, de 4 de marzo, por la que se aprueban las bases reguladoras del programa de ayudas a proyectos de inversión empresarial considerados estratégicos para la economía catalana i se hacen públicas las convocatorias para el año 2008 (DOGC núm. 5096 de 25.3.2008)

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden

http://www.gencat.net/eadop/imagenes/5096/08059014.pdf

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

26.3.2008–31.12.2008

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Storföretag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

2,00 EUR (i miljoner)

För garantier

—

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Regionalt investerings- och sysselsättningsstöd (artikel 13) Stödordning

15 %

10 %

Investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag (artikel 15)

15 %

—

| Referensnummer för statligt stöd | X 126/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Danmark |
| Medlemsstatens referensnummer | 07/07410 |
| Regionens namn (NUTS) | Danmark
  Blandade områden |
| Stödbeviljande myndighet | Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 København Ø |
| DANMARK |
| http://ebst@ebst.dk |

Referensnummer för statligt stöd

X 126/08

Medlemsstat

Danmark

Medlemsstatens referensnummer

07/07410

Regionens namn (NUTS)

Danmark

Blandade områden

Stödbeviljande myndighet

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

2100 København Ø

DANMARK

http://ebst@ebst.dk

Stödåtgärdens titel

Innovation og Viden — dansk regionalfondsprogram under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse

Flere og bedre job — dansk socialfondsprogram under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Rådets Forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999.

Lov nr. 1599 af 20. december 2006 om administration af tilskud fra Den Europæiske Regionalfond og Den Europæiske Socialfond.

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden

http://www.ebst.dk/file/5467/Regionalfondsprogram

http://www.ebst.dk/file/5469/Socialfondsprogram

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

1.1.2007–31.12.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Storföretag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

400,00 DKK (i miljoner)

För garantier

—

Stödinstrument (artikel 5)

Lån, Riskkapital, Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

nævnt ovenfor, forordning 1083/2006 — 248,00 DKK (mio.)

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Stöd till nystartade små företag (artikel 14)

25 %

—

Stöd till små företag som nyligen bildats av kvinnliga företagare (artikel 16)

15 %

—

Stöd för miljöstudier (artikel 24)

50 %

10 %

Stöd till konsulttjänster till förmån för små och medelstora företag (artikel 26)

50 %

—

Stöd till små och medelstora företags deltagande i mässor (artikel 27)

50 %

—

Stöd i form av riskkapital (artiklarna 28–29)

10 000 000 DKK

—

Industriell forskning (artikel 31.2 b)

65 %

10 %

Experimentell utveckling (artikel 31.2 c)

40 %

10 %

Stöd för tekniska genomförbarhetsstudier (artikel 32)

75 %

—

Stöd för små och medelstora företags kostnader för industriell äganderätt (artikel 33)

75 %

—

Stöd till nystartade innovativa företag (artikel 35)

10 000 000 DKK

—

Stöd för innovationsrådgivningstjänster och stöd för innovationsstödjande tjänster (artikel 36)

10 000 000 DKK

—

Stöd för att hyra in högkvalificerad personal (artikel 37)

10 000 000 DKK

—

Särskild utbildning (artikel 38.1)

35 %

10 %

Allmän utbildning (artikel 38.2)

70 %

10 %

---

| 17.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 276/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 276/30

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 276/06

| Referensnummer för statligt stöd | X 129/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | North East, Tees Valley and Durham, Northumberland and Tyne and Wear
  Blandade områden |
| Stödbeviljande myndighet | One North East |
| Stella House |
| Goldcrest Way |
| Newburn Riverside |
| Newcastle upon Tyne |
| NE15 8NY |
| UNITED KINGDOM |
| http://www.OneNorthEast.co.uk |

Referensnummer för statligt stöd

X 129/08

Medlemsstat

Förenade kungariket

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

North East, Tees Valley and Durham, Northumberland and Tyne and Wear

Blandade områden

Stödbeviljande myndighet

One North East

Stella House

Goldcrest Way

Newburn Riverside

Newcastle upon Tyne

NE15 8NY

UNITED KINGDOM

http://www.OneNorthEast.co.uk

Stödåtgärdens titel

NEPA (North East Productivity Alliance)

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Regional Development Agencies Act 1998

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden

http://www.onenortheast.co.uk/page/stateaid.cfm

http://www.onenortheast.co.uk/lib/liDownload/13946/MAS-NEPA%20state%20aid%20desc.doc?CFID=2425574&CF

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

1.10.2008–31.3.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Tillverkning

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Storföretag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

6,79 GBP (i miljoner)

För garantier

—

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Allmän utbildning (artikel 38.2)

60 %

20 %

| Referensnummer för statligt stöd | X 130/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Medlemsstatens referensnummer | UEP II a |
| Regionens namn (NUTS) | Berlin
  Artikel 87.3 b |
| Stödbeviljande myndighet | Senatsverwaltung für Gesundheit, Umweltschutz und Verbraucherschutz Berlin |
| Brückenstraße 6 |
| 10179 Berlin |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.berlin.de/sen/guv |

Referensnummer för statligt stöd

X 130/08

Medlemsstat

Tyskland

Medlemsstatens referensnummer

UEP II a

Regionens namn (NUTS)

Berlin

Artikel 87.3 b

Stödbeviljande myndighet

Senatsverwaltung für Gesundheit, Umweltschutz und Verbraucherschutz Berlin

Brückenstraße 6

10179 Berlin

DEUTSCHLAND

http://www.berlin.de/sen/guv

Stödåtgärdens titel

Umweltentlastungsprogramm II (UEP II) (N 774/07), dort: Vorhaben nach Ziffer 2.6.2 der Förderrichtlinie, d. h. Vorhaben zur Reduzierung verkehrsbedingter Emissionen, Verminderung von Lärm und/oder Luftbelastungen

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Förderrichtlinie vom 22.9.2008 (Veröffentlichung im Amtsblatt von Berlin am 2.10.2008)

Operationelles Programm des Landes Berlin für den Europäischen Fonds für regionale Entwicklung in der Förderperiode 2007—2013 (Abschnitt 5.4); §§ 23, 44 der Landeshaushaltsordnung des Landes Berlin

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden

http://www.uep-berlin.de/uepmedia/usermedia/files/foerderrichtlinie_uep_080922.pd

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

Ändring XR 117/08

Varaktighet

2.10.2008–31.12.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

0,31 EUR (i miljoner)

För garantier

—

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Regionalt investerings- och sysselsättningsstöd (artikel 13) Stödordning

35 %

—

| Referensnummer för statligt stöd | X 131/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Irland |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | — |
| Stödbeviljande myndighet | Board Bia |
| Clanwilliam Court |
| Lower Mount Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| http://www.bordbia.ie |

Referensnummer för statligt stöd

X 131/08

Medlemsstat

Irland

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

—

Stödbeviljande myndighet

Board Bia

Clanwilliam Court

Lower Mount Street

Dublin 2

IRELAND

http://www.bordbia.ie

Stödåtgärdens titel

Consultancy services provided to SME companies engaged in processing and marketing of non-agricultural products (non-Annex 1)

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

An Bord Bia Acts 1994 to 2004

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden

http://www.bordbia.ie/industryservices/manufacturers/pages/consultancyservices.aspx

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

1.9.2008–31.12.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Marknads- och opinionsundersökning

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

0,80 EUR (i miljoner)

För garantier

—

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Stöd till konsulttjänster till förmån för små och medelstora företag (artikel 26)

50 %

—

| Referensnummer för statligt stöd | X 132/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Cypern |
| Medlemsstatens referensnummer | 25.06.001.736 |
| Regionens namn (NUTS) | Cyprus
  Artikel 87.3 b |
| Stödbeviljande myndighet | Υπουργείο Εσωτερικών, Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως |
| Λεωφόρος Δημοσθένη Σεβέρη |
| 1454 Λευκωσία/Nicosia |
| KYΠPOΣ/CYPRUS |
| http://www.moi.gov.cy/tph |

Referensnummer för statligt stöd

X 132/08

Medlemsstat

Cypern

Medlemsstatens referensnummer

25.06.001.736

Regionens namn (NUTS)

Cyprus

Artikel 87.3 b

Stödbeviljande myndighet

Υπουργείο Εσωτερικών, Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως

Λεωφόρος Δημοσθένη Σεβέρη

1454 Λευκωσία/Nicosia

KYΠPOΣ/CYPRUS

http://www.moi.gov.cy/tph

Stödåtgärdens titel

Σχέδιο παροχής χορηγιών προς μικρές και μεσαίες επιχειρήσεις για προώθηση του αγροτουρισμού στην ύπαιθρο

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με αριθμό 67.371 και ημερομηνία 18.6.2008

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden

http://www.moi.gov.cy/tph/rural-tourism

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

3.11.2008–31.12.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Hotellverksamhet, Semesterbostäder och annan korttidsinkvartering, Restaurangverksamhet, Museiverksamhet, Nöjes- och temaparksverksamhet

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

2,50 EUR (i miljoner)

För garantier

—

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

Αριθμός: ΕΕ(2007)4351 Ημερομηνία: 17.9.2007 — 12,75 EUR (σε εκατ.)

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Regionalt investerings- och sysselsättningsstöd (artikel 13) Stödordning

15 %

20 %

| Referensnummer för statligt stöd | X 133/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | Scotland
  Blandade områden |
| Stödbeviljande myndighet | Scottish Executive |
| Third Sector Division |
| Highlander House |
| 58 Waterloo Street |
| Glasgow |
| G2 7DA |
| UNITED KINGDOM |
| http://www.scotland.gov.uk/Home |

Referensnummer för statligt stöd

X 133/08

Medlemsstat

Förenade kungariket

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

Scotland

Blandade områden

Stödbeviljande myndighet

Scottish Executive

Third Sector Division

Highlander House

58 Waterloo Street

Glasgow

G2 7DA

UNITED KINGDOM

http://www.scotland.gov.uk/Home

Stödåtgärdens titel

Scottish Investment Fund

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

The grant is provided under section 10 of the Social Work (Scotland) Act 1968

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden

http://www.scotland.gov.uk/Topics/People/15300/funding

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

1.11.2008–31.3.2011

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Storföretag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

30,00 GBP (i miljoner)

För garantier

—

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Regionalt investerings- och sysselsättningsstöd (artikel 13) Stödordning

50 %

20 %

Investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag (artikel 15)

20 %

—

Stöd till konsulttjänster till förmån för små och medelstora företag (artikel 26)

50 %

—

Särskild utbildning (artikel 38.1)

45 %

—

Allmän utbildning (artikel 38.2)

80 %

—

Stöd i form av lönesubventioner för rekrytering av arbetstagare med sämre förutsättningar (artikel 40)

50 %

—

Stöd i form av lönesubventioner för anställning av arbetstagare med funktionshinder (artikel 41)

75 %

—

Stöd för att kompensera för merkostnader vid anställning av arbetstagare med funktionshinder (artikel 42)

100 %

—

---

| 17.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 276/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 276/35

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 276/07

| Referensnummer för statligt stöd | X 134/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tjeckien |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | Czech Republic
  Artikel 87.3 a, Artikel 87.3 b
  Icke stödområden |
| Stödbeviljande myndighet | Ministerstvo zemědělství |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| http://www.mze.cz |

Referensnummer för statligt stöd

X 134/08

Medlemsstat

Tjeckien

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

Czech Republic

Artikel 87.3 a, Artikel 87.3 b

Icke stödområden

Stödbeviljande myndighet

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.mze.cz

Stödåtgärdens titel

Vrácení části spotřební daně zaplacené v cenách minerálních olejů uvedených v § 45 odst. 2 písm. c) zákona č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění p.p.

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění p.p.

Vyhláška č. 395/2008 Sb., kterou se mění vyhláška č. 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden

http://cds.mfcr.cz/cps/rde/xchg/cds/xsl/182_793.html

http://www.sagit.cz/pages/sbirkatxt.asp?zdroj=sb08395&cd=76&typ=r

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

1.12.2008–31.12.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Odling av ett- och tvååriga växter, Odling av fleråriga växter, Odling av plantskoleväxter, Service till växtodling, Bearbetning av skördade växter

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Storföretag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

1,50 CZK (i miljoner)

För garantier

—

Stödinstrument (artikel 5)

Skatteåtgärd

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tilåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Stöd i form av nedsättning av miljöskatter (artikel 25)

1 373 CZK

—

| Referensnummer för statligt stöd | X 135/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | Saarland
  Icke stödområden |
| Stödbeviljande myndighet | Saarland Ministerium für Wirtschaft und Wissenschaft |
| Franz-Josef-Röder-Straße 17 |
| 66119 Saarbrücken |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.saarland.de/ministerium_wirtschaft_wissenschaft.htm |

Referensnummer för statligt stöd

X 135/08

Medlemsstat

Tyskland

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

Saarland

Icke stödområden

Stödbeviljande myndighet

Saarland Ministerium für Wirtschaft und Wissenschaft

Franz-Josef-Röder-Straße 17

66119 Saarbrücken

DEUTSCHLAND

http://www.saarland.de/ministerium_wirtschaft_wissenschaft.htm

Stödåtgärdens titel

Regionales Förderprogramm des Saarlandes für kleine und mittlere Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft (einschließlich Tourismus) vom 1.12.2008

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

§ 44 der Landeshaushaltsordnung des Saarlandes (LHO) in der Fassung der Bekanntmachung vom 5.11.1999 (Amtsblatt vom 11.2.2000, S. 194 ff), zuletzt geändert durch das Gesetz vom 15.02.2006 (Amtsblatt vom 6.4.2006, S. 474 ff), Amtsblatt des Saarlandes

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden

http://www.saarland.de/8974.htm

http://www.vorschriften.saarland.de/verwaltungsvorschriften.htm

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

Ändring XS 160/06

Varaktighet

1.12.2008–31.12.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

4,00 EUR (i miljoner)

För garantier

—

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

2007DE162PO002 — 0,50 EUR (in Mio.)

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag (artikel 15)

20 %

—

| Referensnummer för statligt stöd | X 136/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Österrike |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | Österreich
  Blandade områden |
| Stödbeviljande myndighet | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Abteilung V/4 (Tourismusförderung) |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://www.bmwa.gv.at |

Referensnummer för statligt stöd

X 136/08

Medlemsstat

Österrike

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

Österreich

Blandade områden

Stödbeviljande myndighet

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung V/4 (Tourismusförderung)

Stubenring 1

1011 Wien

ÖSTERREICH

http://www.bmwa.gv.at

Stödåtgärdens titel

TOP-Tourismus-Förderung 2007—2013 Teil A

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Richtlinien des Bundesministers für Wirtschaft und Arbeit für die TOP-Tourismus-Förderung 2007—2013

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden

http://www.oeht.at/page/media/download/top/RTOP2007n.Notifizierung.pdf

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

1.11.2008–31.12.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Landtransport; transport i rörsystem, Hotell- och logiverksamhet, Restaurang-, catering- och barverksamhet, Film-, video- och tv-programverksamhet, ljudinspelningar och fonogramutgivning, Fastighetsverksamhet, Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet; teknisk provning och analys, Uthyrning och leasing, Resebyrå- och researrangörsverksamhet och andra resetjänster och relaterade tjänster, utbildning, Spel- och vadhållningsverksamhet, Sport-, fritids- och nöjesverksamhet, Andra konsumenttjänster

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Storföretag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

21,80 EUR (i miljoner)

För garantier

—

Stödinstrument (artikel 5)

Räntesubvention, Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Regionalt investerings- och sysselsättningsstöd (artikel 13) Stödordning

30 %

—

Investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag (artikel 15)

20 %

—

| Referensnummer för statligt stöd | X 137/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | Thüringen
  Artikel 87.3 a |
| Stödbeviljande myndighet | Staatliches Forstamt Frauenwald |
| Forsthaus Allzunah |
| 98701 Frauenwald |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.thueringenforst.de |

Referensnummer för statligt stöd

X 137/08

Medlemsstat

Tyskland

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

Thüringen

Artikel 87.3 a

Stödbeviljande myndighet

Staatliches Forstamt Frauenwald

Forsthaus Allzunah

98701 Frauenwald

DEUTSCHLAND

http://www.thueringenforst.de

Stödåtgärdens titel

Förderung von Investitionen in Forstbetrieben und der Verarbeitung und Vermarktung von Holz

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

§§ 23 und 44 der Thüringer Landeshaushaltsordnung in der Fassung der Neubekanntmachung vom 19.9.2000 (GVBl. 10/2000, S. 282) i. V. m. der Richtlinie über die Förderung von Investitionen und der Verarbeitung und Vermarktung von Holz

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden

http://www.thueringen.de/imperia/md/content/folder/foerderung/vvh.pdf

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

1.1.2009–31.12.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Skogshushållning och skogsskötsel, Service till skogsbruk

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

0,67 EUR (i miljoner)

För garantier

—

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

Entscheidung der Kommission K(2007) 5862 über das Entwicklungsprogramm für den ländlichen Raum des Landes Thüringen

CCI2007DE06RPO023 — 0,50 EUR (in Mio.)

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Regionalt investerings- och sysselsättningsstöd (artikel 13) Stödordning

45 %

—

| Referensnummer för statligt stöd | X 139/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Österrike |
| Medlemsstatens referensnummer | — |
| Regionens namn (NUTS) | Österreich
  Blandade områden |
| Stödbeviljande myndighet | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Abteilung V/4 (Tourismusförderungen) |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://www.bmwa.gv.at |

Referensnummer för statligt stöd

X 139/08

Medlemsstat

Österrike

Medlemsstatens referensnummer

—

Regionens namn (NUTS)

Österreich

Blandade områden

Stödbeviljande myndighet

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung V/4 (Tourismusförderungen)

Stubenring 1

1011 Wien

ÖSTERREICH

http://www.bmwa.gv.at

Stödåtgärdens titel

Jungunternehmerförderung in der Tourismus- und Freizeitwirtschaft 2007—2013

Nationell rättslig grund (hänvisning till landets officiella kungörelseorgan)

Richtlinie des Bundesministers für Wirtschaft und Arbeit für die Jungunternehmerförderung in der Tourismus- und Freizeitwirtschaft 2007—2013

Webblänk till den fullständiga texten till stödåtgärden

http://www.oeht.at/page/media/download/top/JU-Richtlinie%20Langfassung.pdf

Åtgärdstyp

Stödordning

Ändring av en befintlig stödåtgärd

—

Varaktighet

1.11.2008–31.12.2013

Berörda ekonomiska sektorer

Landtransport; transport i rörsystem, Hotell- och logiverksamhet, Restaurang-, catering- och barverksamhet, Film-, video- och tv-programverksamhet, ljudinspelningar och fonogramutgivning, Fastighetsverksamhet, Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet; teknisk provning och analys, Uthyrning och leasing, Resebyrå- och researrangörsverksamhet och andra resetjänster och relaterade tjänster, Utbildning, Spel- och vadhållningsverksamhet, Sport-, fritids- och nöjesverksamhet, Andra konsumenttjänster

Typ av stödmottagare

Små och medelstora företag

Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen

1,40 EUR (i miljoner)

För garantier

—

Stödinstrument (artikel 5)

Bidrag

Hänvisning till kommissionens beslut

—

Vid medfinansiering från gemenskapsfonder

—

Mål

Högsta tillåtna stödnivå i % eller högsta tillåtna stödbelopp i nationell valuta

Bonus för små och medelstora företag i %

Stöd till nystartade små företag (artikel 14)

25 %

—

Investeringsstöd och sysselsättningsstöd till små och medelstora företag (artikel 15)

5 %

—

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 17.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 276/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 276/40

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2009/C 276/08

| 1. | Kommissionen mottog den 9 november 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Eurotank Belgium B.V. (Eurotank, Belgien), ytterst kontrollerat av Vitol Holding B.V. (Vitol, Nederländerna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företagen Petroplus Refining Antwerp N.V. (Petroplus, Belgien) och Petroplus Refining Antwerp Bitumen N.V. (Petroplus Bitumen, Belgien) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 9 november 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Eurotank Belgium B.V. (Eurotank, Belgien), ytterst kontrollerat av Vitol Holding B.V. (Vitol, Nederländerna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar fullständig kontroll över företagen Petroplus Refining Antwerp N.V. (Petroplus, Belgien) och Petroplus Refining Antwerp Bitumen N.V. (Petroplus Bitumen, Belgien) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Petroplus/Petroplus Bitumen: Produktion av bitumen, avsvalning av gasolja och drift av en lagerterminal, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Petroplus/Petroplus Bitumen: Produktion av bitumen, avsvalning av gasolja och drift av en lagerterminal,

| — | Vitol: Handel med olja och gas, prospektering och produktion inom gas- och oljesektorn, m.m. |
| --- | --- |

—

Vitol: Handel med olja och gas, prospektering och produktion inom gas- och oljesektorn, m.m.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301 eller 22967244) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301 eller 22967244) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 17.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 276/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 276/41

---

BESLUT nr 777

av den 5 oktober 2009

om inledande av förfarande för beviljande av prospekterings- och undersökningstillstånd för olja och gas – geologiska naturresurser i enlighet med artikel 2 första stycket punkt 3 i lagen om geologiska naturresurser, i block 1-18 Trakija i regionen Chaskovo samt meddelande om anbudsförfarande för beviljande av tillstånd

2009/C 276/09

REPUBLIKEN BULGARIEN

MINISTERRÅDET

I enlighet med artiklarna 5.2, 42 första stycket punkt 1 och 44.3 i lagen om geologiska naturresurser och med beaktande av artiklarna 4.2.16 och § 1.24a i energilagens kompletterande bestämmelser

BESLUTAR MINISTERRÅDET FÖLJANDE:

| 1. | Ett förfarande ska inledas för beviljande av prospekterings- och undersökningstillstånd för råolja och naturgas i block 1-18 Trakija i ett område på 940,12 km2, med gränskoordinaterna 1–10 enligt bilagan. |
| --- | --- |

1.

Ett förfarande ska inledas för beviljande av prospekterings- och undersökningstillstånd för råolja och naturgas i block 1-18 Trakija i ett område på 940,12 km2, med gränskoordinaterna 1–10 enligt bilagan.

| 2. | Tillståndet enligt punkt 1 ska beviljas genom anbudsförfarande. |
| --- | --- |

2.

Tillståndet enligt punkt 1 ska beviljas genom anbudsförfarande.

| 3. | Prospekterings- och undersökningstillståndet ska gälla i fem år från och med ikraftträdandet av prospekterings- och undersökningsavtalet, med rätt till förlängning enligt artikel 31.3 i lagen om geologiska naturresurser. |
| --- | --- |

3.

Prospekterings- och undersökningstillståndet ska gälla i fem år från och med ikraftträdandet av prospekterings- och undersökningsavtalet, med rätt till förlängning enligt artikel 31.3 i lagen om geologiska naturresurser.

| 4. | Den hundrafemtionde dagen efter offentliggörandet av detta beslut i Europeiska unionens officiella tidning ska förfarandet för tillstånd enligt punkt 1 inledas på Ekonomi-, energi- och turismministeriet på följande adress: ulitsa Triaditsa 8, Sofia. |
| --- | --- |

4.

Den hundrafemtionde dagen efter offentliggörandet av detta beslut i Europeiska unionens officiella tidning ska förfarandet för tillstånd enligt punkt 1 inledas på Ekonomi-, energi- och turismministeriet på följande adress: ulitsa Triaditsa 8, Sofia.

| 5. | Tidsfristen för köp av anbudshandlingar ska vara kl. 17.00 den hundratjugonde dagen efter offentliggörandet av detta beslut i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

Tidsfristen för köp av anbudshandlingar ska vara kl. 17.00 den hundratjugonde dagen efter offentliggörandet av detta beslut i Europeiska unionens officiella tidning.

| 6. | Tidsfristen för ansökan om att delta i anbudsförfarandet ska vara kl. 17.00 den hundratrettionde dagen efter offentliggörandet av detta beslut i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

6.

Tidsfristen för ansökan om att delta i anbudsförfarandet ska vara kl. 17.00 den hundratrettionde dagen efter offentliggörandet av detta beslut i Europeiska unionens officiella tidning.

| 7. | Tidsfristen för inlämnande av anbud enligt anbudsinbjudan ska vara kl. 17.00 den hundrafyrtiofjärde dagen efter offentliggörandet av detta beslut i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

7.

Tidsfristen för inlämnande av anbud enligt anbudsinbjudan ska vara kl. 17.00 den hundrafyrtiofjärde dagen efter offentliggörandet av detta beslut i Europeiska unionens officiella tidning.

| 8. | Anbudsgivarna får inte närvara vid anbudsförfarandet. |
| --- | --- |

8.

Anbudsgivarna får inte närvara vid anbudsförfarandet.

| 9. | Anbudsinbjudan kostar 500 BGN. Den ska köpas på kontor 802 på Ekonomi-, energi- och turismministeriet, ulitsa Triaditsa 8, Sofia, inom tidsfristen enligt punkt 5. |
| --- | --- |

9.

Anbudsinbjudan kostar 500 BGN. Den ska köpas på kontor 802 på Ekonomi-, energi- och turismministeriet, ulitsa Triaditsa 8, Sofia, inom tidsfristen enligt punkt 5.

| 10. | Anbudsgivarna ska uppfylla kraven i artikel 23.1 i lagen om geologiska naturresurser. |
| --- | --- |

10.

Anbudsgivarna ska uppfylla kraven i artikel 23.1 i lagen om geologiska naturresurser.

| 11. | Anbudsgivarna ska bedömas på grundval av inlämnade verksamhetsprogram, miljöskydds- och utbildningsinsatser, bonus och administrativ och finansiell kapacitet, i enlighet med vad som föreskrivs i anbudsinbjudan. |
| --- | --- |

11.

Anbudsgivarna ska bedömas på grundval av inlämnade verksamhetsprogram, miljöskydds- och utbildningsinsatser, bonus och administrativ och finansiell kapacitet, i enlighet med vad som föreskrivs i anbudsinbjudan.

| 12. | För deltagande i anbudsförfarandet ska, inom tidsfristen enligt punkt 6, 10 000 BGN betalas in på Ekonomi-, energi- och turismministeriets bankkonto som anges i anbudsinbjudan. |
| --- | --- |

12.

För deltagande i anbudsförfarandet ska, inom tidsfristen enligt punkt 6, 10 000 BGN betalas in på Ekonomi-, energi- och turismministeriets bankkonto som anges i anbudsinbjudan.

| 13. | Om en anbudsgivare utesluts från anbudsförfarandet, ska anmälningsavgiften återbetalas inom 14 dagar från det att anbudsgivaren underrättats därom. |
| --- | --- |

13.

Om en anbudsgivare utesluts från anbudsförfarandet, ska anmälningsavgiften återbetalas inom 14 dagar från det att anbudsgivaren underrättats därom.

| 14. | Anmälningsavgiften ska inte återbetalas till den som väljs ut i anbudsförfarandet, men ska återbetalas till övriga deltagare inom 14 dagar efter det att ministerrådets beslut om beviljande av prospekterings- och undersökningstillstånd offentliggjorts i Bulgariens officiella tidning. |
| --- | --- |

14.

Anmälningsavgiften ska inte återbetalas till den som väljs ut i anbudsförfarandet, men ska återbetalas till övriga deltagare inom 14 dagar efter det att ministerrådets beslut om beviljande av prospekterings- och undersökningstillstånd offentliggjorts i Bulgariens officiella tidning.

| 15. | Anmälningar till anbudsförfarandet och anbudsgivarnas anbud enligt anbudsinbjudan ska lämnas till Ekonomi-, energi- och turismministeriet, ulitsa Triaditsa 8, Sofia, och vara avfattade på bulgariska i enlighet med artikel 46 i lagen om geologiska naturresurser. |
| --- | --- |

15.

Anmälningar till anbudsförfarandet och anbudsgivarnas anbud enligt anbudsinbjudan ska lämnas till Ekonomi-, energi- och turismministeriet, ulitsa Triaditsa 8, Sofia, och vara avfattade på bulgariska i enlighet med artikel 46 i lagen om geologiska naturresurser.

| 16. | Anbuden ska vara utformade i enlighet med kraven och bestämmelserna i anbudsinbjudan. |
| --- | --- |

16.

Anbuden ska vara utformade i enlighet med kraven och bestämmelserna i anbudsinbjudan.

| 17. | Anbudsförfarandet ska genomföras även om bara en anbudsgivare godkänns. |
| --- | --- |

17.

Anbudsförfarandet ska genomföras även om bara en anbudsgivare godkänns.

| 18. | Ministern för ekonomi, energi och turism ska |
| --- | --- |

18.

Ministern för ekonomi, energi och turism ska

| 18.1 | skicka detta beslut för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning, i Bulgariens officiella tidning och på ministerrådets webbplats, och |
| --- | --- |

18.1

skicka detta beslut för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning, i Bulgariens officiella tidning och på ministerrådets webbplats, och

| 18.2 | organisera genomförandet av anbudsförfarandet. |
| --- | --- |

18.2

organisera genomförandet av anbudsförfarandet.

| 19. | Beslutet kan överklagas till Högsta förvaltningsdomstolen senast 14 dagar efter offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

19.

Beslutet kan överklagas till Högsta förvaltningsdomstolen senast 14 dagar efter offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning.

Premiärminister

Bojko BORISOV

Ministerrådets förstasekreterare

Rosen ZJELJAZKOV

Vidimeras:

Regeringskansliets direktör

Veselin DAKOV

---

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER KOORDINATER

Geografiska koordinater (1950 års koordinatsystem) för block 1-18 ”Trakija”:

| 1. | 41° 50′ 34,275′′ N | 25° 42′ 41,441′′ E |
| --- | --- | --- |
| 2. | 41° 50′ 45,014′′ N | 26° 00′ 44,523′′ E |
| 3. | 41° 52′ 55,884′′ N | 26° 00′ 42,506′′ E |
| 4. | 41° 53′ 06,026′′ N | 26° 22′ 23,117′′ E |
| 5. | 41° 49′ 17,984′′ N | 26° 22′ 24,265′′ E |

1.

41° 50′ 34,275′′ N

25° 42′ 41,441′′ E

2.

41° 50′ 45,014′′ N

26° 00′ 44,523′′ E

3.

41° 52′ 55,884′′ N

26° 00′ 42,506′′ E

4.

41° 53′ 06,026′′ N

26° 22′ 23,117′′ E

5.

41° 49′ 17,984′′ N

26° 22′ 24,265′′ E

gränsen med Turkiet och Grekland:

| 6. | 41° 39′ 31,125′′ N | 26° 04′ 10,596′′ E |
| --- | --- | --- |
| 7. | 41° 39′ 23,120′′ N | 25° 49′ 25,406′′ E |
| 8. | 41° 46′ 21,391′′ N | 25° 49′ 17,766′′ E |
| 9. | 41° 46′ 18,068′′ N | 25° 42′ 36,679′′ E |
| 10. | 41° 50′ 34,275′′ N | 25° 42′ 41,441′′ E |

6.

41° 39′ 31,125′′ N

26° 04′ 10,596′′ E

7.

41° 39′ 23,120′′ N

25° 49′ 25,406′′ E

8.

41° 46′ 21,391′′ N

25° 49′ 17,766′′ E

9.

41° 46′ 18,068′′ N

25° 42′ 36,679′′ E

10.

41° 50′ 34,275′′ N

25° 42′ 41,441′′ E

---