# Europos Sąjungos C 306/2009

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2009.306.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 306 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2009m. gruodžio 16d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2009.306.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 306

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2009m. gruodžio 16d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 454-oji plenarinė sesija, 2009 m. birželio 10, 11 d. |
| 2009/C 306/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl ES ir Šiaurės Amerikos šalių transatlantinių ryšių oro transporto sektoriuje. Tikra reguliavimo konvergencija (tiriamoji nuomonė) | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

454-oji plenarinė sesija, 2009 m. birželio 10, 11 d.

2009/C 306/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl ES ir Šiaurės Amerikos šalių transatlantinių ryšių oro transporto sektoriuje. Tikra reguliavimo konvergencija (tiriamoji nuomonė)

1

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 454-oji plenarinė sesija, 2009 m. birželio 10, 11 d. |
| 2009/C 306/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui Europos pramoninės nuosavybės teisių strategijaCOM(2008) 465 galutinis | 7 |
| 2009/C 306/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui Strateginis Europos tarptautinio mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo planasCOM(2008) 588 galutinis | 13 |
| 2009/C 306/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvos 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus, nuostatas dėl informacijos visuomenei apie žmonėms skirtus receptinius vaistus COM(2008) 663 galutinis 2008/0256 (COD) | 18 |
| 2009/C 306/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 726/2004, nustatančio Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančio Europos vaistų agentūrą, nuostatas dėl žmonėms skirtų vaistų farmakologinio budrumo COM(2008) 664 galutinis – 2008/0257 (COD) | 22 |
| 2009/C 306/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvos 2001/83/EB nuostatas dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus, nuostatas dėl farmakologinio budrumo COM(2008) 665 galutinis – 2008/0260 (COD) | 28 |
| 2009/C 306/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 726/2004, nustatančio Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantį Europos vaistų agentūrą, nuostatas dėl informacijos visuomenei apie žmonėms skirtus receptinius vaistus COM(2008) 662 galutinis – 2008/0255 (COD) | 33 |
| 2009/C 306/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo COM(2008) 809 galutinis – 2008/0240 (COD) | 36 |
| 2009/C 306/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų COM(2008) 810 galutinis – 2008/0241 (COD) | 39 |
| 2009/C 306/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ES invazinių rūšių strategijos kūrimasCOM(2008) 789 galutinis | 42 |
| 2009/C 306/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategija. Nuosekli Europos mokslinių tyrimų erdvės sistema tausiam vandenynų ir jūrų naudojimui remtiCOM(2008) 534 galutinis | 46 |
| 2009/C 306/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl žaliosios knygos Siekiant saugaus, tausojančio ir konkurencingo Europos energetikos tinkloCOM(2008) 782 galutinis/2 | 51 |
| 2009/C 306/13 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Tarybos Direktyvą (Euratomas), kuria nustatoma Bendrijos branduolinės saugos sistema COM(2008) 790 galutinis – 2008/0231 (CNS) | 56 |
| 2009/C 306/14 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų nustatymo COM(2008) 818 galutinis – 2008/0238 (COD) | 64 |
| 2009/C 306/15 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto poveikiu darbe COM(2009) 71 galutinis/2 – 2006/0222 (COD) | 68 |
| 2009/C 306/16 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl aukščiausiojo lygio susitikimo užimtumo klausimais rezultatų | 70 |
| 2009/C 306/17 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatas dėl sąskaitų faktūrų išrašymo taisyklių COM(2009) 21 galutinis – 2009/0009 (CNS) | 76 |
| 2009/C 306/18 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl laukinių paukščių apsaugos (kodifikuota redakcija) COM(2009) 129 galutinis – 2009/0043 (COD) | 79 |
| 2009/C 306/19 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių tinklų srityje (kodifikuota redakcija) COM(2009) 113 galutinis – 2009/0037 (COD) | 80 |

III   Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

454-oji plenarinė sesija, 2009 m. birželio 10, 11 d.

2009/C 306/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui Europos pramoninės nuosavybės teisių strategijaCOM(2008) 465 galutinis

COM(2008) 465 galutinis

7

2009/C 306/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui Strateginis Europos tarptautinio mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo planasCOM(2008) 588 galutinis

COM(2008) 588 galutinis

13

2009/C 306/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvos 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus, nuostatas dėl informacijos visuomenei apie žmonėms skirtus receptinius vaistus COM(2008) 663 galutinis 2008/0256 (COD)

COM(2008) 663 galutinis 2008/0256 (COD)

18

2009/C 306/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 726/2004, nustatančio Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančio Europos vaistų agentūrą, nuostatas dėl žmonėms skirtų vaistų farmakologinio budrumo COM(2008) 664 galutinis – 2008/0257 (COD)

COM(2008) 664 galutinis – 2008/0257 (COD)

22

2009/C 306/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvos 2001/83/EB nuostatas dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus, nuostatas dėl farmakologinio budrumo COM(2008) 665 galutinis – 2008/0260 (COD)

COM(2008) 665 galutinis – 2008/0260 (COD)

28

2009/C 306/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 726/2004, nustatančio Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantį Europos vaistų agentūrą, nuostatas dėl informacijos visuomenei apie žmonėms skirtus receptinius vaistus COM(2008) 662 galutinis – 2008/0255 (COD)

COM(2008) 662 galutinis – 2008/0255 (COD)

33

2009/C 306/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo COM(2008) 809 galutinis – 2008/0240 (COD)

COM(2008) 809 galutinis – 2008/0240 (COD)

36

2009/C 306/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų COM(2008) 810 galutinis – 2008/0241 (COD)

COM(2008) 810 galutinis – 2008/0241 (COD)

39

2009/C 306/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ES invazinių rūšių strategijos kūrimasCOM(2008) 789 galutinis

COM(2008) 789 galutinis

42

2009/C 306/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategija. Nuosekli Europos mokslinių tyrimų erdvės sistema tausiam vandenynų ir jūrų naudojimui remtiCOM(2008) 534 galutinis

COM(2008) 534 galutinis

46

2009/C 306/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl žaliosios knygos Siekiant saugaus, tausojančio ir konkurencingo Europos energetikos tinkloCOM(2008) 782 galutinis/2

COM(2008) 782 galutinis/2

51

2009/C 306/13

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Tarybos Direktyvą (Euratomas), kuria nustatoma Bendrijos branduolinės saugos sistema COM(2008) 790 galutinis – 2008/0231 (CNS)

COM(2008) 790 galutinis – 2008/0231 (CNS)

56

2009/C 306/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų nustatymo COM(2008) 818 galutinis – 2008/0238 (COD)

COM(2008) 818 galutinis – 2008/0238 (COD)

64

2009/C 306/15

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto poveikiu darbe COM(2009) 71 galutinis/2 – 2006/0222 (COD)

COM(2009) 71 galutinis/2 – 2006/0222 (COD)

68

2009/C 306/16

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl aukščiausiojo lygio susitikimo užimtumo klausimais rezultatų

70

2009/C 306/17

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatas dėl sąskaitų faktūrų išrašymo taisyklių COM(2009) 21 galutinis – 2009/0009 (CNS)

COM(2009) 21 galutinis – 2009/0009 (CNS)

76

2009/C 306/18

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl laukinių paukščių apsaugos (kodifikuota redakcija) COM(2009) 129 galutinis – 2009/0043 (COD)

COM(2009) 129 galutinis – 2009/0043 (COD)

79

2009/C 306/19

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių tinklų srityje (kodifikuota redakcija) COM(2009) 113 galutinis – 2009/0037 (COD)

COM(2009) 113 galutinis – 2009/0037 (COD)

80

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

454-oji plenarinė sesija, 2009 m. birželio 10, 11 d.

| 16.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl ES ir Šiaurės Amerikos šalių transatlantinių ryšių oro transporto sektoriuje. Tikra reguliavimo konvergencija (tiriamoji nuomonė)

2009/C 306/01

Europos Sąjungai pirmininkaujanti Čekija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. gruodžio 15 d. kreipėsi į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą su prašymu parengti tiriamąją nuomonę dėl

ES ir Šiaurės Amerikos šalių transatlantinių ryšių oro transporto sektoriuje – tikra reguliavimo konvergencija.

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. gegužės 20 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Jacek KRAWCZYK.

454-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11 d. (2009 m. birželio 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 143 nariams balsavus už, 3 – prieš ir 2 susilaikius.

1.   Išvados

Išvados

| 1.1 | Didžiausios svarbos tarpžemyniniam keleivių vežiojimui oru turi ES ir Šiaurės Amerikos ryšiai. 2007 m. buvo pervežta daugiau nei 60 mln. keleivių ir daugiau nei 3,1 mln. tonų krovinių. Tai yra pats didžiausias oro transporto srautas tarp dviejų pasaulio regionų. |
| --- | --- |

1.1

Didžiausios svarbos tarpžemyniniam keleivių vežiojimui oru turi ES ir Šiaurės Amerikos ryšiai. 2007 m. buvo pervežta daugiau nei 60 mln. keleivių ir daugiau nei 3,1 mln. tonų krovinių. Tai yra pats didžiausias oro transporto srautas tarp dviejų pasaulio regionų.

| 1.2 | Tarp ES ir Kanados bei ES ir JAV prasidėjo derybos dėl atvirų aviacijos erdvių (AAE). Atviros aviacijos erdvės koncepcijos tikslas – abiems susitarimo šalims suteikti visišką laisvę naudotis oro erdve. |
| --- | --- |

1.2

Tarp ES ir Kanados bei ES ir JAV prasidėjo derybos dėl atvirų aviacijos erdvių (AAE). Atviros aviacijos erdvės koncepcijos tikslas – abiems susitarimo šalims suteikti visišką laisvę naudotis oro erdve.

| 1.3 | 2007 m. balandžio 30 d. Komisija su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis pasirašė išsamų pirmojo etapo susitarimą dėl oro susisiekimo (pirmojo etapo susitarimas). |
| --- | --- |

1.3

2007 m. balandžio 30 d. Komisija su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis pasirašė išsamų pirmojo etapo susitarimą dėl oro susisiekimo (pirmojo etapo susitarimas).

| 1.3.1 | Nors pirmojo etapo susitarimas susilaukė neregėtos sėkmės, visgi nebuvo pasiektas pagrindinis tikslas – nebuvo sukurta atvira aviacijos erdvė. |
| --- | --- |

1.3.1

Nors pirmojo etapo susitarimas susilaukė neregėtos sėkmės, visgi nebuvo pasiektas pagrindinis tikslas – nebuvo sukurta atvira aviacijos erdvė.

| 1.4 | 2009 m. kovo 30 d. Transporto ministrų taryba priėmė politinę poziciją, kuria pritariama ES ir Kanados susitarimo pasirašymui. 2009 m. gegužės 6 d. Prahoje vykusiame ES ir Kanados aukščiausiojo lygio susitikime buvo patvirtinta galutinė šio susitarimo redakcija. |
| --- | --- |

1.4

2009 m. kovo 30 d. Transporto ministrų taryba priėmė politinę poziciją, kuria pritariama ES ir Kanados susitarimo pasirašymui. 2009 m. gegužės 6 d. Prahoje vykusiame ES ir Kanados aukščiausiojo lygio susitikime buvo patvirtinta galutinė šio susitarimo redakcija.

| 1.4.1 | ES ir Kanados susitarimas yra pirmasis ES susitarimas, kuriuo visiškai atveriamos rinkos kalbant apie skrydžių teises ir investicijas, ir tuo pačiu pasiekiamas beprecedentis reguliavimo konvergencijos ir valdžios institucijų bendradarbiavimo lygis. |
| --- | --- |

1.4.1

ES ir Kanados susitarimas yra pirmasis ES susitarimas, kuriuo visiškai atveriamos rinkos kalbant apie skrydžių teises ir investicijas, ir tuo pačiu pasiekiamas beprecedentis reguliavimo konvergencijos ir valdžios institucijų bendradarbiavimo lygis.

| 1.4.2 | EESRK pritaria ES ir Kanados oro susisiekimo susitarimui, kuris atsižvelgiant į 2005 m. Tarybos išvadas yra pirmasis ES išorės politikos raidą visiškai atitinkantis susitarimas. |
| --- | --- |

1.4.2

EESRK pritaria ES ir Kanados oro susisiekimo susitarimui, kuris atsižvelgiant į 2005 m. Tarybos išvadas yra pirmasis ES išorės politikos raidą visiškai atitinkantis susitarimas.

| 1.4.3 | EESRK tvirtai remia Komisijos pastangas siekti panašių rezultatų ES ir JAV antrojo etapo derybose. |
| --- | --- |

1.4.3

EESRK tvirtai remia Komisijos pastangas siekti panašių rezultatų ES ir JAV antrojo etapo derybose.

| 1.5 | ES ir JAV antrojo etapo derybose, kurios prasidėjo 2008 m., remiantis pirmojo etapo susitarimo 21 straipsniu, turi būti aptarti šie vienai arba abiem susitarimo šalims ypatingos svarbos klausimai: tolesnis skrydžių teisių liberalizavimas, papildomos galimybės užsienio investuotojams, aplinkosaugos priemonių ir infrastruktūrinių kliūčių poveikis naudojimuisi skrydžių teisėmis, papildoma prieiga prie vyriausybės finansuojamo oro transporto ir leidimas naudotis orlaiviais su įgula. Europos suinteresuotieji subjektai tikisi, kad atrojo etapo derybos toliau didins reguliavimo konvergenciją. |
| --- | --- |

1.5

ES ir JAV antrojo etapo derybose, kurios prasidėjo 2008 m., remiantis pirmojo etapo susitarimo 21 straipsniu, turi būti aptarti šie vienai arba abiem susitarimo šalims ypatingos svarbos klausimai: tolesnis skrydžių teisių liberalizavimas, papildomos galimybės užsienio investuotojams, aplinkosaugos priemonių ir infrastruktūrinių kliūčių poveikis naudojimuisi skrydžių teisėmis, papildoma prieiga prie vyriausybės finansuojamo oro transporto ir leidimas naudotis orlaiviais su įgula. Europos suinteresuotieji subjektai tikisi, kad atrojo etapo derybos toliau didins reguliavimo konvergenciją.

| 1.5.1 | EESRK norėtų priminti, kad negalima delsti, todėl ES ir JAV įgaliotieji atstovai turėtų kiek įmanoma greičiau atnaujinti derybas. Jei iki 2010 m. lapkričio mėn. nebus pasiekta realios pažangos, ES gali nuspręsti laikinai atimti tam tikras JAV oro transporto bendrovėms suteiktas teises. |
| --- | --- |

1.5.1

EESRK norėtų priminti, kad negalima delsti, todėl ES ir JAV įgaliotieji atstovai turėtų kiek įmanoma greičiau atnaujinti derybas. Jei iki 2010 m. lapkričio mėn. nebus pasiekta realios pažangos, ES gali nuspręsti laikinai atimti tam tikras JAV oro transporto bendrovėms suteiktas teises.

| 1.5.2 | Darbo klausimui kaip svarbiam antrojo etapo derybų aspektui turėtų būti skirtas ypatingas dėmesys. Labai svarbu remti darbuotojus. EESRK ragina antrąjį Darbo forumą, kuris įvyks 2009 m. birželio mėn. Briuselyje, pasiekti apčiuopiamų rezultatų ir parengti rekomendacijas dėl svarbių socialinių klausimų. |
| --- | --- |

1.5.2

Darbo klausimui kaip svarbiam antrojo etapo derybų aspektui turėtų būti skirtas ypatingas dėmesys. Labai svarbu remti darbuotojus. EESRK ragina antrąjį Darbo forumą, kuris įvyks 2009 m. birželio mėn. Briuselyje, pasiekti apčiuopiamų rezultatų ir parengti rekomendacijas dėl svarbių socialinių klausimų.

| 1.5.3 | Įgyvendinus atvirą aviacijos erdvę padidės eismas tarp ES ir JAV. Tai gali turėti tam tikrų neigiamų pasekmių aplinkai. EESRK rekomenduoja Komisijai atlikti galimo susitarimo strateginę analizę dėl poveikio aplinkai. |
| --- | --- |

1.5.3

Įgyvendinus atvirą aviacijos erdvę padidės eismas tarp ES ir JAV. Tai gali turėti tam tikrų neigiamų pasekmių aplinkai. EESRK rekomenduoja Komisijai atlikti galimo susitarimo strateginę analizę dėl poveikio aplinkai.

| 1.6 | EESRK prioritetai dėl antrojo etapo susitarimo – turėtų būti sukurtos esminės AAE sudedamosios dalys:






  — | pašalinti nuosavybės ir kontrolės apribojimai, |
| --- | --- | --- |

1.6

EESRK prioritetai dėl antrojo etapo susitarimo – turėtų būti sukurtos esminės AAE sudedamosios dalys:

—

pašalinti nuosavybės ir kontrolės apribojimai,

| — | atsisakyta bet kurios rūšies diskriminacijos rinkoje, |
| --- | --- |

—

atsisakyta bet kurios rūšies diskriminacijos rinkoje,

| — | nustatyta teisė įsisteigti, kad tarptautiniu mastu įmonės galėtų jungtis, būtų galima įsigyti įmones ir naujos įmonės galėtų patekti į rinką, |
| --- | --- |

—

nustatyta teisė įsisteigti, kad tarptautiniu mastu įmonės galėtų jungtis, būtų galima įsigyti įmones ir naujos įmonės galėtų patekti į rinką,

| — | reguliavimo srityje pasiektas kiek įmanoma aukštesnis, tačiau racionalus bendradarbiavimo ir konvergencijos lygis, |
| --- | --- |

—

reguliavimo srityje pasiektas kiek įmanoma aukštesnis, tačiau racionalus bendradarbiavimo ir konvergencijos lygis,

| — | pašalinti nereikalingi sunkumai, kuriuos dėl pernelyg griežtų JAV saugumo priemonių patiria keliaujantys ES piliečiai. |
| --- | --- |

—

pašalinti nereikalingi sunkumai, kuriuos dėl pernelyg griežtų JAV saugumo priemonių patiria keliaujantys ES piliečiai.

| 1.7 | EESRK primygtinai ragina Transatlantinę ekonomikos tarybą (TET) remti antrojo etapo derybas suteikiant joms politinį prioritetą ir sudarant sąlygas konsultacijoms pasitelkus Transatlantinį darbo dialogą (TALD) ir Transatlantinį aplinkos dialogą (TAELD) bei kitus TET oficialiai priklausančius dialogus. |
| --- | --- |

1.7

EESRK primygtinai ragina Transatlantinę ekonomikos tarybą (TET) remti antrojo etapo derybas suteikiant joms politinį prioritetą ir sudarant sąlygas konsultacijoms pasitelkus Transatlantinį darbo dialogą (TALD) ir Transatlantinį aplinkos dialogą (TAELD) bei kitus TET oficialiai priklausančius dialogus.

| 1.8 | ES ir JAV antrojo etapo susitarimas turėtų remtis ES ir Kanados aviacijos susitarimu. Pokyčiai įmanomi – tai svarbiausia ES ir Kanados derybų išvada. |
| --- | --- |

1.8

ES ir JAV antrojo etapo susitarimas turėtų remtis ES ir Kanados aviacijos susitarimu. Pokyčiai įmanomi – tai svarbiausia ES ir Kanados derybų išvada.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | Remiantis EUROSTAT duomenis, didžiausios svarbos tarpžemyniniam keleivių vežiojimui oru turi ES ir Šiaurės Amerikos santykiai. 2007 m. buvo pervežta daugiau nei 60 mln. keleivių (užfiksuotas 5,6 proc. augimas palyginti su 2006 m., 22,3 proc. už ES-27 ribų vežtų keleivių). |
| --- | --- |

2.1

Remiantis EUROSTAT duomenis, didžiausios svarbos tarpžemyniniam keleivių vežiojimui oru turi ES ir Šiaurės Amerikos santykiai. 2007 m. buvo pervežta daugiau nei 60 mln. keleivių (užfiksuotas 5,6 proc. augimas palyginti su 2006 m., 22,3 proc. už ES-27 ribų vežtų keleivių).

| 2.2 | Remiantis Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) informacija apie Šiaurės Atlanto maršrutą tarp Šiaurės Amerikos ir Europos (įskaitant Rusiją), keleivių vežiojimas 2007 m. išaugo 7,6 proc. arba iki 57,3 mln. keleivių (palyginti su 2006 m.). Tai yra pats didžiausias oro transporto srautas tarp dviejų pasaulio regionų. |
| --- | --- |

2.2

Remiantis Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) informacija apie Šiaurės Atlanto maršrutą tarp Šiaurės Amerikos ir Europos (įskaitant Rusiją), keleivių vežiojimas 2007 m. išaugo 7,6 proc. arba iki 57,3 mln. keleivių (palyginti su 2006 m.). Tai yra pats didžiausias oro transporto srautas tarp dviejų pasaulio regionų.

| 2.3 | 2007 m. tarp Šiaurės Amerikos ir Europos buvo pervežta daugiau nei 3,1 mln. tonų krovinių, tai yra vienas iš trijų pagrindinių transporto maršrutų pasaulyje. |
| --- | --- |

2.3

2007 m. tarp Šiaurės Amerikos ir Europos buvo pervežta daugiau nei 3,1 mln. tonų krovinių, tai yra vienas iš trijų pagrindinių transporto maršrutų pasaulyje.

| 2.4 | ES ir JAV aviacijos rinkos masto priežastys yra geografinio, kultūrinio ir ekonominio pobūdžio. 2007 m. 40 proc. pasaulinės prekybos ir 60 proc. pasaulinių tiesioginių užsienio investicijų teko vien tik ES ir JAV. Prie šių plačiausių pasaulyje prekybos ir investicinių ryšių plėtojimo, be abejonės, prisidėjo aviacija. ES ir Kanados ryšiai taip pat yra labai stiprūs (ES yra antra pagal dydį investuotoja Kanadoje). |
| --- | --- |

2.4

ES ir JAV aviacijos rinkos masto priežastys yra geografinio, kultūrinio ir ekonominio pobūdžio. 2007 m. 40 proc. pasaulinės prekybos ir 60 proc. pasaulinių tiesioginių užsienio investicijų teko vien tik ES ir JAV. Prie šių plačiausių pasaulyje prekybos ir investicinių ryšių plėtojimo, be abejonės, prisidėjo aviacija. ES ir Kanados ryšiai taip pat yra labai stiprūs (ES yra antra pagal dydį investuotoja Kanadoje).

| 2.5 | Plačius ES ir Šiaurės Amerikos ekonominius ryšius skatina glaudesnis bendradarbiavimas reguliavimo srityje. 2007 m. įsteigta Transatlantinė ekonomikos taryba (TET) yra aukšto lygio forumas, kuriame vyksta ES ir JAV diskusijos strateginiais ekonomikos klausimais. Tikslas – didesnė reguliavimo konvergencija bei prekybos ir investicijų skatinimas. Šiuo metu vyksta išankstinės derybos dėl galimybės sudaryti išsamų ES ir Kanados prekybos susitarimą. |
| --- | --- |

2.5

Plačius ES ir Šiaurės Amerikos ekonominius ryšius skatina glaudesnis bendradarbiavimas reguliavimo srityje. 2007 m. įsteigta Transatlantinė ekonomikos taryba (TET) yra aukšto lygio forumas, kuriame vyksta ES ir JAV diskusijos strateginiais ekonomikos klausimais. Tikslas – didesnė reguliavimo konvergencija bei prekybos ir investicijų skatinimas. Šiuo metu vyksta išankstinės derybos dėl galimybės sudaryti išsamų ES ir Kanados prekybos susitarimą.

| 2.6 | Vykstant šiam reguliavimo ir ekonominiam bendradarbiavimui ES ir Kanada bei ES ir JAV pradėjo derybas dėl atviros aviacijos erdvės (AAE). Komisijos užsakymu atliktame tyrime (atliktas prieš dabartinę krizę) daroma išvada, kad ES ir JAV atvira aviacijos erdvė per pirmuosius penkerius metus paskatintų ES ir JAV keleivių skaičiaus augimą daugiau nei 25 mln., sukurtų didesnės nei 15 mlrd. eurų vertės naudą vartotojams ir 80 000 naujų darbo vietų ES ir JAV. Tai įmanoma pasiekti, jei:






  — | bus pašalinti veiklos apimties apribojimai (kurie taikomi pagal dvišalius oro paslaugų susitarimus), |
| --- | --- | --- |

2.6

Vykstant šiam reguliavimo ir ekonominiam bendradarbiavimui ES ir Kanada bei ES ir JAV pradėjo derybas dėl atviros aviacijos erdvės (AAE). Komisijos užsakymu atliktame tyrime (atliktas prieš dabartinę krizę) daroma išvada, kad ES ir JAV atvira aviacijos erdvė per pirmuosius penkerius metus paskatintų ES ir JAV keleivių skaičiaus augimą daugiau nei 25 mln., sukurtų didesnės nei 15 mlrd. eurų vertės naudą vartotojams ir 80 000 naujų darbo vietų ES ir JAV. Tai įmanoma pasiekti, jei:

—

bus pašalinti veiklos apimties apribojimai (kurie taikomi pagal dvišalius oro paslaugų susitarimus),

| — | per glaudesnius aljansus bus sudarytos palankesnės sąlygos gerinti oro transporto bendrovių bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

—

per glaudesnius aljansus bus sudarytos palankesnės sąlygos gerinti oro transporto bendrovių bendradarbiavimą,

| — | dėl didesnio konkurencinio spaudimo sumažės oro transporto bendrovių sąnaudos. |
| --- | --- |

—

dėl didesnio konkurencinio spaudimo sumažės oro transporto bendrovių sąnaudos.

| 2.6.1 | Įgyvendinus atvirą aviacijos erdvę padidės eismas tarp ES ir JAV. Tai gali turėti tam tikrų neigiamų pasekmių aplinkai: išaugs išmetalų kiekis, susidarys papildomos atliekos ir padidės triukšmas. Šie ir kiti aplinkosauginiai klausimai jau buvo anksčiau nagrinėti, deja, ne itin sėkmingai. |
| --- | --- |

2.6.1

Įgyvendinus atvirą aviacijos erdvę padidės eismas tarp ES ir JAV. Tai gali turėti tam tikrų neigiamų pasekmių aplinkai: išaugs išmetalų kiekis, susidarys papildomos atliekos ir padidės triukšmas. Šie ir kiti aplinkosauginiai klausimai jau buvo anksčiau nagrinėti, deja, ne itin sėkmingai.

| 2.7 | Atviros aviacijos erdvės koncepcija suteikiama visiška laisvė naudotis oro erdve abiem šalims, pašalinami užsienio subjektų investicijų apribojimai ir sukuriamos nediskriminuojančios ir skaidrios sąlygos orlaivių nuomai su įgula. Tai apima bendrą įsipareigojimą siekti reguliavimo konvergencijos ir oro transporto standartų derinimo saugos, saugumo ir aplinkos srityse. |
| --- | --- |

2.7

Atviros aviacijos erdvės koncepcija suteikiama visiška laisvė naudotis oro erdve abiem šalims, pašalinami užsienio subjektų investicijų apribojimai ir sukuriamos nediskriminuojančios ir skaidrios sąlygos orlaivių nuomai su įgula. Tai apima bendrą įsipareigojimą siekti reguliavimo konvergencijos ir oro transporto standartų derinimo saugos, saugumo ir aplinkos srityse.

3.   ES ir JAV pirmojo etapo derybos

ES ir JAV pirmojo etapo derybos

| 3.1 | Komisija pradėjo derybas dėl naujo ES ir JAV aviacijos susitarimo remdamasi įgaliojimais, kuriuos 2003 m. birželio 5 d. suteikė Transporto ministrų taryba. |
| --- | --- |

3.1

Komisija pradėjo derybas dėl naujo ES ir JAV aviacijos susitarimo remdamasi įgaliojimais, kuriuos 2003 m. birželio 5 d. suteikė Transporto ministrų taryba.

| 3.2 | 2007 m. balandžio 30 d. Komisija su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis pasirašė išsamų pirmojo etapo susitarimą dėl oro susisiekimo (pirmojo etapo susitarimas), kuris taikomas nuo 2008 m. kovo 30 d. Šis susitarimas pakeitė valstybių narių priimtus dvišalius susitarimus. |
| --- | --- |

3.2

2007 m. balandžio 30 d. Komisija su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis pasirašė išsamų pirmojo etapo susitarimą dėl oro susisiekimo (pirmojo etapo susitarimas), kuris taikomas nuo 2008 m. kovo 30 d. Šis susitarimas pakeitė valstybių narių priimtus dvišalius susitarimus.

| 3.3 | Pagrindinės ES ir JAV susitarimo dėl oro susisiekimo dalys:






  3.3.1 | Galimybės patekti į rinką







  — | „Bendrijos vežėjo“ koncepcija, leidžianti ES oro transporto bendrovėms iš bet kurio ES taško skristi į JAV, |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

Pagrindinės ES ir JAV susitarimo dėl oro susisiekimo dalys:

3.3.1

Galimybės patekti į rinką

Galimybės patekti į rinką

—

„Bendrijos vežėjo“ koncepcija, leidžianti ES oro transporto bendrovėms iš bet kurio ES taško skristi į JAV,

| — | tarptautinių maršrutų tarp ES ir JAV apribojimų panaikinimas, |
| --- | --- |

—

tarptautinių maršrutų tarp ES ir JAV apribojimų panaikinimas,

| — | kainų nustatymo apribojimų panaikinimas visiems maršrutams tarp ES ir JAV, |
| --- | --- |

—

kainų nustatymo apribojimų panaikinimas visiems maršrutams tarp ES ir JAV,

| — | bendras ES, JAV ir trečiųjų šalių oro transporto bendrovių kodų naudojimas be apribojimų, |
| --- | --- |

—

bendras ES, JAV ir trečiųjų šalių oro transporto bendrovių kodų naudojimas be apribojimų,

| — | naujų galimybių sukūrimas ES oro transporto bendrovėms nuomoti orlaivius su įgula JAV oro transporto bendrovėms orlaivių naudojimui tarptautiniuose maršrutuose tarp JAV ir bet kurios trečiosios šalies. |
| --- | --- |

—

naujų galimybių sukūrimas ES oro transporto bendrovėms nuomoti orlaivius su įgula JAV oro transporto bendrovėms orlaivių naudojimui tarptautiniuose maršrutuose tarp JAV ir bet kurios trečiosios šalies.

| 3.3.2 | Bendradarbiavimas reguliavimo srityje







  — | Saugumas: JAV sutiko su ES reikalavimu atsižvelgti į saugumo priemones, kurios jau yra taikomos ES, |
| --- | --- | --- |

3.3.2

Bendradarbiavimas reguliavimo srityje

Bendradarbiavimas reguliavimo srityje

—

Saugumas: JAV sutiko su ES reikalavimu atsižvelgti į saugumo priemones, kurios jau yra taikomos ES,

| — | sauga: konsultavimosi procedūra iškilus saugos problemoms ir atsakomybės už saugą plėtojimo pripažinimas ES lygiu, |
| --- | --- |

—

sauga: konsultavimosi procedūra iškilus saugos problemoms ir atsakomybės už saugą plėtojimo pripažinimas ES lygiu,

| — | jungtinis komitetas: jungtinio komiteto įsteigimas, kuris būtų atsakingas už klausimų, susijusių su susitarimo aiškinimu ir įgyvendinimu, įskaitant socialinius klausimus, sprendimą, |
| --- | --- |

—

jungtinis komitetas: jungtinio komiteto įsteigimas, kuris būtų atsakingas už klausimų, susijusių su susitarimo aiškinimu ir įgyvendinimu, įskaitant socialinius klausimus, sprendimą,

| — | konkurencija: įsipareigojimas propaguoti suderinamus reguliavimo metodus, |
| --- | --- |

—

konkurencija: įsipareigojimas propaguoti suderinamus reguliavimo metodus,

| — | vyriausybės subsidijos ir parama: pripažinimas, kad vyriausybių subsidijos gali iškreipti konkurenciją. Jungtinis komitetas turėtų kaupti abiejų šalių iškeltus klausimus, |
| --- | --- |

—

vyriausybės subsidijos ir parama: pripažinimas, kad vyriausybių subsidijos gali iškreipti konkurenciją. Jungtinis komitetas turėtų kaupti abiejų šalių iškeltus klausimus,

| — | aplinkosauga: galimybės pripažinimas, kad JAV oro transporto bendrovėms, vykdančioms skrydžius tarp valstybių narių, gali būti taikomi aviacinio kuro mokesčiai, jei dvi valstybės narės naudojasi savo teisėmis pagal Bendrijos teisę atsisakyti galiojančio atleidimo nuo mokesčių. |
| --- | --- |

—

aplinkosauga: galimybės pripažinimas, kad JAV oro transporto bendrovėms, vykdančioms skrydžius tarp valstybių narių, gali būti taikomi aviacinio kuro mokesčiai, jei dvi valstybės narės naudojasi savo teisėmis pagal Bendrijos teisę atsisakyti galiojančio atleidimo nuo mokesčių.

| 3.3.3 | Nuosavybė ir kontrolė







  — | JAV oro transporto bendrovės: garantijos dėl leistinos ES piliečių nuosavybės procentinės dalies, įskaitant galimybę viršyti 50 proc. bendros nuosavybės, sąžiningo ir greito sandorių, kai kalbama apie ES investicijas į JAV oro transporto bendroves, apsvarstymo užtikrinimas, |
| --- | --- | --- |

3.3.3

Nuosavybė ir kontrolė

Nuosavybė ir kontrolė

—

JAV oro transporto bendrovės: garantijos dėl leistinos ES piliečių nuosavybės procentinės dalies, įskaitant galimybę viršyti 50 proc. bendros nuosavybės, sąžiningo ir greito sandorių, kai kalbama apie ES investicijas į JAV oro transporto bendroves, apsvarstymo užtikrinimas,

| — | ES oro transporto bendrovės: teisė abipusiškai apriboti JAV investicijas į ES oro transporto bendroves atitinkamai iki 25 proc. akcijų, suteikiančių balso teisę; JAV turi pripažinti bet kurią ES oro transporto bendrovę, kuri priklauso nuosavybės teise arba yra kontroliuojama ES arba Europos bendrosios aviacijos erdvės (EBAE) šalių piliečių, |
| --- | --- |

—

ES oro transporto bendrovės: teisė abipusiškai apriboti JAV investicijas į ES oro transporto bendroves atitinkamai iki 25 proc. akcijų, suteikiančių balso teisę; JAV turi pripažinti bet kurią ES oro transporto bendrovę, kuri priklauso nuosavybės teise arba yra kontroliuojama ES arba Europos bendrosios aviacijos erdvės (EBAE) šalių piliečių,

| — | trečiųjų šalių oro transporto bendrovės: JAV turi vienašališkai pripažinti, bet kurią EEE, EBAE ir 18 Afrikos šalių oro transporto bendrovę, kuri ES priklauso nuosavybės teise ir (arba) yra jos kontroliuojama. |
| --- | --- |

—

trečiųjų šalių oro transporto bendrovės: JAV turi vienašališkai pripažinti, bet kurią EEE, EBAE ir 18 Afrikos šalių oro transporto bendrovę, kuri ES priklauso nuosavybės teise ir (arba) yra jos kontroliuojama.

| 3.3.4 | Kiti klausimai







  — | Antžeminės paslaugos: įprastos nuostatos, užtikrinančios galimybes naudotis antžeminėmis paslaugomis, |
| --- | --- | --- |

3.3.4

Kiti klausimai

Kiti klausimai

—

Antžeminės paslaugos: įprastos nuostatos, užtikrinančios galimybes naudotis antžeminėmis paslaugomis,

| — | verslo veiklos klausimai: nuostatos, pavyzdžiui, dėl teisės įkurti biurus, išlaikyti personalą ir samdyti pardavimo agentus kitos susitarimo šalies teritorijoje, |
| --- | --- |

—

verslo veiklos klausimai: nuostatos, pavyzdžiui, dėl teisės įkurti biurus, išlaikyti personalą ir samdyti pardavimo agentus kitos susitarimo šalies teritorijoje,

| — | kompiuterinės rezervavimo sistemos (KRS): JAV pritarė nuostatoms, užtikrinančioms Europos KRS tiekėjams teisę vykdyti veiklą JAV. Dėl jų JAV dar turi prisiimti įsipareigojimus pagal PPO Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis. |
| --- | --- |

—

kompiuterinės rezervavimo sistemos (KRS): JAV pritarė nuostatoms, užtikrinančioms Europos KRS tiekėjams teisę vykdyti veiklą JAV. Dėl jų JAV dar turi prisiimti įsipareigojimus pagal PPO Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis.

| 3.4 | Pirmojo etapo susitarimas buvo svarbus žingsnis AAE link. Juo buvo nustatyti svarbūs bendradarbiavimo reguliavimo srityje principai ir įsteigtas jungtinis komitetas jo pažangai stebėti. Susitarimas padėjo pašalinti kai kurias kliūtis patekti į rinką. |
| --- | --- |

3.4

Pirmojo etapo susitarimas buvo svarbus žingsnis AAE link. Juo buvo nustatyti svarbūs bendradarbiavimo reguliavimo srityje principai ir įsteigtas jungtinis komitetas jo pažangai stebėti. Susitarimas padėjo pašalinti kai kurias kliūtis patekti į rinką.

| 3.5 | Nors pirmasis etapas sulaukė neregėtos sėkmės, visgi nebuvo pasiektas pagrindinis tikslas – nebuvo sukurta AAE. Pirmojo etapo susitarime visų pirma pasigendama pusiausvyros kalbant apie galimybes patekti į rinką, kai JAV oro transporto bendrovėms suteikiamos neribotos penktosios skrydžių laisvės teisės Europos Sąjungoje; tuo pačiu metu ES neturi atitinkamų teisių JAV rinkoje (penktosios skrydžių laisvės teisės suteikia oro transporto bendrovėms teisę vykdyti skrydžius iš savo šalies į susitarimo šalį ir toliau į trečiąsias šalis). Tam tikros veiklos rūšys rinkoje vis dar yra palankesnės JAV oro transporto bendrovėms (pvz., Fly America programa). Be to, sudaromos sąlygos JAV investuotojams įsigyti didesnę ES oro transporto bendrovių akcijų, suteikiančių balso teisę, dalį (49 proc.), nei ES investuotojams JAV oro transporto bendrovėse (25 proc.). |
| --- | --- |

3.5

Nors pirmasis etapas sulaukė neregėtos sėkmės, visgi nebuvo pasiektas pagrindinis tikslas – nebuvo sukurta AAE. Pirmojo etapo susitarime visų pirma pasigendama pusiausvyros kalbant apie galimybes patekti į rinką, kai JAV oro transporto bendrovėms suteikiamos neribotos penktosios skrydžių laisvės teisės Europos Sąjungoje; tuo pačiu metu ES neturi atitinkamų teisių JAV rinkoje (penktosios skrydžių laisvės teisės suteikia oro transporto bendrovėms teisę vykdyti skrydžius iš savo šalies į susitarimo šalį ir toliau į trečiąsias šalis). Tam tikros veiklos rūšys rinkoje vis dar yra palankesnės JAV oro transporto bendrovėms (pvz., Fly America programa). Be to, sudaromos sąlygos JAV investuotojams įsigyti didesnę ES oro transporto bendrovių akcijų, suteikiančių balso teisę, dalį (49 proc.), nei ES investuotojams JAV oro transporto bendrovėse (25 proc.).

Fly America

| 3.6 | Abi šalys susitarė antrojo etapo derybas pradėti praėjus 60 dienų nuo pirmojo susitarimo įsigaliojimo. |
| --- | --- |

3.6

Abi šalys susitarė antrojo etapo derybas pradėti praėjus 60 dienų nuo pirmojo susitarimo įsigaliojimo.

4.   ES ir Kanados susitarimas dėl oro susisiekimo

ES ir Kanados susitarimas dėl oro susisiekimo

| 4.1 | Pasirašius pirmojo etapo susitarimą su JAV, 2007 m. spalio pradžioje Taryba Komisijai suteikė įgaliojimus pradėti derybas dėl ES ir Kanados susitarimo dėl oro susisiekimo. Po keturių derybų raundų ir remiantis 2008 m. ES ir Kanados aukščiausiojo lygio susitikimo Kvebeke nurodymais, 2008 m. lapkričio 30 d. Komisija parafavo ES ir Kanados aviacijos susitarimo projektą. 2009 m. kovo 30 d. Transporto ministrų taryba priėmė politinę poziciją, kuria pritariama ES ir Kanados susitarimo pasirašymui. 2009 m. gegužės 6 d. Prahoje vykusiame ES ir Kanados aukščiausiojo lygio susitikime buvo patvirtinta galutinė šio susitarimo redakcija. |
| --- | --- |

4.1

Pasirašius pirmojo etapo susitarimą su JAV, 2007 m. spalio pradžioje Taryba Komisijai suteikė įgaliojimus pradėti derybas dėl ES ir Kanados susitarimo dėl oro susisiekimo. Po keturių derybų raundų ir remiantis 2008 m. ES ir Kanados aukščiausiojo lygio susitikimo Kvebeke nurodymais, 2008 m. lapkričio 30 d. Komisija parafavo ES ir Kanados aviacijos susitarimo projektą. 2009 m. kovo 30 d. Transporto ministrų taryba priėmė politinę poziciją, kuria pritariama ES ir Kanados susitarimo pasirašymui. 2009 m. gegužės 6 d. Prahoje vykusiame ES ir Kanados aukščiausiojo lygio susitikime buvo patvirtinta galutinė šio susitarimo redakcija.

| 4.2 | Susitarimo projektą sudaro šios pagrindinės nuostatos:






  4.2.1 | Bendradarbiavimas reguliavimo srityje






  — | Vienkartinis patikrinimas (angl. one-stop security) ir glaudus bendradarbiavimas, |
| --- | --- | --- | --- |

4.2

Susitarimo projektą sudaro šios pagrindinės nuostatos:

4.2.1

Bendradarbiavimas reguliavimo srityje

—

Vienkartinis patikrinimas (angl. one-stop security) ir glaudus bendradarbiavimas,

one-stop security

| — | svarus straipsnis dėl bendradarbiavimo aplinkosaugos srityje: bendradarbiavimo šioje srityje svarbos pripažinimas ir galimybė šalims laisvai imtis priemonių, |
| --- | --- |

—

svarus straipsnis dėl bendradarbiavimo aplinkosaugos srityje: bendradarbiavimo šioje srityje svarbos pripažinimas ir galimybė šalims laisvai imtis priemonių,

| — | aiškus socialinių klausimų svarbos pripažinimas ir bendradarbiavimas socialinėje srityje pasitelkus jungtinį komitetą, |
| --- | --- |

—

aiškus socialinių klausimų svarbos pripažinimas ir bendradarbiavimas socialinėje srityje pasitelkus jungtinį komitetą,

| — | jungtinio komiteto funkcija – stebėti susitarimo įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

jungtinio komiteto funkcija – stebėti susitarimo įgyvendinimą,

| — | abipusis saugos standartų pripažinimas ir glaudus bendradarbiavimas, |
| --- | --- |

—

abipusis saugos standartų pripažinimas ir glaudus bendradarbiavimas,

| — | prekybos mechanizmas, leidžiantis imtis priemonių nustačius diskriminuojamą veiklą ir nevienodų sąlygų taikymą. |
| --- | --- |

—

prekybos mechanizmas, leidžiantis imtis priemonių nustačius diskriminuojamą veiklą ir nevienodų sąlygų taikymą.

| 4.2.2 | Skrydžių teisės ir investicijos: susitarime numatoma keturiais etapais palaipsniui mažinti skrydžių teisių apribojimus, nustatyti investicijų ir kontrolės sistemą:






  — | per pirmąjį etapą bus panaikinti visi galiojantys skrydžių tarp ES ir Kanados apribojimai, |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Skrydžių teisės ir investicijos: susitarime numatoma keturiais etapais palaipsniui mažinti skrydžių teisių apribojimus, nustatyti investicijų ir kontrolės sistemą:

—

per pirmąjį etapą bus panaikinti visi galiojantys skrydžių tarp ES ir Kanados apribojimai,

| — | per antrąjį etapą Kanada leis investuoti į jos oro transporto bendroves iki 49 proc., po to Kanados oro transporto bendrovėms bus suteiktos papildomos skrydžių teisės, |
| --- | --- |

—

per antrąjį etapą Kanada leis investuoti į jos oro transporto bendroves iki 49 proc., po to Kanados oro transporto bendrovėms bus suteiktos papildomos skrydžių teisės,

| — | per trečiąjį etapą abi šalys leis viena kitos oro transporto bendrovėms steigtis savo teritorijoje, oro transporto bendrovės įgis teisę vykdyti skrydžius iš savo šalies į kitą sutarties šalį ir į trečiąsias šalis (visiškos penktosios skrydžių laisvės teisės), |
| --- | --- |

—

per trečiąjį etapą abi šalys leis viena kitos oro transporto bendrovėms steigtis savo teritorijoje, oro transporto bendrovės įgis teisę vykdyti skrydžius iš savo šalies į kitą sutarties šalį ir į trečiąsias šalis (visiškos penktosios skrydžių laisvės teisės),

| — | per ketvirtąjį etapą numatoma teisė įsigyti ir kontroliuoti 100 proc. kitos sutarties šalies oro transporto bendrovės akcijų ir teisė vykdyti kabotažą. |
| --- | --- |

—

per ketvirtąjį etapą numatoma teisė įsigyti ir kontroliuoti 100 proc. kitos sutarties šalies oro transporto bendrovės akcijų ir teisė vykdyti kabotažą.

| 4.3 | ES ir Kanados susitarimas yra pirmasis ES susitarimas, kuriuo visiškai atveriamos rinkos skrydžių teisėms ir investicijoms, ir tuo pačiu pasiekiamas beprecedentis reguliavimo konvergencijos ir valdžios institucijų bendradarbiavimo lygis. |
| --- | --- |

4.3

ES ir Kanados susitarimas yra pirmasis ES susitarimas, kuriuo visiškai atveriamos rinkos skrydžių teisėms ir investicijoms, ir tuo pačiu pasiekiamas beprecedentis reguliavimo konvergencijos ir valdžios institucijų bendradarbiavimo lygis.

| 4.4 | EESRK pritaria ES ir Kanados susitarimui dėl oro susisiekimo, kuris atsižvelgiant į 2005 m. Tarybos išvadas yra pirmasis ES išorės politikos raidą visiškai atitinkantis susitarimas. |
| --- | --- |

4.4

EESRK pritaria ES ir Kanados susitarimui dėl oro susisiekimo, kuris atsižvelgiant į 2005 m. Tarybos išvadas yra pirmasis ES išorės politikos raidą visiškai atitinkantis susitarimas.

| 4.5 | EESRK tvirtai remia Komisijos pastangas siekti panašių rezultatų ES ir JAV derybose dėl antrojo etapo. |
| --- | --- |

4.5

EESRK tvirtai remia Komisijos pastangas siekti panašių rezultatų ES ir JAV derybose dėl antrojo etapo.

5.   ES ir JAV derybos dėl antrojo etapo susitarimo

ES ir JAV derybos dėl antrojo etapo susitarimo

| 5.1 | Remiantis pirmojo etapo susitarimo 21 straipsniu, antrojo etapo derybose turi būti aptarti šie vienai ar abiem susitarimo šalims ypač svarbūs klausimai:






  — | tolesnis skrydžių teisių liberalizavimas, |
| --- | --- | --- |

5.1

Remiantis pirmojo etapo susitarimo 21 straipsniu, antrojo etapo derybose turi būti aptarti šie vienai ar abiem susitarimo šalims ypač svarbūs klausimai:

—

tolesnis skrydžių teisių liberalizavimas,

| — | papildomos galimybės užsienio investuotojams, |
| --- | --- |

—

papildomos galimybės užsienio investuotojams,

| — | aplinkosaugos priemonių ir infrastruktūrinių kliūčių poveikis naudojimuisi skrydžių teisėmis, |
| --- | --- |

—

aplinkosaugos priemonių ir infrastruktūrinių kliūčių poveikis naudojimuisi skrydžių teisėmis,

| — | papildoma prieiga prie vyriausybės finansuojamo oro transporto ir |
| --- | --- |

—

papildoma prieiga prie vyriausybės finansuojamo oro transporto ir

| — | leidimas naudotis orlaiviais su įgula. |
| --- | --- |

—

leidimas naudotis orlaiviais su įgula.

| 5.2 | Konsultacijų procesas parodė, kad Europos suinteresuotieji subjektai tikisi, jog atrojo etapo derybos toliau didins reguliavimo konvergenciją. |
| --- | --- |

5.2

Konsultacijų procesas parodė, kad Europos suinteresuotieji subjektai tikisi, jog atrojo etapo derybos toliau didins reguliavimo konvergenciją.

| 5.3 | Antrame etape šalys gali pasiekti didesnės pažangos pirmajame etape prasidėjusio bendradarbiavimo srityse:






  — | bendradarbiavimas saugumo srityje: šioje srityje reikia toliau dirbti norint pasiekti, kad abi sutarties šalys abipusiškai visiškai pripažintų viena kitos saugumo priemones, |
| --- | --- | --- |

5.3

Antrame etape šalys gali pasiekti didesnės pažangos pirmajame etape prasidėjusio bendradarbiavimo srityse:

—

bendradarbiavimas saugumo srityje: šioje srityje reikia toliau dirbti norint pasiekti, kad abi sutarties šalys abipusiškai visiškai pripažintų viena kitos saugumo priemones,

| — | sauga: buvo susitarta dėl atskiro ES ir JAV susitarimo projekto, tačiau vėluota jį priimti dėl JAV susirūpinimo užsienio techninio aptarnavimo įmonių ir Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) mokesčių, |
| --- | --- |

—

sauga: buvo susitarta dėl atskiro ES ir JAV susitarimo projekto, tačiau vėluota jį priimti dėl JAV susirūpinimo užsienio techninio aptarnavimo įmonių ir Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) mokesčių,

| — | aplinkosauga: antrajame etape abi šalys turi išnagrinėti galimybes daug glaudžiau derinti aplinkosaugos klausimus, |
| --- | --- |

—

aplinkosauga: antrajame etape abi šalys turi išnagrinėti galimybes daug glaudžiau derinti aplinkosaugos klausimus,

| — | konkurencija: labai svarbu pasiekti didesnės pažangos, tačiau tai gali būti nelengva dėl skirtingų ES ir JAV taikomų procedūrų, |
| --- | --- |

—

konkurencija: labai svarbu pasiekti didesnės pažangos, tačiau tai gali būti nelengva dėl skirtingų ES ir JAV taikomų procedūrų,

| — | jungtinis komitetas: atsižvelgiant į patirtį, sukauptą per pirmąjį susitarimo etapą, jungtiniam komitetui turėtų būti suteikta daugiau galių imtis veiksmų nagrinėjant reguliavimo klausimus, susijusius su verslo veikla arba vyriausybės subsidijomis ir parama. |
| --- | --- |

—

jungtinis komitetas: atsižvelgiant į patirtį, sukauptą per pirmąjį susitarimo etapą, jungtiniam komitetui turėtų būti suteikta daugiau galių imtis veiksmų nagrinėjant reguliavimo klausimus, susijusius su verslo veikla arba vyriausybės subsidijomis ir parama.

6.   Darbo klausimai

Darbo klausimai

| 6.1 | Darbo klausimams kaip svarbiam antrojo etapo derybų aspektui turėtų būti skirtas ypatingas dėmesys. Visų pirma teikiantis vilčių ES ir JAV aviacijos forumas „Liberalizavimas ir darbas: praeitis, dabartis ir ateitis“, kuris 2008 m. gruodį buvo surengtas Vašingtone, turėtų būti išsamiau išplėtotas ir reikėtų kiek galima labiau atsižvelgti į jo išvadas tokiose srityse kaip kolektyvinės sutartys, individualios teisės kalbant apie sutartis, darbo laiką, profesinį mokymą, socialines išmokas ir profesinės sąjungos atstovavimą. |
| --- | --- |

6.1

Darbo klausimams kaip svarbiam antrojo etapo derybų aspektui turėtų būti skirtas ypatingas dėmesys. Visų pirma teikiantis vilčių ES ir JAV aviacijos forumas „Liberalizavimas ir darbas: praeitis, dabartis ir ateitis“, kuris 2008 m. gruodį buvo surengtas Vašingtone, turėtų būti išsamiau išplėtotas ir reikėtų kiek galima labiau atsižvelgti į jo išvadas tokiose srityse kaip kolektyvinės sutartys, individualios teisės kalbant apie sutartis, darbo laiką, profesinį mokymą, socialines išmokas ir profesinės sąjungos atstovavimą.

| 6.2 | EESRK ragina antrąjį Darbo forumą, kuris 2009 m. birželio mėn. vyks Briuselyje, siekti apčiuopiamų rezultatų ir parengti rekomendacijas dėl svarbių socialinių klausimų, susijusių su AAE įgyvendinimu ateityje. Parama darbuotojams yra labai svarbi, kad antrojo etapo derybos būtų sėkmingos. |
| --- | --- |

6.2

EESRK ragina antrąjį Darbo forumą, kuris 2009 m. birželio mėn. vyks Briuselyje, siekti apčiuopiamų rezultatų ir parengti rekomendacijas dėl svarbių socialinių klausimų, susijusių su AAE įgyvendinimu ateityje. Parama darbuotojams yra labai svarbi, kad antrojo etapo derybos būtų sėkmingos.

| 6.3 | Transatlantinis darbo dialogas (TALD) turėtų būti įtrauktas į antrojo etapo derybas. EESRK savo nuomonėje Transatlantiniai santykiai. Kaip pagerinti pilietinės visuomenės dalyvavimą
   (1) išreiškė tvirtą paramą, kad TALD būtų atnaujintas kaip oficialiai įtvirtinto ES ir JAV dialogo dalis. EESRK taip pat pasiūlė išplėsti TET patariamąją grupę įtraukiant TALD ir Transatlantinį aplinkosaugos dialogą (TAED). |
| --- | --- |

6.3

Transatlantinis darbo dialogas (TALD) turėtų būti įtrauktas į antrojo etapo derybas. EESRK savo nuomonėje Transatlantiniai santykiai. Kaip pagerinti pilietinės visuomenės dalyvavimą
   (1) išreiškė tvirtą paramą, kad TALD būtų atnaujintas kaip oficialiai įtvirtinto ES ir JAV dialogo dalis. EESRK taip pat pasiūlė išplėsti TET patariamąją grupę įtraukiant TALD ir Transatlantinį aplinkosaugos dialogą (TAED).

Transatlantiniai santykiai. Kaip pagerinti pilietinės visuomenės dalyvavimą

1

7.   Terminų klausimas

Terminų klausimas

| 7.1 | Kaip iš pradžių susitarė pirmojo etapo derybų šalys, nustatomas antrojo etapo derybų tvarkaraštis:






  — | I ETAPAS (2008 m. gegužė–2009 m. kovas): derybų pradžia, |
| --- | --- | --- |

7.1

Kaip iš pradžių susitarė pirmojo etapo derybų šalys, nustatomas antrojo etapo derybų tvarkaraštis:

—

I ETAPAS (2008 m. gegužė–2009 m. kovas): derybų pradžia,

| — | II ETAPAS (2009 m. kovas–2010 m. lapkritis): JAV vyriausybės funkcinio sprendimo dėl galimo laikino teisių atėmimo rengimas, |
| --- | --- |

—

II ETAPAS (2009 m. kovas–2010 m. lapkritis): JAV vyriausybės funkcinio sprendimo dėl galimo laikino teisių atėmimo rengimas,

| — | III ETAPAS (2010 m. lapkritis–2012 m. kovas): sprendimas dėl galimo laikino skrydžių teisių atėmimo; galimas įgyvendinimas 2012 m. kovo mėn. |
| --- | --- |

—

III ETAPAS (2010 m. lapkritis–2012 m. kovas): sprendimas dėl galimo laikino skrydžių teisių atėmimo; galimas įgyvendinimas 2012 m. kovo mėn.

| 7.2 | Jei iki 2010 m. lapkričio mėn. nebus pasiekta realios pažangos, ES gali nuspręsti laikinai atimti tam tikras JAV oro transporto bendrovėms suteiktas teises. EESRK norėtų priminti, kad negalima delsti, todėl ES ir JAV įgaliotieji atstovai turėtų kiek įmanoma greičiau atnaujinti derybas. |
| --- | --- |

7.2

Jei iki 2010 m. lapkričio mėn. nebus pasiekta realios pažangos, ES gali nuspręsti laikinai atimti tam tikras JAV oro transporto bendrovėms suteiktas teises. EESRK norėtų priminti, kad negalima delsti, todėl ES ir JAV įgaliotieji atstovai turėtų kiek įmanoma greičiau atnaujinti derybas.

8.   EESRK prioritetai dėl antrojo etapo susitarimo

EESRK prioritetai dėl antrojo etapo susitarimo

| 8.1 | Antrojo etapo susitarimu turėtų būti sukurtos esmines AAE sudedamosios dalys:






  — | pašalinti apribojimai dėl ES ir JAV oro transporto bendrovių priklausymo nuosavybės teise ES ir JAV investuotojams ir šių bendrovių kontrolės. Esamų apribojimų pašalinimas visiškai atitiktų 2007 m. balandžio mėn. ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo metu priimtą bendrąjį susitarimą, kuriame raginama pašalinti nereikalingas kliūtis, trukdančias ES ir JAV investuotojams, |
| --- | --- | --- |

8.1

Antrojo etapo susitarimu turėtų būti sukurtos esmines AAE sudedamosios dalys:

—

pašalinti apribojimai dėl ES ir JAV oro transporto bendrovių priklausymo nuosavybės teise ES ir JAV investuotojams ir šių bendrovių kontrolės. Esamų apribojimų pašalinimas visiškai atitiktų 2007 m. balandžio mėn. ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo metu priimtą bendrąjį susitarimą, kuriame raginama pašalinti nereikalingas kliūtis, trukdančias ES ir JAV investuotojams,

| — | pašalinta visų rūšių diskriminacija rinkoje, visų pirma atsisakant Fly America programos, |
| --- | --- |

—

pašalinta visų rūšių diskriminacija rinkoje, visų pirma atsisakant Fly America programos,

Fly America

| — | nustatyta teisė įsisteigti, kad tarptautiniu mastu įmonės galėtų jungtis, būtų galima įsigyti įmones ir naujos įmonės galėtų patekti į rinką, |
| --- | --- |

—

nustatyta teisė įsisteigti, kad tarptautiniu mastu įmonės galėtų jungtis, būtų galima įsigyti įmones ir naujos įmonės galėtų patekti į rinką,

| — | reguliavimo srityje pasiektas kiek įmanoma aukštesnis, tačiau racionalus bendradarbiavimo ir konvergencijos lygis, |
| --- | --- |

—

reguliavimo srityje pasiektas kiek įmanoma aukštesnis, tačiau racionalus bendradarbiavimo ir konvergencijos lygis,

| — | sprendžiami darbo klausimai, kylantys įgyvendinant pirmojo etapo susitarimą, |
| --- | --- |

—

sprendžiami darbo klausimai, kylantys įgyvendinant pirmojo etapo susitarimą,

| — | pašalinti nereikalingi sunkumai, kuriuos dėl pernelyg griežtų JAV saugumo priemonių patiria keliaujantys ES piliečiai. |
| --- | --- |

—

pašalinti nereikalingi sunkumai, kuriuos dėl pernelyg griežtų JAV saugumo priemonių patiria keliaujantys ES piliečiai.

| 8.2 | Antrojo etapo deryboms, atsižvelgiant į jų svarbą, turėtų būti skiriama daugiausia dėmesio ir jos turėtų būti įtrauktos į TET darbotvarkę. EESRK primygtinai ragina Transatlantinę ekonomikos tarybą remti antrojo etapo derybas suteikiant joms politinį prioritetą ir sudarant sąlygas konsultacijoms pasitelkus Transatlantinį darbo dialogą (TALD) ir Transatlantinį aplinkos dialogą (TAELD) bei kitus TET oficialiai priklausančius dialogus. |
| --- | --- |

8.2

Antrojo etapo deryboms, atsižvelgiant į jų svarbą, turėtų būti skiriama daugiausia dėmesio ir jos turėtų būti įtrauktos į TET darbotvarkę. EESRK primygtinai ragina Transatlantinę ekonomikos tarybą remti antrojo etapo derybas suteikiant joms politinį prioritetą ir sudarant sąlygas konsultacijoms pasitelkus Transatlantinį darbo dialogą (TALD) ir Transatlantinį aplinkos dialogą (TAELD) bei kitus TET oficialiai priklausančius dialogus.

| 8.3 | EESRK siūlo Komisijai (antrojo etapo derybų pradžioje) atlikti strateginę poveikio aplinkai analizę. Strateginė poveikio analizė, kurioje būtų nustatyta galima neigiama įtaka aplinkai, vykstant ES ir JAV deryboms padėtų pašalinti arba kiek įmanoma sumažinti šį neigiamą poveikį. |
| --- | --- |

8.3

EESRK siūlo Komisijai (antrojo etapo derybų pradžioje) atlikti strateginę poveikio aplinkai analizę. Strateginė poveikio analizė, kurioje būtų nustatyta galima neigiama įtaka aplinkai, vykstant ES ir JAV deryboms padėtų pašalinti arba kiek įmanoma sumažinti šį neigiamą poveikį.

| 8.4 | ES ir JAV antrojo etapo susitarimas turėtų remtis ES ir Kanados aviacijos susitarimu. Pokyčiai įmanomi – tai svarbiausia ES ir Kanados derybų išvada. |
| --- | --- |

8.4

ES ir JAV antrojo etapo susitarimas turėtų remtis ES ir Kanados aviacijos susitarimu. Pokyčiai įmanomi – tai svarbiausia ES ir Kanados derybų išvada.

| 8.5 | Sėkmingas ES ir Kanados susitarimo įgyvendinimas bei sėkminga ES ir JAV antrojo etapo derybų baigtis gali turėti teigiamo poveikio tolesniam ES ir Lotynų Amerikos šalių susitarimų dėl oro susisiekimo plėtojimui. |
| --- | --- |

8.5

Sėkmingas ES ir Kanados susitarimo įgyvendinimas bei sėkminga ES ir JAV antrojo etapo derybų baigtis gali turėti teigiamo poveikio tolesniam ES ir Lotynų Amerikos šalių susitarimų dėl oro susisiekimo plėtojimui.

9.   Tarptautiniai galimo susitarimo aspektai

Tarptautiniai galimo susitarimo aspektai

| 9.1 | Atsižvelgiant į šių dviejų rinkų svarbą, ES ir JAV susitarimas gali paskatinti pradėti naują erą aviacijoje, pakeičiančią Čikagos konvencijos laikotarpį. |
| --- | --- |

9.1

Atsižvelgiant į šių dviejų rinkų svarbą, ES ir JAV susitarimas gali paskatinti pradėti naują erą aviacijoje, pakeičiančią Čikagos konvencijos laikotarpį.

| 9.2 | ES ir JAV susitarimas, sukurdamas reguliavimo konvergencijos ir atvirumo „oazę“, kuri atvira naujokams, ir apimdamas kitas, panašių siekių turinčias valstybes, galbūt paskatindamas vis daugiau šalių persvarstyti savo politiką ir pasinaudoti šio susitarimo principais, gali pakeisti 1944 m. Čikagos konvenciją. |
| --- | --- |

9.2

ES ir JAV susitarimas, sukurdamas reguliavimo konvergencijos ir atvirumo „oazę“, kuri atvira naujokams, ir apimdamas kitas, panašių siekių turinčias valstybes, galbūt paskatindamas vis daugiau šalių persvarstyti savo politiką ir pasinaudoti šio susitarimo principais, gali pakeisti 1944 m. Čikagos konvenciją.

2009 m. birželio 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  OL C 228, 2009 9 22, p. 32.

1

---

III Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

454-oji plenarinė sesija, 2009 m. birželio 10, 11 d.

| 16.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/7

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Europos pramoninės nuosavybės teisių strategija“

COM(2008) 465 galutinis

2009/C 306/02

2008 m. liepos 16 d. Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl Europos pramoninės nuosavybės teisių strategijos“

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. gegužės 19 d. priėmė savo nuomonę (pranešėjas Daniel RETUREAU).

454-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11 d. (birželio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 98 nariams balsavus už, 3 – prieš ir 1 susilaikius.

1.   Glaustos EESRK išvados

Glaustos EESRK išvados

| 1.1 | Komitetas pritaria Komisijos pasiūlytai Bendrijos pramoninės nuosavybės strategijai. Jis nori dar kartą atkreipti dėmesį į keletą ankstesnėse nuomonėse jau nagrinėtų klausimų. |
| --- | --- |

1.1

Komitetas pritaria Komisijos pasiūlytai Bendrijos pramoninės nuosavybės strategijai. Jis nori dar kartą atkreipti dėmesį į keletą ankstesnėse nuomonėse jau nagrinėtų klausimų.

| 1.2 | Visų pirma Komitetas ragina valstybes nares pritarti šiai strategijai, remti būsimą Bendrijos patentą ir vykstančias tarptautines derybas, ypač Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijoje. Pilietinės visuomenės nuomonė apie šiuo metu vykstančias diskusijas dėl patento mokesčių paskirstymo, kuris tebėra Bendrijos patento įvedimo kliūtis, yra neigiama. Pilietinė visuomenė suinteresuota ilgalaike pažanga ir norėtų veiksmingų ir praktiškų išvadų, kurios leistų iš esmės sumažinti patentų įsigijimo ir priežiūros sąnaudas. |
| --- | --- |

1.2

Visų pirma Komitetas ragina valstybes nares pritarti šiai strategijai, remti būsimą Bendrijos patentą ir vykstančias tarptautines derybas, ypač Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijoje. Pilietinės visuomenės nuomonė apie šiuo metu vykstančias diskusijas dėl patento mokesčių paskirstymo, kuris tebėra Bendrijos patento įvedimo kliūtis, yra neigiama. Pilietinė visuomenė suinteresuota ilgalaike pažanga ir norėtų veiksmingų ir praktiškų išvadų, kurios leistų iš esmės sumažinti patentų įsigijimo ir priežiūros sąnaudas.

| 1.3 | Komitetas ypač pabrėžia, kad reikia sudaryti palankesnes sąlygas įsigyti pramoninės nuosavybės teisės dokumentus, juos veiksmingiau saugoti ir kovoti su jų klastojimu, dažniausiai vykdomu nusikalstamų grupuočių, kadangi taip daroma žala ekonomikai ir įmonėms, o vartotojai patiria pavojų – kartais netgi labai rimtą, pavyzdžiui, turint omenyje vaistus, žaislus, buitinius prietaisus ir pan. |
| --- | --- |

1.3

Komitetas ypač pabrėžia, kad reikia sudaryti palankesnes sąlygas įsigyti pramoninės nuosavybės teisės dokumentus, juos veiksmingiau saugoti ir kovoti su jų klastojimu, dažniausiai vykdomu nusikalstamų grupuočių, kadangi taip daroma žala ekonomikai ir įmonėms, o vartotojai patiria pavojų – kartais netgi labai rimtą, pavyzdžiui, turint omenyje vaistus, žaislus, buitinius prietaisus ir pan.

| 1.4 | Tam būtina: veiksmingesnė ginčų nagrinėjimo sistema, bet kurioje valstybėje narėje paskelbtų galutinių teismo sprendimų judėjimas (exequatur procedūros panaikinimas), glaudesnis ir gerai organizuotas policijos ir muitinių bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

1.4

Tam būtina: veiksmingesnė ginčų nagrinėjimo sistema, bet kurioje valstybėje narėje paskelbtų galutinių teismo sprendimų judėjimas (exequatur procedūros panaikinimas), glaudesnis ir gerai organizuotas policijos ir muitinių bendradarbiavimas.

| 1.5 | Aktyvesnis organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas tarptautinėse derybose turėtų padėti sustiprinti Europos derybininkų pozicijas ir sudaryti palankias sąlygas perduoti technologijas mažiausiai išsivysčiusioms šalims siekiant vystyti tvarias technologijas. |
| --- | --- |

1.5

Aktyvesnis organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas tarptautinėse derybose turėtų padėti sustiprinti Europos derybininkų pozicijas ir sudaryti palankias sąlygas perduoti technologijas mažiausiai išsivysčiusioms šalims siekiant vystyti tvarias technologijas.

2.   Komisijos pasiūlymai

Komisijos pasiūlymai

| 2.1 | Komunikate svarstoma Europos pramoninės nuosavybės teisių strategija ir atsižvelgiama į nuolat didėjančią šių teisių svarbą vertės kūrimui ir naujovių diegimui ir į jų poveikį pramonės plėtrai, ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). |
| --- | --- |

2.1

Komunikate svarstoma Europos pramoninės nuosavybės teisių strategija ir atsižvelgiama į nuolat didėjančią šių teisių svarbą vertės kūrimui ir naujovių diegimui ir į jų poveikį pramonės plėtrai, ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ).

| 2.2 | Nors didžiajai daliai nematerialiojo pramoninio turto užtikrinama suderinta Bendrijos apsauga, vienam iš svarbiausių turtų – išradimo patentams tokia apsauga nesuteikiama; europinė sistema, sukurta remiantis Miuncheno konvencija, veikia, bet nesuvienodinta su ja susijusi jurisdikcija ir skiriasi nacionalinių teismų, turinčių bendrosios teisės jurisdikciją patentų srityje, praktika. Europos patento kaina šiuo metu yra pernelyg didelė, kurią visų pirma lemia vertimo į nacionalines kalbas išlaidos. |
| --- | --- |

2.2

Nors didžiajai daliai nematerialiojo pramoninio turto užtikrinama suderinta Bendrijos apsauga, vienam iš svarbiausių turtų – išradimo patentams tokia apsauga nesuteikiama; europinė sistema, sukurta remiantis Miuncheno konvencija, veikia, bet nesuvienodinta su ja susijusi jurisdikcija ir skiriasi nacionalinių teismų, turinčių bendrosios teisės jurisdikciją patentų srityje, praktika. Europos patento kaina šiuo metu yra pernelyg didelė, kurią visų pirma lemia vertimo į nacionalines kalbas išlaidos.

| 2.3 | 2008 m. gegužės 1 d. įsigaliojo Londono susitarimas, kuriuo siekiama sumažinti vertimo išlaidas, tačiau kalbiniai klausimai ir sumos, kurios bus perduotos nacionaliniams pramoninės nuosavybės biurams, vis dar sudaro kliūčių galutiniam sprendimui rasti. |
| --- | --- |

2.3

2008 m. gegužės 1 d. įsigaliojo Londono susitarimas, kuriuo siekiama sumažinti vertimo išlaidas, tačiau kalbiniai klausimai ir sumos, kurios bus perduotos nacionaliniams pramoninės nuosavybės biurams, vis dar sudaro kliūčių galutiniam sprendimui rasti.

| 2.4 | Komisija mano, kad sprendžiant Bendrijos patento klausimą jau padaryta didelė pažanga, ji atveria galimybes sukurti darnią nematerialųjį pramoninį turtą saugančią sistemą. Tai patvirtina Komisijos rekomendacija Tarybai pradėti derybas siekiant sudaryti susitarimą dėl vieningos patentų ginčų nagrinėjimo sistemos sukūrimo (1). |
| --- | --- |

2.4

Komisija mano, kad sprendžiant Bendrijos patento klausimą jau padaryta didelė pažanga, ji atveria galimybes sukurti darnią nematerialųjį pramoninį turtą saugančią sistemą. Tai patvirtina Komisijos rekomendacija Tarybai pradėti derybas siekiant sudaryti susitarimą dėl vieningos patentų ginčų nagrinėjimo sistemos sukūrimo (1).

1

| 2.5 | Komisija teigia, kad „intelektinės nuosavybės sistema ir toliau turėtų veikti kaip inovacijų katalizatorius ir prisidėti prie bendrosios Lisabonos strategijos“. Galiausiai, komunikate pateikiami veiksmai, galintys padėti sukurti tokią Europos pramoninės nuosavybės sistemą, kuri be kita ko padėtų veiksmingiau kovoti su klastojimu. |
| --- | --- |

2.5

Komisija teigia, kad „intelektinės nuosavybės sistema ir toliau turėtų veikti kaip inovacijų katalizatorius ir prisidėti prie bendrosios Lisabonos strategijos“. Galiausiai, komunikate pateikiami veiksmai, galintys padėti sukurti tokią Europos pramoninės nuosavybės sistemą, kuri be kita ko padėtų veiksmingiau kovoti su klastojimu.

3.   Komiteto pastabos

Komiteto pastabos

| 3.1 | Komunikatas neatsiejamas nuo pasiūlymų, svarstymų ir tyrimų, plėtotų ne vienerius metus po aštuntojo dešimtmečio pradžioje priimtos Liuksemburgo konvencijos dėl Bendrijos patento sistemos nesėkmės. Komitetas visada pritarė Bendrijos patento kūrimui ir džiaugiasi žiniomis apie pastaruoju metu pasiektą didelę pažangą. |
| --- | --- |

3.1

Komunikatas neatsiejamas nuo pasiūlymų, svarstymų ir tyrimų, plėtotų ne vienerius metus po aštuntojo dešimtmečio pradžioje priimtos Liuksemburgo konvencijos dėl Bendrijos patento sistemos nesėkmės. Komitetas visada pritarė Bendrijos patento kūrimui ir džiaugiasi žiniomis apie pastaruoju metu pasiektą didelę pažangą.

| 3.2 | Kai kurių valstybių narių pateikti kalbiniai argumentai, dėl kurių jos nepritaria Komisijos pasiūlymams, Komitetui neatrodo įtikinami. Iš tiesų, jis tvirtai mano, kad pramoninės nuosavybės klausimai priklauso privatinės teisės sričiai, o oficialių kalbų klausimas sprendžiamas pagal kiekvienos šalies konstitucinės teisės nuostatas ir tai iš esmės neturėtų turėti įtakos privačioms sutartims ar ginčams, nei trukdyti veiksmingai taikyti nuosavybės teisės nuostatas nematerialiojo pramoninio turto srityje Bendrijos lygiu. |
| --- | --- |

3.2

Kai kurių valstybių narių pateikti kalbiniai argumentai, dėl kurių jos nepritaria Komisijos pasiūlymams, Komitetui neatrodo įtikinami. Iš tiesų, jis tvirtai mano, kad pramoninės nuosavybės klausimai priklauso privatinės teisės sričiai, o oficialių kalbų klausimas sprendžiamas pagal kiekvienos šalies konstitucinės teisės nuostatas ir tai iš esmės neturėtų turėti įtakos privačioms sutartims ar ginčams, nei trukdyti veiksmingai taikyti nuosavybės teisės nuostatas nematerialiojo pramoninio turto srityje Bendrijos lygiu.

| 3.3 | Nereikėtų apsiriboti tik teisine ir politine diskusija, visų pirma turėtų būti paisoma Europos ekonomikos, įmonių, išradėjų ir neginčytinų nuosavybės teisių savininkų interesų siekiant sudaryti palankias sąlygas vertei ir darbo vietoms kurti; tai ypač svarbu MVĮ, kurios neturi pakankamai galimybių apsaugoti savo pramoninę nuosavybę nuo piratavimo ir klastojimo. Kelios viena po kitos paskelbtos Komiteto nuomonės dėl patentų, kovos su klastojimu (2) ir Bendrijos patento (3) išlieka aktualios ir jomis išreiškiamas socialiniu požiūriu svarbus poreikis kurti darbo vietas ir vystyti pramonę. |
| --- | --- |

3.3

Nereikėtų apsiriboti tik teisine ir politine diskusija, visų pirma turėtų būti paisoma Europos ekonomikos, įmonių, išradėjų ir neginčytinų nuosavybės teisių savininkų interesų siekiant sudaryti palankias sąlygas vertei ir darbo vietoms kurti; tai ypač svarbu MVĮ, kurios neturi pakankamai galimybių apsaugoti savo pramoninę nuosavybę nuo piratavimo ir klastojimo. Kelios viena po kitos paskelbtos Komiteto nuomonės dėl patentų, kovos su klastojimu (2) ir Bendrijos patento (3) išlieka aktualios ir jomis išreiškiamas socialiniu požiūriu svarbus poreikis kurti darbo vietas ir vystyti pramonę.

2

3

| 3.4 | Čia svarstomas komunikatas papildo Komunikatą (COM(2007) 165 galutinis) dėl Europos patentų sistemos stiprinimo. |
| --- | --- |

3.4

Čia svarstomas komunikatas papildo Komunikatą (COM(2007) 165 galutinis) dėl Europos patentų sistemos stiprinimo.

3.5   Kintanti inovacijų aplinka

Kintanti inovacijų aplinka

| 3.5.1 | Komitetas sutinka su Komisijos požiūriu dėl nuolat didėjančios inovacijų, kaip konkurencinio pranašumo varomosios jėgos, svarbos žinių ekonomikoje. Europos konkurencingumui lemiamos reikšmės turi žinių perdavimas tarp viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų, įmonių ir privataus MTTP sektoriaus, ir Komitetas ypač susidomėjęs raginimu kurti Europos žinių perdavimo sistemą bei pritaria pasiūlymui suderinti moksliniams tyrimams taikomų patentų pažeidimo išimčių apibrėžtį bei taikymą. |
| --- | --- |

3.5.1

Komitetas sutinka su Komisijos požiūriu dėl nuolat didėjančios inovacijų, kaip konkurencinio pranašumo varomosios jėgos, svarbos žinių ekonomikoje. Europos konkurencingumui lemiamos reikšmės turi žinių perdavimas tarp viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų, įmonių ir privataus MTTP sektoriaus, ir Komitetas ypač susidomėjęs raginimu kurti Europos žinių perdavimo sistemą bei pritaria pasiūlymui suderinti moksliniams tyrimams taikomų patentų pažeidimo išimčių apibrėžtį bei taikymą.

| 3.5.2 | Bendrijos sistema turėtų sudaryti galimybę geriau susieti fundamentaliuosius tyrimus, MTTP ir derinti naujovių taikymą, atidžiau atsižvelgti į visų suinteresuotųjų subjektų teises paliekant atitinkamą laisvę fundamentaliesiems tyrimams, kadangi iš anksto dažnai neįmanoma numatyti mokslinių tyrimų programų praktinio pritaikymo galimybių, todėl juos atliekant negalima vadovautis vien galimybės juos taikyti pramonėje kriterijumi. Moksliniai tyrimai taip pat yra žinių ekonomikos ir Lisabonos strategijos pagrindas. |
| --- | --- |

3.5.2

Bendrijos sistema turėtų sudaryti galimybę geriau susieti fundamentaliuosius tyrimus, MTTP ir derinti naujovių taikymą, atidžiau atsižvelgti į visų suinteresuotųjų subjektų teises paliekant atitinkamą laisvę fundamentaliesiems tyrimams, kadangi iš anksto dažnai neįmanoma numatyti mokslinių tyrimų programų praktinio pritaikymo galimybių, todėl juos atliekant negalima vadovautis vien galimybės juos taikyti pramonėje kriterijumi. Moksliniai tyrimai taip pat yra žinių ekonomikos ir Lisabonos strategijos pagrindas.

| 3.5.3 | Laikydamosi šio požiūrio, valstybės narės turėtų ir toliau vadovautis geresnės teisėkūros programa, o kitoms suinteresuotiesiems subjektams (išradėjams, universitetams ir mokslinių tyrimų centrams, įmonėms ir galutiniams vartotojams) turi būti sudarytos galimybės gauti išsamią informaciją, kuri leistų priimti sprendimus dėl jų pramoninės nuosavybės teisių valdymo. |
| --- | --- |

3.5.3

Laikydamosi šio požiūrio, valstybės narės turėtų ir toliau vadovautis geresnės teisėkūros programa, o kitoms suinteresuotiesiems subjektams (išradėjams, universitetams ir mokslinių tyrimų centrams, įmonėms ir galutiniams vartotojams) turi būti sudarytos galimybės gauti išsamią informaciją, kuri leistų priimti sprendimus dėl jų pramoninės nuosavybės teisių valdymo.

3.6   Pramoninės nuosavybės teisių kokybė

Pramoninės nuosavybės teisių kokybė

| 3.6.1 | Komitetas pritaria Komisijos požiūriui, kad Europos pramoninės nuosavybės sistema turi skatinti mokslinius tyrimus, inovacijas bei žinių ir technologijų, atveriančių galimybes naujiems moksliniams tyrimams ir jų taikymui, sklaidą. |
| --- | --- |

3.6.1

Komitetas pritaria Komisijos požiūriui, kad Europos pramoninės nuosavybės sistema turi skatinti mokslinius tyrimus, inovacijas bei žinių ir technologijų, atveriančių galimybes naujiems moksliniams tyrimams ir jų taikymui, sklaidą.

3.7   Patentai

Patentai

| 3.7.1 | Reikėtų taip pat sudaryti geresnes galimybes disponuoti pramonine nuosavybe pasitelkus Bendrijos patentą ir neleisti „patentų troliams“ patentus naudoti apsaugos sistemai pažeisti. Pastarieji naudoja prastos kokybės patentus (sutapimai, dubliavimasis, ypač sudėtingi, o kartais ir nesuprantamai išdėstyti reikalavimai), kad pasisavintų svetimus išradimus, o tai užkerta kelią naujoms paraiškoms dėl patentų arba sukelia sumaištį, dėl kurios galiausiai pažeidžiamos konkurencijos taisyklės ir apsunkinamas teismų darbas, taip pat sunkiau gauti informaciją ir atlikti naujumo paieškas. |
| --- | --- |

3.7.1

Reikėtų taip pat sudaryti geresnes galimybes disponuoti pramonine nuosavybe pasitelkus Bendrijos patentą ir neleisti „patentų troliams“ patentus naudoti apsaugos sistemai pažeisti. Pastarieji naudoja prastos kokybės patentus (sutapimai, dubliavimasis, ypač sudėtingi, o kartais ir nesuprantamai išdėstyti reikalavimai), kad pasisavintų svetimus išradimus, o tai užkerta kelią naujoms paraiškoms dėl patentų arba sukelia sumaištį, dėl kurios galiausiai pažeidžiamos konkurencijos taisyklės ir apsunkinamas teismų darbas, taip pat sunkiau gauti informaciją ir atlikti naujumo paieškas.

| 3.7.2 | Bendrijos patentas turėtų būti suteikiamas tik tikriems aukštesnio (nei iki šiol padaryti išradimai) techninio lygio išradimams, kuriuos galima konkrečiai taikyti pramonėje. Paraiškos, kurios nėra susijusios su tikru, materialiu išradimu, neturėtų būti priimamos ir reikėtų skatinti kurti konkrečius vienas kitą papildančių patentų susivienijimus, kuriuos galima būtų įvairiai naudoti. Reikalavimai turėtų griežtai atitikti išradimo įkūnijamą technikos naujovę; patento naudojimo klausimai ir patentų savininkų konfliktų sprendimas turėtų būti uždaras. |
| --- | --- |

3.7.2

Bendrijos patentas turėtų būti suteikiamas tik tikriems aukštesnio (nei iki šiol padaryti išradimai) techninio lygio išradimams, kuriuos galima konkrečiai taikyti pramonėje. Paraiškos, kurios nėra susijusios su tikru, materialiu išradimu, neturėtų būti priimamos ir reikėtų skatinti kurti konkrečius vienas kitą papildančių patentų susivienijimus, kuriuos galima būtų įvairiai naudoti. Reikalavimai turėtų griežtai atitikti išradimo įkūnijamą technikos naujovę; patento naudojimo klausimai ir patentų savininkų konfliktų sprendimas turėtų būti uždaras.

| 3.7.3 | Siekiant pagerinti teikiamų paraiškų dėl patentų kokybę, būtina atlikti ekspertizes ir vadovautis elgesio kodeksais, kadangi nereikėtų užmiršti, kad išimtinės patento savininko teisės bus suteikiamos santykinai ilgam laikotarpiui su sąlyga, kad bus vykdoma sklaida, kuri sudarys sąlygas skleisti žinias, taip pat ir dauginti išradimus, kad įmonės būtų skatinamos teikti prašymus dėl licencijų. |
| --- | --- |

3.7.3

Siekiant pagerinti teikiamų paraiškų dėl patentų kokybę, būtina atlikti ekspertizes ir vadovautis elgesio kodeksais, kadangi nereikėtų užmiršti, kad išimtinės patento savininko teisės bus suteikiamos santykinai ilgam laikotarpiui su sąlyga, kad bus vykdoma sklaida, kuri sudarys sąlygas skleisti žinias, taip pat ir dauginti išradimus, kad įmonės būtų skatinamos teikti prašymus dėl licencijų.

| 3.7.4 | Be to, Komitetas mano, kad patento kokybė – tai esminė garantija licencijų prašytojams ir paskata taikyti naujoves, Komitetas pritaria Komisijos pasiūlymams šioje srityje dėl patentų nagrinėjimo mokslinės ir techninės sistemos kokybės svarbos, nacionalinių ir Europos tikrintojų bendradarbiavimo ir būtinybės įdarbinti kvalifikuotus tikrintojus, kadangi jie yra Bendrijos ekspertizės technologijų ir jų taikymo atramos taškas. Siekiant Bendrijos patento kokybės, labai svarbus žmogiškasis faktorius – tikrintojai ir kiti aukštos kvalifikacijos ekspertai, todėl Komisija turėtų skirti daugiau dėmesio šiam klausimui ir geriausiems specialistams užtikrinti moralines ir materialines sąlygas, būtinas kokybiškam paraiškų nagrinėjimui, kuris yra svarbus ir paraiškų teikėjams, ir pramonei. |
| --- | --- |

3.7.4

Be to, Komitetas mano, kad patento kokybė – tai esminė garantija licencijų prašytojams ir paskata taikyti naujoves, Komitetas pritaria Komisijos pasiūlymams šioje srityje dėl patentų nagrinėjimo mokslinės ir techninės sistemos kokybės svarbos, nacionalinių ir Europos tikrintojų bendradarbiavimo ir būtinybės įdarbinti kvalifikuotus tikrintojus, kadangi jie yra Bendrijos ekspertizės technologijų ir jų taikymo atramos taškas. Siekiant Bendrijos patento kokybės, labai svarbus žmogiškasis faktorius – tikrintojai ir kiti aukštos kvalifikacijos ekspertai, todėl Komisija turėtų skirti daugiau dėmesio šiam klausimui ir geriausiems specialistams užtikrinti moralines ir materialines sąlygas, būtinas kokybiškam paraiškų nagrinėjimui, kuris yra svarbus ir paraiškų teikėjams, ir pramonei.

| 3.7.5 | Valstybės narės, be nagrinėjimo išduodančios patentus ir todėl nesuteikiančios garantijų, turėtų, kaip siūlo Komisija, svarstyti išduodamų patentų kokybės klausimą. Komitetas šiuo klausimu mano, kad minėtos valstybės kai kuriais sudėtingais ir abejonių keliančiais atvejais turėtų kreiptis į tikrintojus arba nacionalinius ar netgi užsienio ekspertus dėl ekspertizės atlikimo ir užtikrinti geresnę nacionalinių patentų kokybę. |
| --- | --- |

3.7.5

Valstybės narės, be nagrinėjimo išduodančios patentus ir todėl nesuteikiančios garantijų, turėtų, kaip siūlo Komisija, svarstyti išduodamų patentų kokybės klausimą. Komitetas šiuo klausimu mano, kad minėtos valstybės kai kuriais sudėtingais ir abejonių keliančiais atvejais turėtų kreiptis į tikrintojus arba nacionalinius ar netgi užsienio ekspertus dėl ekspertizės atlikimo ir užtikrinti geresnę nacionalinių patentų kokybę.

| 3.7.6 | Patentų biurai taip pat turi griežtai stebėti, ar paisoma sričių, kurios nėra patentuojamos vadovaujantis Miuncheno konvencija ir kurioms priskiriami nepatentuojami moksliniai atradimai: kompiuterių programos, metodai, algoritmai ar žmogaus kūno dalys, pavyzdžiui, genai arba pan. (4) |
| --- | --- |

3.7.6

Patentų biurai taip pat turi griežtai stebėti, ar paisoma sričių, kurios nėra patentuojamos vadovaujantis Miuncheno konvencija ir kurioms priskiriami nepatentuojami moksliniai atradimai: kompiuterių programos, metodai, algoritmai ar žmogaus kūno dalys, pavyzdžiui, genai arba pan. (4)

4

| 3.7.7 | Jeigu Bendrijos patentas teoriškai galioja 20 metų (pagal TRIPS susitarimą), praktiškai vidutinė galiojimo trukmė svyruoja nuo 5–6 metų IRT srityje iki 20–25 metų vaistų srityje, t. y. paprastai vidutiniškai sudaro 10–12 m. Universalūs modeliai realiai egzistuoja dar trumpiau. |
| --- | --- |

3.7.7

Jeigu Bendrijos patentas teoriškai galioja 20 metų (pagal TRIPS susitarimą), praktiškai vidutinė galiojimo trukmė svyruoja nuo 5–6 metų IRT srityje iki 20–25 metų vaistų srityje, t. y. paprastai vidutiniškai sudaro 10–12 m. Universalūs modeliai realiai egzistuoja dar trumpiau.

3.8   Prekių ženklai

Prekių ženklai

| 3.8.1 | Komitetas pritaria Komisijos pasiūlymui atlikti išsamų Bendrijos prekių ženklų sistemos tyrimą ir norėtų, kad būtų plėtojamas Europos ir nacionalinių vidaus rinkos derinimo tarnybų bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

3.8.1

Komitetas pritaria Komisijos pasiūlymui atlikti išsamų Bendrijos prekių ženklų sistemos tyrimą ir norėtų, kad būtų plėtojamas Europos ir nacionalinių vidaus rinkos derinimo tarnybų bendradarbiavimas.

3.9   Kitos teisės

Kitos teisės

| 3.9.1 | EESRK taip pat pritaria pasiūlymui atlikti augalų veislių (nereikia sumaišyti su genetiškai modifikuotas organizmais) išvedimo vertinimą. Komitetas pritaria numatomoms viešosioms konsultacijoms dėl tipinių ne žemės ūkio produktų geografinių nuorodų apsaugos numatymo galimybių. |
| --- | --- |

3.9.1

EESRK taip pat pritaria pasiūlymui atlikti augalų veislių (nereikia sumaišyti su genetiškai modifikuotas organizmais) išvedimo vertinimą. Komitetas pritaria numatomoms viešosioms konsultacijoms dėl tipinių ne žemės ūkio produktų geografinių nuorodų apsaugos numatymo galimybių.

| 3.9.2 | EESRK atidžiai stebės, kaip tvarkomos saugomos kilmės vietos nuorodos ir saugomos geografinės nuorodos, suteikiamos žemės ūkio produktams ir spiritiniams gėrimams. Komitetas mano, kad šios saugomos nuorodos galėtų būti taikomos ir tam tikriems tipiškiems ne maisto produktams, pavyzdžiui, amatininkų dirbiniams, taip pat norėtų, kad ir kitos nuorodos, didinančios gaminių vertę, pavyzdžiui, įvardijančios jų ekologišką ar tvarią prigimtį, būtų nurodomos, kai tinkama, nuorodų etiketėse, nors jos nebūtinai yra sąlyga pirmiau minėtoms nuorodoms suteikti. |
| --- | --- |

3.9.2

EESRK atidžiai stebės, kaip tvarkomos saugomos kilmės vietos nuorodos ir saugomos geografinės nuorodos, suteikiamos žemės ūkio produktams ir spiritiniams gėrimams. Komitetas mano, kad šios saugomos nuorodos galėtų būti taikomos ir tam tikriems tipiškiems ne maisto produktams, pavyzdžiui, amatininkų dirbiniams, taip pat norėtų, kad ir kitos nuorodos, didinančios gaminių vertę, pavyzdžiui, įvardijančios jų ekologišką ar tvarią prigimtį, būtų nurodomos, kai tinkama, nuorodų etiketėse, nors jos nebūtinai yra sąlyga pirmiau minėtoms nuorodoms suteikti.

| 3.9.3 | Kalbant apie transporto priemonių atsarginių dalių antrinę rinką, kurią Komisija siūlo liberalizuoti, Komitetas nurodo, kad kyla tam tikras prieštaravimas tarp šios liberalizavimo politikos ir dizaino bei modelių apsaugos. Vis dėlto, Komitetas priėmė nuomonę, kurioje pritariama tokiai krypčiai (5). Bet kuriuo atveju reikia atkreipti dėmesį į tai, kad taip pažeidžiamas išimtinės teisės principas ir kad transporto priemonės gamintojams tenka prievolė tiekti originalias atsargines dalis per būtiną laikotarpį, kuri netaikoma kitiems gamintojams. Būtų logiška išsaugoti privalomos licencijos principą ir įpareigojimą naudoti tas pačias medžiagas, jeigu atsarginės dalys turi poveikio transporto priemonės struktūriniam tvirtumui. |
| --- | --- |

3.9.3

Kalbant apie transporto priemonių atsarginių dalių antrinę rinką, kurią Komisija siūlo liberalizuoti, Komitetas nurodo, kad kyla tam tikras prieštaravimas tarp šios liberalizavimo politikos ir dizaino bei modelių apsaugos. Vis dėlto, Komitetas priėmė nuomonę, kurioje pritariama tokiai krypčiai (5). Bet kuriuo atveju reikia atkreipti dėmesį į tai, kad taip pažeidžiamas išimtinės teisės principas ir kad transporto priemonės gamintojams tenka prievolė tiekti originalias atsargines dalis per būtiną laikotarpį, kuri netaikoma kitiems gamintojams. Būtų logiška išsaugoti privalomos licencijos principą ir įpareigojimą naudoti tas pačias medžiagas, jeigu atsarginės dalys turi poveikio transporto priemonės struktūriniam tvirtumui.

5

4.   Pramoninės nuosavybės teisės ir konkurencija

Pramoninės nuosavybės teisės ir konkurencija

| 4.1 | Kaip ir Pirmosios instancijos teismas, Komitetas mano, kad daugėjant prastos kokybės tam tikrų šalių išduotų nuosavybės teisės dokumentų, vis dažniau susiduriama su situacijomis, kai dėl taikytinų teisių prieštaravimų kylančias problemas reikėtų spręsti remiantis piktnaudžiavimo teisėmis teorija. Todėl reikėtų taikyti realų privalomo licencijavimo principą, kuriuo remiantis būtų galima paprasčiausiai numatyti, kad licencija privalo būti suteikiama už prieinamą kainą taikant vienodas ir nediskriminuojančias sąlygas. Bet kuriuo atveju su sritimis, kurių Europos teisė nėra įtraukusi, susiję arba labai prastos kokybės užsienio patentai neturėtų būti pripažįstami galiojančiais nuosavybės teisės dokumentais, suteikiančiais teisę kreiptis į teismą. |
| --- | --- |

4.1

Kaip ir Pirmosios instancijos teismas, Komitetas mano, kad daugėjant prastos kokybės tam tikrų šalių išduotų nuosavybės teisės dokumentų, vis dažniau susiduriama su situacijomis, kai dėl taikytinų teisių prieštaravimų kylančias problemas reikėtų spręsti remiantis piktnaudžiavimo teisėmis teorija. Todėl reikėtų taikyti realų privalomo licencijavimo principą, kuriuo remiantis būtų galima paprasčiausiai numatyti, kad licencija privalo būti suteikiama už prieinamą kainą taikant vienodas ir nediskriminuojančias sąlygas. Bet kuriuo atveju su sritimis, kurių Europos teisė nėra įtraukusi, susiję arba labai prastos kokybės užsienio patentai neturėtų būti pripažįstami galiojančiais nuosavybės teisės dokumentais, suteikiančiais teisę kreiptis į teismą.

| 4.2 | Komisija mano, kad standartų nustatymas padeda kurti palankesnes sąlygas pramonei, todėl Komitetas teigia, kad vartotojams ir MVĮ naudinga, kad būtų nustatomi standartai, ir kad jie turi būti nustatomi atvirai ir skaidriai. Komitetas pritaria Komisijos požiūriui, kad teisių į svarbią patentuotą technologiją, kuria remiantis vėliau nustatomas standartas, savininko nuosavybės teisės dokumentas įgyja pernelyg „išpūstą“ vertę, jei prieš nustatant standartą vykstančių konsultacijų metu toks subjektas nuslepia informaciją apie dokumentą. Už tokį elgesį turėtų būti taikomos sankcijos. |
| --- | --- |

4.2

Komisija mano, kad standartų nustatymas padeda kurti palankesnes sąlygas pramonei, todėl Komitetas teigia, kad vartotojams ir MVĮ naudinga, kad būtų nustatomi standartai, ir kad jie turi būti nustatomi atvirai ir skaidriai. Komitetas pritaria Komisijos požiūriui, kad teisių į svarbią patentuotą technologiją, kuria remiantis vėliau nustatomas standartas, savininko nuosavybės teisės dokumentas įgyja pernelyg „išpūstą“ vertę, jei prieš nustatant standartą vykstančių konsultacijų metu toks subjektas nuslepia informaciją apie dokumentą. Už tokį elgesį turėtų būti taikomos sankcijos.

| 4.3 | Būsimasis Bendrijos patentas turi būti aukštesnės kokybės, t.y. atitikti Komisijos įgyvendinant Europos strategiją nustatytus kriterijus, ir būti susijęs su specialia jurisdikcijos sistema, visų pirma siekiant išvengti „patento pasalos“ (angl. patent ambushes) ir kitų konkurencijos pažeidimų, kuriems dažniausiai naudojami prastos kokybės nuosavybės teisės dokumentai. Prasti patentai engia geruosius. |
| --- | --- |

4.3

Būsimasis Bendrijos patentas turi būti aukštesnės kokybės, t.y. atitikti Komisijos įgyvendinant Europos strategiją nustatytus kriterijus, ir būti susijęs su specialia jurisdikcijos sistema, visų pirma siekiant išvengti „patento pasalos“ (angl. patent ambushes) ir kitų konkurencijos pažeidimų, kuriems dažniausiai naudojami prastos kokybės nuosavybės teisės dokumentai. Prasti patentai engia geruosius.

| 4.4 | Komitetas su susidomėjimu vertina pasiūlymą atlikti tyrimą dėl pramoninės nuosavybės teisių ir standartų sąveikos skatinant inovacijas; jis taip pat dalyvaus numatytose konsultacijose dėl informacijos ir komunikacijos technologijų (IKT) standartizacijos, kuriose bus svarstomas ir minėtos sąveikos klausimas. |
| --- | --- |

4.4

Komitetas su susidomėjimu vertina pasiūlymą atlikti tyrimą dėl pramoninės nuosavybės teisių ir standartų sąveikos skatinant inovacijas; jis taip pat dalyvaus numatytose konsultacijose dėl informacijos ir komunikacijos technologijų (IKT) standartizacijos, kuriose bus svarstomas ir minėtos sąveikos klausimas.

| 4.5 | Dabartiniu naujų ir sudėtingų technologijų plėtojimo laikotarpiu, kai produkto gaminimas susijęs su daugeliu atradimų ir ne vienu išradimu ir patentu, būtina bendradarbiavimo strategija, pavyzdžiui, vystant abipusio licencijavimo sistemas arba patentų susivienijimus. Reikia siekti, kad būtų užtikrinta pusiausvyra tarp suinteresuotųjų subjektų ir būtų išvengta galimo konkurencijos iškreipimo ir kad nebūtų pažeistos „smulkiųjų išradėjų“, atsiduriančių greta milžiniškus patentų portfelius turinčių didelių įmonių, teisės. Kai kurios iš jų kasmet pateikia paraiškas dėl tūkstančių naujų patentų IKT srityje. |
| --- | --- |

4.5

Dabartiniu naujų ir sudėtingų technologijų plėtojimo laikotarpiu, kai produkto gaminimas susijęs su daugeliu atradimų ir ne vienu išradimu ir patentu, būtina bendradarbiavimo strategija, pavyzdžiui, vystant abipusio licencijavimo sistemas arba patentų susivienijimus. Reikia siekti, kad būtų užtikrinta pusiausvyra tarp suinteresuotųjų subjektų ir būtų išvengta galimo konkurencijos iškreipimo ir kad nebūtų pažeistos „smulkiųjų išradėjų“, atsiduriančių greta milžiniškus patentų portfelius turinčių didelių įmonių, teisės. Kai kurios iš jų kasmet pateikia paraiškas dėl tūkstančių naujų patentų IKT srityje.

5.   MVĮ

MVĮ

| 5.1 | Globalizuotoje rinkoje MVĮ ir LMĮ (6), jei jie turi savo prekių ženklų ir patentų, labai sudėtinga pastaruosius apsaugoti, kadangi daugelis šių įmonių yra subrangovai. Tačiau nemažai įmonių nesiryžta teikti paraiškų dėl patentų, kadangi joms trūksta informacijos arba jos vengia sistemos, kuri garsėja sudėtingumu ir brangumu. Kartais tam tikrose šalyse suteiktos išimtinės teisės pažeidžiamos gaminant klastotes kitose šalyse, kur patentų savininko teisės nėra užtikrinamos. |
| --- | --- |

5.1

Globalizuotoje rinkoje MVĮ ir LMĮ (6), jei jie turi savo prekių ženklų ir patentų, labai sudėtinga pastaruosius apsaugoti, kadangi daugelis šių įmonių yra subrangovai. Tačiau nemažai įmonių nesiryžta teikti paraiškų dėl patentų, kadangi joms trūksta informacijos arba jos vengia sistemos, kuri garsėja sudėtingumu ir brangumu. Kartais tam tikrose šalyse suteiktos išimtinės teisės pažeidžiamos gaminant klastotes kitose šalyse, kur patentų savininko teisės nėra užtikrinamos.

6

| 5.2 | Taigi, dažnai vis dar pasikliaujama gamybos paslapties saugojimu, bet turint omenyje cheminę gaminių analizę arba pramoninio šnipinėjimo mastą, paslaptis išlaikyti pavyksta ne visada. Pavyzdžiui, kvepalų gamybos srityje nebuvo patentų, kadangi būtų tekę paskelbti jų komponentų cheminę formulę. Šiandien dėl modernių analizės būdų minėta apsauga, kai saugoma paslaptis, yra nebeveiksminga, todėl reikėtų teisinėmis priemonėmis užtikrinti deramą sudėtingų gaminių apsaugą, pavyzdžiui, nustatyti tam tikras autorių teises. |
| --- | --- |

5.2

Taigi, dažnai vis dar pasikliaujama gamybos paslapties saugojimu, bet turint omenyje cheminę gaminių analizę arba pramoninio šnipinėjimo mastą, paslaptis išlaikyti pavyksta ne visada. Pavyzdžiui, kvepalų gamybos srityje nebuvo patentų, kadangi būtų tekę paskelbti jų komponentų cheminę formulę. Šiandien dėl modernių analizės būdų minėta apsauga, kai saugoma paslaptis, yra nebeveiksminga, todėl reikėtų teisinėmis priemonėmis užtikrinti deramą sudėtingų gaminių apsaugą, pavyzdžiui, nustatyti tam tikras autorių teises.

| 5.3 | Kadangi dvejojama teikti paraiškas dėl patentų, pavyzdžiui, dėl paraiškos gauti dabartinį Europos patentą teikimo ir šio patento atnaujinimo rinkliavos, tai tampa kliūtimi technologijų perdavimui, kadangi suinteresuotieji investuotojai negali įsigyti licencijų, o tai nuostolinga Europos ekonomikai. Taigi, MVĮ ir LMĮ reikia remti ir jas skatinti pasirūpinti pramoninės nuosavybės teisėmis ir jomis naudotis, kai įgyvendinamos ekonominės strategijos, susijusios su įvairiomis toje pačioje veiklos srityje veikiančiomis ir nuosavybės teisės dokumentus turinčiomis įmonėmis, kad tokiu būdu būtų įgyvendinti keliais skirtingais atradimais grindžiami išradimai. Bet kuriuo atveju pramoninės nuosavybės teisės dokumentų savininkas turi daugiau galimybių sudominti investuotojus arba gauti kreditų savo veiklai plėtoti. |
| --- | --- |

5.3

Kadangi dvejojama teikti paraiškas dėl patentų, pavyzdžiui, dėl paraiškos gauti dabartinį Europos patentą teikimo ir šio patento atnaujinimo rinkliavos, tai tampa kliūtimi technologijų perdavimui, kadangi suinteresuotieji investuotojai negali įsigyti licencijų, o tai nuostolinga Europos ekonomikai. Taigi, MVĮ ir LMĮ reikia remti ir jas skatinti pasirūpinti pramoninės nuosavybės teisėmis ir jomis naudotis, kai įgyvendinamos ekonominės strategijos, susijusios su įvairiomis toje pačioje veiklos srityje veikiančiomis ir nuosavybės teisės dokumentus turinčiomis įmonėmis, kad tokiu būdu būtų įgyvendinti keliais skirtingais atradimais grindžiami išradimai. Bet kuriuo atveju pramoninės nuosavybės teisės dokumentų savininkas turi daugiau galimybių sudominti investuotojus arba gauti kreditų savo veiklai plėtoti.

| 5.4 | Komitetas jau ne kartą pabrėžė, kad Europos pramonei reikia kokybiškų patentų už prieinamą kainą, kurie galiotų visose Bendrijos šalyse ir galėtų tapti vidaus rinkos postūmiu. |
| --- | --- |

5.4

Komitetas jau ne kartą pabrėžė, kad Europos pramonei reikia kokybiškų patentų už prieinamą kainą, kurie galiotų visose Bendrijos šalyse ir galėtų tapti vidaus rinkos postūmiu.

| 5.5 | Taip pat reikia greitai veikiančios ir nebrangios ginčų sprendimo sistemos; reikėtų skatinti tam tikrus konfliktus spręsti tarpininkavimo būdu. Arbitražas yra dar viena galimybė. Savo ruožtu būtina specializuota teisminė patentų sistema, lengvai prieinama ir greitai veikianti, kad netaptų kliūtimi ekonominei veiklai. |
| --- | --- |

5.5

Taip pat reikia greitai veikiančios ir nebrangios ginčų sprendimo sistemos; reikėtų skatinti tam tikrus konfliktus spręsti tarpininkavimo būdu. Arbitražas yra dar viena galimybė. Savo ruožtu būtina specializuota teisminė patentų sistema, lengvai prieinama ir greitai veikianti, kad netaptų kliūtimi ekonominei veiklai.

| 5.6 | Minėti klausimai yra bendro intereso klausimai, todėl nesuprantama, kodėl jie neišsprendžiami šitiek metų; reikia pripažinti, kad dabartinė sistema labai stambioms įmonėms sudaro galimybę teikti paraiškas dėl patentų, EPT bei nacionaliniai valstybių narių patentų biurai iš to gauna daug pajamų. Bet tai nėra sistemos tikslas, t.y. skatinti naujovių diegimą ir pramonės vystymą įmonių labui, kurti naujas darbo vietas kvalifikuotiems darbuotojams, net jei prireiktų papildomų išlaidų novatoriškoms įmonėms ir asmenims išduotų nuosavybės teisės dokumentų veiksmingumui ir išplėtimui. |
| --- | --- |

5.6

Minėti klausimai yra bendro intereso klausimai, todėl nesuprantama, kodėl jie neišsprendžiami šitiek metų; reikia pripažinti, kad dabartinė sistema labai stambioms įmonėms sudaro galimybę teikti paraiškas dėl patentų, EPT bei nacionaliniai valstybių narių patentų biurai iš to gauna daug pajamų. Bet tai nėra sistemos tikslas, t.y. skatinti naujovių diegimą ir pramonės vystymą įmonių labui, kurti naujas darbo vietas kvalifikuotiems darbuotojams, net jei prireiktų papildomų išlaidų novatoriškoms įmonėms ir asmenims išduotų nuosavybės teisės dokumentų veiksmingumui ir išplėtimui.

| 5.7 | Komitetas yra įsitikinęs, kad asmenys, kurie įmonėje tiesiogiai dalyvauja įgyvendinant naujoves ir teikiant paraiškas dėl patentų, turėtų įgyti teisę į tam tikrą dalį pajamų, gautų naudojantis jų išradimais (etatinio išradėjo problema arba „darbas už užmokestį“); tokia praktika egzistuoja kai kuriose šalyse, bet turėtų būti taikoma plačiau, kad taptų stipriu inovacijų postūmiu. |
| --- | --- |

5.7

Komitetas yra įsitikinęs, kad asmenys, kurie įmonėje tiesiogiai dalyvauja įgyvendinant naujoves ir teikiant paraiškas dėl patentų, turėtų įgyti teisę į tam tikrą dalį pajamų, gautų naudojantis jų išradimais (etatinio išradėjo problema arba „darbas už užmokestį“); tokia praktika egzistuoja kai kuriose šalyse, bet turėtų būti taikoma plačiau, kad taptų stipriu inovacijų postūmiu.

6.   Intelektinės nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimas

Intelektinės nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimas

| 6.1 | Komitetas savo poziciją jau yra išsamiai pateikęs įvairiose nuomonėse dėl intelektinės nuosavybės teisių (INT) vykdymo ir kovos su piratavimu ir klastojimu, ir ypač nori atkreipti dėmesį į vieną jų, skirtą minėtiems klausimams (7). |
| --- | --- |

6.1

Komitetas savo poziciją jau yra išsamiai pateikęs įvairiose nuomonėse dėl intelektinės nuosavybės teisių (INT) vykdymo ir kovos su piratavimu ir klastojimu, ir ypač nori atkreipti dėmesį į vieną jų, skirtą minėtiems klausimams (7).

7

| 6.2 | Valstybės narės, išdavusios intelektinės nuosavybės teisės dokumentus, privalo gerbti jais suteikiamas išimtines teises laikydamosi bendro principo dėl piktnaudžiavimo teisėmis išimties. Klastojimas, grubus novatoriškų įmonių ekonominių interesų pažeidimas kenkia Bendrijos pramonės įvaizdžiui ir kelia didelį pavojų vartotojams. Be to, MVĮ ypač sunku pačioms apginti savo teises, todėl joms reikia konkrečios pagalbos. |
| --- | --- |

6.2

Valstybės narės, išdavusios intelektinės nuosavybės teisės dokumentus, privalo gerbti jais suteikiamas išimtines teises laikydamosi bendro principo dėl piktnaudžiavimo teisėmis išimties. Klastojimas, grubus novatoriškų įmonių ekonominių interesų pažeidimas kenkia Bendrijos pramonės įvaizdžiui ir kelia didelį pavojų vartotojams. Be to, MVĮ ypač sunku pačioms apginti savo teises, todėl joms reikia konkrečios pagalbos.

| 6.3 | Teisės aktų, jurisdikcijos ir muitinių kontrolės prie išorinių Sąjungos sienų kokybė yra ypač svarbu kovojant su padirbinėjimu. |
| --- | --- |

6.3

Teisės aktų, jurisdikcijos ir muitinių kontrolės prie išorinių Sąjungos sienų kokybė yra ypač svarbu kovojant su padirbinėjimu.

| 6.4 | Taigi, Komitetas pritaria, kad būtų griežtai laikomasi Briuselio I reglamento ir tuo tikslu plėtojamas teismų ir muitinių bendradarbiavimas. Vienoje valstybėje narėje paskelbti galutinių teismo sprendimų turėtų būti laikomasi visose kitose valstybėse narėse netaikant exequatur procedūros. |
| --- | --- |

6.4

Taigi, Komitetas pritaria, kad būtų griežtai laikomasi Briuselio I reglamento ir tuo tikslu plėtojamas teismų ir muitinių bendradarbiavimas. Vienoje valstybėje narėje paskelbti galutinių teismo sprendimų turėtų būti laikomasi visose kitose valstybėse narėse netaikant exequatur procedūros.

| 6.5 | Vadovaujantis Bendrijos teisės aktais, Komisijos propaguojama visiška netolerancija pramoninės nuosavybės teisių ir autorių teisių pažeidimams neatsiejama nuo pažeidėjų vykdomos komercinės klastočių arba kopijų gamybos, kaip Komitetas jau minėjo savo ankstesnėse nuomonėse. INT apsauga gali būti užtikrinama tik įvairiomis baudžiamosiomis priemonėmis. Norint įveikti pramonę, kuri yra našta valstybių narių augimui ir užimtumui, reikia imtis priemonių prieš didžiuosius klastočių gamintojus ir su mafija susijusias klastojimo struktūras. |
| --- | --- |

6.5

Vadovaujantis Bendrijos teisės aktais, Komisijos propaguojama visiška netolerancija pramoninės nuosavybės teisių ir autorių teisių pažeidimams neatsiejama nuo pažeidėjų vykdomos komercinės klastočių arba kopijų gamybos, kaip Komitetas jau minėjo savo ankstesnėse nuomonėse. INT apsauga gali būti užtikrinama tik įvairiomis baudžiamosiomis priemonėmis. Norint įveikti pramonę, kuri yra našta valstybių narių augimui ir užimtumui, reikia imtis priemonių prieš didžiuosius klastočių gamintojus ir su mafija susijusias klastojimo struktūras.

| 6.6 | Taip pat labai svarbu šviesti ir informuoti vartotojus, kurie turi žinoti kokiomis sąlygomis, pavyzdžiui, naudojant vaikų darbą arba tam tikras priverstinio darbo formas, gaminamos klastotės. Juos reikia įspėti, koks pavojus gresia įsigyjant tam tikrus gaminius, pavyzdžiui, vaistus interneto svetainėse, kur dažniausiai siūlomos klastotės, galinčios kelti grėsmę sveikatai. |
| --- | --- |

6.6

Taip pat labai svarbu šviesti ir informuoti vartotojus, kurie turi žinoti kokiomis sąlygomis, pavyzdžiui, naudojant vaikų darbą arba tam tikras priverstinio darbo formas, gaminamos klastotės. Juos reikia įspėti, koks pavojus gresia įsigyjant tam tikrus gaminius, pavyzdžiui, vaistus interneto svetainėse, kur dažniausiai siūlomos klastotės, galinčios kelti grėsmę sveikatai.

7.   Tarptautinė dimensija

Tarptautinė dimensija

| 7.1 | Būtina tarptautiniu lygiu pradėti įgyvendinti strategiją, kuria siekiama užtikrinti Europos intelektinės nuosavybės teisių laikymąsi tiek Europoje, tiek ir trečiosiose šalyse kovojant su klastojimu ir piratavimu. Tuo pat metu Europa turėtų stengtis skatinti tvarių technologijų perdavimą besivystančioms šalims. |
| --- | --- |

7.1

Būtina tarptautiniu lygiu pradėti įgyvendinti strategiją, kuria siekiama užtikrinti Europos intelektinės nuosavybės teisių laikymąsi tiek Europoje, tiek ir trečiosiose šalyse kovojant su klastojimu ir piratavimu. Tuo pat metu Europa turėtų stengtis skatinti tvarių technologijų perdavimą besivystančioms šalims.

| 7.2 | Tarptautinės sutartys dėl prekių ženklų, patentų arba autorių teisių įgyvendinamos pagal senas sutarčių teisės taisykles (Vienos konvenciją). Komitetas apgailestauja, kad trūksta skaidrumo. Nepakanka to, kad nacionalinėms delegacijoms talkintų geriausi ekspertai, reikia Europos strategijos, ypač saugomiems nuosavybės teisės dokumentams keliamų kokybės reikalavimų klausimu. Į tokias derybas reikėtų aktyviau įtraukti pilietinę visuomenę ir jos organizacijas, kad Europos Sąjungos ekonominiai partneriai žinotų, kad „Europos delegacijos“ yra plačiai palaikomos, kadangi buvo surengtos išankstinės konsultacijos ir sudaryta galimybė sekti derybas, kurios gali tęstis ne vienerius metus. |
| --- | --- |

7.2

Tarptautinės sutartys dėl prekių ženklų, patentų arba autorių teisių įgyvendinamos pagal senas sutarčių teisės taisykles (Vienos konvenciją). Komitetas apgailestauja, kad trūksta skaidrumo. Nepakanka to, kad nacionalinėms delegacijoms talkintų geriausi ekspertai, reikia Europos strategijos, ypač saugomiems nuosavybės teisės dokumentams keliamų kokybės reikalavimų klausimu. Į tokias derybas reikėtų aktyviau įtraukti pilietinę visuomenę ir jos organizacijas, kad Europos Sąjungos ekonominiai partneriai žinotų, kad „Europos delegacijos“ yra plačiai palaikomos, kadangi buvo surengtos išankstinės konsultacijos ir sudaryta galimybė sekti derybas, kurios gali tęstis ne vienerius metus.

| 7.3 | Bendroje ekonominėje erdvėje turėtų dominuoti tvaraus vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo siekiant jį užtikrinti kriterijai. Vykstant bet kokioms deryboms reikėtų dėti pastangas rasti piliečių lūkesčius ir atitinkamų organizacijų interesus tenkinančius sprendimus. |
| --- | --- |

7.3

Bendroje ekonominėje erdvėje turėtų dominuoti tvaraus vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo siekiant jį užtikrinti kriterijai. Vykstant bet kokioms deryboms reikėtų dėti pastangas rasti piliečių lūkesčius ir atitinkamų organizacijų interesus tenkinančius sprendimus.

8.   Galutinės pastabos

Galutinės pastabos

| 8.1 | Komitetas pritaria Komisijos pasiūlytai strategijai, bet su tam tikromis pirmiau išdėstytomis išlygomis ir pasiūlymais. |
| --- | --- |

8.1

Komitetas pritaria Komisijos pasiūlytai strategijai, bet su tam tikromis pirmiau išdėstytomis išlygomis ir pasiūlymais.

| 8.2 | Jis puikiai supranta, su kokiomis kliūtimis ir sunkumais susiduria sudėtingos ir daug kainuojančios reformos. Tačiau yra įsitikinęs, kad tvarus augimas, kurį Europos apsaugos sistema sugebės užtikrinti, duos mokestinių pajamų. |
| --- | --- |

8.2

Jis puikiai supranta, su kokiomis kliūtimis ir sunkumais susiduria sudėtingos ir daug kainuojančios reformos. Tačiau yra įsitikinęs, kad tvarus augimas, kurį Europos apsaugos sistema sugebės užtikrinti, duos mokestinių pajamų.

| 8.3 | Bendrijos patentas taps nauju postūmiu investicijoms į novatoriškas technologijas. |
| --- | --- |

8.3

Bendrijos patentas taps nauju postūmiu investicijoms į novatoriškas technologijas.

| 8.4 | Šioje srityje Komitetas ir toliau rems visas konkrečias Bendrijos iniciatyvas, kurių tikslas bus tobulinti taikomą teisę, konfliktų sprendimą, pramoninės nuosavybės teisės dokumentų savininkų apsaugą kovojant su mafijai pavaldžiomis organizacijomis, atsakingomis už klastojimo veiklą. Jis dar kartą pabrėžia, kaip skubu rasti įmonių ir piliečių pernelyg ilgai laukiamus sprendimus. |
| --- | --- |

8.4

Šioje srityje Komitetas ir toliau rems visas konkrečias Bendrijos iniciatyvas, kurių tikslas bus tobulinti taikomą teisę, konfliktų sprendimą, pramoninės nuosavybės teisės dokumentų savininkų apsaugą kovojant su mafijai pavaldžiomis organizacijomis, atsakingomis už klastojimo veiklą. Jis dar kartą pabrėžia, kaip skubu rasti įmonių ir piliečių pernelyg ilgai laukiamus sprendimus.

2009 m. birželio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  SEC(2009) 330 galutinis, 2009 3 20.

1

(2)  OL C 116, 1999 4 28, p. 25 (pranešėjas Henri Malosse) ir OL C 221, 2001 8 7, p. 20 (pranešėjas Henri Malosse).

2

(3)  OL C 155, 2001 5 29, p. 80 (pranešėjas John Simpson), OL C 225, 2004 4 30, p. 81 (pranešėjas Daniel Retureau).

3

(4)  Taikant Biotechnologijų direktyvoje (direktyva 98/44/EB) nustatytus patikslinimus dėl tam tikrų izoliuotų genų.

4

(5)  OL C 286, 2005 11 17, p. 8 (pranešėjas Virgilio Ranocchiari).

5

(6)  Labai mažos įmonės (LMĮ) ir mikroįmonės.

6

(7)  OL C 16, 1999 4 28, p. 35 (pranešėjas Henri Malosse).

7

---

| 16.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/13

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui „Strateginis Europos tarptautinio mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo planas“

COM(2008) 588 galutinis

2009/C 306/03

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. rugsėjo 24 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl strateginio Europos tarptautinio mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo plano“

„Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. gegužės 19 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Gerd WOLF.“

„Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. gegužės 19 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Gerd WOLF.“

454-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11d. (2009 m. birželio 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 111 narių balsavus vieningai.

1.   Santrauka ir rekomendacijos

Santrauka ir rekomendacijos

| 1.1 | Tarptautinis bendradarbiavimas mokslo srityje daro platų ir neabejotinai teigiamą poveikį bendradarbiaujančių partnerių mokslo ir technikos pažangai ir gerina tautų savitarpio supratimą. Tai pasakytina ne tik apie Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE), bet ir apievisą pasaulį. |
| --- | --- |

1.1

Tarptautinis bendradarbiavimas mokslo srityje daro platų ir neabejotinai teigiamą poveikį bendradarbiaujančių partnerių mokslo ir technikos pažangai ir gerina tautų savitarpio supratimą. Tai pasakytina ne tik apie Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE), bet ir apievisą pasaulį.

| 1.2 | Todėl Komitetas džiaugiasi Komisijos komunikatu ir pritaria jo pagrindiniams tikslams. Taip pat jis džiaugiasi ir remia 2008 m. gruodžio 2 d. Konkurencingumo tarybos nutarimus (1) ir juose priimtą sprendimą sudaryti aukšto lygio darbo grupę (speciali Mokslinių ir techninių tyrimų komiteto CREST struktūra). |
| --- | --- |

1.2

Todėl Komitetas džiaugiasi Komisijos komunikatu ir pritaria jo pagrindiniams tikslams. Taip pat jis džiaugiasi ir remia 2008 m. gruodžio 2 d. Konkurencingumo tarybos nutarimus (1) ir juose priimtą sprendimą sudaryti aukšto lygio darbo grupę (speciali Mokslinių ir techninių tyrimų komiteto CREST struktūra).

1

| 1.3 | Komitetas pritaria Komisijos ketinimui pasiekti, kad būtų parengtas koordinuotas valstybių narių metodas sudaryti bendruosius tarptautinius susitarimus, kad kartu planuojant mokslinių tyrimų programas ir rengiant Aštuntąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programą (8-oji BP) būtų tinkamai atsižvelgta į svarbiausias tarptautinio bendradarbiavimo temines sritis. |
| --- | --- |

1.3

Komitetas pritaria Komisijos ketinimui pasiekti, kad būtų parengtas koordinuotas valstybių narių metodas sudaryti bendruosius tarptautinius susitarimus, kad kartu planuojant mokslinių tyrimų programas ir rengiant Aštuntąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programą (8-oji BP) būtų tinkamai atsižvelgta į svarbiausias tarptautinio bendradarbiavimo temines sritis.

| 1.4 | Viena vertus, aptariami svarbiausi klausimai, pvz., mokslininkų judumas arba susitarimai dėl intelektinės nuosavybės, kita vertus, asmeninės iniciatyvos skatinimas, parama specializuotoms konferencijoms kaip žinių keitimosi ir komunikacijos platformoms, taip pat kalbama apie būtiną Europos mokslinių tyrimų erdvės patrauklumą. |
| --- | --- |

1.4

Viena vertus, aptariami svarbiausi klausimai, pvz., mokslininkų judumas arba susitarimai dėl intelektinės nuosavybės, kita vertus, asmeninės iniciatyvos skatinimas, parama specializuotoms konferencijoms kaip žinių keitimosi ir komunikacijos platformoms, taip pat kalbama apie būtiną Europos mokslinių tyrimų erdvės patrauklumą.

| 1.5 | Komiteto nuomone, Komisija – laikantis subsidiarumo principo – atlieka išskirtinį vaidmenį sudarant tarptautinius susitarimus dėl stambių mokslinių ir techninių infrastruktūrų, kurių sąnaudos (statybos ir eksploatacijos) ir naudojimas paprastai viršija vienos valstybės narės galimybes ir todėl yra būdinga Bendrijos užduotis. Todėl Komitetas taip pat remia tikslą kurti tarptautines mokslinių tyrimų infrastruktūras (tai jau padaryta ITER atveju) arba įtraukti tarptautinius partnerius į Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras. |
| --- | --- |

1.5

Komiteto nuomone, Komisija – laikantis subsidiarumo principo – atlieka išskirtinį vaidmenį sudarant tarptautinius susitarimus dėl stambių mokslinių ir techninių infrastruktūrų, kurių sąnaudos (statybos ir eksploatacijos) ir naudojimas paprastai viršija vienos valstybės narės galimybes ir todėl yra būdinga Bendrijos užduotis. Todėl Komitetas taip pat remia tikslą kurti tarptautines mokslinių tyrimų infrastruktūras (tai jau padaryta ITER atveju) arba įtraukti tarptautinius partnerius į Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras.

| 1.6 | Komitetas pritaria Komisijos pasiūlymui pabrėžti IRT (informacines ir ryšių technologijas) kaip tarptautinio bendradarbiavimo klausimą ir kartu rekomenduoja įvesti naują kategoriją „IRT mokslui ir tyrimams“. Be to, Komitetas rekomenduoja ne mažiau dėmesio skirti kitiems pasaulinės svarbos klausimams kaip energija, klimatas, aplinka ir sveikata. Tačiau dėl to kiti klausimai, ypač fundamentiniai tyrimai, neturėtų būti išbraukti iš tarptautinio bendradarbiavimo. |
| --- | --- |

1.6

Komitetas pritaria Komisijos pasiūlymui pabrėžti IRT (informacines ir ryšių technologijas) kaip tarptautinio bendradarbiavimo klausimą ir kartu rekomenduoja įvesti naują kategoriją „IRT mokslui ir tyrimams“. Be to, Komitetas rekomenduoja ne mažiau dėmesio skirti kitiems pasaulinės svarbos klausimams kaip energija, klimatas, aplinka ir sveikata. Tačiau dėl to kiti klausimai, ypač fundamentiniai tyrimai, neturėtų būti išbraukti iš tarptautinio bendradarbiavimo.

| 1.7 | Komitetas pabrėžia, kad tarptautinio bendradarbiavimo sėkmė labiausiai priklauso nuo Europos mokslinių tyrimų erdvės patrauklumo ir nuo Europos universitetų ir mokslinio tyrimo įstaigų veiklos rezultatų. Tam būtinos priemonės yra svarbiausi Lisabonos strategijos elementai. Todėl dar svarbiau atsižvelgiant į dabartinę finansų ir ekonomikos krizę vykdyti anticiklinę politiką ir naudojantis visomis finansinėmis ir struktūrinėmis priemonėmis stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir jos pagrindus, įskaitant tarptautinį aspektą, ir padaryti ją patrauklesnę. |
| --- | --- |

1.7

Komitetas pabrėžia, kad tarptautinio bendradarbiavimo sėkmė labiausiai priklauso nuo Europos mokslinių tyrimų erdvės patrauklumo ir nuo Europos universitetų ir mokslinio tyrimo įstaigų veiklos rezultatų. Tam būtinos priemonės yra svarbiausi Lisabonos strategijos elementai. Todėl dar svarbiau atsižvelgiant į dabartinę finansų ir ekonomikos krizę vykdyti anticiklinę politiką ir naudojantis visomis finansinėmis ir struktūrinėmis priemonėmis stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir jos pagrindus, įskaitant tarptautinį aspektą, ir padaryti ją patrauklesnę.

2.   Komisijos komunikatas

Komisijos komunikatas

| 2.1 | Šiame komunikate pateikiamas strateginis Europos tarptautinio mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo planas siekiant:






  — | geriau koordinuoti valstybių narių ir Europos bendrijos veiksmus, skirtus strateginiam bendradarbiavimui mokslo ir technologijų srityje ir informacinės visuomenės dialogui su partneriais visame pasaulyje stiprinti, |
| --- | --- | --- |

2.1

Šiame komunikate pateikiamas strateginis Europos tarptautinio mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo planas siekiant:

—

geriau koordinuoti valstybių narių ir Europos bendrijos veiksmus, skirtus strateginiam bendradarbiavimui mokslo ir technologijų srityje ir informacinės visuomenės dialogui su partneriais visame pasaulyje stiprinti,

| — | padidinti sąveiką tarp valdžios institucijų, pramonės ir pilietinės visuomenės, kad ES veiksmai šiose politikos srityse būtų efektyvesni, |
| --- | --- |

—

padidinti sąveiką tarp valdžios institucijų, pramonės ir pilietinės visuomenės, kad ES veiksmai šiose politikos srityse būtų efektyvesni,

| — | lengviau naudotis žiniomis bei ištekliais ir sudaryti daugiau galimybių patekti į rinkas visame pasaulyje, |
| --- | --- |

—

lengviau naudotis žiniomis bei ištekliais ir sudaryti daugiau galimybių patekti į rinkas visame pasaulyje,

| — | sutelkus išteklius daryti teigiamą poveikį pasaulinei mokslinės ir technologinės veiklos darbotvarkei, |
| --- | --- |

—

sutelkus išteklius daryti teigiamą poveikį pasaulinei mokslinės ir technologinės veiklos darbotvarkei,

| — | pagerinti bendrąsias tarptautinių mokslinių tyrimų sąlygas, |
| --- | --- |

—

pagerinti bendrąsias tarptautinių mokslinių tyrimų sąlygas,

| — | Europos mokslo darbuotojams ir universitetams sudaryti geresnes sąlygas dirbti su geriausiais mokslininkais ir naudotis geriausiomis mokslinių tyrimų infrastruktūromis visame pasaulyje, |
| --- | --- |

—

Europos mokslo darbuotojams ir universitetams sudaryti geresnes sąlygas dirbti su geriausiais mokslininkais ir naudotis geriausiomis mokslinių tyrimų infrastruktūromis visame pasaulyje,

| — | sustiprinti Europos elektroninių ryšių ir kitų pažangiųjų technologijų pramonės pozicijas pasaulyje. |
| --- | --- |

—

sustiprinti Europos elektroninių ryšių ir kitų pažangiųjų technologijų pramonės pozicijas pasaulyje.

| 2.2 | Šis komunikatas yra atsakas į Tarybos 2008 m. vasario mėnesio išvadas, ir jis yra viena iš penkių Komisijos iniciatyvų dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) ateities. Siūlomu planu bus prisidėta prie laisvo žinių judėjimo (vadinamosios penktosios ES laisvės), pasauliniu mastu, pagerins visame pasaulyje Europos įvaizdį mokslo ir technologijų srityje ir padės skleisti Europos praktinę patirtį IRT (informacijos ir ryšių technologijų) srityje. |
| --- | --- |

2.2

Šis komunikatas yra atsakas į Tarybos 2008 m. vasario mėnesio išvadas, ir jis yra viena iš penkių Komisijos iniciatyvų dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) ateities. Siūlomu planu bus prisidėta prie laisvo žinių judėjimo (vadinamosios penktosios ES laisvės), pasauliniu mastu, pagerins visame pasaulyje Europos įvaizdį mokslo ir technologijų srityje ir padės skleisti Europos praktinę patirtį IRT (informacijos ir ryšių technologijų) srityje.

| 2.3 | Mokslo darbuotojų judumas yra svarbiausias aspektas. |
| --- | --- |

2.3

Mokslo darbuotojų judumas yra svarbiausias aspektas.

| 2.4 | Bendradarbiavimas su mokslo srityje pažengusiais partneriais skirsis nuo bendradarbiavimo su šalimis, kuriose mokslinė bazė dar tik kuriama; tačiau abiejų rūšių bendradarbiavimas yra reikalingas. |
| --- | --- |

2.4

Bendradarbiavimas su mokslo srityje pažengusiais partneriais skirsis nuo bendradarbiavimo su šalimis, kuriose mokslinė bazė dar tik kuriama; tačiau abiejų rūšių bendradarbiavimas yra reikalingas.

| 2.5 | Be to, bus pradėtas dialogas mokslo ir technologijų tema su šalimis, reiškiančiomis ypatingą norą prisijungti prie Septintosios bendrosios programos. |
| --- | --- |

2.5

Be to, bus pradėtas dialogas mokslo ir technologijų tema su šalimis, reiškiančiomis ypatingą norą prisijungti prie Septintosios bendrosios programos.

| 2.6 | Kadangi didžiausią investicijų į MTTP, finansuojamų iš viešųjų lėšų, dalį skiria valstybės narės, ES gali veiksmingai prisidėti prie tarptautinio bendradarbiavimo tik stiprindama valstybių narių ir Europos Bendrijos partnerystę. |
| --- | --- |

2.6

Kadangi didžiausią investicijų į MTTP, finansuojamų iš viešųjų lėšų, dalį skiria valstybės narės, ES gali veiksmingai prisidėti prie tarptautinio bendradarbiavimo tik stiprindama valstybių narių ir Europos Bendrijos partnerystę.

3.   Komiteto pastabos

Komiteto pastabos

| 3.1 | Įžanga. Komitetas dar 2000 m. savo nuomonėje dėl Komisijos komunikato „Europos mokslinių tyrimų erdvės link“ (2) atkreipė dėmesį į svarbiausią požymį, apibūdinantį gamtos mokslų tyrimus: „Jų metodika ir su tuo susijusios mokslo sąvokos yra bendros visoms tautoms. Tad yra tik viena pasaulinė (gamtos) mokslo kultūra ir tik viena mokslo sąvokų kalba ir su tuo susijusios bendros vertybės. ...Tik tai leidžia keistis žiniomis tarptautiniu mastu ir bendradarbiauti pasauliniu mastu“. |
| --- | --- |

3.1

Įžanga. Komitetas dar 2000 m. savo nuomonėje dėl Komisijos komunikato „Europos mokslinių tyrimų erdvės link“ (2) atkreipė dėmesį į svarbiausią požymį, apibūdinantį gamtos mokslų tyrimus: „Jų metodika ir su tuo susijusios mokslo sąvokos yra bendros visoms tautoms. Tad yra tik viena pasaulinė (gamtos) mokslo kultūra ir tik viena mokslo sąvokų kalba ir su tuo susijusios bendros vertybės. ...Tik tai leidžia keistis žiniomis tarptautiniu mastu ir bendradarbiauti pasauliniu mastu“.

Įžanga

2

| 3.2 | Išeities taškas. Džiugu, kad daugelyje valstybių narių jau keletą dešimtmečių vyksta platus tarptautinis, t. y. už ES ribų išeinantis, bendradarbiavimas mokslo ir technikos srityje tiek tarp įmonių („global players“), tiek tarp viešosios valdžios remiamų mokslinių tyrimų institucijų ir jų tyrimo grupių. Svarbų katalizatoriaus vaidmenį atlieka įvairios mokslo ir technikos draugijos (3), specialios tarptautinės organizacijos, pvz., Tarptautinė energijos agentūra (IEA) (4), Pasaulinė sveikatos organizacija (WHO), Tarptautinė grynosios ir taikomosios fizikos sąjunga (IUPAP), Tarptautinė tarpvyriausybinė klimato kaitos grupė (IPCC) arba, pvz., Europos kosmoso agentūra (EKA), Europos branduolinių tyrimų organizacija (CERN). Apskritai iki šiol sukaupta patirtis parodė, kad tos valstybės, kurios dalyvauja viešai keičiantis mokslo laimėjimais ir bendradarbiauja šioje srityje, vidutinės ir ilgalaikės trukmės laikotarpiu taip pat gauna iš to kultūrinės ir ekonominės naudos. |
| --- | --- |

3.2

Išeities taškas. Džiugu, kad daugelyje valstybių narių jau keletą dešimtmečių vyksta platus tarptautinis, t. y. už ES ribų išeinantis, bendradarbiavimas mokslo ir technikos srityje tiek tarp įmonių („global players“), tiek tarp viešosios valdžios remiamų mokslinių tyrimų institucijų ir jų tyrimo grupių. Svarbų katalizatoriaus vaidmenį atlieka įvairios mokslo ir technikos draugijos (3), specialios tarptautinės organizacijos, pvz., Tarptautinė energijos agentūra (IEA) (4), Pasaulinė sveikatos organizacija (WHO), Tarptautinė grynosios ir taikomosios fizikos sąjunga (IUPAP), Tarptautinė tarpvyriausybinė klimato kaitos grupė (IPCC) arba, pvz., Europos kosmoso agentūra (EKA), Europos branduolinių tyrimų organizacija (CERN). Apskritai iki šiol sukaupta patirtis parodė, kad tos valstybės, kurios dalyvauja viešai keičiantis mokslo laimėjimais ir bendradarbiauja šioje srityje, vidutinės ir ilgalaikės trukmės laikotarpiu taip pat gauna iš to kultūrinės ir ekonominės naudos.

Išeities taškas

3

4

| 3.3 | Bendras pritarimas. Komitetas pritaria svarbiausiems komunikato tikslams: tarptautinis bendradarbiavimas pasauliniu mastu taupo išteklius ir spartina naujų žinių sklaidą; apskritai jis daro platų ir neabejotinai teigiamą poveikį mokslo ir technikos pažangai ir gerina tautų savitarpio supratimą. Taigi jis ypač padeda vystyti gerus santykius su kaimyninėmis ES valstybėmis. Tačiau bendradarbiavimas neturi būti savitikslis, nes tam reikia papildomų išlaidų, ir jos turi būti pagrįstos papildoma nauda, kurios tikimasi. |
| --- | --- |

3.3

Bendras pritarimas. Komitetas pritaria svarbiausiems komunikato tikslams: tarptautinis bendradarbiavimas pasauliniu mastu taupo išteklius ir spartina naujų žinių sklaidą; apskritai jis daro platų ir neabejotinai teigiamą poveikį mokslo ir technikos pažangai ir gerina tautų savitarpio supratimą. Taigi jis ypač padeda vystyti gerus santykius su kaimyninėmis ES valstybėmis. Tačiau bendradarbiavimas neturi būti savitikslis, nes tam reikia papildomų išlaidų, ir jos turi būti pagrįstos papildoma nauda, kurios tikimasi.

Bendras pritarimas

| 3.4 | Konkurencijos ir bendradarbiavimo konfliktas. Aptariamas tarptautinis bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje susijęs su konkurencijos ir bendradarbiavimo konfliktu (5). Jei konkurencijos aspektai fundamentinių tyrimų srityje daugiausia apsiriboja mokslo rezultatų prioritetais ir su tuo susijusiu pripažinimu, tai konkurencijos klausimai įgauna ekonominę svarbą tiek, kiek MTP rezultatai teikia tinkamų parduoti rinkoje procesų bei produktų ir su tuo susijusios naudos. |
| --- | --- |

3.4

Konkurencijos ir bendradarbiavimo konfliktas. Aptariamas tarptautinis bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje susijęs su konkurencijos ir bendradarbiavimo konfliktu (5). Jei konkurencijos aspektai fundamentinių tyrimų srityje daugiausia apsiriboja mokslo rezultatų prioritetais ir su tuo susijusiu pripažinimu, tai konkurencijos klausimai įgauna ekonominę svarbą tiek, kiek MTP rezultatai teikia tinkamų parduoti rinkoje procesų bei produktų ir su tuo susijusios naudos.

Konkurencijos ir bendradarbiavimo konfliktas

5

| 3.5 | Parama asmeninei iniciatyvai bei judumui ir jų vertinimas. Svarbiausi tarptautinio bendradarbiavimo iniciatoriai ir dalyviai yra patys mokslo darbuotojai (mokslininkai ir inžinieriai). Todėl būtina skatinti ir vertinti jų asmeninę iniciatyvą bei judumą, tam reikia ne tik individualios paramos, bet ir remti judumą priemonėmis, panašiomis į tas, kurios jau iš dalies pasiektos, arba kurias dar tik siekiama įdiegti Europos mokslinių tyrimų erdvėje. |
| --- | --- |

3.5

Parama asmeninei iniciatyvai bei judumui ir jų vertinimas. Svarbiausi tarptautinio bendradarbiavimo iniciatoriai ir dalyviai yra patys mokslo darbuotojai (mokslininkai ir inžinieriai). Todėl būtina skatinti ir vertinti jų asmeninę iniciatyvą bei judumą, tam reikia ne tik individualios paramos, bet ir remti judumą priemonėmis, panašiomis į tas, kurios jau iš dalies pasiektos, arba kurias dar tik siekiama įdiegti Europos mokslinių tyrimų erdvėje.

Parama asmeninei iniciatyvai bei judumui ir jų vertinimas

| 3.6 | Parama tarptautinėms specializuotoms konferencijoms bei mokslo ir technologijų asociacijoms. Specializuotos konferencijos yra pagrindiniai forumai, kuriuose skelbiami ir vertinami tyrimų rezultatai, keičiamasi žiniomis ir idėjomis, užmezgamas bendradarbiavimas ir kuriamos naujos arba patobulintos koncepcijos. Tokias konferencijas paprastai organizuoja atitinkamos specializuotos mokslo ir technologijų asociacijos, kurios yra tipiškos pilietinės visuomenės organizacijos. Todėl Komitetas rekomenduoja labiau atkreipti į jas dėmesį ir pripažinti jų laimėjimus bei labiau pasinaudoti jų vykdoma veikla skleidžiant žinias, vertinant rezultatus ir koordinuojant mokslinius tyrimus bei ją remti (6). |
| --- | --- |

3.6

Parama tarptautinėms specializuotoms konferencijoms bei mokslo ir technologijų asociacijoms. Specializuotos konferencijos yra pagrindiniai forumai, kuriuose skelbiami ir vertinami tyrimų rezultatai, keičiamasi žiniomis ir idėjomis, užmezgamas bendradarbiavimas ir kuriamos naujos arba patobulintos koncepcijos. Tokias konferencijas paprastai organizuoja atitinkamos specializuotos mokslo ir technologijų asociacijos, kurios yra tipiškos pilietinės visuomenės organizacijos. Todėl Komitetas rekomenduoja labiau atkreipti į jas dėmesį ir pripažinti jų laimėjimus bei labiau pasinaudoti jų vykdoma veikla skleidžiant žinias, vertinant rezultatus ir koordinuojant mokslinius tyrimus bei ją remti (6).

Parama tarptautinėms specializuotoms konferencijoms bei mokslo ir technologijų asociacijoms

6

| 3.7 | Saviorganizacijos skatinimas ir parama jai. Šalia pavienių mokslininkų visų pirma mokslo tyrimo įstaigos ir universitetai užmezga, sutartyse apibrėžia ir puoselėja savo srityje tarptautinį bendradarbiavimą su pasirinktomis partnerių organizacijomis – dažnai net įvairiomis formomis. Reikia tai skatinti ir remti, visų pirma sudarant patikimas teisines, finansines ir personalo sąlygas, užtikrinančias pakankamą tęstinumą. |
| --- | --- |

3.7

Saviorganizacijos skatinimas ir parama jai. Šalia pavienių mokslininkų visų pirma mokslo tyrimo įstaigos ir universitetai užmezga, sutartyse apibrėžia ir puoselėja savo srityje tarptautinį bendradarbiavimą su pasirinktomis partnerių organizacijomis – dažnai net įvairiomis formomis. Reikia tai skatinti ir remti, visų pirma sudarant patikimas teisines, finansines ir personalo sąlygas, užtikrinančias pakankamą tęstinumą.

Saviorganizacijos skatinimas ir parama jai

| 3.8 | Papildomos paramos priemonės. Norint palengvinti pirmiau minėtas priemones ar jas pradėti įgyvendinti yra labai naudingi ar net būtini vyriausybių lygmeniu bendri valstybių narių ir kitų trečiųjų, ne Europos šalių susitarimai. Komiteto nuomone, čia iškyla svarbiausias koordinavimo uždavinys – vykstant tarptautiniam bendradarbiavimui MTTP srityje, taikant europines ir nacionalines priemones – užtikrinti politikos nuoseklumą trečiųjų šalių atžvilgiu (mokslinių tyrimų politika, taip pat kaimynystės politika, vystymosi politika, pramonės ir ekonomikos politika). |
| --- | --- |

3.8

Papildomos paramos priemonės. Norint palengvinti pirmiau minėtas priemones ar jas pradėti įgyvendinti yra labai naudingi ar net būtini vyriausybių lygmeniu bendri valstybių narių ir kitų trečiųjų, ne Europos šalių susitarimai. Komiteto nuomone, čia iškyla svarbiausias koordinavimo uždavinys – vykstant tarptautiniam bendradarbiavimui MTTP srityje, taikant europines ir nacionalines priemones – užtikrinti politikos nuoseklumą trečiųjų šalių atžvilgiu (mokslinių tyrimų politika, taip pat kaimynystės politika, vystymosi politika, pramonės ir ekonomikos politika).

Papildomos paramos priemonės

| 3.9 | ES Komisijos vaidmuo. Komitetas, viena vertus, pabrėžia, kad mokslinių tyrimų organizacijos ir verslas privalo savarankiškai inicijuoti ir formuoti svarbiausius tarptautinio bendradarbiavimo elementus ir programas, kita vertus, įžvelgia valstybėms narėms ir Bendrijai svarbius uždavinius, susijusius su pagrindiniais visiems svarbiais klausimais. Pavyzdžiui, šie uždaviniai turėtų apimti šiuos klausimus, kuriuos turėtų aptarti ES Komisija ir valstybės narės remdamosi partneryste:






  — | pagrindiniai judumo politikos klausimai, tarp jų vizų klausimai, mokesčių klausimai, asmens teisinė apsauga, draudimas, teisė į pensinį aprūpinimą senatvėje ir pan. Visų pirma būtina užtikrinti Europos mokslinių tyrimų ir mokslo darbuotojų interesus, tačiau ne mažiau svarbu kartu su tarptautiniais partneriais įdiegti abipuses taisykles, |
| --- | --- | --- |

3.9

ES Komisijos vaidmuo. Komitetas, viena vertus, pabrėžia, kad mokslinių tyrimų organizacijos ir verslas privalo savarankiškai inicijuoti ir formuoti svarbiausius tarptautinio bendradarbiavimo elementus ir programas, kita vertus, įžvelgia valstybėms narėms ir Bendrijai svarbius uždavinius, susijusius su pagrindiniais visiems svarbiais klausimais. Pavyzdžiui, šie uždaviniai turėtų apimti šiuos klausimus, kuriuos turėtų aptarti ES Komisija ir valstybės narės remdamosi partneryste:

ES Komisijos vaidmuo

—

pagrindiniai judumo politikos klausimai, tarp jų vizų klausimai, mokesčių klausimai, asmens teisinė apsauga, draudimas, teisė į pensinį aprūpinimą senatvėje ir pan. Visų pirma būtina užtikrinti Europos mokslinių tyrimų ir mokslo darbuotojų interesus, tačiau ne mažiau svarbu kartu su tarptautiniais partneriais įdiegti abipuses taisykles,

| — | galimas kitų, ES nepriklausančių šalių, visų pirma ES kaimyninių valstybių, įtraukimas į Septintąją bendrąja mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programą, įskaitant susitarimus dėl abiejų šalių dalyvavimo programoje, |
| --- | --- |

—

galimas kitų, ES nepriklausančių šalių, visų pirma ES kaimyninių valstybių, įtraukimas į Septintąją bendrąja mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programą, įskaitant susitarimus dėl abiejų šalių dalyvavimo programoje,

| — | pagrindiniai klausimai dėl tarptautinių susitarimų, susijusių su intelektinės nuosavybės apsauga (7) mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje (8). Čia dar kartą pasirodo silpnoji Europos vieta – nėra Bendrijos patento ir naujų atradimų apsaugos laikotarpio iki paskelbiant patentą, |
| --- | --- |

—

pagrindiniai klausimai dėl tarptautinių susitarimų, susijusių su intelektinės nuosavybės apsauga (7) mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje (8). Čia dar kartą pasirodo silpnoji Europos vieta – nėra Bendrijos patento ir naujų atradimų apsaugos laikotarpio iki paskelbiant patentą,

7

8

| — | parama trečiųjų šalių darbo grupių bendradarbiavimui įgyvendinant projektus, kuriuos remia MTTP bendroji programa, ir analogiškas ES darbo grupių bendradarbiavimas įgyvendinant projektus, kuriuos remia šios trečiosios šalys, atitinkamas prisijungimo taisyklių derinimas, |
| --- | --- |

—

parama trečiųjų šalių darbo grupių bendradarbiavimui įgyvendinant projektus, kuriuos remia MTTP bendroji programa, ir analogiškas ES darbo grupių bendradarbiavimas įgyvendinant projektus, kuriuos remia šios trečiosios šalys, atitinkamas prisijungimo taisyklių derinimas,

| — | įgyvendinant bendro mokslinių tyrimų programų planavimo iniciatyvą reikia siekti, kad valstybės narės skirtų pakankamai išteklių tarptautiniam bendradarbiavimui, |
| --- | --- |

—

įgyvendinant bendro mokslinių tyrimų programų planavimo iniciatyvą reikia siekti, kad valstybės narės skirtų pakankamai išteklių tarptautiniam bendradarbiavimui,

| — | šių tikslų koordinavimas rengiant ir formuojant Aštuntąją MTTP programą. Tarptautinio bendradarbiavimo stiprinimas toliau plečiant jau esamas ir prireikus rengiant naujas priemones. |
| --- | --- |

—

šių tikslų koordinavimas rengiant ir formuojant Aštuntąją MTTP programą. Tarptautinio bendradarbiavimo stiprinimas toliau plečiant jau esamas ir prireikus rengiant naujas priemones.

| 3.10 | Svarbiausia komunikato mintis. Komiteto nuomone, svarbiausia Komisijos komunikato mintis – atkreipti Tarybos ir Parlamento dėmesį į vis didėjančią tarptautinio bendradarbiavimo svarbą, užtikrinti koordinuotą valstybių narių ir Bendrijos požiūrį siekiant sudaryti bendruosius tarptautinius susitarimus, taip pat apibrėžti svarbiausius teminius ir regioninius tarptautinio bendradarbiavimo klausimus ir atsižvelgti į juos kartu planuojant mokslinių tyrimų programas ir rengiant Aštuntąją MTTP programą. |
| --- | --- |

3.10

Svarbiausia komunikato mintis. Komiteto nuomone, svarbiausia Komisijos komunikato mintis – atkreipti Tarybos ir Parlamento dėmesį į vis didėjančią tarptautinio bendradarbiavimo svarbą, užtikrinti koordinuotą valstybių narių ir Bendrijos požiūrį siekiant sudaryti bendruosius tarptautinius susitarimus, taip pat apibrėžti svarbiausius teminius ir regioninius tarptautinio bendradarbiavimo klausimus ir atsižvelgti į juos kartu planuojant mokslinių tyrimų programas ir rengiant Aštuntąją MTTP programą.

Svarbiausia komunikato mintis

| 3.11 | Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra. Komitetas mano, kad Komisija – laikydamasi subsidiarumo principo – turėtų atlikti didesnį ir tiesioginį vaidmenį tarptautiniame bendradarbiavime, kuris susijęs su dideliais prietaisais ir projektais, priklausančiais Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrai, kadangi jų kūrimo ir eksploatacijos išlaidos ir naudojimas paprastai viršija vienos valstybės narės galimybes. Tai pasakytina visų pirma apie Komisijos remiamas ir koordinuojamas programas, kuriose ES yra tiesioginis partneris (pvz., Europos branduolių sintezės programa ITER) arba atlieka svarbų vaidmenį koordinavimo srityje, pvz., Europos strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo (9) (angl. ESFRI) veikla ir kitos su jais susijusios priemonės. Komitetas pritaria Komisijos suformuluotam tikslui „Spręsti mokslo problemas pasitelkus pasaulines mokslinių tyrimų infrastruktūras“, tai gali būti susiję ir su tarptautinių partnerių dalyvavimu Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros projektuose. Taip pat reikia atsižvelgti į geografinį aspektą ir turimą mokslinį potencialą. |
| --- | --- |

3.11

Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra. Komitetas mano, kad Komisija – laikydamasi subsidiarumo principo – turėtų atlikti didesnį ir tiesioginį vaidmenį tarptautiniame bendradarbiavime, kuris susijęs su dideliais prietaisais ir projektais, priklausančiais Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrai, kadangi jų kūrimo ir eksploatacijos išlaidos ir naudojimas paprastai viršija vienos valstybės narės galimybes. Tai pasakytina visų pirma apie Komisijos remiamas ir koordinuojamas programas, kuriose ES yra tiesioginis partneris (pvz., Europos branduolių sintezės programa ITER) arba atlieka svarbų vaidmenį koordinavimo srityje, pvz., Europos strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo (9) (angl. ESFRI) veikla ir kitos su jais susijusios priemonės. Komitetas pritaria Komisijos suformuluotam tikslui „Spręsti mokslo problemas pasitelkus pasaulines mokslinių tyrimų infrastruktūras“, tai gali būti susiję ir su tarptautinių partnerių dalyvavimu Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros projektuose. Taip pat reikia atsižvelgti į geografinį aspektą ir turimą mokslinį potencialą.

Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra

9

| 3.12 | Strateginis tarptautinio bendradarbiavimo forumas – CREST. Komitetas pritaria ir remia tai, kad pagal 2008 m. lapkričio 14 d. Konkurencijos tarybos parengiamąją rekomendaciją ir taip pat su šia rekomendacija susijusį 2008 m. gruodžio 2 d. nutarimą (10) buvo įsteigtas tarptautinio mokslinio ir techninio bendradarbiavimo strateginis forumas (CREST – Mokslinių ir techninių tyrimų komiteto suformuota speciali struktūra). Komitetas pritaria susijusiems tikslams ir juos remia, tai yra:






  — | ilgalaikė Europos Komisijos ir valstybių narių partnerystė siekiant geriau koordinuoti tarptautinio mokslinio ir techninio bendradarbiavimo tikslus, priemones ir veiklą; tai taip pat apima glaudesnį bendradarbiavimą vykdant bendrąją MTTP programą, |
| --- | --- | --- |

3.12

Strateginis tarptautinio bendradarbiavimo forumas – CREST. Komitetas pritaria ir remia tai, kad pagal 2008 m. lapkričio 14 d. Konkurencijos tarybos parengiamąją rekomendaciją ir taip pat su šia rekomendacija susijusį 2008 m. gruodžio 2 d. nutarimą (10) buvo įsteigtas tarptautinio mokslinio ir techninio bendradarbiavimo strateginis forumas (CREST – Mokslinių ir techninių tyrimų komiteto suformuota speciali struktūra). Komitetas pritaria susijusiems tikslams ir juos remia, tai yra:

Strateginis tarptautinio bendradarbiavimo forumas – CREST

10

—

ilgalaikė Europos Komisijos ir valstybių narių partnerystė siekiant geriau koordinuoti tarptautinio mokslinio ir techninio bendradarbiavimo tikslus, priemones ir veiklą; tai taip pat apima glaudesnį bendradarbiavimą vykdant bendrąją MTTP programą,

| — | tolesnis Europos mokslinių tyrimų erdvės tarptautinio aspekto vystymas, |
| --- | --- |

—

tolesnis Europos mokslinių tyrimų erdvės tarptautinio aspekto vystymas,

| — | veiklos ir pozicijų koordinavimas trečiųjų šalių atžvilgiu, kad tarptautinėse organizacijose Europa laikytųsi vienodos pozicijos. |
| --- | --- |

—

veiklos ir pozicijų koordinavimas trečiųjų šalių atžvilgiu, kad tarptautinėse organizacijose Europa laikytųsi vienodos pozicijos.

| 3.13 | Europos mokslinių tyrimų erdvės tarptautinis aspektas. Komitetas ypač akcentuoja Europos mokslinių tyrimų erdvės tarptautinį aspektą. Tam būtinas glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas (11) kintamose konfigūracijose (12), taip pat MTTP veiklos koordinavimas tarptautiniu lygiu. |
| --- | --- |

3.13

Europos mokslinių tyrimų erdvės tarptautinis aspektas. Komitetas ypač akcentuoja Europos mokslinių tyrimų erdvės tarptautinį aspektą. Tam būtinas glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas (11) kintamose konfigūracijose (12), taip pat MTTP veiklos koordinavimas tarptautiniu lygiu.

Europos mokslinių tyrimų erdvės tarptautinis aspektas

11

12

| 3.14 | Humanitarinių ir gamtos mokslų konvergencija. Komitetas rekomenduoja, kad nebūtų apsiribojama vien grynu moksliniu ir techniniu tarptautiniu bendradarbiavimu, ir ten, kur yra aiškios sąsajos su humanitariniais mokslais ir su tuo susijusiais etikos klausimais, įtraukti ir šias sritis į bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

3.14

Humanitarinių ir gamtos mokslų konvergencija. Komitetas rekomenduoja, kad nebūtų apsiribojama vien grynu moksliniu ir techniniu tarptautiniu bendradarbiavimu, ir ten, kur yra aiškios sąsajos su humanitariniais mokslais ir su tuo susijusiais etikos klausimais, įtraukti ir šias sritis į bendradarbiavimą.

Humanitarinių ir gamtos mokslų konvergencija

| 3.15 | Komunikato spragos. Komiteto nuomone, didžiausias komunikato trūkumas yra tai, kad jame deramai neatkreiptas dėmesys į jau vykstančio bendradarbiavimo ir sutarčių (žr. 3.2 punktą) pavyzdžius, taip pat jų iniciatorius bei priemones, ir dėl to komunikatą skaitantis asmuo, neturintis apie tai informacijos, gali susidaryti pernelyg neigiamą įspūdį apie pradinę padėtį. Be to, tolesni veiksmai turi būti paremti jau tokiu būdu sukaupta patirtimi ir geriau pasinaudoti visomis iniciatyvomis, pvz., iškeltomis specializuotų asociacijų. |
| --- | --- |

3.15

Komunikato spragos. Komiteto nuomone, didžiausias komunikato trūkumas yra tai, kad jame deramai neatkreiptas dėmesys į jau vykstančio bendradarbiavimo ir sutarčių (žr. 3.2 punktą) pavyzdžius, taip pat jų iniciatorius bei priemones, ir dėl to komunikatą skaitantis asmuo, neturintis apie tai informacijos, gali susidaryti pernelyg neigiamą įspūdį apie pradinę padėtį. Be to, tolesni veiksmai turi būti paremti jau tokiu būdu sukaupta patirtimi ir geriau pasinaudoti visomis iniciatyvomis, pvz., iškeltomis specializuotų asociacijų.

Komunikato spragos

4.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

4.1   Temų pasirinkimas

Temų pasirinkimas

| 4.1.1 | IRT, įskaitant „IRT mokslui ir tyrimams“. Tarp itin svarbių tarptautiniam bendradarbiavimui klausimų Komisija akcentuoja IRT kaip mokslui ir pramonei svarbią, keletą sričių apimančią technologiją, įskaitant tikslą skleisti visame pasaulyje Europos gamybinę patirtį šioje srityje. Komitetas tam visiškai pritaria. Kartu Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad IRT klausimo nederėtų suprasti siaurąja prasme, jis turėtų apimti visą sritį, pradedant skirtingų standartų suvienodinimu, komunikacijos tinklais ir baigiant didelės galios kompiuteriais ir vis sudėtingesne jų programine įranga. Nes plati mokslinių skaičiavimų (13) disciplina, įskaitant „tinklo“ (lygiagrečių ir išskirstytų skaičiavimų) technologijas ir internetinius skaičiavimus (angl. grid- and cloud computing), šiuo metu tapo dar vienu labai svarbiu mokslo ir technikos metodikos ramsčiu. Tai būtų galima geriausiai pasiekti įtraukiant pakategorę „IRT mokslui ir tyrimams“. Be to, Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad būtent šioje srityje bendradarbiavimas su tarptautinėmis valstybių partnerių ekspertų grupėmis gali būti labai naudingas. |
| --- | --- |

4.1.1

IRT, įskaitant „IRT mokslui ir tyrimams“. Tarp itin svarbių tarptautiniam bendradarbiavimui klausimų Komisija akcentuoja IRT kaip mokslui ir pramonei svarbią, keletą sričių apimančią technologiją, įskaitant tikslą skleisti visame pasaulyje Europos gamybinę patirtį šioje srityje. Komitetas tam visiškai pritaria. Kartu Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad IRT klausimo nederėtų suprasti siaurąja prasme, jis turėtų apimti visą sritį, pradedant skirtingų standartų suvienodinimu, komunikacijos tinklais ir baigiant didelės galios kompiuteriais ir vis sudėtingesne jų programine įranga. Nes plati mokslinių skaičiavimų (13) disciplina, įskaitant „tinklo“ (lygiagrečių ir išskirstytų skaičiavimų) technologijas ir internetinius skaičiavimus (angl. grid- and cloud computing), šiuo metu tapo dar vienu labai svarbiu mokslo ir technikos metodikos ramsčiu. Tai būtų galima geriausiai pasiekti įtraukiant pakategorę „IRT mokslui ir tyrimams“. Be to, Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad būtent šioje srityje bendradarbiavimas su tarptautinėmis valstybių partnerių ekspertų grupėmis gali būti labai naudingas.

IRT, įskaitant „IRT mokslui ir tyrimams“

13

| 4.1.2 | Energetika, klimatas, aplinka ir sveikata. Vis dėlto yra ir kitų reikšmingų pasaulinės svarbos klausimų, pvz., energetikos ir klimato klausimai, tyrimai aplinkos ar sveikatos srityje. Todėl šiems klausimams taip pat reikėtų skirti deramą vietą siūlomoje strategijoje. |
| --- | --- |

4.1.2

Energetika, klimatas, aplinka ir sveikata. Vis dėlto yra ir kitų reikšmingų pasaulinės svarbos klausimų, pvz., energetikos ir klimato klausimai, tyrimai aplinkos ar sveikatos srityje. Todėl šiems klausimams taip pat reikėtų skirti deramą vietą siūlomoje strategijoje.

Energetika, klimatas, aplinka ir sveikata

| 4.1.3 | Atvirumas kitiems klausimams. Nors iš tiesų tam tikrais momentais kai kurie klausimai ir temos, pvz., šiuo metu energetika ir klimatas, yra labai svarbūs bei neatidėliotini ir būtina sutelkti ribotus finansinius išteklius. Tačiau atsižvelgiant į sunkiai prognozuojamus naujus atradimus, taip pat laiką, būtiną jų įgyvendinimui techniniuose sprendimuose, Komitetas rekomenduoja bendruosiuose tarptautiniuose susitarimuose a priori neapsiriboti temų spektru, bet pasilikti galimybę atsižvelgti į aktualias ateities problemas. Tarptautinis bendradarbiavimas, beje, taip pat labai svarbus fundamentinių tyrimų srityje. |
| --- | --- |

4.1.3

Atvirumas kitiems klausimams. Nors iš tiesų tam tikrais momentais kai kurie klausimai ir temos, pvz., šiuo metu energetika ir klimatas, yra labai svarbūs bei neatidėliotini ir būtina sutelkti ribotus finansinius išteklius. Tačiau atsižvelgiant į sunkiai prognozuojamus naujus atradimus, taip pat laiką, būtiną jų įgyvendinimui techniniuose sprendimuose, Komitetas rekomenduoja bendruosiuose tarptautiniuose susitarimuose a priori neapsiriboti temų spektru, bet pasilikti galimybę atsižvelgti į aktualias ateities problemas. Tarptautinis bendradarbiavimas, beje, taip pat labai svarbus fundamentinių tyrimų srityje.

Atvirumas kitiems klausimams

| 4.1.4 | Fundamentiniai tyrimai. Komitetas primena jų svarbiausią indėlį atrandant tuos gamtos dėsnius, kuriais remiantis buvo sukurtos beveik visos šiuolaikinės technologijos ir padaryti atradimai medicinos srityje. Komitetas rekomenduoja dėl įgyvendinimo kreiptis patarimo į Europos mokslinių tyrimų tarybą (EMTT). |
| --- | --- |

4.1.4

Fundamentiniai tyrimai. Komitetas primena jų svarbiausią indėlį atrandant tuos gamtos dėsnius, kuriais remiantis buvo sukurtos beveik visos šiuolaikinės technologijos ir padaryti atradimai medicinos srityje. Komitetas rekomenduoja dėl įgyvendinimo kreiptis patarimo į Europos mokslinių tyrimų tarybą (EMTT).

Fundamentiniai tyrimai

| 4.2 | Europos interesai ir skirtingos kategorijos. Jau vien dėl pačios Europos interesų derėtų aiškiau skirti įvairias tarptautinio bendradarbiavimo kategorijas, tai yra:






  — | Dalyvavimas ES MTTP bendrojoje programoje. Šiuo požiūriu Komitetas pritaria ketinimui, kad šalia jau bendrojoje MTTP programoje dalyvaujančių kaimyninių ES šalių, kaip Norvegija ar Šveicarija, būtų sudarytos asociacijos sutartys, pvz., su Rusija ar net Ukraina (14). |
| --- | --- | --- |

4.2

Europos interesai ir skirtingos kategorijos. Jau vien dėl pačios Europos interesų derėtų aiškiau skirti įvairias tarptautinio bendradarbiavimo kategorijas, tai yra:

Europos interesai ir skirtingos kategorijos

—

Dalyvavimas ES MTTP bendrojoje programoje. Šiuo požiūriu Komitetas pritaria ketinimui, kad šalia jau bendrojoje MTTP programoje dalyvaujančių kaimyninių ES šalių, kaip Norvegija ar Šveicarija, būtų sudarytos asociacijos sutartys, pvz., su Rusija ar net Ukraina (14).

14

| — | Ypač svarbus bendradarbiavimas su labai išsivysčiusiomis, bet ne kaimyninėmis valstybėmis, t. y. valstybėmis, turinčiomis aukštos kokybės mokymo centrus, taip pat aukšto lygio MTTP infrastruktūrą, pvz., JAV ir Japonija, ir vis didesniu mastu su Kinija, Brazilija ir Indija. |
| --- | --- |

—

Ypač svarbus bendradarbiavimas su labai išsivysčiusiomis, bet ne kaimyninėmis valstybėmis, t. y. valstybėmis, turinčiomis aukštos kokybės mokymo centrus, taip pat aukšto lygio MTTP infrastruktūrą, pvz., JAV ir Japonija, ir vis didesniu mastu su Kinija, Brazilija ir Indija.

| — | Bendradarbiavimas su kitomis valstybėmis, visų pirma siekiant realizuoti tenykštį gabumų potencialą, jį remti ir pasitelkti abipusiams interesams. |
| --- | --- |

—

Bendradarbiavimas su kitomis valstybėmis, visų pirma siekiant realizuoti tenykštį gabumų potencialą, jį remti ir pasitelkti abipusiams interesams.

| 4.3 | Kalbų klausimas: tai problema, bet ne tabu. Tarptautinė mokslo kalba yra anglų kalba. Todėl tos ES šalys, kuriose anglų kalba yra gyventojų gimtoji kalba, arba ją gerai moka dauguma MTTP srityje dirbančių asmenų, savaime bus pranašesnės dėl savo patrauklumo studentams, kurie ateityje priiminės sprendimus dėl mokslinio bendradarbiavimo, taip pat ir dėl mokslininkų mainų. Kitos valstybės narės turėtų siekti rasti panašius sprendimus, kurie būtų naudingi joms ir Europos mokslinių tyrimų erdvei. |
| --- | --- |

4.3

Kalbų klausimas: tai problema, bet ne tabu. Tarptautinė mokslo kalba yra anglų kalba. Todėl tos ES šalys, kuriose anglų kalba yra gyventojų gimtoji kalba, arba ją gerai moka dauguma MTTP srityje dirbančių asmenų, savaime bus pranašesnės dėl savo patrauklumo studentams, kurie ateityje priiminės sprendimus dėl mokslinio bendradarbiavimo, taip pat ir dėl mokslininkų mainų. Kitos valstybės narės turėtų siekti rasti panašius sprendimus, kurie būtų naudingi joms ir Europos mokslinių tyrimų erdvei.

Kalbų klausimas: tai problema, bet ne tabu

| 4.4 | Judumas ir kova su „protų nutekėjimu“. Mokslininkų, t.y., mokslo darbuotojų, dėstytojų ir studentų, judumas yra svarbi prielaida keistis žiniomis ir bendradarbiauti. Šiuo metu judumas beveik visada pripažįstamas kaip tolesnės karjeros mokslinių tyrimų srityje prielaida. Tačiau judumas gali lemti tai, kad gabiausi šalies žmonės ilgam išvyks ten, kur geriausios ir patraukliausios mokslinių tyrimų sąlygos ir asmeninio tobulėjimo galimybės. Tai problema, pastebima ne tik ES santykiuose su kaimyninėmis šalimis, bet ir, pvz., su JAV, taip pat tarp pavienių ES valstybių narių. |
| --- | --- |

4.4

Judumas ir kova su „protų nutekėjimu“. Mokslininkų, t.y., mokslo darbuotojų, dėstytojų ir studentų, judumas yra svarbi prielaida keistis žiniomis ir bendradarbiauti. Šiuo metu judumas beveik visada pripažįstamas kaip tolesnės karjeros mokslinių tyrimų srityje prielaida. Tačiau judumas gali lemti tai, kad gabiausi šalies žmonės ilgam išvyks ten, kur geriausios ir patraukliausios mokslinių tyrimų sąlygos ir asmeninio tobulėjimo galimybės. Tai problema, pastebima ne tik ES santykiuose su kaimyninėmis šalimis, bet ir, pvz., su JAV, taip pat tarp pavienių ES valstybių narių.

Judumas ir kova su „protų nutekėjimu“

| 4.5 | Sudaryti galimybes. Kadangi jokiu būdu negalima sudaryti judumo kliūčių ir neleisti talentingam jaunimui pasinaudoti savo vystymosi galimybėmis būtina, kad visos ES valstybės narės ir pati Bendrija dėtų pastangas kurti kompetencijos centrus ir (arba) kitokius patrauklius modelius – ypač pasinaudodamos struktūrinių fondų lėšomis, kad būtų pasiekta bendra pageidaujamo judumo srauto pusiausvyra („protų apykaita“). |
| --- | --- |

4.5

Sudaryti galimybes. Kadangi jokiu būdu negalima sudaryti judumo kliūčių ir neleisti talentingam jaunimui pasinaudoti savo vystymosi galimybėmis būtina, kad visos ES valstybės narės ir pati Bendrija dėtų pastangas kurti kompetencijos centrus ir (arba) kitokius patrauklius modelius – ypač pasinaudodamos struktūrinių fondų lėšomis, kad būtų pasiekta bendra pageidaujamo judumo srauto pusiausvyra („protų apykaita“).

Sudaryti galimybes

| 4.6 | Didinti Europos patrauklumą: Europos mokslinių tyrimų erdvė. Tai taip pat pasakytina apie ES kaip visumos santykius su jos tarptautiniais partneriais. Tarptautinio bendradarbiavimo sėkmei ir ES pozicijai derantis dėl atitinkamų susitarimų lemiamą svarbą turi ES atliekamų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros, įskaitant mokymo centrus ir universitetus, infrastruktūros ir jos mokslo darbuotojų asmeninės karjeros galimybių patrauklumas. Todėl Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas yra viena iš veiksmingiausių priemonių siekiant užkirsti kelią „protų nutekėjimui“ iš ES ir sutelkti geriausius pasaulio mokslininkus Europoje ir įgyti tvirtą poziciją vedant derybas dėl tarptautinių susitarimų. |
| --- | --- |

4.6

Didinti Europos patrauklumą: Europos mokslinių tyrimų erdvė. Tai taip pat pasakytina apie ES kaip visumos santykius su jos tarptautiniais partneriais. Tarptautinio bendradarbiavimo sėkmei ir ES pozicijai derantis dėl atitinkamų susitarimų lemiamą svarbą turi ES atliekamų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros, įskaitant mokymo centrus ir universitetus, infrastruktūros ir jos mokslo darbuotojų asmeninės karjeros galimybių patrauklumas. Todėl Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas yra viena iš veiksmingiausių priemonių siekiant užkirsti kelią „protų nutekėjimui“ iš ES ir sutelkti geriausius pasaulio mokslininkus Europoje ir įgyti tvirtą poziciją vedant derybas dėl tarptautinių susitarimų.

Didinti Europos patrauklumą: Europos mokslinių tyrimų erdvė

| 4.7 | Lisabonos strategija, dabartinė krizė ir anticiklinė politika. Tarptautinio bendradarbiavimo sėkmė labiausiai priklauso nuo Europos mokslinių tyrimų erdvės patrauklumo ir nuo Europos universitetų ir mokslinių tyrimų įstaigų pajėgumų. Tam būtinos priemonės yra svarbiausi Lisabonos strategijos elementai. Todėl dar svarbiau atsižvelgiant į dabartinę finansų ir ekonomikos krizę vykdyti anticiklinę politiką ir padaryti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir jos pagrindus patrauklesnius, kartu stiprinti tarptautinę dimensiją visomis finansinėmis ir struktūrinėmis priemonėmis. Kartu Komitetas ragina Komisiją ir valstybes nares taikant anticiklinę personalo politiką užkirsti kelią aukštųjų mokyklų absolventams gresiančiam nedarbui, kurį galėtų sukelti MTTP veiklos sumažėjimas privačiame sektoriuje (15). |
| --- | --- |

4.7

Lisabonos strategija, dabartinė krizė ir anticiklinė politika. Tarptautinio bendradarbiavimo sėkmė labiausiai priklauso nuo Europos mokslinių tyrimų erdvės patrauklumo ir nuo Europos universitetų ir mokslinių tyrimų įstaigų pajėgumų. Tam būtinos priemonės yra svarbiausi Lisabonos strategijos elementai. Todėl dar svarbiau atsižvelgiant į dabartinę finansų ir ekonomikos krizę vykdyti anticiklinę politiką ir padaryti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir jos pagrindus patrauklesnius, kartu stiprinti tarptautinę dimensiją visomis finansinėmis ir struktūrinėmis priemonėmis. Kartu Komitetas ragina Komisiją ir valstybes nares taikant anticiklinę personalo politiką užkirsti kelią aukštųjų mokyklų absolventams gresiančiam nedarbui, kurį galėtų sukelti MTTP veiklos sumažėjimas privačiame sektoriuje (15).

Lisabonos strategija, dabartinė krizė ir anticiklinė politika.

15

2009 m. birželio 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  2891-asis Konkurencingumo tarybos susitikimas Briuselyje, 2008 m. gruodžio 2 d. Išvados dėl Europos tarptautinio mokslinio ir techninio bendradarbiavimo.

1

(2)  OL C 204/5.70, 2000 7 18.

2

(3)  Pagal atskiras mokslo šakas suskirstytos nacionalinės, europinės arba tarptautinės specializuotos draugijos yra finansuojamos daugiausia iš narių mokamų narystės įmokų, todėl tai tikri organizuotos pilietinės visuomenės atstovai.

3

(4)  Vadinamieji įgyvendinimo susitarimai (angl. Implementing Agreements)

4

(5)  OL C 218, 2009 9 11, p. 8.

5

(6)  Citata pagal CESE dokumento, paskelbto OL C 44, 2008 02 16, p. 1, 3.10.1 punktą.

6

(7)  Tačiau nekalbama apie tai, kad reikia apriboti susitarimų sudarymo laisvę, kuri turi būti priklausoma nuo susijusių partnerių žinių ir kvalifikacijos pusiausvyros.

7

(8)  Žr. taip pat OL C 218, 2009 9 11, p. 8.

8

(9)  Žr. OL C 182, 2009 8 4, p. 40.

9

(10)  2891-asis Konkurencijos tarybos susitikimas Briuselyje, 2008 m. gruodžio 2 d. Išvados dėl Europos tarptautinio mokslinio ir techninio bendradarbiavimo.

10

(11)  OL C 182, 2009 8 4, p. 40.

11

(12)  Sąvoka „kintamoji konfigūracija“ šiuo atveju reiškia bendradarbiavimo arba pavienių valstybių narių dalyvavimo galimybę, kaskart pasirenkant skirtingus subjektus (žr. t.p. konsoliduotų sutarčių 169 str.).

12

(13)  Dažnai dar vadinama modeliavimu (angl. Simulations Science) arba skaitmeniniu modeliavimu (angl. Numerical Modelling). Šis metodas padeda tirti labai sudėtingus klausimus, kurių iki tol nebuvo galima sistemiškai nagrinėti.

13

(angl. Simulations Science)

Numerical Modelling

(14)  Tai EESRK rekomendacija, kuri yra platesnė nei Komisijos pasiūlymas.

14

(15)  Žr. CESE 864/2009, 1.7 punktas (dar nepaskelbta Oficialiame leidinyje).

15

---

| 16.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/18

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvos 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus, nuostatas dėl informacijos visuomenei apie žmonėms skirtus receptinius vaistus

COM(2008) 663 galutinis 2008/0256 (COD)

2009/C 306/04

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, 2009 m. sausio 23 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvos 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus, nuostatas dėl informacijos visuomenei apie žmonėms skirtus receptinius vaistus“

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. gegužės 19 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Renate HEINISCH.

454-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11 d. (2009 m. birželio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 94 nariams balsavus už ir 4 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Komitetas susipažino su pasiūlymu geriau informuoti visuomenę apie receptinius vaistus, tačiau norėtų pateikti tam tikras kritines pastabas dėl pasiūlymo priimti direktyvą nuostatų. Suderinta teisinė sistema padėtų Bendrijoje užtikrinti teisinį tikrumą ir apibrėžtumą. EESRK abejoja dėl principo, kuriuo pagristas pasiūlymas priimti direktyvą (COM(2008) 663 galutinis): leisti farmacijos įmonėms tiesiogiai informuoti pacientus. |
| --- | --- |

1.1

Komitetas susipažino su pasiūlymu geriau informuoti visuomenę apie receptinius vaistus, tačiau norėtų pateikti tam tikras kritines pastabas dėl pasiūlymo priimti direktyvą nuostatų. Suderinta teisinė sistema padėtų Bendrijoje užtikrinti teisinį tikrumą ir apibrėžtumą. EESRK abejoja dėl principo, kuriuo pagristas pasiūlymas priimti direktyvą (COM(2008) 663 galutinis): leisti farmacijos įmonėms tiesiogiai informuoti pacientus.

| 1.2 | Siekiant to paties tikslo, EESRK mano, kad valstybėse narėse šiuo metu taikomos nevienodos taisyklės dėl receptų išrašymo ir vaistų išdavimo teisinio statuso yra kliūtis tinkamai ir suprantamai informacijai apie vaistus teikti. Todėl EESRK ragina Komisiją tęsti receptų išrašymo ir vaistų išdavimo teisinio statuso derinimo ir nustatymo darbą. |
| --- | --- |

1.2

Siekiant to paties tikslo, EESRK mano, kad valstybėse narėse šiuo metu taikomos nevienodos taisyklės dėl receptų išrašymo ir vaistų išdavimo teisinio statuso yra kliūtis tinkamai ir suprantamai informacijai apie vaistus teikti. Todėl EESRK ragina Komisiją tęsti receptų išrašymo ir vaistų išdavimo teisinio statuso derinimo ir nustatymo darbą.

| 1.3 | Kiekvienas pilietis (pacientas) turi teisę gauti visapusišką ir suprantamą informaciją savo gimtąja kalba. Tai taikytina ir internete pateikiamai informacijai apie receptinius vaistus. Ši informacija turėtų būti susieta su liga, t. y. kartu su informacija apie vaistus pacientui reikia teikti informaciją apie ligą, kurią galima gydyti šiais vaistais (1). Atsižvelgiant į demografinius pokyčius yra nepaprastai svarbu vyresnio amžiaus žmonėms suteikti galimybes gauti informaciją (2). |
| --- | --- |

1.3

Kiekvienas pilietis (pacientas) turi teisę gauti visapusišką ir suprantamą informaciją savo gimtąja kalba. Tai taikytina ir internete pateikiamai informacijai apie receptinius vaistus. Ši informacija turėtų būti susieta su liga, t. y. kartu su informacija apie vaistus pacientui reikia teikti informaciją apie ligą, kurią galima gydyti šiais vaistais (1). Atsižvelgiant į demografinius pokyčius yra nepaprastai svarbu vyresnio amžiaus žmonėms suteikti galimybes gauti informaciją (2).

1

2

| 1.4 | EESRK rekomenduoja įsteigti nepriklausomą instituciją, kuri kartu su leidimų prekiauti turėtojais teiktų informaciją. Ši nepriklausoma institucija turėtų galimybę teikti informaciją apie konkrečiai indikacijai skirtus įvairių gamintojų vaistus. Todėl EESRK ragina atitinkamai papildyti pasiūlymą priimti direktyvą, kad būtų galima remti tokių institucijų veiklą. |
| --- | --- |

1.4

EESRK rekomenduoja įsteigti nepriklausomą instituciją, kuri kartu su leidimų prekiauti turėtojais teiktų informaciją. Ši nepriklausoma institucija turėtų galimybę teikti informaciją apie konkrečiai indikacijai skirtus įvairių gamintojų vaistus. Todėl EESRK ragina atitinkamai papildyti pasiūlymą priimti direktyvą, kad būtų galima remti tokių institucijų veiklą.

| 1.5 | Siūlomos direktyvos 100h straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad interneto svetainės prieš skelbiant jose informaciją turi būti užregistruotos nacionalinių kompetentingų institucijų. Tai palengvintų visuomenės interesų, susijusių su internete pateikiama medžiaga, užtikrinimą. |
| --- | --- |

1.5

Siūlomos direktyvos 100h straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad interneto svetainės prieš skelbiant jose informaciją turi būti užregistruotos nacionalinių kompetentingų institucijų. Tai palengvintų visuomenės interesų, susijusių su internete pateikiama medžiaga, užtikrinimą.

| 1.6 | Kai kuriais atvejais sunku atskirti reklamą ir informaciją, nes riba tarp jų labai neaiški. EESRK mano, kad šioje direktyvoje reikėtų leidžiamą teikti informaciją apibrėžti kokybės kriterijais (ji turi būti neiškreipta, nepriklausoma, palyginama ir suprantama), o ne laukti Komisijos ketinamų parengti „gairių“. |
| --- | --- |

1.6

Kai kuriais atvejais sunku atskirti reklamą ir informaciją, nes riba tarp jų labai neaiški. EESRK mano, kad šioje direktyvoje reikėtų leidžiamą teikti informaciją apibrėžti kokybės kriterijais (ji turi būti neiškreipta, nepriklausoma, palyginama ir suprantama), o ne laukti Komisijos ketinamų parengti „gairių“.

| 1.7 | EESRK ragina informacijos apie neintervencinius mokslinius tyrimus nelaikyti teiktina visuomenei ir išbraukti atitinkamas pasiūlymo dalis. |
| --- | --- |

1.7

EESRK ragina informacijos apie neintervencinius mokslinius tyrimus nelaikyti teiktina visuomenei ir išbraukti atitinkamas pasiūlymo dalis.

| 1.8 | „Leidiniai, susiję su sveikatos klausimais“ nėra tinkama informacijos apie receptinius vaistus platinimo priemonė. Tai reikštų „reklaminę informaciją“ (angl. push information), tačiau direktyva turėtų apimti tik informaciją, kurios pacientas aktyviai ieško. Todėl pasiūlyme priimti direktyvą būtina išbraukti nuostatą apie galimybę teikti informaciją „leidiniuose, susijusiuose su sveikatos klausimais“.
  Priešingai, interneto svetainės gali būti tinkama informacijos teikimo priemonė, tačiau naujojo straipsnio 100c b papunktyje būtina nustatyti, kad tokios interneto svetainės yra skirtos tik vaistams ir kad jas tvirtina Europos vaistų agentūra ir nacionalinės vaistų agentūros. |
| --- | --- |

1.8

„Leidiniai, susiję su sveikatos klausimais“ nėra tinkama informacijos apie receptinius vaistus platinimo priemonė. Tai reikštų „reklaminę informaciją“ (angl. push information), tačiau direktyva turėtų apimti tik informaciją, kurios pacientas aktyviai ieško. Todėl pasiūlyme priimti direktyvą būtina išbraukti nuostatą apie galimybę teikti informaciją „leidiniuose, susijusiuose su sveikatos klausimais“.

Priešingai, interneto svetainės gali būti tinkama informacijos teikimo priemonė, tačiau naujojo straipsnio 100c b papunktyje būtina nustatyti, kad tokios interneto svetainės yra skirtos tik vaistams ir kad jas tvirtina Europos vaistų agentūra ir nacionalinės vaistų agentūros.

| 1.9 | Pasiūlyme priimti direktyvą taip pat atsispindi poreikis tobulinti oficialiai patvirtintą informaciją, ypač pateikiamą vaisto pakuotės lapelyje, kad ji būtų suprantamesnė. Su tuo susijusias pastangas EESRK tvirtai remia net ir nepriklausomai nuo šio pasiūlymo priimti direktyvą. Pacientai turi gauti išsamią ir suprantamą informaciją, ypač apie žalingą vaistų poveikį ir veiksnius, susijusius su paciento gyvenimo būdu. Be to, gydytojams ir medicinos personalui turėtų būti rengiami atitinkami kvalifikacijos kėlimo kursai. |
| --- | --- |

1.9

Pasiūlyme priimti direktyvą taip pat atsispindi poreikis tobulinti oficialiai patvirtintą informaciją, ypač pateikiamą vaisto pakuotės lapelyje, kad ji būtų suprantamesnė. Su tuo susijusias pastangas EESRK tvirtai remia net ir nepriklausomai nuo šio pasiūlymo priimti direktyvą. Pacientai turi gauti išsamią ir suprantamą informaciją, ypač apie žalingą vaistų poveikį ir veiksnius, susijusius su paciento gyvenimo būdu. Be to, gydytojams ir medicinos personalui turėtų būti rengiami atitinkami kvalifikacijos kėlimo kursai.

| 1.10 | EESRK ragina valstybes nares įsigaliojus šiai direktyvai nedelsiant sukurti nuo pramonės nepriklausomą interneto portalą, kuriame būtų galima teikti informaciją apie receptinius vaistus. Tam būtina valstybėse narėse bendradarbiaujant su pacientų organizacijomis ir socialinio draudimo įstaigomis, , įskaitant papildomo sveikatos draudimo įstaigas, rengti konferencijas ir forumus. |
| --- | --- |

1.10

EESRK ragina valstybes nares įsigaliojus šiai direktyvai nedelsiant sukurti nuo pramonės nepriklausomą interneto portalą, kuriame būtų galima teikti informaciją apie receptinius vaistus. Tam būtina valstybėse narėse bendradarbiaujant su pacientų organizacijomis ir socialinio draudimo įstaigomis, , įskaitant papildomo sveikatos draudimo įstaigas, rengti konferencijas ir forumus.

| 1.11 | Europos Komisijos generaliniai direktoratai turėtų informuoti pacientus apie interneto teikiamas galimybes ir slypinčius pavojus ieškant informacijos apie vaistus. |
| --- | --- |

1.11

Europos Komisijos generaliniai direktoratai turėtų informuoti pacientus apie interneto teikiamas galimybes ir slypinčius pavojus ieškant informacijos apie vaistus.

| 1.12 | EESRK pritaria 100g straipsnyje numatytoms informacijos kontrolės priemonėms. Prireikus informaciją būtina patikrinti iš anksto. Tačiau jeigu informacijos turinys jau yra suderintas su kompetentingomis institucijomis, arba taikoma kitokia priemonė, kuria užtikrinamas lygiavertis tinkamos ir veiksmingos stebėsenos lygis, išankstinis patikrinimas nereikalingas. Valstybės narės privalo turėti galimybę spręsti, ar jų teritorijoje yra taikoma priemonė, kuria užtikrinamas lygiavertis tinkamos stebėsenos lygis. Taigi 100g straipsnyje numatomas suderintas šio klausimo reguliavimo būdas. |
| --- | --- |

1.12

EESRK pritaria 100g straipsnyje numatytoms informacijos kontrolės priemonėms. Prireikus informaciją būtina patikrinti iš anksto. Tačiau jeigu informacijos turinys jau yra suderintas su kompetentingomis institucijomis, arba taikoma kitokia priemonė, kuria užtikrinamas lygiavertis tinkamos ir veiksmingos stebėsenos lygis, išankstinis patikrinimas nereikalingas. Valstybės narės privalo turėti galimybę spręsti, ar jų teritorijoje yra taikoma priemonė, kuria užtikrinamas lygiavertis tinkamos stebėsenos lygis. Taigi 100g straipsnyje numatomas suderintas šio klausimo reguliavimo būdas.

| 1.13 | Sveikatos priežiūros specialistų, ypač gydytojo bei vaistininko, ir paciento bendravimas ir toliau turi išlikti didžiausias prioritetas. Asmeninė sveikatos priežiūros specialistų konsultacija yra neatsiejama nuo saugaus receptinių vaistų naudojimo. |
| --- | --- |

1.13

Sveikatos priežiūros specialistų, ypač gydytojo bei vaistininko, ir paciento bendravimas ir toliau turi išlikti didžiausias prioritetas. Asmeninė sveikatos priežiūros specialistų konsultacija yra neatsiejama nuo saugaus receptinių vaistų naudojimo.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | Šiuo pasiūlymu priimti direktyvą siekiama sukurti aiškią leidimų prekiauti turėtojų informacijos apie jų receptinius vaistus teikimo visuomenei sistemą, kad būtų skatinama pagrįstai vartoti tokius vaistus. |
| --- | --- |

2.1

Šiuo pasiūlymu priimti direktyvą siekiama sukurti aiškią leidimų prekiauti turėtojų informacijos apie jų receptinius vaistus teikimo visuomenei sistemą, kad būtų skatinama pagrįstai vartoti tokius vaistus.

| 2.2 | Siekiama užtikrinti aukštą informacijos, teikiamos visoje Bendrijoje nuosekliai laikantis aiškiai apibrėžtų standartų, kokybę. |
| --- | --- |

2.2

Siekiama užtikrinti aukštą informacijos, teikiamos visoje Bendrijoje nuosekliai laikantis aiškiai apibrėžtų standartų, kokybę.

| 2.3 | Pasiūlyme priimti direktyvą numatoma leisti informaciją teikti įvairių pacientų grupių poreikius ir gebėjimus atitinkančiais kanalais. |
| --- | --- |

2.3

Pasiūlyme priimti direktyvą numatoma leisti informaciją teikti įvairių pacientų grupių poreikius ir gebėjimus atitinkančiais kanalais.

| 2.4 | Leidimų vaistais prekiauti turėtojams numatoma leisti suprantamai teikti objektyvią ir nereklaminio pobūdžio informaciją apie jų vaistų naudą ir su jais susijusią riziką. |
| --- | --- |

2.4

Leidimų vaistais prekiauti turėtojams numatoma leisti suprantamai teikti objektyvią ir nereklaminio pobūdžio informaciją apie jų vaistų naudą ir su jais susijusią riziką.

| 2.5 | Direktyva numatoma užtikrinti, kad būtų taikomos stebėsenos ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonės, kad informacijos teikėjai laikytųsi kokybės kriterijų, tačiau būtų išvengta nereikalingos administracinės naštos. |
| --- | --- |

2.5

Direktyva numatoma užtikrinti, kad būtų taikomos stebėsenos ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonės, kad informacijos teikėjai laikytųsi kokybės kriterijų, tačiau būtų išvengta nereikalingos administracinės naštos.

3.   Bendra informacija

Bendra informacija

| 3.1 | Direktyvoje 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (3), numatyta suderinta vaistų reklamos Bendrijos lygmeniu sistema. Šiuo teisės aktu draudžiama visuomenei reklamuoti receptinius vaistus. Šioje direktyvoje nėra išsamių nuostatų dėl informacijos apie vaistus, tačiau nustatyta, kad tam tikrai informacijos teikimo veiklai reklamos nuostatos netaikomos. |
| --- | --- |

3.1

Direktyvoje 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (3), numatyta suderinta vaistų reklamos Bendrijos lygmeniu sistema. Šiuo teisės aktu draudžiama visuomenei reklamuoti receptinius vaistus. Šioje direktyvoje nėra išsamių nuostatų dėl informacijos apie vaistus, tačiau nustatyta, kad tam tikrai informacijos teikimo veiklai reklamos nuostatos netaikomos.

3

| 3.2 | Remdamasi Direktyvos 2001/83/EB 88 straipsnio a dalimi (4) Komisija 2007 m. gruodžio 20 d. priėmė komunikatą „Dėl ataskaitos apie dabartinę informacijos apie vaistinius preparatus teikimo pacientams praktiką“ ir pateikė jį Europos Parlamentui ir Tarybai (5). Ataskaitoje nurodyta, kad valstybių narių taisyklės ir praktika, kuriomis remiantis nustatoma, kokią informaciją galima teikti, labai skiriasi. Kai kuriose valstybėse narėse nustatytos labai griežtos taisyklės, o kitose leidžiama teikti įvairių rūšių nereklaminio pobūdžio informaciją. |
| --- | --- |

3.2

Remdamasi Direktyvos 2001/83/EB 88 straipsnio a dalimi (4) Komisija 2007 m. gruodžio 20 d. priėmė komunikatą „Dėl ataskaitos apie dabartinę informacijos apie vaistinius preparatus teikimo pacientams praktiką“ ir pateikė jį Europos Parlamentui ir Tarybai (5). Ataskaitoje nurodyta, kad valstybių narių taisyklės ir praktika, kuriomis remiantis nustatoma, kokią informaciją galima teikti, labai skiriasi. Kai kuriose valstybėse narėse nustatytos labai griežtos taisyklės, o kitose leidžiama teikti įvairių rūšių nereklaminio pobūdžio informaciją.

4

5

4.   Komisijos pasiūlymas

Komisijos pasiūlymas

| 4.1 | Pasiūlyme priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvos 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus, nuostatas dėl informacijos visuomenei apie žmonėms skirtus receptinius vaistus numatoma iš nuostatų dėl vaistų reklamos taikymo srities (VIII antraštinė dalis) pašalinti tam tikro pobūdžio informaciją ir informaciją apie receptinius vaistus reglamentuoti naujoje VIIIa antraštinėje dalyje. |
| --- | --- |

4.1

Pasiūlyme priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvos 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus, nuostatas dėl informacijos visuomenei apie žmonėms skirtus receptinius vaistus numatoma iš nuostatų dėl vaistų reklamos taikymo srities (VIII antraštinė dalis) pašalinti tam tikro pobūdžio informaciją ir informaciją apie receptinius vaistus reglamentuoti naujoje VIIIa antraštinėje dalyje.

| 4.2 | Pasiūlymo priimti direktyvą 100b straipsnyje nurodyta, kokių rūšių informaciją apie receptinius vaistus, kurių leidimai prekiauti suteikti, leidimų prekiauti turėtojai gali platinti visuomenei ar jos nariams. Tai apima vaistų charakteristikų santraukos, etiketės ir vaisto pakuotės lapelio informaciją, kaip patvirtinta kompetentingų institucijų. Be to, numatoma leisti teikti medicininę su vaistu susijusią informaciją apie neintervencinius mokslinius tyrimus. |
| --- | --- |

4.2

Pasiūlymo priimti direktyvą 100b straipsnyje nurodyta, kokių rūšių informaciją apie receptinius vaistus, kurių leidimai prekiauti suteikti, leidimų prekiauti turėtojai gali platinti visuomenei ar jos nariams. Tai apima vaistų charakteristikų santraukos, etiketės ir vaisto pakuotės lapelio informaciją, kaip patvirtinta kompetentingų institucijų. Be to, numatoma leisti teikti medicininę su vaistu susijusią informaciją apie neintervencinius mokslinius tyrimus.

| 4.3 | Atitinkamą informaciją leidžiama teikti tik su sveikatos klausimais susijusiuose leidiniuose, vaistams skirtose interneto svetainėse bei atsakant raštu į visuomenės narių prašymus suteikti informaciją (100c straipsnis). |
| --- | --- |

4.3

Atitinkamą informaciją leidžiama teikti tik su sveikatos klausimais susijusiuose leidiniuose, vaistams skirtose interneto svetainėse bei atsakant raštu į visuomenės narių prašymus suteikti informaciją (100c straipsnis).

| 4.4 | 100d straipsnyje nurodomi bendri teikiamos informacijos kokybės bei turinio reikalavimai. |
| --- | --- |

4.4

100d straipsnyje nurodomi bendri teikiamos informacijos kokybės bei turinio reikalavimai.

| 4.5 | 100 straipsnio g dalyje pateikiamos su informacijos kontrole susijusios nuostatos. Tokie metodai grindžiami informacijos, kuri dar nėra išplatinta, kontrole, išskyrus tokius atvejus, kai informacijos turinys jau yra patvirtintas kompetentingų institucijų, arba taikoma kitokia priemonė, kuria užtikrinamas lygiavertis tinkamos ir veiksmingos stebėsenos lygis. |
| --- | --- |

4.5

100 straipsnio g dalyje pateikiamos su informacijos kontrole susijusios nuostatos. Tokie metodai grindžiami informacijos, kuri dar nėra išplatinta, kontrole, išskyrus tokius atvejus, kai informacijos turinys jau yra patvirtintas kompetentingų institucijų, arba taikoma kitokia priemonė, kuria užtikrinamas lygiavertis tinkamos ir veiksmingos stebėsenos lygis.

| 4.6 | Interneto svetainės, kuriose teikiama informacija apie receptinius vaistus, turi būti užregistruotos ir jose neturi būti televizijos internetu galimybės. |
| --- | --- |

4.6

Interneto svetainės, kuriose teikiama informacija apie receptinius vaistus, turi būti užregistruotos ir jose neturi būti televizijos internetu galimybės.

5.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 5.1 | Komitetui kyla daug klausimų dėl ketinimo geriau informuoti visuomenę apie receptinius vaistus, nes numatoma farmacijos įmonėms leisti tiesiogiai informuoti pacientus. |
| --- | --- |

5.1

Komitetui kyla daug klausimų dėl ketinimo geriau informuoti visuomenę apie receptinius vaistus, nes numatoma farmacijos įmonėms leisti tiesiogiai informuoti pacientus.

| 5.2 | Greta visuomenei teikiamos informacijos reglamentavimo būtina numatyti ir pagalbines priemones, ypač susijusias su teikiamos informacijos prieinamumu ir suprantamumu. Ypač svarbu atsižvelgti į demografinius pokyčius ir vyresnio amžiaus žmones bei kitas asmenų grupes, turinčias tam tikros informacijos poreikius, ir jiems suprantamu būdu supažindinti su naudojimosi internetu galimybėmis. |
| --- | --- |

5.2

Greta visuomenei teikiamos informacijos reglamentavimo būtina numatyti ir pagalbines priemones, ypač susijusias su teikiamos informacijos prieinamumu ir suprantamumu. Ypač svarbu atsižvelgti į demografinius pokyčius ir vyresnio amžiaus žmones bei kitas asmenų grupes, turinčias tam tikros informacijos poreikius, ir jiems suprantamu būdu supažindinti su naudojimosi internetu galimybėmis.

| 5.3 | Tačiau įgyvendinant šį pasiūlymą priimti direktyvą susiduriama su problema, kad tam tikri vaistai skirtingose valstybėse narėse turi nevienodą statusą. Dėl šios priežasties vaisto reklamavimas gali būti leidžiamas vienoje valstybių narių, o kitoje, laikantis šio pasiūlymo priimti direktyvą nuostatų, apie jį galima tik teikti informaciją. Taigi atskirose valstybėse narėse turimos informacijos pobūdžio ir kokybės skirtumai išlieka. |
| --- | --- |

5.3

Tačiau įgyvendinant šį pasiūlymą priimti direktyvą susiduriama su problema, kad tam tikri vaistai skirtingose valstybėse narėse turi nevienodą statusą. Dėl šios priežasties vaisto reklamavimas gali būti leidžiamas vienoje valstybių narių, o kitoje, laikantis šio pasiūlymo priimti direktyvą nuostatų, apie jį galima tik teikti informaciją. Taigi atskirose valstybėse narėse turimos informacijos pobūdžio ir kokybės skirtumai išlieka.

| 5.4 | Šiuo pasiūlymu atsižvelgiama ir į padidėjusį Europos Sąjungos piliečių domėjimąsi informacija apie egzistuojančius vaistus ir gydymo galimybes. Pacientai tapo atsakingais sveikatos priežiūros paslaugų vartotojais ir ieško vis daugiau informacijos apie vaistus bei gydymo būdus. Tačiau „išprusęs vartotojas“ dar yra siekiamybė. |
| --- | --- |

5.4

Šiuo pasiūlymu atsižvelgiama ir į padidėjusį Europos Sąjungos piliečių domėjimąsi informacija apie egzistuojančius vaistus ir gydymo galimybes. Pacientai tapo atsakingais sveikatos priežiūros paslaugų vartotojais ir ieško vis daugiau informacijos apie vaistus bei gydymo būdus. Tačiau „išprusęs vartotojas“ dar yra siekiamybė.

| 5.5 | Vis daugiau piliečių informacijos apie vaistus, įskaitant ir receptinius, ieško internete. Todėl būtina atsižvelgti į didėjančią interneto svarbą, vertinant jį kaip esminį informacijos šaltinį, galintį piliečiams suteikti informacijos apie vaistus. Šiuo atveju reikia pabrėžti, jog būtina imtis priemonių norint sudaryti galimybes naudotis internetu ir toms gyventojų grupėms, kurios iki šiol mažiau naudojosi šia informacijos priemone (žr. 5.2 punktą). |
| --- | --- |

5.5

Vis daugiau piliečių informacijos apie vaistus, įskaitant ir receptinius, ieško internete. Todėl būtina atsižvelgti į didėjančią interneto svarbą, vertinant jį kaip esminį informacijos šaltinį, galintį piliečiams suteikti informacijos apie vaistus. Šiuo atveju reikia pabrėžti, jog būtina imtis priemonių norint sudaryti galimybes naudotis internetu ir toms gyventojų grupėms, kurios iki šiol mažiau naudojosi šia informacijos priemone (žr. 5.2 punktą).

| 5.6 | Kita priežastis, skatinanti kurti suderintą Bendrijos sistemą dėl informacijos apie receptinius vaistus teikimo, yra tai, kad dalis internete teikiamos informacijos yra abejotinos kokybės. Reikia užtikrinti, kad būtų teikiama aukštos kokybės informacija. Šio pasiūlymo 100h straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad užregistruotos svetainės turi būti aiškiai pažymėtos, kad piliečiai galėtų jas atskirti nuo nepatikimą informaciją platinančių svetainių. |
| --- | --- |

5.6

Kita priežastis, skatinanti kurti suderintą Bendrijos sistemą dėl informacijos apie receptinius vaistus teikimo, yra tai, kad dalis internete teikiamos informacijos yra abejotinos kokybės. Reikia užtikrinti, kad būtų teikiama aukštos kokybės informacija. Šio pasiūlymo 100h straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad užregistruotos svetainės turi būti aiškiai pažymėtos, kad piliečiai galėtų jas atskirti nuo nepatikimą informaciją platinančių svetainių.

| 5.7 | Kadangi informacija, kurią leidimo prekiauti turėtojas galės teikti apie receptinius vaistus, bus ir pakuotės lapelyje, EESRK remia ir su nagrinėjamu pasiūlymu nesusijusias pastangas, kuriomis siekiama užtikrinti pakuotės lapelio suprantamumą. Tai galima pasiekti ir bendradarbiaujant su pacientų organizacijomis. EESRK rekomenduoja įsteigti darbo grupę, kuri svarstytų šią temą. |
| --- | --- |

5.7

Kadangi informacija, kurią leidimo prekiauti turėtojas galės teikti apie receptinius vaistus, bus ir pakuotės lapelyje, EESRK remia ir su nagrinėjamu pasiūlymu nesusijusias pastangas, kuriomis siekiama užtikrinti pakuotės lapelio suprantamumą. Tai galima pasiekti ir bendradarbiaujant su pacientų organizacijomis. EESRK rekomenduoja įsteigti darbo grupę, kuri svarstytų šią temą.

| 5.8 | EESRK nuomone, tai galėtų būti nepriklausoma tarnyba, kuri kartu su leidimų prekiauti turėtojais teiktų informaciją. Šios nepriklausomos tarnybos galėtų teikti informaciją apie leidimų prekiauti turėtojų vaistus ir supažindinti su egzistuojančiais konkrečiai indikacijai skirtais vaistais (ypač generiniais vaistais). |
| --- | --- |

5.8

EESRK nuomone, tai galėtų būti nepriklausoma tarnyba, kuri kartu su leidimų prekiauti turėtojais teiktų informaciją. Šios nepriklausomos tarnybos galėtų teikti informaciją apie leidimų prekiauti turėtojų vaistus ir supažindinti su egzistuojančiais konkrečiai indikacijai skirtais vaistais (ypač generiniais vaistais).

6.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

| 6.1 | EESRK palankiai vertina sprendimą ir toliau taikyti galiojantį draudimą viešai reklamuoti receptinius vaistus. |
| --- | --- |

6.1

EESRK palankiai vertina sprendimą ir toliau taikyti galiojantį draudimą viešai reklamuoti receptinius vaistus.

| 6.2 | Pasiūlymas priimti direktyvą yra teisingai paremtas principu, kad oficialiai patvirtinta informacija, pvz., kompetentingų institucijų patvirtinta vaisto charakteristikų santrauka, etiketė ir vaisto pakuotės lapelis bei kompetentingų nacionalinių institucijų parengtos vertinimo ataskaitos viešai paskelbta versija, turi būti priskiriama ne reklamai, o informacijai. Tokia informacija turi būti prieinama visuomenei. |
| --- | --- |

6.2

Pasiūlymas priimti direktyvą yra teisingai paremtas principu, kad oficialiai patvirtinta informacija, pvz., kompetentingų institucijų patvirtinta vaisto charakteristikų santrauka, etiketė ir vaisto pakuotės lapelis bei kompetentingų nacionalinių institucijų parengtos vertinimo ataskaitos viešai paskelbta versija, turi būti priskiriama ne reklamai, o informacijai. Tokia informacija turi būti prieinama visuomenei.

| 6.3 | Jei 6.2 punkte nustatyti kriterijai pateikiami kitokia forma nei numatoma oficialiai patvirtintoje versijoje, būtina užtikrinti, kad laikomasi 100d straipsnyje nustatytų kokybės kriterijų. 100b straipsnio b punkte turėtų būti pateikiama aiški nuoroda į 100d straipsnio reikalavimus. Oficialiai patvirtintą informaciją pateikti kitokia forma reikalaujama todėl, kad šiuo metu oficialiai patvirtinta informacija, pvz., pakuotės lapelis ir vaisto charakteristikų santrauka, pacientams dažnai yra sunkiai suprantami. Todėl EESRK dar kartą nurodo, kad oficialiai patvirtintoje versijoje pateikiama informacija turi būti aiškesnė ir suprantamesnė (žr. 5.7 punktą). |
| --- | --- |

6.3

Jei 6.2 punkte nustatyti kriterijai pateikiami kitokia forma nei numatoma oficialiai patvirtintoje versijoje, būtina užtikrinti, kad laikomasi 100d straipsnyje nustatytų kokybės kriterijų. 100b straipsnio b punkte turėtų būti pateikiama aiški nuoroda į 100d straipsnio reikalavimus. Oficialiai patvirtintą informaciją pateikti kitokia forma reikalaujama todėl, kad šiuo metu oficialiai patvirtinta informacija, pvz., pakuotės lapelis ir vaisto charakteristikų santrauka, pacientams dažnai yra sunkiai suprantami. Todėl EESRK dar kartą nurodo, kad oficialiai patvirtintoje versijoje pateikiama informacija turi būti aiškesnė ir suprantamesnė (žr. 5.7 punktą).

| 6.4 | Visuomenei neteiktina informacija apie neintervencinius mokslinius tyrimus. Kyla didelių abejonių, ar pacientai, nepriklausomai nuo tokios informacijos kokybės, sugebės tinkamai įvertinti informaciją apie neintervencinius mokslinius tyrimus ir padaryti reikiamas išvadas. Informaciją apie tokius tyrimus ir toliau kiekvienu konkrečiu atveju turėtų teikti sveikatos priežiūros specialistai. |
| --- | --- |

6.4

Visuomenei neteiktina informacija apie neintervencinius mokslinius tyrimus. Kyla didelių abejonių, ar pacientai, nepriklausomai nuo tokios informacijos kokybės, sugebės tinkamai įvertinti informaciją apie neintervencinius mokslinius tyrimus ir padaryti reikiamas išvadas. Informaciją apie tokius tyrimus ir toliau kiekvienu konkrečiu atveju turėtų teikti sveikatos priežiūros specialistai.

| 6.5 | „Leidiniai, susiję su sveikatos klausimais“ nėra tinkama informacijos apie receptinius vaistus platinimo priemonė. Atsižvelgiant į tai, kad pats leidinio pavadinimas gali būti suprantamas įvairiai, kyla abejonių dėl suderinto jo turinio aiškinimo skirtingose valstybėse narėse. Be to, šiuo informacijos teikimo atveju kyla klausimas, ar neperžengiama riba tarp informacijos, kurios ieško pacientas (angl. pull-information) ir aktyviai pacientui teikiamos informacijos (angl. push-information), nes įsigydamas su sveikatos klausimais susijusį leidinį pacientas nebūtinai tikslingai ieško informacijos apie konkrečius vaistus (6). |
| --- | --- |

6.5

„Leidiniai, susiję su sveikatos klausimais“ nėra tinkama informacijos apie receptinius vaistus platinimo priemonė. Atsižvelgiant į tai, kad pats leidinio pavadinimas gali būti suprantamas įvairiai, kyla abejonių dėl suderinto jo turinio aiškinimo skirtingose valstybėse narėse. Be to, šiuo informacijos teikimo atveju kyla klausimas, ar neperžengiama riba tarp informacijos, kurios ieško pacientas (angl. pull-information) ir aktyviai pacientui teikiamos informacijos (angl. push-information), nes įsigydamas su sveikatos klausimais susijusį leidinį pacientas nebūtinai tikslingai ieško informacijos apie konkrečius vaistus (6).

6

| 6.6 | Siūlomos direktyvos 100h straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad interneto svetainė prieš tai turi būti užregistruota nacionalinių kompetentingų institucijų. Tai palengvintų visuomenės interesų, įskaitant susijusius su internete pateikiama medžiaga, užtikrinimą. |
| --- | --- |

6.6

Siūlomos direktyvos 100h straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad interneto svetainė prieš tai turi būti užregistruota nacionalinių kompetentingų institucijų. Tai palengvintų visuomenės interesų, įskaitant susijusius su internete pateikiama medžiaga, užtikrinimą.

| 6.7 | Tiek atsakingoms institucijoms, tiek pramonei tenkanti administracinė registracijos išlaidų našta neturėtų būti pernelyg didelė. |
| --- | --- |

6.7

Tiek atsakingoms institucijoms, tiek pramonei tenkanti administracinė registracijos išlaidų našta neturėtų būti pernelyg didelė.

| 6.8 | Būtų tikslinga pateikiamoje informacijoje nurodyti, kad pacientas, kuriam reikia išsamesnio pateiktos informacijos paaiškinimo, turėtų kreiptis į sveikatos priežiūros specialistą. Nepaisant to, kad suteikiant informaciją ir apie receptinius vaistus atsižvelgiama į padidėjusį pacientų informacijos poreikį bei į kintantį informuoto paciento profilį, tačiau šiame pasiūlyme priimti direktyvą numatyta teikti informacija nepakeičia informacijos, kurią konkrečiu atveju teikia sveikatos priežiūros specialistai. |
| --- | --- |

6.8

Būtų tikslinga pateikiamoje informacijoje nurodyti, kad pacientas, kuriam reikia išsamesnio pateiktos informacijos paaiškinimo, turėtų kreiptis į sveikatos priežiūros specialistą. Nepaisant to, kad suteikiant informaciją ir apie receptinius vaistus atsižvelgiama į padidėjusį pacientų informacijos poreikį bei į kintantį informuoto paciento profilį, tačiau šiame pasiūlyme priimti direktyvą numatyta teikti informacija nepakeičia informacijos, kurią konkrečiu atveju teikia sveikatos priežiūros specialistai.

| 6.9 | EESRK pritaria pasiūlymo 100g straipsnyje numatytoms informacijos kontrolės priemonėms. Esant reikalui teikiamą informaciją būtina patikrinti iš anksto. Tačiau jei informacijos turinys jau yra patvirtintas kompetentingų institucijų, arba taikoma kitokia priemonė, kuria užtikrinamas lygiavertis tinkamos ir veiksmingos stebėsenos lygis, informacijos tikrinti nereikia. Valstybės narės turi turėti galimybę priimti sprendimą, ar jų teritorijoje yra priemonė, kuria užtikrinamas lygiavertis tinkamos stebėsenos lygis. Taigi 100g straipsnyje numatomas suderintas šio klausimo reguliavimo būdas. |
| --- | --- |

6.9

EESRK pritaria pasiūlymo 100g straipsnyje numatytoms informacijos kontrolės priemonėms. Esant reikalui teikiamą informaciją būtina patikrinti iš anksto. Tačiau jei informacijos turinys jau yra patvirtintas kompetentingų institucijų, arba taikoma kitokia priemonė, kuria užtikrinamas lygiavertis tinkamos ir veiksmingos stebėsenos lygis, informacijos tikrinti nereikia. Valstybės narės turi turėti galimybę priimti sprendimą, ar jų teritorijoje yra priemonė, kuria užtikrinamas lygiavertis tinkamos stebėsenos lygis. Taigi 100g straipsnyje numatomas suderintas šio klausimo reguliavimo būdas.

| 6.10 | EESRK labai palankiai vertina pasiūlymo 100g straipsnio 2 dalyje numatytą ketinimą parengti informacijos, kurią leidžiama teikti pagal šią antraštinę dalį, gaires. Šiose gairėse ir jose esančiame elgesio kodekse galima tiksliau apibrėžti skirtumą tarp neteiktinos reklamos ir teiktinos informacijos. Tai yra būtina, kadangi pateikiant bendro pobūdžio apibrėžtį neįmanoma nubrėžti abstrakčiai bendros ribos tarp šių dalykų. |
| --- | --- |

6.10

EESRK labai palankiai vertina pasiūlymo 100g straipsnio 2 dalyje numatytą ketinimą parengti informacijos, kurią leidžiama teikti pagal šią antraštinę dalį, gaires. Šiose gairėse ir jose esančiame elgesio kodekse galima tiksliau apibrėžti skirtumą tarp neteiktinos reklamos ir teiktinos informacijos. Tai yra būtina, kadangi pateikiant bendro pobūdžio apibrėžtį neįmanoma nubrėžti abstrakčiai bendros ribos tarp šių dalykų.

| 6.11 | Komitetas teigiamai vertina ir draudimą interneto svetainėse numatyti televizijos internetu galimybę bei skleisti informaciją per televiziją arba radiją. |
| --- | --- |

6.11

Komitetas teigiamai vertina ir draudimą interneto svetainėse numatyti televizijos internetu galimybę bei skleisti informaciją per televiziją arba radiją.

2009 m. birželio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Žr. EESRK nuomonę dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse, OL C 175, 2009 7 28, p. 116.

1

(2)  Žr. EESRK nuomonę dėl „Atsižvelgimo į vyresnio amžiaus žmonių poreikius“, OL C 077, 2009 3 31, p. 115.

2

(3)  OL L 311, 2001 11 28, p. 67, Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2008/29/EB (OL L 81, 2008 3 20, p. 51).

3

(4)  Įterptas Direktyva 2004/27/EB (OL L 136, 2004 4 30, p. 34).

4

(5)  COM(2007) 862 galutinis.

5

(6)  Ypač tuo atveju, kai „su sveikatos klausimais susijęs leidinys“ yra žurnalo priedas.

6

---

| 16.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/22

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 726/2004, nustatančio Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančio Europos vaistų agentūrą, nuostatas dėl žmonėms skirtų vaistų farmakologinio budrumo

COM(2008) 664 galutinis – 2008/0257 (COD)

2009/C 306/05

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, 2009 m. sausio 23 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 726/2004, nustatančio Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančio Europos vaistų agentūrą, nuostatas dėl žmonėms skirtų vaistų farmakologinio budrumo“

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. gegužės 19 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja S. GAUCI.

454-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11 d. (birželio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 92 nariams balsavus už, 3 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK pritaria Komisijos ketinimui įdiegti griežtesnę farmakologinio budrumo sistemą atidžiau stebint rinką sustiprinus stebėsenos procedūras, aiškiai nustatančias pagrindinių atsakingųjų subjektų užduotis ir atsakomybę bei skaidrų ES sprendimų priėmimą. |
| --- | --- |

1.1

EESRK pritaria Komisijos ketinimui įdiegti griežtesnę farmakologinio budrumo sistemą atidžiau stebint rinką sustiprinus stebėsenos procedūras, aiškiai nustatančias pagrindinių atsakingųjų subjektų užduotis ir atsakomybę bei skaidrų ES sprendimų priėmimą.

| 1.2 | EESRK primygtinai rekomenduoja, kad pagal naują reguliavimo sistemą ES teisės aktuose svarbiausias būtų pacientas. Reikėtų nustatyti pakankamas suderintas taisykles šioje srityje, kad ES piliečiams bent jau ilgainiui būtų užtikrintos vienodos sąlygos visoje ES gauti patikimos informacijos ir užtikrinti visišką saugių, novatoriškų ir prieinamų vaistų, įregistruotų bet kurioje EEE rinkos vietoje, prieinamumą už priimtiną kainą. |
| --- | --- |

1.2

EESRK primygtinai rekomenduoja, kad pagal naują reguliavimo sistemą ES teisės aktuose svarbiausias būtų pacientas. Reikėtų nustatyti pakankamas suderintas taisykles šioje srityje, kad ES piliečiams bent jau ilgainiui būtų užtikrintos vienodos sąlygos visoje ES gauti patikimos informacijos ir užtikrinti visišką saugių, novatoriškų ir prieinamų vaistų, įregistruotų bet kurioje EEE rinkos vietoje, prieinamumą už priimtiną kainą.

| 1.3 | Šiuo požiūriu EESRK pritaria, kad reikėtų iš esmės gerinti dabartinę padėtį, nes išryškėję nacionalinių teisės aktų ir administracinių nuostatų dėl vaistų skirtumai turi reikšmingų pasekmių pacientams. Be to, šie skirtumai galėtų kliudyti prekybai EEE viduje ir pakenkti sklandžiam vidaus rinkos veikimui. |
| --- | --- |

1.3

Šiuo požiūriu EESRK pritaria, kad reikėtų iš esmės gerinti dabartinę padėtį, nes išryškėję nacionalinių teisės aktų ir administracinių nuostatų dėl vaistų skirtumai turi reikšmingų pasekmių pacientams. Be to, šie skirtumai galėtų kliudyti prekybai EEE viduje ir pakenkti sklandžiam vidaus rinkos veikimui.

| 1.4 | Todėl Komitetas pabrėžia, kad labai svarbu, jog pacientai dalyvautų farmakologinio budrumo sistemoje, įskaitant tiesioginį interaktyvų pacientų pranešimą apie įtariamas nepageidaujamas reakcijas. Reikėtų vis dažniau su pacientais dalytis atsakomybe už sveikatos priežiūrą, kad jie aktyviau domėtųsi savo sveikata, priežiūros galimybėmis ir dvipuse komunikacija, įskaitant tinkamą naudojimąsi internetu. |
| --- | --- |

1.4

Todėl Komitetas pabrėžia, kad labai svarbu, jog pacientai dalyvautų farmakologinio budrumo sistemoje, įskaitant tiesioginį interaktyvų pacientų pranešimą apie įtariamas nepageidaujamas reakcijas. Reikėtų vis dažniau su pacientais dalytis atsakomybe už sveikatos priežiūrą, kad jie aktyviau domėtųsi savo sveikata, priežiūros galimybėmis ir dvipuse komunikacija, įskaitant tinkamą naudojimąsi internetu.

| 1.5 | Komitetas remia visų suinteresuotųjų subjektų (valstybių narių kompetentingų institucijų, Europos vaistų agentūros (EMEA), įskaitant jos komitetus, Komisijos ir leidimų prekiauti turėtojų, įskaitant už farmakologinį budrumą atsakingą asmenį, ir pacientų) užduočių ir pareigų išaiškinimą ir kodifikavimą. Tačiau mano, kad dokumente pateikti nauji pasiūlymai neturėtų nei versti abejoti esamomis vietos lygio struktūromis ir procedūromis, visų pirma tomis, kurios susijusios su pacientais ir sveikatos specialistais, nei jas susilpninti, kad pagal skaidrią ir greitą procedūrą būtų galima užtikrinti bendrus parametrus renkant palyginamus duomenis. |
| --- | --- |

1.5

Komitetas remia visų suinteresuotųjų subjektų (valstybių narių kompetentingų institucijų, Europos vaistų agentūros (EMEA), įskaitant jos komitetus, Komisijos ir leidimų prekiauti turėtojų, įskaitant už farmakologinį budrumą atsakingą asmenį, ir pacientų) užduočių ir pareigų išaiškinimą ir kodifikavimą. Tačiau mano, kad dokumente pateikti nauji pasiūlymai neturėtų nei versti abejoti esamomis vietos lygio struktūromis ir procedūromis, visų pirma tomis, kurios susijusios su pacientais ir sveikatos specialistais, nei jas susilpninti, kad pagal skaidrią ir greitą procedūrą būtų galima užtikrinti bendrus parametrus renkant palyginamus duomenis.

| 1.6 | Komitetas pritaria naujojo Farmakologinio budrumo komiteto, kuris pakeistų esamą EMEA Farmakologinio budrumo darbo grupę, įsteigimui ir mano, kad tokio komiteto įsteigimas paskatintų geresnį ir spartesnį ES sistemos veikimą, jei užduotys, procedūros ir santykiai su kitais veikiančiais komitetais būtų geriau išaiškinti. |
| --- | --- |

1.6

Komitetas pritaria naujojo Farmakologinio budrumo komiteto, kuris pakeistų esamą EMEA Farmakologinio budrumo darbo grupę, įsteigimui ir mano, kad tokio komiteto įsteigimas paskatintų geresnį ir spartesnį ES sistemos veikimą, jei užduotys, procedūros ir santykiai su kitais veikiančiais komitetais būtų geriau išaiškinti.

| 1.7 | Skiriant naujus žmogiškuosius ir finansinius išteklius reikia remti farmakologinio budrumo duomenų rinkimą ir tvarkymą EudraVigilance duomenų bazėje, kad ši bazė taptų vieninteliu interaktyviu spartaus farmakologinio budrumo duomenų apie vaistus gavimo ir teikimo centru ir kad duomenys būtų tvarkomi veiksmingai. Visuomenės pasitikėjimui ugdyti gyvybiškai svarbi yra interaktyvi, skaidri ir nesudėtinga visiems suinteresuotiesiems subjektams, ypač pacientams, skirta prieigos politika, užtikrinanti duomenų apsaugą ir konfidencialumą. |
| --- | --- |

1.7

Skiriant naujus žmogiškuosius ir finansinius išteklius reikia remti farmakologinio budrumo duomenų rinkimą ir tvarkymą EudraVigilance duomenų bazėje, kad ši bazė taptų vieninteliu interaktyviu spartaus farmakologinio budrumo duomenų apie vaistus gavimo ir teikimo centru ir kad duomenys būtų tvarkomi veiksmingai. Visuomenės pasitikėjimui ugdyti gyvybiškai svarbi yra interaktyvi, skaidri ir nesudėtinga visiems suinteresuotiesiems subjektams, ypač pacientams, skirta prieigos politika, užtikrinanti duomenų apsaugą ir konfidencialumą.

EudraVigilance

| 1.8 | EESRK pabrėžia supaprastintos tvarkos svarbą mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir prašo optimizuoti MVĮ biuro, kuris labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms teikia finansavimą ir administracinę pagalbą, veiklą. |
| --- | --- |

1.8

EESRK pabrėžia supaprastintos tvarkos svarbą mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir prašo optimizuoti MVĮ biuro, kuris labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms teikia finansavimą ir administracinę pagalbą, veiklą.

| 1.9 | Plečiantis tarptautinėms rinkoms ir įmonėms vis dažniau veikiant tarptautiniu lygiu, EESRK rekomenduoja remti valstybių narių ir EB veiksmų koordinavimą Europos ir tarptautiniu lygiu. |
| --- | --- |

1.9

Plečiantis tarptautinėms rinkoms ir įmonėms vis dažniau veikiant tarptautiniu lygiu, EESRK rekomenduoja remti valstybių narių ir EB veiksmų koordinavimą Europos ir tarptautiniu lygiu.

| 1.10 | EESRK prašo, kad per penkerius metus EMEA Europos Parlamentui, Tarybai ir Komitetui pateiktų savo veiklos nepriklausomą išorės įvertinimą pagal naująjį reglamentą ir darbo programas, kartu su darbo praktika bei šiame pasiūlyme nustatytos naujosios priemonės poveikio ir Eudravigilance duomenų bazės interaktyvaus veikimo įvertinimu. |
| --- | --- |

1.10

EESRK prašo, kad per penkerius metus EMEA Europos Parlamentui, Tarybai ir Komitetui pateiktų savo veiklos nepriklausomą išorės įvertinimą pagal naująjį reglamentą ir darbo programas, kartu su darbo praktika bei šiame pasiūlyme nustatytos naujosios priemonės poveikio ir Eudravigilance duomenų bazės interaktyvaus veikimo įvertinimu.

Eudravigilance

2.   Preliminarios pastabos

Preliminarios pastabos

| 2.1 | Reglamente (EB) 726/2004, nustatančiame Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančiame Europos vaistų agentūrą, ir Direktyvoje 2001/83/EB yra pateiktos suderintos Bendrijos taisyklės dėl žmonėms skirtų vaistų, kuriais Komisija leidžia prekiauti pagal reglamente nustatytą centralizuotą leidimų prekiauti suteikimo tvarką, farmakologinio budrumo. |
| --- | --- |

2.1

Reglamente (EB) 726/2004, nustatančiame Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančiame Europos vaistų agentūrą, ir Direktyvoje 2001/83/EB yra pateiktos suderintos Bendrijos taisyklės dėl žmonėms skirtų vaistų, kuriais Komisija leidžia prekiauti pagal reglamente nustatytą centralizuotą leidimų prekiauti suteikimo tvarką, farmakologinio budrumo.

| 2.2 | Kuriant vaistus reikėtų atlikti išsamų ir griežtą rizikos įvertinimą, net jei atliekant klinikinius tyrimus neįmanoma numatyti visų saugumo problemų. Kai vaistai pateikiami į rinką, paprastai labai pagausėja pacientų, kuriems jie skiriami, įskaitant asmenis, kurie serga daugiau nei viena liga, ir asmenis, kurie gydomi ir kitais vaistais. Todėl saugumo duomenų rinkimas po pateikimo į rinką ir rizikos įvertinimas, pagrįstas stebėjimo duomenimis, yra ypač svarbūs norint įvertinti, nustatyti vaistų rizikos grupę ir priimti gerai apgalvotus sprendimus dėl rizikos sumažinimo. |
| --- | --- |

2.2

Kuriant vaistus reikėtų atlikti išsamų ir griežtą rizikos įvertinimą, net jei atliekant klinikinius tyrimus neįmanoma numatyti visų saugumo problemų. Kai vaistai pateikiami į rinką, paprastai labai pagausėja pacientų, kuriems jie skiriami, įskaitant asmenis, kurie serga daugiau nei viena liga, ir asmenis, kurie gydomi ir kitais vaistais. Todėl saugumo duomenų rinkimas po pateikimo į rinką ir rizikos įvertinimas, pagrįstas stebėjimo duomenimis, yra ypač svarbūs norint įvertinti, nustatyti vaistų rizikos grupę ir priimti gerai apgalvotus sprendimus dėl rizikos sumažinimo.

| 2.3 | Šioje nuomonėje aptariami tik dėl šio reglamento Komisijos siūlomi pakeitimai, o kitoje Komiteto nuomonėje nagrinėjami siūlomi Direktyvos 2001/83/EB (1) pakeitimai. |
| --- | --- |

2.3

Šioje nuomonėje aptariami tik dėl šio reglamento Komisijos siūlomi pakeitimai, o kitoje Komiteto nuomonėje nagrinėjami siūlomi Direktyvos 2001/83/EB (1) pakeitimai.

1

| 2.4 | EESRK tvirtai pritaria, kad reikėtų iš esmės tobulinti esamą Bendrijos teisinę sistemą, nes išryškėję nacionalinių teisės aktų ir administracinių nuostatų dėl vaistų skirtumai galėtų kliudyti prekybai EEE viduje ir pakenkti sklandžiam vidaus rinkos veikimui. |
| --- | --- |

2.4

EESRK tvirtai pritaria, kad reikėtų iš esmės tobulinti esamą Bendrijos teisinę sistemą, nes išryškėję nacionalinių teisės aktų ir administracinių nuostatų dėl vaistų skirtumai galėtų kliudyti prekybai EEE viduje ir pakenkti sklandžiam vidaus rinkos veikimui.

| 2.5 | Jei koordinavimas būtų nepakankamas, valstybės narės, vertindamos vaistų saugumą ir kuo labiau mažindamos riziką, neturėtų galimybių naudotis geriausia moksline ir medicinine patirtimi. |
| --- | --- |

2.5

Jei koordinavimas būtų nepakankamas, valstybės narės, vertindamos vaistų saugumą ir kuo labiau mažindamos riziką, neturėtų galimybių naudotis geriausia moksline ir medicinine patirtimi.

| 2.6 | Komitetas jau nurodė, kad „griežtas farmakologinis budrumas yra gyvybiškai svarbus ir mano, kad egzistuojančios sistemos turėti būti stiprinamos. Visi vaistus išrašantys bei skiriantys sveikatos profesionalai, taip pat pacientai, turėtų dalyvauti efektyvioje visiems vaistams taikomoje porinkodarinės priežiūros sistemoje“ (2). |
| --- | --- |

2.6

Komitetas jau nurodė, kad „griežtas farmakologinis budrumas yra gyvybiškai svarbus ir mano, kad egzistuojančios sistemos turėti būti stiprinamos. Visi vaistus išrašantys bei skiriantys sveikatos profesionalai, taip pat pacientai, turėtų dalyvauti efektyvioje visiems vaistams taikomoje porinkodarinės priežiūros sistemoje“ (2).

2

| 2.7 | EESRK pritaria Komisijos ketinimui įdiegti griežtesnę rinkos priežiūros sistemą sustiprinant stebėsenos procedūras, aiškiai nustatančias pagrindinių atsakingųjų subjektų užduotis ir pareigas bei užtikrinančias skaidrų ES sprendimų priėmimą vaistų saugumo srityje, kad visų atitinkamų vaistų atžvilgiu visoje ES būtų imtasi vienodai ir visiškai įgyvendinamų priemonių. |
| --- | --- |

2.7

EESRK pritaria Komisijos ketinimui įdiegti griežtesnę rinkos priežiūros sistemą sustiprinant stebėsenos procedūras, aiškiai nustatančias pagrindinių atsakingųjų subjektų užduotis ir pareigas bei užtikrinančias skaidrų ES sprendimų priėmimą vaistų saugumo srityje, kad visų atitinkamų vaistų atžvilgiu visoje ES būtų imtasi vienodai ir visiškai įgyvendinamų priemonių.

| 2.8 | Vis dažniau atsakomybe dėl sveikatos priežiūros dalijamasi su pacientais, kurie aktyviau rūpinasi savo sveikata ir jos priežiūros galimybėmis. Pripažįstama pacientų dalyvavimo farmakologinio budrumo sistemoje, įskaitant tiesioginius pacientų pranešimus apie įtariamas nepageidaujamas reakcijas, svarba ir EESRK palankiai vertina tai, kad didelis dėmesys skiriamas tam, kaip sukurti ir remti priemones pacientų dalyvavimui visais lygmenimis užtikrinti. |
| --- | --- |

2.8

Vis dažniau atsakomybe dėl sveikatos priežiūros dalijamasi su pacientais, kurie aktyviau rūpinasi savo sveikata ir jos priežiūros galimybėmis. Pripažįstama pacientų dalyvavimo farmakologinio budrumo sistemoje, įskaitant tiesioginius pacientų pranešimus apie įtariamas nepageidaujamas reakcijas, svarba ir EESRK palankiai vertina tai, kad didelis dėmesys skiriamas tam, kaip sukurti ir remti priemones pacientų dalyvavimui visais lygmenimis užtikrinti.

| 2.9 | EESRK pripažįsta naujųjų farmakologinio budrumo nuostatų, kurios turėtų pagerinti prieigą prie informacijos apie sveikatą ir vaistus bei užtikrinti aktyvų kokybiškų duomenų apie vaistų saugumą rinkimą, naudą ES piliečiams ir pacientams. Skiriant naujus žmogiškuosius ir finansinius išteklius reikia remti farmakologinio budrumo duomenų rinkimą ir tvarkymą EudraVigilance duomenų bazėje, kad ši bazė taptų vieninteliu interaktyviu centru farmakologinio budrumo duomenims apie žmonėms skirtus vaistus gauti ir teikti. |
| --- | --- |

2.9

EESRK pripažįsta naujųjų farmakologinio budrumo nuostatų, kurios turėtų pagerinti prieigą prie informacijos apie sveikatą ir vaistus bei užtikrinti aktyvų kokybiškų duomenų apie vaistų saugumą rinkimą, naudą ES piliečiams ir pacientams. Skiriant naujus žmogiškuosius ir finansinius išteklius reikia remti farmakologinio budrumo duomenų rinkimą ir tvarkymą EudraVigilance duomenų bazėje, kad ši bazė taptų vieninteliu interaktyviu centru farmakologinio budrumo duomenims apie žmonėms skirtus vaistus gauti ir teikti.

EudraVigilance

| 2.10 | EESRK kelete nuomonių (3) konkrečiais klausimais nagrinėja įvairius Vaistų teisės aktų pasiūlymų paketo aspektus. Šiuo tikslu Briuselyje buvo surengtas svarbus ir produktyvus viešas klausymas, kuriam pirmininkavo Bryan Cassidy ir kuriame dalyvavo įmonių, nacionalinių ir Europos organizacijų atstovai. |
| --- | --- |

2.10

EESRK kelete nuomonių (3) konkrečiais klausimais nagrinėja įvairius Vaistų teisės aktų pasiūlymų paketo aspektus. Šiuo tikslu Briuselyje buvo surengtas svarbus ir produktyvus viešas klausymas, kuriam pirmininkavo Bryan Cassidy ir kuriame dalyvavo įmonių, nacionalinių ir Europos organizacijų atstovai.

3

3.   Komisijos siūlomi reglamento pakeitimai

Komisijos siūlomi reglamento pakeitimai

| 3.1 | Pasiūlymų tikslas – pagerinti visuomenės sveikatos apsaugą Bendrijoje kartu sustiprinant bendrąją vaistų rinką, sustiprinant ir racionalizuojant ES farmakologinį budrumą bei pašalinant nacionalinių nuostatų skirtumus, kad būtų užtikrintas sklandus vaistų vidaus rinkos veikimas. |
| --- | --- |

3.1

Pasiūlymų tikslas – pagerinti visuomenės sveikatos apsaugą Bendrijoje kartu sustiprinant bendrąją vaistų rinką, sustiprinant ir racionalizuojant ES farmakologinį budrumą bei pašalinant nacionalinių nuostatų skirtumus, kad būtų užtikrintas sklandus vaistų vidaus rinkos veikimas.

| 3.2 | Pasiūlymo tikslas atitinka Bendrijos leidimų prekiauti vaistais suteikimo, priežiūros ir stebėsenos sistemos tikslus:






  — | gerinant visuomenės sveikatos apsaugą Bendrijos mastu, kiek tai susiję su vaistų saugumu, |
| --- | --- | --- |

3.2

Pasiūlymo tikslas atitinka Bendrijos leidimų prekiauti vaistais suteikimo, priežiūros ir stebėsenos sistemos tikslus:

—

gerinant visuomenės sveikatos apsaugą Bendrijos mastu, kiek tai susiję su vaistų saugumu,

| — | remiant vidaus rinkos principų įgyvendinimą vaistų sektoriuje. |
| --- | --- |

—

remiant vidaus rinkos principų įgyvendinimą vaistų sektoriuje.

| 3.3 | Konkretūs pasiūlymo tikslai yra:






  — | nustatyti aiškias užduotis, pareigas ir standartus skirtingoms užduotims atlikti, o Europos Komisija reguliariai teikia ataskaitas, atlieka farmakologinio budrumo patikrinimus ir EMEA auditą, |
| --- | --- | --- |

3.3

Konkretūs pasiūlymo tikslai yra:

—

nustatyti aiškias užduotis, pareigas ir standartus skirtingoms užduotims atlikti, o Europos Komisija reguliariai teikia ataskaitas, atlieka farmakologinio budrumo patikrinimus ir EMEA auditą,

| — | racionalizuoti ES sprendimų priėmimą, nustatyti naujos EMEA komiteto struktūros sukūrimo terminą ir kreipimosi į EMEA procedūrų farmakologinio budrumo klausimais skaičių, |
| --- | --- |

—

racionalizuoti ES sprendimų priėmimą, nustatyti naujos EMEA komiteto struktūros sukūrimo terminą ir kreipimosi į EMEA procedūrų farmakologinio budrumo klausimais skaičių,

| — | siekti, kad valstybės narės sukurtų vaistų saugumo svetaines, o EMEA – ES vaistų saugumo interneto svetainę skatinant skaidrumą ir komunikaciją vaistų saugumo klausimais bei gerinant pacientų ir sveikatos priežiūros specialistų supratimą šiais klausimais ir ugdant jų pasitikėjimą, |
| --- | --- |

—

siekti, kad valstybės narės sukurtų vaistų saugumo svetaines, o EMEA – ES vaistų saugumo interneto svetainę skatinant skaidrumą ir komunikaciją vaistų saugumo klausimais bei gerinant pacientų ir sveikatos priežiūros specialistų supratimą šiais klausimais ir ugdant jų pasitikėjimą,

| — | stiprinti įmonių farmakologinio budrumo sistemas kartu mažinant administracinę naštą, |
| --- | --- |

—

stiprinti įmonių farmakologinio budrumo sistemas kartu mažinant administracinę naštą,

| — | remti EurdraVigilance vaistų saugumo duomenų bazę pasitelkiant rizikos valdymą, struktūrizuotų duomenų rinkimą ir nuolatinius pranešimus apie įtariamas nepageidaujamas reakcijas, |
| --- | --- |

—

remti EurdraVigilance vaistų saugumo duomenų bazę pasitelkiant rizikos valdymą, struktūrizuotų duomenų rinkimą ir nuolatinius pranešimus apie įtariamas nepageidaujamas reakcijas,

EurdraVigilance

| — | pasitelkiant Septintąją bendrąją programą ir Inovacinių vaistų iniciatyvą stiprinti valstybių narių ir EB veiksmų koordinavimą strateginiam bendradarbiavimui mokslo ir technologijų srityje stiprinti, kad būtų skatinamos inovacijos farmacijos sektoriuje, |
| --- | --- |

—

pasitelkiant Septintąją bendrąją programą ir Inovacinių vaistų iniciatyvą stiprinti valstybių narių ir EB veiksmų koordinavimą strateginiam bendradarbiavimui mokslo ir technologijų srityje stiprinti, kad būtų skatinamos inovacijos farmacijos sektoriuje,

| — | įtraukti suinteresuotuosius subjektus į farmakologinio budrumo sistemą, |
| --- | --- |

—

įtraukti suinteresuotuosius subjektus į farmakologinio budrumo sistemą,

| — | supaprastinti esamas Bendrijos farmakologinio budrumo procedūras. |
| --- | --- |

—

supaprastinti esamas Bendrijos farmakologinio budrumo procedūras.

| 3.4 | Pasiūlymuose pabrėžiama, kad reikalingas pakankamas Agentūros veiklos, susijusios su farmakologiniu budrumu, finansavimas iš leidimų prekiauti turėtojams nustatomo mokesčio, taip pat pabrėžiami EMEA telematikos verslo plano ištekliai ir bendras poveikis EMEA biudžetui. |
| --- | --- |

3.4

Pasiūlymuose pabrėžiama, kad reikalingas pakankamas Agentūros veiklos, susijusios su farmakologiniu budrumu, finansavimas iš leidimų prekiauti turėtojams nustatomo mokesčio, taip pat pabrėžiami EMEA telematikos verslo plano ištekliai ir bendras poveikis EMEA biudžetui.

4.   Komiteto pastabos

Komiteto pastabos

| 4.1 | Esminis pritarimas. Komitetas pritaria pagrindiniams pasiūlymų tikslams sukurti vidaus rinką farmacijos sektoriuje ir, kaip pirmiau minėta, pagerinti visuomenės sveikatos apsaugą. |
| --- | --- |

4.1

Esminis pritarimas. Komitetas pritaria pagrindiniams pasiūlymų tikslams sukurti vidaus rinką farmacijos sektoriuje ir, kaip pirmiau minėta, pagerinti visuomenės sveikatos apsaugą.

Esminis pritarimas

| 4.1.1 | Atsižvelgdamas į atnaujintą Lisabonos strategiją Komitetas dar kartą išreiškia susirūpinimą dėl reguliavimo sistemos supaprastinimo svarbos. Jis būtų naudingas piliečiams, pacientams, įmonėms ir visuomenei. Komitetas pabrėžia būtinybę „sukurti bendrą koncepciją, sukuriančią pranašumus pramonei ir pacientams, taip pat skatinančią šios pramonės, kaip vienos iš pagrindinių dinamiškos, žiniomis pagrįstos konkurencingos Europos ekonomikos sudėtinių dalių, nuolatinę plėtotę“ (4). |
| --- | --- |

4.1.1

Atsižvelgdamas į atnaujintą Lisabonos strategiją Komitetas dar kartą išreiškia susirūpinimą dėl reguliavimo sistemos supaprastinimo svarbos. Jis būtų naudingas piliečiams, pacientams, įmonėms ir visuomenei. Komitetas pabrėžia būtinybę „sukurti bendrą koncepciją, sukuriančią pranašumus pramonei ir pacientams, taip pat skatinančią šios pramonės, kaip vienos iš pagrindinių dinamiškos, žiniomis pagrįstos konkurencingos Europos ekonomikos sudėtinių dalių, nuolatinę plėtotę“ (4).

4

| 4.2 | Aiškios užduotys ir pareigos. Komitetas pabrėžia, kad labai svarbu, jog „visi vaistus išrašantys bei skiriantys sveikatos profesionalai, taip pat pacientai, turėtų dalyvauti efektyvioje visiems vaistams taikomoje porinkodarinės priežiūros sistemoje. Ši savaiminio raportavimo sistema turėtų būti ypatingai griežta naujų vaistų atžvilgiu“ (5). |
| --- | --- |

4.2

Aiškios užduotys ir pareigos. Komitetas pabrėžia, kad labai svarbu, jog „visi vaistus išrašantys bei skiriantys sveikatos profesionalai, taip pat pacientai, turėtų dalyvauti efektyvioje visiems vaistams taikomoje porinkodarinės priežiūros sistemoje. Ši savaiminio raportavimo sistema turėtų būti ypatingai griežta naujų vaistų atžvilgiu“ (5).

Aiškios užduotys ir pareigos

5

| 4.2.1 | Komitetas yra įsitikinęs, kad esamas nuostatas galima patobulinti dalyvaujant visiems suinteresuotiesiems subjektams, nes vienas iš trūkumų yra tas, kad trūksta žinių ir informacijos apie skirtingas vaistų, kuriais prekiaujama, savybes ir riziką. |
| --- | --- |

4.2.1

Komitetas yra įsitikinęs, kad esamas nuostatas galima patobulinti dalyvaujant visiems suinteresuotiesiems subjektams, nes vienas iš trūkumų yra tas, kad trūksta žinių ir informacijos apie skirtingas vaistų, kuriais prekiaujama, savybes ir riziką.

| 4.2.2 | EESRK tvirtai remia visų suinteresuotųjų subjektų (valstybių narių kompetentingų institucijų, Europos vaistų agentūros (EMEA), įskaitant jos komitetus, Komisijos ir leidimų prekiauti turėtojus, įskaitant už farmakologinį budrumą atsakingą asmenį) užduočių ir atsakomybės išaiškinimą ir kodifikavimą. Nauji pasiūlymai dėl kodifikavimo nagrinėjami kitoje EESRK nuomonėje. |
| --- | --- |

4.2.2

EESRK tvirtai remia visų suinteresuotųjų subjektų (valstybių narių kompetentingų institucijų, Europos vaistų agentūros (EMEA), įskaitant jos komitetus, Komisijos ir leidimų prekiauti turėtojus, įskaitant už farmakologinį budrumą atsakingą asmenį) užduočių ir atsakomybės išaiškinimą ir kodifikavimą. Nauji pasiūlymai dėl kodifikavimo nagrinėjami kitoje EESRK nuomonėje.

| 4.3 | ES sprendimų priėmimo proceso racionalizavimas. Komitetas pritaria naujojo Farmakologinio budrumo komiteto, kuris pakeistų esamą EMEA Farmakologinio budrumo darbo grupę, įsteigimui ir mano, kad tokio komiteto, kuris spręstų konkrečius farmakologinio budrumo klausimus ES, sukūrimas yra žingsnis tinkama linkme norint suderinti vaistų saugumo taisykles visoje ES. |
| --- | --- |

4.3

ES sprendimų priėmimo proceso racionalizavimas. Komitetas pritaria naujojo Farmakologinio budrumo komiteto, kuris pakeistų esamą EMEA Farmakologinio budrumo darbo grupę, įsteigimui ir mano, kad tokio komiteto, kuris spręstų konkrečius farmakologinio budrumo klausimus ES, sukūrimas yra žingsnis tinkama linkme norint suderinti vaistų saugumo taisykles visoje ES.

ES sprendimų priėmimo proceso racionalizavimas

| 4.3.1 | Komitetas norėtų, kad kai kurie pasiūlymai (visų pirma dėl Žmonėms skirtų vaistų komiteto ir Farmakologinio budrumo komiteto sąveikos, pacientų ir visuomenės dalyvavimo, įskaitant pacientų pranešimus apie įtariamas nepageidaujamas reakcijas, ypač stebimų vaistų sąrašo vaidmens ir neintervencinių tyrimų apibrėžčių) būtų aiškesni ir toliau tobulinami.
  EESRK taip pat norėtų paminėti neseniai įsteigtą Pažangiosios terapijos komitetą (CAT), kuris konkrečiai sprendžia licencijų ir po pateikimo į rinką iškylančius klausimus, įskaitant farmakologinį budrumą, bei stebi pažangiosios terapijos vaistų veiksmingumą, kaip nustatyta Reglamente (EB) 1394/2007. Šis reglamentas pagrįstas poreikiu gauti reikiamų žinių tokiems sudėtingiems ir specializuotiems vaistams įvertinti. |
| --- | --- |

4.3.1

Komitetas norėtų, kad kai kurie pasiūlymai (visų pirma dėl Žmonėms skirtų vaistų komiteto ir Farmakologinio budrumo komiteto sąveikos, pacientų ir visuomenės dalyvavimo, įskaitant pacientų pranešimus apie įtariamas nepageidaujamas reakcijas, ypač stebimų vaistų sąrašo vaidmens ir neintervencinių tyrimų apibrėžčių) būtų aiškesni ir toliau tobulinami.

EESRK taip pat norėtų paminėti neseniai įsteigtą Pažangiosios terapijos komitetą (CAT), kuris konkrečiai sprendžia licencijų ir po pateikimo į rinką iškylančius klausimus, įskaitant farmakologinį budrumą, bei stebi pažangiosios terapijos vaistų veiksmingumą, kaip nustatyta Reglamente (EB) 1394/2007. Šis reglamentas pagrįstas poreikiu gauti reikiamų žinių tokiems sudėtingiems ir specializuotiems vaistams įvertinti.

| 4.3.2 | Todėl EESRK abejoja, ar bendro pobūdžio farmakologinio budrumo komitetas turės reikiamų žinių specializuotų vaistų, pavyzdžiui, pažangiosios terapijos vaistų, farmakologinio budrumo klausimams spręsti. Todėl siūloma atliekant rizikos (naudos) įvertinimą dėl šių vaistų konsultuotis su Žmonėms skirtų vaistų komitetu tarpininkaujant Pažangiosios terapijos komitetui. |
| --- | --- |

4.3.2

Todėl EESRK abejoja, ar bendro pobūdžio farmakologinio budrumo komitetas turės reikiamų žinių specializuotų vaistų, pavyzdžiui, pažangiosios terapijos vaistų, farmakologinio budrumo klausimams spręsti. Todėl siūloma atliekant rizikos (naudos) įvertinimą dėl šių vaistų konsultuotis su Žmonėms skirtų vaistų komitetu tarpininkaujant Pažangiosios terapijos komitetui.

| 4.3.3 | Reikėtų dar kartą apsvarstyti būsimo naujojo Farmakologinio budrumo komiteto indėlį į vaistų saugumo analizę atsižvelgiant į platesnę rizikos ir naudos santykio analizę, už kurią atsako ir turėtų toliau atsakyti Žmonėms skirtų vaistų komitetas. |
| --- | --- |

4.3.3

Reikėtų dar kartą apsvarstyti būsimo naujojo Farmakologinio budrumo komiteto indėlį į vaistų saugumo analizę atsižvelgiant į platesnę rizikos ir naudos santykio analizę, už kurią atsako ir turėtų toliau atsakyti Žmonėms skirtų vaistų komitetas.

| 4.4 | Pirmiausia pacientai. Pagal siūlomą naują reguliavimo sistemą svarbiausias turi būti pacientas. Šiuo metu ES teisės aktuose nenustatyta pakankamų šios srities suderintų taisyklių, todėl ES piliečiai visoje ES neturi vienodų galimybių gauti informacijos. Pacientus reikėtų skatinti apie nepageidaujamas reakcijas pranešti už visus vaistus atsakingoms nacionalinėms institucijoms, o ne leidimo prekiauti turėtojui. Komitetas pritaria tiesioginio pranešimo sistemai, kaip esminei priemonei sutvirtinti pacientų poziciją ir suaktyvinti jų dalyvavimą rūpinantis jų pačių sveikata. |
| --- | --- |

4.4

Pirmiausia pacientai. Pagal siūlomą naują reguliavimo sistemą svarbiausias turi būti pacientas. Šiuo metu ES teisės aktuose nenustatyta pakankamų šios srities suderintų taisyklių, todėl ES piliečiai visoje ES neturi vienodų galimybių gauti informacijos. Pacientus reikėtų skatinti apie nepageidaujamas reakcijas pranešti už visus vaistus atsakingoms nacionalinėms institucijoms, o ne leidimo prekiauti turėtojui. Komitetas pritaria tiesioginio pranešimo sistemai, kaip esminei priemonei sutvirtinti pacientų poziciją ir suaktyvinti jų dalyvavimą rūpinantis jų pačių sveikata.

Pirmiausia pacientai

| 4.4.1 | Nepažeidžiant duomenų saugos ir komercinių interesų konfidencialumo svarbu paviešinti aiškią ir skaidrią saugos informaciją (piktogramą) (6), kad vartotojas galėtų iš karto atpažinti ypač stebimus vaistus, taip pat periodiškai atnaujinamų saugumo protokolų išvadas ir rekomendacijas ir vaistų vartojimo duomenis. Eudravigilance duomenų bazė turi būti nuolat atnaujinama ir lengvai bei visiškai prieinama pacientams. |
| --- | --- |

4.4.1

Nepažeidžiant duomenų saugos ir komercinių interesų konfidencialumo svarbu paviešinti aiškią ir skaidrią saugos informaciją (piktogramą) (6), kad vartotojas galėtų iš karto atpažinti ypač stebimus vaistus, taip pat periodiškai atnaujinamų saugumo protokolų išvadas ir rekomendacijas ir vaistų vartojimo duomenis. Eudravigilance duomenų bazė turi būti nuolat atnaujinama ir lengvai bei visiškai prieinama pacientams.

6

Eudravigilance

| 4.4.2 | Komitetas mano, kad pacientų informavimo brošiūros turėtų būti sukurtos taip, kad aiškiau nurodytų galimas nepageidaujamas reakcijas. Pakuotės informaciniame lapelyje reikėtų nurodyti saugumo informaciją ir įtraukti įspėjimą dėl ypač stebimų vaistų. Visais atvejais reikia vengti informacijos dempingo, o informacija turi būti pritaikyta skirtingiems vartotojų poreikiams ir pateikta internete. Šiuo klausimu EESRK parengė atskirą nuomonę (7). |
| --- | --- |

4.4.2

Komitetas mano, kad pacientų informavimo brošiūros turėtų būti sukurtos taip, kad aiškiau nurodytų galimas nepageidaujamas reakcijas. Pakuotės informaciniame lapelyje reikėtų nurodyti saugumo informaciją ir įtraukti įspėjimą dėl ypač stebimų vaistų. Visais atvejais reikia vengti informacijos dempingo, o informacija turi būti pritaikyta skirtingiems vartotojų poreikiams ir pateikta internete. Šiuo klausimu EESRK parengė atskirą nuomonę (7).

7

| 4.4.3 | Galutinis Komiteto tikslas turi būti sukurti veiksmingą Europos bendrąją vaistų rinką, pagrįstą Europos pacientų ir gyventojų poreikiais bei interesais, siekiant aprūpinimo saugiais, novatoriškais ir prieinamais vaistais, kurių reikia pacientams pagal suvienodintą ES požiūrį, mažinantį rinkos priklausomybę nuo 30 skirtingų nacionalinių vyriausybių sprendimų priėmimo procesų. |
| --- | --- |

4.4.3

Galutinis Komiteto tikslas turi būti sukurti veiksmingą Europos bendrąją vaistų rinką, pagrįstą Europos pacientų ir gyventojų poreikiais bei interesais, siekiant aprūpinimo saugiais, novatoriškais ir prieinamais vaistais, kurių reikia pacientams pagal suvienodintą ES požiūrį, mažinantį rinkos priklausomybę nuo 30 skirtingų nacionalinių vyriausybių sprendimų priėmimo procesų.

| 4.5 | Skaidrumas ir komunikacija. Remdamas pateiktus pasiūlymus stiprinti komunikaciją su sveikatos priežiūros specialistais ir pacientais pasitelkiant informaciją apie vaistus, Komitetas primygtinai siūlo pasinaudoti šia galimybe, kad PIB ir VCS (8) taptų naudingesnės, patogesnės naudoti ir nuoseklesnės. |
| --- | --- |

4.5

Skaidrumas ir komunikacija. Remdamas pateiktus pasiūlymus stiprinti komunikaciją su sveikatos priežiūros specialistais ir pacientais pasitelkiant informaciją apie vaistus, Komitetas primygtinai siūlo pasinaudoti šia galimybe, kad PIB ir VCS (8) taptų naudingesnės, patogesnės naudoti ir nuoseklesnės.

Skaidrumas ir komunikacija

8

| 4.5.1 | Žmonėms skirtų vaistų farmakologinio budrumo informacijai reikalingas interaktyvių duomenų bazių Europos tinklas. EESRK labai pritaria Eudravigilance duomenų bazės kaip vienintelės prieigos prie informacijos apie nepageidaujamas reakcijas ir „perdozavimą, klaidingą vartojimą, piktnaudžiavimą vaistu, gydymo vaistu klaidas, ir reakcijas, pasireiškiančias bandymų su vaistu metu ar dėl profesinio poveikio dirbant su vaistu“, sustiprinimui. |
| --- | --- |

4.5.1

Žmonėms skirtų vaistų farmakologinio budrumo informacijai reikalingas interaktyvių duomenų bazių Europos tinklas. EESRK labai pritaria Eudravigilance duomenų bazės kaip vienintelės prieigos prie informacijos apie nepageidaujamas reakcijas ir „perdozavimą, klaidingą vartojimą, piktnaudžiavimą vaistu, gydymo vaistu klaidas, ir reakcijas, pasireiškiančias bandymų su vaistu metu ar dėl profesinio poveikio dirbant su vaistu“, sustiprinimui.

Eudravigilance

| 4.5.2 | Reikėtų skatinti visų lygių agentūrų ir EMEA veiklos bei sprendimų skaidrumą. Svarbus aspektas – nuoseklus ir nepavėluotas apie riziką pasirodžiusių duomenų pranešimas kaip esminė farmakologinio budrumo sistemos dalis. Pranešimas apie riziką yra svarbus žingsnis rizikos valdymo ir jos sumažinimo veiklai. Pacientams ir sveikatos priežiūros specialistams reikia tikslios ir tinkamai pateiktos informacijos apie riziką, susijusią su vaistais ir liga, kuriai gydyti jie naudojami (9). |
| --- | --- |

4.5.2

Reikėtų skatinti visų lygių agentūrų ir EMEA veiklos bei sprendimų skaidrumą. Svarbus aspektas – nuoseklus ir nepavėluotas apie riziką pasirodžiusių duomenų pranešimas kaip esminė farmakologinio budrumo sistemos dalis. Pranešimas apie riziką yra svarbus žingsnis rizikos valdymo ir jos sumažinimo veiklai. Pacientams ir sveikatos priežiūros specialistams reikia tikslios ir tinkamai pateiktos informacijos apie riziką, susijusią su vaistais ir liga, kuriai gydyti jie naudojami (9).

9

| 4.5.3 | EESRK mano, kad pagrindinė mintis – pabrėžti vis didėjančią skaidrios politikos, susijusios su visuomenės prieiga prie duomenų, svarbą ir kad į tokius prašymus turi būti atsakyta laikantis teisės aktuose nustatytų terminų. Visuomenės pasitikėjimui yra ypač svarbu, kad dėl skaidrios prieigos politikos susitartų visos valstybės narės. Komitetas norėtų, kad būtų aiškiau pagrįsta priežastis, kodėl prieiga nebuvo suteikta atliekant skaidrius ir nereklaminius tyrimus po vaistų pateikimo į rinką arba kodėl šių tyrimų rezultatai nebuvo paskelbti EMEA sukūrus ES vaistų saugumo interneto svetainę. EESRK pabrėžia tvirtą savo paramą poregistracinių saugumo tyrimų (PASS) (10) pagrindiniams principams ir priežiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 24, 26 straipsnius ir 57 straipsnio 1 dalį (11). |
| --- | --- |

4.5.3

EESRK mano, kad pagrindinė mintis – pabrėžti vis didėjančią skaidrios politikos, susijusios su visuomenės prieiga prie duomenų, svarbą ir kad į tokius prašymus turi būti atsakyta laikantis teisės aktuose nustatytų terminų. Visuomenės pasitikėjimui yra ypač svarbu, kad dėl skaidrios prieigos politikos susitartų visos valstybės narės. Komitetas norėtų, kad būtų aiškiau pagrįsta priežastis, kodėl prieiga nebuvo suteikta atliekant skaidrius ir nereklaminius tyrimus po vaistų pateikimo į rinką arba kodėl šių tyrimų rezultatai nebuvo paskelbti EMEA sukūrus ES vaistų saugumo interneto svetainę. EESRK pabrėžia tvirtą savo paramą poregistracinių saugumo tyrimų (PASS) (10) pagrindiniams principams ir priežiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 24, 26 straipsnius ir 57 straipsnio 1 dalį (11).

10

11

| 4.5.4 | Komitetas pritaria EMEA pasiūlymui peržiūrėti medicininę literatūrą, nes tai padėtų gerokai sumažinti darbo dubliavimą. Agentūra, bendradarbiaudama su leidimų prekiauti turėtojais, peržiūrės atrinktą medicininę literatūrą dėl visų įtariamų nepageidaujamų reakcijų į žmonėms skirtus vaistus, kuriuose yra tam tikrų medžiagų, kurias reikėtų įtraukti į Eudravigilance duomenų bazę ir į skelbiamą stebimų veikliųjų medžiagų sąrašą. |
| --- | --- |

4.5.4

Komitetas pritaria EMEA pasiūlymui peržiūrėti medicininę literatūrą, nes tai padėtų gerokai sumažinti darbo dubliavimą. Agentūra, bendradarbiaudama su leidimų prekiauti turėtojais, peržiūrės atrinktą medicininę literatūrą dėl visų įtariamų nepageidaujamų reakcijų į žmonėms skirtus vaistus, kuriuose yra tam tikrų medžiagų, kurias reikėtų įtraukti į Eudravigilance duomenų bazę ir į skelbiamą stebimų veikliųjų medžiagų sąrašą.

Eudravigilance

| 4.6 | Tvarkos supaprastinimas. EESRK palankiai vertina siūlomą iniciatyvą sumažinti administracinę naštą pranešimų apie nepageidaujamas reakcijas požiūriu ir racionalizuoti ES veikiančią pranešimų teikimo sistemą, skirtą pranešimams apie pavienius atvejus skirtingose valstybėse narėse reikalaujant pateikti popierinę ir elektroninę kopiją. Komitetas mano, kad būtų naudingas konkretus teisinis įsipareigojimas laikytis Tarptautinės derinimo konferencijos (ICH) (12) reikalavimų dėl dokumentų pateikimo elektroninėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

4.6

Tvarkos supaprastinimas. EESRK palankiai vertina siūlomą iniciatyvą sumažinti administracinę naštą pranešimų apie nepageidaujamas reakcijas požiūriu ir racionalizuoti ES veikiančią pranešimų teikimo sistemą, skirtą pranešimams apie pavienius atvejus skirtingose valstybėse narėse reikalaujant pateikti popierinę ir elektroninę kopiją. Komitetas mano, kad būtų naudingas konkretus teisinis įsipareigojimas laikytis Tarptautinės derinimo konferencijos (ICH) (12) reikalavimų dėl dokumentų pateikimo elektroninėmis priemonėmis.

Tvarkos supaprastinimas

12

| 4.6.1 | Be to, svarbu nurodyti, kad šiuo metu nacionalinės kompetentingos institucijos labai daug farmakologiniam budrumui skirtų lėšų išleidžia tvirtindamos ir tvarkydamos įmonių siunčiamus su saugumu susijusius pranešimus apie pavienius atvejus be reikalo dubliuodamos veiklą. Šiuos išteklius būtų galima panaudoti geriau skatinant glaudesnį valdžios institucijų bendradarbiavimą, geriau panaudojant turimas žinias, pasidalijant darbu ir supaprastinant veiklos, susijusios su visų pranešimų dėl vaistų saugumo pateikimu ir tvarkymu, administracinius aspektus. |
| --- | --- |

4.6.1

Be to, svarbu nurodyti, kad šiuo metu nacionalinės kompetentingos institucijos labai daug farmakologiniam budrumui skirtų lėšų išleidžia tvirtindamos ir tvarkydamos įmonių siunčiamus su saugumu susijusius pranešimus apie pavienius atvejus be reikalo dubliuodamos veiklą. Šiuos išteklius būtų galima panaudoti geriau skatinant glaudesnį valdžios institucijų bendradarbiavimą, geriau panaudojant turimas žinias, pasidalijant darbu ir supaprastinant veiklos, susijusios su visų pranešimų dėl vaistų saugumo pateikimu ir tvarkymu, administracinius aspektus.

| 4.6.2 | EESRK pabrėžia supaprastintos tvarkos svarbą mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir prašo pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2049/2005 optimizuoti „MVĮ biuro“, kuris labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms teikia finansavimą ir administracinę pagalbą, veiklą. |
| --- | --- |

4.6.2

EESRK pabrėžia supaprastintos tvarkos svarbą mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir prašo pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2049/2005 optimizuoti „MVĮ biuro“, kuris labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms teikia finansavimą ir administracinę pagalbą, veiklą.

| 4.7 | Valstybių narių ir EK veiksmų koordinavimas. Plečiantis tarptautinėms rinkoms ir įmonėms vis dažniau veikiant tarptautiniu lygiu, reguliavimo institucijų užduotis įvertinti, ar laikomasi teisės aktų nuostatų, ir stebėti vaistų saugumą tampa vis svarbesnė ir jai reikia vis daugiau išteklių, nes „ES farmacijos pramonė veikia pasaulinės ekonomikos mastu“ (13). Reaguojant į susidariusią padėtį ir sprendžiant vidaus bei tarptautinės rinkos problemas, dėl kurių gali kilti grėsmė visuomenės sveikatai, reikia aktyvesnio pasaulinio bendradarbiavimo dviem skirtingais lygmenimis:






  — | Bendrijos lygiu – siekiant sustiprinti dinamišką Bendrijos ir nacionalinių institucijų, įskaitant nacionalines agentūras, kurių pagrindinė užduotis – aktyviai pritaikyti ir kaupti žinias bei priimti sprendimus, veiklos koordinavimą, |
| --- | --- | --- |

4.7

Valstybių narių ir EK veiksmų koordinavimas. Plečiantis tarptautinėms rinkoms ir įmonėms vis dažniau veikiant tarptautiniu lygiu, reguliavimo institucijų užduotis įvertinti, ar laikomasi teisės aktų nuostatų, ir stebėti vaistų saugumą tampa vis svarbesnė ir jai reikia vis daugiau išteklių, nes „ES farmacijos pramonė veikia pasaulinės ekonomikos mastu“ (13). Reaguojant į susidariusią padėtį ir sprendžiant vidaus bei tarptautinės rinkos problemas, dėl kurių gali kilti grėsmė visuomenės sveikatai, reikia aktyvesnio pasaulinio bendradarbiavimo dviem skirtingais lygmenimis:

Valstybių narių ir EK veiksmų koordinavimas

13

—

Bendrijos lygiu – siekiant sustiprinti dinamišką Bendrijos ir nacionalinių institucijų, įskaitant nacionalines agentūras, kurių pagrindinė užduotis – aktyviai pritaikyti ir kaupti žinias bei priimti sprendimus, veiklos koordinavimą,

| — | Europos ir tarptautiniu lygiu – užtikrinti stipresnę poziciją Europos Taryboje, Pasaulio sveikatos organizacijoje (IMPACT), Tarptautinėje derinimo konferencijoje (ICH) ir ICH tarptautinio bendradarbiavimo grupėje, ES ir JAV programoje, skirtoje transatlantinei ekonominei integracijos pažangai vaistų taisyklių administravimo supaprastinimo srityje (14), ES ir Rusijos bendroje ekonominėje erdvėje ir reguliavimo dialoge dėl pramonės produktų, EB susitarimuose su Šveicarija, Australija, Naująja Zelandija, Kanada ir Japonija, ES ir Kinijos konsultacijose ir bendradarbiavimo priemonėje dėl farmacijos produktų ir medicinos prietaisų. |
| --- | --- |

—

Europos ir tarptautiniu lygiu – užtikrinti stipresnę poziciją Europos Taryboje, Pasaulio sveikatos organizacijoje (IMPACT), Tarptautinėje derinimo konferencijoje (ICH) ir ICH tarptautinio bendradarbiavimo grupėje, ES ir JAV programoje, skirtoje transatlantinei ekonominei integracijos pažangai vaistų taisyklių administravimo supaprastinimo srityje (14), ES ir Rusijos bendroje ekonominėje erdvėje ir reguliavimo dialoge dėl pramonės produktų, EB susitarimuose su Šveicarija, Australija, Naująja Zelandija, Kanada ir Japonija, ES ir Kinijos konsultacijose ir bendradarbiavimo priemonėje dėl farmacijos produktų ir medicinos prietaisų.

14

| 4.7.1 | Kaip teigė Komisijos pirmininko pavaduotojas Günter Verheugen (15): „farmacijos sektorius labai prisideda prie Europos ir viso pasaulio gerovės – užtikrinamas vaistų prieinamumas, ekonomikos augimas ir tvarus užimtumas.“ |
| --- | --- |

4.7.1

Kaip teigė Komisijos pirmininko pavaduotojas Günter Verheugen (15): „farmacijos sektorius labai prisideda prie Europos ir viso pasaulio gerovės – užtikrinamas vaistų prieinamumas, ekonomikos augimas ir tvarus užimtumas.“

15

| 4.7.2 | Didėjantis sektoriaus internalizavimas ir ES farmacijos rinkos trūkumai, kurie daro poveikį pacientų galimybėms gauti vaistų ir atitinkamos informacijos, žlugdo šios pramonės konkurencingumą (16). Taigi Komitetas primygtinai rekomenduoja:






  — | remti ES farmacijos moksliniams tyrimams ir tarptautiniam bendradarbiavimui mokslinių tyrimų srityje parengtas iniciatyvas, |
| --- | --- | --- |

4.7.2

Didėjantis sektoriaus internalizavimas ir ES farmacijos rinkos trūkumai, kurie daro poveikį pacientų galimybėms gauti vaistų ir atitinkamos informacijos, žlugdo šios pramonės konkurencingumą (16). Taigi Komitetas primygtinai rekomenduoja:

16

—

remti ES farmacijos moksliniams tyrimams ir tarptautiniam bendradarbiavimui mokslinių tyrimų srityje parengtas iniciatyvas,

| — | stiprinti bendradarbiavimą su svarbiausiais partneriais (JAV, Japonija, Kanada) siekiant pagerinti vaistų saugumą visame pasaulyje, |
| --- | --- |

—

stiprinti bendradarbiavimą su svarbiausiais partneriais (JAV, Japonija, Kanada) siekiant pagerinti vaistų saugumą visame pasaulyje,

| — | stiprinti bendradarbiavimą su besiformuojančios ekonomikos šalimis (Rusija, Indija, Kinija). |
| --- | --- |

—

stiprinti bendradarbiavimą su besiformuojančios ekonomikos šalimis (Rusija, Indija, Kinija).

| 4.8 | EMEA veiklos nepriklausomas išorės įvertinimas. EESRK prašo, kad savo 2015 m. ataskaitoje EMEA pateiktų nepriklausomą savo veiklos įvertinimą, pagrįstą steigimo akto nuostatomis ir darbo programomis, darbo praktikos įvertinimą ir Žmonėms skirtų vaistų komiteto, Pažangiosios terapijos komiteto ir naujojo Farmakologinio budrumo komiteto nustatytos naujosios priemonės poveikio įvertinimą atsižvelgiant į suinteresuotųjų subjektų nuomonę Bendrijos ir nacionaliniu lygiu. |
| --- | --- |

4.8

EMEA veiklos nepriklausomas išorės įvertinimas. EESRK prašo, kad savo 2015 m. ataskaitoje EMEA pateiktų nepriklausomą savo veiklos įvertinimą, pagrįstą steigimo akto nuostatomis ir darbo programomis, darbo praktikos įvertinimą ir Žmonėms skirtų vaistų komiteto, Pažangiosios terapijos komiteto ir naujojo Farmakologinio budrumo komiteto nustatytos naujosios priemonės poveikio įvertinimą atsižvelgiant į suinteresuotųjų subjektų nuomonę Bendrijos ir nacionaliniu lygiu.

EMEA veiklos nepriklausomas išorės įvertinimas

2009 m. birželio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Žr. nuomonę CESE 1024/2009 (nuomonė dar neišspausdinta OL).

1

(2)  OL C 241/7, 2004 9 28.

2

(3)  EESRK rengia nuomones CESE 1022/2009, pranešėja Renate Heinisch, CESE 1023/2009, pranešėja Silvia Gauci, CESE 1024/2009, pranešėjas Carmelo Cedrone, CESE 1191/2009 (INT/472), pranešėjas Peter Morgan, CESE 1025/2009, pranešėjas Carmelo Cedrone ir R/CESE 925/2009 (INT/478), pranešėjas Joost van Iersel (nuomonė dar neišspausdinta OL).

3

(4)  Žr. 2 išnašą.

4

(5)  Žr. 2 išnašą.

5

(6)  Pavyzdžiui, JK naudojama juodojo trikampio sistema.

6

(7)  Žr. CESE 1024/2009, pranešėjas Carmelo Cedrone (nuomonė dar neišspausdinta OL).

7

(8)  Pacientams skirti pakuotės lapeliai ir vaistų charakteristikų santraukos.

8

(9)  Taip pat žr. siūlomą Rekomendaciją dėl skubių farmakologinio budrumo priemonių pagal Direktyvos 2001/83/EB 107 straipsnio procedūrą ir iš dalies pakeistą Direktyvą 65/65/EEB, Tarybos reglamentą 2309/93 dėl skubaus įspėjimo apie pavojų sistemos farmakologinio budrumo srityje.

9

(10)  Siūloma poregistracinio saugumo tyrimo apibrėžtis – farmakologinis epidemiologinis arba klinikinis registruoto vaisto tyrimas, atliktas siekiant nustatyti, apibūdinti arba kiekybiškai įvertinti vaisto saugumo pavojų, patvirtinti vaisto saugumo spektrą arba įvertinti rizikos valdymo priemonių veiksmingumą.

10

(11)  Viešoms konsultacijoms skirtas EudraVigilance prieigos politikos pasiūlymo projektas pateiktas EMEA svetainėje (http://www.emea.europa.eu/htms/human/raguidelines/pharmacovigilance.htm).

11

EudraVigilance

(12)  Tarptautinė derinimo konferencija yra tarptautinė organizacija, kuri siekia pasaulio mastu suderinti klinikinių mokslinių tyrimų, vaistų kūrimo ir registravimo reguliavimo bei mokslinius aspektus.

12

(13)  Žr. COM(2008) 666 galutinį, 2008 12 10 ir CESE 1456/2009, (INT/478) pranešėjas Joost van Iersel (nuomonė dar neišspausdinta OL).

13

(14)  Taip pat žr. Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimą dėl abipusio pripažinimo.

14

(15)  Žr. Komisijos pirmininko pavaduotojo Günter Verheugen 2008 12 10 pranešimą spaudai IP/08/1924.

15

(16)  Žr. 2008 12 10 EK pranešimą spaudai IP/08/1924.

16

---

| 16.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/28

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvos 2001/83/EB nuostatas dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus, nuostatas dėl farmakologinio budrumo

COM(2008) 665 galutinis – 2008/0260 (COD)

2009/C 306/06

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, 2009 m. sausio 23 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvos 2001/83/EB nuostatas dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus, nuostatas dėl farmakologinio budrumo“

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. gegužės 19 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Carmelo CEDRONE.

454-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11 d. (birželio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 93 nariams balsavus už ir 3 susilaikius.

1.   Išvados ir pasiūlymai

Išvados ir pasiūlymai

| 1.1 | EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvą, kuria siekiama patobulinti farmakologinio budrumo sistemą ir ją suderinti Europos lygiu daugiausiai dėmesio skiriant pacientui ir su jo sveikatos poreikiams. |
| --- | --- |

1.1

EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvą, kuria siekiama patobulinti farmakologinio budrumo sistemą ir ją suderinti Europos lygiu daugiausiai dėmesio skiriant pacientui ir su jo sveikatos poreikiams.

| 1.2 | EESRK pabrėžia, kad laipsnišką farmakologinio budrumo sistemos tobulinimą reikia visų pirma grįsti procedūrų skaidrumu ir supaprastinamu vis labiau praktiškai suderinant valstybių narių procedūras, kad būtų nustatyta bendra metodologija. Komitetas įsitikinęs, kad reikia siekti užtikrinti laisvą vaistų judėjimą ir šiame sektoriuje sukurti bendrąją rinką. |
| --- | --- |

1.2

EESRK pabrėžia, kad laipsnišką farmakologinio budrumo sistemos tobulinimą reikia visų pirma grįsti procedūrų skaidrumu ir supaprastinamu vis labiau praktiškai suderinant valstybių narių procedūras, kad būtų nustatyta bendra metodologija. Komitetas įsitikinęs, kad reikia siekti užtikrinti laisvą vaistų judėjimą ir šiame sektoriuje sukurti bendrąją rinką.

| 1.3 | Todėl EESRK palankiai vertina teisinės sistemos gerinimą iš dalies keičiant ir tobulinant Direktyvą 2001/83/EB (dėl kurios Komitetas yra parengęs atskirą nuomonę (CESE 1023/2009), pranešėja Sylvia Gauci)). Tai įgyvendinant bus atsižvelgiama į trūkumus, pastebimus taikant šiuo metu galiojančias nuostatas, ir siekiama pakeisti dabartines nacionalines nuostatas, galinčias tapti dažnai nepagrįsta laisvo vaistų judėjimo ES kliūtimi ir trukdyti konkrečiai mažinti riziką. |
| --- | --- |

1.3

Todėl EESRK palankiai vertina teisinės sistemos gerinimą iš dalies keičiant ir tobulinant Direktyvą 2001/83/EB (dėl kurios Komitetas yra parengęs atskirą nuomonę (CESE 1023/2009), pranešėja Sylvia Gauci)). Tai įgyvendinant bus atsižvelgiama į trūkumus, pastebimus taikant šiuo metu galiojančias nuostatas, ir siekiama pakeisti dabartines nacionalines nuostatas, galinčias tapti dažnai nepagrįsta laisvo vaistų judėjimo ES kliūtimi ir trukdyti konkrečiai mažinti riziką.

| 1.4 | EESRK palankiai vertina tikslą į farmakologinio budrumo veiklą tiesiogiai įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus: ne tik šio sektoriaus specialistus ir susijusias viešojo sektoriaus struktūras, bet ir pacientus, kurie tokiu būdu galės atlikti aktyvų vaidmenį mažinant riziką ir vis labiau dalyvauti pasirenkant jų sveikatai tinkamiausią gydymą. EESRK mano, kad dokumente pateikti nauji pasiūlymai neturėtų nei versti abejoti esamomis vietos lygio struktūromis ir procedūromis, nei jas susilpninti, visų pirma tas, kurios susijusios su pacientais ir sveikatos specialistais, jeigu palyginamųjų duomenų bendri parametrai yra užtikrinti taikant skaidrią ir skubią tvarką. |
| --- | --- |

1.4

EESRK palankiai vertina tikslą į farmakologinio budrumo veiklą tiesiogiai įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus: ne tik šio sektoriaus specialistus ir susijusias viešojo sektoriaus struktūras, bet ir pacientus, kurie tokiu būdu galės atlikti aktyvų vaidmenį mažinant riziką ir vis labiau dalyvauti pasirenkant jų sveikatai tinkamiausią gydymą. EESRK mano, kad dokumente pateikti nauji pasiūlymai neturėtų nei versti abejoti esamomis vietos lygio struktūromis ir procedūromis, nei jas susilpninti, visų pirma tas, kurios susijusios su pacientais ir sveikatos specialistais, jeigu palyginamųjų duomenų bendri parametrai yra užtikrinti taikant skaidrią ir skubią tvarką.

| 1.5 | EESRK pabrėžia, kad Komisijos iniciatyva visiškai atitinka atnaujintą Lisabonos strategiją, kurioje, be procedūrų supaprastinamo, numatyta skatinti nuolatinį farmacijos sektoriaus vystymą siekiant, kad jis taptų dinamišku žinių ekonomika grindžiamu sektoriumi, galinčiu svariai prisidėti kuriant aukštos kvalifikacijos darbo vietas ir visiškai patenkinti vis didėjantį pilietinės visuomenės poreikį sveikatos srityje. |
| --- | --- |

1.5

EESRK pabrėžia, kad Komisijos iniciatyva visiškai atitinka atnaujintą Lisabonos strategiją, kurioje, be procedūrų supaprastinamo, numatyta skatinti nuolatinį farmacijos sektoriaus vystymą siekiant, kad jis taptų dinamišku žinių ekonomika grindžiamu sektoriumi, galinčiu svariai prisidėti kuriant aukštos kvalifikacijos darbo vietas ir visiškai patenkinti vis didėjantį pilietinės visuomenės poreikį sveikatos srityje.

| 1.6 | Komitetas mano, kad naujo komiteto, kuriam pavesta specifinė ir vienintelė užduotis – užtikrinti farmakologinį budrumą, Europos vaistų agentūroje įsteigimas ir nuolat atnaujinamos ir visiems piliečiams lengvai prieinamos Bendrijos duomenų bazės (Eudravigilance) apie galimą riziką sukūrimas yra svarbiausios teisėkūros priemonės, atitinkančios reikalavimą užtikrinti paprastesnes ir praktiškesnes priemones, taikomas rengiant vaistų pakuotės informacinius lapelius. |
| --- | --- |

1.6

Komitetas mano, kad naujo komiteto, kuriam pavesta specifinė ir vienintelė užduotis – užtikrinti farmakologinį budrumą, Europos vaistų agentūroje įsteigimas ir nuolat atnaujinamos ir visiems piliečiams lengvai prieinamos Bendrijos duomenų bazės (Eudravigilance) apie galimą riziką sukūrimas yra svarbiausios teisėkūros priemonės, atitinkančios reikalavimą užtikrinti paprastesnes ir praktiškesnes priemones, taikomas rengiant vaistų pakuotės informacinius lapelius.

| 1.7 | EESRK pritaria šiai iniciatyvai, kadangi ji padės sumažinti administracinę naštą ir supaprastinti pranešimo apie nepageidaujamas reakcijas tvarką, visų pirma vis mažiau taikant pranešimų, pateikiamų popieriuje spausdintuose dokumentuose, procedūrą valstybėms narėms keičiantis informacija apie nepageidaujamas reakcijas. |
| --- | --- |

1.7

EESRK pritaria šiai iniciatyvai, kadangi ji padės sumažinti administracinę naštą ir supaprastinti pranešimo apie nepageidaujamas reakcijas tvarką, visų pirma vis mažiau taikant pranešimų, pateikiamų popieriuje spausdintuose dokumentuose, procedūrą valstybėms narėms keičiantis informacija apie nepageidaujamas reakcijas.

| 1.8 | Atsižvelgdamas į farmakologinio budrumo svarbą piliečių saugai jų teisės įsigyti patikimus ir veiksmingus vaistus požiūriu, EESRK prašo įtraukti farmakologinio budrumo klausimą į Bendrijos mokslinių tyrimų programas: pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programą sveikatos srityje numatytas programas ir tas, kuriose tiesiogiai dalyvauja Europos Sąjunga, valstybės narės, pramonės sektorius, Universitetai ir viešieji bei privatūs mokslinių tyrimų centrai. |
| --- | --- |

1.8

Atsižvelgdamas į farmakologinio budrumo svarbą piliečių saugai jų teisės įsigyti patikimus ir veiksmingus vaistus požiūriu, EESRK prašo įtraukti farmakologinio budrumo klausimą į Bendrijos mokslinių tyrimų programas: pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programą sveikatos srityje numatytas programas ir tas, kuriose tiesiogiai dalyvauja Europos Sąjunga, valstybės narės, pramonės sektorius, Universitetai ir viešieji bei privatūs mokslinių tyrimų centrai.

| 1.9 | EESRK mano, kad išnagrinėjus labai svarbų farmakologinio budrumo klausimą, liks dar nemažai neišspęstų su šiuo sektoriumi susijusių klausimų, pavyzdžiui, vaistų kainų, aprūpinimo vaistais skirtumų valstybėse narėse, generinių vaistų ir jų platinimo suderinimo, suklastotų vaistų ir nelegalių tiekimo tinklų draudimo, veikliųjų medžiagų ir pagalbinių vaistą sudarančių dalių saugaus importavimo ir kt. klausimai. Norint Europos Sąjungoje ir bendrojoje rinkoje užtikrinti laisvą vaistų judėjimą būtina šiuos klausimus spręsti. |
| --- | --- |

1.9

EESRK mano, kad išnagrinėjus labai svarbų farmakologinio budrumo klausimą, liks dar nemažai neišspęstų su šiuo sektoriumi susijusių klausimų, pavyzdžiui, vaistų kainų, aprūpinimo vaistais skirtumų valstybėse narėse, generinių vaistų ir jų platinimo suderinimo, suklastotų vaistų ir nelegalių tiekimo tinklų draudimo, veikliųjų medžiagų ir pagalbinių vaistą sudarančių dalių saugaus importavimo ir kt. klausimai. Norint Europos Sąjungoje ir bendrojoje rinkoje užtikrinti laisvą vaistų judėjimą būtina šiuos klausimus spręsti.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | Dėl nuolatinio pilietinės visuomenės reikalavimo užtikrinti gerą sveikatą ir pagerinti gyvenimo kokybę prioritetiniu tampa poreikis tinkamai spręsti sveikatos problemas, susijusias su prevencija, deramu vaistų vartojimu ir jų priežiūra. |
| --- | --- |

2.1

Dėl nuolatinio pilietinės visuomenės reikalavimo užtikrinti gerą sveikatą ir pagerinti gyvenimo kokybę prioritetiniu tampa poreikis tinkamai spręsti sveikatos problemas, susijusias su prevencija, deramu vaistų vartojimu ir jų priežiūra.

| 2.2 | Vaistai, viena iš svarbiausių visuomenės sveikatos apsaugos priemonių, yra vertybė, jų atradimas ir tinkamas pateikimas yra esminiai veiksniai, užtikrinantys piliečių sveikatos apsaugą. Teisingas vaistų vartojimas yra vienas svarbiausių laipsniško vidutinės gyvenimo trukmės prailginimo veiksnių, kartu padeda mažinti ir sveikatos išlaidas, kadangi leidžia sumažinti su stacionariąja sveikatos priežiūra ir specializuotos pagalbos paslaugomis susijusias sąnaudas. |
| --- | --- |

2.2

Vaistai, viena iš svarbiausių visuomenės sveikatos apsaugos priemonių, yra vertybė, jų atradimas ir tinkamas pateikimas yra esminiai veiksniai, užtikrinantys piliečių sveikatos apsaugą. Teisingas vaistų vartojimas yra vienas svarbiausių laipsniško vidutinės gyvenimo trukmės prailginimo veiksnių, kartu padeda mažinti ir sveikatos išlaidas, kadangi leidžia sumažinti su stacionariąja sveikatos priežiūra ir specializuotos pagalbos paslaugomis susijusias sąnaudas.

| 2.3 | Būtinybe persvarstyti farmakologinio budrumo nuostatas įsitikinta atidžiai išanalizavus patirtį, sukauptą taikant Bendrijos sistemą, ir 2004 m. Komisijos tarnybų atlikto nepriklausomo tyrimo išvadas. Šis tyrimas parodė, kad yra nemažai trūkumų ir būtina aiškiau apibrėžti šį sektorių reglamentuojančias taisykles. Todėl Komisija nusprendė persvarstyti šiuo metu galiojančius farmakologinio budrumo teisės aktus ir juos pritaikyti prie laipsniškai keičiamų bendrųjų teisės aktų dėl laisvo vaistų judėjimo ir saugesnio piliečių vaistų vartojimo. |
| --- | --- |

2.3

Būtinybe persvarstyti farmakologinio budrumo nuostatas įsitikinta atidžiai išanalizavus patirtį, sukauptą taikant Bendrijos sistemą, ir 2004 m. Komisijos tarnybų atlikto nepriklausomo tyrimo išvadas. Šis tyrimas parodė, kad yra nemažai trūkumų ir būtina aiškiau apibrėžti šį sektorių reglamentuojančias taisykles. Todėl Komisija nusprendė persvarstyti šiuo metu galiojančius farmakologinio budrumo teisės aktus ir juos pritaikyti prie laipsniškai keičiamų bendrųjų teisės aktų dėl laisvo vaistų judėjimo ir saugesnio piliečių vaistų vartojimo.

| 2.3.1 | Po 1965 m., priėmus pirmuosius Bendrijos farmakologinio budrumo teisės aktus, atlikti tik daliniai ir nežymus šių teisės aktų pakeitimai. Atsižvelgiant į kliūtis, su kuriomis susiduriama kasdieninėje praktikoje, šiandien yra būtina patobulinti farmakologinio budrumo teisės aktus ir visų pirma vengti sudaryti (dažnai dirbtines) kliūtis laisvam vaistų judėjimui Europos Sąjungoje, kadangi tai būtų visiškai nepriimtina. |
| --- | --- |

2.3.1

Po 1965 m., priėmus pirmuosius Bendrijos farmakologinio budrumo teisės aktus, atlikti tik daliniai ir nežymus šių teisės aktų pakeitimai. Atsižvelgiant į kliūtis, su kuriomis susiduriama kasdieninėje praktikoje, šiandien yra būtina patobulinti farmakologinio budrumo teisės aktus ir visų pirma vengti sudaryti (dažnai dirbtines) kliūtis laisvam vaistų judėjimui Europos Sąjungoje, kadangi tai būtų visiškai nepriimtina.

| 2.4 | Šiuo metu farmakologinio budrumo sritį reguliuoja 2004 m. kovo 31 d. Reglamentas (EB) Nr. 726/2004 ir Direktyva 2001/83/EB, kurios dalinis pakeitimas aptariamas nagrinėjamoje direktyvoje. Nors šios dvi teisinės priemonės vaistų nepageidaujamo poveikio stebėsenos požiūriu turėjo teigiamo poveikio, atliktas tyrimas ir vėliau vykdytos konsultacijos su visais suinteresuotaisiais subjektais parodė, kad jas galima patobulinti aiškiau apibrėžiant pirmiau minėtas nuostatas. |
| --- | --- |

2.4

Šiuo metu farmakologinio budrumo sritį reguliuoja 2004 m. kovo 31 d. Reglamentas (EB) Nr. 726/2004 ir Direktyva 2001/83/EB, kurios dalinis pakeitimas aptariamas nagrinėjamoje direktyvoje. Nors šios dvi teisinės priemonės vaistų nepageidaujamo poveikio stebėsenos požiūriu turėjo teigiamo poveikio, atliktas tyrimas ir vėliau vykdytos konsultacijos su visais suinteresuotaisiais subjektais parodė, kad jas galima patobulinti aiškiau apibrėžiant pirmiau minėtas nuostatas.

| 2.5 | Siūlomi pakeitimai atitinka strateginį pagrindą dėl leidimų prekiauti vaistais ir su tuo susijusios priežiūros siekiant užtikrinti aukštesnį visuomenės sveikatos apsaugos lygį ir baigti kurti vidaus rinką farmacijos sektoriuje kartu atsižvelgiant į socialinį aspektą, siejamą su farmacijos produkcija: ji turi būti naudinga pacientams ir jų interesams privalo būti skiriamas didžiausias dėmesys. |
| --- | --- |

2.5

Siūlomi pakeitimai atitinka strateginį pagrindą dėl leidimų prekiauti vaistais ir su tuo susijusios priežiūros siekiant užtikrinti aukštesnį visuomenės sveikatos apsaugos lygį ir baigti kurti vidaus rinką farmacijos sektoriuje kartu atsižvelgiant į socialinį aspektą, siejamą su farmacijos produkcija: ji turi būti naudinga pacientams ir jų interesams privalo būti skiriamas didžiausias dėmesys.

3.   Aplinkybės

Aplinkybės

| 3.1 | Ankstesnėse savo nuomonėse EESRK pabrėžė kompetentingos ir labai novatoriškos Europos farmacijos pramonės reikšmę, kuri per pastaruosius penkiasdešimt metų technologijų požiūriu buvo vienas pažangiausių, novatoriškiausių sektorių, kuriame dirba labai aukštos kvalifikacijos darbuotojai, ir modernios pramonės mastu atitinkamai sukuriantis pridėtinę vertę ir užtikrinantis augimo lygį. |
| --- | --- |

3.1

Ankstesnėse savo nuomonėse EESRK pabrėžė kompetentingos ir labai novatoriškos Europos farmacijos pramonės reikšmę, kuri per pastaruosius penkiasdešimt metų technologijų požiūriu buvo vienas pažangiausių, novatoriškiausių sektorių, kuriame dirba labai aukštos kvalifikacijos darbuotojai, ir modernios pramonės mastu atitinkamai sukuriantis pridėtinę vertę ir užtikrinantis augimo lygį.

| 3.2 | Tačiau vaistų poveikis gali būti ne tik teigiamas – jie taip pat gali sukelti šalutinį nepageidaujamą poveikį, susijusį su vaistų vartojimu bei gydymo vaistais klaidomis, įskaitant netinkamą vaisto vartojimą ir (arba) piktnaudžiavimą juo. Dėl netinkamo vaistų vartojimo paguldyti į ligoninę pacientai sudaro apie 5 proc. |
| --- | --- |

3.2

Tačiau vaistų poveikis gali būti ne tik teigiamas – jie taip pat gali sukelti šalutinį nepageidaujamą poveikį, susijusį su vaistų vartojimu bei gydymo vaistais klaidomis, įskaitant netinkamą vaisto vartojimą ir (arba) piktnaudžiavimą juo. Dėl netinkamo vaistų vartojimo paguldyti į ligoninę pacientai sudaro apie 5 proc.

| 3.3 | Taigi, su šiuo aspektu susijusi atsakomybė yra labai svarbi, todėl reikia daugiau budrumo, kad būtų užtikrinta piliečių sveikatos apsauga, ypač prekybos proceso atveju, kai nepageidaujamas naujų molekulių poveikis, jei toks pastebėtas, nustatomas tik įregistravus ir pradėjus tiekti į rinką naujus vaistus. |
| --- | --- |

3.3

Taigi, su šiuo aspektu susijusi atsakomybė yra labai svarbi, todėl reikia daugiau budrumo, kad būtų užtikrinta piliečių sveikatos apsauga, ypač prekybos proceso atveju, kai nepageidaujamas naujų molekulių poveikis, jei toks pastebėtas, nustatomas tik įregistravus ir pradėjus tiekti į rinką naujus vaistus.

4.   Apibrėžtys

Apibrėžtys

| 4.1 | Terminą farmakologinis budrumas būtų galima apibrėžti kaip farmacinį procesą, susijusį su vaistų sukelto nepageidaujamo poveikio nustatymu, vertinimu, supratimu ir prevencija ir visų pirma šalutiniu poveikiu trumpuoju ir ilgalaikės trukmės laikotarpiu. |
| --- | --- |

4.1

Terminą farmakologinis budrumas būtų galima apibrėžti kaip farmacinį procesą, susijusį su vaistų sukelto nepageidaujamo poveikio nustatymu, vertinimu, supratimu ir prevencija ir visų pirma šalutiniu poveikiu trumpuoju ir ilgalaikės trukmės laikotarpiu.

| 4.2 | Kuriant vaistus turėtų būti atliekamas išsamus ir tikslus rizikos sveikatai vertinimas, netgi kai klinikinių bandymų metu neįmanoma nustatyti visų rizikos atvejų. Pradėjus prekiauti vaistu, dažniausiai pastebimas žymus pacientų, kuriems kyla rizika, padidėjimas, įskaitant tuos, kurie serga keletu ligų arba vienu metu yra gydomi kitais vaistais. |
| --- | --- |

4.2

Kuriant vaistus turėtų būti atliekamas išsamus ir tikslus rizikos sveikatai vertinimas, netgi kai klinikinių bandymų metu neįmanoma nustatyti visų rizikos atvejų. Pradėjus prekiauti vaistu, dažniausiai pastebimas žymus pacientų, kuriems kyla rizika, padidėjimas, įskaitant tuos, kurie serga keletu ligų arba vienu metu yra gydomi kitais vaistais.

| 4.3 | Sąvoka „nepageidaujama reakcija“ įvardijama bet kokio pobūdžio netikėta, neigiama su tam tikro vaisto vartojimu susijusi pasekmė arba nepageidaujama ar pavojinga dėl vaistų kilusi reakcija. Šio sąvokos reikšmė skiriasi nuo sąvokos „šalutinis poveikis“, kadangi pastaroji gali būti siejama ir su teigiamu poveikiu. Nepageidaujamas poveikis – tai „kenksmingas ir nelauktas organizmo atsakas į vaistus, atsirandantis juos vartojant žmonėms paprastai profilaktiškai skiriamomis dozėmis, kai siekiama diagnozuoti ligą arba žmogų išgydyti, taip pat kai siekiama atkurti, pakoreguoti arba pakeisti žmogaus fiziologines funkcijas“. |
| --- | --- |

4.3

Sąvoka „nepageidaujama reakcija“ įvardijama bet kokio pobūdžio netikėta, neigiama su tam tikro vaisto vartojimu susijusi pasekmė arba nepageidaujama ar pavojinga dėl vaistų kilusi reakcija. Šio sąvokos reikšmė skiriasi nuo sąvokos „šalutinis poveikis“, kadangi pastaroji gali būti siejama ir su teigiamu poveikiu. Nepageidaujamas poveikis – tai „kenksmingas ir nelauktas organizmo atsakas į vaistus, atsirandantis juos vartojant žmonėms paprastai profilaktiškai skiriamomis dozėmis, kai siekiama diagnozuoti ligą arba žmogų išgydyti, taip pat kai siekiama atkurti, pakoreguoti arba pakeisti žmogaus fiziologines funkcijas“.

5.   Komisijos pasiūlymo santrauka

Komisijos pasiūlymo santrauka

| 5.1 | Nagrinėjama direktyva siekiama stiprinti ir racionalizuoti farmakologinio budrumo sistemą, visų pirma nustatyti aiškias užduotis ir atsakomybę. Siekiant šių tikslų, direktyva iš dalies pakeičiama Direktyva 2001/83/EEB, kuria remiantis iki šiol buvo užtikrinamas teisinis pagrindas žmonėms skirtų vaistų srityje. |
| --- | --- |

5.1

Nagrinėjama direktyva siekiama stiprinti ir racionalizuoti farmakologinio budrumo sistemą, visų pirma nustatyti aiškias užduotis ir atsakomybę. Siekiant šių tikslų, direktyva iš dalies pakeičiama Direktyva 2001/83/EEB, kuria remiantis iki šiol buvo užtikrinamas teisinis pagrindas žmonėms skirtų vaistų srityje.

| 5.2 | Komisija nusprendė iš dalies pakeisti šiuo metu galiojantį Bendrijos teisės aktą. Šiuo veiksmu siekiama toliau nurodytų tikslų:






  — | nustatyti aiškias pagrindinių atsakingų šalių užduotis ir atsakomybę, |
| --- | --- | --- |

5.2

Komisija nusprendė iš dalies pakeisti šiuo metu galiojantį Bendrijos teisės aktą. Šiuo veiksmu siekiama toliau nurodytų tikslų:

—

nustatyti aiškias pagrindinių atsakingų šalių užduotis ir atsakomybę,

| — | racionalizuoti ES sprendimų vaistų saugumo klausimais priėmimą, |
| --- | --- |

—

racionalizuoti ES sprendimų vaistų saugumo klausimais priėmimą,

| — | siekti didesnio skaidrumo bei geresnio informuotumo, kad būtų geresnis pacientų bei sveikatos specialistų supratimas ir labiau pasitikima vaistų saugumu, |
| --- | --- |

—

siekti didesnio skaidrumo bei geresnio informuotumo, kad būtų geresnis pacientų bei sveikatos specialistų supratimas ir labiau pasitikima vaistų saugumu,

| — | stiprinti bendrovių farmakologinio budrumo sistemas, |
| --- | --- |

—

stiprinti bendrovių farmakologinio budrumo sistemas,

| — | užtikrinti aktyvų ir proporcingą vaistų saugumo aukštos kokybės duomenų rinkimą valdyti poregistracinę riziką, |
| --- | --- |

—

užtikrinti aktyvų ir proporcingą vaistų saugumo aukštos kokybės duomenų rinkimą valdyti poregistracinę riziką,

| — | įtraukti suinteresuotąsias šalis į farmakologinio budrumo sistemą sudarant galimybes pacientams tiesiogiai pranešti apie įtariamas reakcijas ir įtraukiant pacientus į sprendimų priėmimo procesą, |
| --- | --- |

—

įtraukti suinteresuotąsias šalis į farmakologinio budrumo sistemą sudarant galimybes pacientams tiesiogiai pranešti apie įtariamas reakcijas ir įtraukiant pacientus į sprendimų priėmimo procesą,

| — | supaprastinti šiuo metu galiojančias Bendrijos farmakologinio budrumo procedūras nuolat darant jas veiksmingesnes tiek vaistų gamintojams, tiek ir šio sektoriaus kontrolės institucijoms. |
| --- | --- |

—

supaprastinti šiuo metu galiojančias Bendrijos farmakologinio budrumo procedūras nuolat darant jas veiksmingesnes tiek vaistų gamintojams, tiek ir šio sektoriaus kontrolės institucijoms.

| 5.3 | Komisijos nuomone, šie pasiūlymai atitinka pagrindinį tikslą, t. y. užtikrinti laisvą vaistų judėjimą, kuriuo siekiama panaikinti vis dar esamus nacionalinių nuostatų skirtumus, kadangi šiais pasiūlymais derinami du aspektai, t. y. aukštas visuomenės sveikatos apsaugos lygis ir tinkamas vaistų vidaus rinkos veikimas. |
| --- | --- |

5.3

Komisijos nuomone, šie pasiūlymai atitinka pagrindinį tikslą, t. y. užtikrinti laisvą vaistų judėjimą, kuriuo siekiama panaikinti vis dar esamus nacionalinių nuostatų skirtumus, kadangi šiais pasiūlymais derinami du aspektai, t. y. aukštas visuomenės sveikatos apsaugos lygis ir tinkamas vaistų vidaus rinkos veikimas.

| 5.4 | Dėl šių pasiūlymų surengta plataus masto konsultacija su visais suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma pacientais ir sveikatos priežiūros specialistais, valstybių narių kompetentingomis institucijomis ir vaistų gamintojais. Poveikio vertinime teigiama, kad reikia užtikrinti dabartinės ES farmakologinio budrumo sistemos aiškumą, veiksmingumą ir kokybę siekiant žymiai pagerinti visuomenės sveikatą ir gerokai sumažinti ES farmacijos sektoriaus sąnaudas. |
| --- | --- |

5.4

Dėl šių pasiūlymų surengta plataus masto konsultacija su visais suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma pacientais ir sveikatos priežiūros specialistais, valstybių narių kompetentingomis institucijomis ir vaistų gamintojais. Poveikio vertinime teigiama, kad reikia užtikrinti dabartinės ES farmakologinio budrumo sistemos aiškumą, veiksmingumą ir kokybę siekiant žymiai pagerinti visuomenės sveikatą ir gerokai sumažinti ES farmacijos sektoriaus sąnaudas.

| 5.5 | Siekiant aiškiau apibrėžti funkcijas ir atsakomybę naujajame teisės akte patikslintos ir kodifikuotos visų susijusių šalių užduotys ir atsakomybė. Nors farmakologinio budrumo sistemą ir toliau valdys valstybės narės, leidimų prekiauti turėtojai turės pateikti visą turimą informaciją būtent Eudravigilance duomenų bazei ir tokiu būdu užtikrinti susijusių klausimų vertinimą Bendrijos lygiu. |
| --- | --- |

5.5

Siekiant aiškiau apibrėžti funkcijas ir atsakomybę naujajame teisės akte patikslintos ir kodifikuotos visų susijusių šalių užduotys ir atsakomybė. Nors farmakologinio budrumo sistemą ir toliau valdys valstybės narės, leidimų prekiauti turėtojai turės pateikti visą turimą informaciją būtent Eudravigilance duomenų bazei ir tokiu būdu užtikrinti susijusių klausimų vertinimą Bendrijos lygiu.

| 5.6 | Tokio nuostatų dėl vaistų saugumo sugriežtinimo tikslas – užtikrinti geresnį pacientų bei sveikatos specialistų pasitikėjimą įvedant naują skyrių „svarbiausia informacija“ vaistų charakteristikų santraukoje ir pakuotės informaciniame lapelyje. |
| --- | --- |

5.6

Tokio nuostatų dėl vaistų saugumo sugriežtinimo tikslas – užtikrinti geresnį pacientų bei sveikatos specialistų pasitikėjimą įvedant naują skyrių „svarbiausia informacija“ vaistų charakteristikų santraukoje ir pakuotės informaciniame lapelyje.

| 5.7 | Agentūros vaidmuo sustiprinamas joje įsteigiant, remiantis naujųjų nuostatų 27 straipsniu, naują mokslinį už farmakologinį budrumą atsakingą komitetą. Komitetui pavestas papildomas vaidmuo vertinant riziką: padėti Agentūros žmonėms skirtų vaistų komitetui ir valstybių narių koordinavimo grupei. |
| --- | --- |

5.7

Agentūros vaidmuo sustiprinamas joje įsteigiant, remiantis naujųjų nuostatų 27 straipsniu, naują mokslinį už farmakologinį budrumą atsakingą komitetą. Komitetui pavestas papildomas vaidmuo vertinant riziką: padėti Agentūros žmonėms skirtų vaistų komitetui ir valstybių narių koordinavimo grupei.

| 5.8 | Naujose nuostatose numatyta, kad leidimą prekiauti turinčios bendrovės privalo turėti farmakologinio budrumo sistemos pagrindinę bylą ir, siekdamos gauti leidimą prekiauti nauju vaistu, turi užtikrinti rizikos valdymo sistemą, kuri atitiktų nustatytus bei galimus pavojus. |
| --- | --- |

5.8

Naujose nuostatose numatyta, kad leidimą prekiauti turinčios bendrovės privalo turėti farmakologinio budrumo sistemos pagrindinę bylą ir, siekdamos gauti leidimą prekiauti nauju vaistu, turi užtikrinti rizikos valdymo sistemą, kuri atitiktų nustatytus bei galimus pavojus.

| 5.9 | Remiantis naujuoju pasiūlymu, farmakologinį budrumą nustatant vaistų sukeltus nepageidaujamus reiškinius bus galima pagerinti plačiau naudojant informacinių technologijų priemones (24 straipsnis). Kalbant apie Eudravigilance duomenų bazę reikia pasakyti, kad iš dalies keičiama periodinių atnaujinamų saugumo ataskaitų tikslas: ataskaitose bus nurodomas pavojingumo ir naudingumo balansas. Be to, numatyti tolesni veiksmai dėl šių periodinių atnaujinamų saugumo ataskaitų vertinimų. Taigi, Eudravigilance užtikrins aiškų vertinimų farmakologinio budrumo srityje ir Bendrijoje suteiktų leidimų prekiauti persvarstymo bei atnaujinimo ryšį ir kartu realiu laiku užtikrins prieigą prie visos duomenų bazėje esančios informacijos. |
| --- | --- |

5.9

Remiantis naujuoju pasiūlymu, farmakologinį budrumą nustatant vaistų sukeltus nepageidaujamus reiškinius bus galima pagerinti plačiau naudojant informacinių technologijų priemones (24 straipsnis). Kalbant apie Eudravigilance duomenų bazę reikia pasakyti, kad iš dalies keičiama periodinių atnaujinamų saugumo ataskaitų tikslas: ataskaitose bus nurodomas pavojingumo ir naudingumo balansas. Be to, numatyti tolesni veiksmai dėl šių periodinių atnaujinamų saugumo ataskaitų vertinimų. Taigi, Eudravigilance užtikrins aiškų vertinimų farmakologinio budrumo srityje ir Bendrijoje suteiktų leidimų prekiauti persvarstymo bei atnaujinimo ryšį ir kartu realiu laiku užtikrins prieigą prie visos duomenų bazėje esančios informacijos.

| 5.10 | Naujuoju teisės akto pasiūlymu siekiama ataskaitų teikimą padaryti proporcingą žinioms apie keliamą pavojų supaprastinant pranešimų apie nepageidaujamas reakcijas tvarką. Tokiu būdu sveikatos priežiūros specialistams ir pacientams bus paprasčiau pranešti apie įtariamas nepageidaujamas ir netikėtas reakcijas į tinkamomis dozėmis vartojamus vaistus ir reakcijas, pasireiškiančias dėl perdozavimo ir gydymo vaistais klaidos. Naujuoju pasiūlymu suderinamos pranešimo apie nepageidaujamą poveikį nuostatos ir nuostatos dėl vaistų, įregistruotų taikant centralizuotą procedūrą, arba kuriais prekiauti leidimą suteikė valstybės narės. |
| --- | --- |

5.10

Naujuoju teisės akto pasiūlymu siekiama ataskaitų teikimą padaryti proporcingą žinioms apie keliamą pavojų supaprastinant pranešimų apie nepageidaujamas reakcijas tvarką. Tokiu būdu sveikatos priežiūros specialistams ir pacientams bus paprasčiau pranešti apie įtariamas nepageidaujamas ir netikėtas reakcijas į tinkamomis dozėmis vartojamus vaistus ir reakcijas, pasireiškiančias dėl perdozavimo ir gydymo vaistais klaidos. Naujuoju pasiūlymu suderinamos pranešimo apie nepageidaujamą poveikį nuostatos ir nuostatos dėl vaistų, įregistruotų taikant centralizuotą procedūrą, arba kuriais prekiauti leidimą suteikė valstybės narės.

| 5.11 | 3 skyriaus 1 skirsnyje aptariamas nepageidaujamų reakcijų registravimas ir pranešimas apie jas. Tolesniuose skirsniuose išsamiai nagrinėjamos kitos su farmakologiniu budrumu susijusios informacijos pranešimo ir vertinimo nuostatos ir pateikiamos techninio pobūdžio detalės. Antrajame skirsnyje svarstomas periodinių atnaujinamų saugumo ataskaitų klausimas, o trečiajame apibrėžiama Bendrijos procedūra, pagal 107 i straipsnį nustatanti tvarką, kurios turi lakytis valstybės narės, dėl pastebėtų esminių trūkumų nusprendę sustabdyti arba atšaukti leidimą prekiauti. Ketvirtas skirsnis „Vertinimo ataskaitų skelbimas“ yra labai svarbus, kadangi jame aptariamas poregistracinių vaistų saugumo tyrimų klausimas. |
| --- | --- |

5.11

3 skyriaus 1 skirsnyje aptariamas nepageidaujamų reakcijų registravimas ir pranešimas apie jas. Tolesniuose skirsniuose išsamiai nagrinėjamos kitos su farmakologiniu budrumu susijusios informacijos pranešimo ir vertinimo nuostatos ir pateikiamos techninio pobūdžio detalės. Antrajame skirsnyje svarstomas periodinių atnaujinamų saugumo ataskaitų klausimas, o trečiajame apibrėžiama Bendrijos procedūra, pagal 107 i straipsnį nustatanti tvarką, kurios turi lakytis valstybės narės, dėl pastebėtų esminių trūkumų nusprendę sustabdyti arba atšaukti leidimą prekiauti. Ketvirtas skirsnis „Vertinimo ataskaitų skelbimas“ yra labai svarbus, kadangi jame aptariamas poregistracinių vaistų saugumo tyrimų klausimas.

6.   Teisinis pagrindas

Teisinis pagrindas

| 6.1 | Pasiūlymas grindžiamas EB sutarties 95 straipsniu, kuriame nustatyta bendro sprendimo procedūra, užtikrinanti teisinį pagrindą siekti laisvo prekių judėjimo žmonėms skirtų vaistų sektoriuje. Įsigaliojus Amsterdamo sutarčiai, 95 straipsniu be kita ko siekiama panaikinti Bendrijos vidaus prekybos kliūtis, taigi šis straipsnis pagrindžia Bendrijos lygio veiksmus vaistų sektoriuje. |
| --- | --- |

6.1

Pasiūlymas grindžiamas EB sutarties 95 straipsniu, kuriame nustatyta bendro sprendimo procedūra, užtikrinanti teisinį pagrindą siekti laisvo prekių judėjimo žmonėms skirtų vaistų sektoriuje. Įsigaliojus Amsterdamo sutarčiai, 95 straipsniu be kita ko siekiama panaikinti Bendrijos vidaus prekybos kliūtis, taigi šis straipsnis pagrindžia Bendrijos lygio veiksmus vaistų sektoriuje.

7.   Subsidiarumo ir proporcingumo principai

Subsidiarumo ir proporcingumo principai

| 7.1 | Bendrijos farmakologinio budrumo nuostatos leidžia geriausiai apsaugoti visuomenės sveikatą visoje Bendrijoje laikantis tų pačių taisyklių. Pasiūlymas taip pat atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus, kadangi juo siekiama užtikrinti visuomenės apsaugą nenustatant pernelyg didelės administracinės naštos ir jame remiamasi esamomis struktūromis, procedūromis, turimais ištekliais ir sukaupta praktika. Pasiūlyme numatyti supaprastinimai padės užtikrinti farmakologinio budrumo sistemos veiksmingumą ir sumažinti farmacijos pramonės sąnaudas. |
| --- | --- |

7.1

Bendrijos farmakologinio budrumo nuostatos leidžia geriausiai apsaugoti visuomenės sveikatą visoje Bendrijoje laikantis tų pačių taisyklių. Pasiūlymas taip pat atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus, kadangi juo siekiama užtikrinti visuomenės apsaugą nenustatant pernelyg didelės administracinės naštos ir jame remiamasi esamomis struktūromis, procedūromis, turimais ištekliais ir sukaupta praktika. Pasiūlyme numatyti supaprastinimai padės užtikrinti farmakologinio budrumo sistemos veiksmingumą ir sumažinti farmacijos pramonės sąnaudas.

| 7.2 | Geresnį į Bendrijos rinką teikiamų vaistų saugumą galima užtikrinti atsižvelgiant į EB sutarties 5 straipsnyje numatytą subsidiarumo principą. Pagal šį straipsnį pasiūlymo tikslų galima lengviau pasiekti Bendrijos lygiu, kadangi nuostatos dėl žmonėms skirtų vaistų priežiūros ir su vaistų rinkodara susijusios priežiūros reikalavimai atitinka 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 765/2008 15 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

7.2

Geresnį į Bendrijos rinką teikiamų vaistų saugumą galima užtikrinti atsižvelgiant į EB sutarties 5 straipsnyje numatytą subsidiarumo principą. Pagal šį straipsnį pasiūlymo tikslų galima lengviau pasiekti Bendrijos lygiu, kadangi nuostatos dėl žmonėms skirtų vaistų priežiūros ir su vaistų rinkodara susijusios priežiūros reikalavimai atitinka 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 765/2008 15 straipsnio 2 dalį.

| 7.3 | Kadangi pasiūlyme numatytos taisyklės, kuriomis siekiama supaprastinti farmakologinio budrumo sistemą, jis priskiriamas prie 2008 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programos pirmajame priede numatytų supaprastinamo iniciatyvų. |
| --- | --- |

7.3

Kadangi pasiūlyme numatytos taisyklės, kuriomis siekiama supaprastinti farmakologinio budrumo sistemą, jis priskiriamas prie 2008 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programos pirmajame priede numatytų supaprastinamo iniciatyvų.

8.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 8.1 | EESRK pripažįsta didelę teigiamą vaistų reikšmę piliečių gyvenimo kokybei ir visuomet rėmė iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti didesnį vaistų saugumą, kadangi tai yra svarbiausias visuomenės sveikatos apsaugos aspektas. |
| --- | --- |

8.1

EESRK pripažįsta didelę teigiamą vaistų reikšmę piliečių gyvenimo kokybei ir visuomet rėmė iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti didesnį vaistų saugumą, kadangi tai yra svarbiausias visuomenės sveikatos apsaugos aspektas.

| 8.2 | EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvą iš esmės persvarstyti dabartines taisykles atsižvelgiant į sukauptą patirtį, kadangi siūlomos strategijos tikslas – užtikrinti didesnį saugumą – yra neatsiejama EESRK anksčiau rengtų nuomonių dėl įvairių farmacijos politikos aspektų dalis.
  Todėl EESRK palankiai vertina Komisijos supaprastinamo siekį tiek atsižvelgiant į piliečių pacientų, tiek į bendrovių interesus ir remia pastangas tęsti sudėtingo ir svarbaus vaistų sektoriaus bendrosios rinkos kūrimą. |
| --- | --- |

8.2

EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvą iš esmės persvarstyti dabartines taisykles atsižvelgiant į sukauptą patirtį, kadangi siūlomos strategijos tikslas – užtikrinti didesnį saugumą – yra neatsiejama EESRK anksčiau rengtų nuomonių dėl įvairių farmacijos politikos aspektų dalis.

Todėl EESRK palankiai vertina Komisijos supaprastinamo siekį tiek atsižvelgiant į piliečių pacientų, tiek į bendrovių interesus ir remia pastangas tęsti sudėtingo ir svarbaus vaistų sektoriaus bendrosios rinkos kūrimą.

| 8.3 | EESRK pritaria pakeitimams, kuriais paaiškinamos ir tiksliau apibrėžiamos Direktyvoje 2001/83/EB vartojamos sąvokos. Pateikiant šias naujas apibrėžtis siekiama išspręsti problemas, susijusias su ankstesniais jų aiškinimais, kurie kartais tapdavo abejonių ir skirtingų vertinimų priežastimi. EESRK visų pirma palankiai vertina 1 straipsnio 11 punkte pateiktą naują sąvokos „nepageidaujama reakcija“ apibrėžtį ir jos atskyrimą nuo to paties straipsnio 14 punkte apibrėžiamos sąvokos „įtariama nepageidaujama reakcija“, kurią apibrėžiant turi būti atsižvelgta į painiavą su Tarptautinės konferencijos suderinimo klausimais (ICH) pateikiama apibrėžtimi. |
| --- | --- |

8.3

EESRK pritaria pakeitimams, kuriais paaiškinamos ir tiksliau apibrėžiamos Direktyvoje 2001/83/EB vartojamos sąvokos. Pateikiant šias naujas apibrėžtis siekiama išspręsti problemas, susijusias su ankstesniais jų aiškinimais, kurie kartais tapdavo abejonių ir skirtingų vertinimų priežastimi. EESRK visų pirma palankiai vertina 1 straipsnio 11 punkte pateiktą naują sąvokos „nepageidaujama reakcija“ apibrėžtį ir jos atskyrimą nuo to paties straipsnio 14 punkte apibrėžiamos sąvokos „įtariama nepageidaujama reakcija“, kurią apibrėžiant turi būti atsižvelgta į painiavą su Tarptautinės konferencijos suderinimo klausimais (ICH) pateikiama apibrėžtimi.

9.   Specialiosios pastabos

Specialiosios pastabos

| 9.1 | EESRK palankiai vertina paaiškinimus, pateiktus naujajame 15 punkte dėl sąvokos „poregistracinis saugumo tyrimas“ apibrėžties, 28 punkte pateiktą naują sąvokos „rizikos valdymo sistema“ formuluotę 8iaa punkte pateikiant išsamų reikiamų dokumentų aprašymą, 28 c punkte apibrėžtį „farmakologinio budrumo sistema“ ir 28 d – sąvokos „farmakologinio budrumo pagrindinė byla“ paaiškinimą, kurios tikslesnė apibrėžtis pateikiama 8 straipsnio 3 punkte. |
| --- | --- |

9.1

EESRK palankiai vertina paaiškinimus, pateiktus naujajame 15 punkte dėl sąvokos „poregistracinis saugumo tyrimas“ apibrėžties, 28 punkte pateiktą naują sąvokos „rizikos valdymo sistema“ formuluotę 8iaa punkte pateikiant išsamų reikiamų dokumentų aprašymą, 28 c punkte apibrėžtį „farmakologinio budrumo sistema“ ir 28 d – sąvokos „farmakologinio budrumo pagrindinė byla“ paaiškinimą, kurios tikslesnė apibrėžtis pateikiama 8 straipsnio 3 punkte.

| 9.2 | EESRK ypatingą dėmesį skiria naujajam 21 a straipsniui, kadangi naująja apibrėžtimi įvedamas papildomas saugumo aspektas: išduodant leidimą prekiauti nauju vaistu bus reikalaujama pateikti išsamius dokumentus, liudijančius visišką atitikimą svarbiausiems saugumo reikalavimams, kurie aiškiai išdėstyti 22 straipsnyje, atsižvelgiant į tam tikras kompetentingų institucijų nustatytas vaistų saugumo sąlygas. |
| --- | --- |

9.2

EESRK ypatingą dėmesį skiria naujajam 21 a straipsniui, kadangi naująja apibrėžtimi įvedamas papildomas saugumo aspektas: išduodant leidimą prekiauti nauju vaistu bus reikalaujama pateikti išsamius dokumentus, liudijančius visišką atitikimą svarbiausiems saugumo reikalavimams, kurie aiškiai išdėstyti 22 straipsnyje, atsižvelgiant į tam tikras kompetentingų institucijų nustatytas vaistų saugumo sąlygas.

| 9.3 | Pagal 22a straipsnį, išdavusi leidimą prekiauti, nacionalinė kompetentinga institucija įpareigojama reikalauti atlikti poregistracinį saugumo tyrimą, jei kyla abejonių dėl vaisto saugumo. Remdamasi šiame tyrime pateikta informacija, nacionalinė institucija panaikina arba patvirtina leidimą prekiauti. EESRK mano, kad svarbus yra 23 straipsnis, pagal kurį leidimo prekiauti turėtojas nedelsdamas privalo pranešti nacionalinei kompetentingai institucijai informaciją apie kurios nors kitos šalies kompetentingų institucijų įvestus draudimus ar apribojimus. |
| --- | --- |

9.3

Pagal 22a straipsnį, išdavusi leidimą prekiauti, nacionalinė kompetentinga institucija įpareigojama reikalauti atlikti poregistracinį saugumo tyrimą, jei kyla abejonių dėl vaisto saugumo. Remdamasi šiame tyrime pateikta informacija, nacionalinė institucija panaikina arba patvirtina leidimą prekiauti. EESRK mano, kad svarbus yra 23 straipsnis, pagal kurį leidimo prekiauti turėtojas nedelsdamas privalo pranešti nacionalinei kompetentingai institucijai informaciją apie kurios nors kitos šalies kompetentingų institucijų įvestus draudimus ar apribojimus.

| 9.4 | 101 straipsnyje aiškiai apibrėžiamas valstybių narių vaidmuo farmakologinio budrumo sistemos tiesioginiame valdyme pavedant joms kaupti visą informaciją apie vaistų keliamą pavojų paciento ar visuomenės sveikatai vienoje Eudravigilance duomenų bazėje remiantis 24 straipsnyje nurodyta procedūra. Kiekviena valstybė narė turi paskirti kompetentingą instituciją, kuriai būtų pavesta rinkti informaciją apie nepageidaujamas reakcijas į vaistus, kai vaistas vartojamas laikantis leidime prekiauti įrašytų sąlygų ar kitais būdais, įskaitant perdozavimą, klaidingą vartojimą, piktnaudžiavimą vaistu, gydymo vaistu klaidas. |
| --- | --- |

9.4

101 straipsnyje aiškiai apibrėžiamas valstybių narių vaidmuo farmakologinio budrumo sistemos tiesioginiame valdyme pavedant joms kaupti visą informaciją apie vaistų keliamą pavojų paciento ar visuomenės sveikatai vienoje Eudravigilance duomenų bazėje remiantis 24 straipsnyje nurodyta procedūra. Kiekviena valstybė narė turi paskirti kompetentingą instituciją, kuriai būtų pavesta rinkti informaciją apie nepageidaujamas reakcijas į vaistus, kai vaistas vartojamas laikantis leidime prekiauti įrašytų sąlygų ar kitais būdais, įskaitant perdozavimą, klaidingą vartojimą, piktnaudžiavimą vaistu, gydymo vaistu klaidas.

| 9.5 | EESRK mano, kad siūloma 102 straipsnio formuluotė leis užtikrinti didesnį pacientų saugumą vartojant vaistus, kadangi ja remiantis valstybėms narėms suteikiama galimybė reikalauti gydytojų, vaistininkų ir kitų sveikatos priežiūros specialistų pranešti apie įtartinas arba nepageidaujamas reakcijas. |
| --- | --- |

9.5

EESRK mano, kad siūloma 102 straipsnio formuluotė leis užtikrinti didesnį pacientų saugumą vartojant vaistus, kadangi ja remiantis valstybėms narėms suteikiama galimybė reikalauti gydytojų, vaistininkų ir kitų sveikatos priežiūros specialistų pranešti apie įtartinas arba nepageidaujamas reakcijas.

2009 m. birželio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---

| 16.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/33

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 726/2004, nustatančio Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantį Europos vaistų agentūrą, nuostatas dėl informacijos visuomenei apie žmonėms skirtus receptinius vaistus

COM(2008) 662 galutinis – 2008/0255 (COD)

2009/C 306/07

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 152 straipsnio 1 dalimi, 2009 m. vasario 12 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 726/2004, nustatančio Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantį Europos vaistų agentūrą, nuostatas dėl informacijos visuomenei apie žmonėms skirtus receptinius vaistus“

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. gegužės 19 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Carmelo CEDRONE.

454-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11 d. (birželio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 91 nariui balsavus už, 3 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK palankiai vertina pasiūlymą iš dalies keisti šiame dokumente svarstomą reglamentą, kadangi juo siekiama supaprastinti ir suderinti pacientams teikiamą informaciją.
  Tačiau, EESRK mano, kad valstybėse narėse šiuo metu taikomos nevienodos receptų išrašymo ir vaistų išdavimo teisinio statuso taisyklės yra tinkamos ir suprantamos informacijos apie vaistus teikimo kliūtis.
  Todėl EESRK ragina Komisiją imtis veiksmų suderinti ir nustatyti receptų išrašymo ir vaistų išdavimo teisinį statusą, taikomą vaistams, turintiems tą (-as) pačią (-as) veikliąją (-iąsias) medžiagą (-as) ir skiriamiems tomis pačiomis dozėmis toms pačioms terapinėms indikacijoms, vienodai supakuotiems ir platinamiems pagal skirtingus prekybinius pavadinimus, užregistruotus valstybėse narėse. |
| --- | --- |

1.1

EESRK palankiai vertina pasiūlymą iš dalies keisti šiame dokumente svarstomą reglamentą, kadangi juo siekiama supaprastinti ir suderinti pacientams teikiamą informaciją.

Tačiau, EESRK mano, kad valstybėse narėse šiuo metu taikomos nevienodos receptų išrašymo ir vaistų išdavimo teisinio statuso taisyklės yra tinkamos ir suprantamos informacijos apie vaistus teikimo kliūtis.

Todėl EESRK ragina Komisiją imtis veiksmų suderinti ir nustatyti receptų išrašymo ir vaistų išdavimo teisinį statusą, taikomą vaistams, turintiems tą (-as) pačią (-as) veikliąją (-iąsias) medžiagą (-as) ir skiriamiems tomis pačiomis dozėmis toms pačioms terapinėms indikacijoms, vienodai supakuotiems ir platinamiems pagal skirtingus prekybinius pavadinimus, užregistruotus valstybėse narėse.

| 1.2 | Komitetas visada rėmė vaistų teisės aktų pasiūlymus, kuriais numatoma darniai šioje srityje įgyvendinti taisykles visose ES valstybėse narėse ir kuriais skatinamas supaprastinimo procesas. Tokios priemonės naudingos ne tik pacientams, bet ir mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurioms įgyvendinti siekius dažnai trukdo biurokratiniai suvaržymai. |
| --- | --- |

1.2

Komitetas visada rėmė vaistų teisės aktų pasiūlymus, kuriais numatoma darniai šioje srityje įgyvendinti taisykles visose ES valstybėse narėse ir kuriais skatinamas supaprastinimo procesas. Tokios priemonės naudingos ne tik pacientams, bet ir mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurioms įgyvendinti siekius dažnai trukdo biurokratiniai suvaržymai.

| 1.3 | Siekiant vis geriau informuoti pacientus, EESRK siūlo papildyti Komisijos siūlomas priemones ir kiekvienų vaistų pakuotės lapelyje informaciją iliustruoti paprastomis ir aiškiomis vaizdinėmis priemonėmis, pavyzdžiui, pabraukti įvairiomis spalvomis: vaistų nauda – žalia spalva, kontraindikacijos – geltona, galimas nepageidaujamas poveikis – raudona spalva. |
| --- | --- |

1.3

Siekiant vis geriau informuoti pacientus, EESRK siūlo papildyti Komisijos siūlomas priemones ir kiekvienų vaistų pakuotės lapelyje informaciją iliustruoti paprastomis ir aiškiomis vaizdinėmis priemonėmis, pavyzdžiui, pabraukti įvairiomis spalvomis: vaistų nauda – žalia spalva, kontraindikacijos – geltona, galimas nepageidaujamas poveikis – raudona spalva.

| 1.4 | Taip pat vertėtų parengti generinių vaistų, t. y. farmacijos produktų, kurių patento galiojimo laikas pasibaigęs ir kuriose yra ta pati veiklioji medžiaga, sąrašą. Tokį sąrašą galėtų sudaryti Agentūra ir jį pateikti vaistinėms ir visiems vaistų platinimo centrams, į kuriuos gali kreiptis pacientai. |
| --- | --- |

1.4

Taip pat vertėtų parengti generinių vaistų, t. y. farmacijos produktų, kurių patento galiojimo laikas pasibaigęs ir kuriose yra ta pati veiklioji medžiaga, sąrašą. Tokį sąrašą galėtų sudaryti Agentūra ir jį pateikti vaistinėms ir visiems vaistų platinimo centrams, į kuriuos gali kreiptis pacientai.

| 1.5 | Nors informatikos priemonėmis naudojasi dar ne visi piliečiai, EESRK mano esant naudinga pradėti teikti pacientams reikalingą informaciją apie vaistus internete. Tokia informacija, kuria būtų ne pakeičiama, o papildoma šiuo metu teikiama informacija, turi būti patikrinta bei pažymėta Bendrijos pripažinimo ženklu siekiant išvengti galimo piktnaudžiavimo arba klaidingos informacijos. |
| --- | --- |

1.5

Nors informatikos priemonėmis naudojasi dar ne visi piliečiai, EESRK mano esant naudinga pradėti teikti pacientams reikalingą informaciją apie vaistus internete. Tokia informacija, kuria būtų ne pakeičiama, o papildoma šiuo metu teikiama informacija, turi būti patikrinta bei pažymėta Bendrijos pripažinimo ženklu siekiant išvengti galimo piktnaudžiavimo arba klaidingos informacijos.

| 1.6 | EESRK dar kartą kartoja prašymą toliau plėtoti politiką, kuria siekiama supaprastinti biurokratines procedūras ir pacientų informavimo tvarką, ir ragina Komisiją priimti papildomus teisės aktus visose farmacijos sektoriaus srityse, kuriose vis dar kyla darnaus nuostatų įgyvendinimo valstybėse narėse problemų, kadangi tai savo ruožtu trukdo užtikrinti visišką ir laisvą vaistų judėjimą ES rinkoje. |
| --- | --- |

1.6

EESRK dar kartą kartoja prašymą toliau plėtoti politiką, kuria siekiama supaprastinti biurokratines procedūras ir pacientų informavimo tvarką, ir ragina Komisiją priimti papildomus teisės aktus visose farmacijos sektoriaus srityse, kuriose vis dar kyla darnaus nuostatų įgyvendinimo valstybėse narėse problemų, kadangi tai savo ruožtu trukdo užtikrinti visišką ir laisvą vaistų judėjimą ES rinkoje.

2.   Komisijos pasiūlymo pagrindimas

Komisijos pasiūlymo pagrindimas

| 2.1 | Nagrinėjamu pasiūlymu iš dalies keičiama šiuo metu taikoma Reglamente (EB) Nr. 726/2004 numatyta praktika, susijusi tik su „informacija visuomenei apie žmonėms skirtus receptinius vaistus“. |
| --- | --- |

2.1

Nagrinėjamu pasiūlymu iš dalies keičiama šiuo metu taikoma Reglamente (EB) Nr. 726/2004 numatyta praktika, susijusi tik su „informacija visuomenei apie žmonėms skirtus receptinius vaistus“.

| 2.2 | Šie pakeitimai taikomi taisyklėms dėl vartotojams teikiamos informacijos apie žmonėms skirtus receptinius vaistus ir jais siekiama užtikrinti žmonėms skirtų vaistų vidaus rinkos sklandų veikimą. Reglamentu iš dalies keičiamas piliečių informavimas apie žmonėms skirtus vaistus ir dar kartą patvirtinamas teisės aktais (Direktyva, OL L 311, 2001 11 28 ir ją iš dalies keičianti Direktyva 2008/29/EB) apibrėžtas vaistų reklamos draudimas. |
| --- | --- |

2.2

Šie pakeitimai taikomi taisyklėms dėl vartotojams teikiamos informacijos apie žmonėms skirtus receptinius vaistus ir jais siekiama užtikrinti žmonėms skirtų vaistų vidaus rinkos sklandų veikimą. Reglamentu iš dalies keičiamas piliečių informavimas apie žmonėms skirtus vaistus ir dar kartą patvirtinamas teisės aktais (Direktyva, OL L 311, 2001 11 28 ir ją iš dalies keičianti Direktyva 2008/29/EB) apibrėžtas vaistų reklamos draudimas.

| 2.3 | Būtinybė pakoreguoti šiame reglamente numatytas taisykles grindžiama 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikatu Europos Parlamentui ir Tarybai „Ataskaita apie dabartinę informacijos apie vaistinius preparatus teikimo pacientams praktiką“. Ataskaitoje teigiama, kad informacijos apie vaistinius preparatus teikimo pacientams taisyklės ir praktika valstybėse narėse labai skiriasi, tai lemia nevienodą padėtį ir nevienodas galimybes piliečiams gauti informaciją apie vaistus. |
| --- | --- |

2.3

Būtinybė pakoreguoti šiame reglamente numatytas taisykles grindžiama 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikatu Europos Parlamentui ir Tarybai „Ataskaita apie dabartinę informacijos apie vaistinius preparatus teikimo pacientams praktiką“. Ataskaitoje teigiama, kad informacijos apie vaistinius preparatus teikimo pacientams taisyklės ir praktika valstybėse narėse labai skiriasi, tai lemia nevienodą padėtį ir nevienodas galimybes piliečiams gauti informaciją apie vaistus.

3.   Komisijos pasiūlymo santrauka

Komisijos pasiūlymo santrauka

| 3.1 | Pasiūlymo priimti reglamentą (COM(2008) 662 galutinis) tikslai:






  — | užtikrinti aukštos kokybės informaciją, |
| --- | --- | --- |

3.1

Pasiūlymo priimti reglamentą (COM(2008) 662 galutinis) tikslai:

—

užtikrinti aukštos kokybės informaciją,

| — | užtikrinti, kad informacijos teikimo kanalai atitiktų pacientų poreikius, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad informacijos teikimo kanalai atitiktų pacientų poreikius,

| — | leisti leidimų prekiauti turėtojams teikti objektyvią ir nereklaminio pobūdžio informaciją. |
| --- | --- |

—

leisti leidimų prekiauti turėtojams teikti objektyvią ir nereklaminio pobūdžio informaciją.

| 3.2 | Siūlomais pakeitimais siekiama panaikinti spragas, kurios atsirado taikant šiuo metu galiojančius farmacijos teisės aktus, numatytus Reglamente (EB) Nr. 726/2004 dėl informacijos apie žmonėms skirtus receptinius vaistus teikimo visuomenei. Konkretūs tikslai:






  — | leisti leidimų prekiauti turėtojams teikti informaciją visuomenei nepažeidžiant reklamos draudimo, |
| --- | --- | --- |

3.2

Siūlomais pakeitimais siekiama panaikinti spragas, kurios atsirado taikant šiuo metu galiojančius farmacijos teisės aktus, numatytus Reglamente (EB) Nr. 726/2004 dėl informacijos apie žmonėms skirtus receptinius vaistus teikimo visuomenei. Konkretūs tikslai:

—

leisti leidimų prekiauti turėtojams teikti informaciją visuomenei nepažeidžiant reklamos draudimo,

| — | nustatyti suderintus ir aukštą kokybę užtikrinančius informacijos, kurią leidimų prekiauti turėtojams leidžiama platinti, reikalavimus, |
| --- | --- |

—

nustatyti suderintus ir aukštą kokybę užtikrinančius informacijos, kurią leidimų prekiauti turėtojams leidžiama platinti, reikalavimus,

| — | nustatyti suderintus informacijos teikimo kanalus, kad būtų atsisakyta neteisėtų platinimo priemonių, |
| --- | --- |

—

nustatyti suderintus informacijos teikimo kanalus, kad būtų atsisakyta neteisėtų platinimo priemonių,

| — | įpareigoti valstybes nares taikyti stebėsenos mechanizmus, tačiau stebėseną atlikti po to, kai informacija išplatinama, |
| --- | --- |

—

įpareigoti valstybes nares taikyti stebėsenos mechanizmus, tačiau stebėseną atlikti po to, kai informacija išplatinama,

| — | šią informaciją turi patvirtinti institucija, atsakinga už leidimų prekiauti išdavimą, ir taikyti tą pačią tvarką informacijai, teikiamai interneto svetainėse. |
| --- | --- |

—

šią informaciją turi patvirtinti institucija, atsakinga už leidimų prekiauti išdavimą, ir taikyti tą pačią tvarką informacijai, teikiamai interneto svetainėse.

| 3.3 | Naujoje VIIIa antraštinėje dalyje nustatyti tikslai – panaikinti minėtus skirtumus ir užtikrinti suderintą aukšto lygio ir nereklaminio pobūdžio informaciją. Siekiama panaikinti skirtumus, susijusius su vaistais, kurių leidimai prekiauti suteikti vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 726/2004 II antraštine dalimi, kurioje pateikta tik vaistų charakteristikų santrauka taikant Direktyvos 2001/83/EB VIIIa antraštės nuostatas. |
| --- | --- |

3.3

Naujoje VIIIa antraštinėje dalyje nustatyti tikslai – panaikinti minėtus skirtumus ir užtikrinti suderintą aukšto lygio ir nereklaminio pobūdžio informaciją. Siekiama panaikinti skirtumus, susijusius su vaistais, kurių leidimai prekiauti suteikti vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 726/2004 II antraštine dalimi, kurioje pateikta tik vaistų charakteristikų santrauka taikant Direktyvos 2001/83/EB VIIIa antraštės nuostatas.

| 3.4 | Nukrypstant nuo Direktyvos 2001/83/EB 100g straipsnio 1 dalies, prieš platinant su vaistais susijusią informaciją, nurodytą šios direktyvos 100b straipsnio d punkte, ją iš anksto tikrina Agentūra (COM(2008) 662 galutinis 20b straipsnis). |
| --- | --- |

3.4

Nukrypstant nuo Direktyvos 2001/83/EB 100g straipsnio 1 dalies, prieš platinant su vaistais susijusią informaciją, nurodytą šios direktyvos 100b straipsnio d punkte, ją iš anksto tikrina Agentūra (COM(2008) 662 galutinis 20b straipsnis).

| 3.5 | Todėl numatyta 57 straipsnio 1 dalyje apibrėžtas Agentūros užduotis papildyti dar viena užduotimi, t. y. įterpti u) punktą, pagal kurį Agentūrai pavedama teikti nuomones dėl informacijos visuomenei apie žmonėms skirtus receptinius vaistus. |
| --- | --- |

3.5

Todėl numatyta 57 straipsnio 1 dalyje apibrėžtas Agentūros užduotis papildyti dar viena užduotimi, t. y. įterpti u) punktą, pagal kurį Agentūrai pavedama teikti nuomones dėl informacijos visuomenei apie žmonėms skirtus receptinius vaistus.

| 3.6 | 20b straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Agentūra per 60 dienų nuo pranešimo gavimo gali pareikšti, kad nesutinka su pateikta informacija. Jei Agentūra nepareiškia prieštaravimo, laikoma, kad informacijai pritarta ir ją galima skelbti. |
| --- | --- |

3.6

20b straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Agentūra per 60 dienų nuo pranešimo gavimo gali pareikšti, kad nesutinka su pateikta informacija. Jei Agentūra nepareiškia prieštaravimo, laikoma, kad informacijai pritarta ir ją galima skelbti.

4.   Agentūros uždaviniai

Agentūros uždaviniai

| 4.1 | Agentūra Žmonėms skirtų vaistų komitetui paveda parengti nuomones visais žmonėms skirtų vaistų įvertinimo klausimais. Kiekvienas sprendimas dėl leidimo prekiauti priimamas remiantis moksliniais kriterijais, susijusiais su atitinkamų vaistų kokybe, saugumu ir veiksmingumu. |
| --- | --- |

4.1

Agentūra Žmonėms skirtų vaistų komitetui paveda parengti nuomones visais žmonėms skirtų vaistų įvertinimo klausimais. Kiekvienas sprendimas dėl leidimo prekiauti priimamas remiantis moksliniais kriterijais, susijusiais su atitinkamų vaistų kokybe, saugumu ir veiksmingumu.

| 4.2 | Europos vaistų agentūrą sudaro įvairūs komitetai, įskaitant ir Žmonėms skirtų vaistų komitetą. Agentūros uždaviniai:






  — | teikti valstybėms narėms ir Bendrijos institucijoms mokslines nuomones visais vaistų kokybės, saugumo ir veiksmingumo įvertinimo klausimais, |
| --- | --- | --- |

4.2

Europos vaistų agentūrą sudaro įvairūs komitetai, įskaitant ir Žmonėms skirtų vaistų komitetą. Agentūros uždaviniai:

—

teikti valstybėms narėms ir Bendrijos institucijoms mokslines nuomones visais vaistų kokybės, saugumo ir veiksmingumo įvertinimo klausimais,

| — | koordinuoti ir mokslinį vaistų, dėl kurių pradėta leidimo prekiauti visoje ES išdavimo procedūra, vertinimą, ir valstybių narių pateiktus mokslinius šaltinius vaistų įvertinimo ir priežiūros bei farmakologinio budrumo tikslais, |
| --- | --- |

—

koordinuoti ir mokslinį vaistų, dėl kurių pradėta leidimo prekiauti visoje ES išdavimo procedūra, vertinimą, ir valstybių narių pateiktus mokslinius šaltinius vaistų įvertinimo ir priežiūros bei farmakologinio budrumo tikslais,

| — | platinti informaciją apie nepageidaujamą vaistų, kuriais leidžiama prekiauti ES, poveikį Eudravigilance duomenų bazėje, kuria nuolat naudojasi visos valstybės narės, |
| --- | --- |

—

platinti informaciją apie nepageidaujamą vaistų, kuriais leidžiama prekiauti ES, poveikį Eudravigilance duomenų bazėje, kuria nuolat naudojasi visos valstybės narės,

| — | sukurti visuomenei prieinamą vaistų duomenų bazę. |
| --- | --- |

—

sukurti visuomenei prieinamą vaistų duomenų bazę.

| 4.3 | Šioje nuomonėje svarstomą reglamentą (EB) papildo:






  — | Reglamentas (EB) Nr. 2049/2005, nustatantis taisykles dėl labai mažų įmonių, mažųjų ir vidutinių įmonių Europos vaistų agentūrai mokamų mokesčių ir dėl iš šios Agentūros gaunamos administracinės pagalbos, |
| --- | --- | --- |

4.3

Šioje nuomonėje svarstomą reglamentą (EB) papildo:

—

Reglamentas (EB) Nr. 2049/2005, nustatantis taisykles dėl labai mažų įmonių, mažųjų ir vidutinių įmonių Europos vaistų agentūrai mokamų mokesčių ir dėl iš šios Agentūros gaunamos administracinės pagalbos,

| — | Reglamentas (EB) 507/2006 dėl sąlyginių leidimų prekiauti žmonėms skirtais vaistais, |
| --- | --- |

—

Reglamentas (EB) 507/2006 dėl sąlyginių leidimų prekiauti žmonėms skirtais vaistais,

| — | Reglamentas (EB) 658/2007 dėl finansinių nuobaudų už tam tikrų įsipareigojimų, susijusių su leidimu prekiauti. |
| --- | --- |

—

Reglamentas (EB) 658/2007 dėl finansinių nuobaudų už tam tikrų įsipareigojimų, susijusių su leidimu prekiauti.

5.   Teisinis pagrindas, subsidiarumas ir proporcingumas

Teisinis pagrindas, subsidiarumas ir proporcingumas

| 5.1 | Komiteto nuomone, siūlomi pakeitimai atitinka ES kitose srityse įgyvendinamą politiką ir tikslus; EESRK mano, kad Sutarties 95 straipsnis pasirinktas pagrįstai, kadangi jis yra pagrindinis Bendrijos farmacijos teisės aktų teisinis pagrindas. Siūlomi pakeitimai atitinka Sutarties 5 straipsnyje apibrėžtus subsidiarumo ir proporcingumo principus. |
| --- | --- |

5.1

Komiteto nuomone, siūlomi pakeitimai atitinka ES kitose srityse įgyvendinamą politiką ir tikslus; EESRK mano, kad Sutarties 95 straipsnis pasirinktas pagrįstai, kadangi jis yra pagrindinis Bendrijos farmacijos teisės aktų teisinis pagrindas. Siūlomi pakeitimai atitinka Sutarties 5 straipsnyje apibrėžtus subsidiarumo ir proporcingumo principus.

6.   Bendros pastabos

Bendros pastabos

| 6.1 | EESRK nuolat rėmė vaistų teisės aktų pasiūlymus, kuriais siekiama taisyklių supaprastinimo ir darnaus jų įgyvendinimo visose ES valstybėse narėse. |
| --- | --- |

6.1

EESRK nuolat rėmė vaistų teisės aktų pasiūlymus, kuriais siekiama taisyklių supaprastinimo ir darnaus jų įgyvendinimo visose ES valstybėse narėse.

| 6.2 | Todėl Komitetas palankiai vertina pasiūlymą iš dalies keisti šiame dokumente svarstomą reglamentą, kadangi juo siekiama supaprastinti ir suderinti pacientams teikiamą informaciją ir kartu sudaryti paprastesnes įmonių, visų pirma MVĮ, veiklos sąlygas. |
| --- | --- |

6.2

Todėl Komitetas palankiai vertina pasiūlymą iš dalies keisti šiame dokumente svarstomą reglamentą, kadangi juo siekiama supaprastinti ir suderinti pacientams teikiamą informaciją ir kartu sudaryti paprastesnes įmonių, visų pirma MVĮ, veiklos sąlygas.

| 6.3 | EESRK mano, kad papildant šiuo metu galiojančias taisykles būtų naudinga pradėti elektroninę internetu platinamos informacijos tikrinimo procedūrą ir papildyti vaistų pakuotės lapelį vaizdinėmis priemonėmis (žr. 1.3 punktą). |
| --- | --- |

6.3

EESRK mano, kad papildant šiuo metu galiojančias taisykles būtų naudinga pradėti elektroninę internetu platinamos informacijos tikrinimo procedūrą ir papildyti vaistų pakuotės lapelį vaizdinėmis priemonėmis (žr. 1.3 punktą).

| 6.4 | EESRK ragina Komisiją priimti papildomus teisės aktus visose farmacijos sektoriaus srityse (įskaitant vaistų pardavimo kainas ir receptų išrašymo bei vaistų išdavimo teisinį statusą), kuriose vis dar kyla darnaus nuostatų įgyvendinimo valstybėse narėse problemų, trukdančių užtikrinti visišką ir laisvą vaistų judėjimą ES rinkoje. |
| --- | --- |

6.4

EESRK ragina Komisiją priimti papildomus teisės aktus visose farmacijos sektoriaus srityse (įskaitant vaistų pardavimo kainas ir receptų išrašymo bei vaistų išdavimo teisinį statusą), kuriose vis dar kyla darnaus nuostatų įgyvendinimo valstybėse narėse problemų, trukdančių užtikrinti visišką ir laisvą vaistų judėjimą ES rinkoje.

| 6.5 | Komitetas norėtų, kad būtų paaiškintos priežastys, kodėl Reglamentui (EB) Nr. 726/2004, nustatančiam Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančiam Europos vaistų agentūrą, iš dalies pakeisti prireikė vienu metu priimti dvis atskiras teisines priemones, t. y. reglamentą COM(2008) 664 galutinis, iš dalies keičiantį nuostatas dėl farmakologinio budrumo, ir reglamentą COM(2008) 662, keičiantį nuostatas dėl informacijos visuomenei apie žmonėms skirtus receptinius vaistus. |
| --- | --- |

6.5

Komitetas norėtų, kad būtų paaiškintos priežastys, kodėl Reglamentui (EB) Nr. 726/2004, nustatančiam Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančiam Europos vaistų agentūrą, iš dalies pakeisti prireikė vienu metu priimti dvis atskiras teisines priemones, t. y. reglamentą COM(2008) 664 galutinis, iš dalies keičiantį nuostatas dėl farmakologinio budrumo, ir reglamentą COM(2008) 662, keičiantį nuostatas dėl informacijos visuomenei apie žmonėms skirtus receptinius vaistus.

| 6.6 | EESRK neigiamai vertina tokį Komisijos „suskaidyto“ darbo metodą, kuris skatina išteklių švaistymą, kadangi reikia įgyvendinti dvi atskiras teisines priemones, ir dėl kurio, ko gero, bus uždelsta priimti vieną bendrą reglamentą. |
| --- | --- |

6.6

EESRK neigiamai vertina tokį Komisijos „suskaidyto“ darbo metodą, kuris skatina išteklių švaistymą, kadangi reikia įgyvendinti dvi atskiras teisines priemones, ir dėl kurio, ko gero, bus uždelsta priimti vieną bendrą reglamentą.

2009 m. birželio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---

| 16.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/36

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo

COM(2008) 809 galutinis – 2008/0240 (COD)

2009/C 306/08

Europos Sąjungos Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, 2009 m. vasario 16 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (nauja redakcija)“

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. gegužės 18 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Daniel RETUREAU.

454-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11 d. (2009 m. birželio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 109 nariams balsavus už ir 3 susilaikius.

1.   Komiteto išvados

Komiteto išvados

| 1.1 | EB sutarties 95 straipsnis yra tinkamas teisinis pagrindas naujai direktyvos redakcijai, kuria siekiama suvienodinti elektros ir elektroninės įrangos gamybos ir platinimo sąlygas vidaus rinkoje. Direktyvos teisinė forma yra pagrįsta dėl dviejų priežasčių: pirma, tai nauja direktyvos redakcija, antra, ji valstybėms narėms suteikia galimybę pačioms būti atsakingoms už direktyvos taikymą ir kontrolę nepažeidžiant subsidiarumo ir proporcingumo principų. |
| --- | --- |

1.1

EB sutarties 95 straipsnis yra tinkamas teisinis pagrindas naujai direktyvos redakcijai, kuria siekiama suvienodinti elektros ir elektroninės įrangos gamybos ir platinimo sąlygas vidaus rinkoje. Direktyvos teisinė forma yra pagrįsta dėl dviejų priežasčių: pirma, tai nauja direktyvos redakcija, antra, ji valstybėms narėms suteikia galimybę pačioms būti atsakingoms už direktyvos taikymą ir kontrolę nepažeidžiant subsidiarumo ir proporcingumo principų.

| 1.2 | Vis dėlto, Komiteto nuomone, naujos redakcijos direktyvos taikymo kontrole turi būti siekiama kuo labiau suderinti direktyvos taikymą vidaus rinkoje, kad būtų išvengta galimų administracinių problemų pasienio klausimais ir tuo susijusių konkurencijos iškraipymo atvejų. |
| --- | --- |

1.2

Vis dėlto, Komiteto nuomone, naujos redakcijos direktyvos taikymo kontrole turi būti siekiama kuo labiau suderinti direktyvos taikymą vidaus rinkoje, kad būtų išvengta galimų administracinių problemų pasienio klausimais ir tuo susijusių konkurencijos iškraipymo atvejų.

| 1.3 | Kalbant apie galimus toksinių ar pavojingų medžiagų, kurių naudojimas yra draudžiamas ar griežtai ribojamas, sąrašo pakeitimus, Komitetas palankiai įvertins komitologijos metodo taikymą tik tuo atveju, jeigu bus konsultuojamasi su suinteresuotaisiais subjektais ir bus atliktas poveikio tyrimas dėl kiekvienos į sąrašą įrašytos ar iš jo išbrauktos medžiagos. |
| --- | --- |

1.3

Kalbant apie galimus toksinių ar pavojingų medžiagų, kurių naudojimas yra draudžiamas ar griežtai ribojamas, sąrašo pakeitimus, Komitetas palankiai įvertins komitologijos metodo taikymą tik tuo atveju, jeigu bus konsultuojamasi su suinteresuotaisiais subjektais ir bus atliktas poveikio tyrimas dėl kiekvienos į sąrašą įrašytos ar iš jo išbrauktos medžiagos.

2.   Komisijos pasiūlymai

Komisijos pasiūlymai

| 2.1 | Siūlydama direktyvą dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų keisti naujos redakcijos direktyva, kuria siekiama paskatinti atliekų rinkimą ir tvarkymą, išplėsti direktyvos taikymo sritį įtraukiant medicinos ir ligoninių įrangą, numatyti kontrolės priemones ir skatinti pakartotinai naudoti sutaisomus prietaisus, Komisija siekia užtikrinti geresnę aplinkos apsaugą ir kartu supaprastinti administracines procedūras. Pasiūlymas priimti Pavojingų ar toksinių medžiagų naudojimo apribojimo elektros ir elektroninėje įrangoje direktyvą, dėl kurio teikiama ši Komiteto nuomonė, yra papildomas ir susijęs su naujos redakcijos Elektros ir elektroninės įrangos atliekų (EEĮA) direktyva, todėl atitinkamai turi būti pakeistas ir pats. |
| --- | --- |

2.1

Siūlydama direktyvą dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų keisti naujos redakcijos direktyva, kuria siekiama paskatinti atliekų rinkimą ir tvarkymą, išplėsti direktyvos taikymo sritį įtraukiant medicinos ir ligoninių įrangą, numatyti kontrolės priemones ir skatinti pakartotinai naudoti sutaisomus prietaisus, Komisija siekia užtikrinti geresnę aplinkos apsaugą ir kartu supaprastinti administracines procedūras. Pasiūlymas priimti Pavojingų ar toksinių medžiagų naudojimo apribojimo elektros ir elektroninėje įrangoje direktyvą, dėl kurio teikiama ši Komiteto nuomonė, yra papildomas ir susijęs su naujos redakcijos Elektros ir elektroninės įrangos atliekų (EEĮA) direktyva, todėl atitinkamai turi būti pakeistas ir pats.

| 2.2 | Komisijos tarnybos mano, kad toksinių ar pavojingų medžiagų klausimu nauja šios direktyvos redakcija visiems duos, nors ir nedidelės, naudos. Be to, rekomenduojami sprendimai turės svarbų kumuliacinį poveikį aiškinant direktyvą ir derinant jos įgyvendinimą bei vykdymą. Tokiu būdu jie padės žengti geresnio reglamentavimo link. |
| --- | --- |

2.2

Komisijos tarnybos mano, kad toksinių ar pavojingų medžiagų klausimu nauja šios direktyvos redakcija visiems duos, nors ir nedidelės, naudos. Be to, rekomenduojami sprendimai turės svarbų kumuliacinį poveikį aiškinant direktyvą ir derinant jos įgyvendinimą bei vykdymą. Tokiu būdu jie padės žengti geresnio reglamentavimo link.

| 2.3 | Visų pirma siekiama išplėsti abiejų direktyvų taikymo sritį įtraukiant medicinos, stebėjimo ir kontrolės įrangą greta kitos, ankstesnėse direktyvose numatytos įrangos. Taip pat pabrėžiama būtinybė pakartotinai naudoti dalį įrangos, o ne ją priskirti atliekoms; dėl priskyrimo perdirbtai įrangai ar atliekoms turi būti rengiama atitinkamai deklaracija ir tikrinimas. |
| --- | --- |

2.3

Visų pirma siekiama išplėsti abiejų direktyvų taikymo sritį įtraukiant medicinos, stebėjimo ir kontrolės įrangą greta kitos, ankstesnėse direktyvose numatytos įrangos. Taip pat pabrėžiama būtinybė pakartotinai naudoti dalį įrangos, o ne ją priskirti atliekoms; dėl priskyrimo perdirbtai įrangai ar atliekoms turi būti rengiama atitinkamai deklaracija ir tikrinimas.

| 2.4 | Naujai Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvos redakcijai paliekamas tas pats teisinis pagrindas (95 straipsnis, vidaus rinka). Naujai direktyvos dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų redakcijai taip pat paliekamas jos teisinis pagrindas (175 straipsnis, aplinka) ir tai atitinka abiejų dokumentų tikslus, kurie savo esme yra vienodi. |
| --- | --- |

2.4

Naujai Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvos redakcijai paliekamas tas pats teisinis pagrindas (95 straipsnis, vidaus rinka). Naujai direktyvos dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų redakcijai taip pat paliekamas jos teisinis pagrindas (175 straipsnis, aplinka) ir tai atitinka abiejų dokumentų tikslus, kurie savo esme yra vienodi.

| 2.5 | Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvos naujos redakcijos prieduose patikslinamas aptariamos įrangos pobūdis (I ir II priedai), tuo remiantis rengiama nauja direktyvos dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų redakcija. Toksinių ar pavojingų medžiagų, kurių ribojimas nustatytas Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvoje, pobūdis ir leidžiamo kiekio apribojimai nepasikeitė. Komitologijos procedūros su tikrinimu metu atsižvelgiama į mokslo ir technikos raidą bei galimas išimtis. |
| --- | --- |

2.5

Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvos naujos redakcijos prieduose patikslinamas aptariamos įrangos pobūdis (I ir II priedai), tuo remiantis rengiama nauja direktyvos dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų redakcija. Toksinių ar pavojingų medžiagų, kurių ribojimas nustatytas Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvoje, pobūdis ir leidžiamo kiekio apribojimai nepasikeitė. Komitologijos procedūros su tikrinimu metu atsižvelgiama į mokslo ir technikos raidą bei galimas išimtis.

| 2.6 | Pasak Komisijos, nauda aplinkai tikriausiai bus didžiulė: kelios tonos sunkiųjų metalų, įrašytų į Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvą (daugiau nei 1 400 tonų švino, maždaug 2,2 tonos kadmio), yra naudojamos medicinos įrangoje ir stebėjimo bei kontrolės prietaisuose, o tai sudaro 0,2–0,3 proc. elektros ir elektroninės įrangos atliekų. Šios medžiagos, jeigu atliekos tvarkomos blogai, gali būti išmetamos į aplinką (tik 49,7 proc. medicinos įrangos atliekų ir 65,2 proc. stebėjimo bei kontrolės prietaisų renkama atskirai). Šių medžiagų naudojimo apribojimas pagal Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvą padės vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu jas pašalinti iš gaminių ir jų atliekų. Išsamesnėje analizėje nurodoma, kad net tais atvejais, kai perdirbamas didesnis kiekis atliekų, šios įrangos įtraukimas į Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvos taikymo sritį yra naudingas aplinkai. |
| --- | --- |

2.6

Pasak Komisijos, nauda aplinkai tikriausiai bus didžiulė: kelios tonos sunkiųjų metalų, įrašytų į Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvą (daugiau nei 1 400 tonų švino, maždaug 2,2 tonos kadmio), yra naudojamos medicinos įrangoje ir stebėjimo bei kontrolės prietaisuose, o tai sudaro 0,2–0,3 proc. elektros ir elektroninės įrangos atliekų. Šios medžiagos, jeigu atliekos tvarkomos blogai, gali būti išmetamos į aplinką (tik 49,7 proc. medicinos įrangos atliekų ir 65,2 proc. stebėjimo bei kontrolės prietaisų renkama atskirai). Šių medžiagų naudojimo apribojimas pagal Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvą padės vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu jas pašalinti iš gaminių ir jų atliekų. Išsamesnėje analizėje nurodoma, kad net tais atvejais, kai perdirbamas didesnis kiekis atliekų, šios įrangos įtraukimas į Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvos taikymo sritį yra naudingas aplinkai.

| 2.7 | Horizontaliai suderinus apibrėžtis susijusiose direktyvose, bus galima lengviau taikyti teisės aktus ir panaikinti administracines kliūtis (žr. 3.3 punktą) ir pernelyg didelius įgyvendinimo procedūrų skirtumus. |
| --- | --- |

2.7

Horizontaliai suderinus apibrėžtis susijusiose direktyvose, bus galima lengviau taikyti teisės aktus ir panaikinti administracines kliūtis (žr. 3.3 punktą) ir pernelyg didelius įgyvendinimo procedūrų skirtumus.

3.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 3.1 | Teisės aktų, pvz., Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvos ir direktyvos dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų naujos redakcijos parengimo technika gali padėti, kaip ir šiuo konkrečiu atveju, iš esmės pakoreguoti ankstesnius teisės aktus. |
| --- | --- |

3.1

Teisės aktų, pvz., Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvos ir direktyvos dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų naujos redakcijos parengimo technika gali padėti, kaip ir šiuo konkrečiu atveju, iš esmės pakoreguoti ankstesnius teisės aktus.

| 3.2 | Turi būti išspręsti visi neaiškumai dėl taikymo srities, apibrėžčių ir skirtingos valstybių narių praktikos, susijusios su gaminių atitiktimi ir galimo ankstesnių direktyvų dubliavimosi su nauja reglamentavimo sistema REACH. Reikia realiai suderinti teisės aktus, kad būtų sumažintos numatytų priemonių įgyvendinimo sąnaudos ir administracinė našta. |
| --- | --- |

3.2

Turi būti išspręsti visi neaiškumai dėl taikymo srities, apibrėžčių ir skirtingos valstybių narių praktikos, susijusios su gaminių atitiktimi ir galimo ankstesnių direktyvų dubliavimosi su nauja reglamentavimo sistema REACH. Reikia realiai suderinti teisės aktus, kad būtų sumažintos numatytų priemonių įgyvendinimo sąnaudos ir administracinė našta.

| 3.3 | Reikėtų siekti, kad abi direktyvos labiau papildytų kitus Bendrijos teisės aktus, susijusius su įrangos projektavimu, ir būtų su jais suderintos (bendroji gaminių pardavimo sistema (1), REACH (2), energiją vartojantys gaminiai (3)). |
| --- | --- |

3.3

Reikėtų siekti, kad abi direktyvos labiau papildytų kitus Bendrijos teisės aktus, susijusius su įrangos projektavimu, ir būtų su jais suderintos (bendroji gaminių pardavimo sistema (1), REACH (2), energiją vartojantys gaminiai (3)).

1

2

3

| 3.4 | Komitetas palankiai vertina tai, kad elektros ir elektroninėje įrangoje nepakeistas draudžiamų ar ribojamų medžiagų sąrašas, todėl išlieka tas pats vartotojų ir darbuotojų apsaugos lygis. |
| --- | --- |

3.4

Komitetas palankiai vertina tai, kad elektros ir elektroninėje įrangoje nepakeistas draudžiamų ar ribojamų medžiagų sąrašas, todėl išlieka tas pats vartotojų ir darbuotojų apsaugos lygis.

| 3.5 | Todėl Komitetas pabrėžia, kad būtina būti budriems dėl daugybės nelegalaus pavojingų atliekų pervežimo atvejų į šalis, kurios neturi reikiamos techninės įrangos šioms atliekoms tinkamai tvarkyti. Tai kelia didelę grėsmę šių šalių aplinkai ir sveikatai. Elektroninių atliekų tvarkymas jau sudaro rimtų problemų visuomenės sveikatai kai kuriose iš šių šalių. Padėtis gali pablogėti, jeigu preliminarus atliekų tvarkymas, numatytas Direktyvoje dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų, bus vykdomas neteisingai ir jeigu išplėtus direktyvos taikymo sritį įtraukiant 8 ir 9 kategorijas iškils naujų pavojų. |
| --- | --- |

3.5

Todėl Komitetas pabrėžia, kad būtina būti budriems dėl daugybės nelegalaus pavojingų atliekų pervežimo atvejų į šalis, kurios neturi reikiamos techninės įrangos šioms atliekoms tinkamai tvarkyti. Tai kelia didelę grėsmę šių šalių aplinkai ir sveikatai. Elektroninių atliekų tvarkymas jau sudaro rimtų problemų visuomenės sveikatai kai kuriose iš šių šalių. Padėtis gali pablogėti, jeigu preliminarus atliekų tvarkymas, numatytas Direktyvoje dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų, bus vykdomas neteisingai ir jeigu išplėtus direktyvos taikymo sritį įtraukiant 8 ir 9 kategorijas iškils naujų pavojų.

| 3.6 | Komitetas pažymi, kad siūlomoje naujoje dokumento redakcijoje draudžiamų ar ribojamų medžiagų sąrašas nekeičiamas. Reikėtų pasirūpinti, kad ruošiantis naudoti galimus toksiškiausių ar pavojingiausių medžiagų pakaitalus būtų ištirta, ar jie patys nėra pavojingi. Išimtis galima daryti tik visiškai nepakeičiamoms medžiagoms atsižvelgiant į turimas žinias ir technologijų raidą bei užtikrinus visas būtinas atsargumo ir apsaugos priemones. |
| --- | --- |

3.6

Komitetas pažymi, kad siūlomoje naujoje dokumento redakcijoje draudžiamų ar ribojamų medžiagų sąrašas nekeičiamas. Reikėtų pasirūpinti, kad ruošiantis naudoti galimus toksiškiausių ar pavojingiausių medžiagų pakaitalus būtų ištirta, ar jie patys nėra pavojingi. Išimtis galima daryti tik visiškai nepakeičiamoms medžiagoms atsižvelgiant į turimas žinias ir technologijų raidą bei užtikrinus visas būtinas atsargumo ir apsaugos priemones.

| 3.7 | Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvos naujos redakcijos I ir II prieduose apibrėžtą taikymo sritį Komisija gali keisti pagal komitologijos procedūrą su tikrinimu. Tačiau Komitetas mano, kad dėl visų vėlesnių esminių pakeitimų turėtų būti atliktos naujos poveikio analizės ir surengtos naujos preliminarios konsultacijos. Komitetas palankiai vertina tai, kad svarstant, kokias naujas medžiagas būtų galima uždrausti, taikoma REACH metodologija. |
| --- | --- |

3.7

Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvos naujos redakcijos I ir II prieduose apibrėžtą taikymo sritį Komisija gali keisti pagal komitologijos procedūrą su tikrinimu. Tačiau Komitetas mano, kad dėl visų vėlesnių esminių pakeitimų turėtų būti atliktos naujos poveikio analizės ir surengtos naujos preliminarios konsultacijos. Komitetas palankiai vertina tai, kad svarstant, kokias naujas medžiagas būtų galima uždrausti, taikoma REACH metodologija.

| 3.8 | Komitetas pripažįsta, kad horizontalus apibrėžčių derinimas visose susijusiose direktyvose (žr. 3.3 punktą) suteiktų aiškumo ir sumažintų administracines sąnaudas. |
| --- | --- |

3.8

Komitetas pripažįsta, kad horizontalus apibrėžčių derinimas visose susijusiose direktyvose (žr. 3.3 punktą) suteiktų aiškumo ir sumažintų administracines sąnaudas.

| 3.9 | Jis taip pat pripažįsta, kad racionalaus termino nustatymas išimtims dėl kai kurių medžiagų (ketveri metai) gali paskatinti imtis mokslinių tyrimų ir ieškoti alternatyvių sprendimų toliau užtikrinant pakankamą teisinį aiškumą gamintojams. |
| --- | --- |

3.9

Jis taip pat pripažįsta, kad racionalaus termino nustatymas išimtims dėl kai kurių medžiagų (ketveri metai) gali paskatinti imtis mokslinių tyrimų ir ieškoti alternatyvių sprendimų toliau užtikrinant pakankamą teisinį aiškumą gamintojams.

| 3.10 | Komitetas supranta, kad iš dalies pakeistas reglamentavimo pagrindas daro poveikį įmonių augimui ir užimtumui ir palankiai vertina tai, kad abi naujos redakcijos direktyvos yra labiau suderintos ir taip skatinamas teisės aktų bei administracinių procedūrų paprastinimas. |
| --- | --- |

3.10

Komitetas supranta, kad iš dalies pakeistas reglamentavimo pagrindas daro poveikį įmonių augimui ir užimtumui ir palankiai vertina tai, kad abi naujos redakcijos direktyvos yra labiau suderintos ir taip skatinamas teisės aktų bei administracinių procedūrų paprastinimas.

| 3.11 | Komitetas pritaria Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvos taikymo srities išplėtimui įtraukiant dvi naujas įrangos kategorijas (8 ir 9 kategorijas: medicinos įrangą ir stebėjimo bei kontrolės prietaisus) ir dalies surinktos įrangos pakartotinio naudojimo principo priėmimui. Komiteto nuomone, deklaracija ir galima kontrole grindžiamas tikrinimas, padedantis atskirti perdirbtus prietaisus nuo atliekų, yra tinkama priemonė. |
| --- | --- |

3.11

Komitetas pritaria Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvos taikymo srities išplėtimui įtraukiant dvi naujas įrangos kategorijas (8 ir 9 kategorijas: medicinos įrangą ir stebėjimo bei kontrolės prietaisus) ir dalies surinktos įrangos pakartotinio naudojimo principo priėmimui. Komiteto nuomone, deklaracija ir galima kontrole grindžiamas tikrinimas, padedantis atskirti perdirbtus prietaisus nuo atliekų, yra tinkama priemonė.

| 3.12 | Komitetas taip pat pritaria susijusių ekonominės veiklos vykdytojų apibrėžčių suderinimui su Gaminių prekybos priemonių paketu ir naujomis apibrėžtimis (pvz., medicinos įrangos apibrėžtys). |
| --- | --- |

3.12

Komitetas taip pat pritaria susijusių ekonominės veiklos vykdytojų apibrėžčių suderinimui su Gaminių prekybos priemonių paketu ir naujomis apibrėžtimis (pvz., medicinos įrangos apibrėžtys).

| 3.13 | Komitetas labai norėtų, kad tokiu būdu realus direktyvos įgyvendinimo valstybėse narėse derinimas būtų veiksmingesnis nei įgyvendinant ankstesnes direktyvas prieš rengiant naują jų redakciją. Būtų pageidautina po kelerių metų praktikos atlikti vertinimą ir patikrinti, ar veiksmingai pasiekti užsibrėžti tikslai. |
| --- | --- |

3.13

Komitetas labai norėtų, kad tokiu būdu realus direktyvos įgyvendinimo valstybėse narėse derinimas būtų veiksmingesnis nei įgyvendinant ankstesnes direktyvas prieš rengiant naują jų redakciją. Būtų pageidautina po kelerių metų praktikos atlikti vertinimą ir patikrinti, ar veiksmingai pasiekti užsibrėžti tikslai.

2009 m. birželio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  OL L 218, 2008 2 13, p. 82.

1

(2)  OL L 396, 2006 12 30.

2

(3)  OL L 191, 2005 7 22, p. 29.

3

---

| 16.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/39

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų

COM(2008) 810 galutinis – 2008/0241 (COD)

2009/C 306/09

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 175 straipsnio 1 dalimi, 2009 m. sausio 20 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų“

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. gegužės 18 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Sylvia GAUCI.

454-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11 d. (birželio 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 103 nariams balsavus už ir 3 susilaikius.

1.   Įžanga

Įžanga

| 1.1 | Elektros ir elektroninės įrangos atliekų direktyvos peržiūra turėtų būti siekiama teigiamų ekologinių ir ekonominių rezultatų. Tai būtų naudinga aplinkai, verslo subjektams ir Europos piliečiams. |
| --- | --- |

1.1

Elektros ir elektroninės įrangos atliekų direktyvos peržiūra turėtų būti siekiama teigiamų ekologinių ir ekonominių rezultatų. Tai būtų naudinga aplinkai, verslo subjektams ir Europos piliečiams.

| 1.2 | Patirtis parodė, kad EEĮ atliekų direktyvos tikslo – atliekas veiksmingai tvarkyti vadovaujantis vidaus rinkos principais – pasiekti nepavyko. |
| --- | --- |

1.2

Patirtis parodė, kad EEĮ atliekų direktyvos tikslo – atliekas veiksmingai tvarkyti vadovaujantis vidaus rinkos principais – pasiekti nepavyko.

| 1.3 | Kadangi tarp valstybių narių būta daug skirtumų, EEĮ atliekų direktyvos įgyvendinimo laikotarpiu iškilo daug problemų. |
| --- | --- |

1.3

Kadangi tarp valstybių narių būta daug skirtumų, EEĮ atliekų direktyvos įgyvendinimo laikotarpiu iškilo daug problemų.

| 1.4 | Tie skirtumai iš dalies atsirado dėl direktyvoje naudojamų dviprasmiškų apibrėžčių, taip pat todėl, kad Europos Bendrijos steigimo sutarties 175 straipsniu valstybėms narėms buvo suteikta įgyvendinimo laisvė. |
| --- | --- |

1.4

Tie skirtumai iš dalies atsirado dėl direktyvoje naudojamų dviprasmiškų apibrėžčių, taip pat todėl, kad Europos Bendrijos steigimo sutarties 175 straipsniu valstybėms narėms buvo suteikta įgyvendinimo laisvė.

2.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 2.1 | Kol kas Komitetas klausimus, kuriuos reikia spręsti peržiūrint EEĮ atliekų direktyvą, apibendrintų taip: |
| --- | --- |

2.1

Kol kas Komitetas klausimus, kuriuos reikia spręsti peržiūrint EEĮ atliekų direktyvą, apibendrintų taip:

| 2.2 | EEĮ atliekų direktyvą galima dar labiau supaprastinti sumažinant administracinę naštą rinkos subjektams. |
| --- | --- |

2.2

EEĮ atliekų direktyvą galima dar labiau supaprastinti sumažinant administracinę naštą rinkos subjektams.

| 2.3 | Persvarstant šią direktyvą ES kartu su nacionalinėmis valdžios institucijomis turėtų užtikrinti, kad direktyva būtų sudarytos vienodos sąlygos visose ES valstybėse narėse. Pageidautina, kad teisinį pagrindą sudarytų du EB sutarties straipsniai: 95 ir 175 straipsnis. Tokiu būdu nuostatos dėl direktyvos taikymo srities, apibrėžčių, reikalavimų produktams ir gamintojų pareigų, susijusių su naujų produktų pateikimu į rinką, teisiškai remtųsi EB sutarties 95 straipsniu, o nuostatos dėl normų ir atliekų apdorojimo – EB sutarties 175 straipsniu. |
| --- | --- |

2.3

Persvarstant šią direktyvą ES kartu su nacionalinėmis valdžios institucijomis turėtų užtikrinti, kad direktyva būtų sudarytos vienodos sąlygos visose ES valstybėse narėse. Pageidautina, kad teisinį pagrindą sudarytų du EB sutarties straipsniai: 95 ir 175 straipsnis. Tokiu būdu nuostatos dėl direktyvos taikymo srities, apibrėžčių, reikalavimų produktams ir gamintojų pareigų, susijusių su naujų produktų pateikimu į rinką, teisiškai remtųsi EB sutarties 95 straipsniu, o nuostatos dėl normų ir atliekų apdorojimo – EB sutarties 175 straipsniu.

| 2.4 | Už elektros ir elektroninės įrangos atliekas turėtų būti vienodai atsakingi visi grandinės subjektai, įskaitant gamintojus, importuotojus, mažmenininkus, prekybininkus ir metalo laužo supirkimo ir prekybos įmones. |
| --- | --- |

2.4

Už elektros ir elektroninės įrangos atliekas turėtų būti vienodai atsakingi visi grandinės subjektai, įskaitant gamintojus, importuotojus, mažmenininkus, prekybininkus ir metalo laužo supirkimo ir prekybos įmones.

| 2.5 | Direktyvos peržiūra turėtų užtikrinti geresnę aplinkosaugos nuostatų ir vidaus rinkai sklandžiai veikti padedančių taisyklių sąveiką. |
| --- | --- |

2.5

Direktyvos peržiūra turėtų užtikrinti geresnę aplinkosaugos nuostatų ir vidaus rinkai sklandžiai veikti padedančių taisyklių sąveiką.

| 2.6 | Visų pirma gamintojo apibrėžtimi nederėtų sukurti daugiau kliūčių vidaus rinkai. Tai labiau atitiktų naujausią Europos Teisingumo Teismo praktiką, kuri nustato, kad aplinkosauga neturi prieštarauti vidaus rinkos principams. |
| --- | --- |

2.6

Visų pirma gamintojo apibrėžtimi nederėtų sukurti daugiau kliūčių vidaus rinkai. Tai labiau atitiktų naujausią Europos Teisingumo Teismo praktiką, kuri nustato, kad aplinkosauga neturi prieštarauti vidaus rinkos principams.

| 2.7 | Pataisyta direktyva neturėtų sudaryti kokių nors kliūčių praktikai, kai EEĮ atliekų tvarkymo sąnaudos pasidalijamos pagal tuo metu užimamą rinkos dalį. Dėl II priedo – suinteresuotosioms šalims reikėtų leisti toliau pačioms rengti atliekų apdorojimo standartus. Šiuo metu aišku, kad naudojant rinkos dalimi pagrįstas kolektyvines sistemas iš tiesų buvo galima tinkamai tvarkyti EEĮ atliekas. |
| --- | --- |

2.7

Pataisyta direktyva neturėtų sudaryti kokių nors kliūčių praktikai, kai EEĮ atliekų tvarkymo sąnaudos pasidalijamos pagal tuo metu užimamą rinkos dalį. Dėl II priedo – suinteresuotosioms šalims reikėtų leisti toliau pačioms rengti atliekų apdorojimo standartus. Šiuo metu aišku, kad naudojant rinkos dalimi pagrįstas kolektyvines sistemas iš tiesų buvo galima tinkamai tvarkyti EEĮ atliekas.

| 2.8 | Direktyva turėtų vykdyti savo socialinį uždavinį apsaugoti aplinką ir sumažinti atliekų poveikį žmonių sveikatai. Ekonomiškas EEĮ atliekų srauto tvarkymas Europos Sąjungoje turėtų padėti užkirsti kelią šios atliekų rūšies išvežimui į trečiąsias šalis, kur aplinkos standartai žemesni ir šių atliekų tvarkymas yra pavojingesnis jas tvarkantiems žmonėms. |
| --- | --- |

2.8

Direktyva turėtų vykdyti savo socialinį uždavinį apsaugoti aplinką ir sumažinti atliekų poveikį žmonių sveikatai. Ekonomiškas EEĮ atliekų srauto tvarkymas Europos Sąjungoje turėtų padėti užkirsti kelią šios atliekų rūšies išvežimui į trečiąsias šalis, kur aplinkos standartai žemesni ir šių atliekų tvarkymas yra pavojingesnis jas tvarkantiems žmonėms.

3.   Konkrečios pastabos dėl straipsnių

Konkrečios pastabos dėl straipsnių

3.1   3 straipsnio j punktas, nauja. Gamintojo apibrėžtis

3 straipsnio j punktas, nauja. Gamintojo apibrėžtis

| 3.1.1 | Komitetas pritaria naujai gamintojo apibrėžčiai, bet kartu nori atkreipti dėmesį į tai, kad tokia apibrėžtis gali lemti piktnaudžiavimo atvejus ir konkurencijos iškraipymus. |
| --- | --- |

3.1.1

Komitetas pritaria naujai gamintojo apibrėžčiai, bet kartu nori atkreipti dėmesį į tai, kad tokia apibrėžtis gali lemti piktnaudžiavimo atvejus ir konkurencijos iškraipymus.

| 3.1.2 | Ja ketinama užtikrinti sklandų rinkos veikimą. EESRK kreipiasi į Komisiją prašydama supaprastinti procedūras, kartu užkertant kelią piktnaudžiavimams. |
| --- | --- |

3.1.2

Ja ketinama užtikrinti sklandų rinkos veikimą. EESRK kreipiasi į Komisiją prašydama supaprastinti procedūras, kartu užkertant kelią piktnaudžiavimams.

| 3.1.3 | Pakeista gamintojo apibrėžtis, taip pat 3 straipsnio naujo o punkto termino „tiekimas rinkai“ ir 3 straipsnio p punkto termino „pateikimas rinkai“ išaiškinimas suteikia subjektams galimybę savanoriškai imtis konkrečių veiksmų be jokios rizikos, kad reikės padengti išlaidas, susijusias su produkto gyvavimo ciklo pabaiga. |
| --- | --- |

3.1.3

Pakeista gamintojo apibrėžtis, taip pat 3 straipsnio naujo o punkto termino „tiekimas rinkai“ ir 3 straipsnio p punkto termino „pateikimas rinkai“ išaiškinimas suteikia subjektams galimybę savanoriškai imtis konkrečių veiksmų be jokios rizikos, kad reikės padengti išlaidas, susijusias su produkto gyvavimo ciklo pabaiga.

| 3.1.4 | Aiškiau apibrėžus kiekvieno subjekto vaidmenį įmonės galės numatyti sąnaudas, taigi ir prisiimti aiškesnę atsakomybės dalį, kuri susijusi su įmonių dalyvavimu EEĮ tiekimo grandinėje. |
| --- | --- |

3.1.4

Aiškiau apibrėžus kiekvieno subjekto vaidmenį įmonės galės numatyti sąnaudas, taigi ir prisiimti aiškesnę atsakomybės dalį, kuri susijusi su įmonių dalyvavimu EEĮ tiekimo grandinėje.

| 3.1.5 | Siekiant praktinio įgyvendinimo, valstybėms narėms turi būti sudaryta galimybė nustatyti įsipareigojimus fiziniams ir juridiniams asmenims, pirmą kartą į savo šalies rinkas pateikiantiems produktus iš trečiųjų šalių, taip pat iš Bendrijos šalių (prekyba Bendrijoje). Todėl valstybės narės gali numatyti atitinkamas nuostatas, kurios leistų nustatyti tokius asmenis ir sudarytų galimybę iš jų pareikalauti įrodymo dėl parduodamų prekių registracijos ir EEĮ atliekų tvarkymo sąnaudų finansavimo. |
| --- | --- |

3.1.5

Siekiant praktinio įgyvendinimo, valstybėms narėms turi būti sudaryta galimybė nustatyti įsipareigojimus fiziniams ir juridiniams asmenims, pirmą kartą į savo šalies rinkas pateikiantiems produktus iš trečiųjų šalių, taip pat iš Bendrijos šalių (prekyba Bendrijoje). Todėl valstybės narės gali numatyti atitinkamas nuostatas, kurios leistų nustatyti tokius asmenis ir sudarytų galimybę iš jų pareikalauti įrodymo dėl parduodamų prekių registracijos ir EEĮ atliekų tvarkymo sąnaudų finansavimo.

| 3.1.6 | Komitetas mano, kad aiškiai apibrėžus gamintojo sąvoką didžiausią pažangą aplinkosaugos srityje ir didžiausią ekonomiškumą būtų galima pasiekti šiais būdais:






  — | gamintojo apibrėžtis visose ES valstybėse narėse turėtų apimti tuos pačius subjektus, |
| --- | --- | --- |

3.1.6

Komitetas mano, kad aiškiai apibrėžus gamintojo sąvoką didžiausią pažangą aplinkosaugos srityje ir didžiausią ekonomiškumą būtų galima pasiekti šiais būdais:

—

gamintojo apibrėžtis visose ES valstybėse narėse turėtų apimti tuos pačius subjektus,

| — | Komitetas taip pat mano, kad nacionalinių gamintojų registrų veikla turėtų būti labiau suderinta. Skirtingi nacionalinių registravimo ir duomenų teikimo sistemų administraciniai reikalavimai iš tiesų didina sąnaudas tiems gamintojams, kurių veikla vidaus rinkoje peržengia valstybių sienas, |
| --- | --- |

—

Komitetas taip pat mano, kad nacionalinių gamintojų registrų veikla turėtų būti labiau suderinta. Skirtingi nacionalinių registravimo ir duomenų teikimo sistemų administraciniai reikalavimai iš tiesų didina sąnaudas tiems gamintojams, kurių veikla vidaus rinkoje peržengia valstybių sienas,

| — | gamintojų registrai skirtingai renka informaciją iš gamintojų, skiriasi ir jų veiklos principai. Be to skirtinguose registruose skiriasi įrangos rūšių apibrėžtys, svorio kriterijai, pateiktų duomenų pagrindas ir atlyginimas už pardavimą kitoms valstybėms narėms. Taip pat skiriasi duomenų pateikimo dažnumas ir periodiškumas, |
| --- | --- |

—

gamintojų registrai skirtingai renka informaciją iš gamintojų, skiriasi ir jų veiklos principai. Be to skirtinguose registruose skiriasi įrangos rūšių apibrėžtys, svorio kriterijai, pateiktų duomenų pagrindas ir atlyginimas už pardavimą kitoms valstybėms narėms. Taip pat skiriasi duomenų pateikimo dažnumas ir periodiškumas,

| — | todėl Komitetas mano esant svarbu, kad Europos institucijos, tinkamai pasikonsultavusios su suinteresuotaisiais subjektais, paskelbtų rekomendacijas ir gaires, kuriomis būtų vadovaujamasi siekiant šio tikslo, |
| --- | --- |

—

todėl Komitetas mano esant svarbu, kad Europos institucijos, tinkamai pasikonsultavusios su suinteresuotaisiais subjektais, paskelbtų rekomendacijas ir gaires, kuriomis būtų vadovaujamasi siekiant šio tikslo,

| — | Komitetas taip pat mano, kad norint keistis informacija reikėtų sukurti europinį nacionalinių registrų tinklą. Tinklas padėtų, kad gamintojų registracija valstybėse narėse vyktų laikantis suderintos tvarkos, atspindėdama registruoto gamintojo veiklą visoje ES. Tai sumažintų administracinę naštą registruotiems gamintojams ir kartu leistų veiksmingiau įgyvendinti direktyvą. Didesnis suderinimas ir mažesnė biurokratija padėtų lengviau siekti didesnės aplinkosaugos pažangos ir tikslų, |
| --- | --- |

—

Komitetas taip pat mano, kad norint keistis informacija reikėtų sukurti europinį nacionalinių registrų tinklą. Tinklas padėtų, kad gamintojų registracija valstybėse narėse vyktų laikantis suderintos tvarkos, atspindėdama registruoto gamintojo veiklą visoje ES. Tai sumažintų administracinę naštą registruotiems gamintojams ir kartu leistų veiksmingiau įgyvendinti direktyvą. Didesnis suderinimas ir mažesnė biurokratija padėtų lengviau siekti didesnės aplinkosaugos pažangos ir tikslų,

| — | Komitetas mano, kad siekiant išvengti piktnaudžiavimo atvejų reikia įsteigti Europos atsiskaitymo sistemą, kuri kontroliuotų prekių srautus ir užtikrintų jų skaidrumą, garantuotų finansinę Europos surinkimo ir naudojimo sistemų pusiausvyrą bei užtikrintų abipusį (administracinės) teisės aktų taikymą ir veiksmingą teisinę pagalbą tarp pavienių Europos Sąjungos valstybių narių. |
| --- | --- |

—

Komitetas mano, kad siekiant išvengti piktnaudžiavimo atvejų reikia įsteigti Europos atsiskaitymo sistemą, kuri kontroliuotų prekių srautus ir užtikrintų jų skaidrumą, garantuotų finansinę Europos surinkimo ir naudojimo sistemų pusiausvyrą bei užtikrintų abipusį (administracinės) teisės aktų taikymą ir veiksmingą teisinę pagalbą tarp pavienių Europos Sąjungos valstybių narių.

3.2   5 straipsnis. Atskiras surinkimas

5 straipsnis. Atskiras surinkimas

| 3.2.1 | EEĮ atliekų grąžinimo sistemos yra būtinos, norint dideliu mastu surinkti įrangą iš privačių namų ūkių. |
| --- | --- |

3.2.1

EEĮ atliekų grąžinimo sistemos yra būtinos, norint dideliu mastu surinkti įrangą iš privačių namų ūkių.

| 3.2.2 | Komitetas tvirtina, kad tokios atliekos gali būti nemokamai grąžinamos platintojui pagal principą „vienas už vieną“, jei tik įranga yra tokios pačios rūšies ir atlieka tas pačias funkcijas kaip ir pristatytoji įranga. |
| --- | --- |

3.2.2

Komitetas tvirtina, kad tokios atliekos gali būti nemokamai grąžinamos platintojui pagal principą „vienas už vieną“, jei tik įranga yra tokios pačios rūšies ir atlieka tas pačias funkcijas kaip ir pristatytoji įranga.

| 3.2.3 | Tačiau Komitetas mano, kad vartotojus reikėtų supažindinti su jų teisių apimtimi, tuo išvengiant painiavos dėl rinkos subjektų vaidmens. Iš tiesų, rinkos subjektų nereikėtų laikyti atliekų surinkėjais, surenkančiais atliekas vartotojų sąskaita be jokių apribojimų. Konkrečiau, rinkos subjektams reikėtų palikti galimybę patiems parengti savo grąžinimo įsipareigojimus tol, kol grąžinimas neįvyksta įsigytos prekės pristatymo momentu. Komitetas mano, kad tai įmonėms sumažintų transporto ir darbo jėgos sąnaudas. Toks lėšų taupymas tikslingas ekologiniu ir konkurencingumo požiūriu. |
| --- | --- |

3.2.3

Tačiau Komitetas mano, kad vartotojus reikėtų supažindinti su jų teisių apimtimi, tuo išvengiant painiavos dėl rinkos subjektų vaidmens. Iš tiesų, rinkos subjektų nereikėtų laikyti atliekų surinkėjais, surenkančiais atliekas vartotojų sąskaita be jokių apribojimų. Konkrečiau, rinkos subjektams reikėtų palikti galimybę patiems parengti savo grąžinimo įsipareigojimus tol, kol grąžinimas neįvyksta įsigytos prekės pristatymo momentu. Komitetas mano, kad tai įmonėms sumažintų transporto ir darbo jėgos sąnaudas. Toks lėšų taupymas tikslingas ekologiniu ir konkurencingumo požiūriu.

3.3   7 straipsnis. Surinkimo norma

7 straipsnis. Surinkimo norma

| 3.3.1 | Komitetas sutinka, kad reikia persvarstyti dabartines atliekų surinkimo normas. Tačiau netinka EEĮ atliekų surinkimo normą nustatyti remiantis pardavimų apimtimi, kadangi beveik visada gaminių naudojimo trukmė yra daug ilgesnė nei 1–2 metai, todėl jie neperdirbami praėjus dvejiems metams nuo pardavimo. |
| --- | --- |

3.3.1

Komitetas sutinka, kad reikia persvarstyti dabartines atliekų surinkimo normas. Tačiau netinka EEĮ atliekų surinkimo normą nustatyti remiantis pardavimų apimtimi, kadangi beveik visada gaminių naudojimo trukmė yra daug ilgesnė nei 1–2 metai, todėl jie neperdirbami praėjus dvejiems metams nuo pardavimo.

| 3.3.2 | Kadangi šiuo metu žaliavos yra daug vertingesnės nei prieš 5–10 metų, EEĮ atliekų, turinčių grynosios vertės (pavyzdžiui, didelį kiekį metalo), nepavyksta surinkti įprastais surinkimo būdais. Dėl šios priežasties tokios EEĮ atliekos neregistruojamos oficialiuose EEĮ atliekų rinkimo kanaluose. Tokiu būdu dingusios EEĮ atliekos būna apdorojamos netinkamai, neapdorojamos ir užkasamos, nelegaliai eksportuojamos, apdorojamos tinkamai arba legaliai eksportuojamos. Šiuo metu nėra tikslių duomenų apie tokių dingusių EEĮ atliekų paskirtį (žr. Aplinkos agentūros 2009 m. kovo mėn. informacinį pranešimą). |
| --- | --- |

3.3.2

Kadangi šiuo metu žaliavos yra daug vertingesnės nei prieš 5–10 metų, EEĮ atliekų, turinčių grynosios vertės (pavyzdžiui, didelį kiekį metalo), nepavyksta surinkti įprastais surinkimo būdais. Dėl šios priežasties tokios EEĮ atliekos neregistruojamos oficialiuose EEĮ atliekų rinkimo kanaluose. Tokiu būdu dingusios EEĮ atliekos būna apdorojamos netinkamai, neapdorojamos ir užkasamos, nelegaliai eksportuojamos, apdorojamos tinkamai arba legaliai eksportuojamos. Šiuo metu nėra tikslių duomenų apie tokių dingusių EEĮ atliekų paskirtį (žr. Aplinkos agentūros 2009 m. kovo mėn. informacinį pranešimą).

| 3.3.3 | Komitetas mano, kad ateityje visi rinkos subjektai turi būti atsakingi už EEĮ atliekų tvarkymą ir jiems reikėtų patikėti daugiau šio proceso kontrolės. |
| --- | --- |

3.3.3

Komitetas mano, kad ateityje visi rinkos subjektai turi būti atsakingi už EEĮ atliekų tvarkymą ir jiems reikėtų patikėti daugiau šio proceso kontrolės.

| 3.3.4 | Komitetas pripažįsta, kad tai, ar sėkmingai bus pasiektos surinkimo normos, priklausys ne vien nuo gamintojų kontrolės, bet ir nuo kitų veiksnių, pradedant surinkimo punktais ir baigiant galutinio vartotojo sukuriamu EEĮ atliekų kiekiu. |
| --- | --- |

3.3.4

Komitetas pripažįsta, kad tai, ar sėkmingai bus pasiektos surinkimo normos, priklausys ne vien nuo gamintojų kontrolės, bet ir nuo kitų veiksnių, pradedant surinkimo punktais ir baigiant galutinio vartotojo sukuriamu EEĮ atliekų kiekiu.

| 3.3.5 | Todėl Komitetas mano, kad atsakingi turėtų būti ne vien gamintojai: tyrimai parodė, kad už oficialių EEĮ atliekų sistemų ribų surenkamas ir apdorojamas didelis EEĮ atliekų kiekis ir tai, kad be gamintojų yra ir kitų suinteresuotųjų subjektų, kurie gali daryti įtaką surenkamam ir perdirbamam atliekų kiekiui. |
| --- | --- |

3.3.5

Todėl Komitetas mano, kad atsakingi turėtų būti ne vien gamintojai: tyrimai parodė, kad už oficialių EEĮ atliekų sistemų ribų surenkamas ir apdorojamas didelis EEĮ atliekų kiekis ir tai, kad be gamintojų yra ir kitų suinteresuotųjų subjektų, kurie gali daryti įtaką surenkamam ir perdirbamam atliekų kiekiui.

| 3.3.6 | Komitetas pabrėžia, kad EEĮ atliekų direktyvos peržiūra turėtų būti siekiama kiek įmanoma labiau pagerinti jos aplinkosauginius rezultatus (surinkti daugiau) ir didinti EEĮ atliekų apdorojimo ekonomiškumą (atliekas apdoroti geriau). |
| --- | --- |

3.3.6

Komitetas pabrėžia, kad EEĮ atliekų direktyvos peržiūra turėtų būti siekiama kiek įmanoma labiau pagerinti jos aplinkosauginius rezultatus (surinkti daugiau) ir didinti EEĮ atliekų apdorojimo ekonomiškumą (atliekas apdoroti geriau).

| 3.3.7 | Komitetas mano, kad apskaičiuojant EEĮ atliekų surinkimo normas tuo momentu, kai atliekos pasiekia perdirbimo sistemas, dėl paralelinių srautų gamintojai negalės surinkti pakankamai tokių atliekų ir pasiekti nustatytų normų. Todėl Komitetas mano, kad veiksmingesnis būdas pasiekti surinkimo normas būtų apskaičiuoti tas normas tuo momentu, kada medžiagos pasiekia perdirbėją, nes šis metodas užfiksuotų visus EEĮ atliekų srautus, o ne vien gamintojų srautus.
  Apskritai Komitetas pabrėžia, kad paraleliniai srautai turi būti reguliuojami, siekiant užtikrinti, kad visos EEĮ atliekos būtų perdirbamos laikantis direktyvos reikalavimų. Svarbiausia, kad kiti subjektai (ne EEĮ gamintojai) privalėtų teikti ataskaitas apie jų surenkamas EEĮ atliekas. |
| --- | --- |

3.3.7

Komitetas mano, kad apskaičiuojant EEĮ atliekų surinkimo normas tuo momentu, kai atliekos pasiekia perdirbimo sistemas, dėl paralelinių srautų gamintojai negalės surinkti pakankamai tokių atliekų ir pasiekti nustatytų normų. Todėl Komitetas mano, kad veiksmingesnis būdas pasiekti surinkimo normas būtų apskaičiuoti tas normas tuo momentu, kada medžiagos pasiekia perdirbėją, nes šis metodas užfiksuotų visus EEĮ atliekų srautus, o ne vien gamintojų srautus.

Apskritai Komitetas pabrėžia, kad paraleliniai srautai turi būti reguliuojami, siekiant užtikrinti, kad visos EEĮ atliekos būtų perdirbamos laikantis direktyvos reikalavimų. Svarbiausia, kad kiti subjektai (ne EEĮ gamintojai) privalėtų teikti ataskaitas apie jų surenkamas EEĮ atliekas.

3.4   12 straipsnis. Privačių namų ūkių EEĮ atliekų tvarkymo finansavimas

12 straipsnis. Privačių namų ūkių EEĮ atliekų tvarkymo finansavimas

| 3.4.1 | Komitetas mano, kad už EEĮ atliekų iš privačių namų ūkių tvarkymo finansavimą turėtų būti atsakingi ne vien tik gamintojai, kaip siūlo Komisija naujajame pasiūlymo 12 straipsnyje. |
| --- | --- |

3.4.1

Komitetas mano, kad už EEĮ atliekų iš privačių namų ūkių tvarkymo finansavimą turėtų būti atsakingi ne vien tik gamintojai, kaip siūlo Komisija naujajame pasiūlymo 12 straipsnyje.

| 3.4.2 | Komiteto nuomone, svarbu, kad gamintojams būtų numatytos paskatos rinktis individualų arba kolektyvinį sprendimą pagal jų produktų asortimentą arba verslo modelį. |
| --- | --- |

3.4.2

Komiteto nuomone, svarbu, kad gamintojams būtų numatytos paskatos rinktis individualų arba kolektyvinį sprendimą pagal jų produktų asortimentą arba verslo modelį.

| 3.4.3 | Iki šiol EEĮ atliekų direktyvos 8 straipsnis reikalavo, kad EEĮ gamintojai padengtų savo produktų perdirbimo sąnaudas pasibaigus produktų gyvavimo ciklui. EEĮ atliekų direktyvos 8 straipsnio 2 dalimi ES nustatė individualios gamintojų atsakomybės reikalavimą, kad kiekvienas gamintojas padengtų po 2005 m. rugpjūčio 13 d. į rinką pateiktų savo ženklo produktų atliekų, gaunamų iš privačių namų ūkių, perdirbimo sąnaudas. Gamintojas gali pats nuspręsti, ar šį įsipareigojimą jis vykdys individualiai, ar prisijungdamas prie kolektyvinio plano. |
| --- | --- |

3.4.3

Iki šiol EEĮ atliekų direktyvos 8 straipsnis reikalavo, kad EEĮ gamintojai padengtų savo produktų perdirbimo sąnaudas pasibaigus produktų gyvavimo ciklui. EEĮ atliekų direktyvos 8 straipsnio 2 dalimi ES nustatė individualios gamintojų atsakomybės reikalavimą, kad kiekvienas gamintojas padengtų po 2005 m. rugpjūčio 13 d. į rinką pateiktų savo ženklo produktų atliekų, gaunamų iš privačių namų ūkių, perdirbimo sąnaudas. Gamintojas gali pats nuspręsti, ar šį įsipareigojimą jis vykdys individualiai, ar prisijungdamas prie kolektyvinio plano.

| 3.4.4 | Šiuo metu gamintojai svarsto įvairius sprendimus. Gali būti, kad artimiausioje ateityje gamintojai pageidaus spręsti šį klausimą tiek individualiai, tiek prisijungdamas prie kolektyvinio plano. |
| --- | --- |

3.4.4

Šiuo metu gamintojai svarsto įvairius sprendimus. Gali būti, kad artimiausioje ateityje gamintojai pageidaus spręsti šį klausimą tiek individualiai, tiek prisijungdamas prie kolektyvinio plano.

| 3.4.5 | Komitetas pritaria nuomonei, kad 8 straipsnio 2 dalis yra tinkamas teisinis pagrindas gamintojų atsakomybės už EEĮ atliekas įgyvendinimui. |
| --- | --- |

3.4.5

Komitetas pritaria nuomonei, kad 8 straipsnio 2 dalis yra tinkamas teisinis pagrindas gamintojų atsakomybės už EEĮ atliekas įgyvendinimui.

| 3.4.6 | Peržiūrint direktyvą būtina įvertinti galimybę suteikti daugiau laisvės rinktis individualią gamintojų atsakomybę arba kolektyvinius sprendimus. |
| --- | --- |

3.4.6

Peržiūrint direktyvą būtina įvertinti galimybę suteikti daugiau laisvės rinktis individualią gamintojų atsakomybę arba kolektyvinius sprendimus.

2009 m. birželio 11 d., Briuselis

Europos ekonominių ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---

| 16.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/42

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES invazinių rūšių strategijos kūrimas“

COM(2008) 789 galutinis

2009/C 306/10

Europos Komisija, remdamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. gruodžio 3 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „ES invazinių rūšių strategijos kūrimas“ “

Komiteto biuras 2009 m. vasario 24 d. pavedė Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyriui organizuoti Komiteto darbą šiuo klausimu.

Kadangi darbas skubus, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo 454-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11 d. (birželio 11 d. posėdis), pagrindiniu pranešėju paskyrė Martin SIECKER ir priėmė šią nuomonę 109 nariams balsavus už ir 2 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Invazinės rūšys (toliau – IR) kelia vis didesnę grėsmę biologinei įvairovei, žemės ūkiui ir visuomenės sveikatai. Šiuo metu, remiantis skaičiavimais, IR daroma žala siekia apie 10–12 milijardų eurų per metus, dėl to jos kelia grėsmę ir ekonomikai. |
| --- | --- |

1.1

Invazinės rūšys (toliau – IR) kelia vis didesnę grėsmę biologinei įvairovei, žemės ūkiui ir visuomenės sveikatai. Šiuo metu, remiantis skaičiavimais, IR daroma žala siekia apie 10–12 milijardų eurų per metus, dėl to jos kelia grėsmę ir ekonomikai.

| 1.2 | Komitetas pripažįsta akivaizdžią būtinybę – taip pat pareikštą aukščiausiu politiniu lygiu – imtis veiksmų ir atkreipia dėmesį į keturias komunikate nurodytas politikos galimybes spręsti su IR susijusias problemas: „nieko nekeisti“ galimybė, esamų teisinių priemonių taikymas kartu su savanoriškomis priemonėmis, esamų teisės aktų pritaikymas ir išsamios specialios ES teisinės priemonės sukūrimas. |
| --- | --- |

1.2

Komitetas pripažįsta akivaizdžią būtinybę – taip pat pareikštą aukščiausiu politiniu lygiu – imtis veiksmų ir atkreipia dėmesį į keturias komunikate nurodytas politikos galimybes spręsti su IR susijusias problemas: „nieko nekeisti“ galimybė, esamų teisinių priemonių taikymas kartu su savanoriškomis priemonėmis, esamų teisės aktų pritaikymas ir išsamios specialios ES teisinės priemonės sukūrimas.

| 1.3 | Komitetas pripažįsta, kad dokumente pateikta puiki analizė, bet kartu atkreipia dėmesį į tai, kad Bendrija turėjo reaguoti jau prieš tris metus, kai buvo priimtas Biologinės įvairovės veiksmų planas, ir todėl ragina nedelsiant imtis veiksmų. |
| --- | --- |

1.3

Komitetas pripažįsta, kad dokumente pateikta puiki analizė, bet kartu atkreipia dėmesį į tai, kad Bendrija turėjo reaguoti jau prieš tris metus, kai buvo priimtas Biologinės įvairovės veiksmų planas, ir todėl ragina nedelsiant imtis veiksmų.

| 1.4 | Komitetas įsitikinęs, kad geriausias būdas spręsti su IR susijusias problemas – patvirtinti išsamią specialią ES teisinę priemonę, taip pat įkurti Europos agentūrą įgyvendinimui stebėti. |
| --- | --- |

1.4

Komitetas įsitikinęs, kad geriausias būdas spręsti su IR susijusias problemas – patvirtinti išsamią specialią ES teisinę priemonę, taip pat įkurti Europos agentūrą įgyvendinimui stebėti.

| 1.5 | Komitetas pabrėžia būtinybę geriau informuoti ES visuomenę apie IR keliamą grėsmę dėl sparčiai augančios prekybos ir transporto veiklos. Tai galima būtų pasiekti informavimo ir švietimo veikla pabrėžiant įvairias grėsmes ir ekonominę neveikimo ar nepakankamų veiksmų kainą. |
| --- | --- |

1.5

Komitetas pabrėžia būtinybę geriau informuoti ES visuomenę apie IR keliamą grėsmę dėl sparčiai augančios prekybos ir transporto veiklos. Tai galima būtų pasiekti informavimo ir švietimo veikla pabrėžiant įvairias grėsmes ir ekonominę neveikimo ar nepakankamų veiksmų kainą.

| 1.6 | Komitetui atrodo svarbu, kad būtų atsižvelgta į socialinius su IR susijusių problemų sprendimo aspektus taikant dabartines ES taisykles ar būtų atsižvelgta būsimoje išsamioje ES teisinėje priemonėje; vienas pavyzdžių – didelė rizika sveikatai, kylanti dėl tanklaivių dujinimo jiems įplaukiant į ES uostus. |
| --- | --- |

1.6

Komitetui atrodo svarbu, kad būtų atsižvelgta į socialinius su IR susijusių problemų sprendimo aspektus taikant dabartines ES taisykles ar būtų atsižvelgta būsimoje išsamioje ES teisinėje priemonėje; vienas pavyzdžių – didelė rizika sveikatai, kylanti dėl tanklaivių dujinimo jiems įplaukiant į ES uostus.

2.   Svarbiausi klausimai

Svarbiausi klausimai

2.1   Kas yra invazinės rūšys?

Kas yra invazinės rūšys?

| 2.1.1 | Dokumente vartojama sąvoka „invazinės rūšys“ apima sąvokas „invazinės svetimos rūšys“, kaip nurodyta Biologinės įvairovės konvencijoje, ir „invazinės nevietinės rūšys“. Plačiąja prasme invazinės rūšys apibūdinamos kaip rūšys, kurių introdukcija ir (arba) paplitimas gali kelti pavojų biologinei įvairovei arba turėti kitų nenumatytų pasekmių. Europos Komisija savo komunikate teigia, kad invazinės rūšys (IR) tampa vis didesne problema ES. |
| --- | --- |

2.1.1

Dokumente vartojama sąvoka „invazinės rūšys“ apima sąvokas „invazinės svetimos rūšys“, kaip nurodyta Biologinės įvairovės konvencijoje, ir „invazinės nevietinės rūšys“. Plačiąja prasme invazinės rūšys apibūdinamos kaip rūšys, kurių introdukcija ir (arba) paplitimas gali kelti pavojų biologinei įvairovei arba turėti kitų nenumatytų pasekmių. Europos Komisija savo komunikate teigia, kad invazinės rūšys (IR) tampa vis didesne problema ES.

| 2.1.2 | DAISIE projektu, remiamu pagal Šeštąją ES mokslinių tyrimų bendrąją programą, nustatyta, kad šiuo metu Europoje yra 10 882 nevietinių rūšių ir manoma, kad 10–15 proc. iš jų darys neigiamą ekonominį arba ekologinį poveikį. Pagrindiniai biologinę įvairovę veikiantys veiksniai yra buveinių pokyčiai, klimato kaita, pernelyg didelis gamtos išteklių išeikvojimas, tarša ir IR. |
| --- | --- |

2.1.2

DAISIE projektu, remiamu pagal Šeštąją ES mokslinių tyrimų bendrąją programą, nustatyta, kad šiuo metu Europoje yra 10 882 nevietinių rūšių ir manoma, kad 10–15 proc. iš jų darys neigiamą ekonominį arba ekologinį poveikį. Pagrindiniai biologinę įvairovę veikiantys veiksniai yra buveinių pokyčiai, klimato kaita, pernelyg didelis gamtos išteklių išeikvojimas, tarša ir IR.

2.2   Būtinybė imtis priemonių

Būtinybė imtis priemonių

| 2.2.1 | Nors yra ES priemonių, skirtų keturioms iš šių penkių problemų spręsti, tačiau, skirtingai nei kelete kitų Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos šalių, šiuo metu nėra jokios išsamios ES priemonės su IR susijusioms problemoms spręsti. Norint, kad ES pasiektų savo tikslą sustabdyti biologinės įvairovės nykimą iki 2010 m., į šį trūkumą reikia atkreipti dėmesį. Be to, IR Europos Sąjungai kelia didelį ekonominį pavojų. |
| --- | --- |

2.2.1

Nors yra ES priemonių, skirtų keturioms iš šių penkių problemų spręsti, tačiau, skirtingai nei kelete kitų Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos šalių, šiuo metu nėra jokios išsamios ES priemonės su IR susijusioms problemoms spręsti. Norint, kad ES pasiektų savo tikslą sustabdyti biologinės įvairovės nykimą iki 2010 m., į šį trūkumą reikia atkreipti dėmesį. Be to, IR Europos Sąjungai kelia didelį ekonominį pavojų.

| 2.2.2 | Apie tai, kad IR klausimui spręsti reikia imtis suderintų veiksmų, yra kalbama aukščiausiu politiniu lygmeniu. Aplinkos taryba, Europos Parlamentas, Regionų komitetas (1) ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (2) pabrėžė, kad ES reikia IR strategijos, veiksmingos išankstinio perspėjimo sistemos ir veiksmingų reagavimo mechanizmų ES lygiu. Panašūs įsipareigojimai buvo įtraukti ir į Šeštąją aplinkos veiksmų programą, Komisijos komunikatą „Biologinės įvairovės mažėjimo sustabdymas iki 2010 m. ir jos išsaugojimas ateityje“ ir su juo susijusį veiksmų planą. |
| --- | --- |

2.2.2

Apie tai, kad IR klausimui spręsti reikia imtis suderintų veiksmų, yra kalbama aukščiausiu politiniu lygmeniu. Aplinkos taryba, Europos Parlamentas, Regionų komitetas (1) ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (2) pabrėžė, kad ES reikia IR strategijos, veiksmingos išankstinio perspėjimo sistemos ir veiksmingų reagavimo mechanizmų ES lygiu. Panašūs įsipareigojimai buvo įtraukti ir į Šeštąją aplinkos veiksmų programą, Komisijos komunikatą „Biologinės įvairovės mažėjimo sustabdymas iki 2010 m. ir jos išsaugojimas ateityje“ ir su juo susijusį veiksmų planą.

1

2

2.3   Pagrindiniai paplitimo keliai

Pagrindiniai paplitimo keliai

| 2.3.1 | Invazinės rūšys į naują regioną gali patekti ar įsikurti trimis plačiais būdais: jos gali būti importuojamos kaip prekė, įvežamos transporto priemone ir (arba) natūraliai paplisti iš kaimyninio regiono, kuriame pati rūšis yra svetima. Šie trys būdai apima šešis pagrindinius plitimo kelius: paleidimas, pabėgimas (persisėjimas), per teršalus, pervežimas nepastebėjus, per koridorių ir savarankiškai. |
| --- | --- |

2.3.1

Invazinės rūšys į naują regioną gali patekti ar įsikurti trimis plačiais būdais: jos gali būti importuojamos kaip prekė, įvežamos transporto priemone ir (arba) natūraliai paplisti iš kaimyninio regiono, kuriame pati rūšis yra svetima. Šie trys būdai apima šešis pagrindinius plitimo kelius: paleidimas, pabėgimas (persisėjimas), per teršalus, pervežimas nepastebėjus, per koridorių ir savarankiškai.

| 2.3.2 | Sparčiai auganti prekyba ir transporto veikla padidina IR introdukcijos galimybes ir pavojų aplinkai. Bendra rinka reiškia, kad IR kartą įvežus į vienos valstybės narės teritoriją ji gali greitai paplisti po visą ES. Todėl su prekyba susijusius klausimus veiksmingiausia spręsti prie EB išorės sienų. Žinant, kaip šios rūšys įsiveisia ir paplinta, priemonės, kurių imasi viena valstybė narė, gali būti visiškai neveiksmingos, jei kaimyninės šalys nesiima veiksmų arba veikia nekoordinuotai. |
| --- | --- |

2.3.2

Sparčiai auganti prekyba ir transporto veikla padidina IR introdukcijos galimybes ir pavojų aplinkai. Bendra rinka reiškia, kad IR kartą įvežus į vienos valstybės narės teritoriją ji gali greitai paplisti po visą ES. Todėl su prekyba susijusius klausimus veiksmingiausia spręsti prie EB išorės sienų. Žinant, kaip šios rūšys įsiveisia ir paplinta, priemonės, kurių imasi viena valstybė narė, gali būti visiškai neveiksmingos, jei kaimyninės šalys nesiima veiksmų arba veikia nekoordinuotai.

| 2.3.3 | Didėjanti CO2 koncentracija, aukštesnė temperatūra, gausesnės azoto nuosėdos, pasikeitęs ekstremalių klimato reiškinių periodiškumas ir paspartėjęs buveinių irimas greičiausiai dar labiau skatins tolimesnes invazijas. |
| --- | --- |

2.3.3

Didėjanti CO2 koncentracija, aukštesnė temperatūra, gausesnės azoto nuosėdos, pasikeitęs ekstremalių klimato reiškinių periodiškumas ir paspartėjęs buveinių irimas greičiausiai dar labiau skatins tolimesnes invazijas.

3.   Poveikis

Poveikis

3.1   Poveikis ekologijai

Poveikis ekologijai

IR daro didelį poveikį aplinkai, pradedant masiniais ekosistemų pokyčiais ir vietinių rūšių išnykimu, baigiant subtilesniais ekologiniais pokyčiais. Invazinės rūšys laikomos vienu iš pagrindinių biologinei įvairovei keliamų pavojų.

3.2   Poveikis ekonomikai

Poveikis ekonomikai

Dėl invazinių rūšių gali sumažėti žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės produkcijos kiekiai. Taip pat žinoma, kad IR didina vandens trūkumą ir dėl didėjančios dirvožemio erozijos blogėja dirvožemio kokybė.

3.3   Poveikis visuomenės sveikatai

Poveikis visuomenės sveikatai

Daugelį žmonių sveikatos problemų, pvz., alergijas ar odos problemas, sukelia IR, o klimato kaita sustiprina jų neigiamą poveikį.

3.4   Poveikis biudžetams

Poveikis biudžetams

2008 m. pradiniu skaičiavimu su IR susijusios kasmetinės išlaidos Europoje buvo įvertintos tarp 9 600 mln. EUR ir 12 700 mln. EUR per metus. Nėra abejonių, kad šis skaičius yra per mažas, kadangi jis paremtas dabartinėmis IR likvidavimo ir kontrolės išlaidomis ir dokumentais patvirtintomis dėl ekonominio poveikio susidariusiomis išlaidomis.

4.   Kovos su IR būdai

Kovos su IR būdai

4.1   Kalbant apie politines priemones, skirtas reaguoti į IR keliamą pavojų, tarptautiniu mastu buvo susitarta dėl „hierarchinio trijų pakopų metodo“; kurį sudaro priemonės, pagrįstos 1) prevencija, 2) ankstyvu susekimu ir likvidavimu ir 3) kontrole bei ilgalaikiu neleidimu plisti.

4.1.1   Prevencija

Prevencija

Siekiant sumažinti introdukciją per prekybą arba jos išvengti, reikėtų padidinti kontrolę ir priežiūrą prie sienų. Tikslingos introdukcijos būtų galima išvengti nustačius griežtesnes taisykles ir jeigu IR kontrolės srityje dirbančios nacionalinės, regionų ir tarptautinės institucijos keisis informacija. Organizmų keliautojų, atvežamų ant laivų korpusų arba balastiniuose vandenyse, įvežimo prevencija pagerėtų, jei būtų ratifikuota ir įgyvendinta Balastinių vandenų konvencija.

4.1.2   Ankstyvas IR susekimas ir greitas likvidavimas

Ankstyvas IR susekimas ir greitas likvidavimas

Ankstyvas IR susekimas ir greitas likvidavimas priklauso nuo veiksmingų stebėjimo programų, kurių įgyvendinimas papildomas ankstyvo perspėjimo mechanizmais, kuriais siekiama kuo greičiau informuoti kitus potencialiai paveiktus rajonus ir pasikeisti informacija apie galimas likvidavimo strategijas.

4.1.3   Kontrolė ir neleidimas plisti

Kontrolė ir neleidimas plisti

Kur IR yra ir įsiveisusios, ir plačiai paplitusios, reikia dėti pastangas, kad jos būtų kontroliuojamos ir joms nebūtų leidžiama plisti. Ir šiuo atveju reikės veiksmingai dalytis informacija ir vykdyti koordinuotas kampanijas ir veiksmus, kad minimų rūšių paplitimas būtų kontroliuojamas arba sustabdytas.

5.   Dabartinės priemonės ir politikos alternatyvos

Dabartinės priemonės ir politikos alternatyvos

5.1   Dabartiniai teisės aktai

Dabartiniai teisės aktai

Atsižvelgdama į skirtingas anksčiau aprašytas strategijos dalis Komisija įvertino dabartinius ES teisės aktus, mokslinių tyrimų programas, veiksmų planus ir kitas iniciatyvas. Komisija priėjo išvados, kad esama didelių atotrūkių tarp visų dabartinių ES teisinių priemonių ir dėl to tinkamai reaguoti į IR keliamą pavojų yra beveik neįmanoma. Tarptautiniu lygiu Tarptautinė jūrų organizacija 2004 m. priėmė Balastinių vandenų tvarkymo konvenciją, kuri turėtų įsigalioti praėjus 12 mėnesių po to, kai 30 valstybių, atstovaujančių mažiausiai 35 proc. pasaulinės prekybinės laivybos kiekio tonomis, ją ratifikuos. Iki 2009 m. vasario 28 d. ją ratifikavo tik 18 valstybių, atstovaujančių 15,36 proc. pasaulinio kiekio tonomis. Tarp šių 18 valstybių yra tik dvi ES valstybės narės: Ispanija ir Prancūzija. Taip pat ratifikavo Norvegija – viena iš EEE šalių.

5.2   Politikos alternatyvos

Politikos alternatyvos

Komunikate aprašomos šios keturios pasirinkimo galimybės tinkamai spręsti su IR susijusias problemas:

5.2.1   Nieko nekeisti

Nieko nekeisti

„Nieko nekeisti“ galimybė yra atskaitos taškas, pagal kurį galima matuoti kitas galimybes.

5.2.2   Maksimalus esamų teisinių priemonių išnaudojimas kartu su savanoriškomis priemonėmis

Maksimalus esamų teisinių priemonių išnaudojimas kartu su savanoriškomis priemonėmis

Oficialūs teisiniai reikalavimai išliktų tokie patys, tačiau būtų sąmoningai apsispręsta IR problemas aktyviai spręsti naudojant esamus teisės aktus. Valstybės narės savanoriškai įsipareigotų IR klausimus įtraukti į savo sienų kontrolės funkciją. Taip pat, remiantis dabartine veikla, būtų galima sukurti visos Europos ankstyvojo perspėjimo ir informacijos sistemą.

5.2.3   Pritaikyti dabartiniai teisės aktai

Pritaikyti dabartiniai teisės aktai

Ši pasirinkimo galimybė daugeliu atžvilgių panaši į 5.2.1 pasirinkimo galimybę, tačiau reikėtų pakeisti dabartinius teisės aktus dėl augalų ir gyvūnų sveikatos, kad jie apimtų daugiau potencialiai invazinių organizmų.

5.2.4   Išsami, speciali ES teisinė priemonė

Išsami, speciali ES teisinė priemonė

Renkantis šią galimybę, su IR susijusioms problemoms spręsti būtų parengtas išsamus, specialus teisinis pagrindas, kartu su nepriklausomomis vertinimo ir intervencijos procedūromis, atsižvelgiant į esamus teisės aktus. Jei būtų pageidaujama ir manoma, kad toks būdas yra ekonomiškas, techninius įgyvendinimo aspektus galima būtų centralizuoti įsteigus specialią agentūrą. Valstybės narės, įskaitant Europos atokiausius regionus, privalėtų prie savo sienų vykdyti IR kontrolę bei keistis informacija dėl IR. Taip pat būtų galima nustatyti privalomas stebėsenos ir pranešimų teikimo procedūras bei sukurti veiksmingus greito reagavimo mechanizmus. Nors ir būtų galima skirti dalį ES lėšų likvidavimo ir kontrolės veiksmams, valstybės narės taip pat galėtų šiuos veiksmus finansuoti tiesiogiai. Ši galimybė būtų veiksmingiausia kontroliuojant invazines rūšis. Ji suteiktų daugiausia teisinio aiškumo atsižvelgiant į proporcingumo principą.

6.   Pastabos

Pastabos

6.1   Kartojimasis

Kartojimasis

EESRK pripažįsta, kad dokumente pateikiama puiki analizė. Aiškiai nurodoma, kokią rimtą grėsmę IR kelia biologinei įvairovei, žemės ūkiui, visuomenės sveikatai ir apskritai ekonomikai. Tačiau Komitetas yra nustebęs, kad ta pati analizė – galbūt ne visiškai tais pačiais žodžiais, bet tikrai iš esmės ta pati – jau buvo pateikta 2006 m. Biologinės įvairovės veiksmų plane, kuriame buvo pateikti tie patys argumentai. EESRK, žinoma, tikėjosi, kad nuo tada jau bus pasiekta daugiau, o ne tik pakartojama trejų metų senumo analizė. Komunikate raginama imtis veiksmų, kurių jau reikėjo imtis prieš keletą metų.

6.2   Būtinas visapusiškas metodas

Būtinas visapusiškas metodas

| 6.2.1 | Komunikate Komisija rašo, kad biologinės įvairovės nykimo Europos Sąjungoje bus neįmanoma sustabdyti, jei invazinių rūšių problema nebus sprendžiama visapusiškai. Su IR susijusios ekologinės, ekonominės ir socialinės pasekmės Europos Sąjungoje yra reikšmingos ir šia problemas reikia spręsti koordinuotai. Šiuo metu Bendrija negali veiksmingai išspręsti su IR susijusių problemų, o rajonams, kuriuose biologinė įvairovė gausi, pvz., ES užjūrio teritorijoms, nėra skiriamas pakankamas dėmesys. Šiuo metu galiojantys ES teisės aktai iš dalies apima skirtingus IR aspektus, todėl juos įgyvendinti koordinuotai yra sudėtinga. Valstybės narės beveik arba visiškai neturi nuoseklios politikos. Mokslinėse prognozėse numatoma, kad biologinių invazijų labai padaugės. Todėl tikėtina, kad situacija blogės. |
| --- | --- |

6.2.1

Komunikate Komisija rašo, kad biologinės įvairovės nykimo Europos Sąjungoje bus neįmanoma sustabdyti, jei invazinių rūšių problema nebus sprendžiama visapusiškai. Su IR susijusios ekologinės, ekonominės ir socialinės pasekmės Europos Sąjungoje yra reikšmingos ir šia problemas reikia spręsti koordinuotai. Šiuo metu Bendrija negali veiksmingai išspręsti su IR susijusių problemų, o rajonams, kuriuose biologinė įvairovė gausi, pvz., ES užjūrio teritorijoms, nėra skiriamas pakankamas dėmesys. Šiuo metu galiojantys ES teisės aktai iš dalies apima skirtingus IR aspektus, todėl juos įgyvendinti koordinuotai yra sudėtinga. Valstybės narės beveik arba visiškai neturi nuoseklios politikos. Mokslinėse prognozėse numatoma, kad biologinių invazijų labai padaugės. Todėl tikėtina, kad situacija blogės.

| 6.2.2 | Komitetas įsitikinęs, kad geriausias būdas spręsti su IR susijusias problemas – patvirtinti išsamią specialią ES teisinę priemonę, taip pat įkurti naują Europos agentūrą, kuri koordinuotų ir valdytų IR pagal „hierarchinį trijų pakopų metodą“. Tai vienintelis būdas užtikrinti veiksmingą veiklą, kaip pabrėžiama žurnale „Science“. Numatoma, kad tokia Europos agentūra kainuotų nuo 4 iki 10 mln. eurų per metus, o tai nėra daug, palyginti su sąnaudomis dėl poveikio ekologijai, ekonomikai ir higienai, jei ES nesiims veiksmų. Komisijos iniciatyva skatinti Balastinių vandenų tvarkymo konvencijos ratifikavimą visoje ES kaip įmanoma greičiau būtų svarbus žingsnis į priekį tinkamai valdant IR. |
| --- | --- |

6.2.2

Komitetas įsitikinęs, kad geriausias būdas spręsti su IR susijusias problemas – patvirtinti išsamią specialią ES teisinę priemonę, taip pat įkurti naują Europos agentūrą, kuri koordinuotų ir valdytų IR pagal „hierarchinį trijų pakopų metodą“. Tai vienintelis būdas užtikrinti veiksmingą veiklą, kaip pabrėžiama žurnale „Science“. Numatoma, kad tokia Europos agentūra kainuotų nuo 4 iki 10 mln. eurų per metus, o tai nėra daug, palyginti su sąnaudomis dėl poveikio ekologijai, ekonomikai ir higienai, jei ES nesiims veiksmų. Komisijos iniciatyva skatinti Balastinių vandenų tvarkymo konvencijos ratifikavimą visoje ES kaip įmanoma greičiau būtų svarbus žingsnis į priekį tinkamai valdant IR.

6.3   Galimas pasipriešinimas

Galimas pasipriešinimas

| 6.3.1 | Nauja Europos teisiškai privaloma priemonė, taip pat nauja Europos agentūra naujiems teisės aktams įgyvendinti gali susilaukti priešiškumo kelete valstybių narių dėl finansinių priežasčių. Jų nuomone, tokio tipo priemonės turėtų būti finansuojamos iš Europos biudžeto, kadangi neracionalu, kad finansinė atsakomybė tenka valstybėms narėms, turinčioms didžiausius uostus ir pagrindinius oro uostus, nes pagal apibrėžtį per juos į Europą patenka daugiausiai IR, nors ši politika būtų naudinga visai ES. Valstybių narių politikai gali papildomus teisės aktus ir norminius aktus, skirtus spręsti didėjančios biologinės invazijos klausimus, laikyti išlaidomis ir todėl kliūtimi nacionaliniam ekonomikos augimui, o mokesčių mokėtojai – tikriausiai priešinsis papildomoms išlaidoms, kadangi jie dar nepripažįsta IR keliamos grėsmės. Tačiau šis nenoras neturėtų tapti priežastimi nesiimti veiksmų. |
| --- | --- |

6.3.1

Nauja Europos teisiškai privaloma priemonė, taip pat nauja Europos agentūra naujiems teisės aktams įgyvendinti gali susilaukti priešiškumo kelete valstybių narių dėl finansinių priežasčių. Jų nuomone, tokio tipo priemonės turėtų būti finansuojamos iš Europos biudžeto, kadangi neracionalu, kad finansinė atsakomybė tenka valstybėms narėms, turinčioms didžiausius uostus ir pagrindinius oro uostus, nes pagal apibrėžtį per juos į Europą patenka daugiausiai IR, nors ši politika būtų naudinga visai ES. Valstybių narių politikai gali papildomus teisės aktus ir norminius aktus, skirtus spręsti didėjančios biologinės invazijos klausimus, laikyti išlaidomis ir todėl kliūtimi nacionaliniam ekonomikos augimui, o mokesčių mokėtojai – tikriausiai priešinsis papildomoms išlaidoms, kadangi jie dar nepripažįsta IR keliamos grėsmės. Tačiau šis nenoras neturėtų tapti priežastimi nesiimti veiksmų.

6.4   Informavimas ir švietimas

Informavimas ir švietimas

| 6.4.1 | Norint veiksmingai spręsti su IR susijusias problemas svarbu, kad visuomenė būtų informuota ir aktyvi. Šiuo metu tik 2 proc. Europos piliečių mano, kad biologinė invazija yra rimta grėsmė biologinei įvairovei. Per informavimo ir švietimo veiklą Europos piliečiams, valdžios institucijų ir pramonės atstovams turėtų būti išugdytas atsakomybės jausmas kalbant apie galimus prekybos potencialiomis invazinėmis rūšimis ir jų judėjimo pavojus. Jei ši informavimo ir švietimo veikla neapsiribos vien tik grėsme biologinei įvairovei, bet bus pabrėžiami ir kiti pavojai – visuomenės sveikatai, žemės ūkiui – žmonės gali mažiau priešintis naujiems teisės aktams ir naujos Europos agentūros įkūrimui, ypač kai paaiškės, jog neveiklumas dabar ilgainiui kainuos daug daugiau. Ir kuo greičiau bus imtasi atitinkamų veiksmų, tuo mažesnės bus bendros sąnaudos. |
| --- | --- |

6.4.1

Norint veiksmingai spręsti su IR susijusias problemas svarbu, kad visuomenė būtų informuota ir aktyvi. Šiuo metu tik 2 proc. Europos piliečių mano, kad biologinė invazija yra rimta grėsmė biologinei įvairovei. Per informavimo ir švietimo veiklą Europos piliečiams, valdžios institucijų ir pramonės atstovams turėtų būti išugdytas atsakomybės jausmas kalbant apie galimus prekybos potencialiomis invazinėmis rūšimis ir jų judėjimo pavojus. Jei ši informavimo ir švietimo veikla neapsiribos vien tik grėsme biologinei įvairovei, bet bus pabrėžiami ir kiti pavojai – visuomenės sveikatai, žemės ūkiui – žmonės gali mažiau priešintis naujiems teisės aktams ir naujos Europos agentūros įkūrimui, ypač kai paaiškės, jog neveiklumas dabar ilgainiui kainuos daug daugiau. Ir kuo greičiau bus imtasi atitinkamų veiksmų, tuo mažesnės bus bendros sąnaudos.

6.5   Socialiniai aspektai

Socialiniai aspektai

| 6.5.1 | EESRK siūlo Komisijai išnagrinėti visas dabartines priemones ir teisės aktus, skirtus spręsti su IR ir jų žalingu socialiniu šalutiniu poveikiu susijusias problemas. Tokio šalutinio poveikio pavyzdys – iš kitų kontinentų į Europą laivais plukdomų konteinerių dujinimas siekiant užtikrinti, kad jie į Europos uostus patektų neužkrėsti. |
| --- | --- |

6.5.1

EESRK siūlo Komisijai išnagrinėti visas dabartines priemones ir teisės aktus, skirtus spręsti su IR ir jų žalingu socialiniu šalutiniu poveikiu susijusias problemas. Tokio šalutinio poveikio pavyzdys – iš kitų kontinentų į Europą laivais plukdomų konteinerių dujinimas siekiant užtikrinti, kad jie į Europos uostus patektų neužkrėsti.

| 6.5.2 | Yra keletas būdų užtikrinti, kad neužkrėsti laivų konteineriai patektų į Europos uostus. Tačiau populiariausias būdas yra dujinti konteinerius metilbromidu. Nors tai yra paprasčiausias ir pigiausias būdas uostuose, iš kurių konteineriai atplukdomi, tai taip pat sudėtingiausias, brangiausias ir pavojingiausias būdas uostuose, į kuriuos konteineriai plukdomi. |
| --- | --- |

6.5.2

Yra keletas būdų užtikrinti, kad neužkrėsti laivų konteineriai patektų į Europos uostus. Tačiau populiariausias būdas yra dujinti konteinerius metilbromidu. Nors tai yra paprasčiausias ir pigiausias būdas uostuose, iš kurių konteineriai atplukdomi, tai taip pat sudėtingiausias, brangiausias ir pavojingiausias būdas uostuose, į kuriuos konteineriai plukdomi.

| 6.5.3 | Reikia nemažai laiko konteineriams, kurie buvo dujinami, degazuoti, kol jie tampa saugūs įeiti. Tačiau visa ekonomika paremta atlikimo „pačiu laiku“ sistemomis ir konteineriai turi būti iškraunami tuoj pat, dažnai nebūna laiko jų tinkamai degazuoti. Todėl, nesant pakankamai laiko, dokų darbininkai gali įeiti į konteinerius per anksti ir be tinkamos apsaugos. Be to, dujinti konteineriai dažnai nebūna tinkamai paženklinti, kad su jais reikėtų elgtis atsargiai. Plukdyti dujintą konteinerį yra brangiau nei plukdyti nedujintą ir taupymo sumetimais dujinti konteineriai dažnai būna plukdomi be nustatytų ženklų, kad su jais reikėtų elgtis atsargiai. Šiais atvejais dokų darbininkai įeina į konteinerius be jokios apsaugos ir iškrauna juos iškart jiems įplaukus. Kadangi metilbromidas yra nematomos ir bekvapės nuodingos dujos, jos gali kenkti darbuotojų sveikatai jiems to nežinant. Todėl daugėja dokų darbininkų, apsinuodijusių labai nuodingu metilbromidu ir tapusių neįgaliais visam likusiam gyvenimui. Kadangi esama ir kitų apdorojimo būdų, laivų konteinerių dujinimo uždraudimas derėtų prie būsimos tvarių kontrolės priemonių sistemos siekiant ankstyvo IR susekimo. |
| --- | --- |

6.5.3

Reikia nemažai laiko konteineriams, kurie buvo dujinami, degazuoti, kol jie tampa saugūs įeiti. Tačiau visa ekonomika paremta atlikimo „pačiu laiku“ sistemomis ir konteineriai turi būti iškraunami tuoj pat, dažnai nebūna laiko jų tinkamai degazuoti. Todėl, nesant pakankamai laiko, dokų darbininkai gali įeiti į konteinerius per anksti ir be tinkamos apsaugos. Be to, dujinti konteineriai dažnai nebūna tinkamai paženklinti, kad su jais reikėtų elgtis atsargiai. Plukdyti dujintą konteinerį yra brangiau nei plukdyti nedujintą ir taupymo sumetimais dujinti konteineriai dažnai būna plukdomi be nustatytų ženklų, kad su jais reikėtų elgtis atsargiai. Šiais atvejais dokų darbininkai įeina į konteinerius be jokios apsaugos ir iškrauna juos iškart jiems įplaukus. Kadangi metilbromidas yra nematomos ir bekvapės nuodingos dujos, jos gali kenkti darbuotojų sveikatai jiems to nežinant. Todėl daugėja dokų darbininkų, apsinuodijusių labai nuodingu metilbromidu ir tapusių neįgaliais visam likusiam gyvenimui. Kadangi esama ir kitų apdorojimo būdų, laivų konteinerių dujinimo uždraudimas derėtų prie būsimos tvarių kontrolės priemonių sistemos siekiant ankstyvo IR susekimo.

2009 m. birželio 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  2006 m. gruodžio 6 d. Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato „Biologinės įvairovės mažėjimo sustabdymas iki 2010 m. ir jos išsaugojimas ateityje“ (COM(2006) 216 galutinis), CdR 159/2006 fin.

1

(2)  2007 m. vasario 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato „Biologinės įvairovės mažėjimo sustabdymas iki 2010 m. ir jos išsaugojimas ateityje. Ekosistemų funkcijų išsaugojimas žmonių gerovei“, COM(2006) 216 galutinis, NAT/334 – .

2

---

| 16.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/46 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/46

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategija. Nuosekli Europos mokslinių tyrimų erdvės sistema tausiam vandenynų ir jūrų naudojimui remti“

COM(2008) 534 galutinis

2009/C 306/11

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. rugsėjo 3 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl „Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategijos. Nuosekli Europos mokslinių tyrimų erdvės sistema tausiam vandenynų ir jūrų naudojimui remti“ “

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. gegužės 20 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Marian KRZAKLEWSKI.

454-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11 d. (birželio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę nariams balsavus vieningai.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas mano, kad Komisijos komunikato COM(2008) 534 turinys ir pasiūlymai yra naudingi jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų vystymui ES ir yra įsitikinęs, kad komunikate pateikta Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategija suteikia galimybę pasiekti jame numatytus tikslus. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas mano, kad Komisijos komunikato COM(2008) 534 turinys ir pasiūlymai yra naudingi jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų vystymui ES ir yra įsitikinęs, kad komunikate pateikta Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategija suteikia galimybę pasiekti jame numatytus tikslus.

| 1.2 | Komitetas remia svarbiausius naujosios jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategijos tikslus, visų pirma tuos, kurių įgyvendinimas padėtų integruoti įvairių valstybių narių pavienius jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų centrus ir (arba) programas. |
| --- | --- |

1.2

Komitetas remia svarbiausius naujosios jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategijos tikslus, visų pirma tuos, kurių įgyvendinimas padėtų integruoti įvairių valstybių narių pavienius jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų centrus ir (arba) programas.

| 1.2.1 | Komitetas mano, kad veiksminga priemonė išvengti mokslinių tyrimų skaidymo yra tinkamas mokslinių tyrimų infrastruktūros vystymas. Komitetas nurodo, kad komunikate pateikti sprendimai, susiję su šios infrastruktūros vystymu, taip pat padeda siekti šio tikslo. |
| --- | --- |

1.2.1

Komitetas mano, kad veiksminga priemonė išvengti mokslinių tyrimų skaidymo yra tinkamas mokslinių tyrimų infrastruktūros vystymas. Komitetas nurodo, kad komunikate pateikti sprendimai, susiję su šios infrastruktūros vystymu, taip pat padeda siekti šio tikslo.

| 1.2.2 | Komiteto nuomone, siekiant didinti mokslinių tyrimų centrų integracijos lygį, valstybės narės savo politiką turi pritaikyti prie komunikate apibūdintų Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų tikslų. Kita vertus, Europos institucijų vadovai, remdamiesi grįžtamąja informacija (1), privalo atsižvelgti į iš valstybių narių gaunamą informaciją. |
| --- | --- |

1.2.2

Komiteto nuomone, siekiant didinti mokslinių tyrimų centrų integracijos lygį, valstybės narės savo politiką turi pritaikyti prie komunikate apibūdintų Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų tikslų. Kita vertus, Europos institucijų vadovai, remdamiesi grįžtamąja informacija (1), privalo atsižvelgti į iš valstybių narių gaunamą informaciją.

1

| 1.3 | Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu informuoti pilietinę visuomenę apie jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų rezultatus. Bendruomenės, gyvenančios pajūrio regionuose, ypač domisi jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų rezultatais, nes jie darys vis didesnę įtaką šių regionų vystymuisi. |
| --- | --- |

1.3

Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu informuoti pilietinę visuomenę apie jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų rezultatus. Bendruomenės, gyvenančios pajūrio regionuose, ypač domisi jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų rezultatais, nes jie darys vis didesnę įtaką šių regionų vystymuisi.

| 1.4 | Komiteto nuomone, labai svarbu, ir tai gali daryti nemažą įtaką jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategijos įgyvendinimui, kad Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų centrai galėtų prieiti prie duomenų bazių, kurios naudojamos atliekant tuos tyrimus įvairiose ES šalyse. Todėl Komitetas mano, kad Komisijos pasiūlymas dėl Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklo (EMODNet) naudojimo pagerins prieigą prie duomenų bazių. |
| --- | --- |

1.4

Komiteto nuomone, labai svarbu, ir tai gali daryti nemažą įtaką jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategijos įgyvendinimui, kad Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų centrai galėtų prieiti prie duomenų bazių, kurios naudojamos atliekant tuos tyrimus įvairiose ES šalyse. Todėl Komitetas mano, kad Komisijos pasiūlymas dėl Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklo (EMODNet) naudojimo pagerins prieigą prie duomenų bazių.

| 1.5 | Svarbiausiu tikslu Komitetas laiko pasaulio ir regionų ekosistemų mokslinius tyrimus ir jų sąsają su klimato kaita ir jos padariniais. |
| --- | --- |

1.5

Svarbiausiu tikslu Komitetas laiko pasaulio ir regionų ekosistemų mokslinius tyrimus ir jų sąsają su klimato kaita ir jos padariniais.

| 1.6 | Komitetas mano, kad svarbiausios Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų sritys yra šie keturi regionai:






  a) | Baltijos jūros regionas; |
| --- | --- | --- |

1.6

Komitetas mano, kad svarbiausios Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų sritys yra šie keturi regionai:

a)

Baltijos jūros regionas;

| b) | Viduržemio ir Juodosios jūros regionas; |
| --- | --- |

b)

Viduržemio ir Juodosios jūros regionas;

| c) | Atlanto vandenyno ir Šiaurės jūros regionas; |
| --- | --- |

c)

Atlanto vandenyno ir Šiaurės jūros regionas;

| d) | Arkties vandenyno regionas. |
| --- | --- |

d)

Arkties vandenyno regionas.

| 1.7 | Komitetas pabrėžia, kad labai svarbu nustatyti visiems Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų centrams vienodą kompleksinių rodiklių rinkinį (taikytiną kiekvienam iš 1.6 punkte minėtų regionų), apskaičiuotą remiantis bendromis duomenų bazėmis. Komitetas nurodo, kad šį klausimą išsamiau turėtų aptarti Komisija ir Taryba dokumentuose, kurie bus parengti vėliau remiantis komunikatu. Ypač rekomenduojama toliau kaupti rodiklius, apibūdinančius jūrų ekosistemų būklę bei jose vykstančius pokyčius. |
| --- | --- |

1.7

Komitetas pabrėžia, kad labai svarbu nustatyti visiems Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų centrams vienodą kompleksinių rodiklių rinkinį (taikytiną kiekvienam iš 1.6 punkte minėtų regionų), apskaičiuotą remiantis bendromis duomenų bazėmis. Komitetas nurodo, kad šį klausimą išsamiau turėtų aptarti Komisija ir Taryba dokumentuose, kurie bus parengti vėliau remiantis komunikatu. Ypač rekomenduojama toliau kaupti rodiklius, apibūdinančius jūrų ekosistemų būklę bei jose vykstančius pokyčius.

| 1.7.1 | Rodikliai, apibūdinantys jūrų ekosistemų būklę, sudarys pagrindą vertinti priemonių, kuriomis siekiama apsaugoti ir tausiai naudoti jūrų išteklius, veiksmingumą, taip pat leis stebėti ir vertinti visus jūrų ekosistemose atsirandančius pokyčius. |
| --- | --- |

1.7.1

Rodikliai, apibūdinantys jūrų ekosistemų būklę, sudarys pagrindą vertinti priemonių, kuriomis siekiama apsaugoti ir tausiai naudoti jūrų išteklius, veiksmingumą, taip pat leis stebėti ir vertinti visus jūrų ekosistemose atsirandančius pokyčius.

| 1.8 | Svarbus klausimas yra jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų tęstinumas, kuris naujojoje strategijoje turėtų būti labiau užtikrintas nei iki šiol. Žinomi pastarojo meto atvejai, kai svarbūs jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų projektai buvo nutraukti. |
| --- | --- |

1.8

Svarbus klausimas yra jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų tęstinumas, kuris naujojoje strategijoje turėtų būti labiau užtikrintas nei iki šiol. Žinomi pastarojo meto atvejai, kai svarbūs jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų projektai buvo nutraukti.

| 1.9 | Svarbu, kad mokslinių tyrimų užsakymai būtų susiję tiek su stambių, tiek su mažųjų ir vidutinių įmonių ūkine veikla. Esant šioms aplinkybėms, taip pat svarbu sudaryti įmonėms geresnes galimybes susipažinti su mokslinių tyrimų rezultatais, kad jos galėtų jais pasinaudoti. Todėl suinteresuotųjų subjektų ir jūrų regionų bendruomenių informavimas apie mokslinių tyrimų projektus, sritį ir rezultatus yra labai svarbus. |
| --- | --- |

1.9

Svarbu, kad mokslinių tyrimų užsakymai būtų susiję tiek su stambių, tiek su mažųjų ir vidutinių įmonių ūkine veikla. Esant šioms aplinkybėms, taip pat svarbu sudaryti įmonėms geresnes galimybes susipažinti su mokslinių tyrimų rezultatais, kad jos galėtų jais pasinaudoti. Todėl suinteresuotųjų subjektų ir jūrų regionų bendruomenių informavimas apie mokslinių tyrimų projektus, sritį ir rezultatus yra labai svarbus.

| 1.10 | Taip pat būtina išspręsti klausimą dėl tų jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų sričių, kurių neapima Europos mokslinių tyrimų strategija, dėl to sunku užtikrinti tokių tyrimų finansavimą. Todėl dokumentuose, kurie bus vėliau parengti remiantis komunikatu, turi būti pateikta nuostata, kad parama tokiems tyrimams bus skiriama iš Komisijos numatytų lėšų. |
| --- | --- |

1.10

Taip pat būtina išspręsti klausimą dėl tų jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų sričių, kurių neapima Europos mokslinių tyrimų strategija, dėl to sunku užtikrinti tokių tyrimų finansavimą. Todėl dokumentuose, kurie bus vėliau parengti remiantis komunikatu, turi būti pateikta nuostata, kad parama tokiems tyrimams bus skiriama iš Komisijos numatytų lėšų.

| 1.11 | Komitetas mano, kad būsimuose Komisijos darbuose, susijusiuose su jūrų ir jūrininkystės moksliniais tyrimais, derėtų plačiau aptarti grėsmę, kylančią biologinei jūrų (Viduržemio, Baltijos, Šiaurės ir Juodosios) įvairovei dėl spartėjančio natūralių jūros faunos ir floros buveinių nykimo. |
| --- | --- |

1.11

Komitetas mano, kad būsimuose Komisijos darbuose, susijusiuose su jūrų ir jūrininkystės moksliniais tyrimais, derėtų plačiau aptarti grėsmę, kylančią biologinei jūrų (Viduržemio, Baltijos, Šiaurės ir Juodosios) įvairovei dėl spartėjančio natūralių jūros faunos ir floros buveinių nykimo.

| 1.12 | Komiteto nuomone, svarbi strategijos dalis – skatinti kurti jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų partnerystes ir teikti paramą esamų partnerysčių stiprinimui. Todėl EESRK pritaria Komisijos koncepcijai, kuria siūloma įdiegti naują mokslinių tyrimų valdymo modelį, kurio forma būtų forumas, vienijantis ilgai išliekančios partnerystės narius, ir ragina Komisiją, kad ji, prisidėdama prie partnerysčių kūrimo proceso derinimo, artimiausiu metu pateiktų pasiūlymus dėl ryšių tinklo tarp mokslo bendruomenių, atliekančių jūrų ir jūrininkystės tyrimus, kūrimo. |
| --- | --- |

1.12

Komiteto nuomone, svarbi strategijos dalis – skatinti kurti jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų partnerystes ir teikti paramą esamų partnerysčių stiprinimui. Todėl EESRK pritaria Komisijos koncepcijai, kuria siūloma įdiegti naują mokslinių tyrimų valdymo modelį, kurio forma būtų forumas, vienijantis ilgai išliekančios partnerystės narius, ir ragina Komisiją, kad ji, prisidėdama prie partnerysčių kūrimo proceso derinimo, artimiausiu metu pateiktų pasiūlymus dėl ryšių tinklo tarp mokslo bendruomenių, atliekančių jūrų ir jūrininkystės tyrimus, kūrimo.

forumas

ilgai išliekančios partnerystės

| 1.12.1 | Komiteto nuomone, siūlomame forume be mokslininkų taip pat turėtų dalyvauti įvairių suinteresuotųjų subjektų atstovai ir asmenys, formuojantys jūrų politiką. |
| --- | --- |

1.12.1

Komiteto nuomone, siūlomame forume be mokslininkų taip pat turėtų dalyvauti įvairių suinteresuotųjų subjektų atstovai ir asmenys, formuojantys jūrų politiką.

| 1.12.2 | Neseniai buvo įsteigta Bendrijos žvejybos kontrolės agentūra ir būtų tikslinga šią agentūrą įtraukti į forumo veiklą. Komiteto nuomone, agentūra turėtų atlikti svarbų vaidmenį forumo veikloje. Rengiant mokslinių tyrimų planus tose srityse, kurios priklauso jos kompetencijai, taip pat reikėtų atsižvelgti į šios agentūros nuomonę. |
| --- | --- |

1.12.2

Neseniai buvo įsteigta Bendrijos žvejybos kontrolės agentūra ir būtų tikslinga šią agentūrą įtraukti į forumo veiklą. Komiteto nuomone, agentūra turėtų atlikti svarbų vaidmenį forumo veikloje. Rengiant mokslinių tyrimų planus tose srityse, kurios priklauso jos kompetencijai, taip pat reikėtų atsižvelgti į šios agentūros nuomonę.

| 1.12.3 | Komitetas ragina Komisiją sukurti pirmiau minėtą patariamąjį organą, kad jūrų ir jūrininkystės mokslo bendruomenė ir asmenys, atsakingi už jūrų politikos krypčių formavimą, galėtų tarpusavyje keistis informacija. |
| --- | --- |

1.12.3

Komitetas ragina Komisiją sukurti pirmiau minėtą patariamąjį organą, kad jūrų ir jūrininkystės mokslo bendruomenė ir asmenys, atsakingi už jūrų politikos krypčių formavimą, galėtų tarpusavyje keistis informacija.

| 1.13 | Komitetas ragina Komisiją remti valstybėse narėse okeanografijos laivų statybą siekiant suintensyvinti jūrų ir jūrininkystės mokslinius tyrimus, gerinti jų kokybę ir plėsti jų mokslinių tyrimų tematiką. Komiteto nuomone, geriausias sprendimas būtų kurti visos Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų infrastruktūrą. |
| --- | --- |

1.13

Komitetas ragina Komisiją remti valstybėse narėse okeanografijos laivų statybą siekiant suintensyvinti jūrų ir jūrininkystės mokslinius tyrimus, gerinti jų kokybę ir plėsti jų mokslinių tyrimų tematiką. Komiteto nuomone, geriausias sprendimas būtų kurti visos Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų infrastruktūrą.

| 1.14 | Atsižvelgdamas į ES jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų regioninę (teritorinę) infrastruktūrą (2), jos svarbą ir vystymąsi, Komitetas, pripažindamas ir pritardamas pagalbai regioninių poreikių žemėlapiams kurti, kaip numatyta komunikate, ragina Komisiją nustatyti vystymo sąsajas tarp „didelių“ (Europos ir nacionalinio lygmens) ir „mažų“ (regionų lygmens) mokslinių tyrimų tinklų nustatant šių poreikių sritį. |
| --- | --- |

1.14

Atsižvelgdamas į ES jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų regioninę (teritorinę) infrastruktūrą (2), jos svarbą ir vystymąsi, Komitetas, pripažindamas ir pritardamas pagalbai regioninių poreikių žemėlapiams kurti, kaip numatyta komunikate, ragina Komisiją nustatyti vystymo sąsajas tarp „didelių“ (Europos ir nacionalinio lygmens) ir „mažų“ (regionų lygmens) mokslinių tyrimų tinklų nustatant šių poreikių sritį.

2

| 1.15 | Apibendrindamas nuomonėje pateiktas pastabas, išvadas ir rekomendacijas Komitetas ragina Komisiją, kad jos darbuose, kurie bus komunikato tąsa, būtų įvertinta ne tik jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų įtaka tvariai jūrininkystės ekonomikai, bet ir apskritai tvariam vystymuisi. |
| --- | --- |

1.15

Apibendrindamas nuomonėje pateiktas pastabas, išvadas ir rekomendacijas Komitetas ragina Komisiją, kad jos darbuose, kurie bus komunikato tąsa, būtų įvertinta ne tik jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų įtaka tvariai jūrininkystės ekonomikai, bet ir apskritai tvariam vystymuisi.

2.   Aplinkybės

Aplinkybės

| 2.1 | Komisijos komunikate COM(2008) 534 siūloma Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategija yra svarbiausia prie komunikato pridedamo veiksmų plano (3)„Integruota jūrų politika Europos Sąjungai“ (4) dalis. Ši strategija kartu yra dviejų pirmiau minėtų, jūrų politikai svarbių deklaracijų – Galway deklaracijos (5) ir Aberdyno deklaracijos (6) – tąsa. |
| --- | --- |

2.1

Komisijos komunikate COM(2008) 534 siūloma Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategija yra svarbiausia prie komunikato pridedamo veiksmų plano (3)„Integruota jūrų politika Europos Sąjungai“ (4) dalis. Ši strategija kartu yra dviejų pirmiau minėtų, jūrų politikai svarbių deklaracijų – Galway deklaracijos (5) ir Aberdyno deklaracijos (6) – tąsa.

3

4

5

6

| 2.2 | Aptariamame komunikate pateiktąja strategija taip pat įgyvendinama ES programa, kuri išdėstyta Žaliojoje knygoje „Europos mokslinių tyrimų erdvė. Naujos perspektyvos“ (7) ir konkrečios jos rekomendacijos, nurodytos Tarybos išvadose (8) dėl „Liublianos proceso“ pradžios: visiško Europos mokslinių tyrimų erdvės įgyvendinimo link. |
| --- | --- |

2.2

Aptariamame komunikate pateiktąja strategija taip pat įgyvendinama ES programa, kuri išdėstyta Žaliojoje knygoje „Europos mokslinių tyrimų erdvė. Naujos perspektyvos“ (7) ir konkrečios jos rekomendacijos, nurodytos Tarybos išvadose (8) dėl „Liublianos proceso“ pradžios: visiško Europos mokslinių tyrimų erdvės įgyvendinimo link.

7

8

| 2.2.1 | Šiame kontekste aptariamas dokumentas yra pavyzdys, kaip pasinaudoti Europos mokslinių tyrimų erdvės darnia struktūra, skatinant tvarų vandenynų ir jūrų naudojimą. |
| --- | --- |

2.2.1

Šiame kontekste aptariamas dokumentas yra pavyzdys, kaip pasinaudoti Europos mokslinių tyrimų erdvės darnia struktūra, skatinant tvarų vandenynų ir jūrų naudojimą.

| 2.3 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pastarųjų metų nuomonėse išdėstė savo požiūrį į kai kuriuos Komisijos dokumentus, susijusius tiek su ES jūrų politika plačiąja prasme, tiek su Europos mokslinių tyrimų erdve. Šiose nuomonėse EESRK plačiau nenagrinėjo Europos mokslinių tyrimų klausimo vien dėl to, kad anksčiau ES institucijos nepateikdavo dokumentų, skirtų tik Europos jūrų ir jūrininkystės moksliniams tyrimams. |
| --- | --- |

2.3

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pastarųjų metų nuomonėse išdėstė savo požiūrį į kai kuriuos Komisijos dokumentus, susijusius tiek su ES jūrų politika plačiąja prasme, tiek su Europos mokslinių tyrimų erdve. Šiose nuomonėse EESRK plačiau nenagrinėjo Europos mokslinių tyrimų klausimo vien dėl to, kad anksčiau ES institucijos nepateikdavo dokumentų, skirtų tik Europos jūrų ir jūrininkystės moksliniams tyrimams.

| 2.3.1 | Tarp pirmiau minėtų EESRK nuomonių reikėtų ypač atkreipti dėmesį į tas, kuriose Komitetas ragino atlikti daugiau jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų žvejybos sektoriuje (9). |
| --- | --- |

2.3.1

Tarp pirmiau minėtų EESRK nuomonių reikėtų ypač atkreipti dėmesį į tas, kuriose Komitetas ragino atlikti daugiau jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų žvejybos sektoriuje (9).

9

3.   Bendros pastabos

Bendros pastabos

| 3.1 | Šiuo metu nuolat plečiasi Europos Sąjungoje atliekamų jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų sritis ir šių tyrimų vaidmuo didėja, todėl būtina užtikrinti jų integraciją ir koordinavimą. |
| --- | --- |

3.1

Šiuo metu nuolat plečiasi Europos Sąjungoje atliekamų jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų sritis ir šių tyrimų vaidmuo didėja, todėl būtina užtikrinti jų integraciją ir koordinavimą.

| 3.2 | Komunikate pateiktas požiūris yra svarbi galimybė vystyti Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinius tyrimus, ypač tai lemia:






  — | geresnis jūrų ir jūrininkystės moksliniams tyrimams skirtų finansinių išteklių naudojimas, |
| --- | --- | --- |

3.2

Komunikate pateiktas požiūris yra svarbi galimybė vystyti Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinius tyrimus, ypač tai lemia:

—

geresnis jūrų ir jūrininkystės moksliniams tyrimams skirtų finansinių išteklių naudojimas,

| — | mokslinių tyrimų kaip bendro žinių ir gebėjimų šaltinio tarptautinio aspekto stiprinimas, |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų kaip bendro žinių ir gebėjimų šaltinio tarptautinio aspekto stiprinimas,

| — | didesnis dėmesys ekologijai ir inovacijoms, |
| --- | --- |

—

didesnis dėmesys ekologijai ir inovacijoms,

| — | įvairių mokslinių tyrimų sričių integracija. |
| --- | --- |

—

įvairių mokslinių tyrimų sričių integracija.

| 3.3 | Komunikate pateikta veikiančių Europos mokslinių tyrimų institutų, tyrinėjančių jūrų ir jūrininkystės klausimus, glaudesnių ryšių idėja, kad būtų sukurtas Europos jūrų ir vandenynų mokslinių tyrimų institutų tinklas, yra svarbus postūmis imtis tolesnių bendrų Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų ir gali būti laikoma svarbiu žingsniu kuriant ES jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų sektoriaus pajėgumus. |
| --- | --- |

3.3

Komunikate pateikta veikiančių Europos mokslinių tyrimų institutų, tyrinėjančių jūrų ir jūrininkystės klausimus, glaudesnių ryšių idėja, kad būtų sukurtas Europos jūrų ir vandenynų mokslinių tyrimų institutų tinklas, yra svarbus postūmis imtis tolesnių bendrų Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų ir gali būti laikoma svarbiu žingsniu kuriant ES jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų sektoriaus pajėgumus.

kuriant

pajėgumus

| 3.4 | Komunikate atsižvelgiama į mokslinių tyrimų platformų, pavyzdžiui, ESFRI (10) arba Europos paramos koncepciją užtikrinant jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų pasaulinę dimensiją veiklą; jos gali padėti siekti ES integruotos jūrų politikos tikslų. |
| --- | --- |

3.4

Komunikate atsižvelgiama į mokslinių tyrimų platformų, pavyzdžiui, ESFRI (10) arba Europos paramos koncepciją užtikrinant jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų pasaulinę dimensiją veiklą; jos gali padėti siekti ES integruotos jūrų politikos tikslų.

10

| 3.4.1 | Komitetas remia ESFRI iniciatyvą, kuri suteikia didelę galimybę visos Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų bendruomenei. ESFRI veikla taip pat būtų naudinga plačiam interesų grupių ratui, tarp jų pramonei bei mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), taip pat regionų mokslininkų bendruomenėms. MVĮ galimybės naudotis bendra mokslinių tyrimų infrastruktūra taip pat yra labai svarbus klausimas. |
| --- | --- |

3.4.1

Komitetas remia ESFRI iniciatyvą, kuri suteikia didelę galimybę visos Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų bendruomenei. ESFRI veikla taip pat būtų naudinga plačiam interesų grupių ratui, tarp jų pramonei bei mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), taip pat regionų mokslininkų bendruomenėms. MVĮ galimybės naudotis bendra mokslinių tyrimų infrastruktūra taip pat yra labai svarbus klausimas.

| 3.4.2 | Be to, nepaprastai svarbu užtikrinti glaudų bendradarbiavimą tarp mokslininkų ir jūrų bei jūrinių išteklių naudotojų, taip pat tarp jūrų aplinkos apsaugos srityje dirbančių mokslininkų ir institucijų ir nevyriausybinių organizacijų. |
| --- | --- |

3.4.2

Be to, nepaprastai svarbu užtikrinti glaudų bendradarbiavimą tarp mokslininkų ir jūrų bei jūrinių išteklių naudotojų, taip pat tarp jūrų aplinkos apsaugos srityje dirbančių mokslininkų ir institucijų ir nevyriausybinių organizacijų.

| 3.5 | Kalbant apie komunikate siūlomą tradicinių jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų disciplinų integraciją, įgyvendinant dokumente aprašytą strategiją reikia remtis ES valstybių bendradarbiavimo išvadomis, padarytomis įgyvendinant tokias mokslinių tyrimų koordinavimui skirtas schemas kaip ERA-NET ar ERA-NET+. Šiose išvadose pateikta informacija apie bendrus Europos Sąjungos mokslinių tyrimų prioritetus tose mokslinių tyrimų srityse, kuriose valstybės narės pasirengusios stiprinti bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

3.5

Kalbant apie komunikate siūlomą tradicinių jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų disciplinų integraciją, įgyvendinant dokumente aprašytą strategiją reikia remtis ES valstybių bendradarbiavimo išvadomis, padarytomis įgyvendinant tokias mokslinių tyrimų koordinavimui skirtas schemas kaip ERA-NET ar ERA-NET+. Šiose išvadose pateikta informacija apie bendrus Europos Sąjungos mokslinių tyrimų prioritetus tose mokslinių tyrimų srityse, kuriose valstybės narės pasirengusios stiprinti bendradarbiavimą.

integraciją

| 3.5.1 | Jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų iniciatyvos, kurioje aktyviai dalyvauja visos Europos jūrų baseino valstybės, pavyzdys yra Europos ekonominių interesų grupė, kuri, remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties 169 straipsniu, siekia įgyvendinti bendrą Baltijos jūros mokslinių tyrimų programą (Bonus). |
| --- | --- |

3.5.1

Jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų iniciatyvos, kurioje aktyviai dalyvauja visos Europos jūrų baseino valstybės, pavyzdys yra Europos ekonominių interesų grupė, kuri, remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties 169 straipsniu, siekia įgyvendinti bendrą Baltijos jūros mokslinių tyrimų programą (Bonus).

| 3.5.2 | Periferinių pajūrio regionų konferencijos (CPMR) (11) nuomone, derėtų užtikrinti veiksmingą koordinavimą tarp iniciatyvų, kuriomis siekiama integruoti mokslinius tyrimus, pavyzdžiui, kuriant kompetencijos polių tinklą, taip pat įgyvendinant iniciatyvas, kad būtų integruotos mokslinių tyrimų finansavimo programos, pavyzdžiui, taikant ERA-NET schemas ir panašias priemones. |
| --- | --- |

3.5.2

Periferinių pajūrio regionų konferencijos (CPMR) (11) nuomone, derėtų užtikrinti veiksmingą koordinavimą tarp iniciatyvų, kuriomis siekiama integruoti mokslinius tyrimus, pavyzdžiui, kuriant kompetencijos polių tinklą, taip pat įgyvendinant iniciatyvas, kad būtų integruotos mokslinių tyrimų finansavimo programos, pavyzdžiui, taikant ERA-NET schemas ir panašias priemones.

11

| 3.5.3 | Jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų integracija ir koordinavimas turi palengvinti prieigą prie duomenų, susijusių su jūros aplinka. Kartu tai padėtų taupyti lėšas, kurios šiuo metu dažnai skiriamos atlikti tuos pačius arba labai panašius tyrimus įvairiuose mokslinių tyrimų centruose. |
| --- | --- |

3.5.3

Jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų integracija ir koordinavimas turi palengvinti prieigą prie duomenų, susijusių su jūros aplinka. Kartu tai padėtų taupyti lėšas, kurios šiuo metu dažnai skiriamos atlikti tuos pačius arba labai panašius tyrimus įvairiuose mokslinių tyrimų centruose.

integracija ir koordinavimas

| 3.6 | Komunikate pateikiamoje jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategijoje didelis dėmesys skiriamas tam, kad pagal 7-ąją bendrąją programą jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų finansavimas būtų naudojamas kaip priemonė, padedanti siekti valstybių narių mokslinių tyrimų sinergijos, ir tam tikrais atvejais leidžianti pasiekti kritinę masę, kad būtų galima įveikti svarbiausius iššūkius, susijusius su keletą temų apimančiais jūrininkystės moksliniais tyrimais. |
| --- | --- |

3.6

Komunikate pateikiamoje jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategijoje didelis dėmesys skiriamas tam, kad pagal 7-ąją bendrąją programą jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų finansavimas būtų naudojamas kaip priemonė, padedanti siekti valstybių narių mokslinių tyrimų sinergijos, ir tam tikrais atvejais leidžianti pasiekti kritinę masę, kad būtų galima įveikti svarbiausius iššūkius, susijusius su keletą temų apimančiais jūrininkystės moksliniais tyrimais.

sinergijos

pasiekti kritinę masę

| 3.6.1 | Atsižvelgiant į pastangas siekti mokslinių tyrimų sinergijos labai svarbu, kad būsimuose moksliniuose tyrimuose, be kitų dalykų, būtų sutelktas dėmesys į tai, kaip sukurti struktūras, užtikrinančias nuolatinę paramą kaupti bei valdyti su jūra susijusius duomenis. |
| --- | --- |

3.6.1

Atsižvelgiant į pastangas siekti mokslinių tyrimų sinergijos labai svarbu, kad būsimuose moksliniuose tyrimuose, be kitų dalykų, būtų sutelktas dėmesys į tai, kaip sukurti struktūras, užtikrinančias nuolatinę paramą kaupti bei valdyti su jūra susijusius duomenis.

| 3.6.2 | Įgyvendinant priemones, kuriomis siekiama įvairių mokslinių tyrimų projektų sinergijos, reikia taikyti regioninius požiūrius. Periferinių pajūrio regionų konferencijos (CPMR) (12) nuomone, regionai pritaria tikslams, kuriais siekiama geriau koordinuoti jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų programas ES, pavyzdžiui, tikslus, kurie įgyvendinami taikant ERA-NET schemas, taip pat ateityje vykdant bendrą programavimą. |
| --- | --- |

3.6.2

Įgyvendinant priemones, kuriomis siekiama įvairių mokslinių tyrimų projektų sinergijos, reikia taikyti regioninius požiūrius. Periferinių pajūrio regionų konferencijos (CPMR) (12) nuomone, regionai pritaria tikslams, kuriais siekiama geriau koordinuoti jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų programas ES, pavyzdžiui, tikslus, kurie įgyvendinami taikant ERA-NET schemas, taip pat ateityje vykdant bendrą programavimą.

12

| 3.6.3 | Tačiau, kaip pabrėžiama CPMR dokumentuose, projektuose, kurie būdavo finansuojami ERA-NET, regionai dalyvaudavo retai. Todėl vertėtų arba sukurti naujas regioninių jūrininkystės mokslinių tyrimų finansavimo koordinavimo sistemas, kurios nepasiekia kritinės masės, būtinos integruoti svarbiausius ERA-NET projektus, arba nustatyti koordinavimo tarp regionų valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų, dalyvaujančių ERA-NET schemoje, sąlygas. Toks koordinavimas taip pat turi būti taikomas konkretiems jūrų baseinams. |
| --- | --- |

3.6.3

Tačiau, kaip pabrėžiama CPMR dokumentuose, projektuose, kurie būdavo finansuojami ERA-NET, regionai dalyvaudavo retai. Todėl vertėtų arba sukurti naujas regioninių jūrininkystės mokslinių tyrimų finansavimo koordinavimo sistemas, kurios nepasiekia kritinės masės, būtinos integruoti svarbiausius ERA-NET projektus, arba nustatyti koordinavimo tarp regionų valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų, dalyvaujančių ERA-NET schemoje, sąlygas. Toks koordinavimas taip pat turi būti taikomas konkretiems jūrų baseinams.

| 3.6.4 | Struktūrinių fondų, Europos bendrosios programos ir kitų finansavimo šaltinių koordinavimas taip pat labai svarbus. Tokį koordinavimą galima pasiekti tik tada, jei naudos gavėjai, pavyzdžiui, mokslininkai ir įmonės, nuosekliai naudos Europos finansavimo šaltinius ir bus nuosekliai planuojami regioniniai fondai, kuriems regioninis sprendimų priėmimo lygmuo yra labai svarbus. |
| --- | --- |

3.6.4

Struktūrinių fondų, Europos bendrosios programos ir kitų finansavimo šaltinių koordinavimas taip pat labai svarbus. Tokį koordinavimą galima pasiekti tik tada, jei naudos gavėjai, pavyzdžiui, mokslininkai ir įmonės, nuosekliai naudos Europos finansavimo šaltinius ir bus nuosekliai planuojami regioniniai fondai, kuriems regioninis sprendimų priėmimo lygmuo yra labai svarbus.

| 3.7 | Komunikate pateikta strategija siūloma sukurti veiksmingą ir novatorišką mokslinių tyrimų valdymo sistemą, numatančią mokslininkų, politinius sprendimus priimančių asmenų ir visuomenės atstovų dalyvavimą. Tai užtikrina bendrą tarpusavio supratimą ir leidžia priimti visapusiška informacija ir patikimomis mokslo žiniomis paremtus sprendimus. |
| --- | --- |

3.7

Komunikate pateikta strategija siūloma sukurti veiksmingą ir novatorišką mokslinių tyrimų valdymo sistemą, numatančią mokslininkų, politinius sprendimus priimančių asmenų ir visuomenės atstovų dalyvavimą. Tai užtikrina bendrą tarpusavio supratimą ir leidžia priimti visapusiška informacija ir patikimomis mokslo žiniomis paremtus sprendimus.

| 3.7.1 | Toks mokslinių tyrimų valdymo požiūris vertintinas teigiamai. Komisijos siūloma galimybė, kad valstybių narių vyriausybės sukurtų naują jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų sistemą ir įtrauktų mokslininkus, pramonės ir valdžios atstovus reikėtų laikyti žingsniu tinkama linkme. |
| --- | --- |

3.7.1

Toks mokslinių tyrimų valdymo požiūris vertintinas teigiamai. Komisijos siūloma galimybė, kad valstybių narių vyriausybės sukurtų naują jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų sistemą ir įtrauktų mokslininkus, pramonės ir valdžios atstovus reikėtų laikyti žingsniu tinkama linkme.

| 3.7.2 | Atsižvelgiant į vaidmenį, kuris tenka jūrų transportą ir jūrų mokslinius tyrimus remiantiems regionams, tiek jie, tiek dažnai teritoriniu lygmeniu veikiančios regioninės ekonomikos ir socialinių reikalų komisijos (tarybos) turi tapti siūlomos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų valdymo sistemos partneriais. |
| --- | --- |

3.7.2

Atsižvelgiant į vaidmenį, kuris tenka jūrų transportą ir jūrų mokslinius tyrimus remiantiems regionams, tiek jie, tiek dažnai teritoriniu lygmeniu veikiančios regioninės ekonomikos ir socialinių reikalų komisijos (tarybos) turi tapti siūlomos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų valdymo sistemos partneriais.

4.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

| 4.1 | Komiteto nuomone, 2 langelyje pateiktas svarbiausių mokslinių tyrimų temų, kurioms reikalingas įvairias temas aprėpiantis požiūris, sąrašas turėtų būti papildytas taip:






  — | įtraukti į svarbiausių sričių sąrašą sociologinius ir kultūros tyrimus apie ES jūrų ir vandenynų pakrančių regionų bendruomenių padėtį ir raidą, |
| --- | --- | --- |

4.1

Komiteto nuomone, 2 langelyje pateiktas svarbiausių mokslinių tyrimų temų, kurioms reikalingas įvairias temas aprėpiantis požiūris, sąrašas turėtų būti papildytas taip:

—

įtraukti į svarbiausių sričių sąrašą sociologinius ir kultūros tyrimus apie ES jūrų ir vandenynų pakrančių regionų bendruomenių padėtį ir raidą,

| — | išplėsti mokslo centrų tinklų mokslinių tyrimų sritį sukuriant bei vystant struktūras, užtikrinančias nuolatinę paramą jūrų duomenims ir jų valdymą (siejant su NATURA 2000 tikslais), tarp jų jūrų ir pakrančių regionų GIS (Geographic Information System) žemėlapių sudarymą; šie žemėlapiai naudingi teritorijų planavimui ir integruotam jūrinių regionų valdymui, |
| --- | --- |

—

išplėsti mokslo centrų tinklų mokslinių tyrimų sritį sukuriant bei vystant struktūras, užtikrinančias nuolatinę paramą jūrų duomenims ir jų valdymą (siejant su NATURA 2000 tikslais), tarp jų jūrų ir pakrančių regionų GIS (Geographic Information System) žemėlapių sudarymą; šie žemėlapiai naudingi teritorijų planavimui ir integruotam jūrinių regionų valdymui,

Geographic Information System

| — | skirti daugiau dėmesio jūrų ir jūrininkystės moksliniams tyrimams už Europos ribų siekiant įgyvendinti ekonomines strategijas, pavyzdžiui, tiriant naujas transporto galimybes ir žaliavų Arkties regione eksploatavimą atsižvelgiant į klimato atšilimą, taip pat žvejybos tyrimus ne Europos teritorijose, kurios svarbios ES reikmėms, |
| --- | --- |

—

skirti daugiau dėmesio jūrų ir jūrininkystės moksliniams tyrimams už Europos ribų siekiant įgyvendinti ekonomines strategijas, pavyzdžiui, tiriant naujas transporto galimybes ir žaliavų Arkties regione eksploatavimą atsižvelgiant į klimato atšilimą, taip pat žvejybos tyrimus ne Europos teritorijose, kurios svarbios ES reikmėms,

| — | svarbu taip pat labiau pabrėžti vandenynų dugno ir jų gelmių tyrimus, tokio pobūdžio projektuose reikėtų bendradarbiauti su ES nepriklausančiomis šalimis; todėl, kalbant apie Arkties regiono tyrinėjimus, reikėtų sudaryti susitarimus su Kanada, Rusija, JAV ir Japonija, |
| --- | --- |

—

svarbu taip pat labiau pabrėžti vandenynų dugno ir jų gelmių tyrimus, tokio pobūdžio projektuose reikėtų bendradarbiauti su ES nepriklausančiomis šalimis; todėl, kalbant apie Arkties regiono tyrinėjimus, reikėtų sudaryti susitarimus su Kanada, Rusija, JAV ir Japonija,

| — | labiau pabrėžti poreikį keistis moksliniais tyrimais naujųjų technologijų, susijusių su jūromis ir vandenynais, srityse, be kita ko, tokiose srityse kaip kasyba Europos jūriniuose regionuose bei investicijos į atsinaujinančią energiją tuose regionuose, |
| --- | --- |

—

labiau pabrėžti poreikį keistis moksliniais tyrimais naujųjų technologijų, susijusių su jūromis ir vandenynais, srityse, be kita ko, tokiose srityse kaip kasyba Europos jūriniuose regionuose bei investicijos į atsinaujinančią energiją tuose regionuose,

| — | dėti pastangas kai kurias siūlomas mokslinių tyrimų sritis susieti su ginkluotųjų pajėgų atliekamais mokslinių tyrimų darbais, |
| --- | --- |

—

dėti pastangas kai kurias siūlomas mokslinių tyrimų sritis susieti su ginkluotųjų pajėgų atliekamais mokslinių tyrimų darbais,

| — | svarbu atsižvelgti į regioninius aspektus atliekant pirmiau minėtą mokslinių tyrimų veiklą. |
| --- | --- |

—

svarbu atsižvelgti į regioninius aspektus atliekant pirmiau minėtą mokslinių tyrimų veiklą.

| 4.2 | Komitetas siūlo Komisijai, kad dokumentuose, kurie bus komunikato tąsa, svarstant programas ir vertinant pažangą, pasiektą kuriant naują mokslinių tyrimų ir stebėsenos infrastruktūrą, tiesiogiai remtis ESFRI parengtu europinio masto naujų mokslinio tyrimo projektų pavyzdžių sąrašu; šie projektai galėtų būti vystomi įgyvendinant 7-ąją bendrąją programą (2007–2013). |
| --- | --- |

4.2

Komitetas siūlo Komisijai, kad dokumentuose, kurie bus komunikato tąsa, svarstant programas ir vertinant pažangą, pasiektą kuriant naują mokslinių tyrimų ir stebėsenos infrastruktūrą, tiesiogiai remtis ESFRI parengtu europinio masto naujų mokslinio tyrimo projektų pavyzdžių sąrašu; šie projektai galėtų būti vystomi įgyvendinant 7-ąją bendrąją programą (2007–2013).

| 4.2.1 | Projektai, susiję su jūrų ir jūrininkystės moksliniais tyrimais:






  — | pakrančių mokslinių tyrimų laivai (ypač Baltijos jūroje), |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Projektai, susiję su jūrų ir jūrininkystės moksliniais tyrimais:

—

pakrančių mokslinių tyrimų laivai (ypač Baltijos jūroje),

| — | mokslinių tyrimų ledlaužis „Aurora Borealis“, |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų ledlaužis „Aurora Borealis“,

| — | Europos tarpdalykinė jūros dugno observatorija (EMSO), |
| --- | --- |

—

Europos tarpdalykinė jūros dugno observatorija (EMSO),

| — | Europos mokslinių tyrimų ir biologinės įvairovės apsaugos infrastruktūra EURO-ARGO (Vandenynų stebėjimo sistema). |
| --- | --- |

—

Europos mokslinių tyrimų ir biologinės įvairovės apsaugos infrastruktūra EURO-ARGO (Vandenynų stebėjimo sistema).

| 4.3 | Komitetas mano, jog ypatingą dėmesį reikia skirti tikslingai paramai, kad būtų statoma daugiau okeanografijos laivų, kurie yra pagrindinis jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų įrankis. |
| --- | --- |

4.3

Komitetas mano, jog ypatingą dėmesį reikia skirti tikslingai paramai, kad būtų statoma daugiau okeanografijos laivų, kurie yra pagrindinis jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų įrankis.

| 4.3.1 | Nors koordinavimas ir moksliniai tyrimai, kuriuos atlieka mokslinių tyrimų centrai, yra labai svarbūs, tačiau norint geriau pažinti toliau nuo pakrantės vykstančius reiškinius, reikalingi okeanografijos laivai, o Europos mokslinių tyrimų laivynas, deja, gana menkas. Norint atlikti sudėtingus ir efektyvius jūrų ir jūrininkystės mokslinius tyrimus, visų pirma reikia turėti tinkamus mokslinių tyrimų laivus. |
| --- | --- |

4.3.1

Nors koordinavimas ir moksliniai tyrimai, kuriuos atlieka mokslinių tyrimų centrai, yra labai svarbūs, tačiau norint geriau pažinti toliau nuo pakrantės vykstančius reiškinius, reikalingi okeanografijos laivai, o Europos mokslinių tyrimų laivynas, deja, gana menkas. Norint atlikti sudėtingus ir efektyvius jūrų ir jūrininkystės mokslinius tyrimus, visų pirma reikia turėti tinkamus mokslinių tyrimų laivus.

| 4.4 | Kalbant apie komunikate aptartus klausimus dėl naujų modelių aukštojo mokslo tikslams tokiose srityse kaip jūros ir vandenynai, EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad ieškant inovacijų švietimo srityje sociologija galėtų būti pavyzdys, kaip siekti studijų sinergijos. Ši universitetinė disciplina apima gamtos, technikos, ekonomikos ir teisės aspektus kalbant apie šiuolaikinį požiūrį į tvarų vystymąsi, todėl dera su šiuolaikiniu požiūriu į jūrų ekonomiką. |
| --- | --- |

4.4

Kalbant apie komunikate aptartus klausimus dėl naujų modelių aukštojo mokslo tikslams tokiose srityse kaip jūros ir vandenynai, EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad ieškant inovacijų švietimo srityje sociologija galėtų būti pavyzdys, kaip siekti studijų sinergijos. Ši universitetinė disciplina apima gamtos, technikos, ekonomikos ir teisės aspektus kalbant apie šiuolaikinį požiūrį į tvarų vystymąsi, todėl dera su šiuolaikiniu požiūriu į jūrų ekonomiką.

| 4.5 | Atsižvelgiant į vieną iš svarbiausių komunikate nurodytų tikslų – siekti sinergijos Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų srityje, EESRK laikosi nuomonės, kad didesnę mokslinių tyrimų integraciją ir kartu didesnę sinergiją galima pasiekti taikant mokslinių tyrimų klausimams integruotą požiūrį. |
| --- | --- |

4.5

Atsižvelgiant į vieną iš svarbiausių komunikate nurodytų tikslų – siekti sinergijos Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų srityje, EESRK laikosi nuomonės, kad didesnę mokslinių tyrimų integraciją ir kartu didesnę sinergiją galima pasiekti taikant mokslinių tyrimų klausimams integruotą požiūrį.

| 4.5.1 | Tokių veiksmų pavyzdys gali būti sinergija paremti pakrančių moksliniai tyrimai, pavyzdžiui, klimato kaitos padarinių srityje (vandenynų lygio kilimas), taip pat geologiniai reiškiniai, rekreacinių galimybių naudojimas ir pan. (būtinas bendradarbiavimas gamtos, technikos, ekonomikos ir teisės srityse). |
| --- | --- |

4.5.1

Tokių veiksmų pavyzdys gali būti sinergija paremti pakrančių moksliniai tyrimai, pavyzdžiui, klimato kaitos padarinių srityje (vandenynų lygio kilimas), taip pat geologiniai reiškiniai, rekreacinių galimybių naudojimas ir pan. (būtinas bendradarbiavimas gamtos, technikos, ekonomikos ir teisės srityse).

| 4.6 | Siekiant sinergijos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų srityse Komitetas mano, kad svarbu sukurti trijų lygių sistemą (organizacinę piramidę) moksliniams tyrimams skirtiems finansams valdyti. Šios struktūros pagrindas būtų trys pagrindinės sritys:






  a) | Baltijos jūros regionas; |
| --- | --- | --- |

4.6

Siekiant sinergijos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų srityse Komitetas mano, kad svarbu sukurti trijų lygių sistemą (organizacinę piramidę) moksliniams tyrimams skirtiems finansams valdyti. Šios struktūros pagrindas būtų trys pagrindinės sritys:

a)

Baltijos jūros regionas;

| b) | Viduržemio ir Juodosios jūros regionas; |
| --- | --- |

b)

Viduržemio ir Juodosios jūros regionas;

| c) | Rytų ir Vidurio Atlanto vandenyno ir Šiaurės jūros regionas; |
| --- | --- |

c)

Rytų ir Vidurio Atlanto vandenyno ir Šiaurės jūros regionas;

| d) | Arkties vandenyno regionas. |
| --- | --- |

d)

Arkties vandenyno regionas.

| 4.6.1 | Remiantis šių keturių pagrindinių regionų mokslinių tyrimų patirtimi ir mokslinių tyrimų infrastruktūra turi būti sukurtas teritorinis (pvz., regioninis arba tarpregioninis) struktūros valdymo centras, siekiant koordinuoti veiksmus keičiantis informacija ir kuriant tarpdalykines mokslinių tyrimų užduotis, apimančias šalia keturių pirmiau minėtų regionų esančias arba su jais besiribojančias teritorijas. |
| --- | --- |

4.6.1

Remiantis šių keturių pagrindinių regionų mokslinių tyrimų patirtimi ir mokslinių tyrimų infrastruktūra turi būti sukurtas teritorinis (pvz., regioninis arba tarpregioninis) struktūros valdymo centras, siekiant koordinuoti veiksmus keičiantis informacija ir kuriant tarpdalykines mokslinių tyrimų užduotis, apimančias šalia keturių pirmiau minėtų regionų esančias arba su jais besiribojančias teritorijas.

| 4.6.2 | Šios organizacinės struktūros viršūnė būtų Europos mokslinių tyrimų erdvės centrinė koordinavimo sistema, kuri būtų ir informacinis mokslinių tyrimų finansavimo centras. |
| --- | --- |

4.6.2

Šios organizacinės struktūros viršūnė būtų Europos mokslinių tyrimų erdvės centrinė koordinavimo sistema, kuri būtų ir informacinis mokslinių tyrimų finansavimo centras.

| 4.7 | Būtinybė taikyti regioninį požiūrį kyla dėl pavienių jūros baseinų labai specifinių gamtinių ir aplinkos ypatumų. Prie jų priskirtini juose vykstantys reiškiniai ir procesai, turintys daug bendrų bruožų visai jūros aplinkai, tačiau jų pobūdis ir raida skiriasi. Tokia padėtis yra, pavyzdžiui, lyginant Baltijos jūros baseine vykstančius procesus su procesais, vykstančiais šiltose jūrose: Viduržemio ir Juodojoje arba Atlanto vandenyno pakrantėse, kurioms būdingi potvyniai ir atoslūgiai. |
| --- | --- |

4.7

Būtinybė taikyti regioninį požiūrį kyla dėl pavienių jūros baseinų labai specifinių gamtinių ir aplinkos ypatumų. Prie jų priskirtini juose vykstantys reiškiniai ir procesai, turintys daug bendrų bruožų visai jūros aplinkai, tačiau jų pobūdis ir raida skiriasi. Tokia padėtis yra, pavyzdžiui, lyginant Baltijos jūros baseine vykstančius procesus su procesais, vykstančiais šiltose jūrose: Viduržemio ir Juodojoje arba Atlanto vandenyno pakrantėse, kurioms būdingi potvyniai ir atoslūgiai.

| 4.8 | Šiuose specifiniuose regionuose (teritorijose) būtina skubiai kurti, remiantis esama infrastruktūra, savotiškas asociacijas, pavyzdžiui, Baltijos jūros mokslinių tyrimų stotį, Baltijos jūros mokslinių tyrimų laivų asociaciją, Baltijos jūros mokslinių tyrimų institutų asociaciją ir Baltijos jūros aukštųjų mokyklų asociaciją. |
| --- | --- |

4.8

Šiuose specifiniuose regionuose (teritorijose) būtina skubiai kurti, remiantis esama infrastruktūra, savotiškas asociacijas, pavyzdžiui, Baltijos jūros mokslinių tyrimų stotį, Baltijos jūros mokslinių tyrimų laivų asociaciją, Baltijos jūros mokslinių tyrimų institutų asociaciją ir Baltijos jūros aukštųjų mokyklų asociaciją.

| 4.8.1 | Tokių asociacijų uždavinys turi būti keitimasis informacija apie įgyvendintus mokslinių tyrimų ir švietimo tikslus, taip pat bendrus, suderintus mokslinių tyrimų ir švietimo projektus. |
| --- | --- |

4.8.1

Tokių asociacijų uždavinys turi būti keitimasis informacija apie įgyvendintus mokslinių tyrimų ir švietimo tikslus, taip pat bendrus, suderintus mokslinių tyrimų ir švietimo projektus.

| 4.9 | Svarbi jūros ir jūrininkystės mokslinių tyrimų sritis, kurioje jau pasiektas akivaizdus sinergijos efektas, yra eutrofikacijos ir jos padarinių tyrimai. Stebint šį reiškinį pasauliniu mastu, tam tikros jo priežastys ir padariniai gali būti skirtingi kiekvienoje iš siūlomų teritorijų (regionų), tai patvirtina regioninio požiūrio būtinybę. Kita vertus, tiriant šio reiškinio priežastis, mokslinių tyrimų metodus, poveikio, ypač ekonominio, analizę, ar epidemiologinius bei medicininius aspektus, sinergijos galimybė yra akivaizdi. |
| --- | --- |

4.9

Svarbi jūros ir jūrininkystės mokslinių tyrimų sritis, kurioje jau pasiektas akivaizdus sinergijos efektas, yra eutrofikacijos ir jos padarinių tyrimai. Stebint šį reiškinį pasauliniu mastu, tam tikros jo priežastys ir padariniai gali būti skirtingi kiekvienoje iš siūlomų teritorijų (regionų), tai patvirtina regioninio požiūrio būtinybę. Kita vertus, tiriant šio reiškinio priežastis, mokslinių tyrimų metodus, poveikio, ypač ekonominio, analizę, ar epidemiologinius bei medicininius aspektus, sinergijos galimybė yra akivaizdi.

2009 m. birželio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Angl. feed-back (grįžtamasis ryšys).

1

feed-back

(2)  Periferinių pajūrio regionų konferencijos (CPMR) duomenimis, 20 proc. mokslinių jūrų tyrimų atliekama regionuose.

2

(3)  SEC(2007) 1278.

3

(4)  COM(2007) 575.

4

(5)  Galway deklaracija: http://www.eurocean2004.com/pdf/galway_declaration.pdf

5

(6)  Aberdyno deklaracija: http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/pdf/Aberdeen_Declaration_final_2007.pdf

6

(7)  COM(2007) 161.

7

(8)  2008 m. gegužės 30 d. Tarybos išvados dėl Liublianos proceso pradžios: visiško Europos mokslinių tyrimų erdvės įgyvendinimo link.

8

(9)  EESRK nuomonės, kuriose raginama skirti daugiau lėšų jūrų ir jūrininkystės moksliniams tyrimams (OL C 318, 2006 12 23, p. 117–121), OL C 224, 2008 8 30, p. 77–80).

9

(10)  Europos strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo (ESFRI).

10

(11)  Periferinių pajūrio regionų konferencija (CPMR), Jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų darbo dokumentas, 2008 m. lapkritis.

11

(12)  Žr. 11 išnašą.

12

---

| 16.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/51

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl žaliosios knygos „Siekiant saugaus, tausojančio ir konkurencingo Europos energetikos tinklo“

COM(2008) 782 galutinis/2

2009/C 306/12

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. lapkričio 13 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Žaliosios knygos Siekiant saugaus, tausojančio ir konkurencingo Europos energetikos tinklo“

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. gegužės 20 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Laure BATUT.

454-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11 d. (birželio 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 124 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 4 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

Atsakydamas į Europos Komisijos žaliojoje knygoje pateiktus klausimus EESRK pareiškia nuomonę:

Tinklų politikos klausimu

Tinklų politikos klausimu

| 1.1 | Dėl kliūčių ir veiksmų lygio: Vykdant suderintas ir demokratiškai kontroliuojamas procedūras padidėtų tarptautinių santykių, ES pasirinktų sprendimų, rinkų, kainų nustatymo ir operatorių (reguliavimo institucijų ir perdavimo sistemų operatorių) pelno skaidrumas. Būtina atkreipti dėmesį į vietinių gyventojų ir naudotojų nuomonę. |
| --- | --- |

1.1

Dėl kliūčių ir veiksmų lygio: Vykdant suderintas ir demokratiškai kontroliuojamas procedūras padidėtų tarptautinių santykių, ES pasirinktų sprendimų, rinkų, kainų nustatymo ir operatorių (reguliavimo institucijų ir perdavimo sistemų operatorių) pelno skaidrumas. Būtina atkreipti dėmesį į vietinių gyventojų ir naudotojų nuomonę.

Dėl kliūčių ir veiksmų lygio:

| 1.2 | Dėl ginčų: valstybės narės turi ir toliau laisvai rinktis energijos rūšis. Europos Komisija gali atlikti koordinatorės vaidmenį, atsižvelgdama į piliečių keliamus energijos tiekimo ir teritorijos planavimo reikalavimus. Turi būti patikslintas perdavimo sistemų operatorių tinklo (ENTSO-E) ir reguliavimo agentūros (ACRE) (1) vaidmuo bei jų sprendimų teisinė galia ir galimybė jais remtis. |
| --- | --- |

1.2

Dėl ginčų: valstybės narės turi ir toliau laisvai rinktis energijos rūšis. Europos Komisija gali atlikti koordinatorės vaidmenį, atsižvelgdama į piliečių keliamus energijos tiekimo ir teritorijos planavimo reikalavimus. Turi būti patikslintas perdavimo sistemų operatorių tinklo (ENTSO-E) ir reguliavimo agentūros (ACRE) (1) vaidmuo bei jų sprendimų teisinė galia ir galimybė jais remtis.

Dėl ginčų:

1

| 1.3 | Dėl mokslinių tyrimų ir demonstravimo veiklos: moksliniams tyrimams ir demonstravimui skiriamo finansavimo dalis turi būti įvertinta ir gali būti tik padidinta. Jie padeda užtikrinti tinklų veiksmingumą, ilgaamžiškumą ir tvarumą ir efektyviai vartoti energiją, o tai leidžia išsilaisvinti iš priklausomybės gniaužtų ir sudaro sąlygas ES įdiegti naują energetikos modelį. |
| --- | --- |

1.3

Dėl mokslinių tyrimų ir demonstravimo veiklos: moksliniams tyrimams ir demonstravimui skiriamo finansavimo dalis turi būti įvertinta ir gali būti tik padidinta. Jie padeda užtikrinti tinklų veiksmingumą, ilgaamžiškumą ir tvarumą ir efektyviai vartoti energiją, o tai leidžia išsilaisvinti iš priklausomybės gniaužtų ir sudaro sąlygas ES įdiegti naują energetikos modelį.

Dėl mokslinių tyrimų ir demonstravimo veiklos:

| 1.4 | Dėl svarbiausios veiklos: niekada nepamirštant galutinio vartotojo interesų, būtina užbaigti tinklų kūrimą, nustatyti bendras strategines gaires ir rinkos reguliavimo taisykles, rasti ir ištaisyti trūkumus, kad visoje Europos Sąjungoje būtų užtikrintas energijos tiekimas, jos perdavimo ir kaupimo saugumas, aiškiai apibrėžtos kompetencijos sritys ir atsakomybė. Viešasis interesas užtikrinama gerais tinklais, kokybiškomis paslaugomis ir visomis priemonėmis, padedančiomis už prieinamą kainą užtikrinti jų universalumą, saugumą ir tęstinumą. |
| --- | --- |

1.4

Dėl svarbiausios veiklos: niekada nepamirštant galutinio vartotojo interesų, būtina užbaigti tinklų kūrimą, nustatyti bendras strategines gaires ir rinkos reguliavimo taisykles, rasti ir ištaisyti trūkumus, kad visoje Europos Sąjungoje būtų užtikrintas energijos tiekimas, jos perdavimo ir kaupimo saugumas, aiškiai apibrėžtos kompetencijos sritys ir atsakomybė. Viešasis interesas užtikrinama gerais tinklais, kokybiškomis paslaugomis ir visomis priemonėmis, padedančiomis už prieinamą kainą užtikrinti jų universalumą, saugumą ir tęstinumą.

Dėl svarbiausios veiklos:

| 1.5 | Dėl santykių su trečiosiomis šalimis: EESRK norėtų, kad Europos Sąjunga energetikos ir energijos perdavimo tinklų klausimu tarptautinėje arenoje laikytųsi vieningos pozicijos ir šias sritis laikytų neatskiriamu savo diplomatijos (Europos kaimynystės politikos) elementu. Jo nuomone, tranzito šalims ES galėtų pasiūlyti tam tikrus šio proceso reguliavimo standartus.
  Naudinga plėtoti dialogą su Turkija. Būtina gerai įvertinti investicijų riziką laukiamos naudos požiūriu, taip pat įvertinti, ar užtikrinamos vietos darbuotojų teisės ir kokios yra energetikos veiklos ir vystymosi politikos sąsajos. Komiteto nuomone, energetika, transportas ir aplinka neatskiriamai susiję tarpusavyje. |
| --- | --- |

1.5

Dėl santykių su trečiosiomis šalimis: EESRK norėtų, kad Europos Sąjunga energetikos ir energijos perdavimo tinklų klausimu tarptautinėje arenoje laikytųsi vieningos pozicijos ir šias sritis laikytų neatskiriamu savo diplomatijos (Europos kaimynystės politikos) elementu. Jo nuomone, tranzito šalims ES galėtų pasiūlyti tam tikrus šio proceso reguliavimo standartus.

Dėl santykių su trečiosiomis šalimis:

Naudinga plėtoti dialogą su Turkija. Būtina gerai įvertinti investicijų riziką laukiamos naudos požiūriu, taip pat įvertinti, ar užtikrinamos vietos darbuotojų teisės ir kokios yra energetikos veiklos ir vystymosi politikos sąsajos. Komiteto nuomone, energetika, transportas ir aplinka neatskiriamai susiję tarpusavyje.

TEN-E klausimu

TEN-E klausimu

| 1.6 | Dėl požiūrio, paramos ir investicijų: tik Europos Sąjunga gali turėti visos teritorijos aprūpinimo energija viziją ir imtis veiksmų tarpvalstybiniu lygiu. Pasitelkdama diplomatiją, ji gali spręsti vietoje kylančių pavojų klausimą ir riboti kitų galingų valstybių įtakos sritis. Komisija privalo patikslinti, ar ji kalba apie infrastruktūras ar apie tiekimą. Infrastruktūrai TEN-E tinklai yra būtinai reikalingi. Sprendimai dėl jų turi būti priimami vykstant viešam sprendimų priėmimo procesui ir jiems iš ES biudžeto turi būti skiriamas konkretus tinkamo lygio finansavimas. Į šiems tinklams skirtos Bendrijos pagalbos amortizacija neturėtų vykti vartotojų kainų sąskaita. Operatorių biudžetai turi būti visiškai skaidrūs. Turėtų būti plečiamos galimybės investuotojams turėti Bendrijos garantijas, o operatoriams – gauti paskolas. Europos Sąjunga turi sukurti naują viešojo investicijų valdymo būdą. |
| --- | --- |

1.6

Dėl požiūrio, paramos ir investicijų: tik Europos Sąjunga gali turėti visos teritorijos aprūpinimo energija viziją ir imtis veiksmų tarpvalstybiniu lygiu. Pasitelkdama diplomatiją, ji gali spręsti vietoje kylančių pavojų klausimą ir riboti kitų galingų valstybių įtakos sritis. Komisija privalo patikslinti, ar ji kalba apie infrastruktūras ar apie tiekimą. Infrastruktūrai TEN-E tinklai yra būtinai reikalingi. Sprendimai dėl jų turi būti priimami vykstant viešam sprendimų priėmimo procesui ir jiems iš ES biudžeto turi būti skiriamas konkretus tinkamo lygio finansavimas. Į šiems tinklams skirtos Bendrijos pagalbos amortizacija neturėtų vykti vartotojų kainų sąskaita. Operatorių biudžetai turi būti visiškai skaidrūs. Turėtų būti plečiamos galimybės investuotojams turėti Bendrijos garantijas, o operatoriams – gauti paskolas. Europos Sąjunga turi sukurti naują viešojo investicijų valdymo būdą.

Dėl požiūrio, paramos ir investicijų:

| 1.7 | Dėl gairių persvarstymo: EESRK norėtų, kad infrastruktūrų veiksmingumas būtų gerinamas pasitelkiant mokslinius tyrimus ir padedant piliečiams suprasti iškilusius uždavinius, todėl siūlo: 1) inicijuoti tikrą socialinį dialogą ir sektorių dialogą ir 2) ištirti Europos visuotinės svarbos paslaugos energijos tiekimo piliečiams srityje poreikį ir jos užtikrinimo galimybes (2). |
| --- | --- |

1.7

Dėl gairių persvarstymo: EESRK norėtų, kad infrastruktūrų veiksmingumas būtų gerinamas pasitelkiant mokslinius tyrimus ir padedant piliečiams suprasti iškilusius uždavinius, todėl siūlo: 1) inicijuoti tikrą socialinį dialogą ir sektorių dialogą ir 2) ištirti Europos visuotinės svarbos paslaugos energijos tiekimo piliečiams srityje poreikį ir jos užtikrinimo galimybes (2).

Dėl gairių persvarstymo:

2

| 1.8 | Dėl TEN-E tinklų išplėtimo: pritaria jų sujungimui su naftos pramonės infrastruktūromis, numatant, po esamų struktūrų inventorizacijos, teikti Bendrijos paramą nuostolingoms naftos bendrovėms. Nepritaria pasiūlymui dėl CO2. EESRK nuomone, TEN-E naudojimo srities išplėsti, įtraukiant CO2 surinkimą, nereikia, kol nebus nustatyta, kad CO2 gabenti tinklais tikslinga ir nepavojinga. Būtina vieša plataus masto diskusija dėl konkrečių pasiūlymų, kurių nėra svarstomame tekste. |
| --- | --- |

1.8

Dėl TEN-E tinklų išplėtimo: pritaria jų sujungimui su naftos pramonės infrastruktūromis, numatant, po esamų struktūrų inventorizacijos, teikti Bendrijos paramą nuostolingoms naftos bendrovėms. Nepritaria pasiūlymui dėl CO2. EESRK nuomone, TEN-E naudojimo srities išplėsti, įtraukiant CO2 surinkimą, nereikia, kol nebus nustatyta, kad CO2 gabenti tinklais tikslinga ir nepavojinga. Būtina vieša plataus masto diskusija dėl konkrečių pasiūlymų, kurių nėra svarstomame tekste.

Dėl TEN-E tinklų išplėtimo:

2

2

2

| 1.9 | Dėl naujų prioritetinių projektų: pabrėžti jungčių trūkumo klausimą yra teigiamas žingsnis; EESRK pritaria idėjai sujungti tinklą su atsinaujinančiais energijos šaltiniais, pavyzdžiui, su prie Baltijos ir Šiaurės jūrų esančiais vėjo jėgainių parkais. Planuojant projektus 2050 m. reikėtų taip pat numatyti prie tinklo prijungti kitus numatomus eksploatuoti energijos šaltinius (jūrų povandeninės energijos ir pan.). |
| --- | --- |

1.9

Dėl naujų prioritetinių projektų: pabrėžti jungčių trūkumo klausimą yra teigiamas žingsnis; EESRK pritaria idėjai sujungti tinklą su atsinaujinančiais energijos šaltiniais, pavyzdžiui, su prie Baltijos ir Šiaurės jūrų esančiais vėjo jėgainių parkais. Planuojant projektus 2050 m. reikėtų taip pat numatyti prie tinklo prijungti kitus numatomus eksploatuoti energijos šaltinius (jūrų povandeninės energijos ir pan.).

Dėl naujų prioritetinių projektų:

| 1.10 | Dėl energijos tiekimo saugumo ir solidarumo: piliečiai į programą dėmesį atkreips, jei apie ją bus tinkamai informuojama ir jei jos rezultatai atsispindės mažmeninėje energijos kainoje. Žaliojoje knygoje aiškiai nenurodyta, kokiomis priemonėmis bus siekiama valstybių narių solidarumo. Joje numatoma, kad visos valstybės narės prisidės užtikrinant energijos perdavimą Europos Sąjungoje ir kaups strategines atsargas, kuriomis prireikus skubios pagalbos leis pasinaudoti kitoms valstybėms narėms. Valstybės narės kartu su Europos Sąjunga turėtų ginti savo solidarumą energetikos srityje pasaulio mastu, o Sąjungoje laikytis viešojo intereso principo. |
| --- | --- |

1.10

Dėl energijos tiekimo saugumo ir solidarumo: piliečiai į programą dėmesį atkreips, jei apie ją bus tinkamai informuojama ir jei jos rezultatai atsispindės mažmeninėje energijos kainoje. Žaliojoje knygoje aiškiai nenurodyta, kokiomis priemonėmis bus siekiama valstybių narių solidarumo. Joje numatoma, kad visos valstybės narės prisidės užtikrinant energijos perdavimą Europos Sąjungoje ir kaups strategines atsargas, kuriomis prireikus skubios pagalbos leis pasinaudoti kitoms valstybėms narėms. Valstybės narės kartu su Europos Sąjunga turėtų ginti savo solidarumą energetikos srityje pasaulio mastu, o Sąjungoje laikytis viešojo intereso principo.

Dėl energijos tiekimo saugumo ir solidarumo:

| 1.11 | Dėl papildomų priemonių tvariai infrastruktūrai užtikrinti: manoma, kad energetinį tvarumą gali užtikrinti atsinaujinančių energijos šaltinių tarpusavio jungtys, tačiau tai dar neįgyvendinta. Turi būti imtasi elektros tinklų modernizavimo sprendžiant tinklo nuostolių, dažnio, įtampos, valstybių narių kodų suderinimo problemas ir pagerinta dujų tinklų saugyklų talpa bei jų saugumas. |
| --- | --- |

1.11

Dėl papildomų priemonių tvariai infrastruktūrai užtikrinti: manoma, kad energetinį tvarumą gali užtikrinti atsinaujinančių energijos šaltinių tarpusavio jungtys, tačiau tai dar neįgyvendinta. Turi būti imtasi elektros tinklų modernizavimo sprendžiant tinklo nuostolių, dažnio, įtampos, valstybių narių kodų suderinimo problemas ir pagerinta dujų tinklų saugyklų talpa bei jų saugumas.

Dėl papildomų priemonių tvariai infrastruktūrai užtikrinti:

Be to

Be to

| 1.12 | TEN-E tinklams reikalinga nuolatinė aukšto lygio priežiūra, kuriai užtikrinti būtini labai kvalifikuoti darbuotojai. EESRK nuomone, vadovaujantis Lisabonos strategija bei Tvaraus vystymosi strategija, būtina atsižvelgti į socialinį aspektą, kuriam šioje žaliojoje knygoje neskirta dėmesio. Jis mano, kad Europos tinklų specialistų kvalifikacija turi būti nuolat keliama, kad Europoje būtų išsaugota profesinė patirtis ir darbo vietos. Jis ragina sukurti Europos patariamąjį komitetą energijos ir klimato kaitos klausimais. |
| --- | --- |

1.12

TEN-E tinklams reikalinga nuolatinė aukšto lygio priežiūra, kuriai užtikrinti būtini labai kvalifikuoti darbuotojai. EESRK nuomone, vadovaujantis Lisabonos strategija bei Tvaraus vystymosi strategija, būtina atsižvelgti į socialinį aspektą, kuriam šioje žaliojoje knygoje neskirta dėmesio. Jis mano, kad Europos tinklų specialistų kvalifikacija turi būti nuolat keliama, kad Europoje būtų išsaugota profesinė patirtis ir darbo vietos. Jis ragina sukurti Europos patariamąjį komitetą energijos ir klimato kaitos klausimais.

| 1.13 | EESRK pasisako už specialaus Europos fondo, piliečiams užtikrinančio konkretų ES solidarumą, sukūrimą. Įgyvendinant kompleksinę Europos energetikos politiką, neišvengiamai turi būti parengti Bendrijos bendrovių atsakomybės piliečių atžvilgiu teisės aktai. Turėtų būtų taikoma Energijos vartotojų chartija. |
| --- | --- |

1.13

EESRK pasisako už specialaus Europos fondo, piliečiams užtikrinančio konkretų ES solidarumą, sukūrimą. Įgyvendinant kompleksinę Europos energetikos politiką, neišvengiamai turi būti parengti Bendrijos bendrovių atsakomybės piliečių atžvilgiu teisės aktai. Turėtų būtų taikoma Energijos vartotojų chartija.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | Europos Komisijos nuomone, dabartinė Europos Sąjungos energetikos tinklų būklė jai neleidžia pasiekti nei iškeltų energetikos politikos tikslų (tvari, konkurencinga ir saugi energija), nei klimato apsaugos tikslų „20–20–20“. Todėl programa TEN-E ir tinklų politika turi būti atnaujintos. Žaliojoje knygoje kalbama apie TEN-E programos gairių ir jos finansavimo priemonių persvarstymą. |
| --- | --- |

2.1

Europos Komisijos nuomone, dabartinė Europos Sąjungos energetikos tinklų būklė jai neleidžia pasiekti nei iškeltų energetikos politikos tikslų (tvari, konkurencinga ir saugi energija), nei klimato apsaugos tikslų „20–20–20“. Todėl programa TEN-E ir tinklų politika turi būti atnaujintos. Žaliojoje knygoje kalbama apie TEN-E programos gairių ir jos finansavimo priemonių persvarstymą.

| 2.2 | Neseniai padėtis tapo įtempta: nauja dujų krizė Rytuose, naujas konfliktas Artimuosiuose Rytuose ir pasaulio finansų krizė gali stabdyti TEN-E užbaigimo veiklą. |
| --- | --- |

2.2

Neseniai padėtis tapo įtempta: nauja dujų krizė Rytuose, naujas konfliktas Artimuosiuose Rytuose ir pasaulio finansų krizė gali stabdyti TEN-E užbaigimo veiklą.

3.   Žaliosios knygos santrauka

Žaliosios knygos santrauka

| 3.1 | Europos Sąjunga savo infrastruktūros politiką plėtotų 6 regioninėmis kryptimis: Baltijos jūros šalių tinklų sujungimas, pietrytinis dujų koridorius, Viduržemio jūros žiedas, Europos Sąjungos vidurio ir pietryčių tinklų sujungimas, veiksmų planas dėl suskystintų gamtinių dujų (SGD), vėjo jėgainių parko plėtra ES šiaurėje, TEN-E tinklų užbaigimas ir rinkos integracija. |
| --- | --- |

3.1

Europos Sąjunga savo infrastruktūros politiką plėtotų 6 regioninėmis kryptimis: Baltijos jūros šalių tinklų sujungimas, pietrytinis dujų koridorius, Viduržemio jūros žiedas, Europos Sąjungos vidurio ir pietryčių tinklų sujungimas, veiksmų planas dėl suskystintų gamtinių dujų (SGD), vėjo jėgainių parko plėtra ES šiaurėje, TEN-E tinklų užbaigimas ir rinkos integracija.

| 3.2 | Europos Sąjunga galėtų numatyti:






  — | plėtoti tinklų politiką, įskaitant importavimui skirtus tinklus, |
| --- | --- | --- |

3.2

Europos Sąjunga galėtų numatyti:

—

plėtoti tinklų politiką, įskaitant importavimui skirtus tinklus,

| — | didinti tiekimo saugumą ir valstybių narių solidarumą visų pirma įgyvendinant infrastruktūrų, užtikrinančių realaus Europos energetikos tinklo sukūrimą, projektus, |
| --- | --- |

—

didinti tiekimo saugumą ir valstybių narių solidarumą visų pirma įgyvendinant infrastruktūrų, užtikrinančių realaus Europos energetikos tinklo sukūrimą, projektus,

| — | vykdyti visiems naudingus bendro pobūdžio tyrimus kartu remiant specifinius projektus, |
| --- | --- |

—

vykdyti visiems naudingus bendro pobūdžio tyrimus kartu remiant specifinius projektus,

| — | sujungti naujus energijos šaltinius ir užtikrinti, kad naujose tinklo technologijose būtų numatyta galimybė visiškai neišskirti anglies dioksido dujų, |
| --- | --- |

—

sujungti naujus energijos šaltinius ir užtikrinti, kad naujose tinklo technologijose būtų numatyta galimybė visiškai neišskirti anglies dioksido dujų,

| — | skatinti privatų finansavimą, kurti naują finansavimo priemonę, |
| --- | --- |

—

skatinti privatų finansavimą, kurti naują finansavimo priemonę,

| — | pagalbą teikti su sąlyga, kad nacionaliniai strateginiai planai sutaps su Europos prioritetiniais projektais, |
| --- | --- |

—

pagalbą teikti su sąlyga, kad nacionaliniai strateginiai planai sutaps su Europos prioritetiniais projektais,

| — | pritarti valstybės įsikišimui tais atvejais, kai rinka nepatenkina poreikių, |
| --- | --- |

—

pritarti valstybės įsikišimui tais atvejais, kai rinka nepatenkina poreikių,

| — | visose srityse paspartinti administracines procedūras. |
| --- | --- |

—

visose srityse paspartinti administracines procedūras.

| 3.3 | Svarstomoje žaliojoje knygoje išreikštas pageidavimas skatinti piliečių supratingumą ir solidarumą, kad būtų įgyvendinti 2020 m. tikslai. |
| --- | --- |

3.3

Svarstomoje žaliojoje knygoje išreikštas pageidavimas skatinti piliečių supratingumą ir solidarumą, kad būtų įgyvendinti 2020 m. tikslai.

4.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 4.1 | Žaliosios knygos pavadinimas ir įžanga leidžia tikėtis, kad joje bus pateikta bendra strategija, kuria siekiama užtikrinti energetikos tinklų saugą ir tvarumą. Tačiau vietoje to joje daugiausia dėmesio skiriama tarpvalstybinėms sąsajoms ir nesiūloma įvertinti esminių saugos ir tvarumo užtikrinimo veiksnių: priežiūros, darbuotojų mokymo ir jų kvalifikacijos, mokslinių tyrimų ir plėtros. |
| --- | --- |

4.1

Žaliosios knygos pavadinimas ir įžanga leidžia tikėtis, kad joje bus pateikta bendra strategija, kuria siekiama užtikrinti energetikos tinklų saugą ir tvarumą. Tačiau vietoje to joje daugiausia dėmesio skiriama tarpvalstybinėms sąsajoms ir nesiūloma įvertinti esminių saugos ir tvarumo užtikrinimo veiksnių: priežiūros, darbuotojų mokymo ir jų kvalifikacijos, mokslinių tyrimų ir plėtros.

| 4.2 | Konkurencija vartotojams naudinga kai ji yra priemonė, o ne savaiminis tikslas, ir kai ji užtikrina, kad vartotojai gali sutaupyti pinigų, gaudami tokias pat patikimas, kaip ir esant monopolinei sistemai, paslaugas. Privatus finansavimas ir raginimas plėtoti partnerystę, kad būtų užbaigti TEN-E yra įdomūs pasiūlymai, tačiau jie parodo tikrąją kliūtį, trukdančią vystyti kompleksinius Europos dujų ir elektros tinklus – trūksta tvirtų ir gerai finansuojamų Bendrijos valstybių įsipareigojimų. |
| --- | --- |

4.2

Konkurencija vartotojams naudinga kai ji yra priemonė, o ne savaiminis tikslas, ir kai ji užtikrina, kad vartotojai gali sutaupyti pinigų, gaudami tokias pat patikimas, kaip ir esant monopolinei sistemai, paslaugas. Privatus finansavimas ir raginimas plėtoti partnerystę, kad būtų užbaigti TEN-E yra įdomūs pasiūlymai, tačiau jie parodo tikrąją kliūtį, trukdančią vystyti kompleksinius Europos dujų ir elektros tinklus – trūksta tvirtų ir gerai finansuojamų Bendrijos valstybių įsipareigojimų.

| 4.3 | Energijos tiekimas yra visuotinės svarbos paslauga; privačioms investicijos sunkiai suderinamos su pernelyg ilgais terminais. Rinka, remdamasi senais gamybos ir perdavimo būdais, nepajėgs pereiti prie naujo energetikos modelio, kuriam įgyvendinti priimtas energijos ir klimato kaitos teisės aktų paketas. Komisija, norėdama skatinti privatų finansavimą, gali veikti tiesiogiai tarpvalstybiniu lygiu, kad būtų sukurtas naujas bendras planas ir pasiūlytas naujas viešojo investicijų valdymo būdas siekiant tinklų pagalba užtikrinti visuotinės svarbos energijos tiekimo paslaugų tęstinumo principo įgyvendinimą. |
| --- | --- |

4.3

Energijos tiekimas yra visuotinės svarbos paslauga; privačioms investicijos sunkiai suderinamos su pernelyg ilgais terminais. Rinka, remdamasi senais gamybos ir perdavimo būdais, nepajėgs pereiti prie naujo energetikos modelio, kuriam įgyvendinti priimtas energijos ir klimato kaitos teisės aktų paketas. Komisija, norėdama skatinti privatų finansavimą, gali veikti tiesiogiai tarpvalstybiniu lygiu, kad būtų sukurtas naujas bendras planas ir pasiūlytas naujas viešojo investicijų valdymo būdas siekiant tinklų pagalba užtikrinti visuotinės svarbos energijos tiekimo paslaugų tęstinumo principo įgyvendinimą.

5.   Europos energetikos politikos padėtis

Europos energetikos politikos padėtis

| 5.1 | EESRK nuomone, eksploatuojant TEN visų operatorių veiklą būtinai turi koordinuoti centralizuota įstaiga, o tai prieštarauja rinkos logikai; Europos Komisija turėtų patvirtinti tikslą siekti optimalių sąnaudų ir naudos santykio požiūriu sprendimų, kurie galėtų būti naudingi vartotojams, antraip vartotojams gali kilti klausimas, kam reikalinga energijos vidaus rinka.
  Agentūrų ENTSO-E ir ACRE vaidmuo žaliojoje knygoje prieštaringas. Jos bus koordinavimo centrai, tačiau jos neturėtų dalyvauti priimant sprendimus dėl viešųjų lėšų panaudojimo. Be to, ES turėtų užtikrinti mokslinių tyrimų ir plėtros tęstinumą, šių sričių nepalikdama agentūrų kompetencijoje. |
| --- | --- |

5.1

EESRK nuomone, eksploatuojant TEN visų operatorių veiklą būtinai turi koordinuoti centralizuota įstaiga, o tai prieštarauja rinkos logikai; Europos Komisija turėtų patvirtinti tikslą siekti optimalių sąnaudų ir naudos santykio požiūriu sprendimų, kurie galėtų būti naudingi vartotojams, antraip vartotojams gali kilti klausimas, kam reikalinga energijos vidaus rinka.

Agentūrų ENTSO-E ir ACRE vaidmuo žaliojoje knygoje prieštaringas. Jos bus koordinavimo centrai, tačiau jos neturėtų dalyvauti priimant sprendimus dėl viešųjų lėšų panaudojimo. Be to, ES turėtų užtikrinti mokslinių tyrimų ir plėtros tęstinumą, šių sričių nepalikdama agentūrų kompetencijoje.

6.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

Tinklai

Tinklai

| 6.1 | Tinklams skyrus daugiau išteklių, sustiprėtų energetinis solidarumas. Europos Sąjunga turėtų nustatyti, kokių grandžių trūksta šioms jungtims, ir stengtis ištaisyti šiuos trūkumus. EESRK nuomone, sėkmingai įgyvendinant Europos kaimynystės politiką (EKP) būtų pasiekta gerų rezultatų. Jis pažymi, kad nieko nekalbama apie jungčių geografines ribas, sujungimo būdą, už elektros dažnio ir įtampos priežiūrą atsakingas organizacijas, politiką, kuri turi būti įgyvendinama sutrikus tiekimui vienoje tinklo dalyje, ir atsakomybės bei kompetencijos (įskaitant Europos Sąjungos, atliekant koordinatorės vaidmenį) pasidalijimą.
  Komiteto nuomone, diegiant labai didelius, struktūros požiūriu svarbius ir labai ilgam naudojimui skirtus infrastruktūros objektus, investuotojams ir piliečiams turi būti visiškai skaidriai paaiškintos rinkos perspektyvos.
  EESRK norėtų, kad būtų atliktas tyrimas, ar tikslinga ir įmanoma piliečiams užtikrinti Europos energijos tiekimo visuotinės svarbos paslaugą, kuri būtų teikiama laikantis bendrų kainos, apmokestinimo, finansinio saugumo, tęstinumo, ekonomikos vystymo ir klimato saugos kriterijų. |
| --- | --- |

6.1

Tinklams skyrus daugiau išteklių, sustiprėtų energetinis solidarumas. Europos Sąjunga turėtų nustatyti, kokių grandžių trūksta šioms jungtims, ir stengtis ištaisyti šiuos trūkumus. EESRK nuomone, sėkmingai įgyvendinant Europos kaimynystės politiką (EKP) būtų pasiekta gerų rezultatų. Jis pažymi, kad nieko nekalbama apie jungčių geografines ribas, sujungimo būdą, už elektros dažnio ir įtampos priežiūrą atsakingas organizacijas, politiką, kuri turi būti įgyvendinama sutrikus tiekimui vienoje tinklo dalyje, ir atsakomybės bei kompetencijos (įskaitant Europos Sąjungos, atliekant koordinatorės vaidmenį) pasidalijimą.

Komiteto nuomone, diegiant labai didelius, struktūros požiūriu svarbius ir labai ilgam naudojimui skirtus infrastruktūros objektus, investuotojams ir piliečiams turi būti visiškai skaidriai paaiškintos rinkos perspektyvos.

EESRK norėtų, kad būtų atliktas tyrimas, ar tikslinga ir įmanoma piliečiams užtikrinti Europos energijos tiekimo visuotinės svarbos paslaugą, kuri būtų teikiama laikantis bendrų kainos, apmokestinimo, finansinio saugumo, tęstinumo, ekonomikos vystymo ir klimato saugos kriterijų.

| 6.2 | Tvarumas būtų užtikrintas prie tinklo prijungiant atsinaujinančius energijos šaltinius (Šiaurės regiono vėjo jėgainės) ir surenkant bei nukreipiant CO2 į saugyklas, tačiau iš tikrųjų tai nesusiję su TEN-E tinklų tvarumu. Kalbėdama apie elektros tinklus, Komisija turėtų numatyti jų modernizavimą, kad būtų galima spręsti tinklo nuostolių, dažnio, įtampos ir kodų derinimo tarp valstybių narių problemas bei vystyti pažangiuosius tinklus. |
| --- | --- |

6.2

Tvarumas būtų užtikrintas prie tinklo prijungiant atsinaujinančius energijos šaltinius (Šiaurės regiono vėjo jėgainės) ir surenkant bei nukreipiant CO2 į saugyklas, tačiau iš tikrųjų tai nesusiję su TEN-E tinklų tvarumu. Kalbėdama apie elektros tinklus, Komisija turėtų numatyti jų modernizavimą, kad būtų galima spręsti tinklo nuostolių, dažnio, įtampos ir kodų derinimo tarp valstybių narių problemas bei vystyti pažangiuosius tinklus.

2

| 6.3 | Nors EESRK žino, kad techninės galimybės leidžia vykdyti CO2 surinkimą, jis laikosi nuomonės kad dar per anksti į TEN-E naudojimo sritį įtraukti CO2 gabenimo tinklus. Šis klausimas pirmiausia turėtų būti plačiai aptartas organizavus viešą diskusiją (3). |
| --- | --- |

6.3

Nors EESRK žino, kad techninės galimybės leidžia vykdyti CO2 surinkimą, jis laikosi nuomonės kad dar per anksti į TEN-E naudojimo sritį įtraukti CO2 gabenimo tinklus. Šis klausimas pirmiausia turėtų būti plačiai aptartas organizavus viešą diskusiją (3).

2

2

3

Tiekimo saugumas

Tiekimo saugumas

| 6.4 | EESRK nuomone, tiekimo saugumas užtikrinamas dviem lygiais:






  — | tarptautiniu: tam galėtų padėti susitarimai dėl investicijų trečiosiose šalyse; įgyvendinus pasiūlymą į TEN-E tinklus įtraukti naftotiekius, sumažėtų grėsmė, kurią vis didėjanti naftos gabenimo jūromis apimtis kelia laivybos saugumui (4) ir ekosistemai; vis dėlto jį būtina atidžiai įvertinti, nes, piliečio požiūriu, ES rizikuotų, turtingoms naftos pramonės bendrovėms apmokėdama įrenginius, kurie per brangūs rinkos dalyviams, |
| --- | --- | --- |

6.4

EESRK nuomone, tiekimo saugumas užtikrinamas dviem lygiais:

—

tarptautiniu: tam galėtų padėti susitarimai dėl investicijų trečiosiose šalyse; įgyvendinus pasiūlymą į TEN-E tinklus įtraukti naftotiekius, sumažėtų grėsmė, kurią vis didėjanti naftos gabenimo jūromis apimtis kelia laivybos saugumui (4) ir ekosistemai; vis dėlto jį būtina atidžiai įvertinti, nes, piliečio požiūriu, ES rizikuotų, turtingoms naftos pramonės bendrovėms apmokėdama įrenginius, kurie per brangūs rinkos dalyviams,

tarptautiniu:

4

| — | nacionaliniu: atsinaujinančiųjų energijos išteklių įsisavinimas, saugyklų pajėgumo ir fizinio tinklų saugumo didinimas. |
| --- | --- |

—

nacionaliniu: atsinaujinančiųjų energijos išteklių įsisavinimas, saugyklų pajėgumo ir fizinio tinklų saugumo didinimas.

nacionaliniu:

Tarptautiniai santykiai

Tarptautiniai santykiai

| 6.5 | Komiteto nuomone, Europos Sąjunga energijos perdavimo tinklų klausimu tarptautinėje arenoje turėtų laikytis vieningos pozicijos. Energetikos klausimas turėtų tapti esminiu Europos Sąjungos diplomatijos veiksniu ir naujo valstybių narių tarpusavio politinio solidarumo ir solidarumo su kaimyninėmis šalimis pagrindu. Žaliojoje knygoje buvo galima numatyti konkrečius veiksmus šiuo klausimu. |
| --- | --- |

6.5

Komiteto nuomone, Europos Sąjunga energijos perdavimo tinklų klausimu tarptautinėje arenoje turėtų laikytis vieningos pozicijos. Energetikos klausimas turėtų tapti esminiu Europos Sąjungos diplomatijos veiksniu ir naujo valstybių narių tarpusavio politinio solidarumo ir solidarumo su kaimyninėmis šalimis pagrindu. Žaliojoje knygoje buvo galima numatyti konkrečius veiksmus šiuo klausimu.

| 6.6 | Dėl šių tinklų neturi kilti konfliktų, peraugančių į ginkluotas kovas arba leidžiančių atsirasti neteisėtumui, visų pirma darbuotojų atžvilgiu. Priešingai, jie turėtų būti vystymosi politikos varomoji jėga. Turėtų būti plėtojamas dialogas energijos klausimais su labai svarbia strateginiu požiūriu Turkija, o sandoriuose nuolat naudojamas euras. |
| --- | --- |

6.6

Dėl šių tinklų neturi kilti konfliktų, peraugančių į ginkluotas kovas arba leidžiančių atsirasti neteisėtumui, visų pirma darbuotojų atžvilgiu. Priešingai, jie turėtų būti vystymosi politikos varomoji jėga. Turėtų būti plėtojamas dialogas energijos klausimais su labai svarbia strateginiu požiūriu Turkija, o sandoriuose nuolat naudojamas euras.

Solidarumas

Solidarumas

| 6.7 | Energetinis solidarumas yra trejopas: valstybių narių solidarumas, piliečių ir Europos Sąjungos solidarumas bei operatorių solidarumas. Žaliojoje knygoje aiškiai nenurodyta, kokiomis priemonėmis galima užtikrinti pačių valstybių narių solidarumą. Operatorių tarpusavio komercinė praktika ir susitarimai neskatina jų solidarumo (dėl akcininkų reikalavimų), nors energetikos srityje jie turėtų būti solidarūs pasaulio atžvilgiu. Jie visi turėtų aktyviai padėti tiekti energiją Europos Sąjungos viduje, neatsisakydami sujungti tinklų ir tam netrukdydami. EESRK pasisako už reguliavimo priemones, kurios, esant skubiam poreikiui ir priėmus bendrą sprendimą, leistų pateikti į rinką nepanaudotus pajėgumus (privalomas perpardavimas pagal mechanizmą „use it or lose it“ – „naudoji arba prarandi“). |
| --- | --- |

6.7

Energetinis solidarumas yra trejopas: valstybių narių solidarumas, piliečių ir Europos Sąjungos solidarumas bei operatorių solidarumas. Žaliojoje knygoje aiškiai nenurodyta, kokiomis priemonėmis galima užtikrinti pačių valstybių narių solidarumą. Operatorių tarpusavio komercinė praktika ir susitarimai neskatina jų solidarumo (dėl akcininkų reikalavimų), nors energetikos srityje jie turėtų būti solidarūs pasaulio atžvilgiu. Jie visi turėtų aktyviai padėti tiekti energiją Europos Sąjungos viduje, neatsisakydami sujungti tinklų ir tam netrukdydami. EESRK pasisako už reguliavimo priemones, kurios, esant skubiam poreikiui ir priėmus bendrą sprendimą, leistų pateikti į rinką nepanaudotus pajėgumus (privalomas perpardavimas pagal mechanizmą „use it or lose it“ – „naudoji arba prarandi“).

Energetinis solidarumas yra trejopas:

| 6.8 | Kitas Europos solidarumo ženklas galėtų būti specialaus Europos rezervo fondo, skirto skubiai pagalbai teikti, sukūrimas siekiant apsaugoti valstybes nares ir piliečius nuo rizikos, susijusios su gamybos vietomis ir jų geografine bei geopolitine padėtimi. |
| --- | --- |

6.8

Kitas Europos solidarumo ženklas galėtų būti specialaus Europos rezervo fondo, skirto skubiai pagalbai teikti, sukūrimas siekiant apsaugoti valstybes nares ir piliečius nuo rizikos, susijusios su gamybos vietomis ir jų geografine bei geopolitine padėtimi.

Planuotojai – ENTSO-E ir ACRE

Planuotojai – ENTSO-E ir ACRE

| 6.9 | Planuojant TEN-E tinklus turėtų būti suteikti aiškūs įgaliojimai ENTSO ir ACRE ir apibrėžtas ES, kaip tarpininkės, vaidmuo. Žaliojoje knygoje šie klausimai nepakankamai išaiškinti. EESRK apgailestauja, kad daugumos Europos reguliavimo institucijų teisiškai nustatyta užduotis yra vien tik kurti konkurencingą rinką, be įgaliojimų spręsti tiekimo saugumo klausimą, ir kad nėra aiškiai apibrėžta Europos Komisijos kompetencija. Nacionalinių reguliavimo institucijų asociacija juo labiau nėra Europos reguliavimo institucija. EESRK kyla klausimų dėl tokios organizacijos teisinio pobūdžio, jos galių aprėpties ir jų kontrolės. EESRK nuomone, viena iš Europos Komisijos pareigų turėtų būti siekis užkirsti kelią su tinklų kūrimu susijusiems ginčams, į TEN-E projektų rengimą ankstyviausiuose etapuose įtraukiant vietos valdžios institucijas. |
| --- | --- |

6.9

Planuojant TEN-E tinklus turėtų būti suteikti aiškūs įgaliojimai ENTSO ir ACRE ir apibrėžtas ES, kaip tarpininkės, vaidmuo. Žaliojoje knygoje šie klausimai nepakankamai išaiškinti. EESRK apgailestauja, kad daugumos Europos reguliavimo institucijų teisiškai nustatyta užduotis yra vien tik kurti konkurencingą rinką, be įgaliojimų spręsti tiekimo saugumo klausimą, ir kad nėra aiškiai apibrėžta Europos Komisijos kompetencija. Nacionalinių reguliavimo institucijų asociacija juo labiau nėra Europos reguliavimo institucija. EESRK kyla klausimų dėl tokios organizacijos teisinio pobūdžio, jos galių aprėpties ir jų kontrolės. EESRK nuomone, viena iš Europos Komisijos pareigų turėtų būti siekis užkirsti kelią su tinklų kūrimu susijusiems ginčams, į TEN-E projektų rengimą ankstyviausiuose etapuose įtraukiant vietos valdžios institucijas.

Viešojo intereso europinis aspektas

Viešojo intereso europinis aspektas

| 6.10 | Nagrinėjamame dokumente šis aspektas minimas siekiant pateisinti valstybės įsikišimą, kai rinkos mechanizmų nepakanka. Jis labai svarbus, todėl EESRK apgailestauja, kad nepaaiškintos įsikišimo sąlygos. |
| --- | --- |

6.10

Nagrinėjamame dokumente šis aspektas minimas siekiant pateisinti valstybės įsikišimą, kai rinkos mechanizmų nepakanka. Jis labai svarbus, todėl EESRK apgailestauja, kad nepaaiškintos įsikišimo sąlygos.

Finansavimas

Finansavimas

| 6.11 | ES finansavimas (5) atlieka naujų projektų kūrimo katalizatoriaus vaidmenį. Valstybės narės turi finansuoti daugumą jų; tiesioginės subsidijos gali būti skirtos atskiriems projektams. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Bendrijos finansinės pagalbos apimtis beveik nekinta palyginti su ankstesniu laikotarpiu, t. y. turint omenyje infliaciją, pagalba mažėja. Komisija siūlo atlikti bendro pobūdžio tyrimus, kurių rezultatai galėtų pasinaudoti visos valstybės narės. |
| --- | --- |

6.11

ES finansavimas (5) atlieka naujų projektų kūrimo katalizatoriaus vaidmenį. Valstybės narės turi finansuoti daugumą jų; tiesioginės subsidijos gali būti skirtos atskiriems projektams. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Bendrijos finansinės pagalbos apimtis beveik nekinta palyginti su ankstesniu laikotarpiu, t. y. turint omenyje infliaciją, pagalba mažėja. Komisija siūlo atlikti bendro pobūdžio tyrimus, kurių rezultatai galėtų pasinaudoti visos valstybės narės.

5

| 6.12 | Atrodo, kad nebuvo atsižvelgta į: 1) būsimą vartojimą; 2) tinklų būklę ir į sąnaudas jų priežiūrai ir 3) naujų technologijų (naujų atsinaujinančių energijos išteklių, naujų jų perdavimo pažangiais energijos tinklais ir vartojimo būdų bei efektyvesnio energijos vartojimo) poveikį. |
| --- | --- |

6.12

Atrodo, kad nebuvo atsižvelgta į: 1) būsimą vartojimą; 2) tinklų būklę ir į sąnaudas jų priežiūrai ir 3) naujų technologijų (naujų atsinaujinančių energijos išteklių, naujų jų perdavimo pažangiais energijos tinklais ir vartojimo būdų bei efektyvesnio energijos vartojimo) poveikį.

Atrodo, kad nebuvo atsižvelgta į:

| 6.13 | Žaliojoje knygoje siūloma esamus finansavimo būdus derinti su didesniu privačiojo sektoriaus indėliu. EESRK atkreipia dėmesį, kad rinkos dalyviai nenoriai investuoja, kai investicijos atsiperka per gana ilgą laiką. Tačiau jis pritaria, kad strateginiams projektams įgyvendinti reikia ieškoti naujų finansavimo būdų, su sąlyga, kad jie netaps našta mokesčių mokėtojams. Vis dėlto jis mano, kad sprendimai dėl TEN-E turi būti priimami vykstant viešam sprendimų priėmimo procesui. |
| --- | --- |

6.13

Žaliojoje knygoje siūloma esamus finansavimo būdus derinti su didesniu privačiojo sektoriaus indėliu. EESRK atkreipia dėmesį, kad rinkos dalyviai nenoriai investuoja, kai investicijos atsiperka per gana ilgą laiką. Tačiau jis pritaria, kad strateginiams projektams įgyvendinti reikia ieškoti naujų finansavimo būdų, su sąlyga, kad jie netaps našta mokesčių mokėtojams. Vis dėlto jis mano, kad sprendimai dėl TEN-E turi būti priimami vykstant viešam sprendimų priėmimo procesui.

Tinklų konkurencingumas

Tinklų konkurencingumas

| 6.14 | Europos Komisija primena, kad TEN buvo „sukurti kaip vidaus rinkos priemonė, [...] buvo laikomasi principo, kad investuoti galėtų tie rinkos dalyviai, kurie perkelia išlaidas vartotojams“. EESRK nuomone, kadangi Europos Sąjunga bendrai finansuoja TEN-E, ji turi sukurti naują viešojo investicijų valdymo būdą. Į šiuos tinklus investuotų viešųjų lėšų amortizacija neturėtų daryti įtakos vartotojų kainai. |
| --- | --- |

6.14

Europos Komisija primena, kad TEN buvo „sukurti kaip vidaus rinkos priemonė, [...] buvo laikomasi principo, kad investuoti galėtų tie rinkos dalyviai, kurie perkelia išlaidas vartotojams“. EESRK nuomone, kadangi Europos Sąjunga bendrai finansuoja TEN-E, ji turi sukurti naują viešojo investicijų valdymo būdą. Į šiuos tinklus investuotų viešųjų lėšų amortizacija neturėtų daryti įtakos vartotojų kainai.

| 6.15 | Žaliojoje knygoje nenurodyta, kuo naujoji padėtis bus „konkurencingesnė“, kaip sklandesnis energijos perdavimas užtikrins didesnį konkurencingumą ir kuo tai bus naudinga vartotojams. |
| --- | --- |

6.15

Žaliojoje knygoje nenurodyta, kuo naujoji padėtis bus „konkurencingesnė“, kaip sklandesnis energijos perdavimas užtikrins didesnį konkurencingumą ir kuo tai bus naudinga vartotojams.

Moksliniai tyrimai ir mokymas

Moksliniai tyrimai ir mokymas

| 6.16 | Komiteto nuomone, Europos Sąjunga daugiausia dėmesio turėtų skirti moksliniams tyrimams, kad Europoje būtų išsaugotas aukštas technologijų lygis, užtikrinantis efektyvų energijos vartojimą ir jos perdavimą. |
| --- | --- |

6.16

Komiteto nuomone, Europos Sąjunga daugiausia dėmesio turėtų skirti moksliniams tyrimams, kad Europoje būtų išsaugotas aukštas technologijų lygis, užtikrinantis efektyvų energijos vartojimą ir jos perdavimą.

Užimtumas

Užimtumas

| 6.17 | Kadangi šalyse, kuriose įrengti tinklai ir sujungimai, neretai trūksta kompetentingų darbuotojų, EESRK tikisi, kad Darbuotojų komandiravimo direktyva nebus taikoma ribojimo tikslais. EESRK nori, kad būtų sukurtas Europos patariamasis komitetas energijos ir klimato kaitos klausimais. |
| --- | --- |

6.17

Kadangi šalyse, kuriose įrengti tinklai ir sujungimai, neretai trūksta kompetentingų darbuotojų, EESRK tikisi, kad Darbuotojų komandiravimo direktyva nebus taikoma ribojimo tikslais. EESRK nori, kad būtų sukurtas Europos patariamasis komitetas energijos ir klimato kaitos klausimais.

Piliečių supratingumas ir jų informavimas

Piliečių supratingumas ir jų informavimas

| 6.18 | EESRK rekomenduoja laikytis Europos Komisijos rekomendacijų ir skatinti piliečių supratingumą. Įgyvendinant didelius Europos Sąjungos finansuojamus projektus, turi būti siekiama pagerinti piliečių gyvenimo sąlygas ir teikti universaliąsias paslaugas naudojantis priemonėmis, kurios užtikrina prieinamiausią paslaugų kainą; viso to automatiškai neužtikrina konkurencinė rinka. Be to, remiant valstybių narių pastangas padėti piliečiams, kai nesilaikoma susitarimų ir (arba) nutraukiamas tiekimas tinklais, turi būti įkurtas Europos skubios pagalbos fondas, užtikrinantis paslaugos teikimą net ir tinklams neveikiant (force majeure, karo, bankroto, biržos krizės ir pan. atveju). Tikslinga ištirti tinklus valdančių bendrovių atsakomybės piliečių atžvilgiu klausimą. |
| --- | --- |

6.18

EESRK rekomenduoja laikytis Europos Komisijos rekomendacijų ir skatinti piliečių supratingumą. Įgyvendinant didelius Europos Sąjungos finansuojamus projektus, turi būti siekiama pagerinti piliečių gyvenimo sąlygas ir teikti universaliąsias paslaugas naudojantis priemonėmis, kurios užtikrina prieinamiausią paslaugų kainą; viso to automatiškai neužtikrina konkurencinė rinka. Be to, remiant valstybių narių pastangas padėti piliečiams, kai nesilaikoma susitarimų ir (arba) nutraukiamas tiekimas tinklais, turi būti įkurtas Europos skubios pagalbos fondas, užtikrinantis paslaugos teikimą net ir tinklams neveikiant (force majeure, karo, bankroto, biržos krizės ir pan. atveju). Tikslinga ištirti tinklus valdančių bendrovių atsakomybės piliečių atžvilgiu klausimą.

force majeure

| 6.19 | Kontrolės ir vertinimo institucijose turi aktyviau dalyvauti visos suinteresuotosios šalys – ir socialiniai partneriai, ir pilietinė visuomenė. |
| --- | --- |

6.19

Kontrolės ir vertinimo institucijose turi aktyviau dalyvauti visos suinteresuotosios šalys – ir socialiniai partneriai, ir pilietinė visuomenė.

| 6.20 | Norint skatinti visuomenės solidarumą, be informavimo, turi būti imtasi konkrečių veiksmų. Beveik nuolatinio gyventojų priešiškumo kiekvienam tinklų sujungimo projektui priežastys (6) turi būti skaidriai įvertintos ir šalinamos. |
| --- | --- |

6.20

Norint skatinti visuomenės solidarumą, be informavimo, turi būti imtasi konkrečių veiksmų. Beveik nuolatinio gyventojų priešiškumo kiekvienam tinklų sujungimo projektui priežastys (6) turi būti skaidriai įvertintos ir šalinamos.

6

| 6.21 | EESRK nuomone, tiekimo saugumas, valstybių narių solidarumas ir kova su klimato kaita gali suteikti postūmį naujam augimui. |
| --- | --- |

6.21

EESRK nuomone, tiekimo saugumas, valstybių narių solidarumas ir kova su klimato kaita gali suteikti postūmį naujam augimui.

| 6.22 | Komitetas primygtinai ragina, kad trys politikos sritys – energija, transportas ir aplinka – būtų pristatomos kaip viena sritis. |
| --- | --- |

6.22

Komitetas primygtinai ragina, kad trys politikos sritys – energija, transportas ir aplinka – būtų pristatomos kaip viena sritis.

2009 m. birželio 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  ENTSO-E – European Network of Transmission System Operators for Electricity (Europos elektros perdavimo sistemų operatorių tinklas, kuriame dalyvauja 42 operatoriai iš 34 Europos šalių).

1

ACRE – Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra. Ji atlieka pagrindinį vaidmenį plėtojant elektros ir dujų vidaus rinką.

(2)  OL C 175, 2009 7 28, p. 43.

2

(3)  Idealus sprendimas žmonijai būtų CO2 tiesioginis naudojimas energijos šaltinio pavidalu, nekaupiant jo požeminėse saugyklose. Gal ateityje mokslo pažanga padės įgyvendinti šią galimybę?

3

2

(4)  Žr. dokumentą SEC(2008) 2869.

4

(5)  Einamajam 2007–2013 m. laikotarpiui nustatytas reglamentuose (EB) Nr. 2236/95–680/2007.

5

(6)  COM(2006) 846 galutinis/2, Pirmenybinio sujungimo planas, 2007 m. vasario 23 d.

6

---

| 16.12.2009 | LT EN | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT EN

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/56

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Tarybos Direktyvą (Euratomas), kuria nustatoma Bendrijos branduolinės saugos sistema

COM(2008) 790 galutinis – 2008/0231 (CNS)

2009/C 306/13

2003 m. sausio 30 d. Europos Komisija, vadovaudamasi Euratomo sutarties 31 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą (Euratomas), nustatančią pagrindinius įsipareigojimus ir bendrus principus dėl branduolinių objektų saugos

Pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą (Euratomas) dėl panaudoto branduolinio kuro bei radioaktyviųjų atliekų tvarkymo“

(COM(2003) 32 galutinis – 2003/0021 (CNS) – 2003/0022 (CNS)).

2003 m. kovo 26 d. Komitetas dėl šių pasiūlymų parengė nuomonę.

2009 m. birželio 4 d. Europos Komisija nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl vienos iš šių direktyvų iš dalies pakeistos redakcijos ir paprašė parengti nuomonę, papildančią 2003 m. kovo 26 d. Komiteto parengtą nuomonę dėl

„Pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą (Euratomas), kuria nustatoma Bendrijos branduolinės saugos sistema“

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. gegužės 20 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Gérard DANTIN.

454-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11 d. (2009 m. birželio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 100 narių balsavus už ir 3 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Pastaruoju metu dėl ekonominių priežasčių ieškant įvairesnių energijos šaltinių ir siekiant sumažinti šiltnamio dujų išmetimą, vėl išaugo susidomėjimas branduoline energija. |
| --- | --- |

1.1

Pastaruoju metu dėl ekonominių priežasčių ieškant įvairesnių energijos šaltinių ir siekiant sumažinti šiltnamio dujų išmetimą, vėl išaugo susidomėjimas branduoline energija.

| 1.2 | Branduolinė energetika gali egzistuoti ir būti vystoma tik užtikrinus aukšto lygio saugą ir išskirtinį skaidrumą. |
| --- | --- |

1.2

Branduolinė energetika gali egzistuoti ir būti vystoma tik užtikrinus aukšto lygio saugą ir išskirtinį skaidrumą.

| 1.3 | Todėl Komitetas palankiai vertina šią direktyvą ir mano, kad techniniu ir strateginiu požiūriu ji labai svarbi užtikrinant gyventojų, branduolinės energetikos srities darbuotojų ir aplinkos saugą, kartu paliekant valstybėms narėms teisę apsispręsti dėl šios energijos rūšies naudojimo. |
| --- | --- |

1.3

Todėl Komitetas palankiai vertina šią direktyvą ir mano, kad techniniu ir strateginiu požiūriu ji labai svarbi užtikrinant gyventojų, branduolinės energetikos srities darbuotojų ir aplinkos saugą, kartu paliekant valstybėms narėms teisę apsispręsti dėl šios energijos rūšies naudojimo.

| 1.4 | EESRK kelia susirūpinimą tai, kad branduolinė energetika bus vystoma ir už Europos Sąjungos ribų, kartais šalyse, kuriose nėra išvystytų technologijų tradicijų ir negali būti užtikrintas valstybių narių jau pasiektas rizikos valdymo lygis. Todėl Komitetas pageidauja, kad ES atliktų skatintojos vaidmenį ir pasiūlytų už jos ribų esančioms šalims branduolinės saugos srities iniciatyvų, panašių į jos jau įgyvendinamas klimato kaitos paketo priemones. |
| --- | --- |

1.4

EESRK kelia susirūpinimą tai, kad branduolinė energetika bus vystoma ir už Europos Sąjungos ribų, kartais šalyse, kuriose nėra išvystytų technologijų tradicijų ir negali būti užtikrintas valstybių narių jau pasiektas rizikos valdymo lygis. Todėl Komitetas pageidauja, kad ES atliktų skatintojos vaidmenį ir pasiūlytų už jos ribų esančioms šalims branduolinės saugos srities iniciatyvų, panašių į jos jau įgyvendinamas klimato kaitos paketo priemones.

| 1.5 | Branduolinė sauga turi būti „svarbi viso pasaulio visuomenei“, kadangi branduolinės avarijos padariniai gyventojams ir aplinkai apims daug platesnę teritoriją, nei šalis, kurioje ji įvyktų. Šia direktyva nustačiusi, kad jos teritorijoje privaloma laikytis pagrindinių saugos principų, kuriems pritarė visos TATENA šalys, „savo saugos modelį“ Europos Sąjunga gali pradėti skleisti ir už jos sienų esančiose šalyse. |
| --- | --- |

1.5

Branduolinė sauga turi būti „svarbi viso pasaulio visuomenei“, kadangi branduolinės avarijos padariniai gyventojams ir aplinkai apims daug platesnę teritoriją, nei šalis, kurioje ji įvyktų. Šia direktyva nustačiusi, kad jos teritorijoje privaloma laikytis pagrindinių saugos principų, kuriems pritarė visos TATENA šalys, „savo saugos modelį“ Europos Sąjunga gali pradėti skleisti ir už jos sienų esančiose šalyse.

svarbi viso pasaulio visuomenei

privaloma

| 1.6 | Komitetas mano, kad strategija, pagal kurią valstybės narės įpareigojamos įsteigti visiškai nepriklausomas valstybines saugos institucijas, atsakingais už saugą skirti tik licencijas eksploatuoti įrenginius turinčius subjektus ir užtikrinti informacijos šiais klausimais skaidrumą, yra tinkamiausia, todėl nori, kad ir toliau būtų laikomasi tokios direktyvos nuostatos ir reikalaujama aukšto atsakomybės lygio. |
| --- | --- |

1.6

Komitetas mano, kad strategija, pagal kurią valstybės narės įpareigojamos įsteigti visiškai nepriklausomas valstybines saugos institucijas, atsakingais už saugą skirti tik licencijas eksploatuoti įrenginius turinčius subjektus ir užtikrinti informacijos šiais klausimais skaidrumą, yra tinkamiausia, todėl nori, kad ir toliau būtų laikomasi tokios direktyvos nuostatos ir reikalaujama aukšto atsakomybės lygio.

| 1.7 | EESRK labai rūpi klausimai, susiję su kompetencijos įgijimu, jos lygio palaikymu ir ugdymu valstybėse narėse, visų pirma tose, kurios turi mažai (arba visiškai neturi) patirties branduolinės energijos srityje. Valstybės narės privalo nedelsdamos spręsti šiuos klausimus, visų pirma numatydamos atitinkamos krypties studijas. Beje, EESRK siūlo numatyti branduolinių įrenginių eksploatavimo kvalifikacijos sertifikavimą Europos lygiu ir organizuoti branduolinių avarijų padarinių valdymo – tiek techniniu, tiek sveikatos požiūriu – mokymus. |
| --- | --- |

1.7

EESRK labai rūpi klausimai, susiję su kompetencijos įgijimu, jos lygio palaikymu ir ugdymu valstybėse narėse, visų pirma tose, kurios turi mažai (arba visiškai neturi) patirties branduolinės energijos srityje. Valstybės narės privalo nedelsdamos spręsti šiuos klausimus, visų pirma numatydamos atitinkamos krypties studijas. Beje, EESRK siūlo numatyti branduolinių įrenginių eksploatavimo kvalifikacijos sertifikavimą Europos lygiu ir organizuoti branduolinių avarijų padarinių valdymo – tiek techniniu, tiek sveikatos požiūriu – mokymus.

| 1.8 | Komitetas pabrėžia, kad sauga, be kita ko, yra susijusi ir su pramoninės kultūros bei elgsenos klausimais, todėl šioje srityje negalima apsiriboti nustatant tik taisykles ir įrenginių eksploatavimo reikalavimus. |
| --- | --- |

1.8

Komitetas pabrėžia, kad sauga, be kita ko, yra susijusi ir su pramoninės kultūros bei elgsenos klausimais, todėl šioje srityje negalima apsiriboti nustatant tik taisykles ir įrenginių eksploatavimo reikalavimus.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | Branduolinė pramonė Europos Sąjungoje pradėjo aktyviai vystytis po 1973 m. krizės, ir netrukus iškilo poreikis suderinti šalių praktiką saugos srityje. |
| --- | --- |

2.1

Branduolinė pramonė Europos Sąjungoje pradėjo aktyviai vystytis po 1973 m. krizės, ir netrukus iškilo poreikis suderinti šalių praktiką saugos srityje.

| 2.2 | 1975 m. liepos 22 d. Tarybos rezoliucijoje dėl branduolinės saugos technologinių problemų (1) teigiama, kad už tarptautinių branduolinės saugos srities iniciatyvų skatinimą atsako Komisija. |
| --- | --- |

2.2

1975 m. liepos 22 d. Tarybos rezoliucijoje dėl branduolinės saugos technologinių problemų (1) teigiama, kad už tarptautinių branduolinės saugos srities iniciatyvų skatinimą atsako Komisija.

1

| 2.3 | 1992 m. priimta antra Tarybos rezoliucija (2), kurioje valstybės narės raginamos ir toliau aktyviai siekti saugos reikalavimų suderinimo. 2002 m. gruodžio 10 d. Europos Teisingumo Teismas savo sprendimu C-29/99 patvirtino, kad Bendrija kompetentinga priimti teisės aktus branduolinės saugos srityje. |
| --- | --- |

2.3

1992 m. priimta antra Tarybos rezoliucija (2), kurioje valstybės narės raginamos ir toliau aktyviai siekti saugos reikalavimų suderinimo. 2002 m. gruodžio 10 d. Europos Teisingumo Teismas savo sprendimu C-29/99 patvirtino, kad Bendrija kompetentinga priimti teisės aktus branduolinės saugos srityje.

2

| 2.4 | Komisija, pritaikiusi Euratomo sutarties 31 straipsnį, 2003 m. sausio 30 d. pasiūlė priimti direktyvą dėl branduolinių įrenginių saugos (3), dėl kurios Komitetas parengė nuomonę (4). |
| --- | --- |

2.4

Komisija, pritaikiusi Euratomo sutarties 31 straipsnį, 2003 m. sausio 30 d. pasiūlė priimti direktyvą dėl branduolinių įrenginių saugos (3), dėl kurios Komitetas parengė nuomonę (4).

3

4

| 2.5 | Taryba šios direktyvos nepriėmė, kadangi nepasiekta balsų dauguma, tačiau klausimas buvo nagrinėjamas toliau ir 2004 m. sudaryta branduolinės saugos grupė. |
| --- | --- |

2.5

Taryba šios direktyvos nepriėmė, kadangi nepasiekta balsų dauguma, tačiau klausimas buvo nagrinėjamas toliau ir 2004 m. sudaryta branduolinės saugos grupė.

| 2.6 | Šiandien Komisija siekia atnaujinti ir tęsti Bendrijos branduolinės saugos sistemos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

2.6

Šiandien Komisija siekia atnaujinti ir tęsti Bendrijos branduolinės saugos sistemos įgyvendinimą.

3.   Naujo direktyvos projekto tikslai, strategija ir pagrindinės nuostatos

Naujo direktyvos projekto tikslai, strategija ir pagrindinės nuostatos

| 3.1 | Bendras šio pasiūlymo tikslas – užtikrinti, palaikyti ir nuolat gerinti branduolinę saugą Bendrijoje bei sustiprinti reguliavimo institucijų vaidmenį. Šis pasiūlymas taikomas branduolinių įrenginių projektavimui, vietos parinkimui, statybai, priežiūrai, eksploatavimui ir eksploatavimo nutraukimui, t. y. veiklai, kurią vykdant privaloma užtikrinti saugą pagal atitinkamos valstybės narės teisinę ir reguliavimo sistemą. Pripažįstama ir gerbiama kiekvienos valstybės narės teisė apsispręsti dėl branduolinės energijos naudojimo. |
| --- | --- |

3.1

Bendras šio pasiūlymo tikslas – užtikrinti, palaikyti ir nuolat gerinti branduolinę saugą Bendrijoje bei sustiprinti reguliavimo institucijų vaidmenį. Šis pasiūlymas taikomas branduolinių įrenginių projektavimui, vietos parinkimui, statybai, priežiūrai, eksploatavimui ir eksploatavimo nutraukimui, t. y. veiklai, kurią vykdant privaloma užtikrinti saugą pagal atitinkamos valstybės narės teisinę ir reguliavimo sistemą. Pripažįstama ir gerbiama kiekvienos valstybės narės teisė apsispręsti dėl branduolinės energijos naudojimo.

Pripažįstama ir gerbiama kiekvienos valstybės narės teisė apsispręsti dėl branduolinės energijos naudojimo

| 3.2 | Direktyva dėl branduolinės saugos į Bendrijos teisės aktus norima įtraukti kai kuriuos TATENA Branduolinės konvencijos, kurią pasirašė visos valstybės narės, saugos principus juos papildant naujos kartos branduoliniams reaktoriams taikomais saugos reikalavimais. |
| --- | --- |

3.2

Direktyva dėl branduolinės saugos į Bendrijos teisės aktus norima įtraukti kai kuriuos TATENA Branduolinės konvencijos, kurią pasirašė visos valstybės narės, saugos principus juos papildant naujos kartos branduoliniams reaktoriams taikomais saugos reikalavimais.

| 3.3 | Siekiama paskelbti privalomais visus tarptautiniu mastu pripažintus saugos principus (TATENA, BSK, WENRA ir kt.), kurių šiandien laikomasi savanoriškai. |
| --- | --- |

3.3

Siekiama paskelbti privalomais visus tarptautiniu mastu pripažintus saugos principus (TATENA, BSK, WENRA ir kt.), kurių šiandien laikomasi savanoriškai.

paskelbti privalomais

laikomasi savanoriškai

4.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 4.1 | Europos Sąjungoje iš branduolių skilimo gaunama energija šiuo metu sudaro 14,6 proc. suvartojamos pirminės energijos ir 31 proc. pagaminamos elektros. Šiam kai kurių valstybių narių (15 iš 27 (5)) naudojamam energijos šaltiniui būdingos stabiliausios kainos ir vienos mažiausių CO2 išlakų. Tačiau kai kuriose branduolinę energiją naudojančiose šalyse, visų pirma valstybėse narėse, kurios atsisakė šios energijos rūšies bijodamos galimų veiklos nesklandumų ir branduolinių atliekų valdymo sukeltos radioaktyviosios taršos, nuomonės branduolinės energijos naudojimo klausimu skiriasi. |
| --- | --- |

4.1

Europos Sąjungoje iš branduolių skilimo gaunama energija šiuo metu sudaro 14,6 proc. suvartojamos pirminės energijos ir 31 proc. pagaminamos elektros. Šiam kai kurių valstybių narių (15 iš 27 (5)) naudojamam energijos šaltiniui būdingos stabiliausios kainos ir vienos mažiausių CO2 išlakų. Tačiau kai kuriose branduolinę energiją naudojančiose šalyse, visų pirma valstybėse narėse, kurios atsisakė šios energijos rūšies bijodamos galimų veiklos nesklandumų ir branduolinių atliekų valdymo sukeltos radioaktyviosios taršos, nuomonės branduolinės energijos naudojimo klausimu skiriasi.

5

2

| 4.2 | Kaip ir buvo prognozuojama Komiteto nuomonėje „Branduolinės energijos reikšmė elektros gamybai“ (6), šiandien vėl išaugo susidomėjimas branduoline energija, kadangi ji gali atlikti svarbų vaidmenį ekonomikoje ir mažinant šiltnamio dujų išmetimą (klimato apsaugos politika). Kai kurios ES valstybės narės anksčiau atsisakiusios branduolinės energijos persvarsto savo sprendimus. |
| --- | --- |

4.2

Kaip ir buvo prognozuojama Komiteto nuomonėje „Branduolinės energijos reikšmė elektros gamybai“ (6), šiandien vėl išaugo susidomėjimas branduoline energija, kadangi ji gali atlikti svarbų vaidmenį ekonomikoje ir mažinant šiltnamio dujų išmetimą (klimato apsaugos politika). Kai kurios ES valstybės narės anksčiau atsisakiusios branduolinės energijos persvarsto savo sprendimus.

6

| 4.3 | Kad piliečiai pritartų sprendimui vėl naudoti branduolinę energiją, būtina užtikrinti kuo aukštesnį saugos lygį. |
| --- | --- |

4.3

Kad piliečiai pritartų sprendimui vėl naudoti branduolinę energiją, būtina užtikrinti kuo aukštesnį saugos lygį.

| 4.4 | Branduolinės energijos naudojimo klausimo persvarstymas pasaulio mastu verčia dar kartą išnagrinėti branduolinės saugos, visų pirma jos užtikrinimo ir kontrolės, klausimus. Branduolinė sauga turi būti „svarbi viso pasaulio visuomenei“. Todėl reikia rasti „pasaulio masto“ sprendimą, kadangi branduolinis pavojus kyla ne tik šią technologiją naudojančioms šalims, bet ir už jų ribų. |
| --- | --- |

4.4

Branduolinės energijos naudojimo klausimo persvarstymas pasaulio mastu verčia dar kartą išnagrinėti branduolinės saugos, visų pirma jos užtikrinimo ir kontrolės, klausimus. Branduolinė sauga turi būti „svarbi viso pasaulio visuomenei“. Todėl reikia rasti „pasaulio masto“ sprendimą, kadangi branduolinis pavojus kyla ne tik šią technologiją naudojančioms šalims, bet ir už jų ribų.

Branduolinė sauga turi būti „svarbi viso pasaulio visuomenei“

reikia rasti „pasaulio masto“ sprendimą

| 4.5 | Siekiant šio tikslo Europos Sąjunga gali atlikti pagrindinį vaidmenį, kadangi jos teritorijoje yra daug branduolinių elektrinių ir šios pramonės sektoriuje sukaupta didelė patirtis. Europos Sąjunga gali, kaip ji daro kovos su klimato kaita srityje, parodyti pavyzdį pradėdama vienodinti jos teritorijoje taikomas saugos ir už ją atsakingų organizacijų veiklos taisykles ir šalindama šio tikslo siekti trukdančias kliūtis. |
| --- | --- |

4.5

Siekiant šio tikslo Europos Sąjunga gali atlikti pagrindinį vaidmenį, kadangi jos teritorijoje yra daug branduolinių elektrinių ir šios pramonės sektoriuje sukaupta didelė patirtis. Europos Sąjunga gali, kaip ji daro kovos su klimato kaita srityje, parodyti pavyzdį pradėdama vienodinti jos teritorijoje taikomas saugos ir už ją atsakingų organizacijų veiklos taisykles ir šalindama šio tikslo siekti trukdančias kliūtis.

Europos Sąjunga gali, kaip ji daro kovos su klimato kaita srityje, parodyti pavyzdį pradėdama vienodinti jos teritorijoje taikomas saugos ir už ją atsakingų organizacijų veiklos taisykles ir šalindama šio tikslo siekti trukdančias kliūtis.

| 4.6 | Atsižvelgiant į minėtas aplinkybėms, Komisijos direktyva pasiūlyta labai tinkamu metu. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas palankiai vertina direktyvą ir mano, kad techniniu ir strateginiu požiūriu ji labai svarbi užtikrinant ne tik branduolinę energiją pasirinkusių, bet ir jos atsisakiusių valstybių narių gyventojų, branduolinės energetikos srities darbuotojų ir aplinkos saugumą. |
| --- | --- |

4.6

Atsižvelgiant į minėtas aplinkybėms, Komisijos direktyva pasiūlyta labai tinkamu metu. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas palankiai vertina direktyvą ir mano, kad techniniu ir strateginiu požiūriu ji labai svarbi užtikrinant ne tik branduolinę energiją pasirinkusių, bet ir jos atsisakiusių valstybių narių gyventojų, branduolinės energetikos srities darbuotojų ir aplinkos saugumą.

| 4.6.1 | Komitetas pritaria naujai Komisijos strategijai, pagal kurią, siekiant didesnio vieningumo valstybės narės ir jų nacionalinės reguliavimo institucijos privalo prisiimti visišką atsakomybę. Kadangi valstybių narių istorinė patirtis, institucijos, praktika skiriasi, nekyla abejonių, kad šiandien visoms šalims priimtinausia ir įrenginių saugą geriausiai užtikrinanti strategija yra ta, pagal kurią valstybės narės įpareigojamos laikytis bendrų, TATENA parengtų taisyklių, sukurti iš tiesų nepriklausomas reguliavimo institucijas ir licencijų turėtojus įpareigoti prisiimti visišką atsakomybę nenumatant galimybių ją perduoti. |
| --- | --- |

4.6.1

Komitetas pritaria naujai Komisijos strategijai, pagal kurią, siekiant didesnio vieningumo valstybės narės ir jų nacionalinės reguliavimo institucijos privalo prisiimti visišką atsakomybę. Kadangi valstybių narių istorinė patirtis, institucijos, praktika skiriasi, nekyla abejonių, kad šiandien visoms šalims priimtinausia ir įrenginių saugą geriausiai užtikrinanti strategija yra ta, pagal kurią valstybės narės įpareigojamos laikytis bendrų, TATENA parengtų taisyklių, sukurti iš tiesų nepriklausomas reguliavimo institucijas ir licencijų turėtojus įpareigoti prisiimti visišką atsakomybę nenumatant galimybių ją perduoti.

| 4.6.2 | Komitetas mano, kad ši direktyva yra svarbus saugos gerinimo proceso etapas. Reikėtų nuolat rengti išsamias diskusijas siekiant išsiaiškinti, kokių moduliacijų, papildymų arba pakeitimų galėtų prireikti, jei pasikeistų aplinkybės, metodai ir organizacinės koncepcijos, ir į juos atsižvelgti. |
| --- | --- |

4.6.2

Komitetas mano, kad ši direktyva yra svarbus saugos gerinimo proceso etapas. Reikėtų nuolat rengti išsamias diskusijas siekiant išsiaiškinti, kokių moduliacijų, papildymų arba pakeitimų galėtų prireikti, jei pasikeistų aplinkybės, metodai ir organizacinės koncepcijos, ir į juos atsižvelgti.

| 4.6.3 | Komitetas palankiai vertina tai, kad nagrinėjamojo dokumento „Pagrindinėse nuostatose“ ir jo 5 straipsnyje deramas dėmesys skiriamas skaidriam ir patikimam gyventojų informavimui priimant sprendimus. Šiuo požiūriu Orhuso konvencija (7) dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais pilietinės visuomenės subjektams gali tapti atskaitos tašku. |
| --- | --- |

4.6.3

Komitetas palankiai vertina tai, kad nagrinėjamojo dokumento „Pagrindinėse nuostatose“ ir jo 5 straipsnyje deramas dėmesys skiriamas skaidriam ir patikimam gyventojų informavimui priimant sprendimus. Šiuo požiūriu Orhuso konvencija (7) dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais pilietinės visuomenės subjektams gali tapti atskaitos tašku.

7

| 4.6.4 | Be to, kas minėta, ir direktyvos projekto turinio, reikės suvokti ir įsisąmoninti faktą, kad sauga – tai ne tik griežtos techninės ir pramonės taisyklės. Ji taip pat priklauso nuo kultūros, t. y. vyraujančios praktikos, kai saugai skiriamas ypač didelis dėmesys ir ne tik stengiamasi laikytis būtinų procedūrų, bet ir nuolat saugos srityje siekiama pažangos bei nustatyti jai galinčius pakenkti išorės ir vidaus veiksnius. Ši kultūra nesukuriama per vieną dieną, ir kad ji būtų iš tiesų veiksminga, ją bendromis pastangomis privalo puoselėti pramoninkai, valdytojai, kontrolę vykdantys subjektai, taip pat ir atsakingi politikai. |
| --- | --- |

4.6.4

Be to, kas minėta, ir direktyvos projekto turinio, reikės suvokti ir įsisąmoninti faktą, kad sauga – tai ne tik griežtos techninės ir pramonės taisyklės. Ji taip pat priklauso nuo kultūros, t. y. vyraujančios praktikos, kai saugai skiriamas ypač didelis dėmesys ir ne tik stengiamasi laikytis būtinų procedūrų, bet ir nuolat saugos srityje siekiama pažangos bei nustatyti jai galinčius pakenkti išorės ir vidaus veiksnius. Ši kultūra nesukuriama per vieną dieną, ir kad ji būtų iš tiesų veiksminga, ją bendromis pastangomis privalo puoselėti pramoninkai, valdytojai, kontrolę vykdantys subjektai, taip pat ir atsakingi politikai.

kultūros

| 4.7 | Didinant saugos lygį dėl nepakankamos patirties ir įgūdžių, taip pat dėl nepritaikytos mokslinės ir technologinės aplinkos gali kilti su kompetencija branduolinių elektrinių technologijų srityje susijusių problemų. Todėl prireiks didelių pastangų mokymo srityje (8). Būtų galima ES keistis teorinėmis ir praktinėmis žiniomis ir sukurti paramos priemones siekiant kuo geriau įgyvendinti 4, 7 ir 9 straipsniuose apibrėžtus reikalavimus, susijusius su mokymu ir žmogiškaisiais ištekliais. Turi būti dedamos pastangos sukurti išsilavinimo, kvalifikacijos ir kompetencijos branduolinės saugos ir eksploatavimo srityje Europos sertifikavimo sistemą. |
| --- | --- |

4.7

Didinant saugos lygį dėl nepakankamos patirties ir įgūdžių, taip pat dėl nepritaikytos mokslinės ir technologinės aplinkos gali kilti su kompetencija branduolinių elektrinių technologijų srityje susijusių problemų. Todėl prireiks didelių pastangų mokymo srityje (8). Būtų galima ES keistis teorinėmis ir praktinėmis žiniomis ir sukurti paramos priemones siekiant kuo geriau įgyvendinti 4, 7 ir 9 straipsniuose apibrėžtus reikalavimus, susijusius su mokymu ir žmogiškaisiais ištekliais. Turi būti dedamos pastangos sukurti išsilavinimo, kvalifikacijos ir kompetencijos branduolinės saugos ir eksploatavimo srityje Europos sertifikavimo sistemą.

8

| 4.8 | Komisijos suburto ir 2007 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos pritarimą pelniusio Europos branduolinės energetikos forumo veikloje dalyvauja atsakingi valdžios institucijų pareigūnai, Europos Parlamento nariai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto atstovai, elektros gamintojų, atominės energetikos sektoriaus, vartotojų, finansų sektoriaus ir pilietinės visuomenės atstovai. Forume galima sužinoti ekspertų nuomonę ir dalyvauti diskusijoje apie branduolinės energijos teikiamas galimybes ir keliamą pavojų. 2009 m. sausio mėn. forumas pateikė keletą rekomendacijų ir pastabų (9) dėl direktyvos projekto ir Komitetas mano, kad, atsižvelgiant į jų kokybę ir svarbą priimtinumo piliečiams ir jų atstovams požiūriu, reikėtų jomis vadovautis. |
| --- | --- |

4.8

Komisijos suburto ir 2007 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos pritarimą pelniusio Europos branduolinės energetikos forumo veikloje dalyvauja atsakingi valdžios institucijų pareigūnai, Europos Parlamento nariai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto atstovai, elektros gamintojų, atominės energetikos sektoriaus, vartotojų, finansų sektoriaus ir pilietinės visuomenės atstovai. Forume galima sužinoti ekspertų nuomonę ir dalyvauti diskusijoje apie branduolinės energijos teikiamas galimybes ir keliamą pavojų. 2009 m. sausio mėn. forumas pateikė keletą rekomendacijų ir pastabų (9) dėl direktyvos projekto ir Komitetas mano, kad, atsižvelgiant į jų kokybę ir svarbą priimtinumo piliečiams ir jų atstovams požiūriu, reikėtų jomis vadovautis.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto atstovai

9

5.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

5.1   Direktyvos taikymo sritis ir jos turinys

Direktyvos taikymo sritis ir jos turinys

Komitetas palankiai vertina tai, kad nurodyti TATENA pagrindiniai saugos principai (Nr. SF-1, 2006 m.) ir Branduolinio saugumo konvencijos reikalavimai, bet norėtų patikslinti, kurie šių pagrindinių principų aspektai labiausiai atitinka aptariamos direktyvos tikslą. Tai turėtų būti padaryta prie direktyvos pridedant nuomonės 6 punkte pasiūlytą ir prie jos pridedamą priedą. Tuomet direktyvos projektas taps aiškesnis, taip pat bus galima supaprastinti kai kuriuos direktyvos straipsnius.

direktyvos pridedant

priedą

5.2   1 straipsnis

1 straipsnis

Komitetas siūlo pirmajame straipsnyje konkrečiau nurodyti, kad šios direktyvos tikslas – sukurti bendrą Europos branduolinės saugos reguliavimo sistemą, apibrėžiančią bazinius principus, kuriais, siekiant Bendrijoje nuolat palaikyti ir gerinti branduolinę saugą, turi būti grindžiami valstybių narių branduolinės saugos klausimu priimami teisės aktai ir taisyklės, ir sustiprinti reguliavimo institucijų vaidmenį.

sukurti bendrą Europos branduolinės saugos reguliavimo sistemą, apibrėžiančią bazinius principus, kuriais, siekiant Bendrijoje nuolat palaikyti ir gerinti branduolinę saugą, turi būti grindžiami valstybių narių branduolinės saugos klausimu priimami teisės aktai ir taisyklės, ir sustiprinti reguliavimo institucijų vaidmenį.

5.3   2 straipsnis

2 straipsnis

| 5.3.1 | 1 apibrėžtis – branduolinis įrenginys: Komitetas siūlo po žodžių panaudoto kuro įterpti ir radioaktyvių atliekų. |
| --- | --- |

5.3.1

1 apibrėžtis – branduolinis įrenginys: Komitetas siūlo po žodžių panaudoto kuro įterpti ir radioaktyvių atliekų.

branduolinis įrenginys

panaudoto kuro

ir radioaktyvių atliekų

| 5.3.2 | 8 apibrėžtis – reguliavimo institucija: Komitetas primygtinai ragina Komisiją naudoti 2007 m. išleistame Saugos žodyne pateiktą apibrėžtį: Institucija arba institucijų tinklas, kuriam valstybė suteikė juridinę galią vadovauti reguliavimo procesui, įskaitant licencijų išdavimą, taigi ir reguliuoti branduolinę, radiacinę, radioaktyviųjų atliekų ir jų transportavimo saugą. |
| --- | --- |

5.3.2

8 apibrėžtis – reguliavimo institucija: Komitetas primygtinai ragina Komisiją naudoti 2007 m. išleistame Saugos žodyne pateiktą apibrėžtį: Institucija arba institucijų tinklas, kuriam valstybė suteikė juridinę galią vadovauti reguliavimo procesui, įskaitant licencijų išdavimą, taigi ir reguliuoti branduolinę, radiacinę, radioaktyviųjų atliekų ir jų transportavimo saugą.

reguliavimo institucija

Institucija arba institucijų tinklas, kuriam valstybė suteikė juridinę galią vadovauti reguliavimo procesui, įskaitant licencijų išdavimą, taigi ir reguliuoti branduolinę, radiacinę, radioaktyviųjų atliekų ir jų transportavimo saugą

| 5.3.3 | 10 apibrėžtis – nauji branduoliniai reaktoriai: Komitetas laikosi nuomonės, kad būtų geriau nurodyti įrenginius, kurių statyba prasidėjo po direktyvos įsigaliojimo. Jei pasikeitimai įvyksta statybos darbų pradžioje, licencijos turėtojas gali į juos atsižvelgti. Tačiau jei permainos skelbiamos pasibaigus statybos darbams, jas bus sunkiau įgyvendinti, kadangi jos nebuvo numatytos projektuojant ir statant įrenginį. Kad būtų atsižvelgta į tam tikrus išskirtinius elektrinių, kurių statybos darbai buvo sustabdyti ir turi būti atnaujinti, atvejus, Komitetas siūlo tokį tekstą: „nauji branduoliniai reaktoriai“, branduoliniai reaktoriai, kurių statybos darbams leidimas išduotas (arba kurių statybos darbai atnaujinti nuo jų nutraukimo praėjus ne mažiau kaip penkeriems metams) po šios direktyvos įsigaliojimo. |
| --- | --- |

5.3.3

10 apibrėžtis – nauji branduoliniai reaktoriai: Komitetas laikosi nuomonės, kad būtų geriau nurodyti įrenginius, kurių statyba prasidėjo po direktyvos įsigaliojimo. Jei pasikeitimai įvyksta statybos darbų pradžioje, licencijos turėtojas gali į juos atsižvelgti. Tačiau jei permainos skelbiamos pasibaigus statybos darbams, jas bus sunkiau įgyvendinti, kadangi jos nebuvo numatytos projektuojant ir statant įrenginį. Kad būtų atsižvelgta į tam tikrus išskirtinius elektrinių, kurių statybos darbai buvo sustabdyti ir turi būti atnaujinti, atvejus, Komitetas siūlo tokį tekstą: „nauji branduoliniai reaktoriai“, branduoliniai reaktoriai, kurių statybos darbams leidimas išduotas (arba kurių statybos darbai atnaujinti nuo jų nutraukimo praėjus ne mažiau kaip penkeriems metams) po šios direktyvos įsigaliojimo.

nauji branduoliniai reaktoriai

„nauji branduoliniai reaktoriai“, branduoliniai reaktoriai, kurių statybos darbams leidimas išduotas (arba kurių statybos darbai atnaujinti nuo jų nutraukimo praėjus ne mažiau kaip penkeriems metams) po šios direktyvos įsigaliojimo.

5.4   3 straipsnis

3 straipsnis

| 5.4.1 | Komitetas siūlo pakeisti šio straipsnio redakciją pirmiausia patikslinant sistemą, kuri apibendrina visą saugą, o vėliau – atsakomybę, susijusią su jos užtikrinimu. Jis siūlo į šį straipsnį įtraukti nuostatą, leidžiančią panaikinti licenciją, jei įsipareigojimai nevykdomi, nes tai bendros sistemos dalis ir taip stiprinamas reguliavimo institucijos autoritetas. Padarius šį pakeitimą, galima visai atsisakyti 8 straipsnio. Komitetas primena, kad Komisija turi teisę patikrinti direktyvos perkėlimo kokybę ir, prireikus, gali pradėti pažeidimo tyrimo procedūrą prieš valstybę narę, kuri nesilaikė direktyvos principų. |
| --- | --- |

5.4.1

Komitetas siūlo pakeisti šio straipsnio redakciją pirmiausia patikslinant sistemą, kuri apibendrina visą saugą, o vėliau – atsakomybę, susijusią su jos užtikrinimu. Jis siūlo į šį straipsnį įtraukti nuostatą, leidžiančią panaikinti licenciją, jei įsipareigojimai nevykdomi, nes tai bendros sistemos dalis ir taip stiprinamas reguliavimo institucijos autoritetas. Padarius šį pakeitimą, galima visai atsisakyti 8 straipsnio. Komitetas primena, kad Komisija turi teisę patikrinti direktyvos perkėlimo kokybę ir, prireikus, gali pradėti pažeidimo tyrimo procedūrą prieš valstybę narę, kuri nesilaikė direktyvos principų.

| 5.4.2 | 3 straipsnis būtų toks:






  1. | Valstybės narės sukuria ir taiko teisinę ir reguliavimo sistemą, reglamentuojančią branduolinių įrenginių saugą. Šią sistemą sudaro nacionaliniai saugos reikalavimai, branduolinių įrenginių licencijavimo ir kontrolės sistema, draudimas juos eksploatuoti neturint licencijos, taip pat reguliavimo kontrolės sistema ir būtinos atitikties reikalavimų užtikrinimo priemonės, įskaitant licencijų galiojimo sustabdymą ir jų panaikinimą. Būtina pabrėžti, kad jei branduoliniame įrenginyje padaromi sunkūs arba pakartotiniai saugos taisyklių pažeidimai, reguliavimo institucija turi įgaliojimus panaikinti veiklos licenciją. |
| --- | --- | --- |

5.4.2

3 straipsnis būtų toks:

1.

Valstybės narės sukuria ir taiko teisinę ir reguliavimo sistemą, reglamentuojančią branduolinių įrenginių saugą. Šią sistemą sudaro nacionaliniai saugos reikalavimai, branduolinių įrenginių licencijavimo ir kontrolės sistema, draudimas juos eksploatuoti neturint licencijos, taip pat reguliavimo kontrolės sistema ir būtinos atitikties reikalavimų užtikrinimo priemonės, įskaitant licencijų galiojimo sustabdymą ir jų panaikinimą. Būtina pabrėžti, kad jei branduoliniame įrenginyje padaromi sunkūs arba pakartotiniai saugos taisyklių pažeidimai, reguliavimo institucija turi įgaliojimus panaikinti veiklos licenciją.

Valstybės narės sukuria ir taiko teisinę ir reguliavimo sistemą, reglamentuojančią branduolinių įrenginių saugą. Šią sistemą sudaro nacionaliniai saugos reikalavimai, branduolinių įrenginių licencijavimo ir kontrolės sistema, draudimas juos eksploatuoti neturint licencijos, taip pat reguliavimo kontrolės sistema ir būtinos atitikties reikalavimų užtikrinimo priemonės, įskaitant licencijų galiojimo sustabdymą ir jų panaikinimą. Būtina pabrėžti, kad jei branduoliniame įrenginyje padaromi sunkūs arba pakartotiniai saugos taisyklių pažeidimai, reguliavimo institucija turi įgaliojimus panaikinti veiklos licenciją.

| 2. | Valstybės narės užtikrina, kad pagrindinė atsakomybė už branduolinių įrenginių saugą tektų licencijos turėtojui, kurį kontroliuoja reguliavimo institucija. Jis išlieka atsakingas visą branduolinio įrenginio eksploatavimo laiką, kol įrenginiui nustojami taikyti saugos reikalavimai. Licencijos turėtojas šios atsakomybės perduoti negali. Licencijos turėtojas teikia pasiūlymus dėl branduolinių įrenginių saugos valdymo ir užtikrinimo priemonių, kuriuos tvirtina reguliuojanti institucija. Licencijos turėtojas įgyvendina šias priemones, o reguliuojanti institucija vykdo jų kontrolę. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės užtikrina, kad pagrindinė atsakomybė už branduolinių įrenginių saugą tektų licencijos turėtojui, kurį kontroliuoja reguliavimo institucija. Jis išlieka atsakingas visą branduolinio įrenginio eksploatavimo laiką, kol įrenginiui nustojami taikyti saugos reikalavimai. Licencijos turėtojas šios atsakomybės perduoti negali. Licencijos turėtojas teikia pasiūlymus dėl branduolinių įrenginių saugos valdymo ir užtikrinimo priemonių, kuriuos tvirtina reguliuojanti institucija. Licencijos turėtojas įgyvendina šias priemones, o reguliuojanti institucija vykdo jų kontrolę.

Valstybės narės užtikrina, kad pagrindinė atsakomybė už branduolinių įrenginių saugą tektų licencijos turėtojui, kurį kontroliuoja reguliavimo institucija. Jis išlieka atsakingas visą branduolinio įrenginio eksploatavimo laiką, kol įrenginiui nustojami taikyti saugos reikalavimai. Licencijos turėtojas šios atsakomybės perduoti negali. Licencijos turėtojas teikia pasiūlymus dėl branduolinių įrenginių saugos valdymo ir užtikrinimo priemonių, kuriuos tvirtina reguliuojanti institucija. Licencijos turėtojas įgyvendina šias priemones, o reguliuojanti institucija vykdo jų kontrolę.

5.5   4 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalis

| 5.5.1 | Komiteto manymu, labai svarbu, kad reguliavimo institucija būtų nepriklausoma, todėl atitinkamą tekstą jis siūlytų išdėstyti taip: Valstybės narės užtikrina, kad reguliavimo institucija, kurios vienintelis tikslas yra užtikrinti saugą, būtų iš tikrųjų nepriklausoma nuo organizacijų, kurių užduotis – propaguoti arba eksploatuoti branduolinius įrenginius. Tokiai institucijai neturi būti daroma įtaka, galinti turėti poveikio jos reguliavimo veiklai. Minėdami organizacijas, „kurios pagrindžia naudą visuomenei“, pakartotume branduolinės energijos propagavimo idėją. Todėl, jei paliksime šią nuorodą, reikėtų paminėti ir nepriklausomybę nuo organizacijų, kovojančių prieš branduolinės energijos naudojimą. |
| --- | --- |

5.5.1

Komiteto manymu, labai svarbu, kad reguliavimo institucija būtų nepriklausoma, todėl atitinkamą tekstą jis siūlytų išdėstyti taip: Valstybės narės užtikrina, kad reguliavimo institucija, kurios vienintelis tikslas yra užtikrinti saugą, būtų iš tikrųjų nepriklausoma nuo organizacijų, kurių užduotis – propaguoti arba eksploatuoti branduolinius įrenginius. Tokiai institucijai neturi būti daroma įtaka, galinti turėti poveikio jos reguliavimo veiklai. Minėdami organizacijas, „kurios pagrindžia naudą visuomenei“, pakartotume branduolinės energijos propagavimo idėją. Todėl, jei paliksime šią nuorodą, reikėtų paminėti ir nepriklausomybę nuo organizacijų, kovojančių prieš branduolinės energijos naudojimą.

Valstybės narės užtikrina, kad reguliavimo institucija, kurios vienintelis tikslas yra užtikrinti saugą, būtų iš tikrųjų nepriklausoma nuo organizacijų, kurių užduotis – propaguoti arba eksploatuoti branduolinius įrenginius. Tokiai institucijai neturi būti daroma įtaka, galinti turėti poveikio jos reguliavimo veiklai

5.6   4 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio 3 dalis

Komitetas siūlo taip sujungti 4 straipsnio 3 ir 4 dalis: Reguliavimo institucija išduoda licencijas, remdamasi prašytojo pateiktais dokumentais, įrodančiais aikštelės pasirinkimo, projekto, statybos darbų, priėmimo ir perdavimo eksploatuoti, eksploatavimo, eksploatavimo trukmės pratęsimo, darbuotojų kvalifikacijos ir jų skaičiaus, net ir eksploatavimo nutraukimo atitikimą galiojantiems saugos reikalavimams, sąlygoms ir taisyklėms. Ji kontroliuoja, ar licencijos turėtojas tinkamai vykdo savo įsipareigojimus branduolinės saugos srityje.

Reguliavimo institucija išduoda licencijas, remdamasi prašytojo pateiktais dokumentais, įrodančiais aikštelės pasirinkimo, projekto, statybos darbų, priėmimo ir perdavimo eksploatuoti, eksploatavimo, eksploatavimo trukmės pratęsimo, darbuotojų kvalifikacijos ir jų skaičiaus, net ir eksploatavimo nutraukimo atitikimą galiojantiems saugos reikalavimams, sąlygoms ir taisyklėms. Ji kontroliuoja, ar licencijos turėtojas tinkamai vykdo savo įsipareigojimus branduolinės saugos srityje.

5.7   4 straipsnio 4 dalis

4 straipsnio 4 dalis

Išbraukta ir įtraukta į 4 straipsnio naują 3 dalį.

5.8   4 straipsnio 6 dalis

4 straipsnio 6 dalis

Įterpti 6 dalį dėl reguliavimo institucijų bendradarbiavimo plėtojimo Europos Sąjungoje: Valstybių narių reguliavimo institucijos dalijasi geriausia reguliavimo praktika ir laikosi bendro požiūrio į priimtus tarptautinius reikalavimus.

Valstybių narių reguliavimo institucijos dalijasi geriausia reguliavimo praktika ir laikosi bendro požiūrio į priimtus tarptautinius reikalavimus.

5.9   5 straipsnis

5 straipsnis

„Skaidrumas“ – Komitetas nori pabrėžti šio straipsnio svarbą, nes būtina atsakyti į dažnus priekaištus dėl branduolinės pramonės slaptumo. Be to, informacija apie branduolinių įrenginių veikimą svarbi visoms valstybėms narėms, neatsižvelgiant į tai, ar jų teritorijoje tokia energija naudojama, kadangi jos atsakingos už savo piliečių apsaugą nuo branduolinio pavojaus, kuriam būdinga tarpvalstybinis pobūdis.

informacija

5.10   6 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio 1 dalis

Komitetas siūlo patikslinti nuostatas dėl TATENA saugos pagrindų ir pateikti nuorodą į pirmiau pasiūlytą priedą. Nauja 6 straipsnio 1 dalies redakcija būtų tokia: Pasirinkdamos branduolinių įrenginių aikštelę, juos projektuodamos, statydamos, eksploatuodamos ir nutraukdamos jų eksploatavimą valstybės narės laikosi priede nurodytų TATENA saugos pagrindų (TATENA saugos pagrindai: pagrindiniai saugos principai, TATENA saugos standartų serija Nr. SF-1, 2006 m.).

Pasirinkdamos branduolinių įrenginių aikštelę, juos projektuodamos, statydamos, eksploatuodamos ir nutraukdamos jų eksploatavimą valstybės narės laikosi priede nurodytų TATENA saugos pagrindų (TATENA saugos pagrindai: pagrindiniai saugos principai, TATENA saugos standartų serija Nr. SF-1, 2006 m.)

5.11   6 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 2 dalis

Šiame straipsnyje pateiktos nepakankamai aiškios nuorodos į WENRA ir aukšto lygio grupę, todėl kyla klausimas: ar galima valstybes nares įpareigoti atsižvelgti į būsimus rezultatus, kurių turinys ir grafikas priimant direktyvą dar nežinomi? Komitetas šią dalį siūlo išbraukti, kadangi ilgainiui vykstant mokslo ir technologijos pažangai griežčiau laikomasi pagrindinių saugos principų ir auga saugos kultūros lygis.

kadangi ilgainiui vykstant mokslo ir technologijos pažangai griežčiau laikomasi pagrindinių saugos principų ir auga saugos kultūros lygis.

5.12   7 straipsnis

7 straipsnis

Šiame straipsnyje aptariami licencijų turėtojų įsipareigojimai, tačiau kadangi direktyva skirta valstybėms narėms, Komitetas siūlo visus su valstybių narių vaidmeniu tiesiogiai nesusijusius aspektus išdėstyti priede. 7 straipsnis būtų toks:

Licencijų turėtojų įsipareigojimai. Valstybės narės privalo užtikrinti, kad licencijų turėtojai būtų atsakingi už savo branduolinių įrenginių projektavimą, statybos darbus, eksploatavimą ir eksploatavimo nutraukimą laikantis 6 straipsnio nuostatų.

Licencijų turėtojų įsipareigojimai

5.13   8 straipsnis

8 straipsnis

Perkeltas į 3 ir 4 straipsnius, todėl išbraukiamas.

5.14   10 straipsnis

10 straipsnis

Pavadinimas Saugai teikiamas pirmumas gali klaidinti, kadangi susidaro įspūdis, kad valstybės narės, kurios netaiko griežtesnių, nei direktyvoje numatytos, priemonių, neteikia pirmumo saugai arba kad pačioje direktyvoje tai nenurodyta. Komitetas siūlo straipsnį pavadinti Saugos stiprinimas.

Saugai teikiamas pirmumas

Saugos stiprinimas

5.15   11 straipsnis

11 straipsnis

11 straipsnyje numatyta, kad Komisijai reguliariai teikiamos šios direktyvos poveikio ataskaitos. Tai būtina ir pageidautina. Kadangi jau Branduolinio saugumo konvencijoje yra nuostatos dėl ataskaitų teikimo konkrečių terminų, Komitetas mano, kad tikslinga sudaryti bendrą visų ataskaitų teikimo grafiką, kad procedūros būtų paprastesnės ir suderintos.

Nauja šio straipsnio redakcija būtų tokia: Valstybės narės šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą Komisijai teikia tuo pačiu laiku ir grafiku, kaip ir Branduolinio saugumo konvencijos peržiūros susitikimams rengiamas nacionalines ataskaitas. Remdamasi šia ataskaita, Komisija teikia Tarybai ataskaitą apie pažangą, pasiektą įgyvendinant šią direktyvą, ir, prireikus, teisės aktų pasiūlymus.

Valstybės narės šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą Komisijai teikia tuo pačiu laiku ir grafiku, kaip ir Branduolinio saugumo konvencijos peržiūros susitikimams rengiamas nacionalines ataskaitas. Remdamasi šia ataskaita, Komisija teikia Tarybai ataskaitą apie pažangą, pasiektą įgyvendinant šią direktyvą, ir, prireikus, teisės aktų pasiūlymus

6.   Direktyvos priedo pasiūlymas

Direktyvos priedo pasiūlymas

| 6.1 | Direktyvos priedo tikslas:






  — | apibrėžti tuos branduolinių įrenginių eksploatuotojų įsipareigojimus, kurių neįmanoma nustatyti direktyva, kadangi ji privaloma tik valstybėms narėms, |
| --- | --- | --- |

6.1

Direktyvos priedo tikslas:

—

apibrėžti tuos branduolinių įrenginių eksploatuotojų įsipareigojimus, kurių neįmanoma nustatyti direktyva, kadangi ji privaloma tik valstybėms narėms,

| — | vadovaujantis dešimčia pagrindinių TATENA saugos principų apibrėžti nuostatas, kurios pagal direktyvą turi būti privalomos valstybėms narėms. |
| --- | --- |

—

vadovaujantis dešimčia pagrindinių TATENA saugos principų apibrėžti nuostatas, kurios pagal direktyvą turi būti privalomos valstybėms narėms.

| 6.2 | Priede nurodyti šeši principai: |
| --- | --- |

6.2

Priede nurodyti šeši principai:

| 6.2.1 | Valstybės narės užtikrina, kad licencijos turėtojas prisiimtų atsakomybę už saugą. |
| --- | --- |

6.2.1

Valstybės narės užtikrina, kad licencijos turėtojas prisiimtų atsakomybę už saugą.

| 6.2.2 | Atsakomybė už saugą ir jos valdymas turi būti nustatyti aukščiausiu įmonės lygiu. |
| --- | --- |

6.2.2

Atsakomybė už saugą ir jos valdymas turi būti nustatyti aukščiausiu įmonės lygiu.

| 6.2.3 | Saugos vertinimas turi būti atliekamas jau įrenginio statybos pradiniame etape ir tęsiamas visą įrenginio eksploatavimo laiką. |
| --- | --- |

6.2.3

Saugos vertinimas turi būti atliekamas jau įrenginio statybos pradiniame etape ir tęsiamas visą įrenginio eksploatavimo laiką.

Saugos vertinimas

| 6.2.4 | Valstybės narės užtikrina, kad branduoliniai įrenginiai būtų tobulinami ir atitiktų aukščiausio galimo pasiekti saugos lygio reikalavimus. |
| --- | --- |

6.2.4

Valstybės narės užtikrina, kad branduoliniai įrenginiai būtų tobulinami ir atitiktų aukščiausio galimo pasiekti saugos lygio reikalavimus.

| 6.2.5 | Valstybės narės užtikrina, kad būtų imamasi visų reikiamų branduolinių incidentų ir avarijų prevencijos ir jų padarinių sumažinimo priemonių. |
| --- | --- |

6.2.5

Valstybės narės užtikrina, kad būtų imamasi visų reikiamų branduolinių incidentų ir avarijų prevencijos ir jų padarinių sumažinimo priemonių.

prevencijos ir jų padarinių sumažinimo

| 6.2.6 | Visos be išimties valstybės narės užtikrina, kad įgyvendintos pasiruošimo avarinėms situacijoms priemonės ir parengtos greito reagavimo branduolinės avarijos atveju priemonės, kaip numatyta Direktyvoje 96/29. |
| --- | --- |

6.2.6

Visos be išimties valstybės narės užtikrina, kad įgyvendintos pasiruošimo avarinėms situacijoms priemonės ir parengtos greito reagavimo branduolinės avarijos atveju priemonės, kaip numatyta Direktyvoje 96/29.

2009 m. birželio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  OL C 185, 1975 8 14, p. 1.

1

(2)  OL C 172, 1992 7 8, p. 2.

2

(3)  COM(2003) 32 galutinis ir COM(2004) 526 galutinis (pataisyta redakcija).

3

(4)  OL C 133, 2003 6 6, p. 70–74.

4

(5)  Vokietija, Belgija, Bulgarija, Ispanija, Suomija, Prancūzija, Vengrija, Lietuva, Nyderlandai, Čekija, Rumunija, Jungtinė Karalystė, Slovakija, Slovėnija, Švedija.

5

(6)  OL C 110, 2004 4 30, p. 77–95.

6

(7)  Tarptautinė konvencija, dėl kurios buvo susitarta Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijoje (JT-EEK). Konvenciją pasirašė 40 iš 55 JT-EEK šalių.

7

(8)  OL C 175, 2009 7 28 m. liepos 28 d., p. 1–7.

8

(9)  Žr. Europos branduolinės energetikos forumo pogrupio „Suderinimas“ dokumentą dėl pasiūlymo priimti Europos direktyvą dėl branduolinės saugos.

9

---

Appendix

to the opinion TEN/377 of the European Economic and Social Committee Proposal for a Council Directive (Euratom) setting up a Community framework for nuclear safety

COM(2008) 790 final — 2008/0231 (CNS)

APPENDIX TO THE DIRECTIVE
   (1)

SAFETY OBJECTIVE

The fundamental safety objective is to protect the workers and the general public from harmful effects of ionizing radiation, which may be caused by the nuclear installations

To ensure the protection of the workers and the general public, the nuclear installations shall be operated so as to achieve the highest standards of safety that can reasonably be achieved taking into account economical and social factors.

Besides the protection of people laid down in the Euratom Basic Standards (Directive 96/29), measures shall be taken

| — | to restrict the likelihood of events that might lead to a loss of control over a nuclear reactor core, nuclear chain reaction, radioactive source and |
| --- | --- |

—

to restrict the likelihood of events that might lead to a loss of control over a nuclear reactor core, nuclear chain reaction, radioactive source and

| — | to mitigate the consequences of such events if they were to occur. |
| --- | --- |

—

to mitigate the consequences of such events if they were to occur.

The fundamental safety objective shall be taken into account for all nuclear installations and for all stages over the lifetime of the nuclear installation.

SAFETY PRINCIPLES

1.   Principle 1: Responsibility for safety

Each Member State shall ensure that the prime responsibility for the safety of a nuclear installation rests with the holder of the relevant licence and shall take the appropriate steps to ensure that each such licence holder meets its responsibility.

Each Member State shall ensure that the licensee has implemented provisions for:

| — | Establishing and maintaining the necessary competences; |
| --- | --- |

—

Establishing and maintaining the necessary competences;

| — | Providing adequate training and information; |
| --- | --- |

—

Providing adequate training and information;

| — | Establishing procedures and arrangements to maintain safety under all conditions; |
| --- | --- |

—

Establishing procedures and arrangements to maintain safety under all conditions;

| — | Verifying appropriate design and the adequate quality of nuclear installations; |
| --- | --- |

—

Verifying appropriate design and the adequate quality of nuclear installations;

| — | Ensuring the safe control of all radioactive material that is used, produced or stored; |
| --- | --- |

—

Ensuring the safe control of all radioactive material that is used, produced or stored;

| — | Ensuring the safe control of all radioactive waste that is generated, |
| --- | --- |

—

Ensuring the safe control of all radioactive waste that is generated,

to fulfil the responsibility for the safety of a nuclear installation.

These responsibilities shall be fulfilled in accordance with applicable safety objectives and requirements as established or approved by the regulator body, and their fulfilment shall be ensured through the implementation of a management system.

2.   Principle 2: Leadership and management for safety

Effective leadership and management for safety must be established and sustained in all organizations concerned with nuclear safety.

| 2.1 | Leadership in safety matters shall be demonstrated at the highest levels in an organization. An effective management system shall be implemented and maintained, which has to integrate all elements of management so that requirements for safety are established and applied coherently with other requirements, including those for human performance, quality and security, and so that safety is not compromised by other requirements or demands.
  The management system also shall ensure the promotion of a safety culture, the regular assessment of safety performance and the application of lessons learned from experience. |
| --- | --- |

2.1

Leadership in safety matters shall be demonstrated at the highest levels in an organization. An effective management system shall be implemented and maintained, which has to integrate all elements of management so that requirements for safety are established and applied coherently with other requirements, including those for human performance, quality and security, and so that safety is not compromised by other requirements or demands.

The management system also shall ensure the promotion of a safety culture, the regular assessment of safety performance and the application of lessons learned from experience.

| 2.2 | A safety culture that governs the attitudes and behaviour in relation to safety of all organizations and individuals concerned shall be integrated in the management system. Safety culture includes:






  — | Individual and collective commitment to safety on the part of the leadership, the management and personnel at all levels; |
| --- | --- | --- |

2.2

A safety culture that governs the attitudes and behaviour in relation to safety of all organizations and individuals concerned shall be integrated in the management system. Safety culture includes:

—

Individual and collective commitment to safety on the part of the leadership, the management and personnel at all levels;

| — | Accountability of organizations and of individuals at all levels for safety; |
| --- | --- |

—

Accountability of organizations and of individuals at all levels for safety;

| — | Measures to encourage a questioning and learning attitude and to discourage complacency with regard to safety. |
| --- | --- |

—

Measures to encourage a questioning and learning attitude and to discourage complacency with regard to safety.

| 2.3 | The management system shall recognize the entire range of interactions of individuals at all levels with technology and with organizations. To prevent safety significant human and organizational failures, human factors shall be taken into account and good performance and good practices shall be supported. |
| --- | --- |

2.3

The management system shall recognize the entire range of interactions of individuals at all levels with technology and with organizations. To prevent safety significant human and organizational failures, human factors shall be taken into account and good performance and good practices shall be supported.

3.   Principle 3: Assessment of Safety

Comprehensive and systematic safety assessments shall be carried out before the construction and commissioning of a nuclear installation and throughout its lifetime. A graded approach shall be used taking in account the magnitude of the potential risks arising from the nuclear installation.

| 3.1 | The regulatory body shall require an assessment on nuclear safety for all nuclear installations, consistent with a graded approach. This safety assessment shall involve the systematic analysis of normal operation and its effects, of the ways in which failures might occur and of the consequences of such failures. The safety assessments shall cover the safety measures necessary to control the hazard, and the design and engineered safety features shall be assessed to demonstrate that they fulfil the safety functions required of them. Where control measures or operator actions are called on to maintain safety, an initial safety assessment shall be carried out to demonstrate that the arrangements made are robust and that they can be relied on. An authorization for a nuclear installation shall only be granted by a member state once it has been demonstrated to the satisfaction of the regulatory body that the safety measures proposed by the licensee are adequate. |
| --- | --- |

3.1

The regulatory body shall require an assessment on nuclear safety for all nuclear installations, consistent with a graded approach. This safety assessment shall involve the systematic analysis of normal operation and its effects, of the ways in which failures might occur and of the consequences of such failures. The safety assessments shall cover the safety measures necessary to control the hazard, and the design and engineered safety features shall be assessed to demonstrate that they fulfil the safety functions required of them. Where control measures or operator actions are called on to maintain safety, an initial safety assessment shall be carried out to demonstrate that the arrangements made are robust and that they can be relied on. An authorization for a nuclear installation shall only be granted by a member state once it has been demonstrated to the satisfaction of the regulatory body that the safety measures proposed by the licensee are adequate.

| 3.2 | The required safety assessment shall be repeated in whole or in part as necessary later in the conduct of operations in order to take into account changed circumstances (such as the application of new standards or scientific and technological developments), the feedback of operating experience, modifications and the effects of ageing. For operations that continue over long periods of time, assessments shall be reviewed and repeated as necessary. Continuation of such operations shall be subject to these reassessments demonstrating that the safety measures remain adequate. |
| --- | --- |

3.2

The required safety assessment shall be repeated in whole or in part as necessary later in the conduct of operations in order to take into account changed circumstances (such as the application of new standards or scientific and technological developments), the feedback of operating experience, modifications and the effects of ageing. For operations that continue over long periods of time, assessments shall be reviewed and repeated as necessary. Continuation of such operations shall be subject to these reassessments demonstrating that the safety measures remain adequate.

| 3.3 | Within the required safety assessment precursors to accidents (an initiating event that could lead to accident conditions) shall be identified and analysed, and measures shall be taken to prevent the occurrence of accidents. |
| --- | --- |

3.3

Within the required safety assessment precursors to accidents (an initiating event that could lead to accident conditions) shall be identified and analysed, and measures shall be taken to prevent the occurrence of accidents.

| 3.4 | To further enhance safety, processes shall be put in place for the feedback and analysis of operating experience in own and other facilities, including initiating events, accident precursors, near misses, accidents and unauthorized acts, so that lessons may be learned, shared and acted upon. |
| --- | --- |

3.4

To further enhance safety, processes shall be put in place for the feedback and analysis of operating experience in own and other facilities, including initiating events, accident precursors, near misses, accidents and unauthorized acts, so that lessons may be learned, shared and acted upon.

4.   Principle 4: Optimization of safety

Member States shall ensure that nuclear installations are optimized to provide the highest level of safety that can reasonably practicable be achieved without unduly limiting their operation.

| 4.1 | The optimization of safety shall require judgements to be made about the relative significance of various factors, including:






  — | The likelihood of the occurrence of foreseeable events and the resulting consequences; |
| --- | --- | --- |

4.1

The optimization of safety shall require judgements to be made about the relative significance of various factors, including:

—

The likelihood of the occurrence of foreseeable events and the resulting consequences;

| — | The magnitude and distribution of radiation doses received; |
| --- | --- |

—

The magnitude and distribution of radiation doses received;

| — | Economic, social and environmental factors arising from the radiation risks. |
| --- | --- |

—

Economic, social and environmental factors arising from the radiation risks.

| — | The optimization of safety also means using good practices and common sense as far as is practical in day to day activities. |
| --- | --- |

—

The optimization of safety also means using good practices and common sense as far as is practical in day to day activities.

5.   Principle 5: Prevention and mitigation

Member States shall ensure that all practical efforts are made to prevent and mitigate nuclear incidents and accidents in its nuclear installations.

| 5.1 | Each Member State shall ensure, that the licensees engages all practical efforts:






  — | to prevent the occurrence of abnormal conditions or incidents that could lead to a loss of control; |
| --- | --- | --- |

5.1

Each Member State shall ensure, that the licensees engages all practical efforts:

—

to prevent the occurrence of abnormal conditions or incidents that could lead to a loss of control;

| — | to prevent the escalation of any such abnormal conditions or incidents that do occur; and |
| --- | --- |

—

to prevent the escalation of any such abnormal conditions or incidents that do occur; and

| — | to mitigate any harmful consequences of an accident, |
| --- | --- |

—

to mitigate any harmful consequences of an accident,

by implementing ‘defence in depth’.

| 5.2 | The application of the defence in depth concept shall ensure that no single technical, human or organizational failure could lead to harmful effects, and that the combinations of failures that could give rise to significant harmful effects are of very low probability. |
| --- | --- |

5.2

The application of the defence in depth concept shall ensure that no single technical, human or organizational failure could lead to harmful effects, and that the combinations of failures that could give rise to significant harmful effects are of very low probability.

| 5.3 | Defence in depth shall be implemented through the combination of a number of consecutive and independent levels of protection that would all have to fail before harmful effects could be caused to workers or the general public. The levels of defence in depth shall include:






  a) | an adequate site selection |
| --- | --- | --- |

5.3

Defence in depth shall be implemented through the combination of a number of consecutive and independent levels of protection that would all have to fail before harmful effects could be caused to workers or the general public. The levels of defence in depth shall include:

a)

an adequate site selection

| b) | an adequate design of the nuclear installation, consisting of






  — | High quality of design and construction |
| --- | --- | --- |

b)

an adequate design of the nuclear installation, consisting of

—

High quality of design and construction

| — | High reliability of components and equipment |
| --- | --- |

—

High reliability of components and equipment

| — | Control, limiting and protection systems and surveillance features |
| --- | --- |

—

Control, limiting and protection systems and surveillance features

| — | appropriate combination of engineered safety features |
| --- | --- |

—

appropriate combination of engineered safety features

| c) | an adequate organisation with






  — | An effective management system with a strong management commitment to safety culture |
| --- | --- | --- |

c)

an adequate organisation with

—

An effective management system with a strong management commitment to safety culture

| — | Comprehensive operational procedures and practices |
| --- | --- |

—

Comprehensive operational procedures and practices

| — | Comprehensive accident management procedures |
| --- | --- |

—

Comprehensive accident management procedures

| — | Emergency preparedness arrangements |
| --- | --- |

—

Emergency preparedness arrangements

6.   Principle 6: Emergency preparedness and response

Members States shall ensure that arrangements are made for emergency preparedness and response for nuclear installations accidents according to Directive 96/29.

---

(1)  This text incorporates part of the document of the European Energy Forum's Sub-Group on Harmonisation on the proposal for a European Directive on Nuclear Safety.

---

| 16.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/64

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų nustatymo

COM(2008) 818 galutinis – 2008/0238 (COD)

2009/C 306/14

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 242 straipsniu, 2009 m. sausio 21 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų nustatymo“

Užimtumo, socialinių reikalų ir švietimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. gegužės 26 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas José Isaías RODRIGUEZ GARCIA CARO.

454-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11 d. (2009 m. birželio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 114 narių balsavus už ir 1 susilaikius.

1.   Išvados

Išvados

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) teigiamai vertina pasiūlymą priimti direktyvą ir norėtų pareikšti esąs patenkintas tuo, kad siūlomu teisės aktu pirmiausia siekiama gerinti ES piliečių sveikatos apsaugą derinant saugą su priemonėmis, skirtomis organų transplantacija paremto gydymo kokybei ir prieinamumui gerinti. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) teigiamai vertina pasiūlymą priimti direktyvą ir norėtų pareikšti esąs patenkintas tuo, kad siūlomu teisės aktu pirmiausia siekiama gerinti ES piliečių sveikatos apsaugą derinant saugą su priemonėmis, skirtomis organų transplantacija paremto gydymo kokybei ir prieinamumui gerinti.

| 1.2 | Komitetas yra giliai įsitikinęs, kad gerą donorystės politiką turi sudaryti šie elementai: visuomenės sąmoningumo didinimas, kolektyvinės sąžinės formavimas, aktyvaus ir nesuinteresuoto žiniasklaidos vaidmens užtikrinimas ir sveikatos priežiūros specialistų skatinimas ir įtraukimas. EESRK laikosi nuomonės, kad šie elementai galėtų užtikrinti panašų donorystės lygį visose valstybėse narėse, ir mano, kad būtent jiems turėtų būti skirtas Komisijos ir valstybių narių darbas. |
| --- | --- |

1.2

Komitetas yra giliai įsitikinęs, kad gerą donorystės politiką turi sudaryti šie elementai: visuomenės sąmoningumo didinimas, kolektyvinės sąžinės formavimas, aktyvaus ir nesuinteresuoto žiniasklaidos vaidmens užtikrinimas ir sveikatos priežiūros specialistų skatinimas ir įtraukimas. EESRK laikosi nuomonės, kad šie elementai galėtų užtikrinti panašų donorystės lygį visose valstybėse narėse, ir mano, kad būtent jiems turėtų būti skirtas Komisijos ir valstybių narių darbas.

| 1.3 | Europos Sąjungoje organų donorystė turėtų remtis savanoriškos ir altruistinės donorystės, solidarumo ir organų aukojimo nesitikint atlygio principais. Valstybių narių teisės aktais reikėtų užkirsti kelią bet kokiems mėginimams prekiauti organais, o už nelegalią prekybą transplantacijai skirtais organais būtina griežtai bausti. Bendrais veiksmais ir koordinavimu ES valstybės narės gali pasiekti aukštą donorystės lygį ir sutrukdyti organizuotam nusikalstamumui įsiskverbti į organų transplantacijos sritį. |
| --- | --- |

1.3

Europos Sąjungoje organų donorystė turėtų remtis savanoriškos ir altruistinės donorystės, solidarumo ir organų aukojimo nesitikint atlygio principais. Valstybių narių teisės aktais reikėtų užkirsti kelią bet kokiems mėginimams prekiauti organais, o už nelegalią prekybą transplantacijai skirtais organais būtina griežtai bausti. Bendrais veiksmais ir koordinavimu ES valstybės narės gali pasiekti aukštą donorystės lygį ir sutrukdyti organizuotam nusikalstamumui įsiskverbti į organų transplantacijos sritį.

| 1.4 | EESRK mano, kad teisiniai, kultūriniai, religiniai, istoriniai, socialiniai ir kiti veiksniai neturėtų tapti pagrindu priešintis donorystei, nes taip gali atsirasti nepageidaujamas organų trūkumas. Nereikėtų stengtis kompensuoti galimo organų trūkumo dėl priežasčių, kurios nėra išimtinai mokslinės arba susijusios su demografija, organų importu iš kitų pasaulio vietų, kur žmonės geriau informuoti apie organų transplantaciją ir yra labiau solidarūs šiame procese. |
| --- | --- |

1.4

EESRK mano, kad teisiniai, kultūriniai, religiniai, istoriniai, socialiniai ir kiti veiksniai neturėtų tapti pagrindu priešintis donorystei, nes taip gali atsirasti nepageidaujamas organų trūkumas. Nereikėtų stengtis kompensuoti galimo organų trūkumo dėl priežasčių, kurios nėra išimtinai mokslinės arba susijusios su demografija, organų importu iš kitų pasaulio vietų, kur žmonės geriau informuoti apie organų transplantaciją ir yra labiau solidarūs šiame procese.

| 1.5 | EESRK pasitiki kompetentingų nacionalinių valdžios institucijų, kurios minimos pasiūlyme priimti direktyvą, darbu. Komitetas mano, kad stipri ir organizuota valstybinė sveikatos priežiūros institucija geriausiai užtikrintų kokybės ir saugos standartų įgyvendinimo stebėseną organų transplantacijos srityje. Todėl Komitetas mano, kad direktyvoje reikėtų aiškiai pasakyti, kad valstybėms narėms reikia parengti periodiškų patikrinimų ir stebėsenos priemones, skirtas užtikrinti, kad organų įsigijimo ir transplantacijos centrai laikytųsi šių standartų. |
| --- | --- |

1.5

EESRK pasitiki kompetentingų nacionalinių valdžios institucijų, kurios minimos pasiūlyme priimti direktyvą, darbu. Komitetas mano, kad stipri ir organizuota valstybinė sveikatos priežiūros institucija geriausiai užtikrintų kokybės ir saugos standartų įgyvendinimo stebėseną organų transplantacijos srityje. Todėl Komitetas mano, kad direktyvoje reikėtų aiškiai pasakyti, kad valstybėms narėms reikia parengti periodiškų patikrinimų ir stebėsenos priemones, skirtas užtikrinti, kad organų įsigijimo ir transplantacijos centrai laikytųsi šių standartų.

| 1.6 | Tuo metu, kai buvo pateiktas šis pasiūlymas priimti direktyvą, Komisija paskelbė Komunikatą dėl organų donorystės ir transplantacijos 2009–2015 m. veiksmų plano: glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas
   (1). Nors Komitetas buvo paprašytas parengti nuomonę šiuo klausimu, jis mano, kad dėl šio klausimo svarbos visiems ES piliečiams EESRK reikėtų pareikšti savo poziciją dėl šio veiksmų plano, todėl ketina parengti nuomonę savo iniciatyva. |
| --- | --- |

1.6

Tuo metu, kai buvo pateiktas šis pasiūlymas priimti direktyvą, Komisija paskelbė Komunikatą dėl organų donorystės ir transplantacijos 2009–2015 m. veiksmų plano: glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas
   (1). Nors Komitetas buvo paprašytas parengti nuomonę šiuo klausimu, jis mano, kad dėl šio klausimo svarbos visiems ES piliečiams EESRK reikėtų pareikšti savo poziciją dėl šio veiksmų plano, todėl ketina parengti nuomonę savo iniciatyva.

Komunikatą dėl organų donorystės ir transplantacijos 2009–2015 m. veiksmų plano: glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas

1

| 1.7 | EESRK mano, kad šios nuomonės 4 punkte pateiktos konkrečios pastabos dėl šio pasiūlymo priimti direktyvą turėtų padėti geriau suprasti visą tekstą, kuris taps nuoseklesnis. Šios pastabos taip pat galėtų pagerinti galutinę šio Bendrijos teisės akto redakciją. Tai pirmiausia pasakytina apie tas pastabas, kuriomis atkreipiamas dėmesys į galimus straipsnių neatitikimus. |
| --- | --- |

1.7

EESRK mano, kad šios nuomonės 4 punkte pateiktos konkrečios pastabos dėl šio pasiūlymo priimti direktyvą turėtų padėti geriau suprasti visą tekstą, kuris taps nuoseklesnis. Šios pastabos taip pat galėtų pagerinti galutinę šio Bendrijos teisės akto redakciją. Tai pirmiausia pasakytina apie tas pastabas, kuriomis atkreipiamas dėmesys į galimus straipsnių neatitikimus.

| 1.8 | Komentuodamas konkrečiau Komitetas norėtų išskirti du svarbius aspektus, kurie akivaizdžiai reiškia žingsnį atgal Direktyvos 2004/23/EB, nustatančios žmogaus audinių ir ląstelių donorystės, įsigijimo, ištyrimo, apdorojimo, konservavimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus (2), atžvilgiu. Pranešėjas nori atkreipti dėmesį į tai, jog pasiūlyme nėra nei vieno straipsnio, kuris būtų panašus į minėtos direktyvos 7 straipsnį dėl patikrinimų ir kontrolės priemonių ir 10 straipsnį dėl audinių įstaigų registrų. Komiteto nuomone, aptariamame pasiūlyme dėl direktyvos reikėtų vienodai atspindėti abu straipsnius, nes jie pagerintų siūlomo teisės akto redakciją. |
| --- | --- |

1.8

Komentuodamas konkrečiau Komitetas norėtų išskirti du svarbius aspektus, kurie akivaizdžiai reiškia žingsnį atgal Direktyvos 2004/23/EB, nustatančios žmogaus audinių ir ląstelių donorystės, įsigijimo, ištyrimo, apdorojimo, konservavimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus (2), atžvilgiu. Pranešėjas nori atkreipti dėmesį į tai, jog pasiūlyme nėra nei vieno straipsnio, kuris būtų panašus į minėtos direktyvos 7 straipsnį dėl patikrinimų ir kontrolės priemonių ir 10 straipsnį dėl audinių įstaigų registrų. Komiteto nuomone, aptariamame pasiūlyme dėl direktyvos reikėtų vienodai atspindėti abu straipsnius, nes jie pagerintų siūlomo teisės akto redakciją.

2

2.   Įžanga. Pasiūlymas priimti direktyvą

Įžanga. Pasiūlymas priimti direktyvą

| 2.1 | Europos bendrijos steigimo sutarties 152 straipsnio 4a dalyje nustatoma, kad „Taryba, spręsdama 251 straipsnyje nustatyta tvarka ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu bei Regionų komitetu, šiame straipsnyje nurodytų tikslų padeda siekti imdamasi(:) priemonių, nustatančių aukštus žmogaus kilmės organų ir medžiagų, kraujo ir kraujo darinių kokybės bei saugos standartus“. |
| --- | --- |

2.1

Europos bendrijos steigimo sutarties 152 straipsnio 4a dalyje nustatoma, kad „Taryba, spręsdama 251 straipsnyje nustatyta tvarka ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu bei Regionų komitetu, šiame straipsnyje nurodytų tikslų padeda siekti imdamasi(:) priemonių, nustatančių aukštus žmogaus kilmės organų ir medžiagų, kraujo ir kraujo darinių kokybės bei saugos standartus“.

Taryba, spręsdama 251 straipsnyje nustatyta tvarka ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu bei Regionų komitetu, šiame straipsnyje nurodytų tikslų padeda siekti imdamasi(:) priemonių, nustatančių aukštus žmogaus kilmės organų ir medžiagų, kraujo ir kraujo darinių kokybės bei saugos standartus

| 2.2 | Europos Parlamentas ir Taryba jau priėmė Direktyvą 2004/23/EB, nustatančią žmogaus audinių ir ląstelių donorystės, įsigijimo, ištyrimo, apdorojimo, konservavimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus, ir 2003 m. sausio 27 d. Direktyvą 2002/98/EB, nustatančią žmogaus kraujo ir kraujo komponentų surinkimo, ištyrimo, perdirbimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus (3). EESRK dėl kiekvienos iš minėtų direktyvų pateikė privalomą nuomonę (4). |
| --- | --- |

2.2

Europos Parlamentas ir Taryba jau priėmė Direktyvą 2004/23/EB, nustatančią žmogaus audinių ir ląstelių donorystės, įsigijimo, ištyrimo, apdorojimo, konservavimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus, ir 2003 m. sausio 27 d. Direktyvą 2002/98/EB, nustatančią žmogaus kraujo ir kraujo komponentų surinkimo, ištyrimo, perdirbimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus (3). EESRK dėl kiekvienos iš minėtų direktyvų pateikė privalomą nuomonę (4).

3

4

| 2.3 | 2007 m. gegužės mėn. Komisija priėmė Komunikatą dėl organų donorystės ir transplantacijos. Šis komunikatas daugiausia buvo skirtas tolesnėms priemonėms, dėl kurių reikėtų susitarti organų donorystės ir transplantavimo kokybės ir saugos ir valstybių narių bendradarbiavimo skatinimo srityse. EESRK dėl šio komunikato nuomonės nepateikė. |
| --- | --- |

2.3

2007 m. gegužės mėn. Komisija priėmė Komunikatą dėl organų donorystės ir transplantacijos. Šis komunikatas daugiausia buvo skirtas tolesnėms priemonėms, dėl kurių reikėtų susitarti organų donorystės ir transplantavimo kokybės ir saugos ir valstybių narių bendradarbiavimo skatinimo srityse. EESRK dėl šio komunikato nuomonės nepateikė.

| 2.4 | 2007 m. gruodžio 6 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose pripažįstama, kad labai svarbu griežtais organų saugos ir kokybės standartais užtikrinti aukštą pacientų apsaugos lygį. |
| --- | --- |

2.4

2007 m. gruodžio 6 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose pripažįstama, kad labai svarbu griežtais organų saugos ir kokybės standartais užtikrinti aukštą pacientų apsaugos lygį.

| 2.5 | Tuo pat metu Komisija paskelbė šį pasiūlymą priimti direktyvą ir Komunikatą dėl organų donorystės ir transplantacijos 2009–2015 m. veiksmų plano: glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas dėl kurio EESRK nebuvo paprašytas parengti nuomonės. |
| --- | --- |

2.5

Tuo pat metu Komisija paskelbė šį pasiūlymą priimti direktyvą ir Komunikatą dėl organų donorystės ir transplantacijos 2009–2015 m. veiksmų plano: glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas dėl kurio EESRK nebuvo paprašytas parengti nuomonės.

Komunikatą dėl organų donorystės ir transplantacijos 2009–2015 m. veiksmų plano: glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas

| 2.6 | Galiausiai pranešėjas taip pat norėtų atkreipti dėmesį į 2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Organų donorystė ir transplantacija: politikos veiksmai ES lygiu“ (5). EESRK norėtų pareikšti aiškiai pritariąs šiai rezoliucijai. |
| --- | --- |

2.6

Galiausiai pranešėjas taip pat norėtų atkreipti dėmesį į 2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Organų donorystė ir transplantacija: politikos veiksmai ES lygiu“ (5). EESRK norėtų pareikšti aiškiai pritariąs šiai rezoliucijai.

5

| 2.7 | Pasiūlymo priimti direktyvą tikslas yra nustatyti standartus, kurie padėtų užtikrinti transplantacijai žmogaus kūne skirtų žmogaus organų kokybę ir saugą. Standartai būtų taikomi žmogaus organų donorystei, įsigijimui, tyrimui, apibūdinimui, konservavimui, transportavimui ir transplantacijai. |
| --- | --- |

2.7

Pasiūlymo priimti direktyvą tikslas yra nustatyti standartus, kurie padėtų užtikrinti transplantacijai žmogaus kūne skirtų žmogaus organų kokybę ir saugą. Standartai būtų taikomi žmogaus organų donorystei, įsigijimui, tyrimui, apibūdinimui, konservavimui, transportavimui ir transplantacijai.

3.   Bendros pastabos

Bendros pastabos

| 3.1 | Nepaisant bendrų ir konkrečių šioje nuomonėje pateiktų pastabų Komitetas teigiamai vertina pasiūlymą priimti direktyvą dėl transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų. Pranešėjas visiškai pritaria Tarybai ir Europos Parlamentui, kad galutinis direktyvos tikslas turėtų būti žmonių sveikatos apsauga. Todėl labai svarbu pasiekti didžiausią kokybės ir saugos lygį viso proceso, kurio rezultatas – organo transplantacija, metu. |
| --- | --- |

3.1

Nepaisant bendrų ir konkrečių šioje nuomonėje pateiktų pastabų Komitetas teigiamai vertina pasiūlymą priimti direktyvą dėl transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų. Pranešėjas visiškai pritaria Tarybai ir Europos Parlamentui, kad galutinis direktyvos tikslas turėtų būti žmonių sveikatos apsauga. Todėl labai svarbu pasiekti didžiausią kokybės ir saugos lygį viso proceso, kurio rezultatas – organo transplantacija, metu.

| 3.2 | Organas negali būti transplantuojamas be gyvo arba mirusio donoro, iš kurio galima paimti organą. Todėl EESRK mano, kad svarbiausias viso proceso aspektas yra užtikrinti, kad donorų apskritai būtų. Šiam svarbiam reikalui turėtų būti skirta daugiausia ES pastangų. Sąmoningumo didinimas, kolektyvinės sąžinės formavimas, aktyvaus ir nesuinteresuoto žiniasklaidos vaidmens užtikrinimas ir sveikatos priežiūros specialistų skatinimas ir įtraukimas yra labai svarbūs didelio masto donorystės užtikrinimo veiksniai. |
| --- | --- |

3.2

Organas negali būti transplantuojamas be gyvo arba mirusio donoro, iš kurio galima paimti organą. Todėl EESRK mano, kad svarbiausias viso proceso aspektas yra užtikrinti, kad donorų apskritai būtų. Šiam svarbiam reikalui turėtų būti skirta daugiausia ES pastangų. Sąmoningumo didinimas, kolektyvinės sąžinės formavimas, aktyvaus ir nesuinteresuoto žiniasklaidos vaidmens užtikrinimas ir sveikatos priežiūros specialistų skatinimas ir įtraukimas yra labai svarbūs didelio masto donorystės užtikrinimo veiksniai.

| 3.3 | Todėl Komitetas visiškai pritaria Europos Parlamento iniciatyvai paskelbti tarptautinę donorų dieną. Komisija ir valstybės narės turėtų pasistengti, kad tą dieną Europoje būtų propaguojama donorystė, o pilietinė visuomenė prie šios iniciatyvos galėtų prisidėti parama ir patirtimi, kurią galėtų suteikti įvairios transplantacijos pacientams atstovaujančios asociacijos ir organizacijos. |
| --- | --- |

3.3

Todėl Komitetas visiškai pritaria Europos Parlamento iniciatyvai paskelbti tarptautinę donorų dieną. Komisija ir valstybės narės turėtų pasistengti, kad tą dieną Europoje būtų propaguojama donorystė, o pilietinė visuomenė prie šios iniciatyvos galėtų prisidėti parama ir patirtimi, kurią galėtų suteikti įvairios transplantacijos pacientams atstovaujančios asociacijos ir organizacijos.

| 3.4 | EESRK norėtų pritarti donorystės kaip savanoriško, altruistinio ir atlygio nereikalaujančio poelgio principui, kaip nurodyta pasiūlyme priimti direktyvą. Visos valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų teisės aktuose nebūtų teisinių spragų, leidžiančių parduoti arba skirti organus pacientams remiantis ne moksliniais, o kitokiais kriterijais. |
| --- | --- |

3.4

EESRK norėtų pritarti donorystės kaip savanoriško, altruistinio ir atlygio nereikalaujančio poelgio principui, kaip nurodyta pasiūlyme priimti direktyvą. Visos valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų teisės aktuose nebūtų teisinių spragų, leidžiančių parduoti arba skirti organus pacientams remiantis ne moksliniais, o kitokiais kriterijais.

| 3.5 | Donorystė yra pagrindinis ir svarbiausias proceso, kurio pabaigoje organas persodinamas pacientui, atskaitos taškas. Sąmoningumo ir supratimo didinimas yra kertiniai transplantacijos proceso akmenys. Teisiškai reikėtų gerbti mirusių asmenų valią dėl jų organų paėmimo, tačiau šį procesą reikėtų supaprastinti praktiniu požiūriu, užtikrinant kiek įmanoma didesnį donorystės atvejų skaičių. Teisiniai, kultūriniai, religiniai, istoriniai, socialiniai ir kiti veiksniai neturėtų tapti pagrindu priešintis donorystei, nes taip gali atsirasti nepageidaujamas organų trūkumas. Nereikėtų stengtis kompensuoti galimo organų trūkumo dėl priežasčių, kurios nėra išimtinai mokslinės arba susijusios su demografija, organų importu iš kitų valstybių, kuriose žmonės geriau informuoti apie organų transplantaciją ir yra labiau solidarūs šiame procese. |
| --- | --- |

3.5

Donorystė yra pagrindinis ir svarbiausias proceso, kurio pabaigoje organas persodinamas pacientui, atskaitos taškas. Sąmoningumo ir supratimo didinimas yra kertiniai transplantacijos proceso akmenys. Teisiškai reikėtų gerbti mirusių asmenų valią dėl jų organų paėmimo, tačiau šį procesą reikėtų supaprastinti praktiniu požiūriu, užtikrinant kiek įmanoma didesnį donorystės atvejų skaičių. Teisiniai, kultūriniai, religiniai, istoriniai, socialiniai ir kiti veiksniai neturėtų tapti pagrindu priešintis donorystei, nes taip gali atsirasti nepageidaujamas organų trūkumas. Nereikėtų stengtis kompensuoti galimo organų trūkumo dėl priežasčių, kurios nėra išimtinai mokslinės arba susijusios su demografija, organų importu iš kitų valstybių, kuriose žmonės geriau informuoti apie organų transplantaciją ir yra labiau solidarūs šiame procese.

| 3.6 | EESRK mano, kad ne mažiau svarbus yra informuotumo apie organų donorystę didinimas ir sveikatos priežiūros specialistų skatinimas šioje srityje. Sveikatos priežiūros specialistų mokslinės ir techninės žinios yra svarbios propaguojant donorystės ir transplantacijos procesą. Be to, tos žinios labai reikalingos skatinant sveikatos priežiūros specialistus tapti tarpininkais organų įsigijimo procese, taip pat gerinant tų specialistų bendravimo įgūdžius, kurie donorystės procesą padarytų sklandesnį. |
| --- | --- |

3.6

EESRK mano, kad ne mažiau svarbus yra informuotumo apie organų donorystę didinimas ir sveikatos priežiūros specialistų skatinimas šioje srityje. Sveikatos priežiūros specialistų mokslinės ir techninės žinios yra svarbios propaguojant donorystės ir transplantacijos procesą. Be to, tos žinios labai reikalingos skatinant sveikatos priežiūros specialistus tapti tarpininkais organų įsigijimo procese, taip pat gerinant tų specialistų bendravimo įgūdžius, kurie donorystės procesą padarytų sklandesnį.

| 3.7 | Šiuo požiūriu pakankamai kvalifikuotas ir patyręs šios srities subjektas kai kuriose valstybėse narėse, konkrečiai Ispanijoje, yra sveikatos priežiūros įstaigų transplantacijų koordinatorius, kurio užduotis yra pasirūpinti, kad persodinimui būtų kiek galima daugiau organų stebint galimus donorus ir informuojant sveikatos priežiūros specialistus tuose ligoninių skyriuose, kuriuose galima tikėtis sulaukti daugiausia potencialių donorų. Sveikatos priežiūros įstaigų transplantacijų koordinatorius prižiūri, propaguoja ir koordinuoja donorystę, organų paėmimą, transportavimą ir jų parūpinimą transplantacijai. EESRK mano, kad ES ligoninėms reikalingi sveikatos priežiūros specialistai, kurie atliktų šį vaidmenį, todėl Komitetas ragina Komisiją ir valstybes nares siekti, kad Europos ligoninėse kiek įmanoma greičiau būtų paskirti tokie koordinatoriai. |
| --- | --- |

3.7

Šiuo požiūriu pakankamai kvalifikuotas ir patyręs šios srities subjektas kai kuriose valstybėse narėse, konkrečiai Ispanijoje, yra sveikatos priežiūros įstaigų transplantacijų koordinatorius, kurio užduotis yra pasirūpinti, kad persodinimui būtų kiek galima daugiau organų stebint galimus donorus ir informuojant sveikatos priežiūros specialistus tuose ligoninių skyriuose, kuriuose galima tikėtis sulaukti daugiausia potencialių donorų. Sveikatos priežiūros įstaigų transplantacijų koordinatorius prižiūri, propaguoja ir koordinuoja donorystę, organų paėmimą, transportavimą ir jų parūpinimą transplantacijai. EESRK mano, kad ES ligoninėms reikalingi sveikatos priežiūros specialistai, kurie atliktų šį vaidmenį, todėl Komitetas ragina Komisiją ir valstybes nares siekti, kad Europos ligoninėse kiek įmanoma greičiau būtų paskirti tokie koordinatoriai.

| 3.8 | Komitetas sutinka, kad visose valstybėse narėse reikia sukurti nacionalines kokybės programas, kurios užtikrintų direktyvoje numatytus kokybės ir saugos standartus. EESKR taip pat laikosi nuomonės, kad nepaprastai svarbu direktyvos nustatytiems reikalavimams įgyvendinti paskirti nacionalines valdžios institucijas. Norint padėti pagrindus stipriai nacionalinei organizacijai būtina įgyvendinti nacionalines kokybės programas, paskirti nacionalines valdžios institucijas, kurios gerai vykdytų savo užduotis, ir galiausiai siekti betarpiško visuomenės dalyvavimo šioje individualios ir kolektyvinės sveikatos srityje, kuri nuolat plečiasi ir daro vis didesnį poveikį visuomenei. |
| --- | --- |

3.8

Komitetas sutinka, kad visose valstybėse narėse reikia sukurti nacionalines kokybės programas, kurios užtikrintų direktyvoje numatytus kokybės ir saugos standartus. EESKR taip pat laikosi nuomonės, kad nepaprastai svarbu direktyvos nustatytiems reikalavimams įgyvendinti paskirti nacionalines valdžios institucijas. Norint padėti pagrindus stipriai nacionalinei organizacijai būtina įgyvendinti nacionalines kokybės programas, paskirti nacionalines valdžios institucijas, kurios gerai vykdytų savo užduotis, ir galiausiai siekti betarpiško visuomenės dalyvavimo šioje individualios ir kolektyvinės sveikatos srityje, kuri nuolat plečiasi ir daro vis didesnį poveikį visuomenei.

| 3.9 | Būtent valstybės narės sveikatos priežiūros institucijos pirmiausia atsakingos už transplantacijos proceso kokybės ir saugos užtikrinimą. Donorystės ir transplantacijos procesų kokybės ir saugos standartai ir bendri struktūrinių, materialinių ir asmeninių reikalavimų standartai, kuriuos turėtų taikyti organų įsigijimo ir transplantacijos centrai, turėtų tapti neabejotinu prioritetu, nes tik taip užtikrinsime didelį šios operacinės procedūros efektyvumą ir saugą. Todėl kompetentingos valstybių narių valdžios institucijos turėtų išsamiai ir periodiškai vykdyti tokių centrų patikrinimus ir įgyvendinti jų stebėsenos programas, tuo užtikrindamos, kad tie centrai visiškai laikytųsi transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų. |
| --- | --- |

3.9

Būtent valstybės narės sveikatos priežiūros institucijos pirmiausia atsakingos už transplantacijos proceso kokybės ir saugos užtikrinimą. Donorystės ir transplantacijos procesų kokybės ir saugos standartai ir bendri struktūrinių, materialinių ir asmeninių reikalavimų standartai, kuriuos turėtų taikyti organų įsigijimo ir transplantacijos centrai, turėtų tapti neabejotinu prioritetu, nes tik taip užtikrinsime didelį šios operacinės procedūros efektyvumą ir saugą. Todėl kompetentingos valstybių narių valdžios institucijos turėtų išsamiai ir periodiškai vykdyti tokių centrų patikrinimus ir įgyvendinti jų stebėsenos programas, tuo užtikrindamos, kad tie centrai visiškai laikytųsi transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų.

4.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

4.1   1 straipsnis

Pasiūlyme priimti direktyvą teigiama, kad direktyvos tikslas – užtikrinti „aukšto“ lygio organų kokybę ir saugą ir „aukšto lygio“ sveikatos apsaugą. EESRK mano, kad vien siekti „aukšto lygio“ nepakanka, nes praktiškai žiūrint – tai labai neapibrėžtas tikslas. Transplantacijos srityje reikia siekti tobulybės, tokio lygmens, kai klaidos tampa neįmanomos. Todėl pranešėjas siūlo išbraukti iš straipsnių teksto žodį „aukštas“ ir performuluoti šią straipsnio dalį taip: „nustatomos būtinų persodinti į žmogaus organizmą skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų užtikrinimo taisyklės, kad būtų užtikrintas aukščiausias žmogaus sveikatos apsaugos lygis“.

4.2   3 straipsnio j punktas:

Šiame straipsnyje pateikiama apibrėžtis „įsigyjančioji organizacija“ apima gydymo centrus, ligoninės skyrius, darbuotojų grupes ir kitas įstaigas. Komitetas mano, kad apibrėžtis yra miglota, o vartojamas terminas ne visada atitinka to paties straipsnio q punkte pateiktą apibrėžtį. Pastarajame punkte kalbama apie „transplantacijos centrus“, taigi būtų nuosekliau vartoti terminą „įsigyjantysis centras“, o ne „įsigyjančioji organizacija“. Atitinkamai reikėtų išbraukti abiejuose punktuose įrašytą žodį „įstaiga“, nes organų paėmimą ir transplantaciją atlieka viešosioms arba privačioms įstaigoms priklausančių sveikatos priežiūros centrų darbuotojų grupių arba skyrių specialistai. Būtent tie centrai, skyriai ir grupės gauna kompetentingos institucijos leidimą vykdyti tokią veiklą. Atsižvelgiant į šias pastabas reikėtų atitinkamai pakeisti ir 5 straipsnį, kuris skirtas „įsigyjančiosioms organizacijoms“.

4.3   3 straipsnio r punktas

Šiame atsekamumo apibrėžčiai skirtame punkte, atsižvelgiant į pirmiau pateiktas pastabas, siūlome pakeisti terminą „organą įsigijusi organizacija“ terminu „organą įsigijęs centras“.

4.4   Į 3 straipsnį nepatekusios apibrėžtys

Pasiūlymo 2 straipsnyje teigiama, kad direktyva taikoma skirtingiems organų transplantacijos proceso etapams. 3 straipsnyje apibrėžiami visi išvardyti etapai, išskyrus tyrimus ir transportavimą. Komitetas mano, kad straipsnyje paminėtus etapus reikėtų aiškiai apibrėžti, pirmiausia todėl, kad direktyvos 8 straipsnis yra skirtas organų transportavimui.

4.5   6 straipsnis

Šiame organų įsigijimui skirtame straipsnyje labai trumpai užsimenama apie reikalavimus operacinėms, kuriose paimami organai. Šio straipsnio a ir b punktuose išdėstyti reikalavimai yra savaime aiškūs ir smulkūs, todėl EESRK siūlo juos išbraukti ir vietoje jų įrašyti nuorodą į priedą arba kitą dokumentą, kuriame būtų pateiktas išsamus būtiniausių struktūrinių, įrangos ir darbuotojų reikalavimų operacinėms, kuriose iš gyvų ir mirusių donorų paimami organai, sąrašas.

| 4.6 | Komitetas taip pat norėtų pareikšti nuostabą dėl to, kad nėra straipsnio, skirto patikrinimo ir kontrolės priemonėms, panašioms į priemones, kurios jau išdėstytos Direktyvos 2004/23/EB, nustatančios žmogaus audinių ir ląstelių donorystės, įsigijimo, ištyrimo, apdorojimo, konservavimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus, 7 straipsnyje. Pasiūlymo priimti direktyvą 18 straipsnyje trumpai paminėtos valstybių narių kompetentingos institucijos, kurios užtikrina įsigyjančiųjų organizacijų ir transplantacijos centrų kontrolę ir auditą. EESRK nuomone, į šį pasiūlymą reikėtų įtraukti naują straipsnį, parengtą pagal pirmiau minėtą straipsnį. |
| --- | --- |

4.6

Komitetas taip pat norėtų pareikšti nuostabą dėl to, kad nėra straipsnio, skirto patikrinimo ir kontrolės priemonėms, panašioms į priemones, kurios jau išdėstytos Direktyvos 2004/23/EB, nustatančios žmogaus audinių ir ląstelių donorystės, įsigijimo, ištyrimo, apdorojimo, konservavimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus, 7 straipsnyje. Pasiūlymo priimti direktyvą 18 straipsnyje trumpai paminėtos valstybių narių kompetentingos institucijos, kurios užtikrina įsigyjančiųjų organizacijų ir transplantacijos centrų kontrolę ir auditą. EESRK nuomone, į šį pasiūlymą reikėtų įtraukti naują straipsnį, parengtą pagal pirmiau minėtą straipsnį.

4.7   7 straipsnis

| 4.7.1 | Pirmojoje straipsnio dalyje teigiama, kad organams apibūdinti reikalingi tyrimai yra atliekami kvalifikuotoje laboratorijoje. Komitetas norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad 3 straipsnio apibrėžtyse nėra žodžio „kvalifikuotas“. EESRK nuomone, laboratorija turėtų būti gavusi leidimą, akredituota arba turėti licenciją vykdyti šio pobūdžio veiklą pagal 3 straipsnio a punkte pateiktą apibrėžtį, kaip nurodyta pirmiau. Be to, galbūt vertėtų Europos Sąjungos lygmeniu nustatyti sąlygas, pagal kurias laboratorijoms būtų leidžiama apibūdinti donorą, organą arba recipientą. |
| --- | --- |

4.7.1

Pirmojoje straipsnio dalyje teigiama, kad organams apibūdinti reikalingi tyrimai yra atliekami kvalifikuotoje laboratorijoje. Komitetas norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad 3 straipsnio apibrėžtyse nėra žodžio „kvalifikuotas“. EESRK nuomone, laboratorija turėtų būti gavusi leidimą, akredituota arba turėti licenciją vykdyti šio pobūdžio veiklą pagal 3 straipsnio a punkte pateiktą apibrėžtį, kaip nurodyta pirmiau. Be to, galbūt vertėtų Europos Sąjungos lygmeniu nustatyti sąlygas, pagal kurias laboratorijoms būtų leidžiama apibūdinti donorą, organą arba recipientą.

| 4.7.2 | To paties straipsnio 2 dalis įneša dar didesnę sumaištį, nes be kvalifikuotų laboratorijų jame minimos organizacijos ir įstaigos, kurios dalyvauja organų ir donorų apibūdinimo procese. Pranešėjo gimtojoje kalboje (ispanų) galima tokia sąvoka kaip kvalifikuotos laboratorijos, tačiau sunku suprasti, kodėl pasiūlyme laboratorijos rikiuojamos į vieną gretą su įstaigomis ir organizacijomis. EESRK kartoja, kad siekiant išvengti painiavos direktyvos tekstas turi būti nuoseklus. |
| --- | --- |

4.7.2

To paties straipsnio 2 dalis įneša dar didesnę sumaištį, nes be kvalifikuotų laboratorijų jame minimos organizacijos ir įstaigos, kurios dalyvauja organų ir donorų apibūdinimo procese. Pranešėjo gimtojoje kalboje (ispanų) galima tokia sąvoka kaip kvalifikuotos laboratorijos, tačiau sunku suprasti, kodėl pasiūlyme laboratorijos rikiuojamos į vieną gretą su įstaigomis ir organizacijomis. EESRK kartoja, kad siekiant išvengti painiavos direktyvos tekstas turi būti nuoseklus.

4.8   9 straipsnis

| 4.8.1 | Iš antros straipsnio dalies reikėtų išbraukti žodžius „akreditavimas“, „paskyrimas“, „leidimas“ ir „licencija“, nes apie juos jau kalbėta 3 straipsnio a punkte pateikiamoje „leidimo“ apibrėžtyje. Komitetas taip pat mano, kad kalbant apie „transplantacijos centrą“ leidime turėtų būti nurodyta transplantacijos, kurią gali atlikti centras, rūšis. Ši konkreti nuoroda būtų tikslesnė už tekste naudojamą žodį „veikla“. |
| --- | --- |

4.8.1

Iš antros straipsnio dalies reikėtų išbraukti žodžius „akreditavimas“, „paskyrimas“, „leidimas“ ir „licencija“, nes apie juos jau kalbėta 3 straipsnio a punkte pateikiamoje „leidimo“ apibrėžtyje. Komitetas taip pat mano, kad kalbant apie „transplantacijos centrą“ leidime turėtų būti nurodyta transplantacijos, kurią gali atlikti centras, rūšis. Ši konkreti nuoroda būtų tikslesnė už tekste naudojamą žodį „veikla“.

| 4.8.2 | 3 straipsnio b punkte yra žodis, kuris neapibrėžtas 3 straipsnyje ir nepaminėtas 2 straipsnyje aprašytoje taikymo srityje. Tai – žodis „laikymas“. EESRK mano, kad tai – klaida (nebent tam būtų geras pagrindas), nes žodis, vartojamas apibrėžiant pasiūlymo taikymo sritį ir apibrėžtyse, yra „konservavimas“. Raginame atitinkamai pataisyti tekstą. |
| --- | --- |

4.8.2

3 straipsnio b punkte yra žodis, kuris neapibrėžtas 3 straipsnyje ir nepaminėtas 2 straipsnyje aprašytoje taikymo srityje. Tai – žodis „laikymas“. EESRK mano, kad tai – klaida (nebent tam būtų geras pagrindas), nes žodis, vartojamas apibrėžiant pasiūlymo taikymo sritį ir apibrėžtyse, yra „konservavimas“. Raginame atitinkamai pataisyti tekstą.

| 4.8.3 | Galiausiai, Komitetas sutinka, jog svarbu, kad bet kokia valstybė paprašiusi galėtų susipažinti su nacionaliniais reikalavimais, taikomais suteikiant leidimus transplantacijos centrams, tačiau mano, jog būtų lanksčiau ir veiksmingiau, jeigu tą informaciją būtų galima gauti ir nepateikiant prašymo. Komisija galėtų turėti šią skirtingų kompetentingų institucijų pateiktą informaciją ir leisti su ja susipažinti bet kuriai valstybės narės kompetentingai institucijai. |
| --- | --- |

4.8.3

Galiausiai, Komitetas sutinka, jog svarbu, kad bet kokia valstybė paprašiusi galėtų susipažinti su nacionaliniais reikalavimais, taikomais suteikiant leidimus transplantacijos centrams, tačiau mano, jog būtų lanksčiau ir veiksmingiau, jeigu tą informaciją būtų galima gauti ir nepateikiant prašymo. Komisija galėtų turėti šią skirtingų kompetentingų institucijų pateiktą informaciją ir leisti su ja susipažinti bet kuriai valstybės narės kompetentingai institucijai.

4.9   11 straipsnis

Dėl nepageidaujamų reiškinių, kurie galimi vieno ar keleto donorystės ir transplantacijos proceso etapų metu, ir pakartodamas šios nuomonės 4.4 punkto pastabas, EESRK mano, kad šiame straipsnyje paminėtas etapas, apie kurį nekalbama direktyvos taikymo srityje. Tai – ištyrimas. Be to, čia praleisti du aprašyti etapai, kurių metu taip pat galimi nepageidaujami reiškiniai, t. y. apibūdinimas ir konservavimas. Komiteto nuomone, tekstą reikėtų atitinkamai pataisyti.

4.10   15 straipsnis

Gyvų donorų apsaugos klausimu straipsniu nustatomi valstybių narių įsipareigojimai užtikrinti, kad donorai gerai žinotų visas aplinkybes, susijusias su jų nesavanaudišku poelgiu, ir žingsnius, kurių bus imamasi jų sveikatai apsaugoti. Kad straipsnio pavadinimas taip pat būtų nuoseklus Komitetas siūlo išbraukti antrosios pastraipos paskutinės eilutės dalį, kurioje kalbama apie trečius asmenis ir palikti ją tokią: „būtų galima atskirti asmenis, kurių donorystė keltų rimtą pavojų jiems patiems“.

4.11   19 straipsnio 2 dalis

Ši straipsnio dalis suteikia Komisijai ir valstybėms narėms prieigą prie organus įsigyjančių organizacijų ir juos transplantuojančių centrų registrų kitose valstybėse narėse, kurios tų organų prašo. EESRK mano, kad šis straipsnis yra žingsnis atgal palyginti su Direktyvos 2004/23/EB, nustatančios žmogaus audinių ir ląstelių donorystės, įsigijimo, ištyrimo, apdorojimo, konservavimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus, 10 straipsnio formuluote. Komiteto nuomone, reikėtų pasinaudoti pirmiau minėtos direktyvos formuluote, ypač tuo atveju, kai kalbama apie nacionalinių viešųjų įsigijimo ir transplantacijos centrų registrų ir ES lygmens visų nacionalinių registrų tinklo steigimą.

2009 m. birželio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  COM(2008) 819 galutinis.

1

(2)  OL L 102, 2004 4 7, p. 48–58.

2

(3)  OL L 33, 2003 2 8, p. 30–40.

3

(4)  OL C 85, 2003 4 8, p. 44–51, pranešėjas Adrien Bedossa, ir OL C 221, 2001 8 7, p. 106–109, pranešėjas Carlos Ribeiro.

4

(5)  2007/2210(INI), pranešėjas Adamos Adamou.

5

---

| 16.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/68

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto poveikiu darbe

COM(2009) 71 galutinis/2 – 2006/0222 (COD)

2009/C 306/15

Europos Sąjungos Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2009 m. kovo 11 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymo priimti direktyvą dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto poveikiu darbe“

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. gegužės 26 d. priėmė savo nuomonę. Vienintelis pranešėjas Xavier VERBOVEN.

454-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11 d. (2009 m. birželio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę nariams balsavus vieningai.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Komitetas iš esmės pritaria nagrinėjamam pasiūlymui, ragina Komisiją atsižvelgti į tris pateiktas pastabas ir atitinkamai pakeisti tekstą konstatuojamojoje dalyje bei pageidauja, kad pasiūlymą skubiai patvirtintų Europos Parlamentas ir Taryba. |
| --- | --- |

1.1

Komitetas iš esmės pritaria nagrinėjamam pasiūlymui, ragina Komisiją atsižvelgti į tris pateiktas pastabas ir atitinkamai pakeisti tekstą konstatuojamojoje dalyje bei pageidauja, kad pasiūlymą skubiai patvirtintų Europos Parlamentas ir Taryba.

2.   Paaiškinimas

Paaiškinimas

2.1   Komisijos pasiūlymo santrauka

Komisijos pasiūlymo santrauka

| 2.1.1 | Šiuo pasiūlymu siekiama kodifikuoti 1983 m. rugsėjo 19 d. Tarybos direktyvą 83/477/EEB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto poveikiu darbe (antroji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 80/1107/EEB 8 straipsnyje). Naujoji direktyva pakeis įvairius aktus, kurių nuostatos buvo į ją įtrauktos (1); Komisijos nuomone, direktyva nekeičia šių teisės aktų turinio, apsiribojama jų sujungimu atliekant tik kodifikavimui būtinus formalius pakeitimus. |
| --- | --- |

2.1.1

Šiuo pasiūlymu siekiama kodifikuoti 1983 m. rugsėjo 19 d. Tarybos direktyvą 83/477/EEB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto poveikiu darbe (antroji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 80/1107/EEB 8 straipsnyje). Naujoji direktyva pakeis įvairius aktus, kurių nuostatos buvo į ją įtrauktos (1); Komisijos nuomone, direktyva nekeičia šių teisės aktų turinio, apsiribojama jų sujungimu atliekant tik kodifikavimui būtinus formalius pakeitimus.

1

formalius pakeitimus

2.2   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 2.2.1 | Asbesto poveikis vis dar yra svarbus rizikos faktorius, su kuriuos susiduria daugelio kategorijų darbuotojai, ypač dirbantys statybos sektoriuje. Manoma, kad iš viso XX amžiuje Europoje buvo panaudota keliasdešimt milijonų tonų asbesto. Nors 1999 m. Europos Sąjunga nusprendė uždrausti naudoti asbestą, jo poveikis dar bus jaučiamas dešimtmečius, nes išliko daug pastatų, kurių statybai buvo naudota ši medžiaga. Be to, asbesto poveikio rizika gali kelti ir dėl įvairių nebenaudojamų asbesto turinčių įrenginių bei atliekų tvarkymo. Susirūpinimą taip pat kelia ir tai, kad naudotų prekių rinkoje parduodamos labai įvairios asbesto turinčios prekės. |
| --- | --- |

2.2.1

Asbesto poveikis vis dar yra svarbus rizikos faktorius, su kuriuos susiduria daugelio kategorijų darbuotojai, ypač dirbantys statybos sektoriuje. Manoma, kad iš viso XX amžiuje Europoje buvo panaudota keliasdešimt milijonų tonų asbesto. Nors 1999 m. Europos Sąjunga nusprendė uždrausti naudoti asbestą, jo poveikis dar bus jaučiamas dešimtmečius, nes išliko daug pastatų, kurių statybai buvo naudota ši medžiaga. Be to, asbesto poveikio rizika gali kelti ir dėl įvairių nebenaudojamų asbesto turinčių įrenginių bei atliekų tvarkymo. Susirūpinimą taip pat kelia ir tai, kad naudotų prekių rinkoje parduodamos labai įvairios asbesto turinčios prekės.

| 2.2.2 | Komitetas keletą kartų nagrinėjo darbuotojų apsaugos nuo asbesto poveikio klausimus. Visų pirma norėtume priminti 1999 m. kovo 24 d. nuomonę savo iniciatyva (2). |
| --- | --- |

2.2.2

Komitetas keletą kartų nagrinėjo darbuotojų apsaugos nuo asbesto poveikio klausimus. Visų pirma norėtume priminti 1999 m. kovo 24 d. nuomonę savo iniciatyva (2).

2

| 2.2.3 | Pirmoji direktyva, skirta darbuotojų apsaugai nuo rizikos, susijusios su asbesto poveikiu darbe, priimta dar 1983 m. Siekiant išplėsti jos taikymo sritį, sustiprinti prevencijos priemones ir sumažinti ribines poveikio vertes, ji daugelį kartų buvo iš dalies pakeista. |
| --- | --- |

2.2.3

Pirmoji direktyva, skirta darbuotojų apsaugai nuo rizikos, susijusios su asbesto poveikiu darbe, priimta dar 1983 m. Siekiant išplėsti jos taikymo sritį, sustiprinti prevencijos priemones ir sumažinti ribines poveikio vertes, ji daugelį kartų buvo iš dalies pakeista.

| 2.2.4 | Dėl šių įvairių pakeitimų gali kilti sunkumų ją praktiškai taikant. Pasiūlymas kodifikuoti leis į vieną teisės sujungti įvairias šiuo metu galiojančias nuostatas nepakeičiant jų turinio. Komisijos pasiūlymu bus atlikti tik kodifikavimui būtini formalūs pakeitimai. |
| --- | --- |

2.2.4

Dėl šių įvairių pakeitimų gali kilti sunkumų ją praktiškai taikant. Pasiūlymas kodifikuoti leis į vieną teisės sujungti įvairias šiuo metu galiojančias nuostatas nepakeičiant jų turinio. Komisijos pasiūlymu bus atlikti tik kodifikavimui būtini formalūs pakeitimai.

| 2.2.5 | Vis dėlto Komitetas mano, kad kodifikuojant konstatuojamosios dalies tekstą liko tam tikrų spragų. Keletas ankstesnių direktyvų konstatuojamųjų dalių punktų neįtraukti į kodifikuotą dokumentą. Kai kuriais atvejais šie praleidimai negali būti laikomi paprasčiausiai redakciniais pakeitimais, kadangi praleisti aspektai, kurie Bendrijos teisės aktų leidėjui atrodė svarbūs. |
| --- | --- |

2.2.5

Vis dėlto Komitetas mano, kad kodifikuojant konstatuojamosios dalies tekstą liko tam tikrų spragų. Keletas ankstesnių direktyvų konstatuojamųjų dalių punktų neįtraukti į kodifikuotą dokumentą. Kai kuriais atvejais šie praleidimai negali būti laikomi paprasčiausiai redakciniais pakeitimais, kadangi praleisti aspektai, kurie Bendrijos teisės aktų leidėjui atrodė svarbūs.

| 2.2.6 | Tai taikytina Direktyvos 2003/18/EB 2 konstatuojamai daliai, kuria Bendrijos teisės aktų leidėjas konkrečiai pabrėžė asbesto pakaitinėms skaiduloms taikomo prevencijos metodo svarbą. Šis klausimas yra ypač svarbus siekiant užtikrinti, kad naudojamos pakaitinės medžiagos nekeltų sveikatos problemų. |
| --- | --- |

2.2.6

Tai taikytina Direktyvos 2003/18/EB 2 konstatuojamai daliai, kuria Bendrijos teisės aktų leidėjas konkrečiai pabrėžė asbesto pakaitinėms skaiduloms taikomo prevencijos metodo svarbą. Šis klausimas yra ypač svarbus siekiant užtikrinti, kad naudojamos pakaitinės medžiagos nekeltų sveikatos problemų.

| 2.2.7 | Taip pat reikėtų paminėti išbrauktą minėtos direktyvos 4 konstatuojamąją dalį, kuria atkreiptas dėmesys į Bendrijos sprendimą nuo 2005 m. sausio 1 d. uždrausti chrizotilo asbestą. Tokį neapsižiūrėjimą dar sunkiau pagrįsti, kadangi išbraukta ir Direktyvos 91/382/EEB 4 konstatuojamoji dalis. Pastarojoje pabrėžiama pakeitimo principo svarba rizikos, kurią kelia pavojingos medžiagos, prevencijai. Šių dviejų konstatuojamųjų dalių išbraukimas negali būti pagrįstas ir atsižvelgiant į Europos Sąjungos įsipareigojimą siekti, kad asbestas būtų uždraustas visame pasaulyje. |
| --- | --- |

2.2.7

Taip pat reikėtų paminėti išbrauktą minėtos direktyvos 4 konstatuojamąją dalį, kuria atkreiptas dėmesys į Bendrijos sprendimą nuo 2005 m. sausio 1 d. uždrausti chrizotilo asbestą. Tokį neapsižiūrėjimą dar sunkiau pagrįsti, kadangi išbraukta ir Direktyvos 91/382/EEB 4 konstatuojamoji dalis. Pastarojoje pabrėžiama pakeitimo principo svarba rizikos, kurią kelia pavojingos medžiagos, prevencijai. Šių dviejų konstatuojamųjų dalių išbraukimas negali būti pagrįstas ir atsižvelgiant į Europos Sąjungos įsipareigojimą siekti, kad asbestas būtų uždraustas visame pasaulyje.

| 2.2.8 | Panašias pastabas galima taikyti ir Direktyvos 2003/18/EB 15 konstatuojamajai daliai, kuria valstybių narių prašoma poveikio apskaitos žurnalo ir su asbestu dirbančių darbuotojų medicininių dokumentų turinį suderinti su kitų kancerogenų poveikį patiriančių darbuotojų medicininių dokumentų turiniu. |
| --- | --- |

2.2.8

Panašias pastabas galima taikyti ir Direktyvos 2003/18/EB 15 konstatuojamajai daliai, kuria valstybių narių prašoma poveikio apskaitos žurnalo ir su asbestu dirbančių darbuotojų medicininių dokumentų turinį suderinti su kitų kancerogenų poveikį patiriančių darbuotojų medicininių dokumentų turiniu.

| 2.2.9 | Šių konstatuojamųjų dalių panaikinimas gerokai peržengia įprastas kodifikavimo ribas. Komitetas mano, kad į pasiūlymą reikėtų įtraukti lygiavertes konstatuojamąsias dalis, kurios paaiškintų siūlomo akto teisinę svarbą sprendžiant šiuo specifinius klausimus. |
| --- | --- |

2.2.9

Šių konstatuojamųjų dalių panaikinimas gerokai peržengia įprastas kodifikavimo ribas. Komitetas mano, kad į pasiūlymą reikėtų įtraukti lygiavertes konstatuojamąsias dalis, kurios paaiškintų siūlomo akto teisinę svarbą sprendžiant šiuo specifinius klausimus.

| 2.2.10 | Atliekant kodifikavimą negali būti atlikta jokių esminių pasikeitimų. Komitetas išanalizavo pasiūlymą ir mano, kad aptariamame dokumente laikomasi šio principo išskyrus pirmiau minėtas pastabas dėl išbrauktų kai kurių konstatuojamųjų dalių. Pasiūlymas racionaliai sujungia skirtingas galiojančias nuostatas, jas lengviau suprasti ir tekstas nekelia jokių esminių problemų. |
| --- | --- |

2.2.10

Atliekant kodifikavimą negali būti atlikta jokių esminių pasikeitimų. Komitetas išanalizavo pasiūlymą ir mano, kad aptariamame dokumente laikomasi šio principo išskyrus pirmiau minėtas pastabas dėl išbrauktų kai kurių konstatuojamųjų dalių. Pasiūlymas racionaliai sujungia skirtingas galiojančias nuostatas, jas lengviau suprasti ir tekstas nekelia jokių esminių problemų.

| 2.2.11 | Komitetas mano, kad vadovaujantis 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimu 2003/C 218/01, šis pasiūlymas turėtų būti pateiktas Darbuotojų saugos, higienos ir sveikatos patariamajam komitetui. Apie tokią konsultaciją turėtų būti užsimenama direktyvos aprašomojoje dalyje vadovaujantis iki šiol taikyta praktika. |
| --- | --- |

2.2.11

Komitetas mano, kad vadovaujantis 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimu 2003/C 218/01, šis pasiūlymas turėtų būti pateiktas Darbuotojų saugos, higienos ir sveikatos patariamajam komitetui. Apie tokią konsultaciją turėtų būti užsimenama direktyvos aprašomojoje dalyje vadovaujantis iki šiol taikyta praktika.

| 2.2.12 | Komitetas iš esmės pritaria nagrinėjamam pasiūlymui, ragina Komisiją atsižvelgti į tris pateiktas pastabas ir atitinkamai pakeisti tekstą konstatuojamojoje dalyje bei pageidauja, kad pasiūlymą skubiai patvirtintų Europos Parlamentas ir Taryba. |
| --- | --- |

2.2.12

Komitetas iš esmės pritaria nagrinėjamam pasiūlymui, ragina Komisiją atsižvelgti į tris pateiktas pastabas ir atitinkamai pakeisti tekstą konstatuojamojoje dalyje bei pageidauja, kad pasiūlymą skubiai patvirtintų Europos Parlamentas ir Taryba.

3.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

Komitetas primena 1999 m. kovo 4 d. priimtą nuomonę ir dar kartą tvirtina siekiąs, kad valstybės narės ratifikuotų TDO konvenciją Nr. 162 dėl saugos naudojant asbestą. Šiuo metu ją yra ratifikavusios tik 10 iš 27 valstybių narių. Europos Sąjungos valstybėms narėms ratifikavus šį dokumentą, TDO konvencija įgytų daugiau galios ir taptų svarbia pasaulio mastu darbuotojų saugą ir sveikatą užtikrinančia priemone.

2009 m. birželio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų

pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Tarybos direktyva 83/477/EEB, Tarybos direktyva 91/382/EEB, Tarybos direktyva 98/24/EB (tik jos 13 straipsnis) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/18/EB.

1

(2)  Žr. 1999 m. kovo 24 d. EESRK nuomonę „Asbestas“, pranešėjas Thomas Etty, OL C 138, 1999 5 18.

2

---

| 16.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/70 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/70

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl aukščiausiojo lygio susitikimo užimtumo klausimais rezultatų

2009/C 306/16

Europos Komisijos pirmininkas, vadovaudamasis Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2009 m. kovo 13 d. raštu kreipėsi į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą dėl

„Aukščiausiojo lygio susitikimo užimtumo klausimais rezultatų“.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. gegužės 26 d. priėmė savo nuomonę. Vienintelis pranešėjas Wolfgang GREIF.

454-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11 d. (2009 m. birželio 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 140 nariams balsavus už, 27 – prieš ir 24 – susilaikius.

1.   Rekomendacijos

Rekomendacijos

| 1.1 | Dabartinė finansų ir ekonomikos krizė skaudžiai paveikė ES valstybes nares. Nedarbo didėjimo apimtys kelia susirūpinimą. Todėl visoje ES pirmiausia reikia siekti užkirsti kelią masiniam atleidimui iš darbo bei tolesniam nedarbo didėjimui. EESRK supranta, kad tai visų pirma pareikalaus atsakingų asmenų ypatingų pastangų nacionaliniu ir ES lygiu. „Įprastinio verslo scenarijaus“ šiomis ypatingomis sąlygomis nepakanka, šiuo metu tai netinkamas užimtumo politikos sprendimas. |
| --- | --- |

1.1

Dabartinė finansų ir ekonomikos krizė skaudžiai paveikė ES valstybes nares. Nedarbo didėjimo apimtys kelia susirūpinimą. Todėl visoje ES pirmiausia reikia siekti užkirsti kelią masiniam atleidimui iš darbo bei tolesniam nedarbo didėjimui. EESRK supranta, kad tai visų pirma pareikalaus atsakingų asmenų ypatingų pastangų nacionaliniu ir ES lygiu. „Įprastinio verslo scenarijaus“ šiomis ypatingomis sąlygomis nepakanka, šiuo metu tai netinkamas užimtumo politikos sprendimas.

| 1.2 | Šioje nuomonėje EESRK pateikia rekomendacijas, kaip įveikti dabartinę darbo rinkos krizę. Jos turėtų būti Komiteto pasiūlymas rengiant atitinkamus 2009 m. birželio 18–19 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimus:






  — | atkurti vartotojų ir investuotojų pasitikėjimą užtikrinant ir skatinant privataus ir viešojo sektorių paklausą, |
| --- | --- | --- |

1.2

Šioje nuomonėje EESRK pateikia rekomendacijas, kaip įveikti dabartinę darbo rinkos krizę. Jos turėtų būti Komiteto pasiūlymas rengiant atitinkamus 2009 m. birželio 18–19 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimus:

—

atkurti vartotojų ir investuotojų pasitikėjimą užtikrinant ir skatinant privataus ir viešojo sektorių paklausą,

| — | naudoti valstybės finansuojamos aktyvios darbo rinkos politikos programos priemones, leidžiančias darbuotojams išsaugoti darbo vietas ir kartu dalyvauti perkvalifikavimo priemonėse, |
| --- | --- |

—

naudoti valstybės finansuojamos aktyvios darbo rinkos politikos programos priemones, leidžiančias darbuotojams išsaugoti darbo vietas ir kartu dalyvauti perkvalifikavimo priemonėse,

| — | kiek įmanoma vengti pajamų mažinimo, skatinti lygias galimybes, atkreipti dėmesį į skirtumus ir užtikrinti didesnį saugumą darbo rinkoje, |
| --- | --- |

—

kiek įmanoma vengti pajamų mažinimo, skatinti lygias galimybes, atkreipti dėmesį į skirtumus ir užtikrinti didesnį saugumą darbo rinkoje,

| — | užtikrinti viešąsias investicijas tam tikrą laikotarpį lanksčiai taikant stabilumo paktą ir išplečiant valstybių narių mokesčių bazę, |
| --- | --- |

—

užtikrinti viešąsias investicijas tam tikrą laikotarpį lanksčiai taikant stabilumo paktą ir išplečiant valstybių narių mokesčių bazę,

| — | skirti daugiau Europos lėšų ir sudaryti geresnes sąlygas pasinaudoti Europos struktūrinių fondų lėšomis bei nedelsiant gerinti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo veiksmingumą. |
| --- | --- |

—

skirti daugiau Europos lėšų ir sudaryti geresnes sąlygas pasinaudoti Europos struktūrinių fondų lėšomis bei nedelsiant gerinti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo veiksmingumą.

| — | toliau vykdyti socialiniu požiūriu priimtinas struktūrines reformas, gerinti gebėjimus ir juos derinti su darbo rinkos poreikiais, didinti judumą ir skatinti verslumą. |
| --- | --- |

—

toliau vykdyti socialiniu požiūriu priimtinas struktūrines reformas, gerinti gebėjimus ir juos derinti su darbo rinkos poreikiais, didinti judumą ir skatinti verslumą.

| 1.3 | Įveikiant krizę esminis uždavinys tenka socialiniams partneriams ir kitiems organizuotos pilietinės visuomenės atstovams. Visi atsakingieji ekonomikos, visuomenės ir politikos atstovai privalo užtikrinti, kad tokia krizė daugiau nepasikartotų. |
| --- | --- |

1.3

Įveikiant krizę esminis uždavinys tenka socialiniams partneriams ir kitiems organizuotos pilietinės visuomenės atstovams. Visi atsakingieji ekonomikos, visuomenės ir politikos atstovai privalo užtikrinti, kad tokia krizė daugiau nepasikartotų.

2.   Įžanga. Nedarbas ES didėja milžinišku greičiu – todėl „įprastinis verslo scenarijus“ nėra tinkamas užimtumo politikos sprendimas

Įžanga. Nedarbas ES didėja milžinišku greičiu – todėl „įprastinis verslo scenarijus“ nėra tinkamas užimtumo politikos sprendimas

| 2.1 | Dabartinė finansų ir ekonomikos krizė skaudžiai paveikė ES valstybes nares. Nuo 2008 m. rugsėjo mėnesio labai padaugėjo įmonių, patyrusių ekonomikos nuosmukį. Nedarbo didėjimo apimtys kelia susirūpinimą.






  — | Naujausiomis prognozėmis nedarbo lygis euro zonoje didės nuo 7,5 % (2008 m.) iki 10 % (2009 m.) ir netgi iki 12 % (2010 m.) (1). |
| --- | --- | --- |

2.1

Dabartinė finansų ir ekonomikos krizė skaudžiai paveikė ES valstybes nares. Nuo 2008 m. rugsėjo mėnesio labai padaugėjo įmonių, patyrusių ekonomikos nuosmukį. Nedarbo didėjimo apimtys kelia susirūpinimą.

—

Naujausiomis prognozėmis nedarbo lygis euro zonoje didės nuo 7,5 % (2008 m.) iki 10 % (2009 m.) ir netgi iki 12 % (2010 m.) (1).

1

| — | Lyginant su ankstesnėmis recesijomis, šį kartą nedarbas didėja daug sparčiau. Praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio pradžioje nedarbas padidėdavo 1 % kas 4–5 metų ketvirčius, o dabar, vien 2009 m. euro zonoje jis padidės 3 % (2). |
| --- | --- |

—

Lyginant su ankstesnėmis recesijomis, šį kartą nedarbas didėja daug sparčiau. Praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio pradžioje nedarbas padidėdavo 1 % kas 4–5 metų ketvirčius, o dabar, vien 2009 m. euro zonoje jis padidės 3 % (2).

2

| — | Daugelyje sektorių, tiek paslaugų (visų pirma bankų sektoriuje), tiek ir gamybos sektoriuje (ypač automobilių pramonėje, įskaitant jos tiekėjus, chemijos pramonėje ir statybų sektoriuje), masiškai atleidžiami darbuotojai. |
| --- | --- |

—

Daugelyje sektorių, tiek paslaugų (visų pirma bankų sektoriuje), tiek ir gamybos sektoriuje (ypač automobilių pramonėje, įskaitant jos tiekėjus, chemijos pramonėje ir statybų sektoriuje), masiškai atleidžiami darbuotojai.

| — | Reikia pasirengti tolesniam skausmingam nedarbo didėjimui: remiantis dabartinėmis Europos Komisijos ir OECD prognozėmis, bedarbių gretas papildys daugiau nei 8 mln. žmonių. |
| --- | --- |

—

Reikia pasirengti tolesniam skausmingam nedarbo didėjimui: remiantis dabartinėmis Europos Komisijos ir OECD prognozėmis, bedarbių gretas papildys daugiau nei 8 mln. žmonių.

| 2.2 | Atsižvelgiant į šias nerimą keliančias tendencijas darbo rinkoje, visoje ES šiuo metu pirmiausia reikia siekti užkirsti kelią masiniam atleidimui iš darbo bei tolesniam nedarbo didėjimui. EESRK supranta, kad visų pirma tai pareikalaus atsakingų asmenų ypatingų pastangų nacionaliniu ir ES lygiu. „Įprastinio verslo scenarijaus“ šiomis ypatingomis sąlygomis nepakanka, šiuo metu tai netinkamas užimtumo politikos sprendimas. Todėl EESRK pritarė aukščiausiojo lygio susitikimo užimtumo klausimais organizavimui. Tai puiki proga pradėti diskusijas, kokių priemonių reikėtų imtis, kad daugiau nepasikartotų tokių sunkių padarinių darbo rinkoms turinti krizė. Todėl Komitetas priėmė kvietimą aktyviai bendradarbiauti su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės atstovais. |
| --- | --- |

2.2

Atsižvelgiant į šias nerimą keliančias tendencijas darbo rinkoje, visoje ES šiuo metu pirmiausia reikia siekti užkirsti kelią masiniam atleidimui iš darbo bei tolesniam nedarbo didėjimui. EESRK supranta, kad visų pirma tai pareikalaus atsakingų asmenų ypatingų pastangų nacionaliniu ir ES lygiu. „Įprastinio verslo scenarijaus“ šiomis ypatingomis sąlygomis nepakanka, šiuo metu tai netinkamas užimtumo politikos sprendimas. Todėl EESRK pritarė aukščiausiojo lygio susitikimo užimtumo klausimais organizavimui. Tai puiki proga pradėti diskusijas, kokių priemonių reikėtų imtis, kad daugiau nepasikartotų tokių sunkių padarinių darbo rinkoms turinti krizė. Todėl Komitetas priėmė kvietimą aktyviai bendradarbiauti su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės atstovais.

| 2.3 | EESRK savo „Programoje Europai“ (3) ir ankstesnėse nuomonėse (visų pirma nuomonėje dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano) pabrėžė pagrindinius klausimus, kurie yra ypač svarbūs trumpuoju laikotarpiu kovojant su krize. |
| --- | --- |

2.3

EESRK savo „Programoje Europai“ (3) ir ankstesnėse nuomonėse (visų pirma nuomonėje dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano) pabrėžė pagrindinius klausimus, kurie yra ypač svarbūs trumpuoju laikotarpiu kovojant su krize.

3

| 2.4 | Be to, EESRK šioje nuomonėje pateikia ir kitų rekomendacijų, kaip pažaboti tolesnį nedarbo didėjimą. Kartu Komitetas nori prisidėti rengiant atitinkamus 2009 m. birželio 18–19 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimus. |
| --- | --- |

2.4

Be to, EESRK šioje nuomonėje pateikia ir kitų rekomendacijų, kaip pažaboti tolesnį nedarbo didėjimą. Kartu Komitetas nori prisidėti rengiant atitinkamus 2009 m. birželio 18–19 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimus.

3.   EESRK rekomendacijos, kaip įveikti dabartinę darbo rinkos krizę

EESRK rekomendacijos, kaip įveikti dabartinę darbo rinkos krizę

3.1   Atkurti vartotojų ir investuotojų pasitikėjimą užtikrinant ir skatinant privataus ir viešojo sektorių paklausą

Atkurti vartotojų ir investuotojų pasitikėjimą užtikrinant ir skatinant privataus ir viešojo sektorių paklausą

| 3.1.1 | Darbo rinkos politika savaime nesukuria naujų darbo vietų. Ji gali remti darbo vietų kūrimo procesą, tačiau negali atstoti dinamiškumo, būtino kuriant naujas darbo vietas. Veiksmingos darbo rinkos politikos pagrindas yra stabili ekonomika. Neatgaivinus ekonomikos, nebus ir teigiamos užimtumo raidos. Todėl darbo rinkos politikos priemones esant tokiai sudėtingai padėčiai darbo rinkoje sėkmingai taikyti galima tik esant palankesnei makroekonominei aplinkai. EESRK pritarė 2008 m. gruodžio mėnesį patvirtintam Europos ekonomikos atkūrimo planui. Komiteto nuomone, šis planas yra tinkama priemonė reaguoti į laukiančius iššūkius, tačiau ragina Europos Komisiją ir visus valstybių narių suinteresuotuosius subjektus nedelsiant įgyvendinti paskelbtas programas (4). |
| --- | --- |

3.1.1

Darbo rinkos politika savaime nesukuria naujų darbo vietų. Ji gali remti darbo vietų kūrimo procesą, tačiau negali atstoti dinamiškumo, būtino kuriant naujas darbo vietas. Veiksmingos darbo rinkos politikos pagrindas yra stabili ekonomika. Neatgaivinus ekonomikos, nebus ir teigiamos užimtumo raidos. Todėl darbo rinkos politikos priemones esant tokiai sudėtingai padėčiai darbo rinkoje sėkmingai taikyti galima tik esant palankesnei makroekonominei aplinkai. EESRK pritarė 2008 m. gruodžio mėnesį patvirtintam Europos ekonomikos atkūrimo planui. Komiteto nuomone, šis planas yra tinkama priemonė reaguoti į laukiančius iššūkius, tačiau ragina Europos Komisiją ir visus valstybių narių suinteresuotuosius subjektus nedelsiant įgyvendinti paskelbtas programas (4).

4

| 3.1.2 | Tačiau siekiant išvengti masinio atleidimo iš darbo ir sumažinti masinį nedarbą šiuo metu reikalingos daug intensyvesnės pastangos valstybių narių ir Europos lygiu. EESRK pakartoja savo jau išreikštą susirūpinimą dėl to, kad iki šiol paskelbtų ekonomikos atkūrimo planų apimtis yra per maža (5). Jei rudenį paaiškėtų, kad priemonių, kurių iki šiol imtasi mažinant masinį nedarbą, nepakanka, EESRK ragina patvirtinti didelės apimties poveikį darbo rinkai turintį antrą Europos ekonomikos atkūrimo planą, papildomai skiriant 2 % BVP. Siekiant didesnio poveikio užimtumui, greta papildomų nacionalinių investicijų, kurias reikia labiau koordinuoti nei iki šiol, būtina nustatyti svarbius Europos investicinius projektus. |
| --- | --- |

3.1.2

Tačiau siekiant išvengti masinio atleidimo iš darbo ir sumažinti masinį nedarbą šiuo metu reikalingos daug intensyvesnės pastangos valstybių narių ir Europos lygiu. EESRK pakartoja savo jau išreikštą susirūpinimą dėl to, kad iki šiol paskelbtų ekonomikos atkūrimo planų apimtis yra per maža (5). Jei rudenį paaiškėtų, kad priemonių, kurių iki šiol imtasi mažinant masinį nedarbą, nepakanka, EESRK ragina patvirtinti didelės apimties poveikį darbo rinkai turintį antrą Europos ekonomikos atkūrimo planą, papildomai skiriant 2 % BVP. Siekiant didesnio poveikio užimtumui, greta papildomų nacionalinių investicijų, kurias reikia labiau koordinuoti nei iki šiol, būtina nustatyti svarbius Europos investicinius projektus.

5

| 3.1.3 | Greta ekonomikos atkūrimo priemonių labai svarbus vaidmuo tenka ir darbo rinkos politikos priemonėms. Todėl 1 % BVP numatytų išlaidų turėtų būti skirta tik darbo rinkos priemonėms, kurios priklausomai nuo darbo rinkos padėties ES šalyse gali būti įvairios (pvz., nedarbo pašalpų didinimas, darbo rinkos lankstumo ir užimtumo saugumo modelių skatinimas, trumpalaikio darbo skatinimas užtikrinant atitinkamas pajamas, investicijos į švietimą ir mokymą, aktyvesnis užimtumo paskatų taikymas, prevencinės ir į įmonių poreikius orientuotos priemonės, darbo vietų trečiajame sektoriuje kūrimas ir t. t.). Papildomas 1 % BVP turėtų būti skirtas didelį poveikį užimtumui turinčioms investicijoms. Šiuo atveju ekologinių ir socialinių problemų sprendimui bei inovacijų skatinimui skirtos investicijos žada „dvigubus dividendus“, jei jos skirtos ne tik trumpalaikiam ekonomikos atgaivinimui, bet laikantis Lisabonos strategijos tikslų didina konkurencingumą ir būsimą augimo potencialą. |
| --- | --- |

3.1.3

Greta ekonomikos atkūrimo priemonių labai svarbus vaidmuo tenka ir darbo rinkos politikos priemonėms. Todėl 1 % BVP numatytų išlaidų turėtų būti skirta tik darbo rinkos priemonėms, kurios priklausomai nuo darbo rinkos padėties ES šalyse gali būti įvairios (pvz., nedarbo pašalpų didinimas, darbo rinkos lankstumo ir užimtumo saugumo modelių skatinimas, trumpalaikio darbo skatinimas užtikrinant atitinkamas pajamas, investicijos į švietimą ir mokymą, aktyvesnis užimtumo paskatų taikymas, prevencinės ir į įmonių poreikius orientuotos priemonės, darbo vietų trečiajame sektoriuje kūrimas ir t. t.). Papildomas 1 % BVP turėtų būti skirtas didelį poveikį užimtumui turinčioms investicijoms. Šiuo atveju ekologinių ir socialinių problemų sprendimui bei inovacijų skatinimui skirtos investicijos žada „dvigubus dividendus“, jei jos skirtos ne tik trumpalaikiam ekonomikos atgaivinimui, bet laikantis Lisabonos strategijos tikslų didina konkurencingumą ir būsimą augimo potencialą.

3.2   Naudoti valstybės finansuojamos aktyvios darbo rinkos politikos programos priemones, leidžiančias darbuotojams išsaugoti darbo vietas ir kartu dalyvauti kvalifikacijos kėlimo priemonėse

Naudoti valstybės finansuojamos aktyvios darbo rinkos politikos programos priemones, leidžiančias darbuotojams išsaugoti darbo vietas ir kartu dalyvauti kvalifikacijos kėlimo priemonėse

| 3.2.1 | EESRK palankiai vertina tai, kad atsižvelgdamos į dramatišką situaciją darbo rinkoje ir sunkią daugelio įmonių padėtį vis daugiau ES šalių įgyvendino valstybės finansuojamos aktyvios darbo rinkos politikos programos priemones, leidžiančias darbuotojus išlaikyti įmonėse ir sudaryti jiems galimybes kelti savo kvalifikaciją, užuot atleidus juos iš darbo (raktinis žodis: trumpalaikis darbas). Komiteto nuomone, tokie problemos sprendimo modeliai, leidžiantys krizės laikotarpiu įmonėms išlaikyti darbuotojus kai suteikiama tvirta finansinė parama sutrumpėjus darbo laikui, yra daug protingesnis atsakas į krizę, nei paprasčiausias kvalifikuotų darbuotojų atleidimas patyrus pirmąjį užsakymų sumažėjimą, nes ekonomikai sustiprėjus įmonė turės pakankamai kvalifikuotų darbuotojų. EESRK mano, kad tokius modelius reikėtų sukurti ir tose ES šalyse, kuriose jų dar nėra ir juos būtinai taikyti darbuotojams, dirbantiems pagal nestandartines darbo sutartis. |
| --- | --- |

3.2.1

EESRK palankiai vertina tai, kad atsižvelgdamos į dramatišką situaciją darbo rinkoje ir sunkią daugelio įmonių padėtį vis daugiau ES šalių įgyvendino valstybės finansuojamos aktyvios darbo rinkos politikos programos priemones, leidžiančias darbuotojus išlaikyti įmonėse ir sudaryti jiems galimybes kelti savo kvalifikaciją, užuot atleidus juos iš darbo (raktinis žodis: trumpalaikis darbas). Komiteto nuomone, tokie problemos sprendimo modeliai, leidžiantys krizės laikotarpiu įmonėms išlaikyti darbuotojus kai suteikiama tvirta finansinė parama sutrumpėjus darbo laikui, yra daug protingesnis atsakas į krizę, nei paprasčiausias kvalifikuotų darbuotojų atleidimas patyrus pirmąjį užsakymų sumažėjimą, nes ekonomikai sustiprėjus įmonė turės pakankamai kvalifikuotų darbuotojų. EESRK mano, kad tokius modelius reikėtų sukurti ir tose ES šalyse, kuriose jų dar nėra ir juos būtinai taikyti darbuotojams, dirbantiems pagal nestandartines darbo sutartis.

| 3.2.2 | Nepaisant to, kad tokie modeliai gali laikinai sumažinti įtampą ypač sunkioje padėtyje esančiuose sektoriuose ir įmonėse, būtina nuspręsti, kokių priemonių reikės imtis, jei ekonomikos nuosmukis užsitęs ir šių įmonėms skirtų instrumentų nepakaks atleidimui iš darbo išvengti. Tokiu atveju kartu su socialiniais partneriais reikia sukurti papildomus plataus masto užimtumo užtikrinimo ir perkvalifikavimo instrumentus bei užtikrinti jų finansavimą, kad būtų galima sušvelninti krizės poveikį darbo rinkai (konkretiems sektoriams skirtos apsaugos sistemos, į paklausą orientuotas kvalifikacijos kėlimas ateityje svarbiuose sektoriuose, pvz., aplinkos, energetikos, sveikatos). |
| --- | --- |

3.2.2

Nepaisant to, kad tokie modeliai gali laikinai sumažinti įtampą ypač sunkioje padėtyje esančiuose sektoriuose ir įmonėse, būtina nuspręsti, kokių priemonių reikės imtis, jei ekonomikos nuosmukis užsitęs ir šių įmonėms skirtų instrumentų nepakaks atleidimui iš darbo išvengti. Tokiu atveju kartu su socialiniais partneriais reikia sukurti papildomus plataus masto užimtumo užtikrinimo ir perkvalifikavimo instrumentus bei užtikrinti jų finansavimą, kad būtų galima sušvelninti krizės poveikį darbo rinkai (konkretiems sektoriams skirtos apsaugos sistemos, į paklausą orientuotas kvalifikacijos kėlimas ateityje svarbiuose sektoriuose, pvz., aplinkos, energetikos, sveikatos).

| 3.2.3 | Be to, reikia sukurti atitinkamus, efektyvius ir tvarius socialinės apsaugos tinklus, ypatingą dėmesį skiriant pagalbai labiausiai nukentėjusioms, tai yra socialiai neapsaugotoms ir darbo rinkoje nepalankiose sąlygose esančioms asmenų grupėms. Paprastai krizė pirmiausia smogia silpniausioms darbo rinkos grandims, kur neužtikrinti darbo santykiai, t. y. agentūrų darbuotojams arba darbuotojams, su kuriais sudarytos terminuotos darbo sutartys bei darbo rinkoje nepalankiose sąlygose esančioms grupėms. Jaunimas taip pat patiria neadekvačiai didelį krizės poveikį. Todėl krizės metu didžiausias prioritetas tenka jaunimo integracijai į darbo rinką. Įveikiant krizę svarbus vaidmuo tenka socialinei ekonomikai, ypač kuriant tikslingą ir socialiniu požiūriu vertingą užimtumą. Tačiau būtina užtikrinti, kad nebūtų iškreipta konkurencija. |
| --- | --- |

3.2.3

Be to, reikia sukurti atitinkamus, efektyvius ir tvarius socialinės apsaugos tinklus, ypatingą dėmesį skiriant pagalbai labiausiai nukentėjusioms, tai yra socialiai neapsaugotoms ir darbo rinkoje nepalankiose sąlygose esančioms asmenų grupėms. Paprastai krizė pirmiausia smogia silpniausioms darbo rinkos grandims, kur neužtikrinti darbo santykiai, t. y. agentūrų darbuotojams arba darbuotojams, su kuriais sudarytos terminuotos darbo sutartys bei darbo rinkoje nepalankiose sąlygose esančioms grupėms. Jaunimas taip pat patiria neadekvačiai didelį krizės poveikį. Todėl krizės metu didžiausias prioritetas tenka jaunimo integracijai į darbo rinką. Įveikiant krizę svarbus vaidmuo tenka socialinei ekonomikai, ypač kuriant tikslingą ir socialiniu požiūriu vertingą užimtumą. Tačiau būtina užtikrinti, kad nebūtų iškreipta konkurencija.

3.3   Kiek įmanoma vengti pajamų mažinimo, skatinti lygias galimybes, atkreipti dėmesį į skirtumus ir užtikrinti didesnį saugumą darbo rinkoje

Kiek įmanoma vengti pajamų mažinimo, skatinti lygias galimybes, atkreipti dėmesį į skirtumus ir užtikrinti didesnį saugumą darbo rinkoje

| 3.3.1 | Staigus ir stiprus nedarbo didėjimas bei trumpalaikio darbo modelių naudojimas rodo, jog daugelyje ES šalių esamo darbo rinkos lankstumo pakanka, kad sumažėjus užsakymams įmonės galėtų greitai reaguoti. Todėl negalima teigti, kad Europos darbo rinkos yra nelanksčios. Šios krizės metu bet kokie reikalavimai sušvelninti esamus darbo teisės aktus yra visiškai nepagrįsti. Atsižvelgiant į didėjančią riziką, kuri dėl aštrėjančios situacijos darbo rinkoje gali paliesti vis daugiau darbuotojų, kaip tik reikia daugiau tikro saugumo darbo rinkoje. EESRK nuomone, tai apima ir palankesnių sąlygų gauti socialinę paramą sudarymą, ypač nedarbo atveju, bei šios paramos didinimą, norint išvengti tolesnio nelygybės didėjimo. EESRK ragina Europos Komisiją atnaujinti savo pasiūlymą pratęsti bedarbio pašalpos mokėjimo laikotarpį (6). |
| --- | --- |

3.3.1

Staigus ir stiprus nedarbo didėjimas bei trumpalaikio darbo modelių naudojimas rodo, jog daugelyje ES šalių esamo darbo rinkos lankstumo pakanka, kad sumažėjus užsakymams įmonės galėtų greitai reaguoti. Todėl negalima teigti, kad Europos darbo rinkos yra nelanksčios. Šios krizės metu bet kokie reikalavimai sušvelninti esamus darbo teisės aktus yra visiškai nepagrįsti. Atsižvelgiant į didėjančią riziką, kuri dėl aštrėjančios situacijos darbo rinkoje gali paliesti vis daugiau darbuotojų, kaip tik reikia daugiau tikro saugumo darbo rinkoje. EESRK nuomone, tai apima ir palankesnių sąlygų gauti socialinę paramą sudarymą, ypač nedarbo atveju, bei šios paramos didinimą, norint išvengti tolesnio nelygybės didėjimo. EESRK ragina Europos Komisiją atnaujinti savo pasiūlymą pratęsti bedarbio pašalpos mokėjimo laikotarpį (6).

6

| 3.3.2 | Tačiau imantis priemonių krizei įveikti reikia atkreipti dėmesį į tai, kad šios priemonės neprieštarautų paklausos ir užimtumo skatinimo bei neigiamų socialinių padarinių švelninimo tikslui. Jos turi būti socialiai priimtinos bei skatinti augimą ir užimtumą. Todėl valstybėse narėse dalyvaujant socialiniams partneriams reikia taikyti atitinkamą fiskalinę ir pajamų politiką kuria būtų skatinamas ir privatus vartojimas. |
| --- | --- |

3.3.2

Tačiau imantis priemonių krizei įveikti reikia atkreipti dėmesį į tai, kad šios priemonės neprieštarautų paklausos ir užimtumo skatinimo bei neigiamų socialinių padarinių švelninimo tikslui. Jos turi būti socialiai priimtinos bei skatinti augimą ir užimtumą. Todėl valstybėse narėse dalyvaujant socialiniams partneriams reikia taikyti atitinkamą fiskalinę ir pajamų politiką kuria būtų skatinamas ir privatus vartojimas.

| 3.3.3 | EESRK jau anksčiau nurodė, kad įveikiant krizę pagrindinis vaidmuo tenka darbo užmokesčio politikai, kuri turi atitikti dvejopą darbo užmokesčio vaidmenį ekonomikoje. Kadangi įmonės investuos ir darbo vietas kurs tik ten, kur bus atitinkami paklausos lūkesčiai, todėl visos ekonomikos požiūriu darbo užmokesčio padidinimas vidutinės trukmės laikotarpiu orientuojantis į nacionalinį visos ekonomikos gamybos prieaugį užtikrina pusiausvyrą tarp pakankamo paklausos vystymosi ir kainų konkurencingumo išlaikymo. Todėl socialiniai partneriai turi stengtis vengti darbo užmokesčio ribojimo, kai siekiama sau naudos kitų sąskaita (7). EESRK – ypač stipraus ekonominio nuosmukio laikotarpiu – pabrėžia, kad darbo užmokesčio politika turi būti orientuota į visos ekonomikos produktyvumo raidą. |
| --- | --- |

3.3.3

EESRK jau anksčiau nurodė, kad įveikiant krizę pagrindinis vaidmuo tenka darbo užmokesčio politikai, kuri turi atitikti dvejopą darbo užmokesčio vaidmenį ekonomikoje. Kadangi įmonės investuos ir darbo vietas kurs tik ten, kur bus atitinkami paklausos lūkesčiai, todėl visos ekonomikos požiūriu darbo užmokesčio padidinimas vidutinės trukmės laikotarpiu orientuojantis į nacionalinį visos ekonomikos gamybos prieaugį užtikrina pusiausvyrą tarp pakankamo paklausos vystymosi ir kainų konkurencingumo išlaikymo. Todėl socialiniai partneriai turi stengtis vengti darbo užmokesčio ribojimo, kai siekiama sau naudos kitų sąskaita (7). EESRK – ypač stipraus ekonominio nuosmukio laikotarpiu – pabrėžia, kad darbo užmokesčio politika turi būti orientuota į visos ekonomikos produktyvumo raidą.

7

3.4   Užtikrinti viešąsias investicijas tam tikrą laikotarpį lanksčiai administruojant stabilumo paktą ir išplečiant valstybių narių mokesčių bazę

Užtikrinti viešąsias investicijas tam tikrą laikotarpį lanksčiai administruojant stabilumo paktą ir išplečiant valstybių narių mokesčių bazę

| 3.4.1 | Ekonomikos atkūrimo bei darbo rinkos stabilizavimo priemonės pareikalaus daug lėšų. Dauguma ES valstybių narių viršys 3 proc. biudžeto deficito ribą. EESRK jau nurodė, kad atsižvelgiant į reformuoto Stabilumo ir augimo pakto lankstumą, esant dabartinėms ypatingoms aplinkybėms tai yra tikslinga ir būtina, tai reikia toleruoti ir už tai neskirti baudų. Pakto sąlygos neturėtų būti kliūtis būsimoms viešosioms investicijoms į mokslinius tyrimus, vystymą ir švietimą siekiant sukurti būsimo augimo potencialą (8), nes augimas yra prielaida įveikus krizę kuo greičiau grįžti į tvarių viešųjų finansų kursą. Tačiau jau dabar turime pagalvoti apie tai, kaip krizei pasibaigus sėkmingai grįžti į ilgalaikį tvarų kelią. |
| --- | --- |

3.4.1

Ekonomikos atkūrimo bei darbo rinkos stabilizavimo priemonės pareikalaus daug lėšų. Dauguma ES valstybių narių viršys 3 proc. biudžeto deficito ribą. EESRK jau nurodė, kad atsižvelgiant į reformuoto Stabilumo ir augimo pakto lankstumą, esant dabartinėms ypatingoms aplinkybėms tai yra tikslinga ir būtina, tai reikia toleruoti ir už tai neskirti baudų. Pakto sąlygos neturėtų būti kliūtis būsimoms viešosioms investicijoms į mokslinius tyrimus, vystymą ir švietimą siekiant sukurti būsimo augimo potencialą (8), nes augimas yra prielaida įveikus krizę kuo greičiau grįžti į tvarių viešųjų finansų kursą. Tačiau jau dabar turime pagalvoti apie tai, kaip krizei pasibaigus sėkmingai grįžti į ilgalaikį tvarų kelią.

8

| 3.4.2 | Viešojo sektoriaus biudžeto nebus galima naudoti viskam: bankams gelbėti, socialinių išlaidų didinimui, investicijoms į inovacijas ir pagaliau – verslui skatinti. Valstybė neišvengiamai turės ieškoti naujų pajamų šaltinių. EESRK mano, kad būtina stiprinti valstybių narių mokesčių surinkimo pagrindą, be kitų, naikinant „mokesčių rojų“, baigiant mokesčių mažinimo lenktynes bei imantis priemonių prieš mokesčių slėpimą ir mokestinį sukčiavimą. Be to, reikėtų iš esmės persvarstyti mokesčių sistemą, būtina atsižvelgti į klausimus, susijusius su įvairių rūšių pajamų ir turto įmokomis (9). |
| --- | --- |

3.4.2

Viešojo sektoriaus biudžeto nebus galima naudoti viskam: bankams gelbėti, socialinių išlaidų didinimui, investicijoms į inovacijas ir pagaliau – verslui skatinti. Valstybė neišvengiamai turės ieškoti naujų pajamų šaltinių. EESRK mano, kad būtina stiprinti valstybių narių mokesčių surinkimo pagrindą, be kitų, naikinant „mokesčių rojų“, baigiant mokesčių mažinimo lenktynes bei imantis priemonių prieš mokesčių slėpimą ir mokestinį sukčiavimą. Be to, reikėtų iš esmės persvarstyti mokesčių sistemą, būtina atsižvelgti į klausimus, susijusius su įvairių rūšių pajamų ir turto įmokomis (9).

9

| 3.4.3 | Europos dimensijos stiprinimas taip pat reiškia, kad reikia kurti bendrus Europos projektus, pavyzdžiui energijos tiekimo infrastruktūros srityje. Prisidėti prie tokių projektų finansavimo būtų galima tam panaudojus neišnaudotas lėšas, jei bus daugiau lankstumo tarp ES biudžeto eilučių. Šiuo atveju reikėtų išnagrinėti europinio valstybinio fondo europinės obligacijos idėją. |
| --- | --- |

3.4.3

Europos dimensijos stiprinimas taip pat reiškia, kad reikia kurti bendrus Europos projektus, pavyzdžiui energijos tiekimo infrastruktūros srityje. Prisidėti prie tokių projektų finansavimo būtų galima tam panaudojus neišnaudotas lėšas, jei bus daugiau lankstumo tarp ES biudžeto eilučių. Šiuo atveju reikėtų išnagrinėti europinio valstybinio fondo europinės obligacijos idėją.

3.5   Skirti daugiau Europos lėšų ir sudaryti geresnes sąlygas pasinaudoti Europos struktūrinių fondų lėšomis bei nedelsiant didinti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo veiksmingumą

Skirti daugiau Europos lėšų ir sudaryti geresnes sąlygas pasinaudoti Europos struktūrinių fondų lėšomis bei nedelsiant didinti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo veiksmingumą

| 3.5.1 | Siekiant greičiau užtikrinti veiksmingumą, skirstant įvairių Europos fondų lėšas reikia jas ne tik efektyviai naudoti, bet būtinas ir lankstumas bei pragmatizmas. Šiuo atveju būtina supaprastinti administracinius numatytų lėšų naudojimo aspektus bei sudaryti galimybę didinti finansavimą tam skiriant kitose Bendrijos politikos srityse nepanaudotas lėšas. |
| --- | --- |

3.5.1

Siekiant greičiau užtikrinti veiksmingumą, skirstant įvairių Europos fondų lėšas reikia jas ne tik efektyviai naudoti, bet būtinas ir lankstumas bei pragmatizmas. Šiuo atveju būtina supaprastinti administracinius numatytų lėšų naudojimo aspektus bei sudaryti galimybę didinti finansavimą tam skiriant kitose Bendrijos politikos srityse nepanaudotas lėšas.

| 3.5.2 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo klausimu EESRK neseniai priėmė atskirą nuomonę (10), kurioje aiškiai pritarė Komisijos pasiūlymui laikinai išplėsti fondo taikymo sritį, kuri apimtų ir asmenis, kurie neteko darbo dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės. |
| --- | --- |

3.5.2

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo klausimu EESRK neseniai priėmė atskirą nuomonę (10), kurioje aiškiai pritarė Komisijos pasiūlymui laikinai išplėsti fondo taikymo sritį, kuri apimtų ir asmenis, kurie neteko darbo dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės.

10

| 3.5.3 | EESRK taip pat rekomendavo padidinti fondo lėšas iki 1 milijardo eurų ir iki 24 mėnesių pratęsti paramos mokėjimo laikotarpį bei iki 500 sumažinti minimalią iš darbo atleidžiamų asmenų ribą ir padidinti ES bendrą finansavimą. EESRK primygtinai ragina rengiant paraiškas pagalbai gauti visais lygiais įtraukti socialinius partnerius. Užsitęsus ekonomikos krizei reikėtų apsvarstyti galimybę toliau didinti lėšas ir sumažinti minimalią 500 iš darbo atleidžiamų asmenų ribą, kuri būtina teikiant paraišką paramai gauti. |
| --- | --- |

3.5.3

EESRK taip pat rekomendavo padidinti fondo lėšas iki 1 milijardo eurų ir iki 24 mėnesių pratęsti paramos mokėjimo laikotarpį bei iki 500 sumažinti minimalią iš darbo atleidžiamų asmenų ribą ir padidinti ES bendrą finansavimą. EESRK primygtinai ragina rengiant paraiškas pagalbai gauti visais lygiais įtraukti socialinius partnerius. Užsitęsus ekonomikos krizei reikėtų apsvarstyti galimybę toliau didinti lėšas ir sumažinti minimalią 500 iš darbo atleidžiamų asmenų ribą, kuri būtina teikiant paraišką paramai gauti.

3.6   Įgūdžių tobulinimas, derinimas atsižvelgiant į poreikius darbo rinkoje ir judumo skatinimas

Įgūdžių tobulinimas, derinimas atsižvelgiant į poreikius darbo rinkoje ir judumo skatinimas

| 3.6.1 | Kelti kvalifikaciją yra labai svarbu siekiant augimo ir produktyvumo Europoje, kad ji gebėtų prisitaikyti prie permainų, dėl teisingumo ir socialinės sanglaudos. Tai geriausias būdas panaudoti naujas galimybes tvariam darbo vietų kūrimui. |
| --- | --- |

3.6.1

Kelti kvalifikaciją yra labai svarbu siekiant augimo ir produktyvumo Europoje, kad ji gebėtų prisitaikyti prie permainų, dėl teisingumo ir socialinės sanglaudos. Tai geriausias būdas panaudoti naujas galimybes tvariam darbo vietų kūrimui.

| 3.6.2 | Ekonomikai atsigaunant teks susigrąžinti visus darbo išteklius, iš dalies dėl demografinių pokyčių sumažėjus darbingo amžiaus žmonių skaičiui. |
| --- | --- |

3.6.2

Ekonomikai atsigaunant teks susigrąžinti visus darbo išteklius, iš dalies dėl demografinių pokyčių sumažėjus darbingo amžiaus žmonių skaičiui.

| 3.6.3 | Darbuotojų judumas yra pagrindinė priemonė veiksmingam bendrosios rinkos veikimui ir iš esmės svarbus, kad daugiau žmonių rastų geresnį darbą - tai pagrindinis Lisabonos strategijos tikslas. Darbuotojai turi būti judesni darbo vietų požiūriu ir tarp regionų bei valstybių narių, jei tai neprieštarauja galiojančioms kolektyvinėms sutartims ir nacionalinėms darbo teisėms. Be to, judumas didina ir ekonomikos augimą bei ES konkurencingumą globalios ekonominės konkurencijos sąlygomis. |
| --- | --- |

3.6.3

Darbuotojų judumas yra pagrindinė priemonė veiksmingam bendrosios rinkos veikimui ir iš esmės svarbus, kad daugiau žmonių rastų geresnį darbą - tai pagrindinis Lisabonos strategijos tikslas. Darbuotojai turi būti judesni darbo vietų požiūriu ir tarp regionų bei valstybių narių, jei tai neprieštarauja galiojančioms kolektyvinėms sutartims ir nacionalinėms darbo teisėms. Be to, judumas didina ir ekonomikos augimą bei ES konkurencingumą globalios ekonominės konkurencijos sąlygomis.

4.   Pastabos dėl aukščiausiojo lygio susitikime užimtumo klausimais nustatytų prioritetų

Pastabos dėl aukščiausiojo lygio susitikime užimtumo klausimais nustatytų prioritetų

| 4.1 | Remdamasis išvardytais pagrindiniais punktais EESRK pritaria aukščiausiojo lygio susitikime užimtumo klausimais nustatytiems prioritetams, kurie galėtų padėti stabilizuoti padėtį darbo rinkoje. |
| --- | --- |

4.1

Remdamasis išvardytais pagrindiniais punktais EESRK pritaria aukščiausiojo lygio susitikime užimtumo klausimais nustatytiems prioritetams, kurie galėtų padėti stabilizuoti padėtį darbo rinkoje.

| 4.1.1 | Užimtumo išsaugojimas. EESRK labai svarbu, kad ypatingas dėmesys būtų skirtas darbo kokybei („daugiau ir geresnių darbo vietų“) bei tam, kad darbuotojams apsimokėtų pereiti iš vienos darbo vietos į kitą. Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros koncepcija turėtų užtikrinti veiksmingą „saugumą pokyčių metu“, užtikrinant, kad praktikoje bus laikomasi tokių pačių prioritetų saugumo darbo rinkoje, stabilių darbo santykių ir darbuotojų gebėjimo įsidarbinti išlaikymo, socialinės saugos ir darbo rinkos lankstumo atžvilgiu. Norint įveikti krizę ir susigrąžinti ekonomikos augimą darbuotojams reikalingas didesnis saugumas, mažesnis lankstumas ir mažiau nesaugių darbo santykių. |
| --- | --- |

4.1.1

Užimtumo išsaugojimas. EESRK labai svarbu, kad ypatingas dėmesys būtų skirtas darbo kokybei („daugiau ir geresnių darbo vietų“) bei tam, kad darbuotojams apsimokėtų pereiti iš vienos darbo vietos į kitą. Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros koncepcija turėtų užtikrinti veiksmingą „saugumą pokyčių metu“, užtikrinant, kad praktikoje bus laikomasi tokių pačių prioritetų saugumo darbo rinkoje, stabilių darbo santykių ir darbuotojų gebėjimo įsidarbinti išlaikymo, socialinės saugos ir darbo rinkos lankstumo atžvilgiu. Norint įveikti krizę ir susigrąžinti ekonomikos augimą darbuotojams reikalingas didesnis saugumas, mažesnis lankstumas ir mažiau nesaugių darbo santykių.

Užimtumo išsaugojimas

| 4.1.2 | Judumo skatinimas. Kintančiomis ekonominėmis sąlygomis reikia aukšto lygio novatoriškų gebėjimų prisitaikyti ir darbo rinkoje. Reikia būti pasirengusiems sumaniai reaguoti į greitai besikeičiančias struktūras. Laikantis darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros koncepcijos būtina užtikrinti, kad darbuotojai būtų parengti naujiems iššūkiams darbo rinkoje ir būtų užtikrintas judumas tarp gerų darbo vietų. Atsižvelgiant į dabartinę krizę ypatingą dėmesį reikia skirti darbuotojų gebėjimo įsidarbinti išlaikymui. Svarbu kurti ir apsaugoti darbo vietas užuot apsiribojus parama bedarbiams. Be to, reikia dėti visas pastangas, kad darbo rinkos ir užimtumo politikos priemonės iš tikrųjų užtikrintų perėjimą iš prarastų darbo vietų į naujai sukurtas, o ne perėjimą iš darbo į nedarbą arba netaptų spąstais – perėjimu į mažai apmokamą darbą. |
| --- | --- |

4.1.2

Judumo skatinimas. Kintančiomis ekonominėmis sąlygomis reikia aukšto lygio novatoriškų gebėjimų prisitaikyti ir darbo rinkoje. Reikia būti pasirengusiems sumaniai reaguoti į greitai besikeičiančias struktūras. Laikantis darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros koncepcijos būtina užtikrinti, kad darbuotojai būtų parengti naujiems iššūkiams darbo rinkoje ir būtų užtikrintas judumas tarp gerų darbo vietų. Atsižvelgiant į dabartinę krizę ypatingą dėmesį reikia skirti darbuotojų gebėjimo įsidarbinti išlaikymui. Svarbu kurti ir apsaugoti darbo vietas užuot apsiribojus parama bedarbiams. Be to, reikia dėti visas pastangas, kad darbo rinkos ir užimtumo politikos priemonės iš tikrųjų užtikrintų perėjimą iš prarastų darbo vietų į naujai sukurtas, o ne perėjimą iš darbo į nedarbą arba netaptų spąstais – perėjimu į mažai apmokamą darbą.

Judumo skatinimas

| 4.1.3 | Su darbo rinkos poreikiais suderintas kvalifikacijos kėlimas. EESRK nuomone, ypatingą dėmesį reikia skirti galimybėms įgyti išsilavinimą ir dalyvauti kvalifikacijos kėlimo priemonėse bei jų finansavimui ir darbo laiko naudojimui pagal mokymosi visą gyvenimą strategiją. Tačiau tai turi vykti kartu su našių, aukštos kvalifikacijos reikalaujančių ir gerai apmokamų darbo vietų kūrimu, kad darbuotojai nebūtų, kaip dažnai atsitinka, priversti imtis žemos kvalifikacijos reikalaujančio darbo. Norint integruoti į darbo rinką jaunimą bei skatinti konkurenciją ir klestėjimą reikalingi gerai parengti darbuotojai ir produktyvus užimtumas. |
| --- | --- |

4.1.3

Su darbo rinkos poreikiais suderintas kvalifikacijos kėlimas. EESRK nuomone, ypatingą dėmesį reikia skirti galimybėms įgyti išsilavinimą ir dalyvauti kvalifikacijos kėlimo priemonėse bei jų finansavimui ir darbo laiko naudojimui pagal mokymosi visą gyvenimą strategiją. Tačiau tai turi vykti kartu su našių, aukštos kvalifikacijos reikalaujančių ir gerai apmokamų darbo vietų kūrimu, kad darbuotojai nebūtų, kaip dažnai atsitinka, priversti imtis žemos kvalifikacijos reikalaujančio darbo. Norint integruoti į darbo rinką jaunimą bei skatinti konkurenciją ir klestėjimą reikalingi gerai parengti darbuotojai ir produktyvus užimtumas.

Su darbo rinkos poreikiais suderintas kvalifikacijos kėlimas

| 4.1.4 | Didesnės galimybės patekti į darbo rinką. Atsižvelgiant į esamą krizę, dėl kurios didėja nelygybė ir vis daugiau žmonių susiduria su egzistencinėmis problemomis, šiam klausimui reikia skirti ypatingą dėmesį. Visų pirma svarbu kurti darbo vietas nuo darbo rinkos atskirtiems žmonėms bei veiksmingai šalinti diskriminaciją, kurią šie žmonės patiria norėdami patekti į darbo rinką ir bandydami joje išlikti. EESRK priėmė atskirą nuomonę dėl prioritetinių gyventojų grupių galimybių patekti į darbo rinką skatinimo ir nustatė, kad sudarant galimybes patekti (sugrįžti) į darbo rinką kartu reikia suteikti išlikimo darbo vietoje ir profesinės karjeros perspektyvą (11). ES kartu su socialiniais partneriais ir atsižvelgdama į jų autonomiją, turi parengti tinkamas nestandartinio užimtumo reglamentavimo priemones, tačiau kartu turi būti išaiškinta, kad neterminuotos darbo sutartys ir ateityje turi išlikti norma. |
| --- | --- |

4.1.4

Didesnės galimybės patekti į darbo rinką. Atsižvelgiant į esamą krizę, dėl kurios didėja nelygybė ir vis daugiau žmonių susiduria su egzistencinėmis problemomis, šiam klausimui reikia skirti ypatingą dėmesį. Visų pirma svarbu kurti darbo vietas nuo darbo rinkos atskirtiems žmonėms bei veiksmingai šalinti diskriminaciją, kurią šie žmonės patiria norėdami patekti į darbo rinką ir bandydami joje išlikti. EESRK priėmė atskirą nuomonę dėl prioritetinių gyventojų grupių galimybių patekti į darbo rinką skatinimo ir nustatė, kad sudarant galimybes patekti (sugrįžti) į darbo rinką kartu reikia suteikti išlikimo darbo vietoje ir profesinės karjeros perspektyvą (11). ES kartu su socialiniais partneriais ir atsižvelgdama į jų autonomiją, turi parengti tinkamas nestandartinio užimtumo reglamentavimo priemones, tačiau kartu turi būti išaiškinta, kad neterminuotos darbo sutartys ir ateityje turi išlikti norma.

Didesnės galimybės patekti į darbo rinką

11

| 4.1.5 | Verslumo ir darbo vietų kūrimo skatinimas. EESRK pripažįsta, kad trumpalaikes priemones būtina papildyti ilgalaikėmis priemonėmis ir į ateitį orientuota strategija. Įmonėms reikia padėti įveikti kreditų krizę ir suteikti naują impulsą kasdienei jų paskirčiai - gaminti, teikti paslaugas ir kurti darbo vietas. Reikia ugdyti verslumą. Bedarbiai, ypač jaunimas, kurie yra pasirengę steigti įmones, turi būti remiami taikant ekonomines priemones, skatinant našias investicijas ir sudarant galimybes įgyti reikalingą kvalifikaciją. |
| --- | --- |

4.1.5

Verslumo ir darbo vietų kūrimo skatinimas. EESRK pripažįsta, kad trumpalaikes priemones būtina papildyti ilgalaikėmis priemonėmis ir į ateitį orientuota strategija. Įmonėms reikia padėti įveikti kreditų krizę ir suteikti naują impulsą kasdienei jų paskirčiai - gaminti, teikti paslaugas ir kurti darbo vietas. Reikia ugdyti verslumą. Bedarbiai, ypač jaunimas, kurie yra pasirengę steigti įmones, turi būti remiami taikant ekonomines priemones, skatinant našias investicijas ir sudarant galimybes įgyti reikalingą kvalifikaciją.

| 4.1.6 | Svarbu tęsti struktūrines reformas, kaip numatyta ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijoje. Šios reformos turi būti socialiniu požiūriu priimtinos ir neturi kliudyti veiksmams, skirtiems sustiprinti privačiąją ir viešąją paklausą bei sušvelninti socialinius padarinius. |
| --- | --- |

4.1.6

Svarbu tęsti struktūrines reformas, kaip numatyta ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijoje. Šios reformos turi būti socialiniu požiūriu priimtinos ir neturi kliudyti veiksmams, skirtiems sustiprinti privačiąją ir viešąją paklausą bei sušvelninti socialinius padarinius.

| 4.2 | Įveikiant krizę esminis uždavinys tenka socialiniams partneriams ir kitiems organizuotos pilietinės visuomenės atstovams. Būtinas glaudesnis socialinis dialogas, ypač tvirtesnės kolektyvinės sutartys, norint, viena vertus, suformuoti ir įgyvendinti politiką, kuri padėtų kuo greičiau išbristi iš krizės, ir kad kartu būtų galima kiek įmanoma sušvelninti ekonominius ir socialinius krizės padarinius piliečiams. Visi atsakingieji ekonomikos, visuomenės ir politikos atstovai privalo užtikrinti, kad tokia krizė daugiau nepasikartotų. |
| --- | --- |

4.2

Įveikiant krizę esminis uždavinys tenka socialiniams partneriams ir kitiems organizuotos pilietinės visuomenės atstovams. Būtinas glaudesnis socialinis dialogas, ypač tvirtesnės kolektyvinės sutartys, norint, viena vertus, suformuoti ir įgyvendinti politiką, kuri padėtų kuo greičiau išbristi iš krizės, ir kad kartu būtų galima kiek įmanoma sušvelninti ekonominius ir socialinius krizės padarinius piliečiams. Visi atsakingieji ekonomikos, visuomenės ir politikos atstovai privalo užtikrinti, kad tokia krizė daugiau nepasikartotų.

2009 m. birželio 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  OECD 2009 m. kovo mėn. laikinoji prognozė. Palyginti su šia ES-16 šalių nedarbo prognoze 1999 m. nedarbas ES-15 siekė 9,9 %, o ES-11 – 10,9 % (URL: https://www.oecd.org/dataoecd/7/20/2666439.pdf)

1

(2)  Žr. ten pat.

2

(3)  Žr. EESRK – Programa Europai – pilietinės visuomenės pasiūlymai – www.eesc.europa.eu

3

(4)  2009 m. kovo 24 d. EESRK nuomonė dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano, pranešėjas Thomas Delapina (OL C 228, 2009 9 22).

4

(5)  Žr. ten pat.

5

(6)  2009 m. kovo 4 d. Komisijos komunikatas „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“, COM(2009) 114 galutinis.

6

(7)  Žr. 4 išnašą.

7

(8)  Žr. ten pat.

8

(9)  Žr. ten pat.

9

(10)  2009 m. kovo 24 d. EESRK nuomonė „Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas“, pranešėjas Luis Miguel Pariza Castanos (OL C 228, 2009 9 22).

10

(11)  2007 m. liepos 12 d. EESRK nuomonė „Prioritetinės gyventojų grupių užimtumas (Lisabonos strategija)“. Pranešėjas Wolfgang Greif (OL C 256, 2007 10 27).

11

---

PRIEDAS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

Toliau pateikiami pakeitimai, kuriems pritarė ne mažiau kaip ketvirtadalis balsavusiųjų ir kurie diskusijų metu buvo atmesti (DTT 54 straipsnio 3 dalis).

Iš dalies pakeisti taip:

„Kiek įmanoma vengti pajamų mažinimo, skatinti lygias galimybes, atkreipti dėmesį į skirtumus ir užtikrinti didesnį saugumą darbo rinkoje
  laikytis teisingo požiūrio – darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros, modernizuoti darbo rinkas ir ugdyti jų gebėjimą prisitaikyti.
  “

Balsavimo rezultatai

Balsavimo rezultatai

Už: 84 Prieš: 90 Susilaikė: 11

3.3.1 punktas

3.3.1 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„Staigus ir didelis nedarbo didėjimas bei trumpalaikio darbo modelių naudojimas rodo, kad daugelyje ES šalių esamos darbo rinkos lankstumo priemonės labai prisideda
  pakanka
  užtikrinant, kad sumažėjus užsakymams įmonės galėtų greitai reaguoti. Todėl negalima teigti, kad Europos darbo rinkos yra nelanksčios. Šios krizės metu bet kokie reikalavimai sušvelninti esamus darbo teisės aktus yra visiškai nepagrįsti. Atsižvelgiant į didėjančią riziką, dėl blogėjančios situacijos darbo rinkoje galinčią paliesti vis daugiau darbuotojų, kaip tik reikia daugiau saugumo darbo rinkoje.
  Norint skatinti lygias galimybes ir išvengti nelygybės didėjimo, pirmiausia reikėtų imtis priemonių, skirtų labiausiai pažeidžiamoms gyventojų grupėms. EESRK nuomone, tai apima papildomų darbo užmokesčio išlaidų mažinimą bei atitinkamo pajamų rėmimo užtikrinimą kartu išlaikant pakartotino įdarbinimo paskatas
  ir palankesnių sąlygų gauti socialinės paramos priemones sudarymą, ypač nedarbo atveju, bei šių paslaugų apimties padidinimą, norint išvengti tolesnio nelygybės didėjimo. EESRK ragina Europos Komisiją atnaujinti savo pasiūlymą pratęsti bedarbio pašalpos mokėjimo laikotarpį.“

Balsavimo rezultatai

Balsavimo rezultatai

Už: 78 Prieš: 96 Susilaikė: 9

---

| 16.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/76 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/76

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatas dėl sąskaitų faktūrų išrašymo taisyklių

COM(2009) 21 galutinis – 2009/0009 (CNS)

2009/C 306/17

Europos Sąjungos Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 93 straipsniu, 2009 m. vasario 27 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatas dėl sąskaitų faktūrų išrašymo taisyklių“

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. gegužės 28 d. priėmė savo nuomonę. Vienintelis pranešėjas Umberto BURANI.

454-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11 d. (2009 m. birželio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 114 narių balsavus už, 1 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Komisijos dokumentas parengtas atsižvelgiant į Tarybos reikalavimą iki 2008 m. gruodžio 31 d. pateikti sąskaitų faktūrų išrašymo technologinių pokyčių ataskaitą. Taikant PVM direktyvoje (2006/112/EB) numatytas šios srities taisykles nepavyko visiškai pasiekti joms keltų tikslų. Be to, šių taisyklių persvarstymas paskatino naujus svarstymus, kurie padėjo nustatyti kitas problemas. Direktyvos pasiūlymu siekiama prisidėti prie supaprastinimo, ūkinės veiklos vykdytojų mokesčių, visų pirma MVĮ, mažinimo politikos ir tiesiogiai, tačiau veiksmingai padėti kovoti su sukčiavimu. |
| --- | --- |

1.1

Komisijos dokumentas parengtas atsižvelgiant į Tarybos reikalavimą iki 2008 m. gruodžio 31 d. pateikti sąskaitų faktūrų išrašymo technologinių pokyčių ataskaitą. Taikant PVM direktyvoje (2006/112/EB) numatytas šios srities taisykles nepavyko visiškai pasiekti joms keltų tikslų. Be to, šių taisyklių persvarstymas paskatino naujus svarstymus, kurie padėjo nustatyti kitas problemas. Direktyvos pasiūlymu siekiama prisidėti prie supaprastinimo, ūkinės veiklos vykdytojų mokesčių, visų pirma MVĮ, mažinimo politikos ir tiesiogiai, tačiau veiksmingai padėti kovoti su sukčiavimu.

sąskaitų faktūrų išrašymo technologinių pokyčių ataskaitą

kitas problemas

| 1.2 | Pasiūlymai dėl sąskaitų faktūrų išrašymo išsamūs ir labai techninio pobūdžio. Jais siekiama įgyvendinti visus pirmiau minėtus tikslus. Visų pirma aiškiai pripažinti elektroninių ir popierinių sąskaitų faktūrų vienodą vertinimą. EESRK pritaria siūlomoms priemonėms, kurios, atrodo, yra tikslingos ir atitinka gero valdymo principus. Tačiau labai santūriai vertina valstybėms narėms suteiktą pernelyg didelę laisvę, t. y. nuspręsti taikyti įvairias priemones arba jų netaikyti. Komitetas supranta, kaip sunku Komisijai apibrėžti visoje ES taikomas privalomas taisykles. Valstybių narių nenoras taikyti kai kurias taisykles taip pat gali būti susijęs su skirtumais administracinių procedūrų sudėtingumo arba teisės aktų nelankstumo požiūriu. Tokios padėties rezultatas – lankstumas taikant teisės aktus, o tai lemia lėtesnį derinimo procesą ir didesnę administracinę naštą įmonėms. |
| --- | --- |

1.2

Pasiūlymai dėl sąskaitų faktūrų išrašymo išsamūs ir labai techninio pobūdžio. Jais siekiama įgyvendinti visus pirmiau minėtus tikslus. Visų pirma aiškiai pripažinti elektroninių ir popierinių sąskaitų faktūrų vienodą vertinimą. EESRK pritaria siūlomoms priemonėms, kurios, atrodo, yra tikslingos ir atitinka gero valdymo principus. Tačiau labai santūriai vertina valstybėms narėms suteiktą pernelyg didelę laisvę, t. y. nuspręsti taikyti įvairias priemones arba jų netaikyti. Komitetas supranta, kaip sunku Komisijai apibrėžti visoje ES taikomas privalomas taisykles. Valstybių narių nenoras taikyti kai kurias taisykles taip pat gali būti susijęs su skirtumais administracinių procedūrų sudėtingumo arba teisės aktų nelankstumo požiūriu. Tokios padėties rezultatas – lankstumas taikant teisės aktus, o tai lemia lėtesnį derinimo procesą ir didesnę administracinę naštą įmonėms.

sąskaitų faktūrų išrašymo

elektroninių ir popierinių sąskaitų faktūrų vienodą vertinimą

pritaria siūlomoms priemonėms

valstybėms narėms suteiktą pernelyg didelę laisvę

lankstumas taikant teisės aktus, o tai lemia lėtesnį derinimo procesą

| 1.3 | EESRK mano, kad derėtų išreikšti rimtų abejonių dėl vieno punkto, t. y. pasiūlymo užtikrinti kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms prieigą prie ekonominės veiklos vykdytojų elektroninių duomenų archyvų. Tokios teisės suteikimas neatitinka administracinio bendradarbiavimo principų ir neatrodo teisiškai pagrįstas, ypač jei atsižvelgsime į tai, kad ją suteikiant panaikinama taisyklė, pagal kurią galimybė naudotis duomenimis suteikiama tik kontrolės tikslais. |
| --- | --- |

1.3

EESRK mano, kad derėtų išreikšti rimtų abejonių dėl vieno punkto, t. y. pasiūlymo užtikrinti kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms prieigą prie ekonominės veiklos vykdytojų elektroninių duomenų archyvų. Tokios teisės suteikimas neatitinka administracinio bendradarbiavimo principų ir neatrodo teisiškai pagrįstas, ypač jei atsižvelgsime į tai, kad ją suteikiant panaikinama taisyklė, pagal kurią galimybė naudotis duomenimis suteikiama tik kontrolės tikslais.

užtikrinti kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms prieigą prie ekonominės veiklos vykdytojų elektroninių duomenų archyvų

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | PVM sąskaitų faktūrų išrašymo taisyklės, kurios laibai apibendrintai teigiant sudaro PVM surinkimo teisinį ir reguliavimo pagrindą ir netiesiogiai yra kovos su mokesčių vengimu pagrindas, nagrinėjamos Direktyvoje 2001/115/EB, kuri šiuo metu įtraukta į PVM Direktyvą 2001/112/EB. PVM direktyvos 237 straipsnyje nurodoma, kad Komisija turi pateikti ataskaitą ir, jeigu būtina, pasiūlymą, iš dalies keičiantį e. sąskaitų faktūrų išrašymo sąlygas atsižvelgiant į būsimus šios srities technologinius pokyčius. Šioje nuomonėje nagrinėjamame direktyvos pasiūlyme Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad taikant ankstesnes taisykles nepavyko visiškai pasiekti joms keltų tikslų. Todėl dabar Komisija nori išplėsti pasiūlymo sritį, kad būtų pašalinti šioje srityje pastebėti trūkumai. |
| --- | --- |

2.1

PVM sąskaitų faktūrų išrašymo taisyklės, kurios laibai apibendrintai teigiant sudaro PVM surinkimo teisinį ir reguliavimo pagrindą ir netiesiogiai yra kovos su mokesčių vengimu pagrindas, nagrinėjamos Direktyvoje 2001/115/EB, kuri šiuo metu įtraukta į PVM Direktyvą 2001/112/EB. PVM direktyvos 237 straipsnyje nurodoma, kad Komisija turi pateikti ataskaitą ir, jeigu būtina, pasiūlymą, iš dalies keičiantį e. sąskaitų faktūrų išrašymo sąlygas atsižvelgiant į būsimus šios srities technologinius pokyčius. Šioje nuomonėje nagrinėjamame direktyvos pasiūlyme Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad taikant ankstesnes taisykles nepavyko visiškai pasiekti joms keltų tikslų. Todėl dabar Komisija nori išplėsti pasiūlymo sritį, kad būtų pašalinti šioje srityje pastebėti trūkumai.

e. sąskaitų faktūrų išrašymo

išplėsti pasiūlymo sritį

| 2.2 | Naujomis taisyklėmis siekiama keturių svarbių tikslų: sumažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą, skatinti MVĮ veiklą, plačiau naudoti e. sąskaitas faktūras ir, galiausiai, padėti kovoti su sukčiavimu; tai, žinoma, nelengva užduotis, tačiau Komisija labai ryžtingai ėmėsi spręsti šią problemą. Vis dėlto rezultatai priklausys nuo nacionalinių valdžios institucijos geros valios ir veiksmingumo įgyvendinant direktyvos nuostatas. |
| --- | --- |

2.2

Naujomis taisyklėmis siekiama keturių svarbių tikslų: sumažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą, skatinti MVĮ veiklą, plačiau naudoti e. sąskaitas faktūras ir, galiausiai, padėti kovoti su sukčiavimu; tai, žinoma, nelengva užduotis, tačiau Komisija labai ryžtingai ėmėsi spręsti šią problemą. Vis dėlto rezultatai priklausys nuo nacionalinių valdžios institucijos geros valios ir veiksmingumo įgyvendinant direktyvos nuostatas.

| 2.3 | Įmonėms tenkančios administracinės naštos sumažinimas – tai įsipareigojimas, kurį prisiėmė Komisija priimdama 2007 m. veiksmų planą. Šiuo pasiūlymu, kuriame į priemonių, skirtų pagerinti teisės aktus siekiant mažinti įmonių administracinę naštą, paketą įtrauktas ir e. sąskaitų faktūrų išrašymas, Komisija siekia dvejopo tikslo: pirma, užtikrinti, kad mokesčių institucijos e. sąskaitas faktūras pripažintų lygiavertėmis popierinėms sąskaitoms faktūroms ir, antra, nustatyti suderintas sąskaitų faktūrų išrašymo taisykles ir taip sumažinti esamą taisyklių įvairovę valstybėse narėse, visų pirma turint omenyje savarankiškai atliekamą sertifikavimą. |
| --- | --- |

2.3

Įmonėms tenkančios administracinės naštos sumažinimas – tai įsipareigojimas, kurį prisiėmė Komisija priimdama 2007 m. veiksmų planą. Šiuo pasiūlymu, kuriame į priemonių, skirtų pagerinti teisės aktus siekiant mažinti įmonių administracinę naštą, paketą įtrauktas ir e. sąskaitų faktūrų išrašymas, Komisija siekia dvejopo tikslo: pirma, užtikrinti, kad mokesčių institucijos e. sąskaitas faktūras pripažintų lygiavertėmis popierinėms sąskaitoms faktūroms ir, antra, nustatyti suderintas sąskaitų faktūrų išrašymo taisykles ir taip sumažinti esamą taisyklių įvairovę valstybėse narėse, visų pirma turint omenyje savarankiškai atliekamą sertifikavimą.

Įmonėms tenkančios administracinės naštos sumažinimas

e. sąskaitų faktūrų išrašymas

| 2.4 | Kalbant apie MVĮ ypač sveikintinos dvi priemonės: pirma, platesnis supaprastintų sąskaitų faktūrų naudojimas ir antra, galimybė atlikti PVM apskaitą remiantis grynųjų pinigų apskaitos sistema. Šios priemonės turėtų leisti sumažinti sąnaudas, supaprastinti procedūras ir, netiesiogiai, paskatinti MVĮ išplėsti ir (arba) atnaujinti veiklą kitose šalyse. |
| --- | --- |

2.4

Kalbant apie MVĮ ypač sveikintinos dvi priemonės: pirma, platesnis supaprastintų sąskaitų faktūrų naudojimas ir antra, galimybė atlikti PVM apskaitą remiantis grynųjų pinigų apskaitos sistema. Šios priemonės turėtų leisti sumažinti sąnaudas, supaprastinti procedūras ir, netiesiogiai, paskatinti MVĮ išplėsti ir (arba) atnaujinti veiklą kitose šalyse.

supaprastintų sąskaitų faktūrų naudojimas

antra, galimybė atlikti PVM apskaitą remiantis grynųjų pinigų apskaitos sistema

| 2.5 | Pasiūlymas dera su atnaujinta Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija ir yra labai svarbus politiniu požiūriu, kadangi jis padės sustiprinti bendrąją rinką. Todėl skatinimas plačiau naudoti e. sąskaitų faktūrų išrašymą ir e. sąskaitų faktūrų saugojimą užtikrintų sklandesnius prekybos sandorius, o tai atvertų įmonėms naujas galimybes ir sudarytų sąlygas jomis pasinaudoti sumažinant sąnaudas, didinant produktyvumą ir diegiant naujas technologijas, visų pirma pertvarkant išteklius, naudojamus gaunant, registruojant ir archyvuojant duomenis. |
| --- | --- |

2.5

Pasiūlymas dera su atnaujinta Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija ir yra labai svarbus politiniu požiūriu, kadangi jis padės sustiprinti bendrąją rinką. Todėl skatinimas plačiau naudoti e. sąskaitų faktūrų išrašymą ir e. sąskaitų faktūrų saugojimą užtikrintų sklandesnius prekybos sandorius, o tai atvertų įmonėms naujas galimybes ir sudarytų sąlygas jomis pasinaudoti sumažinant sąnaudas, didinant produktyvumą ir diegiant naujas technologijas, visų pirma pertvarkant išteklius, naudojamus gaunant, registruojant ir archyvuojant duomenis.

plačiau naudoti e. sąskaitų faktūrų išrašymą

| 2.6 | Komisijos pasiūlymu dėl kovos su sukčiavimu ne tik siekiama panaikinti teisines e. sąskaitų faktūrų išrašymo kliūtis, visų pirma tarpvalstybinių sąskaitų faktūrų išrašymo atveju, bet ir sugriežtinti taisykles, apibrėžiančias sąskaitos faktūros svarbą atskaitant PVM, ir kartu sudaryti sąlygas sparčiau keistis informacija apie prekių tiekimą ar paslaugų teikimą Bendrijos viduje. |
| --- | --- |

2.6

Komisijos pasiūlymu dėl kovos su sukčiavimu ne tik siekiama panaikinti teisines e. sąskaitų faktūrų išrašymo kliūtis, visų pirma tarpvalstybinių sąskaitų faktūrų išrašymo atveju, bet ir sugriežtinti taisykles, apibrėžiančias sąskaitos faktūros svarbą atskaitant PVM, ir kartu sudaryti sąlygas sparčiau keistis informacija apie prekių tiekimą ar paslaugų teikimą Bendrijos viduje.

kovos su sukčiavimu

| 2.7 | EESRK mano, kad visos nagrinėjamos taisyklės atitinka principus, kuriais grindžiamas pasiūlymas, ir iš esmės joms pritaria. Tačiau Komitetas nori pateikti keletą pastabų ir pasiūlymų, kurie, jei jiems bus pritarta, padės šias taisykles praktiškai įgyvendinti. |
| --- | --- |

2.7

EESRK mano, kad visos nagrinėjamos taisyklės atitinka principus, kuriais grindžiamas pasiūlymas, ir iš esmės joms pritaria. Tačiau Komitetas nori pateikti keletą pastabų ir pasiūlymų, kurie, jei jiems bus pritarta, padės šias taisykles praktiškai įgyvendinti.

3.   Svarbiausios siūlomos priemonės ir pastabos

Svarbiausios siūlomos priemonės ir pastabos

| 3.1 | Naujose taisyklėse dėl išankstinių sąskaitų arba vėlesnių mokėjimų (62 straipsnio 2 dalis) nurodoma, kad ilgiau nei vieną kalendorinį mėnesį trunkantis nepertraukiamas prekių, kurios buvo išsiųstos ar išvežtos ir kurios tiekiamos kaip PVM neapmokestinamos prekės, tiekimas laikomas baigtu pasibaigus kiekvienam kalendoriniam mėnesiui. PVM apmokestintos paslaugos, kurios teikiamos nepertraukiamai ilgesnį nei vienerių metų laikotarpį, laikomos suteiktomis pasibaigus kiekvieniems kalendoriniams metams. Valstybės narės tam tikrais atvejais, išskyrus du pirmiau nurodytus, gali numatyti tiekiamoms prekėms ar teikiamoms paslaugoms taikyti įprastinį vienerių kalendorinių metų terminą. |
| --- | --- |

3.1

Naujose taisyklėse dėl išankstinių sąskaitų arba vėlesnių mokėjimų (62 straipsnio 2 dalis) nurodoma, kad ilgiau nei vieną kalendorinį mėnesį trunkantis nepertraukiamas prekių, kurios buvo išsiųstos ar išvežtos ir kurios tiekiamos kaip PVM neapmokestinamos prekės, tiekimas laikomas baigtu pasibaigus kiekvienam kalendoriniam mėnesiui. PVM apmokestintos paslaugos, kurios teikiamos nepertraukiamai ilgesnį nei vienerių metų laikotarpį, laikomos suteiktomis pasibaigus kiekvieniems kalendoriniams metams. Valstybės narės tam tikrais atvejais, išskyrus du pirmiau nurodytus, gali numatyti tiekiamoms prekėms ar teikiamoms paslaugoms taikyti įprastinį vienerių kalendorinių metų terminą.

išankstinių sąskaitų arba vėlesnių mokėjimų

nepertraukiamas prekių

PVM neapmokestinamos prekės, tiekimas

PVM apmokestintos paslaugos, kurios teikiamos nepertraukiamai

| 3.1.1 | Šia taisykle atliekamą supaprastinamą reikėtų vertinti palankiai, visų pirma todėl, kad jis leis užtikrinti geresnę nepertraukiamos prekybos kontrolę. Tačiau EESRK kyla tam tikrų abejonių dėl valstybėms narėms suteiktos laisvės direktyvoje nenumatytais atvejais taikyti įprastinį vienerių kalendorinių metų laikotarpį, kadangi tai trukdys derinimo procesui ir gali kilti neaiškumų, netgi ginčų, dėl neaiškios formuluotės. |
| --- | --- |

3.1.1

Šia taisykle atliekamą supaprastinamą reikėtų vertinti palankiai, visų pirma todėl, kad jis leis užtikrinti geresnę nepertraukiamos prekybos kontrolę. Tačiau EESRK kyla tam tikrų abejonių dėl valstybėms narėms suteiktos laisvės direktyvoje nenumatytais atvejais taikyti įprastinį vienerių kalendorinių metų laikotarpį, kadangi tai trukdys derinimo procesui ir gali kilti neaiškumų, netgi ginčų, dėl neaiškios formuluotės.

| 3.2 | 167 a straipsnyje nurodoma, kad, kai gavus apmokėjimą („grynųjų pinigų apskaitos“ principas) atsiranda prievolė apskaičiuoti atskaitomą mokestį, valstybės narės gali nustatyti, kad teisė į atskaitą įgyjama, kai tiekiamos prekės arba teikiamos paslaugos arba kai išrašoma sąskaita faktūra. Toks pasirinkimas galimas tik tais atvejais, kai grynųjų pinigų apskaitos principas taikomas apmokestinamiesiems asmenims ir kai metinė apmokestinamojo asmens apyvarta neviršija 2 milijonų EUR. |
| --- | --- |

3.2

167 a straipsnyje nurodoma, kad, kai gavus apmokėjimą („grynųjų pinigų apskaitos“ principas) atsiranda prievolė apskaičiuoti atskaitomą mokestį, valstybės narės gali nustatyti, kad teisė į atskaitą įgyjama, kai tiekiamos prekės arba teikiamos paslaugos arba kai išrašoma sąskaita faktūra. Toks pasirinkimas galimas tik tais atvejais, kai grynųjų pinigų apskaitos principas taikomas apmokestinamiesiems asmenims ir kai metinė apmokestinamojo asmens apyvarta neviršija 2 milijonų EUR.

| 3.2.1 | Tokios taisyklės labai supaprastina veiklą toms MVĮ, kurios dalyvauja grynųjų pinigų apskaitos sistemoje ir kurios taiko atvirkštinio apmokestinimo procedūrą, bet neturi sąskaitų faktūrų. Tačiau valstybės narės ne privalo, o gali taikyti šias taisykles – tai yra dar vienas veiksnys, keliantis kliūčių derinimui ir tam tikru požiūriu pažeidžiantis sąžiningos konkurencijos principą. Pasiūlymo aiškinamajame memorandume Komisija siūlo sumažinti neprivalomas priemones visoms valstybėms narėms. Tačiau straipsnio formuluotė („gali“), palyginti su iškeltu tikslu, yra dviprasmiška. |
| --- | --- |

3.2.1

Tokios taisyklės labai supaprastina veiklą toms MVĮ, kurios dalyvauja grynųjų pinigų apskaitos sistemoje ir kurios taiko atvirkštinio apmokestinimo procedūrą, bet neturi sąskaitų faktūrų. Tačiau valstybės narės ne privalo, o gali taikyti šias taisykles – tai yra dar vienas veiksnys, keliantis kliūčių derinimui ir tam tikru požiūriu pažeidžiantis sąžiningos konkurencijos principą. Pasiūlymo aiškinamajame memorandume Komisija siūlo sumažinti neprivalomas priemones visoms valstybėms narėms. Tačiau straipsnio formuluotė („gali“), palyginti su iškeltu tikslu, yra dviprasmiška.

valstybės narės ne privalo, o gali taikyti šias taisykles

| 3.3 | 178 straipsniu iš dalies pakeičiami 168 straipsnio a, c ir f punktai. Iš esmės, atskaitos tikslais apmokestinamasis asmuo privalo turėti pagal XI antraštinės dalies 3 skyriaus 3–6 skirsnius išrašytą sąskaitą faktūrą; be to, kai prekių tiekėjas ir/ arba paslaugų teikėjas atlieka PVM apskaitą remdamasis grynųjų pinigų apskaitos sistema, valstybės narės gali nedelsdamos suteikti teisę į atskaitą. Šia taisykle nustatomas sklandų operacijų vykdymą užtikrinantis principas. Tačiau Komitetas dar kartą pabrėžia, kad valstybėms narėms suteikta galimybė pasirinkti taikyti šią taisyklę ar ne neatitinka derinimo tikslo. |
| --- | --- |

3.3

178 straipsniu iš dalies pakeičiami 168 straipsnio a, c ir f punktai. Iš esmės, atskaitos tikslais apmokestinamasis asmuo privalo turėti pagal XI antraštinės dalies 3 skyriaus 3–6 skirsnius išrašytą sąskaitą faktūrą; be to, kai prekių tiekėjas ir/ arba paslaugų teikėjas atlieka PVM apskaitą remdamasis grynųjų pinigų apskaitos sistema, valstybės narės gali nedelsdamos suteikti teisę į atskaitą. Šia taisykle nustatomas sklandų operacijų vykdymą užtikrinantis principas. Tačiau Komitetas dar kartą pabrėžia, kad valstybėms narėms suteikta galimybė pasirinkti taikyti šią taisyklę ar ne neatitinka derinimo tikslo.

gali

| 3.4 | Kai kurios priemonės (181 ir 182 panaikinimas, nauji 218 a ir 219 a straipsniai) turėtų padėti išspręsti problemas įmonių, kurios tiekia prekes ir teikia paslaugas kitoms įmonėms ir kurios šiuo metu turi laikytis paskirties valstybėje narėje galiojančių sąskaitų faktūrų išrašymo taisyklių, tačiau dažnai susiduria su jų aiškinimo problemomis. Be to, pateikiama tiek e. sąskaitoms faktūroms, tiek popierinėms sąskaitoms faktūroms taikomų suderintų pasiūlymų, kurie gali būti taikomi visoje ES. Tai taip pat pasakytina apie sąskaitų faktūrų išrašymą vartotojams, kuriems bus toliau taikomos valstybės, kuriai mokamas mokestis, taisyklės. |
| --- | --- |

3.4

Kai kurios priemonės (181 ir 182 panaikinimas, nauji 218 a ir 219 a straipsniai) turėtų padėti išspręsti problemas įmonių, kurios tiekia prekes ir teikia paslaugas kitoms įmonėms ir kurios šiuo metu turi laikytis paskirties valstybėje narėje galiojančių sąskaitų faktūrų išrašymo taisyklių, tačiau dažnai susiduria su jų aiškinimo problemomis. Be to, pateikiama tiek e. sąskaitoms faktūroms, tiek popierinėms sąskaitoms faktūroms taikomų suderintų pasiūlymų, kurie gali būti taikomi visoje ES. Tai taip pat pasakytina apie sąskaitų faktūrų išrašymą vartotojams, kuriems bus toliau taikomos valstybės, kuriai mokamas mokestis, taisyklės.

įmonių, kurios tiekia prekes ir teikia paslaugas kitoms įmonėms

sąskaitų faktūrų išrašymą vartotojams

| 3.4.1 | Numatytos naujos taisyklės dėl supaprastintos sąskaitos faktūros, kurią galima leisti išrašyti tam tikrais atvejais: dažniausiai kai apmokestinama suma yra mažesnė nei 200 EUR ir kai tiekiamos prekės ar teikiamos paslaugos yra neapmokestinamos ir nesuteikiama teisė į PVM atskaitą. Tokia galimybė susijusi su reikalavimu, kurį, tiekiant prekes ar teikiant paslaugas, savo teritorijoje gali taikyti valstybė narė. |
| --- | --- |

3.4.1

Numatytos naujos taisyklės dėl supaprastintos sąskaitos faktūros, kurią galima leisti išrašyti tam tikrais atvejais: dažniausiai kai apmokestinama suma yra mažesnė nei 200 EUR ir kai tiekiamos prekės ar teikiamos paslaugos yra neapmokestinamos ir nesuteikiama teisė į PVM atskaitą. Tokia galimybė susijusi su reikalavimu, kurį, tiekiant prekes ar teikiant paslaugas, savo teritorijoje gali taikyti valstybė narė.

supaprastintos sąskaitos faktūros

galima leisti išrašyti

savo teritorijoje gali taikyti

| 3.4.2 | Skirtumas tarp išsamios ir supaprastintos sąskaitos faktūros glūdi skirtingame jų panaudojime: pirmosios atveju apmokestinamasis asmuo gali pasinaudoti teise į atskaitą, o antrosios – iš esmės, negali, nebent tais atvejais, kai suteikiamas leidimas ir tik vienos valstybės narės teritorijoje. Siūlomi pakeitimai atitinka Komisijos siekį supaprastinti procedūras ir sumažinti įmonėms tenkančią naštą, tačiau valstybėms narėms suteikiamos įvairios galimybės, kas, vėlgi, prieštarauja suderinimo principui, yra akivaizdus valstybių narių ženklas, kad jos ir toliau nenori taikyti vienodų procedūrų ir administracinės tvarkos. Kalbant apie supaprastintos sąskaitos faktūros išrašymo tvarką pirmenybę reikėtų teikti prievolei, o ne šiuo metu pasiūlyme priimti direktyvą numatytai laisvai pasirenkamai nuostatai. Tai leistų išvengti papildomų administracinių išlaidų įmonėms, veiklą vykdančioms kelete valstybių narių, kurios dėl to turėtų taikyti skirtingas taisykles. |
| --- | --- |

3.4.2

Skirtumas tarp išsamios ir supaprastintos sąskaitos faktūros glūdi skirtingame jų panaudojime: pirmosios atveju apmokestinamasis asmuo gali pasinaudoti teise į atskaitą, o antrosios – iš esmės, negali, nebent tais atvejais, kai suteikiamas leidimas ir tik vienos valstybės narės teritorijoje. Siūlomi pakeitimai atitinka Komisijos siekį supaprastinti procedūras ir sumažinti įmonėms tenkančią naštą, tačiau valstybėms narėms suteikiamos įvairios galimybės, kas, vėlgi, prieštarauja suderinimo principui, yra akivaizdus valstybių narių ženklas, kad jos ir toliau nenori taikyti vienodų procedūrų ir administracinės tvarkos. Kalbant apie supaprastintos sąskaitos faktūros išrašymo tvarką pirmenybę reikėtų teikti prievolei, o ne šiuo metu pasiūlyme priimti direktyvą numatytai laisvai pasirenkamai nuostatai. Tai leistų išvengti papildomų administracinių išlaidų įmonėms, veiklą vykdančioms kelete valstybių narių, kurios dėl to turėtų taikyti skirtingas taisykles.

| 3.5 | Valstybės narės gali mokesčius mokėti privalantiems subjektams, kurie jų teritorijoje tiekia prekes ir teikia paslaugas, nustatyti sąskaitos faktūros išrašymo terminą. Pateiktu pasiūlymu priimti direktyvą apribojamas Direktyvos 2006/112/EB 222 str. numatytas laikotarpis, reikalaujant išrašyti sąskaitą faktūrą ne vėliau kaip iki penkioliktos kito mėnesio dienos nuo apmokestinamojo įvykio. Komiteto nuomone, šis laikotarpis daugeliui pramonės šakų, pvz., statybų, yra per trumpas, todėl siūlo šį pakeitimą arba išbraukti ir nekeisti ankstesnio 222 straipsnio, arba sąskaitos faktūros išrašymo terminą prailginti mažiausiai iki dviejų mėnesių. |
| --- | --- |

3.5

Valstybės narės gali mokesčius mokėti privalantiems subjektams, kurie jų teritorijoje tiekia prekes ir teikia paslaugas, nustatyti sąskaitos faktūros išrašymo terminą. Pateiktu pasiūlymu priimti direktyvą apribojamas Direktyvos 2006/112/EB 222 str. numatytas laikotarpis, reikalaujant išrašyti sąskaitą faktūrą ne vėliau kaip iki penkioliktos kito mėnesio dienos nuo apmokestinamojo įvykio. Komiteto nuomone, šis laikotarpis daugeliui pramonės šakų, pvz., statybų, yra per trumpas, todėl siūlo šį pakeitimą arba išbraukti ir nekeisti ankstesnio 222 straipsnio, arba sąskaitos faktūros išrašymo terminą prailginti mažiausiai iki dviejų mėnesių.

| 3.6 | Dalis naujų taisyklių susijusios su apmokestinamo arba neapmokestinamo sandorio registracijos, apskaitos ir archyvavimo (taip pat ir elektroninio) procedūromis. EESRK nemano, kad šiuo klausimu reikėtų pateikti ypatingų pastabų, išskyrus dėl galimybės valstybėms narės reikalauti, kad tam tikros sąskaitos faktūros būtų išverstos į jų oficialiąsias kalbas: kai kuriose šalyse toks reikalavimas jau yra nustatytas, tačiau jis yra nemaža papildoma našta įmonėms. |
| --- | --- |

3.6

Dalis naujų taisyklių susijusios su apmokestinamo arba neapmokestinamo sandorio registracijos, apskaitos ir archyvavimo (taip pat ir elektroninio) procedūromis. EESRK nemano, kad šiuo klausimu reikėtų pateikti ypatingų pastabų, išskyrus dėl galimybės valstybėms narės reikalauti, kad tam tikros sąskaitos faktūros būtų išverstos į jų oficialiąsias kalbas: kai kuriose šalyse toks reikalavimas jau yra nustatytas, tačiau jis yra nemaža papildoma našta įmonėms.

registracijos, apskaitos ir archyvavimo

sąskaitos faktūros būtų išverstos į jų oficialiąsias kalbas

| 3.7 | Svarbi naujovė kontrolės klausimu numatyta naujajame 249 straipsnyje: remiantis ankstesne formuluote, prieiga prie elektroninių duomenų archyvų buvo suteikiama tik valstybės narės, kurioje įsisteigęs ūkinės veiklos vykdytojas, kompetentingoms institucijoms, o pagal naująją – prieiga užtikrinama ir kitos valstybės narės, kuriai turi būti sumokėtas PVM, kompetentingoms institucijoms. Šiuo straipsniu taip pat panaikinamas šiuo metu galiojantis apribojimas, pagal kurį nacionalinėms institucijoms gali būti užtikrinta prieiga tik kontrolės tikslais. |
| --- | --- |

3.7

Svarbi naujovė kontrolės klausimu numatyta naujajame 249 straipsnyje: remiantis ankstesne formuluote, prieiga prie elektroninių duomenų archyvų buvo suteikiama tik valstybės narės, kurioje įsisteigęs ūkinės veiklos vykdytojas, kompetentingoms institucijoms, o pagal naująją – prieiga užtikrinama ir kitos valstybės narės, kuriai turi būti sumokėtas PVM, kompetentingoms institucijoms. Šiuo straipsniu taip pat panaikinamas šiuo metu galiojantis apribojimas, pagal kurį nacionalinėms institucijoms gali būti užtikrinta prieiga tik kontrolės tikslais.

kontrolės

prieiga užtikrinama ir kitos valstybės narės

nacionalinėms

| 3.7.1 | EESRK mano, kad užtikrinant prieigą be apribojimų kitos valstybės narės valdžios institucijoms suteikiama teisė, peržengia administracinio bendradarbiavimo taisyklių ribas. Iki šiol nėra nuostatų, suteikiančių teisę kitos valstybės institucijai, turinčiai arba ne susijusios šalies teisminės institucijos leidimą, apklausti kitos šalies pilietį arba daryti jo namuose kratą. Naujosiomis taisyklėmis įvedama sąvoka prilygstanti elektroninėmis priemonėmis atliekamai kratai. Be to, sunku įsivaizduoti, kaip bus įmanoma naudojantis elektroninėmis duomenų bazėmis susipažinti tik su reikiama informacija ir nekreipti dėmesio į su tyrimu nesusijusią informaciją. |
| --- | --- |

3.7.1

EESRK mano, kad užtikrinant prieigą be apribojimų kitos valstybės narės valdžios institucijoms suteikiama teisė, peržengia administracinio bendradarbiavimo taisyklių ribas. Iki šiol nėra nuostatų, suteikiančių teisę kitos valstybės institucijai, turinčiai arba ne susijusios šalies teisminės institucijos leidimą, apklausti kitos šalies pilietį arba daryti jo namuose kratą. Naujosiomis taisyklėmis įvedama sąvoka prilygstanti elektroninėmis priemonėmis atliekamai kratai. Be to, sunku įsivaizduoti, kaip bus įmanoma naudojantis elektroninėmis duomenų bazėmis susipažinti tik su reikiama informacija ir nekreipti dėmesio į su tyrimu nesusijusią informaciją.

suteikiama teisė, peržengia administracinio bendradarbiavimo taisyklių ribas

sąvoka prilygstanti elektroninėmis priemonėmis atliekamai kratai

| 3.8 | Apibendrindamas EESRK gali tik pasveikinti Komisiją, suteikusią naują postūmį veiksmams, kuriais siekiama supaprastinti procedūras, palengvinti administracinę ir apskaitos naštą bei griežčiau kovoti su sukčiavimu. Komitetui kelia nerimą tai, kad pasiekta tik nežymios pažangos taisyklių derinimo srityje, tačiau kartu pripažįsta dėl valstybių narių priešinimosi kylančius sunkumus. Komitetui ir toliau kyla didelių ne tik teisinių, bet ir principinių abejonių dėl naujų prieigos prie sąskaitų faktūrų elektroninių archyvų taisyklių. |
| --- | --- |

3.8

Apibendrindamas EESRK gali tik pasveikinti Komisiją, suteikusią naują postūmį veiksmams, kuriais siekiama supaprastinti procedūras, palengvinti administracinę ir apskaitos naštą bei griežčiau kovoti su sukčiavimu. Komitetui kelia nerimą tai, kad pasiekta tik nežymios pažangos taisyklių derinimo srityje, tačiau kartu pripažįsta dėl valstybių narių priešinimosi kylančius sunkumus. Komitetui ir toliau kyla didelių ne tik teisinių, bet ir principinių abejonių dėl naujų prieigos prie sąskaitų faktūrų elektroninių archyvų taisyklių.

2009 m. birželio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---

| 16.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/79 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/79

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl laukinių paukščių apsaugos (kodifikuota redakcija)

COM(2009) 129 galutinis – 2009/0043 (COD)

2009/C 306/18

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 175 straipsnio 1 dalimi ir, 2009 m. balandžio 3 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl laukinių paukščių apsaugos“ (kodifikuota redakcija)

Komitetas, remdamasis tuo, kad jis neturi pastabų dėl šio pasiūlymo ir šis klausimas jau nagrinėtas Komiteto nuomonėje, priimtoje 1977 m. gegužės 25 d. (1), nuomonėje, priimtoje 1994 m. rugsėjo 14 d. (2), ir nuomonėje, priimtoje 2008 m. balandžio 22 d. 454-ojoje (3), plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11 d. (2009 m. birželio 10 d. posėdis), 110 narių balsavus už ir 5 susilaikius, nusprendė pritarti siūlomam dokumentui ir laikytis pozicijos, kurią jis rėmė pirmiau minėtuose dokumentuose.

1

2

3

2009 m. birželio 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą dėl paukščių apsaugos, OL C 152, 1977 6 29, p. 3.

1

(2)  EESRK nuomonė dėl pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos (94/C 393/19), OL C 393, 1994 12 31, p. 93.

2

(3)  EESRK nuomonė dėl reguliavimo procedūros su tikrinimu taikymo Pasiūlymui priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią, kiek tai susiję su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais, Tarybos direktyvą 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos, OL C 211, 2008 08 19, p. 46.

3

---

| 16.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 306/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 306/80

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių tinklų srityje (kodifikuota redakcija)

COM(2009) 113 galutinis – 2009/0037 (COD)

2009/C 306/19

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 156 straipsniu, 2009 m. gegužės 26 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių tinklų srityje“ (kodifikuota redakcija)

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymas yra [visiškai] priimtinas ir kad dėl jo Komitetas neturi pastabų, savo 454-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. birželio 10–11 d. (2009 m. birželio 10 d. posėdis), 112 narių balsavus už, 2 susilaikius, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

2009 m. birželio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---