# Uradni list C 273/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2009.273.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 273 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5213. november 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2009.273.slv

Uradni list

Evropske unije

C 273

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5213. november 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 273/01 | Zaključni račun Evropskih skupnosti — Proračunsko leto 2008 — Konsolidirani računovodski izkazi in konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna | 1 |
| 2009/C 273/02 | Izjava Sodišča o zanesljivosti, predložena Evropskemu parlamentu in Svetu | 122 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 273/01

Zaključni račun Evropskih skupnosti — Proračunsko leto 2008 — Konsolidirani računovodski izkazi in konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna

1

2009/C 273/02

Izjava Sodišča o zanesljivosti, predložena Evropskemu parlamentu in Svetu

122

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 13.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 273/1

---

ZAKLJUČNI RAČUN EVROPSKIH SKUPNOSTI

PRORAČUNSKO LETO 2008

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN KONSOLIDIRANA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

(2009/C 273/01)

KAZALO

Izjava, priložena konsolidiranemu zaključnemu računu

Izvrševanje in računovodska obravnava proračuna EU

| DEL I – | Konsolidirani računovodski izkazi evropskih skupnosti in pojasnila |
| --- | --- |

DEL I –

| A. | Bilanca stanja |
| --- | --- |

A.

Bilanca stanja

| B. | Izkaz poslovnega izida |
| --- | --- |

B.

Izkaz poslovnega izida

| C. | Izkaz denarnih tokov |
| --- | --- |

C.

Izkaz denarnih tokov

| D. | Izkaz sprememb v čistih sredstvih |
| --- | --- |

D.

Izkaz sprememb v čistih sredstvih

| E. | Pojasnila k računovodskim izkazom |
| --- | --- |

E.

Pojasnila k računovodskim izkazom

| DEL II – | Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna evropskih skupnosti in pojasnila |
| --- | --- |

DEL II –

| ODDELEK A – | Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna |
| --- | --- |

ODDELEK A –

Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna

| ODDELEK B – | Pojasnila h konsolidiranim poročilom o izvrševanju proračuna |
| --- | --- |

ODDELEK B –

Pojasnila h konsolidiranim poročilom o izvrševanju proračuna

IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU

Konsolidirani zaključni račun Evropskih skupnosti za leto 2008 je bil pripravljen na podlagi podatkov, ki so jih predložile druge institucije in organi v skladu s členom 129(2) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti. Izjavljam, da je bil pripravljen v skladu z naslovom VII navedene finančne uredbe ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz priloge k računovodskim izkazom.

Od računovodij teh institucij in organov, ki potrjujejo zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne informacije za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropskih skupnosti ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so se štela za potrebna za potrditev zaključnega računa Evropske komisije, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskih skupnosti v vseh pomembnih vidikih.

Ph. TAVERNE

Računovodja Evropske

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA PRORAČUNA EU

1   PRIPRAVA LETNEGA PRORAČUNA

Iz proračuna EU se financirajo najrazličnejše politike in programi po celi Uniji. Komisija namreč v skladu s prednostnimi nalogami, ki jih določijo države članice, na terenu izvaja posebne programe, dejavnosti in projekte. Ti lahko vključujejo vse od podpore izobraževalnim projektom za mobilnost učencev in učiteljev do projektov za podporo boljšega delovnega okolja za delavce v EU ter okrepljenega nadzora zunanjih meja.

Skoraj 94 % proračuna EU se porabi za financiranje takih politik in dejavnosti EU, o katerih so se dogovorile vse države članice. Neposredna povezava med letnim proračunom in politikami EU se zagotavlja z oblikovanjem proračuna po dejavnostih. Nomenklatura proračuna, oblikovanega po dejavnostih, ki se je prvič uporabila v proračunu za leto 2004, omogoča jasno opredelitev področij, na katera se nanašajo politike Evropske unije, in skupnih zneskov sredstev, dodeljenih vsakemu od teh področij.

Skupaj obstaja 31 področij, ki so razdeljena na približno 200 dejavnosti, od katerih jih več kot 110 vključuje postavke operativnega proračuna in so zato v proračunski nomenklaturi prikazana kot proračunska poglavja. Ta področja so večinoma operativna, saj je namen temeljnih dejavnosti na teh področjih koristiti upravičenim tretjim osebam, vsaki na njenem področju delovanja. Druga področja pa so horizontalna in zagotavljajo pravilno delovanje Komisije, tako na primer „usklajevanje in pravno svetovanje“ ter „proračun“. Struktura po dejavnostih zagotavlja skupni konceptualni okvir za določanje prednostnih nalog, načrtovanje, oblikovanje proračuna, spremljanje in poročanje, glavni cilj vsega tega pa je krepitev uspešne, gospodarne in učinkovite porabe sredstev.

Notranji postopek za sprejetje predloga proračuna se začne, ko Komisija pripravi predlog, preden ga predloži Svetu, ki ga lahko spremeni, če je to potrebno. Posodobljeni proračun se potem predloži Evropskemu parlamentu, ki lahko predlaga spremembe ali pa sprejme ali zavrne trenutni predlog. Ko je dosežen dogovor o vseh spremembah in posodobitvah (kar lahko po potrebi pomeni tudi popolnoma nov predlog, ki ga predloži Komisija), Parlament sredi decembra proračun sprejme. Predsednik Parlamenta izjavi, da je proračun sprejet, in potem se proračun lahko začne izvrševati.

2   VIRI FINANCIRANJA EVROPSKE SKUPNOSTI

Evropska skupnost ima dva glavna vira financiranja, in sicer iz prihodkov iz lastnih sredstev in raznovrstnih prihodkov.

2.1   Prihodki in terjatve iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev samodejno pripadejo EU za financiranje njenega proračuna, ne da bi bila za to potrebna naknadna odločitev nacionalnih organov (leta 2008 je bilo takih 92 % skupnih prihodkov). Skupni znesek lastnih sredstev, potreben za financiranje proračuna, se določi tako, da se od skupnih odhodkov odštejejo drugi prihodki. Skupni znesek lastnih sredstev ne sme presegati 1,24 % bruto nacionalnega dohodka (BND) EU. Lastna sredstva se delijo na naslednje kategorije:

| (1) | Tradicionalna lastna sredstva obsegajo carine, kmetijske dajatve in prelevmane na sladkor. Ta lastna sredstva morajo plačevati gospodarski subjekti in jih zbirajo države članice v imenu EU. Vendar države članice obdržijo 25 % teh sredstev kot nadomestilo za stroške zbiranja. Carine in kmetijske dajatve se zaračunavajo za uvoz proizvodov iz tretjih držav, in sicer po stopnjah, ki temeljijo na skupni carinski tarifi. Prelevmane na sladkor plačujejo proizvajalci sladkorja za financiranje izvoznih nadomestil za sladkor. Tradicionalna lastna sredstva ponavadi pomenijo okoli 15 % celotnih prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(1)

Tradicionalna lastna sredstva obsegajo carine, kmetijske dajatve in prelevmane na sladkor. Ta lastna sredstva morajo plačevati gospodarski subjekti in jih zbirajo države članice v imenu EU. Vendar države članice obdržijo 25 % teh sredstev kot nadomestilo za stroške zbiranja. Carine in kmetijske dajatve se zaračunavajo za uvoz proizvodov iz tretjih držav, in sicer po stopnjah, ki temeljijo na skupni carinski tarifi. Prelevmane na sladkor plačujejo proizvajalci sladkorja za financiranje izvoznih nadomestil za sladkor. Tradicionalna lastna sredstva ponavadi pomenijo okoli 15 % celotnih prihodkov iz lastnih sredstev.

| (2) | Lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) se zaračunavajo od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove usklajene za ta namen v skladu s pravili Skupnosti. Od usklajene osnove vsake države članice se zaračuna enak odstotek. Vendar je osnova za DDV, ki se pri tem upošteva, omejena na 50 % BND posamezne države članice. Sredstva iz naslova DDV ponavadi pomenijo okoli 15 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(2)

Lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) se zaračunavajo od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove usklajene za ta namen v skladu s pravili Skupnosti. Od usklajene osnove vsake države članice se zaračuna enak odstotek. Vendar je osnova za DDV, ki se pri tem upošteva, omejena na 50 % BND posamezne države članice. Sredstva iz naslova DDV ponavadi pomenijo okoli 15 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| (3) | Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) se uporabljajo za uravnovešenje proračunskih prihodkov in odhodkov, tj. za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov. Od BND vsake države članice, ki se določi v skladu s pravili Skupnosti, se zaračuna enak odstotni delež. Sredstva iz naslova BND ponavadi pomenijo okoli 70 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(3)

Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) se uporabljajo za uravnovešenje proračunskih prihodkov in odhodkov, tj. za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov. Od BND vsake države članice, ki se določi v skladu s pravili Skupnosti, se zaračuna enak odstotni delež. Sredstva iz naslova BND ponavadi pomenijo okoli 70 % prihodkov iz lastnih sredstev.

V zvezi s plačevanjem teh zneskov je treba omeniti, da so tradicionalna lastna sredstva, ki so jih države članice določile v skladu s členom 6(3)(b) (ES, Euratom) Uredbe št. 1150/2000, vendar Skupnostma niso bila dana na razpolago, saj še niso bila izterjana ali zajamčena ali pa se izpodbijajo, na posebnih računih. Vsaka država članica pošlje Komisiji četrtletno poročilo o teh računih in v njem za vsako vrsto sredstev navede:

| — | neporavnani saldo iz preteklega četrtletja, |
| --- | --- |

—

neporavnani saldo iz preteklega četrtletja,

| — | izterjane zneske v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

izterjane zneske v zadevnem četrtletju,

| — | popravke osnove (popravki/zapadli zneski) v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

popravke osnove (popravki/zapadli zneski) v zadevnem četrtletju,

| — | odpisane zneske, |
| --- | --- |

—

odpisane zneske,

| — | saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja. |
| --- | --- |

—

saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja.

Ko so tradicionalna lastna sredstva iz posebnega računa izterjana, jih je treba dati na razpolago Komisiji, in sicer najpozneje prvi delovni dan po 19. dnevu drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bila upravičenost izterjana.

Kadar dejanska izterjava ni verjetna, je treba upravičenosti delno odpisati na posebnem računu. Ta delni odpis upravičenosti temelji na ocenah, ki jih izdelajo države članice same v skladu s členom 6(4)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000, v katerem je določeno: „Skupaj s končnimi četrtletnimi poročili za zadevno leto posredujejo države članice oceno celotnega zneska pravic na ločenem računu na dan 31. decembra leta, za katerega sredstev verjetno ne bo mogoče izterjati“.

Na podlagi ocen, ki jih pošljejo države članice, se delni odpis odšteje od postavke za terjatve do držav članic na strani sredstev v bilanci stanja. Vendar to ne pomeni, da Komisija odstopa od izterjave zneskov, ki jih zajema ta popravek vrednosti. Tudi če je videti, da je izterjava malo verjetna, če ne skoraj nemogoča, to ne pomeni nujno, da so zadevni zneski izgubljeni za proračun Skupnosti kot tradicionalna lastna sredstva. Neizterjane upravičenosti so namreč izgubljene samo, če je država članica uporabila vse možnosti, ki jih mora izkoristiti za izterjavo terjatev. Kadar država članica tega ne naredi, je finančno odgovorna in mora ta znesek plačati v proračun Skupnosti v skladu s členom 17(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000.

2.2   Raznovrstni prihodki

Raznovrstni prihodki, ki se ustvarijo pri dejavnostih Evropskih skupnosti, pomenijo približno 8 % celotnih prihodkov. Sem spadajo na primer globe za kršitve pravil konkurence ter nalogi za izterjavo od zasebnih in javnih dolžnikov v zvezi z vodenjem projektov Skupnosti (kot v zgornjem primeru). V to kategorijo spadajo tudi denarne kazni, ki jih naloži Sodišče državam članicam, ki ne izvršijo sodb. Komisija upravlja vsako leto na stotisoče projektov in mora letno izdati okrog 12 000 nalogov za izterjavo. Za vsak dolg, ki ni plačan na datum zapadlosti, se zaračunavajo zamudne obresti. Kadar so dolžniki Skupnosti tretje osebe in ne države članice, so odločbe Komisije (in Sveta) o obveznosti plačila neposredno izvršljive v skladu s pravili civilnega postopka, ki velja na območju, kjer je treba terjatev izvršiti. V primeru zamude s plačilom pravna služba s pomočjo zunanjih odvetniških pisarn zoper dolžnike začne postopke za izterjavo dolga.

3   UPRAVLJANJE IN PORABA PRORAČUNA SKUPNOSTI

3.1   Poglavitni odhodki iz poslovanja

Odhodki Evropskih skupnosti iz poslovanja zajemajo vse različne razdelke finančnega okvira in imajo različne oblike, odvisno od tega, kako se denar izplača in upravlja. V skladu s finančno uredbo Komisija izvršuje splošni proračun z uporabo naslednjih metod:

Neposredno centralizirano upravljanje: kadar proračun izvršujejo neposredno službe Komisije.

Neposredno centralizirano upravljanje

Posredno centralizirano upravljanje: kadar Komisija naloge za izvrševanje proračuna zaupa organom Skupnosti ali držav članic, kot so javne agencije Skupnosti ali subjekti, ki opravljajo javno službo.

Posredno centralizirano upravljanje

Decentralizirano upravljanje: kadar Komisija nekatere naloge za izvrševanje proračuna prenese na tretje države.

Decentralizirano upravljanje

Deljeno upravljanje: po tej metodi upravljanja se naloge za izvrševanje proračuna prenesejo na države članice. Večina odhodkov, letos je to 82 milijard EUR (leta 2007: 90 milijard EUR), spada pod tako „deljeno upravljanje“, ki vključuje prenos nalog na države članice in zajema področja, kot so poraba v kmetijstvu in strukturni ukrepi.

Deljeno upravljanje

Skupno upravljanje: po tej metodi Komisija nekatere naloge izvrševanja zaupa mednarodni organizaciji.

Skupno upravljanje

3.2   Različni finančni udeleženci

Kolegij komisarjev nosi kolektivno politično odgovornost, vendar v praksi sam ne izvaja svojih pooblastil za izvrševanje proračuna. Te naloge vsako leto prenese na posamezne javne uslužbence, ki odgovarjajo kolegiju in za katere veljajo finančna uredba ter Kadrovski predpisi. Zadevni uslužbenci – v glavnem generalni direktorji in vodje služb – so imenovani „odredbodajalci na podlagi prenosa“. Naloge za izvrševanje proračuna lahko prenesejo naprej na „odredbodajalce na podlagi nadaljnjega prenosa“.

Kolegij komisarjev

Odredbodajalci so odgovorni za celotno upravljanje od določanja, kaj je treba narediti za uresničitev ciljev politik, ki jih je zastavila institucija, do upravljanja v ta namen organiziranih dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika, vključno s podpisovanjem pravnih obveznosti, spremljanjem uspešnosti, plačevanjem in po potrebi tudi izterjavo sredstev. Odredbodajalci morajo prav tako poskrbeti za ocenjevanja, ki jih je treba opraviti, da se prouči izvedljivost njihovih predlogov (predhodno ocenjevanje) ter da se ugotovita uspeh in stroškovna učinkovitost programov, ki se že izvajajo (vmesno in naknadno ocenjevanje). Rezultati teh ocenjevanj se uporabijo za izboljšanje procesa odločanja ter povečanje preglednosti in stroškovne učinkovitosti ukrepanja Skupnosti in prevzemanja odgovornosti zanj.

Odredbodajalci

Dobro finančno poslovodenje in ustrezno prevzemanje odgovornosti se znotraj vsakega generalnega direktorata zagotavljata z ločevanjem upravljavskih kontrol (v rokah odredbodajalcev) od notranje revizije in kontrol skladnosti, in sicer z jasnimi standardi notranjega kontroliranja (ki se zgledujejo po mednarodnih standardih COSO, tj. Odbora podpornih organizacij Treadwayjeve komisije), predhodnimi in naknadnimi kontrolami, neodvisnimi notranjimi revizijami na podlagi ocen tveganja ter rednim poročanjem o dejavnostih posameznim komisarjem.

Računovodja izvršuje odredbe za plačilo in naloge za izterjavo, ki jih pripravijo odredbodajalci, ter je odgovoren za upravljanje zakladnice, določanje računovodskih pravil in metod, potrjevanje računovodskih sistemov, vodenje računovodskih evidenc ter pripravo zaključnega računa institucije in njegovo konsolidacijo z zaključnimi računi drugih subjektov, vključenih v konsolidacijo. Poleg tega mora računovodja zaključni račun podpisati, s čimer potrdi, da ta predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja.

Računovodja

Notranjega revizorja, ki ni finančni udeleženec v strogem pomenu besede, imenuje institucija ali organ, da preverja pravilno delovanje sistemov in postopkov za izvrševanje proračuna ter instituciji ali organu svetuje pri vprašanjih o obvladovanju tveganj. Notranji revizor izdaja neodvisna mnenja o kakovosti sistemov poslovodenja in kontrol ter daje priporočila o tem, kako izboljšati operativne postopke in spodbujati dobro finančno poslovodenje.

Notranjega revizorja

3.3   Prevzemanje obveznosti za porabo sredstev iz proračuna EU

Ko je proračun odobren, da Generalni direktorat za proračun prek računovodskega sistema Komisije sredstva na razpolago različnim službam Komisije ter institucijam in drugim organom, in sicer glede na njihovo odgovornost za posamezne politike v skladu s sistemom, imenovanim „oblikovanje proračuna po dejavnostih“. Odgovornost za upravljanje proračunskih vrstic v zvezi z okoljem na primer Komisija prenese na vodjo – torej generalnega direktorja – Generalnega direktorata za okolje (in ta v tem primeru postane odredbodajalec na podlagi prenosa za zadevne proračunske vrstice).

Preden se lahko prevzame pravna obveznost (kot je na primer pogodba ali sporazum o donaciji) s tretjo osebo, mora v letnem proračunu obstajati proračunska vrstica, ki daje pravico do zadevne dejavnosti. Poleg tega mora biti v zadevni proračunski vrstici dovolj sredstev za kritje odhodkov. Če so ti pogoji izpolnjeni, je treba sredstva v proračunu rezervirati, in sicer tako, da se v računovodskem sistemu prevzame proračunska obveznost.

Ko oseba, odgovorna za projekt – imenovana „pobudnik“ – sproži postopek prevzemanja proračunske obveznosti, je treba upoštevati vnaprej določen postopek – ali „finančni krog“ – ki pusti papirno in elektronsko sled ter vključuje vsaj dve osebi (po tako imenovanem „načelu štirih oči“), tj. pobudnika in overitelja. Na podlagi vzpostavljenih finančnih krogov je treba opraviti finančne in operativne preglede, preden odgovorni odredbodajalec obveznost odobri.

Nobenih sredstev iz proračuna Skupnosti ni mogoče porabiti, dokler Komisija ali drug organ Skupnosti ter morebitni prejemnik sredstev Skupnosti pisno ne prevzameta pravne obveznosti. Pri neposrednem centraliziranem upravljanju ima ta pravna obveznost obliko pogodbe z izvajalcem ali sporazuma o donaciji z upravičencem.

Ko je proračunska obveznost odobrena, se vknjiži v proračunski računovodski sistem in odobritve se porabijo skladno s tem. Vendar to ne vpliva na splošno računovodstvo (ali glavno knjigo), saj stroški še niso nastali. To je zato, ker računovodski sistem Evropskih skupnosti sestavljata dva ločena, a povezana elementa:

| (a) | proračunsko računovodstvo, ki omogoča natančen zapis izvrševanja proračuna, ter |
| --- | --- |

(a)

proračunsko računovodstvo, ki omogoča natančen zapis izvrševanja proračuna, ter

| (b) | splošno računovodstvo, s katerim se pripravita bilanca stanja in izkaz poslovnega izida. |
| --- | --- |

(b)

splošno računovodstvo, s katerim se pripravita bilanca stanja in izkaz poslovnega izida.

Proračunsko računovodstvo prikazuje obveznosti in plačila v vseh približno 1 150 proračunskih vrsticah za vsak dan posebej. Temelji na načelu prilagojenega računovodstva na podlagi nastanka plačil, po katerem se odhodkovna ali prihodkovna postavka knjiži šele, ko so s sredstvi prevzete obveznosti ali ko so ta sredstva izplačana oziroma prejeta. Tovrstno računovodstvo je značilno za javni sektor, ki se je v preteklosti pogosto osredotočal na proračun in njegovo izvrševanje. Komisija tako vsak mesec na spletišču Europa objavi številčne podatke, ki podrobno opisujejo trenutno stanje izvrševanja (porabe) proračuna. Ti številčni podatki so prikazani po razdelkih finančnega okvira in po področjih, na katera se nanašajo politike.

Pri splošnem računovodstvu (ali glavni knjigi) se uporablja metoda dvostavnega knjigovodstva, da se prikažejo vsi odhodki in prihodki v proračunskem letu (in s tem poslovni izid) ter da se predstavi finančno stanje Skupnosti v obliki bilance stanja sredstev in obveznosti na dan 31. decembra danega leta.

3.4   Izvajanje plačil

3.4.1   Splošna pravila

Nobenih plačil ni mogoče izvesti, dokler odredbodajalec, ki se ukvarja z zadevnim poslom, ne odobri proračunske obveznosti. Ko pa je treba izvesti plačilo, je pri tem treba upoštevati obvezen delovni postopek, podoben tistemu za prevzem proračunske obveznosti. Ta poteka v računovodskem sistemu in z vzporedno papirno/elektronsko sledjo. Postopek spet sproži pobudnik in nazadnje ga odobri odredbodajalec na podlagi nadaljnjega prenosa. Ko je plačilo odobreno, se proračunsko in splošno računovodstvo samodejno posodobita.

Ko je plačilo odobreno v računovodskem sistemu, temu sledi nakazilo na račun upravičenca. Komisija na primer izvede skoraj vsa svoja plačila z bančnimi nakazili, in sicer prek oddelka za zakladništvo na Generalnem direktoratu za proračun. Komisija ima bančne račune pri zakladnicah držav članic, centralnih bankah in poslovnih bankah.

Komisija izvede na leto več kot milijon plačil. Sodeluje v medbančnem telekomunikacijskem omrežju SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication). Vsak dan se vsaj enkrat pod nadzorom oddelka za zakladništvo na Generalnem direktoratu za proračun sproži postopek za izvedbo niza plačil, s katerim se odobrene odredbe za plačila pretvorijo v navodila za plačila, ki se samodejno pošljejo bankam Komisije, da se lahko izvedejo plačila navedenim upravičencem.

3.4.2   Predfinanciranje

Predfinanciranje je plačilo, katerega namen je zagotoviti upravičencu denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predfinanciranju. Likvidna sredstva oziroma predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo – če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predfinanciranja vrniti Evropskima skupnostma. Plačano predfinanciranje je torej dokončni odhodek šele, ko so izpolnjeni ustrezni pogodbeni pogoji, in je zato takrat, ko se izvede začetno plačilo, v bilanci stanja izkazano kot sredstvo. Znesek sredstva iz naslova predfinanciranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov. Potem ko Skupnosti po proučitvi upravičenosti prejetega zahtevka za povračilo stroškov (glej spodaj) v celoti ali delno priznata znesek predfinanciranja, se priznani znesek upravičenih odhodkov črta iz bilance stanja in se upošteva kot odhodek v izkazu poslovnega izida. S tem se lahko znesek predfinanciranja v celoti ali delno obračuna.

Predfinanciranje se vrednoti po ocenjeni nadomestljivi vrednosti, ob upoštevanju obstoja jamstva, povezanega s predfinanciranjem. Pričakovano neizterljivo predfinanciranje se pripozna kot strošek v izkazu poslovnega izida in kot zmanjšanje knjigovodske vrednosti predfinanciranja v bilanci stanja. Na splošno se izplačano predfinanciranje obrestuje (pomembne izjeme so med drugim zneski, plačani državam članicam ali kot predpristopna pomoč). Z vidika lastništva nad temi obrestmi se obstoječe predfinanciranje deli na dve kategoriji – predfinanciranje Evropskih skupnosti in predfinanciranje tretje osebe. Ti kategoriji se razlikujeta v tem, da obresti, ki jih ustvarijo zneski predfinanciranja Evropskih skupnosti, ostanejo v lasti Skupnosti in jih je zato treba vrniti Skupnostma, medtem ko so obresti, natečene na predfinanciranje tretje osebe, last upravičenca.

3.4.3   Zahtevki za povračilo stroškov in upravičenost odhodkov

Nekaj časa po plačilu predfinanciranja ustrezni organ Skupnosti prejme zahtevek za povračilo stroškov, v katerem je utemeljeno, kako je upravičenec v skladu s pogodbo porabil znesek predfinanciranja. Pogostnost pošiljanja teh zahtevkov za povračilo stroškov med letom se spreminja, odvisna pa je od vrste financiranega ukrepa in pogodbenih pogojev, in ni nujno, da se ti zahtevki prejmejo ob koncu leta.

Zneski iz prejetih izkazov stroškov bi se morali takoj vknjižiti v računovodski sistem kot kratkoročne obveznosti iz poslovanja z zaznamkom „zneski, katerih upravičenost je treba preveriti“ in kot „račun prve stopnje“. Tako se na tej stopnji odhodek še ne pripozna. Odhodek se pripozna v splošnem računovodstvu šele, ko nastopi „sprožilni dogodek“ – tj. ko se zahtevek za povračilo stroškov potrdi. Rok za plačilo prejetega računa začne teči z dnem registracije prejetega dopustnega zahtevka za plačilo. Ko je potrjeno, da je zahtevek upravičen, se z računovodskim vnosom upravičeni zneski prenesejo v izkaz poslovnega izida kot odhodek („račun druge stopnje“). Za potrjeni znesek se nato zmanjšajo odprti zneski predfinanciranja in odprti zneski za upnike. Na proračunsko računovodstvo to ne vpliva, saj je bilo vanj vknjiženo že začetno plačilo.

3.4.4   Plačilo nadaljnjih zneskov

Če se zahteva in potrdi znesek, višji od začetnega plačila, ali če je treba v skladu s pogodbo izvesti drugo ali končno plačilo, potem se po istih pravilih kot prej sproži nov postopek za zahtevek za plačilo. Preden se lahko plačilo izvede, ga mora dokončno odobriti odredbodajalec na podlagi prenosa. Merila za upravičenost so določena v temeljnem aktu, razpisih za zbiranje predlogov, drugih informativnih dokumentih za upravičence do subvencij in/ali v pogodbenih določbah sporazumov o subvencijah. Po proučitvi se upravičeni odhodki obravnavajo kot stroški in upravičenec je obveščen o morebitnih neupravičenih zneskih. „Zneski, katerih upravičenost je treba preveriti“ tako pomenijo zneske iz prejetih zahtevkov za povračilo stroškov, katerih upravičenost še ni bila preverjena, in torej dogodek, zaradi katerega se odhodek uresniči, še ni nastal.

3.4.5   Računovodska obravnava ob koncu leta (časovni presek)

Odprti zneski predfinanciranja ob koncu leta se vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti.

Zahtevki za povračilo stroškov, ki ob koncu leta še niso prejeti, se upoštevajo v računovodskih postopkih časovnega preseka ob koncu leta. Zlasti je treba oceniti upravičene odhodke, ki so jih imeli upravičenci do sredstev Skupnosti, vendar jih Skupnostma še niso prijavili. Da bi dobili najboljšo oceno teh zneskov, se uporabljajo različne metode, odvisno od vrste dejavnosti in razpoložljivih podatkov. Na podlagi teh presečnih podatkov so ocenjeni upravičeni zneski tako izkazani kot kratkoročno vnaprej vračunani stroški, medtem ko so ocenjeni neupravičeni deli še naprej odprti na računih za „zneske, katerih upravičenost je treba preveriti“. Da ne bi precenili sredstev in obveznosti, se ti zneski prikažejo med kratkoročnimi obveznostmi.

3.5   Izterjava neupravičenih plačil

Upravičenost odhodkov, ki bremenijo proračun, preverijo ustrezne službe Skupnosti, v primeru deljenega upravljanja pa države članice, in sicer na podlagi spremne dokumentacije, določene v pravilih, ki se uporabljajo, ali pogojih za posamezno subvencijo. Da bi bilo razmerje med stroški in koristmi kontrolnih sistemov čim ugodnejše, so preverjanja spremne dokumentacije pri končnih zahtevkih pogosto strožja od preverjanj pri vmesnih zahtevkih in lahko tako odkrijejo napake pri vmesnih plačilih, ki se potem popravijo s prilagoditvijo končnega plačila. Poleg tega ima Skupnost in/ali zadevna država članica pravico, da preveri verodostojnost spremne dokumentacije s preverjanjem v prostorih vložnika zahtevka, in sicer med izvajanjem financiranega ukrepa in/ali po njem (naknadno). Napake, odkrite v obdobju izvajanja, se lahko popravijo s prilagoditvijo poznejših zahtevkov. Za naknadno odkrite napake se izda nalog za izterjavo. Za več informacij o tem področju glej pojasnilo 6.

6

4   POROČANJE OB KONCU LETA

4.1   Zaključni račun

Računovodja je odgovoren za pripravo zaključnega računa ter zagotovitev, da ta predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja EU. Zaključni račun sestavljajo računovodski izkazi in poročila o izvrševanju proračuna. Potem ko ga Komisija sprejme, se predloži Računskemu sodišču v revizijo ter nazadnje Svetu in Parlamentu v razrešnico.

4.2   Letna poročila o dejavnostih

Vsak odredbodajalec mora pripraviti letno poročilo o dejavnostih, in sicer o dejavnostih, za katere je odgovoren. V tem letnem poročilu o dejavnostih poroča o rezultatih politik in o svojem razumnem zagotovilu, ki ga morda ima, da so bila sredstva, ki so bila dodeljena dejavnostim, opisanim v njegovem poročilu, porabljena za predvideni namen in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja ter da vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi.

5   REVIZIJA IN RAZREŠNICA

5.1   Revizija

Zaključni račun in upravljanje sredstev EU nadzira njen zunanji revizor, Evropsko računsko sodišče, ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo. Glavna naloga Sodišča je, da opravi zunanjo neodvisno revizijo zaključnega računa Evropskih skupnosti. Računsko sodišče v okviru svojih nalog pripravi:

| (1) | letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna, v katerem so podrobno opisana njegova opažanja o zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah; |
| --- | --- |

(1)

letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna, v katerem so podrobno opisana njegova opažanja o zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah;

| (2) | mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij, ki se nanašajo na prihodke, pobrane od davčnih zavezancev, in plačila končnim upravičencem; |
| --- | --- |

(2)

mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij, ki se nanašajo na prihodke, pobrane od davčnih zavezancev, in plačila končnim upravičencem;

| (3) | posebna poročila, v katerih so navedene ugotovitve revizij, ki zajemajo posamezna področja upravljanja. |
| --- | --- |

(3)

posebna poročila, v katerih so navedene ugotovitve revizij, ki zajemajo posamezna področja upravljanja.

Računsko sodišče ima pravico dostopa do vseh dokumentov, ki jih potrebuje med svojo revizijo. Revidira vsa področja delovanja Skupnosti, vse do preverjanja zakonitosti in pravilnosti posameznih transakcij in plačil. Revidira tudi sam zaključni račun, pri čemer po potrebi pregleda posamezne bilance stanja in izkaze poslovnega izida, pa tudi splošno predstavitev računovodskih izkazov. Mnenje Sodišča tako ne temelji samo na predloženih številčnih podatkih, ampak tudi na vzpostavljenem sistemu in kontrolah.

5.2   Razrešnica

Končna kontrola je razrešnica za proračun za dano proračunsko leto. V Skupnosti je organ, ki daje razrešnico, Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa Parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji in drugim organom Skupnosti podelil razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnosti za prejšnje proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa ter letnega poročila Računskega sodišča (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti) in odgovorov Komisije nanj, upošteva pa tudi nadaljnja vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, naslovljene na Komisijo.

Pri podelitvi razrešnice gre za politični vidik zunanje kontrole izvrševanja proračuna, saj ta določitev, s katero Evropski parlament na priporočilo Sveta „razreši“ Komisijo njenih obveznosti v zvezi z upravljanjem posameznega proračuna, zaznamuje konec obstoja tega proračuna. Postopek razrešnice se lahko konča na tri načine: s podelitvijo, odlogom podelitve ali zavrnitvijo podelitve razrešnice. Pri podelitvi razrešnice lahko Parlament poudari opažanja, ki se mu zdijo pomembna, in pogosto pri tem priporoči ukrepe, ki naj bi jih Komisija sprejela v zvezi s temi zadevami. Komisija predstavi sprejete ukrepe v poročilu o nadaljnjem ukrepanju in v akcijskem načrtu, ki ga predloži Parlamentu in Svetu.

DEL I

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI EVROPSKIH SKUPNOSTI IN POJASNILA

KAZALO

| A. | Bilanca stanja |
| --- | --- |

A.

Bilanca stanja

| B. | Izkaz poslovnega izida |
| --- | --- |

B.

Izkaz poslovnega izida

| C. | Izkaz denarnih tokov |
| --- | --- |

C.

Izkaz denarnih tokov

| D. | Izkaz sprememb v čistih sredstvih |
| --- | --- |

D.

Izkaz sprememb v čistih sredstvih

| E. | Pojasnila k računovodskim izkazom |
| --- | --- |

E.

Pojasnila k računovodskim izkazom

| 1. | Pomembne računovodske usmeritve |
| --- | --- |

1.

Pomembne računovodske usmeritve

| 2. | Pojasnila k bilanci stanja |
| --- | --- |

2.

Pojasnila k bilanci stanja

| 3. | Pojasnila k izkazu poslovnega izida |
| --- | --- |

3.

Pojasnila k izkazu poslovnega izida

| 4. | Pojasnila k izkazu denarnih tokov |
| --- | --- |

4.

Pojasnila k izkazu denarnih tokov

| 5. | Razkrivanje zunajbilančnih postavk |
| --- | --- |

5.

Razkrivanje zunajbilančnih postavk

| 6. | Izterjava neupravičenih plačil |
| --- | --- |

6.

Izterjava neupravičenih plačil

| 7. | Obvladovanje finančnih tveganj |
| --- | --- |

7.

Obvladovanje finančnih tveganj

| 8. | Razkrivanje povezanih strank |
| --- | --- |

8.

Razkrivanje povezanih strank

| 9. | Dogodki po datumu bilance stanja |
| --- | --- |

9.

Dogodki po datumu bilance stanja

| 10. | Subjekti, ki so vključeni v konsolidacijo |
| --- | --- |

10.

Subjekti, ki so vključeni v konsolidacijo

| 11. | Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo |
| --- | --- |

11.

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo

A.   BILANCA STANJA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| DOLGOROČNA SREDSTVA: |
| Neopredmetena dolgoročna sredstva | 2.1 | 56 | 44 |
| Opredmetena osnovna sredstva | 2.2 | 4 881 | 4 523 |
| Dolgoročne finančne naložbe | 2.3 | 2 078 | 1 973 |
| Posojila | 2.4 | 3 565 | 1 806 |
| Dolgoročno predfinanciranje | 2.5 | 29 023 | 14 015 |
| Dolgoročne terjatve | 2.6 | 45 | 127 |
| | | 39 648 | 22 488 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA: |
| Zaloge | 2.7 | 85 | 88 |
| Kratkoročne finančne naložbe | 2.8 | 1 553 | 1 420 |
| Kratkoročno predfinanciranje | 2.9 | 10 262 | 20 583 |
| Kratkoročne terjatve | 2.10 | 11 920 | 12 051 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.11 | 23 724 | 18 756 |
| | | 47 544 | 52 898 |
| sredstva skupaj | | 87 192 | 75 386 |
| DOLGOROČNE OBVEZNOSTI: |
| Prejemki zaposlenih | 2.12 | (37 556) | (33 480) |
| Dolgoročne rezervacije | 2.13 | (1 341) | (1 079) |
| Dolgoročne finančne obveznosti | 2.14 | (3 349) | (1 574) |
| Druge dolgoročne obveznosti | 2.15 | (2 226) | (1 989) |
| | | (44 472) | (38 122) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI: |
| Kratkoročne rezervacije | 2.16 | (348) | (369) |
| Kratkoročne finančne obveznosti | 2.17 | (119) | (135) |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.18 | (89 677) | (95 380) |
| | | (90 144) | (95 884) |
| obveznosti skupaj | | (134 616) | (134 006) |
| ČISTA SREDSTVA | | (47 424) | (58 620) |
| Rezerve | 2.19 | 3 115 | 2 806 |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic | 2.20 | | |
| Prejemki zaposlenih
   (1) | | (37 556) | (33 480) |
| Drugi zneski
   (2) | | (12 983) | (27 946) |
| ČISTA SREDSTVA | | (47 424) | (58 620) |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2008

31.12.2007

DOLGOROČNA SREDSTVA:

Neopredmetena dolgoročna sredstva

2.1

2.1

56

44

Opredmetena osnovna sredstva

2.2

2.2

4 881

4 523

Dolgoročne finančne naložbe

2.3

2.3

2 078

1 973

Posojila

2.4

2.4

3 565

1 806

Dolgoročno predfinanciranje

2.5

2.5

29 023

14 015

Dolgoročne terjatve

2.6

2.6

45

127

39 648

39 648

22 488

22 488

KRATKOROČNA SREDSTVA:

Zaloge

2.7

2.7

85

88

Kratkoročne finančne naložbe

2.8

2.8

1 553

1 420

Kratkoročno predfinanciranje

2.9

2.9

10 262

20 583

Kratkoročne terjatve

2.10

2.10

11 920

12 051

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.11

2.11

23 724

18 756

47 544

47 544

52 898

52 898

sredstva skupaj

sredstva skupaj

87 192

87 192

75 386

75 386

DOLGOROČNE OBVEZNOSTI:

Prejemki zaposlenih

2.12

2.12

(37 556)

(33 480)

Dolgoročne rezervacije

2.13

2.13

(1 341)

(1 079)

Dolgoročne finančne obveznosti

2.14

2.14

(3 349)

(1 574)

Druge dolgoročne obveznosti

2.15

2.15

(2 226)

(1 989)

(44 472)

(44 472)

(38 122)

(38 122)

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI:

Kratkoročne rezervacije

2.16

2.16

(348)

(369)

Kratkoročne finančne obveznosti

2.17

2.17

(119)

(135)

Obveznosti iz poslovanja

2.18

2.18

(89 677)

(95 380)

(90 144)

(90 144)

(95 884)

(95 884)

obveznosti skupaj

obveznosti skupaj

(134 616)

(134 616)

(134 006)

(134 006)

ČISTA SREDSTVA

(47 424)

(47 424)

(58 620)

(58 620)

Rezerve

2.19

2.19

3 115

2 806

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

2.20

2.20

Prejemki zaposlenih
   (1)

Prejemki zaposlenih

1

(37 556)

(37 556)

(33 480)

(33 480)

Drugi zneski
   (2)

Drugi zneski

2

(12 983)

(12 983)

(27 946)

(27 946)

ČISTA SREDSTVA

(47 424)

(47 424)

(58 620)

(58 620)

B.   IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2008 | 2007 |
| PRIHODKI IZ POSLOVANJA |
| Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov | 3.1 | 112 713 | 112 084 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 3.2 | 9 731 | 9 080 |
| | | 122 444 | 121 164 |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA |
| Upravni odhodki | 3.3 | (7 720) | (7 120) |
| Odhodki iz poslovanja | 3.4 | (97 214) | (104 682) |
| | | (104 934) | (111 802) |
| PRESEŽEK IZ POSLOVANJA | | 17 510 | 9 362 |
| Prihodki iz finančnih poslov | 3.5 | 698 | 674 |
| Odhodki za finančne posle | 3.6 | (467) | (354) |
| Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | 2.12 | (5 009) | (2 207) |
| Delež čistega primanjkljaja pridruženih subjektov in skupnih podjetij | 3.7 | (46) | (13) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | 12 686 | 7 462 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2008

2007

PRIHODKI IZ POSLOVANJA

Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov

3.1

3.1

112 713

112 084

Drugi prihodki iz poslovanja

3.2

3.2

9 731

9 080

122 444

122 444

121 164

121 164

ODHODKI IZ POSLOVANJA

Upravni odhodki

3.3

3.3

(7 720)

(7 120)

Odhodki iz poslovanja

3.4

3.4

(97 214)

(104 682)

(104 934)

(104 934)

(111 802)

(111 802)

PRESEŽEK IZ POSLOVANJA

17 510

17 510

9 362

9 362

Prihodki iz finančnih poslov

3.5

3.5

698

674

Odhodki za finančne posle

3.6

3.6

(467)

(354)

Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

2.12

2.12

(5 009)

(2 207)

Delež čistega primanjkljaja pridruženih subjektov in skupnih podjetij

3.7

3.7

(46)

(13)

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

12 686

12 686

7 462

7 462

C.   IZKAZ DENARNIH TOKOV

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2008 | 2007 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | 12 686 | 7 462 |
| Poslovanje | 4.2 | | |
| Amortizacija neopredmetenih dolgoročnih sredstev | | 19 | 11 |
| Amortizacija opredmetenih osnovnih sredstev | | 302 | 329 |
| (Razveljavitev) izgube zaradi oslabitve naložb | | 3 | (3) |
| (Povečanje)/zmanjšanje posojil | | (1 759) | 217 |
| (Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnega predfinanciranja | | (15 008) | 8 410 |
| (Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnih terjatev | | 82 | 201 |
| (Povečanje)/zmanjšanje zalog | | 3 | 27 |
| (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnega predfinanciranja | | 10 321 | (12 528) |
| (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev | | 131 | (2 255) |
| Povečanje/(zmanjšanje) dolgoročnih rezervacij | | 262 | 90 |
| Povečanje/(zmanjšanje) dolgoročnih finančnih obveznosti | | 1 775 | (288) |
| Povečanje/(zmanjšanje) drugih dolgoročnih obveznosti | | 237 | (31) |
| Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih rezervacij | | (21) | (10) |
| Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih finančnih obveznosti | | (16) | 115 |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | | (5 703) | 1 300 |
| Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki | | (1 529) | (1 848) |
| Drugo gibanje nedenarnih sredstev | | 37 | (15) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | | 4 076 | 1 280 |
| Naložbenje | 4.3 | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih dolgoročnih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev | | (689) | (284) |
| (Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnih naložb | | (152) | (5) |
| (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih naložb | | (133) | 6 |
| ČISTI DENARNI TOK | | 4 924 | 2 181 |
| NETO POVEČANJE DENARNIH SREDSTEV IN NJIHOVIH USTREZNIKOV (3) | | 4 924 | 2 181 |
| DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI NA ZAČETKU LETA (3) | 2.11 | 19 005 | 16 824 |
| DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI OB KONCU LETA (3) | 2.11 | 23 929 | 19 005 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2008

2007

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

12 686

7 462

Poslovanje

Poslovanje

4.2

4.2

Amortizacija neopredmetenih dolgoročnih sredstev

19

11

Amortizacija opredmetenih osnovnih sredstev

302

329

(Razveljavitev) izgube zaradi oslabitve naložb

3

(3)

(Povečanje)/zmanjšanje posojil

(1 759)

217

(Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnega predfinanciranja

(15 008)

8 410

(Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnih terjatev

82

201

(Povečanje)/zmanjšanje zalog

3

27

(Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnega predfinanciranja

10 321

(12 528)

(Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev

131

(2 255)

Povečanje/(zmanjšanje) dolgoročnih rezervacij

262

90

Povečanje/(zmanjšanje) dolgoročnih finančnih obveznosti

1 775

(288)

Povečanje/(zmanjšanje) drugih dolgoročnih obveznosti

237

(31)

Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih rezervacij

(21)

(10)

Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih finančnih obveznosti

(16)

115

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

(5 703)

1 300

Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki

(1 529)

(1 848)

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

37

(15)

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

4 076

1 280

Naložbenje

Naložbenje

4.3

4.3

(Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih dolgoročnih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev

(689)

(284)

(Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnih naložb

(152)

(5)

(Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih naložb

(133)

6

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

4 924

4 924

2 181

2 181

NETO POVEČANJE DENARNIH SREDSTEV IN NJIHOVIH USTREZNIKOV (3)

3

4 924

2 181

DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI NA ZAČETKU LETA (3)

3

2.11

2.11

19 005

16 824

DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI OB KONCU LETA (3)

3

2.11

2.11

23 929

19 005

D.   IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

| v mio. EUR |
| --- |
| | Rezerve (A) | Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (B) | Čista sredstva = (A) + (B) |
| Rezerva za pošteno vrednost | Druge rezerve | Skupni presežek/(primanjkljaj) | Poslovni izid za zadevno leto |
| STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2006 | 4 | 2 851 | (67 270) | 197 | (64 218) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | | (135) | 135 | | 0 |
| Gibanje poštene vrednosti | 3 | | (26) | | (23) |
| Drugo | | 60 | (53) | | 7 |
| Dodelitev poslovnega izida za leto 2006 | | 23 | 174 | (197) | 0 |
| Proračunski rezultat za leto 2006, knjižen v dobro držav članic | | | (1 848) | | (1 848) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | | 7 462 | 7 462 |
| STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2007 | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | | 158 | (158) | | 0 |
| Gibanje poštene vrednosti | 34 | | | | 34 |
| Drugo | | 113 | (108) | | 5 |
| Dodelitev poslovnega izida za leto 2007 | | 4 | 7 458 | (7 462) | 0 |
| Proračunski rezultat za leto 2007, knjižen v dobro držav članic | | | (1 529) | | (1 529) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | | 12 686 | 12 686 |
| STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2008 | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |

v mio. EUR

Rezerve (A)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (B)

Čista sredstva = (A) + (B)

Rezerva za pošteno vrednost

Druge rezerve

Skupni presežek/(primanjkljaj)

Poslovni izid za zadevno leto

STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2006

STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2006

4

4

2 851

2 851

(67 270)

(67 270)

197

197

(64 218)

(64 218)

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

(135)

135

0

Gibanje poštene vrednosti

3

(26)

(23)

Drugo

60

(53)

7

Dodelitev poslovnega izida za leto 2006

23

174

(197)

0

Proračunski rezultat za leto 2006, knjižen v dobro držav članic

(1 848)

(1 848)

Poslovni izid za zadevno leto

7 462

7 462

STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2007

STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2007

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

158

(158)

0

Gibanje poštene vrednosti

34

34

Drugo

113

(108)

5

Dodelitev poslovnega izida za leto 2007

4

7 458

(7 462)

0

Proračunski rezultat za leto 2007, knjižen v dobro držav članic

(1 529)

(1 529)

Poslovni izid za zadevno leto

12 686

12 686

STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2008

STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2008

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

E.   POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

1.   POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1   PRAVNI OKVIR IN FINANČNA UREDBA

Zaključni računi se vodijo v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 (UL L 248, 16.9.2002, str. 1, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1525/2007 z dne 17. decembra 2007, UL L 343, 27.12.2007) o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje te finančne uredbe, kakor je bila nazadnje spremenjena 23. aprila 2007.

V členu 133 finančne uredbe je navedeno, da računovodja Komisije sprejme računovodska pravila in metode, ki jih uporabljajo vse institucije in organi. Te računovodske usmeritve na podlagi nastanka poslovnih dogodkov so izpeljane iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (International Public Sector Accounting Standards – IPSAS), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde za javni sektor (International Public Sector Accounting Standards Board – IPSASB), če teh ni, pa iz Mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde (International Accounting Standards Board – IASB). Ta pravila je sprejel računovodja Komisije, potem ko je prejel mnenje svetovalne strokovne skupine za računovodske standarde, ki je skrbela za strokovne smernice. Računovodska pravila se redno pregledujejo in po potrebi posodabljajo.

Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, se uporabljajo v vseh evropskih institucijah in organih, ki so vključeni v konsolidacijo, za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da bi se uskladil proces priprave računovodskih izkazov in konsolidacije.

Računovodja Komisije mora do 31. marca naslednjega leta predložiti Računskemu sodišču v revizijo konsolidirani začasni zaključni račun. Komisija mora do 31. julija sprejeti končni konsolidirani zaključni račun, ki se potem objavi v Uradnem listu do 15. novembra, skupaj z izjavo o zanesljivosti, ki jo da Računsko sodišče.

1.2   RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih neke pravne osebe, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri osebi javnega prava, kot sta Evropski skupnosti, je njihov namen še zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ravna s sredstvi, ki so ji zaupana.

Da bi računovodski izkazi predstavili resnično in pošteno sliko, ni dovolj, da zagotovijo ustrezne podatke, ki opisujejo naravo in obseg dejavnosti institucije ali agencije, razložijo, kako se institucija oziroma agencija financira, ter zagotovijo dokončne podatke o njenem delovanju, ampak morajo to narediti na jasen in razumljiv način, ki omogoča primerjavo med proračunskimi leti. Ta dokument je bil pripravljen ob zavedanju teh ciljev.

Računovodski sistem evropskih institucij in agencij zajema splošno računovodstvo in proračunsko računovodstvo. Računovodski izkazi za obe zvrsti računovodstva se vodijo v eurih na osnovi koledarskega leta. Proračunsko računovodstvo daje podrobno sliko izvrševanja proračuna. Temelji na načelu prilagojenega računovodstva na podlagi nastanka plačil. Splošno računovodstvo omogoča pripravo računovodskih izkazov, saj prikazuje vse odhodke in prihodke za proračunsko leto po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, njegov namen pa je predstaviti finančno stanje v obliki bilance stanja na dan 31. decembra.

Člen 124 finančne uredbe določa računovodska načela, ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov:

| — | časovna neomejenost delovanja, |
| --- | --- |

—

časovna neomejenost delovanja,

| — | previdnost, |
| --- | --- |

—

previdnost,

| — | dosledna uporaba računovodskih metod, |
| --- | --- |

—

dosledna uporaba računovodskih metod,

| — | primerljivost informacij, |
| --- | --- |

—

primerljivost informacij,

| — | pomembnost, |
| --- | --- |

—

pomembnost,

| — | brez neto izravnave, |
| --- | --- |

—

brez neto izravnave,

| — | prednost dejanskosti pred navideznostjo, |
| --- | --- |

—

prednost dejanskosti pred navideznostjo,

| — | računovodstvo na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. |
| --- | --- |

—

računovodstvo na podlagi nastanka poslovnih dogodkov.

1.3   KONSOLIDACIJA

Obseg konsolidacije Evropskih skupnosti zajema 39 nadzorovanih subjektov, en pridružen subjekt in tri skupna podjetja. Popoln seznam subjektov, vključenih v konsolidacijo, je naveden v pojasnilu 10. V primerjavi z letom 2007 se je obseg konsolidacije razširil za tri agencije. Ta vključitev ni imela pomembnega vpliva na konsolidirane računovodske izkaze. Konec leta 2008 je bila ena agencija Skupnosti likvidirana. Dejavnosti te agencije je prevzela Evropska komisija. Prihodki in odhodki te agencije so del konsolidiranega izkaza poslovnega izida.

10

Nadzorovani subjekti

Nadzorovani subjekti so vsi subjekti, za katere sta Evropski skupnosti neposredno ali posredno pooblaščeni, da usmerjata njihovo finančno in poslovno politiko, da bi lahko imeli koristi od dejavnosti teh subjektov. Za to pooblastilo mora obstajati možnost neposrednega uveljavljanja. Nadzorovani subjekti so v celoti vključeni v konsolidacijo, ki se začne s prvim dnem obstoja nadzora in se konča, ko takega nadzora ni več. Večina pri glasovalnih pravicah, kar je najpogostejši kazalnik nadzora, se v večini primerov ne more uporabljati za Evropski skupnosti.

Evropske institucije, ki so vključene v konsolidacijo, so bile ustanovljene na podlagi ustanovitvenih pogodb. Pomenijo osnovo organizacijske strukture Evropskih skupnosti in nedvomno prispevajo k ciljem Evropskih skupnosti. Za te ustanove zato lahko velja, da so pod izključnim nadzorom Evropskih skupnosti.

V skladu z istim pristopom za vse agencije in izvajalske agencije Skupnosti, ustanovljene s sekundarnim zakonodajnim aktom, velja, da so pod izključnim nadzorom Evropskih skupnosti, ter so zato prav tako vključene v konsolidacijo. Omeniti je treba, da Urad za usklajevanje na notranjem trgu (Alicante) in Urad Skupnosti za rastlinske sorte (Angers) ne prejemata nobenih subvencij iz splošnega proračuna Skupnosti. Vendar sta v konsolidacijo vključeni tudi dve agenciji tretjega stebra Evropske unije, ki pa sta prejeli subvencijo iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti (glej tudi pojasnilo 10). Poleg tega tudi za Evropsko skupnost za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji velja, da je nadzorovani subjekt. Ob zaprtju agencije Fuzija za energijo, ki je predvideno za leto 2041, bodo morebitni presežki ali primanjkljaji porazdeljeni med preostale članice v tistem času.

10

Vsi medsebojni posli in stanja med nadzorovanimi subjekti Evropskih skupnosti se izločijo. Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med subjekti so neznatni ter zato niso izločeni.

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti so vsi subjekti, na katere imata Evropski skupnosti znaten neposreden ali posreden vpliv, vendar ne nadzorujeta njihovih odločitev z vidika finančne in poslovne politike. Obstoj znatnega vpliva se predpostavlja, če ima Evropska komisija v njih neposredno ali posredno 20 % ali več glasovalnih pravic.

Naložbe v pridružene subjekte se obračunajo po kapitalski metodi in se na začetku pripoznajo po nabavni vrednosti. Delež Evropskih skupnosti v dobičkih ali izgubah pridruženih subjektov po pridobitvi se pripozna v izkazu poslovnega izida, njihov delež v gibanju rezerv po pridobitvi pa v rezervah. Skupno gibanje po pridobitvi se popravi glede na knjigovodsko vrednost naložbe. Znesek, dobljen iz razdelitve čistega dobička pridruženega subjekta, zmanjša knjigovodsko vrednost naložbe. Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med Evropskima skupnostma in pridruženim subjektom so neznatni ter zato niso izločeni.

Računovodske usmeritve pridruženih subjektov se lahko razlikujejo od računovodskih usmeritev, ki sta jih sprejeli Evropski skupnosti za podobne posle in dogodke v podobnih okoliščinah. Iz praktičnih razlogov računovodski izkazi pridruženih subjektov, potrebni za uporabo kapitalske metode, niso bili popravljeni.

V primerih, ko imata Evropski skupnosti 20-odstotni ali večji delež v skladu tveganega kapitala, si na sklad ne prizadevata znatno vplivati. Taki skladi se zato obravnavajo kot za prodajo razpoložljivi finančni instrumenti in kapitalska metoda se zanje ne uporablja.

Skupna podjetja

Skupno podjetje je pogodbeni dogovor, po katerem Evropski skupnosti in ena ali več strank („podvižnikov“) opravljajo gospodarsko dejavnost pod skupnim nadzorom. Skupni nadzor je pogodbeno dogovorjena delitev neposrednega ali posrednega nadzora nad gospodarsko dejavnostjo.

Naložbe v skupna podjetja se obračunajo po kapitalski metodi in se na začetku pripoznajo po nabavni vrednosti. Delež Evropskih skupnosti v dobičkih ali izgubah skupno nadzorovanih subjektov se pripozna v izkazu poslovnega izida, njihov delež v gibanju rezerv pa v rezervah. Skupno gibanje se popravi glede na knjigovodsko vrednost deleža.

Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med Evropskima skupnostma in skupno nadzorovanim subjektom so neznatni ter zato niso izločeni.

Računovodske usmeritve skupnih podjetij se lahko razlikujejo od računovodskih usmeritev, ki sta jih Evropski sprejeli skupnosti za podobne posle in dogodke v podobnih okoliščinah.

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo

Evropski skupnosti ne nadzorujeta sredstev, ki jih upravljata v imenu sistema zdravstvenega zavarovanja za osebje Evropskih skupnosti in Evropskega razvojnega sklada, in zato ta sredstva niso konsolidirana v zaključnem računu. Na dan 31. decembra 2008 so skupna sredstva tega sistema zdravstvenega zavarovanja znašala 288 milijonov EUR, skupna sredstva Evropskega razvojnega sklada pa 1 219 milijonov EUR – glej pojasnilo 11.

11

1.4   PODLAGA ZA PRIPRAVO

1.4.1   Valuta in osnova za preračunavanje

Funkcijska in predstavitvena valuta

Računovodski izkazi so predstavljeni v milijonih eurov, saj je euro funkcijska in predstavitvena valuta Evropskih skupnosti.

Posli in stanja

Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov.

Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida.

Za naslednje postavke se uporabijo drugačne metode preračunavanja:

| — | opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena dolgoročna sredstva ohranijo svojo vrednost v eurih po tečaju na dan, ko so bila nabavljena, ter |
| --- | --- |

—

opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena dolgoročna sredstva ohranijo svojo vrednost v eurih po tečaju na dan, ko so bila nabavljena, ter

| — | zneski predfinanciranja, plačani v okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, se preračunajo po deviznih tečajih na deseti dan meseca po mesecu, v katerem so bili odobreni. |
| --- | --- |

—

zneski predfinanciranja, plačani v okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, se preračunajo po deviznih tečajih na deseti dan meseca po mesecu, v katerem so bili odobreni.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra:

Devizni tečaj eura

| Valuta | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 26,8750 | 26,6280 |
| DKK | 7,4506 | 7,4583 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,9525 | 0,7333 |
| HUF | 266,7000 | 253,7300 |
| LVL | 0,7083 | 0,6964 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,1535 | 3,5935 |
| RON | 4,0225 | 3,6077 |
| SKK | 30,1260 | 33,5830 |
| SEK | 10,8700 | 9,4415 |
| JPY | 126,1400 | 164,9300 |
| USD | 1,3917 | 1,4721 |

Valuta

31.12.2008

31.12.2007

BGN

1,9558

1,9558

CZK

26,8750

26,6280

DKK

7,4506

7,4583

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,9525

0,7333

HUF

266,7000

253,7300

LVL

0,7083

0,6964

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,1535

3,5935

RON

4,0225

3,6077

SKK

30,1260

33,5830

SEK

10,8700

9,4415

JPY

126,1400

164,9300

USD

1,3917

1,4721

Spremembe poštene vrednosti denarnih vrednostnih papirjev, izraženih v tuji valuti in razvrščenih kot razpoložljivih za prodajo, ki izhajajo iz tečajnih razlik, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih sredstvih in obveznostih, knjiženih po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih sredstvih, ki so razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, so vključene v rezervo za pošteno vrednost.

1.4.2   Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu s standardi IPSAS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, rezervacije, finančno tveganje v zvezi z zalogami in terjatvami, kratkoročno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve neopredmetenih dolgoročnih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se kažejo v obdobju, v katerem postanejo znane.

1.5   BILANCA STANJA

1.5.1   Neopredmetena dolgoročna sredstva

Pridobljene licence za računalniško programsko opremo so izkazane po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Ta sredstva se amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocenjeni dobi koristnosti, ki znaša 4 leta. Notranje pridobljena neopredmetena dolgoročna sredstva so trenutno prikazana v izkazu poslovnega izida. Stroški, povezani z razvojem ali vzdrževanjem računalniške programske opreme, se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo, prav tako kot stroški znanstvenih raziskav in razvoja.

1.5.2   Opredmetena osnovna sredstva

Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi sredstva.

Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot posebno sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, povezane s to postavko, pritekale v Evropski skupnosti in je mogoče te stroške zanesljivo izmeriti. Popravila in vzdrževanje se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida v proračunskem obdobju, v katerem so nastali. Ker Evropski skupnosti ne najemata posojil za financiranje pridobitve opredmetenih osnovnih sredstev, v zvezi s temi nakupi ni nobenih stroškov izposojanja.

Zemljišča in umetniška dela se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizirajo, ker ta sredstva še niso na razpolago za uporabo. Amortizacija drugih sredstev se obračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški pripišejo njihovi preostali vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti:

Amortizacijske stopnje

| Vrsta sredstva | Enakomerna časovna amortizacijska stopnja |
| --- | --- |
| Zgradbe | 4 % |
| Naprave, stroji in oprema | 10 % do 25 % |
| Pohištvo | 10 % do 25 % |
| Vgrajena oprema | 10 % do 33 % |
| Vozila | 25 % |
| Računalniška strojna oprema | 25 % |
| Druga opredmetena osnovna sredstva | 10 % do 33 % |

Vrsta sredstva

Enakomerna časovna amortizacijska stopnja

Zgradbe

4 %

Naprave, stroji in oprema

10 % do 25 %

Pohištvo

10 % do 25 %

Vgrajena oprema

10 % do 33 %

Vozila

25 %

Računalniška strojna oprema

25 %

Druga opredmetena osnovna sredstva

10 % do 33 %

Dobički in izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo prihodkov, zmanjšanih za odhodke za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sredstva. Ti so zajeti v izkazu poslovnega izida.

Najemi

Kadar Evropski skupnosti nosita večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, se najemi opredmetenih osnovnih sredstev razvrstijo kot finančni najemi. Finančni najemi so usredstveni na začetku najema po pošteni vrednosti najetega sredstva ali sedanji vrednosti najmanjše vsote najemnin, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Vsaka najemnina se dodeli med obveznosti in finančne stroške, tako da se doseže stalna obrestna mera za neporavnani del financiranja. Obveznosti v zvezi z najemnino brez finančnih stroškov so vključene v druge obveznosti (dolgoročne in kratkoročne). Obresti finančnih stroškov se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida med trajanjem najema, tako da se doseže stalna obrestna mera za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Sredstva, pridobljena v okviru finančnih najemov, se amortizirajo v dobi koristnosti sredstva ali med trajanjem najema, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij.

Kadar najemodajalec nosi večji del tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, se najemi razvrstijo kot poslovni najemi. Najemnine, plačane za poslovne najeme, se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida po metodi enakomernega časovnega amortiziranja med trajanjem najema.

1.5.3   Oslabitev nefinančnih sredstev

Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Pri sredstvih, ki se amortizirajo, se njihova oslabitev preveri, kadar koli dogodki ali spremenjene okoliščine kažejo na to, da njihova knjigovodska vrednost morda ni izterljiva. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti.

Preostala vrednost in doba koristnosti neopredmetenih dolgoročnih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev se preverita ter, kadar je to primerno, popravita ob vsakem datumu bilance stanja. Knjigovodska vrednost sredstva se takoj odpiše do višine nadomestljive vrednosti, če je knjigovodska vrednost sredstva večja od ocenjene nadomestljive vrednosti.

1.5.4   Naložbe

Naložbe v pridružene subjekte in deleži v skupnih podjetjih

Naložbe v pridružene subjekte in deleži v skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi. Oslabitev naložb se preveri, če obstajajo znamenja oslabitve, ter po potrebi odpiše do višine nižje nadomestljive vrednosti. Nadomestljiva vrednost se določi, kakor je opisano v pojasnilu 1.5.3.

1.5.3

Naložbe v sklade tveganega kapitala

Razvrstitev in merjenje

Naložbe v sklade tveganega kapitala so razvrščene kot za prodajo razpoložljiva sredstva in so v skladu s tem izkazane po pošteni vrednosti, dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti (vključno s tečajnimi razlikami), pa se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost.

Upoštevanje poštene vrednosti

Ker naložbe v sklade tveganega kapitala nimajo kotirane tržne cene na delujočem trgu in ne obstaja druga zanesljiva metoda vrednotenja, se vrednotijo od postavke do postavke po nabavni vrednosti ali pripisani čisti vrednosti sredstva, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti, ki jo upravitelj sklada prijavi do datuma bilance stanja, s čimer se izključi kakršen koli pripisan neiztržen dobiček, ki lahko prevladuje v osnovnem naložbenem portfelju. Naložbe v sklade tveganega kapitala, ki na datum bilance stanja obstajajo manj kot dve leti, se vrednotijo po enakih načelih, razen v primeru neiztrženih izgub, nastalih zgolj zaradi upravnih odhodkov, saj se glede na zgodnjo fazo zadevnega naložbenega portfelja te neiztržene izgube ne upoštevajo.

Po tej metodi se poštena vrednost naložb v sklade tveganega kapitala doseže z uporabo pojma združene čiste vrednosti sredstev, ki implicitno predvideva, da je združevanje čistih vrednosti sredstev vseh skladov samo po sebi skladno z MRS 39, če se lahko čiste vrednosti sredstev skladov obravnavajo kot skladne z MRS 39.

Po tej metodi so skladi razvrščeni v tri kategorije:

| — | I. kategorija – skladi, usklajeni z zahtevami MRS 39 glede poštene vrednosti, |
| --- | --- |

—

I. kategorija – skladi, usklajeni z zahtevami MRS 39 glede poštene vrednosti,

| — | II. kategorija – skladi, usklajeni z drugimi smernicami glede vrednotenja (tj. AFIC, BVCA in EVCA) ali standardi, ki lahko veljajo za skladne z MRS 39, |
| --- | --- |

—

II. kategorija – skladi, usklajeni z drugimi smernicami glede vrednotenja (tj. AFIC, BVCA in EVCA) ali standardi, ki lahko veljajo za skladne z MRS 39,

| — | III. kategorija – skladi, ki niso usklajeni niti z zahtevami MRS 39 glede poštene vrednosti niti s katerimi koli drugimi smernicami glede vrednotenja v skladu z MRS 39. |
| --- | --- |

—

III. kategorija – skladi, ki niso usklajeni niti z zahtevami MRS 39 glede poštene vrednosti niti s katerimi koli drugimi smernicami glede vrednotenja v skladu z MRS 39.

Za I. in II. kategorijo se neiztrženi dobički, ki izhajajo iz merjenja poštene vrednosti, pripoznajo skozi rezerve, neiztržene izgube pa se ocenijo glede oslabitve sredstev, da se ugotovi, ali se pripoznajo kot izgube zaradi oslabitve v izkazu poslovnega izida ali kot spremembe rezerve za pošteno vrednost. Pripisana čista vrednost sredstev po pošteni vrednosti se določi z uporabo odstotka lastništva Evropskih skupnosti v zadevnem skladu na čisti vrednosti sredstva, ki je prikazana v zadnjem poročilu, ali, kolikor je to mogoče, z uporabo natančne vrednosti deleža na isti datum, ki jo predloži zadevni upravitelj sklada.

Naložbe, ki spadajo v III. kategorijo, se vrednotijo po nabavni vrednosti, zmanjšani za izgube zaradi oslabitve (čeprav Skupnosti trenutno nimata nobenih tovrstnih naložb).

Finančni instrumenti

Finančni instrumenti so pogodbe, na podlagi katerih nastane finančno sredstvo enega subjekta in finančna obveznost ali kapitalski instrument drugega subjekta.

Razvrstitev

Evropski skupnosti svoja finančna sredstva razvrščata v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid; posojila in terjatve; finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo; ter za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i)   Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

Finančni instrument se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določita Evropski skupnosti. V to kategorijo so razvrščeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot kratkoročna sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo prodana v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(ii)   Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko Evropski skupnosti zagotovita denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v dolgoročna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(iii)   Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih Evropski skupnosti nameravata in zmoreta posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu Evropski skupnosti nista imeli nobenih naložb iz te kategorije.

(iv)   Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno od drugih kategorij. Razvrščena so bodisi kot kratkoročna bodisi kot dolgoročna sredstva glede na časovno obdobje, v katerem jih Skupnosti nameravata odtujiti. Naložbe v nekonsolidirane subjekte in druge kapitalske naložbe, ki se ne obračunajo po kapitalski metodi, so prav tako razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja – datum, na katerega se Evropski skupnosti zavežeta, da bosta kupili ali prodali sredstvo. Posojila se pripoznajo, ko se posojilojemalcu nakažejo denarna sredstva. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, povečani za stroške posla za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, stroški posla pa se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida.

Poštena vrednost finančnega sredstva pri začetnem pripoznanju je običajno cena posla (tj. poštena vrednost prejetega plačila). Kadar pa se odobri dolgoročno brezobrestno posojilo ali posojilo z obrestmi, nižjimi od tržnih okoliščin, se lahko njegova poštena vrednost oceni kot sedanja vrednost vseh prihodnjih denarnih prejemkov, diskontirana po prevladujoči tržni obrestni meri za podoben instrument s podobno bonitetno oceno.

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali so se prenesle ter sta Evropski skupnosti prenesli večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom.

Poznejše merjenje

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid“, so vključeni v izkaz poslovnega izida v obdobju, v katerem so nastali.

Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Metode efektivnih obresti za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, ni treba uporabljati ločeno za dana in najeta posojila. Razlog za to je, da imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih“ poslov in so razlike med pogoji in zneski dajanja in najemanja posojil neznatni. Zato torej ni izpuščena nobena pomembna informacija, ki bi vplivala na bralčevo razumevanje zadevnih transakcij. Transakcijski stroški, ki jih imata Skupnosti in ki se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih sredstev se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Kadar so sredstva, ki so razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, prodana ali oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Dividende na za prodajo razpoložljive kapitalske instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica Skupnosti do prejema plačila.

Poštene vrednosti naložb, ki kotirajo na delujočih trgih, temeljijo na trenutnih ponujenih nakupnih cenah. Če trg za finančno sredstvo (in za vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi) ne deluje, Evropski skupnosti določita pošteno vrednost z uporabo metod vrednotenja. Te obsegajo uporabo zadnjih premišljenih poslov, sklicevanje na druge instrumente, ki imajo podobne bistvene značilnosti, analizo diskontiranih denarnih tokov, modele za določanje vrednosti opcij in druge tehnike vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo udeleženci na trgu.

Kadar poštene vrednosti naložb v kapitalske instrumente, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, ni mogoče zanesljivo izmeriti, se te naložbe vrednotijo po nabavni vrednosti, zmanjšani za izgube zaradi oslabitve.

Oslabitev finančnih sredstev

Evropski skupnosti ob vsakem datumu bilance stanja ocenita, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno. Finančno sredstvo oslabi in izgube zaradi oslabitve nastanejo samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju sredstva, in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene prihodnje denarne tokove finančnega sredstva, ki jih je mogoče zanesljivo oceniti.

(i)   Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Če obstajajo nepristranski dokazi, da je pri posojilih in terjatvah ali finančnih naložbah v posesti do zapadlosti v plačilo, izkazanih po odplačni vrednosti, nastala izguba zaradi oslabitve, se njen znesek izmeri kot razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov (razen prihodnjih kreditnih izgub, ki še niso nastale), diskontiranih po izvirni efektivni obrestni meri finančnega sredstva. Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša, znesek izgube pa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Če ima posojilo ali finančna naložba v posesti do zapadlosti v plačilo spremenljivo obrestno mero, se kot diskontna stopnja za merjenje morebitne izgube zaradi oslabitve uporabi trenutna efektivna obrestna mera, določena s pogodbo. Izračun sedanje vrednosti ocenjenih prihodnjih denarnih tokov zavarovanih finančnih sredstev odraža denarne tokove, ki bi lahko nastali zaradi zasega premoženja, zmanjšane za stroške pridobitve in prodaje varščine, ne glede na to, ali je zaseg verjeten. Če se v poznejšem obdobju znesek izgube zaradi oslabitve zmanjša in je mogoče to zmanjšanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju oslabitve, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz poslovnega izida.

(ii)   Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Kadar so kapitalske naložbe razvrščene kot razpoložljive za prodajo, se pri ugotavljanju oslabitve vrednostnih papirjev upošteva znatno ali stalno (dolgotrajnejše) zmanjšanje poštene vrednosti vrednostnega papirja pod njegovo nabavno vrednost. Če obstajajo kakršni koli taki dokazi glede za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se nabrana izguba, izmerjena kot razlika med nabavno vrednostjo in trenutno pošteno vrednostjo, zmanjšana za morebitne izgube zaradi oslabitve tega finančnega sredstva, ki so bile prej pripoznane v izkazu poslovnega izida, črtajo iz rezerv in pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Izgube zaradi oslabitve, ki se pripoznajo v izkazu poslovnega izida v zvezi s kapitalskimi instrumenti, se ne razveljavijo skozi izkaz poslovnega izida. Če se v poznejšem obdobju poštena vrednost dolžniškega instrumenta, razvrščenega kot razpoložljivega za prodajo, poveča in je mogoče to povečanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju izgube zaradi oslabitve, se izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz poslovnega izida.

1.5.5   Zaloge

Zaloge so izkazane po nabavni vrednosti ali čisti iztržljivi vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Nabavna vrednost se določi po metodi „prvi noter, prvi ven“ (FIFO). Nabavna vrednost dokončanih proizvodov in nedokončane proizvodnje zajema stroške surovin in lastne delovne sile ter druge neposredne stroške in z njimi povezane splošne proizvajalne stroške (na podlagi običajne delovne zmogljivosti). Čista iztržljiva vrednost je ocenjena prodajna cena v rednem poslovanju, zmanjšana za stroške dokončanja in odhodke za prodajo.

Kadar se zaloge hranijo za brezplačno distribucijo ali distribucijo po simbolični ceni, se izmerijo po nabavni vrednosti ali dnevni nadomestitveni vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Dnevna nadomestitvena vrednost so stroški, ki bi jih imeli Evropski skupnosti za pridobitev sredstva na datum poročanja.

1.5.6   Zneski predfinanciranja

Predfinanciranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno v več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predfinanciranju. Likvidna sredstva ali predujem se povrnejo ali porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predfinanciranja vrniti Evropskima skupnostma. Znesek predfinanciranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov.

Ob koncu leta se neobračunani zneski predfinanciranja vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti.

Obresti na predfinanciranje se pripoznajo, ko se natečejo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od natečenih obresti in se vključi v bilanco stanja.

1.5.7   Terjatve

Terjatve so izkazane po prvotnem znesku, zmanjšanem za delni odpis zaradi oslabitve. Delni odpis zaradi oslabitve terjatev se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da Evropski skupnosti ne bosta mogli izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za terjatve. Znesek delnega odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo, ki ustreza sedanji vrednosti pričakovanih prihodnjih denarnih tokov, diskontirani po tržni obrestni meri za podobne posojilojemalce. Znesek delnega odpisa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Pripozna se tudi splošni delni odpis v vrednosti 20 % na leto za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem delnem odpisu. Glej tudi pojasnilo 1.5.13 spodaj glede obravnave kratkoročno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta.

1.5.13

1.5.8   Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti in so opredeljeni kot kratkoročna sredstva. Zajemajo gotovino v blagajni, bančne depozite na odpoklic, druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj in prekoračitve pozitivnega stanja na bančnem računu. Prekoračitve pozitivnega stanja na bančnem računu so izkazane v okviru finančnih obveznosti med kratkoročnimi obveznostmi v bilanci stanja.

1.5.9   Prejemki zaposlenih

Pokojninske obveznosti

Evropski skupnosti upravljata pokojninske načrte z določenimi izplačili. Pokojninski načrt z določenimi izplačili je pokojninski načrt, ki na splošno določa znesek pokojnine, ki ga bo zaposleni prejemal ob upokojitvi ter je običajno odvisen od enega ali več dejavnikov, kot so starost, delovna doba in osebni dohodek. Osebje prispeva iz svojih plač tretjino pričakovanih stroškov pokojnin, vendar se ta obveznost ne financira sproti.

Obveznost, ki se pripozna v bilanci stanja za pokojninske načrte z določenimi izplačili, je sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin na datum bilance stanja. Obveznost iz naslova vnaprej določenih pokojnin izračunajo aktuarji po metodi predvidenih kreditnih točk (projected unit credit method). Sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin se določi z diskontiranjem ocenjenih prihodnjih denarnih odtokov po obrestnih merah za državne obveznice, ki so izražene v valuti, v kateri bodo pokojnine izplačane, in katerih roki zapadlosti so podobni rokom zapadlosti z njimi povezane pokojninske obveznosti.

Aktuarski dobički in izgube, ki izhajajo iz izkustvenih prilagoditev in sprememb aktuarskih predpostavk, se takoj pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Stroški preteklega službovanja se takoj pripoznajo v izkazu poslovnega izida, če spremembe pokojninskega načrta niso odvisne od tega, da morajo zaposleni ostati v delovnem razmerju še določen čas (čas, potreben za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca). V tem primeru se stroški preteklega službovanja amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v obdobju, potrebnem za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca.

Pozaposlitveni prejemki iz naslova zdravstvenega zavarovanja

Evropski skupnosti zagotavljata svojim zaposlenim zdravstveno zavarovanje, in sicer v obliki povračila zdravstvenih stroškov. Za tekoče upravljanje je bil ustanovljen poseben sklad (skupni sistem zdravstvenega zavarovanja). Do sredstev tega sistema so upravičeni sedanji zaposleni, upokojenci, vdovci in njihovi vzdrževanci.

Prejemki, dodeljeni „nedejavnim osebam“ (upokojencem, sirotam itd.) so razvrščeni kot „pozaposlitveni prejemki zaposlenih“. Glede na naravo teh prejemkov je potreben aktuarski izračun. Obveznost v bilanci stanja je določena na podobni osnovi kot za pokojninske obveznosti (glej zgoraj).

1.5.10   Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar imata Evropski skupnosti pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

Kadar je učinek časovne vrednosti denarja bistven, je znesek rezervacije sedanja vrednost odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo obveze. Uporabljena diskontna stopnja kaže sprotne tržne ocene časovne vrednosti denarja in tveganja, značilna za obveznost, ne pa tveganj, katerih ocene prihodnjih denarnih tokov so bile prilagojene.

1.5.11   Finančne obveznosti

Finančne obveznosti so razvrščene kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid ali kot finančne obveznosti, izkazane po odplačni vrednosti (najeta posojila). Najeta posojila sestavljajo posojila, najeta pri kreditnih institucijah, in dolgovi, dokazljivi s potrdili. Na začetku se pripoznajo po pošteni vrednosti, ki ustreza njihovemu čistemu prihodku (poštena vrednost prejetih plačil), brez nastalih stroškov posla, pozneje pa se izkažejo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti; morebitne razlike med prihodki brez stroškov posla in odkupno vrednostjo se pripoznajo v izkazu poslovnega izida med trajanjem najema posojil po metodi efektivnih obresti. Najeta posojila so razvrščena kot dolgoročne obveznosti, razen kadar je zapadlost manj kot 12 mesecev po datumu bilance stanja. Za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, metode efektivnih obresti na podlagi premislekov o pomembnosti ni mogoče uporabljati ločeno za dana in najeta posojila. Stroški posla, ki jih imata Evropski skupnosti in ki se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Finančne obveznosti, razvrščene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, vključujejo izvedene finančne instrumente, kadar je njihova poštena vrednost negativna. Računovodsko se obravnavajo na enak način kot finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, glej pojasnilo 1.5.4.

1.5.4

1.5.12   Obveznosti iz poslovanja

Znaten del obveznosti Skupnosti iz poslovanja ni povezan z nabavo blaga ali storitev, temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do subvencij ali drugih sredstev Skupnosti. Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek, po preveritvi pa jih ustrezni finančni posredniki priznajo kot upravičene. V tej fazi se vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih Evropski skupnosti sprejmeta.

1.5.13   Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Ključen element računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov je zagotavljanje, da se posli zajamejo v računovodskem letu, na katero se nanašajo. Ta postopek se imenuje časovni presek. Zlasti je treba oceniti upravičene odhodke, ki so jih imeli upravičenci do sredstev Skupnosti, vendar jih Skupnostma še niso prijavili (kratkoročno vnaprej vračunani stroški). Da bi dobili najboljšo oceno teh zneskov, se uporabljajo različne metode, odvisno od vrste dejavnosti in razpoložljivih podatkov. Obratno pa se nekatera plačila v tekočem letu nanašajo na poznejša obdobja (kratkoročno odloženi stroški), in ta je treba opredeliti in vključiti v ustrezna poznejša obdobja.

V skladu z računovodskimi pravili Evropskih skupnosti se posli in dogodki pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se kratkoročno vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in katerih namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo resnično in pošteno sliko.

Tudi prihodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, Skupnosti pa sta že opravili zadevno storitev ali dostavili zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni kratkoročno nezaračunani prihodki.

Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dostavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

1.6   IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

1.6.1   Prihodki

Prihodki iz nemenjalnih poslov

V to postavko spada velika večina prihodkov Skupnosti, ki zajemajo predvsem neposredne in posredne davke ter zneske lastnih sredstev. Poleg davkov lahko Evropski skupnosti prejemata tudi plačila od drugih strank, kot so dajatve, globe in donacije.

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo za obdobje, za katero Evropski skupnosti vpokličeta sredstva od držav članic in zahtevata njihove prispevke. Izmerijo se glede na vpoklican znesek. Ker sredstva iz naslova DDV in BND temeljijo na ocenah podatkov za zadevno proračunsko leto, se lahko popravijo, kadar se pojavijo spremembe, dokler države članice ne izdajo končnih podatkov. Učinek spremembe ocene se vključi, ko se določa čisti presežek ali primanjkljaj za obdobje, v katerem se je pojavila sprememba.

Tradicionalna lastna sredstva

Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko so od držav članic prejeta ustrezna mesečna poročila o računih A (ki vključujejo izterjane dajatve ter zapadle zneske, ki so zajamčeni in se ne izpodbijajo). Na datum poročanja se prihodki, ki jih države članice zberejo za zadevno obdobje, vendar še niso izplačani Evropskima skupnostma, ocenijo in pripoznajo kot kratkoročno nezaračunani prihodki. Četrtletna poročila o računih B (ki vključujejo neizterjane in nezajamčene dajatve ter zajamčene zneske, ki jih dolžnik izpodbija), prejeta od držav članic, se pripoznajo kot prihodki, zmanjšani za stroške zbiranja, do katerih so države članice upravičene (25 %). Poleg tega se v izkazu poslovnega izida pripozna zmanjšanje vrednosti za znesek ocenjene vrzeli pri izterjavah.

Globe

Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko je sprejeta odločitev Skupnosti o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku. Če obstajajo dvomi glede dolgoročne plačilne sposobnosti podjetja, se pripozna zmanjšanje vrednosti upravičenosti. Po odločitvi o naložitvi globe imajo dolžniki dva meseca od datuma obvestila o zadevni odločitvi:

| — | da priznajo to odločitev; v tem primeru morajo plačati globo v za to določenem roku in Skupnosti dokončno pobereta zadevni znesek, |
| --- | --- |

—

da priznajo to odločitev; v tem primeru morajo plačati globo v za to določenem roku in Skupnosti dokončno pobereta zadevni znesek,

| — | ali da ne priznajo te odločitve; v tem primeru vložijo pritožbo v skladu s pravom Skupnosti. |
| --- | --- |

—

ali da ne priznajo te odločitve; v tem primeru vložijo pritožbo v skladu s pravom Skupnosti.

Vendar je treba glavnico globe plačati v predpisanem trimesečnem roku, saj pritožba nima odložilnega učinka (člen 242 Pogodbe ES). Dolžnik mora začasno plačati globo, vendar lahko v nekaterih okoliščinah in na podlagi privolitve računovodje Komisije namesto tega predloži bančno jamstvo za zadevni znesek.

Če se podjetje pritoži zoper odločitev in je že začasno plačalo globo, je znesek razkrit kot pogojna obveznost. Ker pa pritožba naslovnika zoper odločitev Skupnosti nima odložilnega učinka, se prejeta denarna sredstva uporabijo za poravnavo terjatve. Če se namesto plačila prejme jamstvo, se globa še naprej obravnava kot terjatev.

Če se zdi verjetno, da Sodišče prve stopnje ne bo odločilo v prid Skupnosti, se pripozna rezervacija za kritje tega tveganja. Če je bilo namesto tega dano jamstvo, se neporavnana terjatev ustrezno delno odpiše. Skupne obresti, ki jih prejmeta Evropski skupnosti na bančnih računih, na katera se nakazujejo prejeta plačila, se pripoznajo kot prihodki, morebitne pogojne obveznosti pa se ustrezno povečajo.

Izterjava stroškov

Za posle, pri katerih mora končni upravičenec, tretja država ali država članica povrniti odhodke, ki so mu oziroma ji bili predhodno plačani iz evropskega proračuna, se izdajo in obračunajo nalogi za izterjavo ter odbitki od poznejših plačil, in sicer na naslednji način:

| — | izterjava stroškov: če je nalog za izterjavo izdan v letu, ko je bilo izvedeno prvotno plačilo, bi morala pri tej vrsti izterjav v skladu z računovodskimi pravili nastati terjatev do prejemnika z ustreznim zmanjšanjem stroškov za zadevno leto. Če je nalog za izterjavo izdan v nekem drugem letu, nastane terjatev z ustreznim vnosom prihodka v izkazu poslovnega izida (v postavki „izterjava stroškov“) za zadevno leto, |
| --- | --- |

—

izterjava stroškov: če je nalog za izterjavo izdan v letu, ko je bilo izvedeno prvotno plačilo, bi morala pri tej vrsti izterjav v skladu z računovodskimi pravili nastati terjatev do prejemnika z ustreznim zmanjšanjem stroškov za zadevno leto. Če je nalog za izterjavo izdan v nekem drugem letu, nastane terjatev z ustreznim vnosom prihodka v izkazu poslovnega izida (v postavki „izterjava stroškov“) za zadevno leto,

| — | izterjava zneskov predfinanciranja: v tem primeru je ta znesek vključen v postavko za predfinanciranje. |
| --- | --- |

—

izterjava zneskov predfinanciranja: v tem primeru je ta znesek vključen v postavko za predfinanciranje.

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki od prodaje blaga se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. To je metoda izračunavanja odplačne vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti in dodeljevanja prihodkov od obresti ali odhodkov za obresti v zadevnem obdobju. Efektivna obrestna mera je mera, ki natančno diskontira ocenjena prihodnja gotovinska plačila ali prejemke v pričakovani dobi finančnega instrumenta (ali, kadar je to primerno, krajšem obdobju) na čisto knjigovodsko vrednost finančnega sredstva ali finančne obveznosti. Pri izračunavanju efektivne obrestne mere Evropski skupnosti ocenita denarne tokove ob upoštevanju vseh pogodbenih pogojev finančnega instrumenta (na primer možnosti predplačila), ne upoštevata pa prihodnjih kreditnih izgub. Izračun vključuje vse provizije in točke, plačane ali prejete med pogodbenicama, ki so sestavni del efektivne obrestne mere, stroške posla ter vse druge premije ali popuste.

Za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, metode efektivnih obresti na podlagi premislekov o pomembnosti ni mogoče uporabljati ločeno za dana in najeta posojila. Stroški posla, ki jih imata Evropski skupnosti in ki se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Ko se finančno sredstvo ali skupina podobnih finančnih sredstev odpiše kot posledica izgube zaradi oslabitve, se prihodki od obresti pripoznajo po obrestni meri, ki se uporablja za diskontiranje prihodnjih denarnih tokov za namene merjenja izgube zaradi oslabitve.

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend se pripoznajo, ko se ugotovi pravica do prejema plačila.

1.6.2   Odhodki

Odhodki za menjalne posle, ki nastanejo pri nabavi blaga ali storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih Evropski skupnosti sprejmeta. Vrednotijo se po nabavni vrednosti.

Odhodki za nemenjalne posle so značilni za Evropski skupnosti in zajemajo večino njunih odhodkov. Nanašajo se na prenos na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi ter subvencije, prispevki in donacije po lastnem preudarku.

Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so povzročili prenos, če obstaja uredba (finančna uredba, Kadrovski predpisi ali druge uredbe), ki dovoljuje naravo prenosa, ali je podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost, in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet kakršen koli zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so že dolgovani upravičencem, vendar še niso prijavljeni, ocenijo in izkažejo kot kratkoročno vnaprej vračunani odhodki.

1.7   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom Evropskih skupnosti. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvene zmožnosti verjeten.

Pogojna sredstva se ocenijo ob vsakem datumu bilance stanja, da bi se razvoj ustrezno kazal v računovodskih izkazih. Če je pritok gospodarskih koristi ali storitvene zmožnosti skoraj popolnoma gotov in je mogoče zanesljivo izmeriti vrednost sredstva, se sredstvo in z njim povezani prihodki pripoznajo v računovodskih izkazih obdobja, v katerem je nastala sprememba.

Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom Evropskih skupnosti; ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

Pogojna obveznost se razkrije, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, zelo majhna. Ker je Skupnost zaradi narave svojih tekočih dejavnosti (npr. izvajanje in izvrševanje zakonov in standardov EU) izpostavljena nekaterim tveganjem, od katerih so kot pri veliko javnih subjektih nekatera samozavarovana, se nobena pogojna obveznost ne razkrije, dokler se ne pojavi ustrezni dogodek, saj je do takrat verjetnost odtoka dejavnikov zelo majhna.

Pogojne obveznosti se ocenijo ob vsakem datumu bilance stanja, da bi ugotovili, ali je odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, postal verjeten. Če postane verjetno, da bo potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, za postavko, ki se obravnava kot pogojna obveznost, se pripozna rezervacija v računovodskih izkazih obdobja, v katerem se spremeni verjetnost.

Obveznosti za prihodnje financiranje

Obveznost za prihodnje financiranje je pravna ali posredna obveza, ponavadi pogodbene narave, ki sta jo prevzeli Skupnosti in za katero bo morda potreben prihodnji odtok dejavnikov.

Jamstva

Jamstva so možna sredstva ali obveze, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in katerih obstoj se potrdi, če se pojavi ali ne pojavi predmet jamstva. Jamstva so zato opredeljena kot pogojna sredstva ali obveznosti. Jamstvo je poravnano, ko predmet jamstva ne obstaja več. Uveljavlja se, ko so izpolnjeni pogoji, da se od poroka zahteva plačilo.

2.   POJASNILA K BILANCI STANJA

DOLGOROČNA SREDSTVA

2.1   NEOPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2007 | 105 |
| Pridobitve | 30 |
| Odtujitve | (3) |
| Prerazporeditve med kategorijami sredstev | 0 |
| Druge spremembe | 2 |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2008 | 134 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2007 | 61 |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | 19 |
| Odtujitve | (2) |
| Prerazporeditve med kategorijami sredstev | 0 |
| Druge spremembe | 0 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2008 | 78 |
| NETO KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. decembra 2008 | 56 |
| Neto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2007 | 44 |

v mio. EUR

Znesek

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2007

105

Pridobitve

30

Odtujitve

(3)

Prerazporeditve med kategorijami sredstev

0

Druge spremembe

2

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2008

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2008

134

134

Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2007

61

Stroški amortizacije za zadevno leto

19

Odtujitve

(2)

Prerazporeditve med kategorijami sredstev

0

Druge spremembe

0

Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2008

Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2008

78

78

NETO KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. decembra 2008

NETO KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. decembra 2008

56

56

Neto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2007

Neto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2007

44

44

Zneski se nanašajo predvsem na računalniško programsko opremo.

2.2   OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

V nekaterih državah se vrednost zemljišča ne more ločiti od vrednosti zgradbe, saj je bilo oboje kupljeno kot celota. Vrednost zemljišča, ki ni predmet amortizacije, se ne oceni ločeno, razen če to postane nujno, tj. za naknadne odhodke, kot je gradnja nove nepremičnine ali delna prodaja.

OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Zemljišča in stavbe | Naprave in oprema | Pohištvo in vozila | Računalniška strojna oprema | Druga opredmetena sredstva | Finančni najemi | Sredstva v gradnji | Skupaj |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2007 | 3 860 | 350 | 194 | 446 | 115 | 1 943 | 332 | 7 240 |
| Pridobitve | 38 | 24 | 16 | 59 | 23 | 368 | 115 | 643 |
| Odtujitve | (16) | (30) | (14) | (54) | (9) | 0 | 0 | (123) |
| Prerazporeditve med kategorijami sredstev | 3 | 3 | 1 | 0 | 13 | 310 | (330) | 0 |
| Druge spremembe | 17 | 21 | 8 | 15 | 9 | 0 | 5 | 75 |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2008 | 3 902 | 368 | 205 | 466 | 151 | 2 621 | 122 | 7 835 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2007 | 1 506 | 281 | 142 | 333 | 81 | 374 | | 2 717 |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | 122 | 29 | 16 | 62 | 13 | 77 | | 319 |
| Odpis amortizacije | (15) | 0 | (1) | (1) | 0 | 0 | | (17) |
| Odtujitve | (5) | (30) | (10) | (50) | (9) | 0 | | (104) |
| Prerazporeditve med kategorijami sredstev | 89 | (1) | 0 | 0 | 0 | (88) | | 0 |
| Druge spremembe | (81) | 21 | 2 | 5 | 7 | 85 | | 39 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2008 | 1 616 | 300 | 149 | 349 | 92 | 448 | | 2 954 |
| ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. DECEMBRA 2008 | 2 286 | 68 | 56 | 117 | 59 | 2 173 | 122 | 4 881 |
| Čista knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2007 | 2 354 | 69 | 52 | 113 | 34 | 1 569 | 332 | 4 523 |

v mio. EUR

Zemljišča in stavbe

Naprave in oprema

Pohištvo in vozila

Računalniška strojna oprema

Druga opredmetena sredstva

Finančni najemi

Sredstva v gradnji

Skupaj

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2007

3 860

350

194

446

115

1 943

332

7 240

Pridobitve

38

24

16

59

23

368

115

643

Odtujitve

(16)

(30)

(14)

(54)

(9)

0

0

(123)

Prerazporeditve med kategorijami sredstev

3

3

1

0

13

310

(330)

0

Druge spremembe

17

21

8

15

9

0

5

75

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2008

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2008

3 902

3 902

368

368

205

205

466

466

151

151

2 621

2 621

122

122

7 835

7 835

Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2007

1 506

281

142

333

81

374

2 717

Stroški amortizacije za zadevno leto

122

29

16

62

13

77

319

Odpis amortizacije

(15)

0

(1)

(1)

0

0

(17)

Odtujitve

(5)

(30)

(10)

(50)

(9)

0

(104)

Prerazporeditve med kategorijami sredstev

89

(1)

0

0

0

(88)

0

Druge spremembe

(81)

21

2

5

7

85

39

Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2008

Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2008

1 616

1 616

300

300

149

149

349

349

92

92

448

448

2 954

2 954

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. DECEMBRA 2008

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. DECEMBRA 2008

2 286

2 286

68

68

56

56

117

117

59

59

2 173

2 173

122

122

4 881

4 881

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2007

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2007

2 354

2 354

69

69

52

52

113

113

34

34

1 569

1 569

332

332

4 523

4 523

Stroški, ki jih je treba še plačati v zvezi s finančnimi najemi in podobnimi upravičenostmi, so v bilanci stanja prikazani pri dolgoročnih in kratkoročnih obveznostih (glej tudi pojasnili 2.15 in 2.18.1). Razčlenitev teh stroškov:

2.15

2.18.1

FINANČNI NAJEMI

| v mio. EUR |
| --- |
| Opis | Kumulativni stroški (A) | Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati | Vrednost skupaj | Naknadni odhodki za sredstva | Vrednost sredstva | Amortizacija | Čista knjigovodska vrednost |
| < 1 leto | > 1 leto | > 5 let | Obveznost skupaj (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | A + B + C + E |
| Zemljišča in zgradbe | 732 | 47 | 239 | 1 520 | 1 806 | 2 538 | 61 | 2 599 | (442) | 2 157 |
| Druga opredmetena sredstva | 6 | 5 | 11 | 0 | 16 | 22 | 0 | 22 | (6) | 16 |
| Skupaj na dan 31.12.2008 | 738 | 52 | 250 | 1 520 | 1 822 | 2 560 | 61 | 2 621 | (448) | 2 173 |
| Skupaj na dan 31.12.2007 | 331 | 32 | 170 | 1 349 | 1 551 | 1 882 | 61 | 1 943 | (374) | 1 569 |

v mio. EUR

Opis

Kumulativni stroški (A)

Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati

Vrednost skupaj

Naknadni odhodki za sredstva

Vrednost sredstva

Amortizacija

Čista knjigovodska vrednost

< 1 leto

> 1 leto

> 5 let

Obveznost skupaj (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

A + B + C + E

Zemljišča in zgradbe

732

47

239

1 520

1 806

2 538

61

2 599

(442)

2 157

2 157

Druga opredmetena sredstva

6

5

11

0

16

22

0

22

(6)

16

16

Skupaj na dan 31.12.2008

Skupaj na dan 31.12.2008

738

738

52

52

250

250

1 520

1 520

1 822

1 822

2 560

2 560

61

61

2 621

2 621

(448)

(448)

2 173

2 173

Skupaj na dan 31.12.2007

Skupaj na dan 31.12.2007

331

331

32

32

170

170

1 349

1 349

1 551

1 551

1 882

1 882

61

61

1 943

1 943

(374)

(374)

1 569

1 569

2.3   DOLGOROČNE FINANČNE NALOŽBE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Naložbe v pridružene subjekte | 2.3.1 | 278 | 246 |
| Deleži v skupnih podjetjih | 2.3.2 | 145 | 32 |
| Jamstveni sklad | 2.3.3 | 1 091 | 1 149 |
| Za prodajo razpoložljiva sredstva | 2.3.4 | 564 | 533 |
| Sredstva v posesti za trgovanje | 2.3.4 | 0 | 13 |
| Naložbe skupaj | | 2 078 | 1 973 |

v mio. EUR

Pojasnilo

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Naložbe v pridružene subjekte

2.3.1

2.3.1

278

246

Deleži v skupnih podjetjih

2.3.2

2.3.2

145

32

Jamstveni sklad

2.3.3

2.3.3

1 091

1 149

Za prodajo razpoložljiva sredstva

2.3.4

2.3.4

564

533

Sredstva v posesti za trgovanje

2.3.4

2.3.4

0

13

Naložbe skupaj

Naložbe skupaj

2 078

2 078

1 973

1 973

Ta postavka zajema naložbe, katerih namen je vzpostaviti trajne vezi in podporo dejavnostim Evropskih skupnosti. Vključuje tudi čista sredstva Jamstvenega sklada.

2.3.1   Naložbe v pridružene subjekte: Evropski investicijski sklad (EIS)

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek |
| Znesek na dan 31. decembra 2007 | 246 |
| Pridobitve | 33 |
| Delež čistega presežka/(primanjkljaja) | 10 |
| Drugo gibanje lastniškega kapitala (dividenda) | (11) |
| Znesek na dan 31. decembra 2008 | 278 |

v mio. EUR

Znesek

Znesek na dan 31. decembra 2007

Znesek na dan 31. decembra 2007

246

246

Pridobitve

33

Delež čistega presežka/(primanjkljaja)

10

Drugo gibanje lastniškega kapitala (dividenda)

(11)

Znesek na dan 31. decembra 2008

Znesek na dan 31. decembra 2008

278

278

Evropski investicijski sklad (EIS) je finančna institucija Evropske unije, specializirana za zagotavljanje rizičnega kapitala in jamstev za MSP. Na podlagi Sklepa Sveta z dne 6. junija 1994 sta Evropski Skupnosti, ki ju je zastopala Komisija, prvotno vpisali skupno 600 milijonov ECU kapitala EIS, kar je 600 delnic ali 30 % kapitala EIS. Po povečanju kapitala leta 2007 je Komisija vpisala dodatne delnice, kar pomeni, da je na dan 31. decembra 2008 vpisala skupni znesek v višini 786 milijonov EUR (od 2 865 milijonov EUR) osnovnega kapitala za EIS To pomeni 27,43 % skupnega osnovnega kapitala EIS. Komisija je vplačala 20 %, razlika nevpoklicanega kapitala pa je znašala 629 milijonov EUR – glej tudi pojasnilo 5.13.2.

5.13.2

Po sporazumu med Komisijo in Evropsko investicijsko banko (EIB), podpisanem leta 2005, ima Komisija pravico, da lahko kadar koli proda svoje delnice EIB po ceni, ki ustreza vrednotenju EIS, deljenemu s skupnim številom izdanih delnic. Vrednost prodajne možnosti je blizu nič, saj je formula, uporabljena za določanje prodajne cene delnic, podobna formuli, uporabljeni za določanje čistega lastniškega kapitala EIS.

Naložba Skupnosti v EIS se v skladu z računovodskimi pravili ES obračuna po kapitalski metodi. Tako je delež Skupnosti ovrednoten na 27,43 % čistih sredstev EIS, kar je na dan 31. decembra 2008 znašalo 278 milijonov EUR (leta 2007: 246 milijonov EUR), od tega se 10 milijonov EUR nanaša na rezultat za leto 2008. Leta 2008 je bila prejeta dividenda v višini 6 milijonov EUR v zvezi s proračunskim letom 2007.

2.3.2   Deleži v skupnih podjetjih

| v mio. EUR |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER | Skupaj |
| Znesek na dan 31. decembra 2007 | 0 | 10 | 22 | 32 |
| Pridobitve | 0 | 100 | 69 | 169 |
| Delež čistega presežka/(primanjkljaja) | 0 | (7) | (49) | (56) |
| Znesek na dan 31. decembra 2008 | 0 | 103 | 42 | 145 |

v mio. EUR

Galileo

SESAR

ITER

Skupaj

Znesek na dan 31. decembra 2007

Znesek na dan 31. decembra 2007

0

0

10

10

22

22

32

32

Pridobitve

0

100

69

169

Delež čistega presežka/(primanjkljaja)

0

(7)

(49)

(56)

Znesek na dan 31. decembra 2008

Znesek na dan 31. decembra 2008

0

0

103

103

42

42

145

145

Program Galileo

Za izvajanje faze validacije v orbiti programa Galileo se je z Uredbo Sveta (ES) št. 876/2002 ustanovilo skupno podjetje v smislu člena 171 Pogodbe za štiriletno obdobje (2002–2006). Cilj tega pravnega subjekta je bil zagotoviti enotnost uprave in finančni nadzor programa Galileo med njegovim razvojem ter za ta namen sprostiti sredstva, dodeljena navedenemu programu. Ustanovni člani so bili Evropski skupnosti, ki ju je zastopala Komisija, in Evropska vesoljska agencija. Komisija je s subvencijami, odobrenimi v okviru proračuna vseevropskih omrežij (TEN), dala skupnemu podjetju Galileo na razpolago sredstva za sofinanciranje dejavnosti, povezanih s fazo validacije v orbiti.

Konec leta 2006 se je za skupno podjetje Galileo začel postopek likvidacije, ki je še v teku. Čista sredstva kupnega podjetja Galileo v likvidaciji so konec leta znašala 0 EUR. Skupno podjetje Galileo se obračuna po kapitalski metodi. Ker subjekt leta 2008 ni bil dejaven in je bil še vedno v postopku likvidacije, niso nastali nobeni prihodki niti odhodki. Vrednost naložbe na dan 31. decembra 2008 je znašala 0 EUR, kar je naložba v višini 585 milijonov EUR, zmanjšana za delež nakopičenih izgub v višini 585 milijonov EUR.

Nadzorni organ za evropski GNSS, agencija Skupnosti, ustanovljena leta 2004 in vključena v konsolidirani zaključni račun Skupnosti, je 1. januarja 2007 uradno prevzela odgovornost od skupnega podjetja Galileo, ker se je za zanj začel postopek likvidacije. Čeprav je bilo prvotno načrtovano, da bo ta novi organ upravljal javno-zasebno partnerstvo, se bo v skladu z odločitvijo Sveta iz novembra 2007 program Galileo zdaj v celoti financiral iz proračuna EU. Poleg tega je na podlagi Uredbe (ES) št. 638/2008 z dne 25. julija 2008 zdaj Komisija tista, ki upravlja ta program v imenu Evropskih skupnosti. Leta 2009 naj bi Komisija in Evropska vesoljska agencija podpisali sporazum, ki bo razjasnil nekatera praktična vprašanja, vključno s prenosom ustvarjenih sredstev na Komisijo ob koncu faze validacije v orbiti (po predvidevanjih konec leta 2010).

Treba je omeniti, da je Komisija do konca leta 2008 in vključno s prej navedeno naložbo v skupno podjetje Galileo plačala 795 milijonov EUR za fazo validacije v orbiti programa Galileo. Ker je ta program trenutno še v raziskovalni fazi, je bil porabljeni denar v skladu z računovodskimi pravili ES prikazan kot odhodki, pripoznala se niso nobena neopredmetena dolgoročna sredstva. Take odhodke bo mogoče usredstviti šele, ko bo projekt prešel v razvojno fazo. Skupen (okvirni) prispevek Komisije, ki je predviden za naslednjo fazo programa Galileo (obdobje 2008−2013), znaša 2 645 milijonov EUR.

SESAR

Cilj tega skupnega podjetja je zagotoviti posodobitev evropskega sistema upravljanja zračnega prometa in hitro izvedbo osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi z usklajevanjem in združevanjem vseh ustreznih raziskovalnih in razvojnih prizadevanj v Skupnostih. Skupno podjetje SESAR je začelo delovati sredi leta 2007 in bo prenehalo obstajati osem let po datumu, ko je Svet potrdil osrednji načrt za upravljanje zračnega prometa v Evropi. Ustanovni člani skupnega podjetja SESAR so Evropski skupnosti, ki ju zastopa Komisija, in Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol), ki jo zastopa njena agencija. Število glasov, ki jih imajo člani, je skladno z njihovimi prispevki, vendar imata oba ustanovna člana najmanj 25 % glasovalnih pravic. Komisija je na dan 31. decembra 2008 prispevala 91,73 % skupnega prispevka vseh podvižnikov v skupnem podjetju SESAR. Skupni (okvirni) prispevek Komisije, ki je predviden za skupno podjetje SESAR (obdobje 2007−2016), znaša 700 milijonov EUR. Kapitalska naložba Evropskih skupnosti v to skupno podjetje temelji na računovodskih izkazih skupnega podjetja SESAR, ki zajemajo obdobje od 10. avgusta 2007 (začetek delovanja) do 31. decembra 2008, v skladu s členom 5 finančne uredbe za skupno podjetje SESAR.

Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER (ITER)

V Mednarodni organizaciji za fuzijsko energijo ITER sodelujejo Evropski skupnosti in šest drugih podjetij iz Kitajske, Indije, Rusije, Koreje, Japonske in ZDA. Organizacija ITER je bila ustanovljena, da upravlja naprave ITER, spodbuja laboratorije, druge ustanove in osebje, ki sodelujejo pri programih članic za raziskave in razvoj fuzijske energije, pri izkoriščanju naprav ITER, krepi javno razumevanje in sprejemanje fuzijske energije ter izvaja vse druge dejavnosti, ki so potrebne za doseganje njenega namena. Glasovalne pravice članov so skladne z njihovimi prispevki, vendar se na splošno vse odločitve sprejmejo s soglasjem. Komisija je na dan 31. decembra 2008 prispevala 48,46 % celotne naložbe v organizacijo ITER. Skupni (okvirni) prispevek Komisije, ki je predviden za organizacijo ITER (obdobje 2007−2041), znaša 7 649 milijonov EUR.

2.3.3   Jamstveni sklad

ČISTA SREDSTVA JAMSTVENEGA SKLADA (4)

4

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Za prodajo razpoložljiva sredstva | 887 | 901 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 205 | 249 |
| Sredstva skupaj | 1 092 | 1 150 |
| Obveznosti skupaj | (1) | (1) |
| Čista sredstva | 1 091 | 1 149 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Za prodajo razpoložljiva sredstva

887

901

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

205

249

Sredstva skupaj

Sredstva skupaj

1 092

1 092

1 150

1 150

Obveznosti skupaj

Obveznosti skupaj

(1)

(1)

(1)

(1)

Čista sredstva

Čista sredstva

1 091

1 091

1 149

1 149

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe krije posojila, za katera dasta Skupnosti jamstvo na podlagi sklepa Sveta, zlasti posojila Evropske investicijske banke (EIB) zunaj Evropske unije in posojila v okviru makrofinančne pomoči ter posojila Euratom zunaj Evropske unije. Gre za dolgoročni instrument, ki zajema vsa neodplačana posojila, za katera jamčita Skupnosti, in se zato lahko obravnava kot dolgoročna naložba. To je razvidno iz dejstva, da je zapadlost skoraj 88 % sredstev, razpoložljivih za prodajo, med 1 in 10 let (glej tudi pojasnilo 7.9). Sklad se financira s plačili iz splošnega proračuna Skupnosti, ki so enaka 9 % vrednosti investiranega kapitala poslov, prihodkov od obresti na investirana sredstva Sklada in izterjanih zneskov v primeru zamude dolžnikov, za katere je Sklad že moral aktivirati svoje jamstvo. Presežek ciljnega letnega zneska se plača nazaj v posebno postavko v izkazu prihodkov splošnega proračuna Evropskih skupnosti.

7.9

Evropski skupnosti morata vključiti rezervo za jamstva za kritje posojil tretjim državam. Namen te rezerve je kriti potrebe Jamstvenega sklada in po potrebi aktiviranih jamstev, ki presegajo razpoložljivi znesek v Skladu, tako da ti zneski lahko bremenijo proračun. Ta rezerva v znesku 1 276 milijonov EUR ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neodplačanih posojil na dan 31. decembra 2008. Čista sredstva Sklada so na dan 31. decembra 2008 znašala 1 091 milijonov EUR. Razlika med čistimi sredstvi in zneskom rezerve ustreza znesku, ki ga je iz proračuna EU treba plačati Skladu, tj. 185 milijonov EUR. Spremembe poštene vrednosti pri portfelju za prodajo razpoložljivih dolžniških vrednostnih papirjev so bile leta 2008 pripoznane v lastniškem kapitalu, in sicer v višini 15 milijonov EUR. Leta 2007 je ustrezni znesek znašal 19 milijonov EUR.

Strategije obvladovanja finančnih tveganj Jamstvenega sklada so opisane v pojasnilu 7.

7

2.3.4   Druge naložbe

2.3.4.1   Za prodajo razpoložljiva sredstva

Ta postavka vključuje naložbe in udeležbe, ki so bile nabavljene, da bi se upravičencem pomagale razviti njihove poslovne dejavnosti.

DOLGOROČNA ZA PRODAJO RAZPOLOŽLJIVA SREDSTVA

| v mio. EUR |
| --- |
| | EBRD | Posli rizičnega kapitala | Sklad za zagon pri ETF | EFSE | Drugo | Skupaj |
| Zneski na dan 31.12.2007 | 157 | 218 | 98 | 55 | 5 | 533 |
| Pridobitve | 0 | 17 | 51 | 7 | 1 | 76 |
| Odtujitve/odtegnitve | 0 | (27) | (4) | 0 | (2) | (33) |
| Prenos revalorizacijskega presežka/(primanjkljaja) v lastniški kapital | 0 | 1 | (6) | 5 | (1) | (1) |
| Izguba zaradi oslabitve | 0 | (5) | (6) | 0 | 0 | (11) |
| Zneski na dan 31.12.2008 | 157 | 204 | 133 | 67 | 3 | 564 |

v mio. EUR

EBRD

Posli rizičnega kapitala

Sklad za zagon pri ETF

EFSE

Drugo

Skupaj

Zneski na dan 31.12.2007

157

218

98

55

5

533

Pridobitve

0

17

51

7

1

76

Odtujitve/odtegnitve

0

(27)

(4)

0

(2)

(33)

Prenos revalorizacijskega presežka/(primanjkljaja) v lastniški kapital

0

1

(6)

5

(1)

(1)

Izguba zaradi oslabitve

0

(5)

(6)

0

0

(11)

Zneski na dan 31.12.2008

Zneski na dan 31.12.2008

157

157

204

204

133

133

67

67

3

3

564

564

Naložba v Evropsko banko za obnovo in razvoj (European Bank for Reconstruction and Development – EBRD)

Komisija je vpisala 3 % skupnega kapitala EBRD v višini 20 milijard EUR. Na datum bilance stanja je vpoklicani kapital znašal 157 milijonov EUR, od katerih je bilo plačanih 156 milijonov EUR. Neporavnana plačila vpoklicanega kapitala (1 milijon EUR) so zajeta med kratkoročnimi obveznostmi in izkazana po odplačni vrednosti. Neporavnana plačila nevpoklicanega kapitala znašajo 443 milijonov EUR in so vključena kot pogojne obveznosti med zunajbilančne postavke. Ker EBRD ne kotira na nobeni borzi in glede na pogodbene omejitve, vključene v statut EBRD, ki se med drugim nanašajo na prodajo deležev, omejeno na nabavno vrednost in dovoljeno samo obstoječim delničarjem, se delež Komisije vrednoti po nabavni vrednosti, zmanjšani za morebitne delne odpise zaradi oslabitve.

Posli rizičnega kapitala

V okviru poslov rizičnega kapitala so zneski odobreni finančnim posrednikom za financiranje kapitalskih naložb. Čeprav imajo nekatere od teh pogodb značilnosti posojil, celoten portfelj šteje za posredne kapitalske naložbe, ker velika večina teh pogodb o financiranju nima osnovnih in sestavnih značilnosti posojila (saj ne vsebujejo niti fiksnih odplačilnih rokov niti obrestne mere, odobrene za glavnico). Te naložbe so izkazane po nabavni vrednosti, zmanjšani za morebitne rezervacije za oslabitev, saj ni razpoložljivih objavljenih tržnih cen na delujočem trgu, njihove poštene vrednosti pa trenutno ni mogoče zanesljivo izmeriti.

Druge naložbe

Najpomembnejši zneski zadevajo program za rast in zaposlovanje, večletni program ter program za konkurenčnost in inovacije, ki so pod skrbništvom EIS ter podpirajo ustanavljanje in financiranje zagona MSP z vlaganjem v primerne specializirane sklade tveganega kapitala (133 milijonov EUR). Vključenih je tudi 67 milijonov EUR za Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (EFSE), ki je investicijska družba s spremenljivim delniškim kapitalom (SICAV). Splošni cilj sklada EFSE je spodbujanje gospodarskega razvoja in blaginje v jugovzhodni Evropi s trajnostnim zagotavljanjem dodatnega razvojnega financiranja preko lokalnih finančnih posrednikov. Skupnosti imata trenutno okrog 14,7 % glasovalnih pravic.

2.3.4.2   Sredstva v posesti za trgovanje

Glej 2.8.2, ti zneski se zdaj navezujejo na kratkoročna sredstva.

2.8.2

2.4   POSOJILA

Ta postavka zajema zneske posojil, ki se dolgujejo Skupnostma in zapadejo pozneje kot v enem letu:

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Posojila, odobrena iz proračuna ES in ESPJ | 179 | 189 |
| Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev | 3 386 | 1 617 |
| Čista sredstva | 3 565 | 1 806 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Posojila, odobrena iz proračuna ES in ESPJ

179

189

Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev

3 386

1 617

Čista sredstva

Čista sredstva

3 565

3 565

1 806

1 806

2.4.1   Posojila, odobrena iz proračuna Evropskih skupnosti in ESPJ v likvidaciji

| v mio. EUR |
| --- |
| | Posojila s posebnimi pogoji | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31.12.2007 | 155 | 34 | 189 |
| Vračila | (17) | (8) | (25) |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | 12 | 3 | 15 |
| Skupaj na dan 31.12.2008 | 150 | 29 | 179 |

v mio. EUR

Posojila s posebnimi pogoji

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31.12.2007

155

34

189

Vračila

(17)

(8)

(25)

Spremembe knjigovodske vrednosti

12

3

15

Skupaj na dan 31.12.2008

Skupaj na dan 31.12.2008

150

150

29

29

179

179

Posojila s posebnimi pogoji

Ta postavka zajema posojila s posebnimi pogoji, odobrena po ugodnejših obrestnih merah kot del sodelovanja z državami nečlanicami. Vsi zneski zapadejo več kot 12 mesecev po koncu leta. Efektivne obrestne mere za ta posojila se gibljejo med 7,39 % in 12,36 %.

Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji

Stanovanjska posojila so posojila, ki jih ESPJ v likvidaciji odobri iz lastnih sredstev v skladu s členom 54 in členom 54(2) Pogodbe ESPJ. Ta posojila so odobrena po fiksni enoodstotni obrestni meri, zato se štejejo za posojila po ugodnejših obrestnih merah. Efektivne obrestne mere za ta posojila se gibljejo med 2,806 % in 22,643 %. Pri teh posojilih se iz praktičnih razlogov in na podlagi premislekov o pomembnosti kot poštena vrednost pri začetnem pripoznanju uporabi cena posla, neodvisno od kakršnih koli odobrenih ugodnejših obrestnih mer.

2.4.2   Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev

| v mio. EUR |
| --- |
| | Posojila v okviru makrofinančne pomoči | Posojila Euratom | Plačilnobilančna posojila | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31.12.2007 | 795 | 482 | 0 | 478 | 1 755 |
| Nova posojila | 0 | 15 | 2 000 | 0 | 2 015 |
| Vračila | (132) | (5) | 0 | (67) | (204) |
| Tečajne razlike | 0 | 1 | 0 | (61) | (60) |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | 0 | 1 | 4 | (12) | (7) |
| Skupaj na dan 31.12.2008 | 663 | 494 | 2 004 | 338 | 3 499 |
| Rok zapadlosti < 1 leto | 25 | 0 | 0 | 88 | 113 |
| Rok zapadlosti > 1 leto | 638 | 494 | 2 004 | 250 | 3 386 |

v mio. EUR

Posojila v okviru makrofinančne pomoči

Posojila Euratom

Plačilnobilančna posojila

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31.12.2007

795

482

0

478

1 755

Nova posojila

0

15

2 000

0

2 015

Vračila

(132)

(5)

0

(67)

(204)

Tečajne razlike

0

1

0

(61)

(60)

Spremembe knjigovodske vrednosti

0

1

4

(12)

(7)

Skupaj na dan 31.12.2008

663

494

2 004

338

3 499

Rok zapadlosti < 1 leto

Rok zapadlosti < 1 leto

25

25

0

0

0

0

88

88

113

113

Rok zapadlosti > 1 leto

Rok zapadlosti > 1 leto

638

638

494

494

2 004

2 004

250

250

3 386

3 386

Posojila v okviru makrofinančne pomoči

Makrofinančna pomoč je na politikah temelječ finančni instrument za nevezano in nenamensko plačilnobilančno in/ali proračunsko podporo partnerskim tretjim državam, ki so geografsko blizu ozemlju EU. Daje se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil ali subvencij ali ustrezne kombinacije obeh in ponavadi dopolnjuje financiranje, zagotovljeno v okviru programa prilagajanja in reform, ki ga podpira MDS.

Komisija za ta posojila ni prejela jamstev tretjih oseb, vendar zanje jamči Jamstveni sklad (glej pojasnilo 2.3.3).

2.3.3

Posojila Euratom

Euratom je eden od pravnih subjektov Evropskih skupnosti, ki ga zastopa Evropska komisija. Cilj tega subjekta je odobriti posojila državam članicam in nečlanicam, in sicer:

| — | se posojila Euratom državam članicam odobrijo za financiranje investicijskih projektov v teh državah članicah, povezanih z industrijsko proizvodnjo električne energije v nuklearnih elektrarnah ter z industrijskimi objekti in napravami v gorivnem ciklusu; |
| --- | --- |

—

se posojila Euratom državam članicam odobrijo za financiranje investicijskih projektov v teh državah članicah, povezanih z industrijsko proizvodnjo električne energije v nuklearnih elektrarnah ter z industrijskimi objekti in napravami v gorivnem ciklusu;

| — | se posojila Euratom državam nečlanicam odobrijo za izboljšanje stopnje varnosti in učinkovitosti nuklearnih elektrarn ter objektov in naprav v jedrskem gorivnem ciklusu, ki obratujejo ali se gradijo. |
| --- | --- |

—

se posojila Euratom državam nečlanicam odobrijo za izboljšanje stopnje varnosti in učinkovitosti nuklearnih elektrarn ter objektov in naprav v jedrskem gorivnem ciklusu, ki obratujejo ali se gradijo.

Komisija je prejela 486 milijonov EUR (leta 2007: 474 milijonov EUR) jamstev tretjih oseb, ki so poroki v zvezi s temi posojili.

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila so na politikah temelječ finančni instrument, ki je bil ponovno uveden za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam Evropske unije v sedanji gospodarski krizi. Zagotavlja srednjeročno finančno pomoč, ki omogoča odobravanje posojil eni ali več državam članicam, ki imajo težave glede plačilne bilance ali pretoka kapitala, ali pa obstaja nevarnost, da bi v tovrstne težave zašle. Ta instrument Skupnosti se uporablja le za države članice, ki niso sprejele eura. Za ta posojila jamči splošni proračun Evropske unije.

Madžarski je bilo danih na razpolago 6,5 milijarde EUR, pri čemer sta bili 2 milijardi EUR (zgoraj) izplačani leta 2008, datum zapadlosti pa je december 2011. Dodatnih 3,5 milijarde EUR je bilo izplačanih v prvih 7 mesecih leta 2009 (datuma zapadlosti: november 2014 in april 2016). Latviji je bilo danih na razpolago 3,1 milijarde EUR in izplačana je bila 1 milijarda EUR, prav tako v prvem četrtletju leta 2009 in z rokom zapadlosti aprila 2014. Tudi Romuniji je bilo v drugem četrtletju leta 2009 danih na razpolago 5 milijard EUR.

Kar zadeva navedena posojila (makrofinančna pomoč, posojila Euratom in plačilnobilančna posojila), se metoda efektivnih obresti ne uporablja ločeno za dana in najeta posojila, saj imajo značilnosti „vzajemnih“ poslov. Razlike med pogoji in zneski dajanja in najemanja posojil so neznatne. Zato torej ni izpuščena nobena pomembna informacija, ki bi vplivala na bralčevo razumevanje zadevnih transakcij. Transakcijski stroški se knjižijo neposredno v breme izkaza poslovnega izida.

Posojila ESPJ v likvidaciji

Ta postavka večinoma zajema posojila, ki jih odobri ESPJ v likvidaciji iz izposojenih finančnih sredstev v skladu s členoma 54 in 56 Pogodbe ESPJ, ter tri dolžniške vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi in jih je izdala Evropska investicijska banka (EIB) kot nadomestilo za dolžnika, ki je zamujal s plačilom. Ti trije dolžniški vrednostni papirji se bodo do svoje končne zapadlosti (leta 2017 in leta 2019) uporabljali za pokritje storitve najemanja posojil, povezanih z danimi posojili. Spremembe knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi natečenih obresti, povečani za v zadevnem letu opravljeno amortizacijo plačanih premij in stroškov posla, nastalih pri začetnem pripoznanju, pri čemer se za izračun uporabi metoda efektivnih obresti.

Efektivne obrestne mere (izražene kot razpon obrestnih mer):

| Posojila | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 3,022 %− 5,29 % | 3,82 %− 4,822 % |
| Euratom | 3,428 %− 5,76 % | 4,446 %− 5,76 % |
| Plačilnobilančna posojila | 3,25 % | — |
| ESPJ v likvidaciji | 3,072 %− 5,8103 % (5) | 4,375 %− 12,077 % (5) |

Posojila

31.12.2008

31.12.2007

Makrofinančna pomoč

3,022 %− 5,29 %

3,82 %− 4,822 %

Euratom

3,428 %− 5,76 %

4,446 %− 5,76 %

Plačilnobilančna posojila

3,25 %

—

ESPJ v likvidaciji

3,072 %− 5,8103 % (5)

5

4,375 %− 12,077 % (5)

5

2.5   DOLGOROČNO PREDFINANCIRANJE

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta upravljanja | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Neposredno centralizirano upravljanje | 1 351 | 434 |
| Posredno centralizirano upravljanje | 275 | 318 |
| Decentralizirano upravljanje | 90 | 64 |
| Deljeno upravljanje | 26 764 | 12 875 |
| Skupno upravljanje | 543 | 324 |
| Dolgoročno predfinanciranje skupaj | 29 023 | 14 015 |

v mio. EUR

Vrsta upravljanja

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Neposredno centralizirano upravljanje

1 351

434

Posredno centralizirano upravljanje

275

318

Decentralizirano upravljanje

90

64

Deljeno upravljanje

26 764

12 875

Skupno upravljanje

543

324

Dolgoročno predfinanciranje skupaj

Dolgoročno predfinanciranje skupaj

29 023

29 023

14 015

14 015

Največji del zneskov dolgoročnega predfinanciranja je povezanih s strukturnimi ukrepi v okviru Sklada za regionalni razvoj, socialnega sklada, Kmetijskega sklada za razvoj podeželja, Kohezijskega sklada in Sklada za ribištvo. Ker je veliko teh projektov dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so ti zneski predfinanciranja prikazani kot dolgoročna sredstva. Znesek navedenega dolgoročnega predfinanciranja, za katerega Evropski skupnosti od upravičencev prejmeta obresti, znaša 1 587 milijonov EUR.

Povečanje v letu 2008 je v glavnem posledica drugega predujma (13 888 milijonov EUR), ki je bil plačan državam članicam za financiranje programov v okviru navedenih skladov za obdobje 2007−13. Predujmi, ki so bili izplačani v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave, so tudi razlog za povečanje zneska dolgoročnega predfinanciranja, ki ga neposredno upravlja Komisija, za približno 780 milijonov EUR (od skupnega povečanja v višini 917 milijonov EUR).

Nekateri zneski predfinanciranja, ki so bili plačani v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (7 OP), se krijejo iz Jamstvenega sklada za udeležence. Navedeni sklad je instrument vzajemne koristi in je bil vzpostavljen za kritje finančnih tveganj, ki jih imata Skupnosti in udeleženci med izvajanjem posrednih ukrepov 7 OP, kapital in obresti pa pomenijo jamstvo za dobro izvedbo ukrepov. Vsi udeleženci posrednih ukrepov v obliki subvencije (in torej zavedenih kot predfinanciranje v poslovnih knjigah Komisije) prispevajo 5 % zneska predfinanciranja, ki ga prejmejo, h kapitalu Jamstvenega sklada za udeležence za čas trajanja ukrepa. Udeleženci so kot taki lastniki Jamstvenega sklada za udeležence, Skupnosti (ki ju zastopa Komisija) pa delujeta kot njihovi pooblaščenki. Ob koncu posrednega ukrepa se udeležencem v celoti povrne njihov prispevek h kapitalu, razen kadar Jamstveni sklad za udeležence ustvari izgubo zaradi upravičencev, ki ne izpolnjujejo obveznosti – v tem primeru se udeležencem povrne najmanj 80 % njihovega prispevka. Jamstveni sklad za udeležence torej jamči za finančne interese Skupnosti, pa tudi udeležencev. Na dan 31. decembra 2008 so udeleženci prispevali Jamstvenemu skladu za udeležence vsega skupaj 283 milijonov EUR (leta 2007: 38 milijonov EUR).

2.6   DOLGOROČNE TERJATVE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Terjatve do držav članic | 24 | 93 |
| Posojila ESPJ zaposlenim | 13 | 15 |
| Drugo | 2 | 13 |
| Jamstva in depoziti | 6 | 6 |
| Skupaj | 45 | 127 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Terjatve do držav članic

24

93

Posojila ESPJ zaposlenim

13

15

Drugo

2

13

Jamstva in depoziti

6

6

Skupaj

Skupaj

45

45

127

127

Zneski, ki jih je treba izterjati od držav članic, se nanašajo na zneske, ki jih nekdanje države pristopnice dolgujejo ESPJ v likvidaciji.

KRATKOROČNA SREDSTVA

2.7   ZALOGE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Znanstvena oprema: |
| znanstveni materiali | 8 | 9 |
| cepljivi materiali in težka voda | 20 | 19 |
| znanstveni materiali za nadaljnjo prodajo | 45 | 45 |
| Cepiva | 6 | 8 |
| Proizvodni materiali | 1 | 7 |
| Publikacije in blago za nadaljnjo prodajo | 5 | 0 |
| Skupaj | 85 | 88 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Znanstvena oprema:

znanstveni materiali

8

9

cepljivi materiali in težka voda

20

19

znanstveni materiali za nadaljnjo prodajo

45

45

Cepiva

6

8

Proizvodni materiali

1

7

Publikacije in blago za nadaljnjo prodajo

5

0

Skupaj

Skupaj

85

85

88

88

Zalogo znanstvene opreme ima in upravlja Skupno raziskovalno središče (JRC). Večji del sestavlja zaloga jedrskih in nejedrskih referenčnih materialov, ki se nahaja v Geelu. Ta zaloga je strateške narave in se ohranja za morebitne nepredvidljive potrebe, ki bi se v prihodnosti lahko pojavile v kriznih razmerah. Izkazana je po čisti iztržljivi vrednosti ob koncu leta, pri čemer se uporabi zmanjšanje vrednosti prodajne cene. Zmanjšanje vrednosti upošteva stroške skladiščenja in druge stroške, ki nastanejo pri prodaji zaloge (stroški distribucije, stroški potrjevanja ipd.), ter znaša skupaj 43 milijonov EUR. Potrošni material JRC, ki je na dan 31. decembra 2007 znašal 7 milijonov EUR in je bil prikazan kot proizvodni material, se ne obravnava več kot zaloga.

Zaloga publikacij, ki jo ima in/ali upravlja Urad za publikacije, je izkazana po nižji od naslednjih dveh vrednosti, ali nabavni vrednosti ali čisti iztržljivi vrednosti, ki je približno nič. Poleg tega so publikacije, ki se razdelijo brezplačno, v celoti odpisane, saj je njihova čista iztržljiva vrednost nič. Ti delni odpisi znašajo 16 milijonov EUR, posledica pa je zgoraj prikazana knjigovodska vrednost za publikacije.

2.8   KRATKOROČNE FINANČNE NALOŽBE

Kratkoročne naložbe so sestavljene iz za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, kupljenih zaradi njihovega naložbenega donosa ali katerih namen je vzpostaviti posebno strukturo sredstev ali sekundarni vir likvidnosti, in se zato lahko prodajo kot odziv na potrebe po likvidnosti ali spremembe obrestnih mer.

2.8.1   Kratkoročna za prodajo razpoložljiva sredstva

| v mio. EUR |
| --- |
| | ESPJ v likvidaciji | Drugo | Skupaj |
| Zneski na dan 31.12.2007 | 1 417 | 3 | 1 420 |
| Pridobitve | 304 | 79 | 383 |
| Odtujitve in odtegnitve | (275) | — | (275) |
| Popravek odplačne vrednosti | 2 | — | 2 |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | (8) | — | (8) |
| Prenos revalorizacijskega presežka/(primanjkljaja) v lastniški kapital | 24 | — | 24 |
| Zneski na dan 31.12.2008 | 1 464 | 82 | 1 546 |

v mio. EUR

ESPJ v likvidaciji

Drugo

Skupaj

Zneski na dan 31.12.2007

1 417

3

1 420

Pridobitve

304

79

383

Odtujitve in odtegnitve

(275)

—

(275)

Popravek odplačne vrednosti

2

—

2

Spremembe knjigovodske vrednosti

(8)

—

(8)

Prenos revalorizacijskega presežka/(primanjkljaja) v lastniški kapital

24

—

24

Zneski na dan 31.12.2008

Zneski na dan 31.12.2008

1 464

1 464

82

82

1 546

1 546

Kar zadeva zneske ESPJ v likvidaciji, so vse naložbe dolžniški vrednostni papirji, ki so izraženi v EUR in kotirajo na delujočih trgih. Podrobnosti o naložbenem portfelju po vrstah izdajateljev in po bonitetnih ocenah so opisane v pojasnilu 7. Na dan 31. decembra 2008 je vrednost dolžniških vrednostnih papirjev (izražena po pošteni vrednosti), ki dokončno zapadejo v letu 2009, znašala 126 milijonov EUR (leta 2007 je znašala 146 milijonov EUR).

7

2.8.2   Kratkoročna sredstva v posesti za trgovanje

ESPJ v likvidaciji je sklenila pogodbo o obrestni zamenjavi ter pogodbo o kombinaciji obrestne in medvalutne obrestne zamenjave. Poštena vrednost teh obrestnih zamenjav je bila izračunana z diskontiranjem čistih fiksnih denarnih tokov z uporabo brezkuponskih obrestnih mer zamenjave na datum bilance stanja. Ta poštena vrednost (vključno z natečenimi obrestmi) teh zamenjav s končno zapadlostjo manj kot tri mesece po datumu bilance stanja znaša 7 milijonov EUR (leta 2007 je znašala 13 milijonov EUR, dolgoročno).

7 milijonov EUR

2.9   KRATKOROČNO PREDFINANCIRANJE

Čas izterljivosti ali uporabe predfinanciranja določa, ali se slednje razkrije kot kratkoročno ali dolgoročno predfinanciranje. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsako vračilo ali poraba, ki zapade več kot dvanajst mesecev pred datumom poročanja, se razkrije kot kratkoročno predfinanciranje in torej kot kratkoročno sredstvo. Za nadaljnje razlage v zvezi z dolgoročnim predfinanciranjem glej tudi pojasnilo 2.5.

2.5

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški pomenijo znesek upravičenih stroškov, ki so jih po ocenah imeli prejemniki neobračunanih zneskov predfinanciranja ob koncu leta, vendar jih Skupnostma še niso prijavili. Tudi ti zneski se obravnavajo kot odhodki v izkazu poslovnega izida za zadevno obdobje poročanja.

Razlog za veliko zmanjšanje kratkoročnega predfinanciranja je, da so nekateri projekti, ki se financirajo v okviru strukturnih ukrepov na podlagi deljenega upravljanja, v postopku razpuščanja (programi, povezani z obdobjem 2000−2006), medtem ko je bil obrok predfinanciranja za nove projekte (programi, povezani z obdobjem 2007−2013) plačan leta 2008, vendar je bil razvrščen v dolgoročna sredstva, kakor je razloženo v pojasnilu 2.5. Znesek kratkoročnega predfinanciranja, za katerega Evropski skupnosti od upravičencev prejmeta obresti, znaša 3 798 milijonov EUR, pri čemer je upoštevana ocena porabe sredstev, ki še ni bila sporočena Skupnostma.

2.5

Navesti je treba tudi, da je razdelitev neobračunanih zneskov po vrstah upravljanja na voljo za plačila predfinanciranja, izvedena od leta 2005. Nedodeljeni zneski predfinanciranja so zneski, ki so bili prvič vključeni v otvoritveno bilanco stanja za leto 2005 in so posebej prikazani v eni vrstici, ki se nanaša na primerjavo zneskov v letu 2007, saj za tisti čas ni razpoložljivih podatkov o razdelitvi po vrstah upravljanja proračuna. Nedodeljeni znesek leta 2007 zadeva večinoma deljeno upravljanje. Leta 2008 so bili preostali nedodeljeni zneski na dan 31. decembra 2008 prvič analizirani in prerazvrščeni po ustreznih vrstah upravljanja proračuna.

KRATKOROČNO PREDFINANCIRANJE

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta upravljanja | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Neposredno centralizirano upravljanje | | 13 554 | 11 567 |
| | subvencije za ukrepe | 11 439 | 9 715 |
| | subvencije za delovanje | 129 | 142 |
| | javna naročila (poslovanje) | 713 | 638 |
| | poslovanje | 933 | 457 |
| | upravna plačila | 340 | 615 |
| zmanjšano za | kratkoročno vnaprej vračunane stroške | (10 499) | |
| | neposredno centralizirano upravljanje − neto | 3 055 | |
| Posredno centralizirano upravljanje | | 4 563 | 2 265 |
| | nacionalne agencije | 2 880 | 1 736 |
| | subvencije za ukrepe | 1 608 | 485 |
| | javna naročila (poslovanje) in drugo | 49 | 29 |
| | drugo | 26 | 15 |
| zmanjšano za | kratkoročno vnaprej vračunane stroške | (3 633) | |
| | posredno centralizirano upravljanje − neto | 930 | |
| Decentralizirano upravljanje | bruto znesek | 1 565 | 1 280 |
| zmanjšano za | kratkoročno vnaprej vračunane stroške | (1 239) | |
| | decentralizirano upravljanje − neto | 326 | |
| Deljeno upravljanje | bruto znesek | 22 979 | 3 229 |
| zmanjšano za | kratkoročno vnaprej vračunane stroške | (17 675) | |
| | deljeno upravljanje − neto | 5 304 | |
| Skupno upravljanje | bruto znesek | 2 005 | 1 135 |
| zmanjšano za | kratkoročno vnaprej vračunane stroške | (1 397) | |
| | skupno upravljanje − neto | 608 | |
| Predfinanciranje, ki ga izvajajo institucije in agencije | bruto znesek | 65 | 204 |
| | kratkoročno vnaprej vračunani stroški | (26) | |
| | institucije in agencije − neto | 39 | |
| Nedodeljeni saldi predfinanciranja | | 21 404 |
| Bruto zneski predfinanciranja skupaj | | 41 084 |
| zmanjšano za | kratkoročno vnaprej vračunane stroške | | (20 501) |
| Kratkoročno predfinanciranje skupaj | 10 262 | 20 583 |

v mio. EUR

Vrsta upravljanja

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Neposredno centralizirano upravljanje

13 554

11 567

subvencije za ukrepe

subvencije za ukrepe

11 439

11 439

9 715

9 715

subvencije za delovanje

subvencije za delovanje

129

129

142

142

javna naročila (poslovanje)

javna naročila (poslovanje)

713

713

638

638

poslovanje

poslovanje

933

933

457

457

upravna plačila

upravna plačila

340

340

615

615

zmanjšano za

kratkoročno vnaprej vračunane stroške

kratkoročno vnaprej vračunane stroške

(10 499)

neposredno centralizirano upravljanje − neto

neposredno centralizirano upravljanje − neto

3 055

3 055

Posredno centralizirano upravljanje

4 563

2 265

nacionalne agencije

nacionalne agencije

2 880

2 880

1 736

1 736

subvencije za ukrepe

subvencije za ukrepe

1 608

1 608

485

485

javna naročila (poslovanje) in drugo

javna naročila (poslovanje) in drugo

49

49

29

29

drugo

drugo

26

26

15

15

zmanjšano za

kratkoročno vnaprej vračunane stroške

kratkoročno vnaprej vračunane stroške

(3 633)

posredno centralizirano upravljanje − neto

posredno centralizirano upravljanje − neto

930

930

Decentralizirano upravljanje

bruto znesek

bruto znesek

1 565

1 280

zmanjšano za

kratkoročno vnaprej vračunane stroške

kratkoročno vnaprej vračunane stroške

(1 239)

decentralizirano upravljanje − neto

decentralizirano upravljanje − neto

326

326

Deljeno upravljanje

bruto znesek

bruto znesek

22 979

3 229

zmanjšano za

kratkoročno vnaprej vračunane stroške

kratkoročno vnaprej vračunane stroške

(17 675)

deljeno upravljanje − neto

deljeno upravljanje − neto

5 304

5 304

Skupno upravljanje

bruto znesek

bruto znesek

2 005

1 135

zmanjšano za

kratkoročno vnaprej vračunane stroške

kratkoročno vnaprej vračunane stroške

(1 397)

skupno upravljanje − neto

skupno upravljanje − neto

608

608

Predfinanciranje, ki ga izvajajo institucije in agencije

bruto znesek

bruto znesek

65

204

kratkoročno vnaprej vračunani stroški

kratkoročno vnaprej vračunani stroški

(26)

institucije in agencije − neto

institucije in agencije − neto

39

39

Nedodeljeni saldi predfinanciranja

21 404

Bruto zneski predfinanciranja skupaj

Bruto zneski predfinanciranja skupaj

41 084

41 084

zmanjšano za

kratkoročno vnaprej vračunane stroške

kratkoročno vnaprej vračunane stroške

(20 501)

Kratkoročno predfinanciranje skupaj

Kratkoročno predfinanciranje skupaj

10 262

10 262

20 583

20 583

Jamstva, prejeta v zvezi s predfinanciranjem:

To so jamstva, ki jih Evropski skupnosti v nekaterih primerih zahtevata od upravičencev ob plačilu predujmov (predfinanciranje). Pri tej vrsti jamstev je treba razkriti dve vrednosti, in sicer „nominalno“ in „tekočo“. Pri „nominalni“ vrednosti je sprožilni dogodek povezan z obstojem jamstva. Pri „tekoči“ vrednosti je dogodek, ki sproži uveljavljanje jamstva, plačilo in/ali poznejši obračuni predfinanciranja.

Na dan 31. decembra 2008 je „nominalna“ vrednost jamstev, ki jih je prejela Komisija v zvezi s predfinanciranjem, znašala 968 milijonov EUR, njihova „tekoča“ vrednost pa 769 milijonov EUR. Na dan 31. decembra 2007 sta bili ti vrednosti 1 007 milijonov EUR oziroma 772 milijonov EUR. Ta razlika dejansko deluje kot kritje za predfinanciranje, ki je bilo obračunano in knjiženo kot odhodek, vendar pa ga bo v prihodnosti morda treba izterjati.

2.10   KRATKOROČNE TERJATVE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Dolgoročne terjatve, ki v kratkem zapadejo | 114 | 160 |
| Kratkoročne terjatve | 6 128 | 5 441 |
| Razne terjatve | 23 | 27 |
| Kratkoročno nezaračunani prihodki in odloženi stroški | 5 655 | 6 423 |
| Skupaj | 11 920 | 12 051 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Dolgoročne terjatve, ki v kratkem zapadejo

114

160

Kratkoročne terjatve

6 128

5 441

Razne terjatve

23

27

Kratkoročno nezaračunani prihodki in odloženi stroški

5 655

6 423

Skupaj

Skupaj

11 920

11 920

12 051

12 051

2.10.1   Dolgoročne terjatve, ki v kratkem zapadejo

Ti zneski zadevajo predvsem posojila, pri katerih je preostanek obdobja do končne zapadlosti krajši od 12 mesecev po datumu bilance stanja (113 milijonov EUR, za več podrobnosti glej pojasnilo 2.4 zgoraj).

2.4

2.10.2   Kratkoročne terjatve

| v mio. EUR |
| --- |
| Kontna skupina | Na dan 31.12.2008 | Na dan 31.12.2007 |
| Bruto znesek | Delni odpis | Čista vrednost | Bruto znesek | Delni odpis | Čista vrednost |
| Stranke | 4 833 | (175) | 4 658 | 3 897 | (171) | 3 726 |
| Države članice | 2 576 | (1 204) | 1 372 | 2 873 | (1 256) | 1 617 |
| Drugo | 111 | (13) | 98 | 111 | (13) | 98 |
| Skupaj | 7 520 | (1 392) | 6 128 | 6 881 | (1 440) | 5 441 |

v mio. EUR

Kontna skupina

Na dan 31.12.2008

Na dan 31.12.2007

Bruto znesek

Delni odpis

Čista vrednost

Bruto znesek

Delni odpis

Čista vrednost

Stranke

4 833

(175)

4 658

3 897

(171)

3 726

Države članice

2 576

(1 204)

1 372

2 873

(1 256)

1 617

Drugo

111

(13)

98

111

(13)

98

Skupaj

Skupaj

7 520

7 520

(1 392)

(1 392)

6 128

6 128

6 881

6 881

(1 440)

(1 440)

5 441

5 441

2.10.2.1   Stranke

V to postavko spadajo nalogi za izterjavo, ki so vknjiženi na dan 31. decembra 2008 kot ugotovljene upravičenosti za izterjavo in še niso vključeni v druge postavke na strani sredstev v bilanci stanja. Največji del tega zneska se nanaša na globe, ki jih je naložila Komisija, bruto znesek pa znaša 4 590 milijonov EUR. Do 31. decembra 2008 so bila v zvezi s temi terjatvami prejeta jamstva v skupni vrednosti 2 403 milijonov EUR (leta 2007: 2 563 milijonov EUR), kar pomeni, da se oseba, ki ji je bila naložena globa Skupnosti, želi zoper to globo pritožiti. Od konca leta so bila v zvezi s to terjatvijo prejeta dodatna plačila v višini 1 304 milijonov EUR, pa tudi dodatna jamstva v višini 744 milijonov EUR.

2.10.2.2   Terjatve do držav članic

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Terjatve EKJS |
| Terjatve EKJS | 684 | 902 |
| Delni odpis | (392) | (483) |
| Skupaj | 292 | 419 |
| Plačani DDV, izterljiv od držav članic | 36 | 24 |
| Lastna sredstva |
| Določena na računu A, jih je treba še izterjati | 97 | 75 |
| Določena na posebnem računu, jih je treba še izterjati | 1 260 | 1 333 |
| Delni odpis | (812) | (773) |
| Drugo | 16 | 38 |
| Skupaj | 561 | 673 |
| Druge terjatve do držav članic | 483 | 501 |
| Skupaj | 1 372 | 1 617 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Terjatve EKJS

Terjatve EKJS

Terjatve EKJS

684

902

Delni odpis

(392)

(483)

Skupaj

Skupaj

292

292

419

419

Plačani DDV, izterljiv od držav članic

Plačani DDV, izterljiv od držav članic

36

36

24

24

Lastna sredstva

Lastna sredstva

Določena na računu A, jih je treba še izterjati

97

75

Določena na posebnem računu, jih je treba še izterjati

1 260

1 333

Delni odpis

(812)

(773)

Drugo

16

38

Skupaj

Skupaj

561

561

673

673

Druge terjatve do držav članic

Druge terjatve do držav članic

483

483

501

501

Skupaj

Skupaj

1 372

1 372

1 617

1 617

Terjatve iz naslova Jamstvenega oddelka EKJS

Ta postavka zajema terjatve do upravičencev do pomoči iz Jamstvenega oddelka EKJS na dan 31. decembra 2008, kakor so jih prijavile in potrdile države članice 15. oktobra 2008, zmanjšano za 20 % tega zneska, ki jih države članice lahko zadržijo za kritje upravnih stroškov. Prav tako se ocenijo terjatve, nastale po tej prijavi, in sicer do 31. decembra 2008. Komisija oceni tudi delni odpis terjatev do upravičencev, ki jih verjetno ne bo mogoče izterjati. Ta popravek vrednosti ne pomeni, da Komisija odstopa od prihodnje izterjave teh zneskov.

Lastna sredstva

Treba je upoštevati, da lahko države članice zadržijo 25 % tradicionalnih lastnih sredstev za kritje stroškov zbiranja, zato so zgoraj navedeni zneski prikazani brez tega odbitka. Na podlagi ocen, ki so jih poslale države članice, je bil od terjatev do držav članic odštet delni odpis v višini 812 milijonov EUR. Vendar to ne pomeni, da Komisija odstopa od izterjave zneskov, ki jih zajema ta popravek vrednosti.

Druge terjatve do držav članic

Druge terjatve do držav članic vključujejo 120 milijonov EUR stroškov za izterjavo in predujme EKJS v višini 244 milijonov EUR.

2.10.3   Kratkoročno nezaračunani prihodki in odloženi stroški

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Kratkoročno nezaračunani prihodki | 5 402 | 6 129 |
| Odloženi stroški | 223 | 243 |
| Drugo | 30 | 51 |
| Skupaj | 5 655 | 6 423 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Kratkoročno nezaračunani prihodki

5 402

6 129

Odloženi stroški

223

243

Drugo

30

51

Skupaj

Skupaj

5 655

5 655

6 423

6 423

Glavni znesek, vknjižen v to postavko, so kratkoročno nezaračunani prihodki v višini 5 402 milijonov EUR:

| v mio. EUR |
| --- |
| Kratkoročno nezaračunani prihodki | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Lastna sredstva | 2 576 | 2 730 |
| Namenski prejemki za kmetijstvo za november in december | 1 261 | 1 310 |
| Prestrukturiranje sektorja sladkorja | 911 | 1 516 |
| EKJS: neizvršene odločbe o popravkih zaradi skladnosti | 368 | 350 |
| Kohezijski sklad in sklad za regionalni razvoj: finančni popravki | 146 | — |
| Sklad za ribištvo | 32 | 82 |
| Drugi kratkoročno nezaračunani prihodki | 108 | 141 |
| Kratkoročno nezaračunani prihodki skupaj | 5 402 | 6 129 |

v mio. EUR

Kratkoročno nezaračunani prihodki

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Lastna sredstva

2 576

2 730

Namenski prejemki za kmetijstvo za november in december

1 261

1 310

Prestrukturiranje sektorja sladkorja

911

1 516

EKJS: neizvršene odločbe o popravkih zaradi skladnosti

368

350

Kohezijski sklad in sklad za regionalni razvoj: finančni popravki

146

—

Sklad za ribištvo

32

82

Drugi kratkoročno nezaračunani prihodki

108

141

Kratkoročno nezaračunani prihodki skupaj

Kratkoročno nezaračunani prihodki skupaj

5 402

5 402

6 129

6 129

V to postavko so vključeni tudi odloženi stroški v višini 223 milijonov EUR, od tega se glavni zneski nanašajo na pričakovana plačila v višini 34 milijonov EUR za plačilo najema prostorov in 25 milijonov EUR za predelavo prostorov, 16 milijonov EUR obresti iz najemov osnovnih sredstev, 37 milijonov EUR za evropske šole, 59 milijonov EUR pa je bilo plačanih na podlagi dvostranskih sporazumov o ribolovu s tretjimi državami.

Drugi kratkoročno nezaračunani prihodki so večinoma prihodki od zamudnih obresti, natečene bančne obresti in natečene obresti na zneske predfinanciranja.

2.11   DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Denarna sredstva brez omejitev: |
| Računi pri zakladnicah in centralnih bankah | 15 039 | 11 313 |
| Tekoči računi | 1 415 | 956 |
| Računi izločenih sredstev | 35 | 81 |
| Prerazporeditve (denarna sredstva na poti) | 26 | 2 |
| Kratkoročni depoziti in drugi ustrezniki denarnih sredstev | 1 456 | 1 367 |
| Skupaj | 17 971 | 13 719 |
| Denarna sredstva z omejitvami | 5 753 | 5 037 |
| Skupaj | 23 724 | 18 756 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Denarna sredstva brez omejitev:

Denarna sredstva brez omejitev:

Računi pri zakladnicah in centralnih bankah

15 039

11 313

Tekoči računi

1 415

956

Računi izločenih sredstev

35

81

Prerazporeditve (denarna sredstva na poti)

26

2

Kratkoročni depoziti in drugi ustrezniki denarnih sredstev

1 456

1 367

Skupaj

Skupaj

17 971

17 971

13 719

13 719

Denarna sredstva z omejitvami

Denarna sredstva z omejitvami

5 753

5 753

5 037

5 037

Skupaj

Skupaj

23 724

23 724

18 756

18 756

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki za namene izkaza denarnih tokov vključujejo naslednje:

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 23 724 | 18 756 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki – Jamstveni sklad (glej pojasnilo 2.3.3) | 205 | 249 |
| Skupaj | 23 929 | 19 005 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

23 724

18 756

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki – Jamstveni sklad (glej pojasnilo 2.3.3)

2.3.3

205

249

Skupaj

Skupaj

23 929

23 929

19 005

19 005

2.11.1   Denarna sredstva brez omejitev

Denarna sredstva brez omejitev zajemajo vsa sredstva, ki jih ima Komisija na svojih računih (pri zakladnici ali centralni banki) v vsaki državi članici in državi Efte ter na tekočih računih, na računih izločenih sredstev, v obliki kratkoročnih bančnih depozitov in v manjših zneskih gotovine.

Saldo pri zakladnicah in centralnih bankah je razmeroma visok, ker je bilo treba na podlagi spremembe proračuna ob koncu leta državam članicam vrniti 6 627 milijonov EUR, kar je bilo storjeno v začetku leta 2009. S tem povezana obveznost je prikazana med kratkoročnimi obveznostmi iz poslovanja – glej tudi pojasnilo 2.18.2 spodaj. Na stanje denarnih sredstev ob koncu leta so vplivala tudi denarna sredstva iz še neporabljenih namenskih prejemkov (5,2 milijarde EUR), ki jih ni mogoče povrniti državam članicam, in znesek v višini 2,1 milijarde EUR, ki je bil zadržan za kritje odobritev plačil, prenesenih v leto 2009. Državam članicam je prav tako treba vrniti realizacijo proračuna v višini 1,8 milijarde EUR, tako da se jim zmanjšajo njihovi zneski za leto 2009.

2.18.2

2.11.2   Denarna sredstva z omejitvami

Denarna sredstva z omejitvami se nanašajo na zneske, prejete v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, v še odprtih zadevah. Te globe so knjižene na posebnih depozitnih računih, ki se ne uporabljajo za nobeno drugo dejavnost.

DOLGOROČNE OBVEZNOSTI

2.12   PREJEMKI ZAPOSLENIH

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Pokojnine – osebje | 32 867 | 30 212 |
| Pokojnine – drugi | 696 | 481 |
| Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | 3 993 | 2 787 |
| Skupaj | 37 556 | 33 480 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Pokojnine – osebje

32 867

30 212

Pokojnine – drugi

696

481

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

3 993

2 787

Skupaj

Skupaj

37 556

37 556

33 480

33 480

2.12.1   Pokojnine – osebje

Na dan 31. decembra 2008 so bila pravila o pokojninskem sistemu za evropske uradnike določena z najnovejšo različico Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti (v veljavi od 1. maja 2004). Pravila o pokojninah osebja se neposredno uporabljajo v vseh državah članicah. Ta ureditev zajema vse različne vrste pokojnin in nadomestil (starostno, invalidsko, družinsko). V skladu s členom 83 Kadrovskih predpisov izplačila dajatev po pokojninskem sistemu bremenijo proračun Skupnosti. Rezervacije za te stroške se ne financirajo, vendar države članice skupaj jamčijo za izplačilo teh dajatev v skladu z lestvico, določeno za financiranje teh odhodkov. Poleg tega uradniki k dolgoročnemu financiranju tega sistema prispevajo eno tretjino s plačevanjem obveznega prispevka. Znesek tega prispevka se vsako leto pregleda in prilagodi, s čimer se zagotovi, da ti prispevki (ki trenutno znašajo 10,9 % osnovne plače) zadostujejo za vsakoletno financiranje ene tretjine pravic, pridobljenih med letom.

Obveznosti iz naslova pokojninskega sistema so bile ocenjene na podlagi števila zaposlenih in upokojenih uslužbencev na dan 31. decembra 2008 in na ta dan veljavnih pravil iz Kadrovskih predpisov. Ta ocena je upoštevala prejemke, povezane z delovno dobo, invalidnostjo in preživelimi družinskimi člani (različne vrste pokojnine in invalidnino). Opravljena je bila v skladu z metodologijo IPSAS 25. Ta računovodski standard zahteva, da delodajalec določi svojo obveznost na aktuarski osnovi ter pri tem upošteva pogodbene prejemke v obdobju aktivne zaposlitve in predvidena povečanja plač.

Metoda aktuarskega vrednotenja, uporabljena za izračun te obveznosti, je tako imenovana metoda predvidenih kreditnih točk (projected unit credit method). Glavne aktuarske predpostavke, na razpolago na dan ocenjevanja in uporabljene pri ocenjevanju:

| (1) | Nominalna diskontna stopnja je temeljila na državnih obveznicah v euroobmočju decembra 2008, in sicer za obdobje, podobno dolgo obdobju trajanja sistema (19 let), kot ocena krivulje donosnosti brezkuponskih vrednostnih papirjev v eurih v decembru 2008 za isto obdobje, ki je znašala 3,9 %. V skladu z IPSAS 25 mora biti stopnja inflacije pričakovana stopnja inflacije v obdobju trajanja sistema: zato mora temeljiti na predvidenih vrednostih, izraženih v na indekse vezanih obveznicah na evropskih finančnih trgih. Pričakovana dolgoročna stopnja inflacije je znašala 1,8 %, realna diskontna stopnja pa je tako znašala 2,1 %. |
| --- | --- |

(1)

Nominalna diskontna stopnja je temeljila na državnih obveznicah v euroobmočju decembra 2008, in sicer za obdobje, podobno dolgo obdobju trajanja sistema (19 let), kot ocena krivulje donosnosti brezkuponskih vrednostnih papirjev v eurih v decembru 2008 za isto obdobje, ki je znašala 3,9 %. V skladu z IPSAS 25 mora biti stopnja inflacije pričakovana stopnja inflacije v obdobju trajanja sistema: zato mora temeljiti na predvidenih vrednostih, izraženih v na indekse vezanih obveznicah na evropskih finančnih trgih. Pričakovana dolgoročna stopnja inflacije je znašala 1,8 %, realna diskontna stopnja pa je tako znašala 2,1 %.

| (2) | Pri izračunu so bile uporabljene tablice umrljivosti za mednarodne javne uslužbence iz leta 2008. Te nove tablice umrljivosti so bile oblikovane leta 2008 v sodelovanju s skupnim oddelkom za upravljanje pokojnin (Joint Pensions Administrative Section) in so bile prvič uporabljene pri izračunu stopnje pokojninskega prispevka, ki je v veljavi od 1. julija 2008. Nadomestile so Tablice umrljivosti EU 2004, ki so bile uporabljene v prejšnjih ocenah obveznosti. |
| --- | --- |

(2)

Pri izračunu so bile uporabljene tablice umrljivosti za mednarodne javne uslužbence iz leta 2008. Te nove tablice umrljivosti so bile oblikovane leta 2008 v sodelovanju s skupnim oddelkom za upravljanje pokojnin (Joint Pensions Administrative Section) in so bile prvič uporabljene pri izračunu stopnje pokojninskega prispevka, ki je v veljavi od 1. julija 2008. Nadomestile so Tablice umrljivosti EU 2004, ki so bile uporabljene v prejšnjih ocenah obveznosti.

| (3) | Splošna rast plač, ki je enaka splošni revalorizaciji pokojnin, je temeljila na 12-letnem drsečem povprečju revaloriziranih statističnih podatkov o plačah in pokojninah za obdobje 1997–2008, ki je znašalo 0,3 %. Povečanje posameznih plač, ki presega stopnjo splošne rasti plač, je bilo posodobljeno, da se upoštevajo napredovanja iz leta 2008. V tej razpredelnici so podrobno predstavljene stopnje povečanja posameznih plač po razredih in stopnjah ter pričakovane letne upokojitve od leta 2009 do leta 2053. |
| --- | --- |

(3)

Splošna rast plač, ki je enaka splošni revalorizaciji pokojnin, je temeljila na 12-letnem drsečem povprečju revaloriziranih statističnih podatkov o plačah in pokojninah za obdobje 1997–2008, ki je znašalo 0,3 %. Povečanje posameznih plač, ki presega stopnjo splošne rasti plač, je bilo posodobljeno, da se upoštevajo napredovanja iz leta 2008. V tej razpredelnici so podrobno predstavljene stopnje povečanja posameznih plač po razredih in stopnjah ter pričakovane letne upokojitve od leta 2009 do leta 2053.

| (4) | Koeficienti deleža poročenih ob upokojitvi so za aktivne uradnike temeljili na statističnih podatkih o populaciji uradnikov ter znašajo 84 % za moške in 38 % za ženske – za nekdanje uradnike (upokojence in invalide) je bil uporabljen dejanski delež poročenih. |
| --- | --- |

(4)

Koeficienti deleža poročenih ob upokojitvi so za aktivne uradnike temeljili na statističnih podatkih o populaciji uradnikov ter znašajo 84 % za moške in 38 % za ženske – za nekdanje uradnike (upokojence in invalide) je bil uporabljen dejanski delež poročenih.

| (5) | Predvideva se, da se uradnik upokoji, ko je upravičen do polnih pravic, ob upoštevanju zmanjšanja za predčasne upokojitve in ob upoštevanju spodbude iz Barcelone za zvišanje upokojitvene starosti, in sicer na največ 65 let. |
| --- | --- |

(5)

Predvideva se, da se uradnik upokoji, ko je upravičen do polnih pravic, ob upoštevanju zmanjšanja za predčasne upokojitve in ob upoštevanju spodbude iz Barcelone za zvišanje upokojitvene starosti, in sicer na največ 65 let.

| (6) | Izračuni bruto pokojnin in družinskih dodatkov temeljijo na Kadrovskih predpisih. |
| --- | --- |

(6)

Izračuni bruto pokojnin in družinskih dodatkov temeljijo na Kadrovskih predpisih.

Obveznosti zajemajo zgoraj opredeljene pravice za naslednje osebe:

| (1) | aktivno zaposlene na dan 31. decembra 2008 pri vseh institucijah in agencijah, vključenih v pokojninski sistem; |
| --- | --- |

(1)

aktivno zaposlene na dan 31. decembra 2008 pri vseh institucijah in agencijah, vključenih v pokojninski sistem;

| (2) | zaposlene v „odloženem“ položaju, tj. tiste, ki so začasno ali dokončno zapustili institucije, ampak so svoje pokojninske pravice pustili v pokojninskem sistemu (samo za tiste, ki so za institucije delali najmanj 10 let); |
| --- | --- |

(2)

zaposlene v „odloženem“ položaju, tj. tiste, ki so začasno ali dokončno zapustili institucije, ampak so svoje pokojninske pravice pustili v pokojninskem sistemu (samo za tiste, ki so za institucije delali najmanj 10 let);

| (3) | nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravičene do starostne pokojnine; |
| --- | --- |

(3)

nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravičene do starostne pokojnine;

| (4) | nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravičene do invalidske pokojnine; |
| --- | --- |

(4)

nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravičene do invalidske pokojnine;

| (5) | nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravičene do invalidnine; |
| --- | --- |

(5)

nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravičene do invalidnine;

| (6) | prejemnike družinske pokojnine (vdove ali vdovce, sirote, vzdrževane družinske člane). |
| --- | --- |

(6)

prejemnike družinske pokojnine (vdove ali vdovce, sirote, vzdrževane družinske člane).

Rezultati, pridobljeni v okviru tega vrednotenja, so bili primerjani z ocenami, ki so temeljile na prejšnjem aktuarskem vrednotenju na dan 31. decembra 2007.

| v mio. EUR |
| --- |
| Gibanje obveznosti iz naslova pokojnin osebja | Znesek |
| Bruto pokojninske obveznosti na dan 31. decembra 2007 | 33 222 |
| Stroški službovanja | 1 161 |
| Stroški obresti | 1 593 |
| Izplačane dajatve | (978) |
| Aktuarske izgube | 1 237 |
| Spremembe zaradi novo zaposlenih | 260 |
| Bruto pokojninske obveznosti na dan 31. decembra 2008 | 36 495 |

v mio. EUR

Gibanje obveznosti iz naslova pokojnin osebja

Znesek

Bruto pokojninske obveznosti na dan 31. decembra 2007

33 222

Stroški službovanja

1 161

Stroški obresti

1 593

Izplačane dajatve

(978)

Aktuarske izgube

1 237

Spremembe zaradi novo zaposlenih

260

Bruto pokojninske obveznosti na dan 31. decembra 2008

Bruto pokojninske obveznosti na dan 31. decembra 2008

36 495

36 495

Glavni poudarki so naslednji:

| — | Bruto aktuarska obveznost je bila na dan 31. decembra 2008 ocenjena na 36 495 milijonov EUR (leta 2007: 33 222 milijonov EUR). Temu je dodan učinek korekcijskega koeficienta v višini 1 277 milijonov EUR (leta 2007: 1 345 milijonov EUR). Davki, ki jih morajo plačati upravičenci, se odštejejo od skupne bruto obveznosti, rezultat te operacije pa je neto obveznost, ki se vključi v bilanco stanja (ker se davek odšteje ob izplačilu pokojnin in se knjiži v dobro prihodkov Skupnosti v letu plačila). Ta neto obveznost (bruto obveznost, zmanjšana za davke) na dan 31. decembra 2008 je bila torej ocenjena na 32 867 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Bruto aktuarska obveznost je bila na dan 31. decembra 2008 ocenjena na 36 495 milijonov EUR (leta 2007: 33 222 milijonov EUR). Temu je dodan učinek korekcijskega koeficienta v višini 1 277 milijonov EUR (leta 2007: 1 345 milijonov EUR). Davki, ki jih morajo plačati upravičenci, se odštejejo od skupne bruto obveznosti, rezultat te operacije pa je neto obveznost, ki se vključi v bilanco stanja (ker se davek odšteje ob izplačilu pokojnin in se knjiži v dobro prihodkov Skupnosti v letu plačila). Ta neto obveznost (bruto obveznost, zmanjšana za davke) na dan 31. decembra 2008 je bila torej ocenjena na 32 867 milijonov EUR.

| — | Realna diskontna stopnja se je z 2,4 % v letu 2007 spremenila na 2,1 % v letu 2008; če se poleg tega upošteva še učinek splošne rasti plač (0,4 % v letu 2007 in 0,3 % v letu 2008), se je neto diskontna stopnja z 2,0 % v letu 2007 spremenila na 1,8 % v letu 2008. To zmanjšanje je eden glavnih razlogov za povečanje skupne obveznosti. |
| --- | --- |

—

Realna diskontna stopnja se je z 2,4 % v letu 2007 spremenila na 2,1 % v letu 2008; če se poleg tega upošteva še učinek splošne rasti plač (0,4 % v letu 2007 in 0,3 % v letu 2008), se je neto diskontna stopnja z 2,0 % v letu 2007 spremenila na 1,8 % v letu 2008. To zmanjšanje je eden glavnih razlogov za povečanje skupne obveznosti.

| — | Glavna aktuarska izguba je posledica zmanjšanja diskontne stopnje (1 867 milijonov EUR), ki je deloma izravnana z dobički zaradi drugih aktuarskih predpostavk (410 milijonov EUR). |
| --- | --- |

—

Glavna aktuarska izguba je posledica zmanjšanja diskontne stopnje (1 867 milijonov EUR), ki je deloma izravnana z dobički zaradi drugih aktuarskih predpostavk (410 milijonov EUR).

| — | Število članov pokojninskega sistema zaposlenih se je povečalo za 2 919 oseb. |
| --- | --- |

—

Število članov pokojninskega sistema zaposlenih se je povečalo za 2 919 oseb.

| — | Vsa gibanja obveznosti so prikazana v izkazu poslovnega izida. |
| --- | --- |

—

Vsa gibanja obveznosti so prikazana v izkazu poslovnega izida.

2.12.2   Pokojnine – drugi

Ta postavka zadeva obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti do članov in nekdanjih članov Komisije, Sodišča (in Sodišča prve stopnje) ter Računskega sodišča, generalnih sekretarjev Sveta, Evropskega varuha človekovih pravic, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Sodišča za uslužbence Evropske unije. V to postavko je vključena tudi obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti nekaterih poslancev Parlamenta.

2.12.3   Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Izračunana je bila tudi ocena obveznosti, ki jo imata Skupnosti zaradi prispevka v skupni sistem zdravstvenega zavarovanja v zvezi s svojim upokojenim osebjem. Ta obveznost je bila ocenjena na 4 248 milijonov EUR. Sredstva pokojninskega načrta so bila odšteta od te bruto obveznosti in so skupaj znašala 255 milijonov EUR (leta 2007: 260 milijonov EUR). Izračuni upoštevajo aktivne in upokojene uradnike iz različnih institucij in agencij EU ter njihove družinske člane, pa tudi aktivne in upokojene člane Komisije, Računskega sodišča, Sodišča Evropskih skupnosti, Sveta, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov ter Evropskega varuha človekovih pravic. V izračunu uporabljeni diskontna stopnja in splošna rast plač sta enaki diskontni stopnji in splošni rasti plač, ki sta bili uporabljeni pri vrednotenju pokojnin osebja (glej zgoraj). Glavna razloga za znatno povečanje te obveznosti sta aktuarske izgube, ki izhajajo iz sprememb aktuarskih predpostavk (npr. diskontne stopnje), ter povečanje povprečnih zdravstvenih stroškov.

| v mio. EUR |
| --- |
| Gibanje obveznosti iz naslova skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja | Znesek |
| Bruto obveznost na dan 31. decembra 2007 | 3 047 |
| Običajni stroški | 133 |
| Stroški obresti | 146 |
| Izplačane dajatve | (92) |
| Aktuarske izgube | 1 014 |
| Bruto obveznost na dan 31. decembra 2008 | 4 248 |
| Zmanjšano za sredstva načrta | (255) |
| Neto obveznost na dan 31. decembra 2008 | 3 993 |

v mio. EUR

Gibanje obveznosti iz naslova skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja

Znesek

Bruto obveznost na dan 31. decembra 2007

3 047

Običajni stroški

133

Stroški obresti

146

Izplačane dajatve

(92)

Aktuarske izgube

1 014

Bruto obveznost na dan 31. decembra 2008

4 248

Zmanjšano za sredstva načrta

(255)

Neto obveznost na dan 31. decembra 2008

Neto obveznost na dan 31. decembra 2008

3 993

3 993

2.13   DOLGOROČNE REZERVACIJE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek na dan 31.12.2007 | Dodatne rezervacije | Razveljavljeni neporabljeni zneski | Porabljeni zneski | Prerazporeditev v kratkoročne rezervacije | Diskontiranje sedanje vrednosti | Znesek na dan 31.12.2008 |
| Pravne zadeve | 297 | 169 | (39) | (6) | 0 | 0 | 421 |
| Razgradnja jedrskih objektov | 744 | 0 | 0 | 0 | (34) | 109 | 819 |
| Finančne rezervacije | 14 | 8 | 0 | 0 | (11) | 1 | 12 |
| Drugo | 24 | 86 | (16) | (2) | (3) | 0 | 89 |
| Skupaj | 1 079 | 263 | (55) | (8) | (48) | 110 | 1 341 |

v mio. EUR

Znesek na dan 31.12.2007

Dodatne rezervacije

Razveljavljeni neporabljeni zneski

Porabljeni zneski

Prerazporeditev v kratkoročne rezervacije

Diskontiranje sedanje vrednosti

Znesek na dan 31.12.2008

Pravne zadeve

297

169

(39)

(6)

0

0

421

Razgradnja jedrskih objektov

744

0

0

0

(34)

109

819

Finančne rezervacije

14

8

0

0

(11)

1

12

Drugo

24

86

(16)

(2)

(3)

0

89

Skupaj

Skupaj

1 079

1 079

263

263

(55)

(55)

(8)

(8)

(48)

(48)

110

110

1 341

1 341

Pravne zadeve

Gre za oceno zneskov, ki jih bo verjetno treba izplačati po letu 2009 v zvezi z več pravnimi zadevami, ki se obravnavajo. Največji del zneska, 403 milijone EUR, se navezuje na sodne zadeve, v katerih na dan 31. decembra 2008 sodba še ni bila izrečena, v zvezi s finančnimi popravki za odhodke Jamstvenega oddelka EKJS in za druge sodne zadeve v zvezi s kmetijskimi odhodki.

Razgradnja jedrskih objektov

Leta 2002 je konzorcij neodvisnih strokovnjakov opravil študijo ocenjenih stroškov programa razgradnje jedrskih objektov Skupnega raziskovalnega središča in ravnanja z odpadki. Njihova ocena znaša 1 145 milijonov EUR (vključno s 76 milijoni EUR, ki pomenijo oceno stroškov za možnost „green field“, tj. popolno uničenje vseh zgradb) in je osnova za rezervacije, ki se vključijo v računovodske izkaze. V skladu z računovodskimi pravili Skupnosti se te rezervacije indeksirajo za inflacijo (po stopnji 2,5 %) in potem diskontirajo na neto sedanjo vrednost (z uporabo krivulje zamenjave eurske brezkuponske obveznice). Na dan 31. decembra 2008 so take rezervacije znašale 1 072 milijonov EUR in so zmanjšane za do zdaj nastale stroške v višini 164 milijonov EUR, kar znaša 908 milijonov EUR, razdeljenih na zneske, ki se bodo po pričakovanjih plačali v letu 2009 (89 milijonov EUR) in pozneje (819 milijonov EUR).

Glede na ocenjeno trajanje tega programa (okrog 30 let) je treba poudariti, da je ta ocena do neke stopnje negotova in da bi bili lahko končni stroški drugačni od trenutno knjiženih zneskov.

Finančne rezervacije

V okviru Jamstvenega sklada za MSP iz leta 1998, Jamstvenega sklada za MSP iz leta 2001 in Jamstvenega sklada za MSP iz leta 2007 je Evropski investicijski sklad (EIS) na podlagi programa za konkurenčnost in inovacije pooblaščen za izdajanje jamstev na svoje ime, vendar v imenu in na odgovornost Komisije. Vendar je finančno tveganje, povezano z uveljavljanimi in neuveljavljanimi jamstvi, omejeno. Finančne rezervacije na datum bilance stanja pri navedenih skladih ustrezajo plačilnim obveznostim do finančnih posrednikov, zmanjšanim za neto zneske iz zahtevkov za plačilo, vloženih do tega datuma. Dolgoročne finančne rezervacije se diskontirajo na neto sedanjo vrednost (z uporabo krivulje brezkuponske zamenjave v eurih).

Druge rezervacije

Glavni znesek teh rezervacij se nanaša na ocene prispevkov Skupnosti za različne države članice iz Veterinarskega sklada za nujne primere za izbruhe nekaterih živalskih bolezni v skupni vrednosti 101 milijon EUR (leta 2007: 42 milijonov EUR), razdeljenih na zneska, ki se bosta poravnala leta 2009 (14 milijonov EUR) in pozneje (87 milijonov EUR).

2.14   DOLGOROČNE FINANČNE OBVEZNOSTI

2.14.1   Najeta posojila

| v mio. EUR |
| --- |
| Naziv | Stanje na dan 31.12.2007 | Novo najemanje posojil | Vračila | Tečajne razlike | Spremembe knjigovodske vrednosti | Stanje na dan 31.12.2008 |
| Makrofinančna pomoč | 792 | 0 | (129) | 0 | 0 | 663 |
| Plačilnobilančna posojila | 0 | 2 000 | 0 | 0 | 4 | 2 004 |
| EURATOM | 482 | 15 | (5) | 1 | 1 | 494 |
| ESPJ v likvidaciji | 424 | 0 | (66) | (73) | (3) | 282 |
| Skupaj | 1 698 | 2 015 | (200) | (72) | 2 | 3 443 |

v mio. EUR

Naziv

Stanje na dan 31.12.2007

Novo najemanje posojil

Vračila

Tečajne razlike

Spremembe knjigovodske vrednosti

Stanje na dan 31.12.2008

Makrofinančna pomoč

792

0

(129)

0

0

663

Plačilnobilančna posojila

0

2 000

0

0

4

2 004

EURATOM

482

15

(5)

1

1

494

ESPJ v likvidaciji

424

0

(66)

(73)

(3)

282

Skupaj

Skupaj

1 698

1 698

2 015

2 015

(200)

(200)

(72)

(72)

2

2

3 443

3 443

Razdelitev najetih posojil na dolgoročna in kratkoročna

| v mio. EUR |
| --- |
| Najeta posojila | Zapadlost < 1 leto | Zapadlost > 1 leto | Skupaj na dan 31.12.2008 |
| Makrofinančna pomoč | 25 | 638 | 663 |
| Plačilnobilančna posojila | 0 | 2 004 | 2 004 |
| EURATOM | 0 | 494 | 494 |
| ESPJ v likvidaciji | 69 | 213 | 282 |
| Skupaj | 94 | 3 349 | 3 443 |

v mio. EUR

Najeta posojila

Zapadlost < 1 leto

Zapadlost > 1 leto

Skupaj na dan 31.12.2008

Makrofinančna pomoč

25

638

663

Plačilnobilančna posojila

0

2 004

2 004

EURATOM

0

494

494

ESPJ v likvidaciji

69

213

282

Skupaj

Skupaj

94

94

3 349

3 349

3 443

3 443

Ta postavka vključuje posojila, ki sta jih najeli Evropski skupnosti in ki zapadejo pozneje kot v enem letu (upoštevajte, da so zneski makrofinančne pomoči za prejšnje leto zmanjšani za zneske Jamstvenega sklada). Najeta posojila vključujejo dolgove, dokazljive s potrdili, ki znašajo 3 131 milijonov EUR (leta 2007: 1 344 milijonov EUR). Spremembe knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi natečenih obresti, ki je v primeru najetih posojil ESPJ v likvidaciji povečana za v zadevnem letu opravljeno amortizacijo morebitnih bistvenih stroškov posla, nastalih pri začetnem pripoznanju, pri čemer se za izračun uporabi metoda efektivnih obresti. Efektivne obrestne mere (izražene kot razpon obrestnih mer) so naslednje:

| Najeta posojila | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 3,022 % - 5,29 % | 3,816 % - 4,822 % |
| Euratom | 3,348 % - 5,6775 % | 4,366 % - 5,6775 % |
| Plačilnobilančna posojila | 3,25 % | — |
| ESPJ v likvidaciji | 4,939 % - 11,875 % (6) | 4,375 % - 11,875 % (6) |

Najeta posojila

31.12.2008

31.12.2007

Makrofinančna pomoč

3,022 % - 5,29 %

3,816 % - 4,822 %

Euratom

3,348 % - 5,6775 %

4,366 % - 5,6775 %

Plačilnobilančna posojila

3,25 %

—

ESPJ v likvidaciji

4,939 % - 11,875 % (6)

6

4,375 % - 11,875 % (6)

6

2.14.2   Obveznosti v posesti za trgovanje

| v mio. EUR |
| --- |
| Zamenjave v ESPJ v likvidaciji | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Dolgoročne | 0 | 7 |
| Kratkoročne | 25 | 4 |
| Skupaj | 25 | 11 |

v mio. EUR

Zamenjave v ESPJ v likvidaciji

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Dolgoročne

0

7

Kratkoročne

25

4

Skupaj

Skupaj

25

25

11

11

Za več podrobnosti glej pojasnili 2.3.4.2 in 2.8.2 zgoraj o sredstvih v posesti za trgovanje.

2.3.4.2

2.8.2

2.15   DRUGE DOLGOROČNE OBVEZNOSTI

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Dolgovi iz finančnih najemov | 1 770 | 1 519 |
| Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih | 403 | 427 |
| Drugo | 53 | 43 |
| Skupaj | 2 226 | 1 989 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Dolgovi iz finančnih najemov

1 770

1 519

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

403

427

Drugo

53

43

Skupaj

Skupaj

2 226

2 226

1 989

1 989

Ta postavka zajema predvsem obveznosti iz najemov, ki zapadejo pozneje kot v enem letu (glej pojasnilo 2.2 zgoraj). Vključeni so tudi zneski v zvezi z nekaterimi zgradbami, ki jih je kupila Komisija in katerih nakupna cena bo plačana v obrokih − to niso najemne pogodbe, saj je lastninska pravica takoj prešla na Komisijo.

2.2

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

2.16   KRATKOROČNE REZERVACIJE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek na dan 31.12.2007 | Dodatne rezervacije | Razveljavljeni neporabljeni zneski | Porabljeni zneski | Prerazporeditve med postavkami | Diskontiranje sedanje vrednosti | Znesek na dan 31.12.2008 |
| Pravne zadeve | 28 | 7 | (3) | (16) | 0 | 0 | 16 |
| Razgradnja jedrskih objektov | 78 | 0 | 0 | (25) | 34 | 2 | 89 |
| Finančne rezervacije | 233 | 1 | 0 | (44) | 11 | 1 | 202 |
| Drugo | 30 | 28 | (10) | (10) | 3 | 0 | 41 |
| Skupaj | 369 | 36 | (13) | (95) | 48 | 3 | 348 |

v mio. EUR

Znesek na dan 31.12.2007

Dodatne rezervacije

Razveljavljeni neporabljeni zneski

Porabljeni zneski

Prerazporeditve med postavkami

Diskontiranje sedanje vrednosti

Znesek na dan 31.12.2008

Pravne zadeve

28

7

(3)

(16)

0

0

16

Razgradnja jedrskih objektov

78

0

0

(25)

34

2

89

Finančne rezervacije

233

1

0

(44)

11

1

202

Drugo

30

28

(10)

(10)

3

0

41

Skupaj

Skupaj

369

369

36

36

(13)

(13)

(95)

(95)

48

48

3

3

348

348

Ta postavka zajema del rezervacij, ki zapade v plačilo prej kot v enem letu.

2.17   KRATKOROČNE FINANČNE OBVEZNOSTI

Ta postavka vključuje najeta posojila v višini 94 milijonov EUR, ki zapadejo v 12 mesecih po datumu bilance stanja (pojasnilo 2.14.1), in 25 milijonov EUR v zvezi z obveznostmi v posesti za trgovanje (pojasnilo 2.14.2).

94 milijonov

2.14.1

25 milijonov

2.14.2

2.18   OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Dolgoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo | 64 | 65 |
| Kratkoročne obveznosti iz poslovanja | 12 026 | 13 939 |
| Razne obveznosti iz poslovanja | 115 | 189 |
| Kratkoročno vnaprej vračunani stroški in odloženi prihodki | 77 472 | 81 187 |
| Skupaj | 89 677 | 95 380 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Dolgoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo

64

65

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

12 026

13 939

Razne obveznosti iz poslovanja

115

189

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški in odloženi prihodki

77 472

81 187

Skupaj

Skupaj

89 677

89 677

95 380

95 380

2.18.1   Dolgoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Obveznosti iz finančnih najemov | 52 | 32 |
| Drugo | 12 | 33 |
| Skupaj | 64 | 65 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Obveznosti iz finančnih najemov

52

32

Drugo

12

33

Skupaj

Skupaj

64

64

65

65

2.18.2   Dolgoročne obveznosti iz poslovanja

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Države članice | 11 386 | 12 328 |
| Dobavitelji in drugo | 1 175 | 2 244 |
| Zneski, katerih upravičenost je treba preveriti | (535) | (633) |
| Skupaj | 12 026 | 13 939 |

v mio. EUR

Vrsta

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Države članice

11 386

12 328

Dobavitelji in drugo

1 175

2 244

Zneski, katerih upravičenost je treba preveriti

(535)

(633)

Skupaj

Skupaj

12 026

12 026

13 939

13 939

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih Skupnosti prejmeta v okviru dejavnosti subvencioniranja. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Če je nasprotna stranka država članica, se razvrstijo kot takšne. Enak postopek velja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so se upoštevali pri razmejitvenih postopkih ob koncu leta (glej pojasnilo 2.18.3 spodaj). Na podlagi teh razmejitvenih vpisov so bili ocenjeni upravičeni zneski tako izkazani kot kratkoročno vnaprej vračunani stroški, medtem ko so neupravičeni deli še odprti na računih za „zneske, katerih upravičenost je treba preveriti“. Da ne bi precenili sredstev in obveznosti, je bilo odločeno, da se neto znesek, ki ga je treba plačati, prikaže med kratkoročnimi obveznostmi.

2.18.3

Države članice

Osnovni zneski v tej postavki se nanašajo na 4 660 milijonov EUR za neplačane zahtevke za povračilo stroškov za ukrepe strukturnih skladov (leta 2007: 6 287 milijonov EUR). Vključenih je tudi 6 627 milijonov EUR, ki jih je treba vrniti državam članicam na podlagi spremembe proračuna ob koncu leta 2008 (leta 2007: 5 889 milijonov EUR) − ta znesek je bil državam članicam plačan februarja 2009.

Dobavitelji in drugo

V to postavko so vključeni zneski, dolgovani na podlagi dejavnosti subvencioniranja in javnega naročanja, pa tudi obveznosti iz poslovanja do javnih organov in subjektov, ki niso vključeni v konsolidacijo (npr. ERS).

Zneski, katerih upravičenost je treba preveriti

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| GD EMPL | 249 | 194 |
| GD REGIO | 161 | 229 |
| GD MARE | 36 | 21 |
| GD AGRI | 7 | 109 |
| GD ENV | 7 | 20 |
| Drugi | 75 | 60 |
| Skupaj | 535 | 633 |

v mio. EUR

Vrsta

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

GD EMPL

249

194

GD REGIO

161

229

GD MARE

36

21

GD AGRI

7

109

GD ENV

7

20

Drugi

75

60

Skupaj

Skupaj

535

535

633

633

2.18.3   Kratkoročno vnaprej vračunani stroški in odloženi prihodki

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Kratkoročno vnaprej vračunani stroški | 77 260 | 80 937 |
| Odloženi prihodki | 50 | 47 |
| Drugo | 162 | 203 |
| Skupaj | 77 472 | 81 187 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški

77 260

80 937

Odloženi prihodki

50

47

Drugo

162

203

Skupaj

Skupaj

77 472

77 472

81 187

81 187

Razdelitev kratkoročno vnaprej vračunanih stroškov je naslednja:

KRATKOROČNO VNAPREJ VRAČUNANI STROŠKI

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Kratkoročno vnaprej vračunani stroški EKJS: |
| Odhodki 16.10.2008 − 31.12.2008 | 30 415 | 28 642 |
| Neposredna pomoč | 12 682 | 13 786 |
| Prestrukturiranje sektorja sladkorja | 3 787 | 3 108 |
| Drugo | (13) | (101) |
| Skupaj EKJS | 46 871 | 45 435 |
| Kratkoročno vnaprej vračunani stroški strukturnih ukrepov: |
| EKSRP | 7 004 | 6 723 |
| ESRR in inovativni ukrepi | 10 687 | 15 244 |
| Kohezijski sklad | 2 810 | 1 593 |
| ISPA | 4 | 0 |
| ESS | 4 596 | 7 744 |
| Strukturni skladi skupaj | 25 101 | 31 304 |
| Drugi kratkoročno vnaprej vračunani stroški: |
| Raziskave in razvoj | 1 978 | 1 315 |
| Drugo | 3 310 | 2 883 |
| Drugo skupaj | 5 288 | 4 198 |
| Kratkoročno vnaprej vračunani stroški skupaj | 77 260 | 80 937 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški EKJS:

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški EKJS:

Odhodki 16.10.2008 − 31.12.2008

30 415

28 642

Neposredna pomoč

12 682

13 786

Prestrukturiranje sektorja sladkorja

3 787

3 108

Drugo

(13)

(101)

Skupaj EKJS

Skupaj EKJS

46 871

46 871

45 435

45 435

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški strukturnih ukrepov:

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški strukturnih ukrepov:

EKSRP

7 004

6 723

ESRR in inovativni ukrepi

10 687

15 244

Kohezijski sklad

2 810

1 593

ISPA

4

0

ESS

4 596

7 744

Strukturni skladi skupaj

Strukturni skladi skupaj

25 101

25 101

31 304

31 304

Drugi kratkoročno vnaprej vračunani stroški:

Drugi kratkoročno vnaprej vračunani stroški:

Raziskave in razvoj

1 978

1 315

Drugo

3 310

2 883

Drugo skupaj

Drugo skupaj

5 288

5 288

4 198

4 198

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški skupaj

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški skupaj

77 260

77 260

80 937

80 937

ČISTA SREDSTVA

2.19   REZERVE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 |
| Rezerva za pošteno vrednost | 41 | 7 |
| Druge rezerve: |
| Jamstveni sklad | 1 276 | 1 118 |
| Revalorizacijska rezerva | 57 | 57 |
| Najemanje in dajanje posojil | 1 528 | 1 525 |
| Drugo | 213 | 99 |
| Skupaj | 3 074 | 2 799 |
| Skupaj | 3 115 | 2 806 |

v mio. EUR

Stanje na dan 31.12.2008

Stanje na dan 31.12.2007

Rezerva za pošteno vrednost

41

41

7

7

Druge rezerve:

Jamstveni sklad

1 276

1 118

Revalorizacijska rezerva

57

57

Najemanje in dajanje posojil

1 528

1 525

Drugo

213

99

Skupaj

Skupaj

3 074

3 074

2 799

2 799

Skupaj

Skupaj

3 115

3 115

2 806

2 806

2.19.1   Rezerva za pošteno vrednost

V skladu z računovodskimi pravili se popravek za pošteno vrednost za prodajo razpoložljivih sredstev obračuna skozi rezervo za pošteno vrednost.

2.19.2   Druge rezerve

Jamstveni sklad

Glede delovanja Jamstvenega sklada glej tudi pojasnilo 2.3.3. Ta rezerva ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neporavnanih zneskov, za katere jamči Sklad, in jo je treba knjižiti kot sredstva.

2.3.3

Revalorizacijska rezerva

Revalorizacijska rezerva obsega revalorizacije opredmetenih osnovnih sredstev. Saldo ob koncu leta v višini 57 milijonov EUR izhaja iz revalorizacije zemljišča in zgradb Komisije, ki je bila narejena že pred prehodom na nova računovodska pravila.

Rezerva za najemanje in dajanje posojil

Ti zneski obsegajo rezerve v zvezi s posojili, ki jih najemata in dajeta Skupnosti. Najvišji znesek se nanaša predvsem na rezerve ESPJ v likvidaciji, od katerih je največja rezerva za sredstva Raziskovalnega sklada za premog in jeklo. Ta rezerva je bila vzpostavljena v okviru likvidacije ESPJ in je na dan 31. decembra 2008 skupaj znašala 1 526 milijonov EUR.

2.20   ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek |
| Zneski za vpoklic od držav članic na dan 31. decembra 2007 | 61 426 |
| Vračilo proračunskega presežka iz leta 2007 državam članicam | 1 529 |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | 158 |
| Drugo gibanje rezerv | 108 |
| ESPJ v likvidaciji: dodelitev rezultata iz leta 2007 | 4 |
| Poslovni izid (presežek) za zadevno leto | (12 686) |
| Skupni zneski za vpoklic od držav članic, na dan 31. decembra 2008 | 50 539 |
| Razdeljeni na: |
| prejemke zaposlenih | 37 556 |
| druge zneske | 12 983 |

v mio. EUR

Znesek

Zneski za vpoklic od držav članic na dan 31. decembra 2007

61 426

61 426

Vračilo proračunskega presežka iz leta 2007 državam članicam

1 529

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

158

Drugo gibanje rezerv

108

ESPJ v likvidaciji: dodelitev rezultata iz leta 2007

4

Poslovni izid (presežek) za zadevno leto

(12 686)

Skupni zneski za vpoklic od držav članic, na dan 31. decembra 2008

Skupni zneski za vpoklic od držav članic, na dan 31. decembra 2008

50 539

50 539

Razdeljeni na:

Razdeljeni na:

prejemke zaposlenih

37 556

druge zneske

12 983

Ta znesek pomeni del stroškov, ki sta jih imeli Skupnosti do 31. decembra 2008 in jih bo treba financirati iz prihodnjih proračunov. Veliko odhodkov je po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov pripoznanih v letu N, čeprav so morda dejansko plačani v letu N+1 iz proračuna za leto N+1. Zaradi vključitve teh obveznosti v zaključni račun ter dejstva, da se ustrezni zneski financirajo iz prihodnjih proračunov, obveznosti ob koncu leta močno presegajo sredstva. Najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, se nanašajo na dejavnosti EKJS. Znesek plačil, dolgovanih državam članicam za obdobje od 16. oktobra do 31. decembra 2008, je znašal 30,4 milijarde EUR. Države članice večino vpoklicanih zneskov dejansko plačajo prej kot v 12 mesecih po koncu zadevnega proračunskega leta v okviru proračuna za prihodnje leto.

Drugi zneski za vpoklic od držav članic so se glede na lansko leto znatno zmanjšali, in sicer znašajo 13 milijard EUR v primerjavi s 27,9 milijarde EUR leta 2007. Glavni razlogi za to zmanjšanje so zmanjšanje obveznosti iz poslovanja za 5,7 milijarde EUR (glej pojasnilo 2.18 zgoraj), povečanje predfinanciranja za 4,7 milijarde EUR (pojasnili 2.5 in 2.9) ter povečanje denarnih sredstev za 5 milijard EUR (pojasnilo 2.11).

2.18

2.5

2.9

2.11

V glavnem se daljše obdobje plačujejo le prejemki zaposlenih, ki sta jih Skupnosti dolžni plačati za svoje osebje, ob čemer je treba pojasniti, da za financiranje pokojnin iz letnih proračunov jamčijo države članice. V spodnji razpredelnici je prikazana ocena razdelitev prihodnjih prejemkov zaposlenih, ki je informativne narave:

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek |
| Kratkoročno: zneski, ki jih bo treba plačati leta 2009 | 1 160 |
| Dolgoročno: zneski, ki jih bo treba plačati po letu 2009 | 36 396 |
| Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih na dan 31.12.2008 skupaj | 37 556 |

v mio. EUR

Znesek

Kratkoročno: zneski, ki jih bo treba plačati leta 2009

1 160

Dolgoročno: zneski, ki jih bo treba plačati po letu 2009

36 396

Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih na dan 31.12.2008 skupaj

Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih na dan 31.12.2008 skupaj

37 556

37 556

Treba je tudi poudariti, da zgoraj navedeno ne vpliva na realizacijo proračuna – proračunski prihodki morajo biti vedno enaki ali večji kot proračunski odhodki in vsak presežek prihodkov se vrne državam članicam.

3.   POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA

3.1   PRIHODKI IZ LASTNIH SREDSTEV IN PRISPEVKOV

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2008 | 2007 |
| Prihodki iz lastnih sredstev: | 3.1.1 | | |
| Sredstva iz BND | | 74 479 | 73 922 |
| Sredstva iz DDV | | 19 008 | 19 442 |
| Tradicionalna lastna sredstva: |
| Kmetijske dajatve | | 1 184 | 1 429 |
| Carine | | 15 196 | 15 288 |
| Prelevmani na sladkor | | 702 | (36) |
| Tradicionalna lastna sredstva skupaj | | 17 082 | 16 681 |
| Proračunski popravki | 3.1.2 | 1 930 | 1 892 |
| Prispevki tretjih držav (vključno z državami Efte) | | 214 | 147 |
| Skupaj | | 112 713 | 112 084 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2008

2007

Prihodki iz lastnih sredstev:

3.1.1

3.1.1

Sredstva iz BND

74 479

73 922

Sredstva iz DDV

19 008

19 442

Tradicionalna lastna sredstva:

Kmetijske dajatve

1 184

1 184

1 429

1 429

Carine

15 196

15 196

15 288

15 288

Prelevmani na sladkor

702

702

(36)

(36)

Tradicionalna lastna sredstva skupaj

Tradicionalna lastna sredstva skupaj

17 082

17 082

16 681

16 681

Proračunski popravki

3.1.2

3.1.2

1 930

1 892

Prispevki tretjih držav (vključno z državami Efte)

214

147

Skupaj

Skupaj

112 713

112 713

112 084

112 084

Prihodki iz lastnih sredstev so poglavitni element prihodkov Evropskih skupnosti iz poslovanja. Večina odhodkov se tako financira iz lastnih sredstev, saj drugi prihodki pomenijo le manjši del skupnega financiranja.

3.1.1   Prihodki iz lastnih sredstev

Lastna sredstva se delijo v tri kategorije: tradicionalna lastna sredstva, sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND. Tradicionalna lastna sredstva obsegajo kmetijske dajatve, prelevmane na sladkor in carine. Del sistema virov lastnih sredstev je tudi mehanizem popravkov za proračunska neravnovesja (rabat za Združeno kraljestvo). Države članice za kritje stroškov zbiranja zadržijo 25 % tradicionalnih lastnih sredstev. Od zgoraj navedenih zneskov je bil odbitek že odštet.

Lastna sredstva iz naslova DDV izhajajo iz uporabe enotne stopnje, ki velja za vse države članice, na usklajeni osnovi za DDV, ki je omejena na 50 % BND za vse države članice. Sredstva iz naslova BND so spremenljiva sredstva, namenjena zagotavljanju potrebnih prihodkov v vsakem danem letu za kritje odhodkov, ki presegajo zbrani znesek iz tradicionalnih lastnih sredstev, sredstev iz naslova DDV in raznih prihodkov. Prihodki izhajajo iz uporabe enotne stopnje na skupnem BND vseh držav članic.

Raven lastnih sredstev za leto 2008 je precej podobna ravni za leto 2007. Povečanje za 524 milijonov EUR je večinoma povezano s povečanjem prelevmanov na sladkor zaradi spremembe v zakonodaji v zvezi s sektorjem sladkorja, ki zadeva skupno organizacijo trga.

3.1.2   Proračunski popravki

Proračunski popravki zajemajo proračunski presežek iz leta 2007 (1 529 milijonov EUR), ki se posredno povrne državam članicam tako, da se jim zmanjšajo zneski lastnih sredstev, ki jih morajo prenesti na Skupnosti naslednje leto – torej je to prihodek za leto 2008. V skladu s Sklepom Sveta 2000/597/ES, Euratomo sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti je Združenemu kraljestvu odobren popravek za proračunska neravnovesja. Ker ta znesek financirajo druge države članice, ne bi smelo biti na proračunsko realizacijo ali poslovni izid nobenega neto učinka. Znesek v višini 400 milijonov EUR pa je bil vknjižen v to postavko zaradi razlik med tečaji eura, uporabljenimi za namene proračuna (glej člen 10(3) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000, in tečaji, ki so veljali, ko so države članice, ki niso del EMU, dejansko izvedle svoja plačila.

3.2   DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2008 | 2007 |
| Globe | 3.2.1 | 3 171 | 3 339 |
| Kmetijski prelevmani | 3.2.2 | 2 299 | 2 634 |
| Izterjava stroškov: | 3.2.3 | | |
| Neposredno centralizirano upravljanje | | 61 | 93 |
| Posredno centralizirano upravljanje | | 4 | 10 |
| Decentralizirano upravljanje | | 90 | 133 |
| Deljeno upravljanje | | 1 349 | 577 |
| Skupno upravljanje | | 0 | 1 |
| Skupaj | | 1 504 | 814 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja: | 3.2.4 | | |
| Osebje | | 974 | 908 |
| Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi | | 25 | 26 |
| Drugi prihodki iz upravnega poslovanja | | 149 | 181 |
| Skupaj | | 1 148 | 1 115 |
| Razni prihodki iz poslovanja: | 3.2.5 | | |
| Popravki/rezervacije | | 71 | 23 |
| Pozitivne tečajne razlike | | 269 | 276 |
| Drugo | | 1 269 | 879 |
| Skupaj | | 1 609 | 1 178 |
| Skupaj | | 9 731 | 9 080 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2008

2007

Globe

3.2.1

3.2.1

3 171

3 339

Kmetijski prelevmani

3.2.2

3.2.2

2 299

2 634

Izterjava stroškov:

3.2.3

3.2.3

Neposredno centralizirano upravljanje

61

93

Posredno centralizirano upravljanje

4

10

Decentralizirano upravljanje

90

133

Deljeno upravljanje

1 349

577

Skupno upravljanje

0

1

Skupaj

Skupaj

1 504

1 504

814

814

Prihodki iz upravnega poslovanja:

3.2.4

3.2.4

Osebje

974

908

Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi

25

26

Drugi prihodki iz upravnega poslovanja

149

181

Skupaj

Skupaj

1 148

1 148

1 115

1 115

Razni prihodki iz poslovanja:

3.2.5

3.2.5

Popravki/rezervacije

71

23

Pozitivne tečajne razlike

269

276

Drugo

1 269

879

Skupaj

Skupaj

1 609

1 609

1 178

1 178

Skupaj

Skupaj

9 731

9 731

9 080

9 080

3.2.1   Globe

Ti prihodki se nanašajo na globe, ki jih je Komisija naložila za kršitve pravil konkurence. Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko je sprejeta odločitev Komisije o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku. V zgoraj navedeno niso vključene globe za protikonkurenčna ravnanja, ki jih je prijavila Evropska komisija, in sicer globa v znesku 1,06 milijarde EUR, naložena proizvajalcu računalniških čipov maja 2009, in globi v skupnem znesku 1,106 milijarde EUR, naloženi dvema proizvajalcema energije julija 2009.

3.2.2   Kmetijski prelevmani

Ti zneski se nanašajo na prelevmane na mleko v višini 338 milijonov EUR (leta 2007: 232 milijonov EUR) in prelevmane na sladkor v višini 1 961 milijonov EUR (leta 2007: 2 402 milijone EUR). Prelevmani na mleko pomenijo instrument na področju upravljanja trga, namenjen kaznovanju proizvajalcev mleka, ki prekoračijo svoje referenčne količine. Ker niso povezani s predhodnimi plačili Komisije, se v praksi štejejo kot prihodki za posebne namene. Prelevmani na sladkor se nanašajo na sklad za prestrukturiranje sektorja sladkorja, pri čemer se je z reformo sektorja sladkorja znižala notranja cena sladkorja, da bi se zmanjšala vrzel med ceno EU in mednarodno ceno. Sklad za prestrukturiranje je bil vzpostavljen za spodbujanje manj konkurenčnih proizvajalcev sladkorja, da zapustijo trg, financira pa se iz lastnih sredstev, to je prihodkov, ki izhajajo iz začasnega davka, zaračunanega proizvajalcem sladkorja, ki se obravnavajo kot namenski prejemki. Sistem naj bi trajal štiri leta.

3.2.3   Izterjava stroškov

Ta postavka pomeni naloge za izterjavo, ki jih izda Komisija, in odbitek od poznejših plačil, ki se vknjižijo v njen računovodski sistem, za izterjavo odhodkov, predhodno plačanih iz splošnega proračuna, in sicer na podlagi kontrol, zaključenih revizij ali analiz upravičenosti, skupaj z nalogi za izterjavo, ki jih izdajo države članice upravičencem do odhodkov EKJS. Vključuje tudi spremembo ocen kratkoročno nezaračunanih prihodkov od konca prejšnjega leta do tekočega leta. V tej postavki pa niso prikazane vse izterjave glede odhodkov ES, zlasti za bistvena področja porabe strukturnih ukrepov, pri katerih so vzpostavljeni posebni mehanizmi za zagotavljanje vračanja neupravičenih denarnih sredstev, s tem da večina teh mehanizmov ne vključuje izdajanja nalogov za izterjavo. Tudi izterjava zneskov predfinanciranja se v skladu z računovodskimi pravili ES ne šteje med prihodke. Za več informacij o izterjavi neupravičenih plačil glej pojasnilo 6.

6

Izterjava stroškov: deljeno upravljanje

V to podpostavko je vključenih skupaj 1 349 milijonov EUR, od tega 1 000 milijonov EUR v zvezi z Evropskim kmetijskim jamstvenim skladom (EKJS) in 349 milijonov EUR za strukturne ukrepe.

(a)   Kmetijstvo, Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

V okviru kmetijstva znašajo zneski, knjiženi kot letni prihodki pod to postavko, 1 000 milijonov EUR, in sicer:

| — | popravki zaradi skladnosti, ki so bili potrjeni med letom, v višini 859 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

popravki zaradi skladnosti, ki so bili potrjeni med letom, v višini 859 milijonov EUR,

| — | goljufije in nepravilnosti v višini 141 milijonov EUR: povračila, ki so jih prijavile države članice in izterjale med letom, in sicer v višini 360 milijonov EUR, od česar se odšteje zmanjšanje neporavnanih zneskov, ki so jih v zvezi z goljufijami in nepravilnostmi prijavile države članice in naj bi se izterjali ob koncu leta, v višini 219 milijonov EUR (684 milijonov EUR ob koncu leta 2008 v primerjavi z 902 milijonoma EUR ob koncu leta 2007) − glej tudi pojasnilo 2.10.2.2. |
| --- | --- |

—

goljufije in nepravilnosti v višini 141 milijonov EUR: povračila, ki so jih prijavile države članice in izterjale med letom, in sicer v višini 360 milijonov EUR, od česar se odšteje zmanjšanje neporavnanih zneskov, ki so jih v zvezi z goljufijami in nepravilnostmi prijavile države članice in naj bi se izterjali ob koncu leta, v višini 219 milijonov EUR (684 milijonov EUR ob koncu leta 2008 v primerjavi z 902 milijonoma EUR ob koncu leta 2007) − glej tudi pojasnilo 2.10.2.2.

2.10.2.2

Na dan 31. decembra 2008 je znesek odhodkov EKJS, ki se lahko v prihodnje še popravi na podlagi revizij, ki še niso bile zaključene, skupaj znašal 1,7 milijarde EUR. Ta znesek se razkrije kot pogojna obveznost med zunajbilančnimi postavkami (glej pojasnilo 5.3).

5.3

(b)   Strukturni ukrepi

Izterjava odhodkov v okviru strukturnih ukrepov, vključenih v to postavko, je znašala 349 milijonov EUR. Enakovredni zneski za leto 2007 so znašali 77 milijonov EUR.

Ta podpostavka vključuje naloge za izterjavo, ki jih je Komisija izdala za izterjavo neupravičenih odhodkov iz prejšnjih let, in sicer v višini 267 milijonov EUR, in spremembo (povečanje) kratkoročno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta v višini 82 milijonov EUR. Nalogi za izterjavo se izdajo samo v naslednjih primerih:

| — | uradne odločitve Komisije o finančnih popravkih na podlagi odkritja nepravilnih odhodkov pri zneskih iz zahtevkov držav članic, |
| --- | --- |

—

uradne odločitve Komisije o finančnih popravkih na podlagi odkritja nepravilnih odhodkov pri zneskih iz zahtevkov držav članic,

| — | popravki ob zaključku programa, na podlagi katerih se zmanjša prispevek EU, kadar država članica ne prijavi dovolj upravičenih odhodkov, da bi utemeljila celoten znesek predfinanciranja, vmesna plačila pa so bila že opravljena; taki posli se lahko opravijo brez uradne odločitve Komisije, če se država članica z njimi strinja, |
| --- | --- |

—

popravki ob zaključku programa, na podlagi katerih se zmanjša prispevek EU, kadar država članica ne prijavi dovolj upravičenih odhodkov, da bi utemeljila celoten znesek predfinanciranja, vmesna plačila pa so bila že opravljena; taki posli se lahko opravijo brez uradne odločitve Komisije, če se država članica z njimi strinja,

| — | vračilo izterjanih zneskov po zaključku programa na podlagi zaključenega sodnega postopka, ki je ob zaključku programa še potekal. |
| --- | --- |

—

vračilo izterjanih zneskov po zaključku programa na podlagi zaključenega sodnega postopka, ki je ob zaključku programa še potekal.

Nalogi za izterjavo, izdani leta 2008 za izterjavo stroškov v skupnem znesku 267 milijonov EUR, se lahko razdelijo, kot sledi: 200 milijonov EUR za finančne popravke, potrjene v letu 2008, 34 milijonov EUR za finančne popravke, potrjene pred letom 2008, 31 milijonov EUR za izterjavo nepravilno plačanih zneskov zaradi napake ali nepravilnosti in 2 milijona EUR za druge naloge za izterjavo. Drugi nalogi za izterjavo, izdani v okviru strukturnih ukrepov, se nanašajo na izterjavo zneskov predfinanciranja. Ti zneski niso prikazani kot prihodki, temveč so knjiženi v dobro postavke za predfinanciranje v bilanci stanja.

Znesek v višini 2,6 milijarde EUR, ki se nanaša na potencialne finančne popravke, o katerih se trenutno odloča, se razkrije kot pogojno sredstvo (glej pojasnilo 5.3).

5.3

Izterjava stroškov: druge vrste upravljanja

Ta podpostavka znaša 155 milijonov EUR in vključuje naloge za izterjavo, ki jih je Komisija izdala za izterjavo neupravičenih plačil iz prejšnjih let v višini 48 milijonov EUR, druge naloge za izterjavo v višini 135 milijonov EUR, spremembo kratkoročno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta –22 milijonov EUR) in konsolidacijske izločitve (–6 milijonov EUR). Druge izterjave v okviru drugih vrst upravljanja se nanašajo na izterjavo zneskov predfinanciranja in znašajo 24 milijonov EUR. Ti zneski niso prikazani kot prihodki, temveč so knjiženi v dobro postavke za predfinanciranje v bilanci stanja.

3.2.4   Prihodki iz upravnega poslovanja

Ti prihodki izhajajo v glavnem iz odbitkov od plač osebja in vključujejo predvsem dva zneska – pokojninske prispevke in davke od dohodka.

3.2.5   Razni prihodki iz poslovanja

Znesek v višini 321 milijonov EUR (leta 2007: 296 milijonov EUR) se nanaša na zneske, prejete od držav pristopnic. Eden glavnih razlogov za povečanje raznih prihodkov iz poslovanja v primerjavi z lanskim letom je ta, da to leto vključuje prihodek v višini 109 milijonov EUR, ki se nanaša na zmanjšanje vrednosti terjatev iz naslova EKJS (leta 2007: 11 milijonov EUR). Poleg tega je bilo v tem letu v bilanco stanja prvič vključenih 241 milijonov EUR (leta 2007: 33 milijonov EUR) za zneske predfinanciranja s protiknjižbo v tej postavki – največji znesek, in sicer 231 milijonov EUR, se nanaša na denarna sredstva, izplačana v okviru schengenskega vira.

V to postavko so vključene tudi pozitivne tečajne razlike, razen pri finančnih dejavnostih, ki so obravnavane v pojasnilu 3.5 spodaj. Te pozitivne tečajne razlike izhajajo iz vsakodnevnih dejavnosti in z njimi povezanih poslov, opravljenih v drugih valutah kot v eurih, ter iz revalorizacije ob koncu leta, ki je potrebna za pripravo zaključnega računa. Pozitivne tečajne razlike vključujejo iztržene in neiztržene dobičke.

3.5

3.3   UPRAVNI ODHODKI

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Odhodki za osebje | 4 563 | 4 289 |
| Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi | 330 | 343 |
| Drugi upravni odhodki | 2 827 | 2 488 |
| Skupaj | 7 720 | 7 120 |

v mio. EUR

2008

2007

Odhodki za osebje

4 563

4 289

Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi

330

343

Drugi upravni odhodki

2 827

2 488

Skupaj

Skupaj

7 720

7 720

7 120

7 120

To so upravni odhodki, ki so nastali v okviru dejavnosti Skupnosti ter zajemajo stroške osebja in stroške, povezane z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi (kot so amortizacija, stroški vzdrževanja itd.).

3.4   ODHODKI IZ POSLOVANJA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2008 | 2007 |
| Poglavitni odhodki iz poslovanja: | 3.4.1 | | |
| Neposredno centralizirano upravljanje | | 7 998 | 9 504 |
| Posredno centralizirano upravljanje | | 3 077 | 1 185 |
| Decentralizirano upravljanje | | 1 278 | 1 978 |
| Deljeno upravljanje | | 81 839 | 89 778 |
| Skupno upravljanje | | 1 188 | 949 |
| Skupaj | | 95 380 | 103 394 |
| Drugi odhodki iz poslovanja: | 3.4.2 | | |
| Popravki/rezervacije | | 278 | 260 |
| Negativne tečajne razlike | | 773 | 399 |
| Drugo | | 783 | 629 |
| Skupaj | | 1 834 | 1 288 |
| Skupaj | | 97 214 | 104 682 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2008

2007

Poglavitni odhodki iz poslovanja:

Poglavitni odhodki iz poslovanja:

3.4.1

3.4.1

Neposredno centralizirano upravljanje

7 998

9 504

Posredno centralizirano upravljanje

3 077

1 185

Decentralizirano upravljanje

1 278

1 978

Deljeno upravljanje

81 839

89 778

Skupno upravljanje

1 188

949

Skupaj

Skupaj

95 380

95 380

103 394

103 394

Drugi odhodki iz poslovanja:

Drugi odhodki iz poslovanja:

3.4.2

3.4.2

Popravki/rezervacije

278

260

Negativne tečajne razlike

773

399

Drugo

783

629

Skupaj

Skupaj

1 834

1 834

1 288

1 288

Skupaj

Skupaj

97 214

97 214

104 682

104 682

3.4.1   Poglavitni odhodki iz poslovanja

Odhodki Evropskih skupnosti iz poslovanja zajemajo vse različne razdelke finančnega okvira in imajo različne oblike, odvisno od tega, kako se denar izplača in upravlja. Večina odhodkov, in sicer 86 %, je zajetih v postavki „deljeno upravljanje“, ki vključuje prenos nalog na države članice in zajema področja, kot je poraba EKJS, ter ukrepe, financirane v okviru različnih strukturnih ukrepov (Sklada za regionalni razvoj, Socialnega sklada, Kmetijskega sklada za razvoj podeželja, Kohezijskega sklada in Sklada za ribištvo).

Večji del zmanjšanja odhodkov iz poslovanja v letu 2008 je posledica ukrepov, financiranih v okviru različnih strukturnih ukrepov na podlagi deljenega upravljanja. Navedeni ukrepi so načrtovani in se začnejo izvajati na podlagi 5-letnih ali 6-letnih obdobij. Na dan 31. decembra 2008 tečeta dve programski obdobji, v okviru katerih se ukrepi izvajajo vzporedno, in sicer so to programi za obdobje 2000-2006 in programi za obdobje 2007−2013. Zmanjšanje v višini 7,9 milijarde EUR za strukturne ukrepe se lahko pripiše dejstvu, da so bili od leta 2006 nekateri financirani projekti v postopku razpuščanja (programi, povezani z obdobjem 2000−2006), drugi (programi, povezani z obdobjem 2007−2013) pa so napredovali v manjši meri, kot je bilo predvideno leta 2007. Drugi obrok predfinanciranja za te nove projekte je bil plačan leta 2008, kakor je razloženo v pojasnilu 2.5, vendar je prišlo do zamude v izvajanju programov v državah članicah, deloma zaradi zahteve po tem, da Komisija odobri sisteme upravljanja in kontrol držav članic.

2.5

Povečanje odhodkov posrednega centraliziranega upravljanja v višini 1,9 milijarde EUR je delno izravnano z zmanjšanjem odhodkov neposrednega centraliziranega upravljanja za 1,3 milijarde EUR. Dejansko je bila to leto izvedena prerazvrstitev projektov, ki večinoma pripadajo izvajalskim agencijam, iz odhodkov neposrednega centraliziranega upravljanja v odhodke posrednega centraliziranega upravljanja.

3.4.2   Drugi odhodki iz poslovanja

Negativne tečajne razlike, razen pri finančnih dejavnostih, ki so obravnavane v pojasnilu 3.6 spodaj, nastanejo pri vsakodnevnih dejavnostih in z njimi povezanih poslih, opravljenih v drugih valutah kot v eurih, ter pri revalorizaciji ob koncu leta, ki je potrebna za pripravo zaključnega računa, ter so realizirane in nerealizirane.

3.6

Z vidika neto pozicije so bile neto izgube iz tečajnih razlik to leto precejšnje. Največji vpliv v zvezi s tem je imela Komisija. Znesek neto nerealiziranih izgub iz tečajnih razlik v tem letu je posledica revalorizacije neporavnanih obveznosti v tujih valutah ob koncu leta. Večji del izgube (242 milijonov EUR od skupaj 305 milijonov EUR) je povezan z GBP in SEK. Vrednost teh dveh valut v razmerju do EUR se je v zadnjih štirih mesecih leta 2008 zmanjšala za več kot 20 %. Komisija ima ob koncu leta znatna sredstva v tujih valutah, vključno z GBP in SEK, na računih lastnih sredstev za kritje svojih potreb po denarnih sredstvih, ki izhajajo iz izvrševanja proračuna.

Komisija je imela tudi pomembne neto realizirane izgube iz tečajnih razlik, od katerih jih večina (približno 150 milijonov EUR od skupaj 192 milijonov EUR) izhaja iz računovodskih transakcij, povezanih z zneski lastnih sredstev, ki so jih države, ki niso članice euroobmočja, plačale v drugih nacionalnih valutah kot v EUR. Izgube so posledica razlike med računovodskim menjalnim tečajem, po katerem Komisija obračuna te zneske, ko jih prejme, in tržnimi menjalnimi tečaji, po katerih so zneski preračunani v eure, preden se porabijo za kritje plačil Komisije. Kakor je zgoraj navedeno, je v zadnjih štirih mesecih leta 2008 več evropskih valut, med drugim zlasti GBP, PLN, SEK, znatno in enakomerno izgubljalo vrednost v razmerju do EUR. Posledica tega je, da so bili tržni menjalni tečaji, ki so bili v tem obdobju uporabljeni za preračunavanje lastnih sredstev Komisije v teh valutah, redno nižji od računovodskih tečajev, po katerih so bili obračunani. Preostali del razlike je povezan z drugimi računovodskimi transakcijami, vključno s plačili, ki jih Komisija izvršuje v drugih valutah.

Podpostavka „drugo“ vključuje predvsem popravke predfinanciranja in zneske, odpisane/izgubljene pri realizaciji v zvezi z dolžniki Komisije. Prav tako je v to postavko vključen znesek v višini 144 milijonov EUR v zvezi z izvajanjem programa CARDS na Kosovu, v Srbiji in Črni gori ter znesek v višini 143 milijonov EUR v zvezi z dvema drugima programoma, ki ju upravlja ena od agencij, vključenih v konsolidacijo.

3.5   PRIHODKI IZ FINANČNIH POSLOV

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Prihodki od dividend (iz skladov tveganega kapitala) | 22 | 6 |
| Prihodki od obresti: |
| Na predfinanciranje | 50 | 33 |
| Na zamude pri plačilu | 26 | 81 |
| Na zamenjave (swaps) | 13 | 19 |
| Na za prodajo razpoložljiva sredstva | 102 | 97 |
| Na dana posojila | 105 | 106 |
| Na denarna sredstva in njihove ustreznike | 349 | 263 |
| Drugo | 3 | 12 |
| Skupaj | 648 | 611 |
| Drugi prihodki iz finančnih poslov: |
| Iztrženi dobiček od prodaje finančnih sredstev | 4 | 6 |
| Zmanjšane izgube zaradi oslabitve finančnih sredstev | 0 | 1 |
| Drugo | 11 | 23 |
| Skupaj | 15 | 30 |
| Popravki sedanje vrednosti | 3 | 24 |
| Pozitivne tečajne razlike | 10 | 3 |
| Skupaj | 698 | 674 |

v mio. EUR

2008

2007

Prihodki od dividend (iz skladov tveganega kapitala)

Prihodki od dividend

22

22

6

6

Prihodki od obresti:

Prihodki od obresti:

Na predfinanciranje

50

33

Na zamude pri plačilu

26

81

Na zamenjave (swaps)

13

19

Na za prodajo razpoložljiva sredstva

102

97

Na dana posojila

105

106

Na denarna sredstva in njihove ustreznike

349

263

Drugo

3

12

Skupaj

648

648

611

611

Drugi prihodki iz finančnih poslov:

Drugi prihodki iz finančnih poslov:

Iztrženi dobiček od prodaje finančnih sredstev

4

6

Zmanjšane izgube zaradi oslabitve finančnih sredstev

0

1

Drugo

11

23

Skupaj

15

15

30

30

Popravki sedanje vrednosti

Popravki sedanje vrednosti

3

3

24

24

Pozitivne tečajne razlike

Pozitivne tečajne razlike

10

10

3

3

Skupaj

Skupaj

698

698

674

674

3.6   ODHODKI ZA FINANČNE POSLE

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Odhodki od obresti: |
| Na najeme | 91 | 101 |
| Na zamenjave (swaps) | 10 | 17 |
| Na najeta posojila | 90 | 91 |
| Drugo | 9 | 5 |
| Skupaj | 200 | 214 |
| Drugi odhodki za finančne posle: |
| Popravki finančnih rezervacij | 12 | 11 |
| Finančni stroški proračunskih instrumentov | 50 | 57 |
| Iztržena izguba pri prodaji finančnih sredstev | 8 | 9 |
| Izguba zaradi oslabitve finančnih sredstev | 11 | 15 |
| Drugo | 56 | 35 |
| Skupaj | 137 | 127 |
| Popravki sedanje vrednosti | 118 | 7 |
| Negativne tečajne razlike | 12 | 6 |
| Skupaj | 467 | 354 |

v mio. EUR

2008

2007

Odhodki od obresti:

Odhodki od obresti:

Na najeme

91

101

Na zamenjave (swaps)

10

17

Na najeta posojila

90

91

Drugo

9

5

Skupaj

200

200

214

214

Drugi odhodki za finančne posle:

Drugi odhodki za finančne posle:

Popravki finančnih rezervacij

12

11

Finančni stroški proračunskih instrumentov

50

57

Iztržena izguba pri prodaji finančnih sredstev

8

9

Izguba zaradi oslabitve finančnih sredstev

11

15

Drugo

56

35

Skupaj

137

137

127

127

Popravki sedanje vrednosti

Popravki sedanje vrednosti

118

118

7

7

Negativne tečajne razlike

Negativne tečajne razlike

12

12

6

6

Skupaj

Skupaj

467

467

354

354

Drugi odhodki za finančne posle poleg izgub pri prodaji in zmanjšanja vrednosti finančnih sredstev vključujejo tudi popravke finančnih rezervacij in provizije za upravljanje, ki se plačajo upravitelju.

3.7   DELEŽ ČISTEGA PRESEŽKA/(PRIMAJKLJAJA) PRIDRUŽENIH SUBJEKTOV IN SKUPNIH PODJETIJ

Skupnosti po kapitalski metodi računovodenja v svoj izkaz poslovnega izida vključita svoj delež čistega presežka pridruženega subjekta, EIS, in skupnih podjetij (glej tudi pojasnili 2.3.1 in 2.3.2).

2.3.1

2.3.2

3.8   POROČANJE PO ODSEKIH

Poročilo po odsekih vsebuje razdelitev prihodkov in odhodkov iz poslovanja znotraj Komisije po področjih na podlagi proračunske strukture po dejavnostih. Ta področja so za namene predstavitve računovodskih izkazov razvrščena v tri večje skupine – „dejavnosti znotraj Evropske unije“, „dejavnosti zunaj Evropske unije“ ter „storitve in drugo“.

Največja izmed teh skupin so „dejavnosti znotraj Evropske unije“, saj pokrivajo številna področja znotraj Evropske unije. „Dejavnosti zunaj Evropske unije“ zadevajo politike, ki se izvajajo zunaj Unije, kot sta trgovina in pomoč. „Storitve in drugo“ so notranje in horizontalne dejavnosti, potrebne za delovanje institucij in organov Skupnosti.

Agencije, ki so vključene v konsolidacijo, so priključene različnim področjem. Druge institucije razen Komisije so združene v posebno področje. Za posamezna področja so prikazani bruto zneski pred konsolidacijskimi izločitvami, konsolidacijske izločitve pa so izračunane skupaj v enem stolpcu.

Poudariti je treba, da lastna sredstva in prispevki niso razdeljeni med različne dejavnosti, saj jih obračunavajo, zbirajo in upravljajo osrednje službe Komisije. Tukaj so prikazani, da bi se omogočila primerjava čistega izida s tistim iz izkaza poslovnega izida.

POROČANJE PO ODSEKIH – POVZETEK

| v mio. EUR |
| --- |
| | Dejavnosti znotraj EU | Dejavnosti zunaj EU | Storitve in drugo | ESPJ v likvidaciji | Druge institucije | Konsolidacijske izločitve | Skupaj |
| Prihodki iz poslovanja: |
| Globe | 3 171 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 171 |
| Kmetijski prelevmani | 2 299 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 |
| Izterjava stroškov | 1 384 | 120 | 6 | 0 | 0 | (6) | 1 504 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 69 | 35 | 832 | 0 | 352 | (140) | 1 148 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 1 756 | 266 | 586 | 2 | 2 | (1 003) | 1 609 |
| PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | 8 679 | 421 | 1 424 | 2 | 354 | (1 149) | 9 731 |
| Upravni odhodki: |
| Odhodki za osebje | (1 610) | (714) | (1 018) | 0 | (1 229) | 8 | (4 563) |
| Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi | (58) | (18) | (115) | 0 | (139) | 0 | (330) |
| Drugi upravni odhodki | (645) | (279) | (848) | 0 | (1 239) | 184 | (2 827) |
| | (2 313) | (1 011) | (1 981) | 0 | (2 607) | 192 | (7 720) |
| Odhodki iz poslovanja: |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (4 807) | (3 604) | (226) | 0 | 0 | 639 | (7 998) |
| Posredno centralizirano upravljanje | (3 094) | (195) | (3) | 0 | 0 | 215 | (3 077) |
| Decentralizirano upravljanje | (21) | (1 257) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 278) |
| Deljeno upravljanje | (81 748) | (17) | (74) | 0 | 0 | 0 | (81 839) |
| Skupno upravljanje | (115) | (1 074) | 0 | 0 | 0 | 1 | (1 188) |
| Drugi odhodki iz poslovanja | (879) | (182) | (820) | (54) | (1) | 102 | (1 834) |
| | (90 664) | (6 329) | (1 123) | (54) | (1) | 957 | (97 214) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (92 977) | (7 340) | (3 104) | (54) | (2 608) | 1 149 | (104 934) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (84 298) | (6 919) | (1 680) | (52) | (2 254) | 0 | (95 203) |
| Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov | 112 713 |
| Presežek iz poslovanja | 17 510 |
| Čisti finančni prihodki | 231 |
| Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | (5 009) |
| Delež rezultatov pridruženih subjektov/skupnih podjetij | (46) |
| Poslovni izid za zadevno leto | 12 686 |

v mio. EUR

Dejavnosti znotraj EU

Dejavnosti zunaj EU

Storitve in drugo

ESPJ v likvidaciji

Druge institucije

Konsolidacijske izločitve

Skupaj

Prihodki iz poslovanja:

Globe

3 171

0

0

0

0

0

3 171

Kmetijski prelevmani

2 299

0

0

0

0

0

2 299

Izterjava stroškov

1 384

120

6

0

0

(6)

1 504

Prihodki iz upravnega poslovanja

69

35

832

0

352

(140)

1 148

Drugi prihodki iz poslovanja

1 756

266

586

2

2

(1 003)

1 609

PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

8 679

8 679

421

421

1 424

1 424

2

2

354

354

(1 149)

(1 149)

9 731

9 731

Upravni odhodki:

Odhodki za osebje

(1 610)

(714)

(1 018)

0

(1 229)

8

(4 563)

Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi

(58)

(18)

(115)

0

(139)

0

(330)

Drugi upravni odhodki

(645)

(279)

(848)

0

(1 239)

184

(2 827)

(2 313)

(2 313)

(1 011)

(1 011)

(1 981)

(1 981)

0

0

(2 607)

(2 607)

192

192

(7 720)

(7 720)

Odhodki iz poslovanja:

Neposredno centralizirano upravljanje

(4 807)

(3 604)

(226)

0

0

639

(7 998)

Posredno centralizirano upravljanje

(3 094)

(195)

(3)

0

0

215

(3 077)

Decentralizirano upravljanje

(21)

(1 257)

0

0

0

0

(1 278)

Deljeno upravljanje

(81 748)

(17)

(74)

0

0

0

(81 839)

Skupno upravljanje

(115)

(1 074)

0

0

0

1

(1 188)

Drugi odhodki iz poslovanja

(879)

(182)

(820)

(54)

(1)

102

(1 834)

(90 664)

(90 664)

(6 329)

(6 329)

(1 123)

(1 123)

(54)

(54)

(1)

(1)

957

957

(97 214)

(97 214)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(92 977)

(92 977)

(7 340)

(7 340)

(3 104)

(3 104)

(54)

(54)

(2 608)

(2 608)

1 149

1 149

(104 934)

(104 934)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(84 298)

(84 298)

(6 919)

(6 919)

(1 680)

(1 680)

(52)

(52)

(2 254)

(2 254)

0

0

(95 203)

(95 203)

Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov

112 713

112 713

Presežek iz poslovanja

Presežek iz poslovanja

17 510

17 510

Čisti finančni prihodki

231

Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

(5 009)

Delež rezultatov pridruženih subjektov/skupnih podjetij

(46)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

12 686

12 686

POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZNOTRAJ EU

| v mio. EUR |
| --- |
| | Gospodarske in finančne zadeve | Podjetništvo in industrija | Konkurenca | Zaposlovanje | Kmetijstvo | Promet in energetika | Okolje | Raziskave | Informacijska družba |
| Prihodki iz poslovanja: |
| Globe | 0 | 0 | 3 168 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kmetijski prelevmani | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Izterjava stroškov | 1 | 1 | 0 | 58 | 1 005 | 7 | 1 | 3 | 10 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 0 | 11 | 0 | 0 | 0 | 12 | 0 | 1 | 7 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 0 | 218 | 3 | 32 | 145 | 297 | 39 | 370 | 6 |
| PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | 1 | 230 | 3 171 | 90 | 3 449 | 316 | 40 | 374 | 23 |
| Upravni odhodki: | (51) | (225) | (68) | (99) | (108) | (218) | (93) | (265) | (131) |
| Odhodki za osebje | (45) | (149) | (62) | (74) | (89) | (161) | (70) | (151) | (94) |
| Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi | 0 | (11) | 0 | (1) | 0 | (4) | (1) | 0 | 0 |
| Drugi upravni odhodki | (6) | (65) | (6) | (24) | (19) | (53) | (22) | (114) | (37) |
| Odhodki iz poslovanja: | (52) | (336) | (54) | (8 175) | (54 290) | (1 326) | (186) | (2 672) | (1 377) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (52) | (250) | 0 | (186) | (46) | 819 | (162) | (2 630) | (1 266) |
| Posredno centralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 818) | (8) | 0 | (92) |
| Decentralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) | (11) | 0 | 0 | 0 |
| Deljeno upravljanje | 0 | 0 | 0 | (7 976) | (54 049) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Skupno upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (100) | 0 | 0 | 0 |
| Drugi odhodki iz poslovanja | 0 | (86) | (54) | (13) | (192) | (216) | (16) | (42) | (19) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (103) | (561) | (122) | (8 274) | (54 398) | (1 544) | (279) | (2 937) | (1 508) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (102) | (331) | 3 049 | (8 184) | (50 949) | (1 228) | (239) | (2 563) | (1 485) |

v mio. EUR

Gospodarske in finančne zadeve

Podjetništvo in industrija

Konkurenca

Zaposlovanje

Kmetijstvo

Promet in energetika

Okolje

Raziskave

Informacijska družba

Prihodki iz poslovanja:

Prihodki iz poslovanja:

Globe

0

0

3 168

0

0

0

0

0

0

Kmetijski prelevmani

0

0

0

0

2 299

0

0

0

0

Izterjava stroškov

1

1

0

58

1 005

7

1

3

10

Prihodki iz upravnega poslovanja

0

11

0

0

0

12

0

1

7

Drugi prihodki iz poslovanja

0

218

3

32

145

297

39

370

6

PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

1

1

230

230

3 171

3 171

90

90

3 449

3 449

316

316

40

40

374

374

23

23

Upravni odhodki:

Upravni odhodki:

(51)

(51)

(225)

(225)

(68)

(68)

(99)

(99)

(108)

(108)

(218)

(218)

(93)

(93)

(265)

(265)

(131)

(131)

Odhodki za osebje

(45)

(149)

(62)

(74)

(89)

(161)

(70)

(151)

(94)

Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi

0

(11)

0

(1)

0

(4)

(1)

0

0

Drugi upravni odhodki

(6)

(65)

(6)

(24)

(19)

(53)

(22)

(114)

(37)

Odhodki iz poslovanja:

Odhodki iz poslovanja:

(52)

(52)

(336)

(336)

(54)

(54)

(8 175)

(8 175)

(54 290)

(54 290)

(1 326)

(1 326)

(186)

(186)

(2 672)

(2 672)

(1 377)

(1 377)

Neposredno centralizirano upravljanje

(52)

(250)

0

(186)

(46)

819

(162)

(2 630)

(1 266)

Posredno centralizirano upravljanje

0

0

0

0

0

(1 818)

(8)

0

(92)

Decentralizirano upravljanje

0

0

0

0

(3)

(11)

0

0

0

Deljeno upravljanje

0

0

0

(7 976)

(54 049)

0

0

0

0

Skupno upravljanje

0

0

0

0

0

(100)

0

0

0

Drugi odhodki iz poslovanja

0

(86)

(54)

(13)

(192)

(216)

(16)

(42)

(19)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(103)

(103)

(561)

(561)

(122)

(122)

(8 274)

(8 274)

(54 398)

(54 398)

(1 544)

(1 544)

(279)

(279)

(2 937)

(2 937)

(1 508)

(1 508)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(102)

(102)

(331)

(331)

3 049

3 049

(8 184)

(8 184)

(50 949)

(50 949)

(1 228)

(1 228)

(239)

(239)

(2 563)

(2 563)

(1 485)

(1 485)

| v mio. EUR |
| --- |
| | Skupno raziskovalno središče | Ribištvo | Notranji trg | Regionalna politika | Obdavčenje in carine | Izobraževanje in kultura | Varstvo potrošnikov in zdravja | Pravica, svoboda in varnost | Dejavnosti znotraj EU skupaj |
| Prihodki iz poslovanja: |
| Globe | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 171 |
| Kmetijski prelevmani | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 |
| Izterjava stroškov | 0 | (41) | 0 | 329 | 0 | 4 | 5 | 1 | 1 384 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 38 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 69 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 52 | 8 | 198 | (1) | 1 | 151 | 135 | 102 | 1 756 |
| PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | 90 | (33) | 201 | 328 | 1 | 155 | 140 | 103 | 8 679 |
| Upravni odhodki: | (334) | (39) | (146) | (66) | (46) | (160) | (165) | (99) | (2 313) |
| Odhodki za osebje | (222) | (32) | (100) | (55) | (38) | (85) | (110) | (73) | (1 610) |
| Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi | (29) | 0 | (4) | 0 | (1) | (1) | (4) | (2) | (58) |
| Drugi upravni odhodki | (83) | (7) | (42) | (11) | (7) | (74) | (51) | (24) | (645) |
| Odhodki iz poslovanja: | (84) | (883) | (41) | (19 058) | (56) | (1 284) | (509) | (281) | (90 664) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (81) | (235) | (5) | (29) | (56) | (142) | (358) | (128) | (4 807) |
| Posredno centralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | (21) | 0 | (1 126) | (30) | 1 | (3 094) |
| Decentralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | (7) | 0 | 0 | 0 | 0 | (21) |
| Deljeno upravljanje | 0 | (644) | 0 | (18 986) | 0 | 0 | 0 | (93) | (81 748) |
| Skupno upravljanje | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | 0 | 0 | 0 | (115) |
| Drugi odhodki iz poslovanja | (3) | (4) | (36) | 0 | 0 | (16) | (121) | (61) | (879) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (418) | (922) | (187) | (19 124) | (102) | (1 444) | (674) | (380) | (92 977) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (328) | (955) | 14 | (18 796) | (101) | (1 289) | (534) | (277) | (84 298) |

v mio. EUR

Skupno raziskovalno središče

Ribištvo

Notranji trg

Regionalna politika

Obdavčenje in carine

Izobraževanje in kultura

Varstvo potrošnikov in zdravja

Pravica, svoboda in varnost

Dejavnosti znotraj EU skupaj

Prihodki iz poslovanja:

Prihodki iz poslovanja:

Globe

0

0

3

0

0

0

0

0

3 171

Kmetijski prelevmani

0

0

0

0

0

0

0

0

2 299

Izterjava stroškov

0

(41)

0

329

0

4

5

1

1 384

Prihodki iz upravnega poslovanja

38

0

0

0

0

0

0

0

69

Drugi prihodki iz poslovanja

52

8

198

(1)

1

151

135

102

1 756

PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

90

90

(33)

(33)

201

201

328

328

1

1

155

155

140

140

103

103

8 679

8 679

Upravni odhodki:

Upravni odhodki:

(334)

(334)

(39)

(39)

(146)

(146)

(66)

(66)

(46)

(46)

(160)

(160)

(165)

(165)

(99)

(99)

(2 313)

(2 313)

Odhodki za osebje

(222)

(32)

(100)

(55)

(38)

(85)

(110)

(73)

(1 610)

Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi

(29)

0

(4)

0

(1)

(1)

(4)

(2)

(58)

Drugi upravni odhodki

(83)

(7)

(42)

(11)

(7)

(74)

(51)

(24)

(645)

Odhodki iz poslovanja:

Odhodki iz poslovanja:

(84)

(84)

(883)

(883)

(41)

(41)

(19 058)

(19 058)

(56)

(56)

(1 284)

(1 284)

(509)

(509)

(281)

(281)

(90 664)

(90 664)

Neposredno centralizirano upravljanje

(81)

(235)

(5)

(29)

(56)

(142)

(358)

(128)

(4 807)

Posredno centralizirano upravljanje

0

0

0

(21)

0

(1 126)

(30)

1

(3 094)

Decentralizirano upravljanje

0

0

0

(7)

0

0

0

0

(21)

Deljeno upravljanje

0

(644)

0

(18 986)

0

0

0

(93)

(81 748)

Skupno upravljanje

0

0

0

(15)

0

0

0

0

(115)

Drugi odhodki iz poslovanja

(3)

(4)

(36)

0

0

(16)

(121)

(61)

(879)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(418)

(418)

(922)

(922)

(187)

(187)

(19 124)

(19 124)

(102)

(102)

(1 444)

(1 444)

(674)

(674)

(380)

(380)

(92 977)

(92 977)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(328)

(328)

(955)

(955)

14

14

(18 796)

(18 796)

(101)

(101)

(1 289)

(1 289)

(534)

(534)

(277)

(277)

(84 298)

(84 298)

POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZUNAJ EU

| v mio. EUR |
| --- |
| | Zunanje zadeve | Trgovina | Razvoj | Širitev | Humanitarna pomoč | Dejavnosti zunaj EU skupaj |
| Prihodki iz poslovanja: |
| Izterjava stroškov | 19 | 0 | 4 | 92 | 5 | 120 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 35 | 0 | 0 | 0 | 0 | 35 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 67 | 0 | (1) | 199 | 1 | 266 |
| PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | 121 | 0 | 3 | 291 | 6 | 421 |
| Upravni odhodki: | (740) | (51) | (135) | (62) | (23) | (1 011) |
| Odhodki za osebje | (477) | (45) | (127) | (50) | (15) | (714) |
| Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi | (17) | 0 | 0 | (1) | 0 | (18) |
| Drugi upravni odhodki | (246) | (6) | (8) | (11) | (8) | (279) |
| Odhodki iz poslovanja: | (2 988) | (10) | (876) | (1 586) | (869) | (6 329) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (2 163) | (7) | (530) | (503) | (401) | (3 604) |
| Posredno centralizirano upravljanje | (42) | 0 | 3 | (156) | 0 | (195) |
| Decentralizirano upravljanje | (352) | 0 | (154) | (751) | 0 | (1 257) |
| Deljeno upravljanje | 0 | 0 | (17) | 0 | 0 | (17) |
| Skupno upravljanje | (413) | (3) | (170) | (21) | (467) | (1 074) |
| Drugi odhodki iz poslovanja | (18) | 0 | (8) | (155) | (1) | (182) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (3 728) | (61) | (1 011) | (1 648) | (892) | (7 340) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (3 607) | (61) | (1 008) | (1 357) | (886) | (6 919) |

v mio. EUR

Zunanje zadeve

Trgovina

Razvoj

Širitev

Humanitarna pomoč

Dejavnosti zunaj EU skupaj

Prihodki iz poslovanja:

Prihodki iz poslovanja:

Izterjava stroškov

19

0

4

92

5

120

Prihodki iz upravnega poslovanja

35

0

0

0

0

35

Drugi prihodki iz poslovanja

67

0

(1)

199

1

266

PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

121

121

0

0

3

3

291

291

6

6

421

421

Upravni odhodki:

Upravni odhodki:

(740)

(740)

(51)

(51)

(135)

(135)

(62)

(62)

(23)

(23)

(1 011)

(1 011)

Odhodki za osebje

(477)

(45)

(127)

(50)

(15)

(714)

Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi

(17)

0

0

(1)

0

(18)

Drugi upravni odhodki

(246)

(6)

(8)

(11)

(8)

(279)

Odhodki iz poslovanja:

Odhodki iz poslovanja:

(2 988)

(2 988)

(10)

(10)

(876)

(876)

(1 586)

(1 586)

(869)

(869)

(6 329)

(6 329)

Neposredno centralizirano upravljanje

(2 163)

(7)

(530)

(503)

(401)

(3 604)

Posredno centralizirano upravljanje

(42)

0

3

(156)

0

(195)

Decentralizirano upravljanje

(352)

0

(154)

(751)

0

(1 257)

Deljeno upravljanje

0

0

(17)

0

0

(17)

Skupno upravljanje

(413)

(3)

(170)

(21)

(467)

(1 074)

Drugi odhodki iz poslovanja

(18)

0

(8)

(155)

(1)

(182)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(3 728)

(3 728)

(61)

(61)

(1 011)

(1 011)

(1 648)

(1 648)

(892)

(892)

(7 340)

(7 340)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(3 607)

(3 607)

(61)

(61)

(1 008)

(1 008)

(1 357)

(1 357)

(886)

(886)

(6 919)

(6 919)

POROČANJE PO ODSEKIH – STORITVE IN DRUGO

| v mio. EUR |
| --- |
| | Tisk in komunikacije | Evropski urad za boj proti goljufijam | Usklajevanje | Osebje in uprava | Statistični urad Evropskih skupnosti | Proračun | Revizija | Jeziki | Drugo | Storitve in drugo skupaj |
| Prihodki iz poslovanja: |
| Izterjava stroškov | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 1 | 5 | 0 | 682 | 0 | 46 | 0 | 98 | 0 | 832 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | (2) | (1) | 8 | 38 | 0 | 235 | 0 | 42 | 266 | 586 |
| PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (1) | 4 | 8 | 723 | 3 | 281 | 0 | 140 | 266 | 1 424 |
| Upravni odhodki: | (94) | (49) | (151) | (1 200) | (66) | (50) | (9) | (390) | 28 | (1 981) |
| Odhodki za osebje | (59) | (34) | (127) | (436) | (60) | (38) | (8) | (284) | 28 | (1 018) |
| Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi | (2) | 0 | 0 | (113) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (115) |
| Drugi upravni odhodki | (33) | (15) | (24) | (651) | (6) | (12) | (1) | (106) | 0 | (848) |
| Odhodki iz poslovanja: | (80) | (15) | (8) | (45) | (22) | (217) | 0 | (1) | (735) | (1 123) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (77) | (15) | (1) | (29) | (21) | (104) | 0 | (1) | 22 | (226) |
| Posredno centralizirano upravljanje | (3) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) |
| Deljeno upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (74) | 0 | 0 | 0 | (74) |
| Drugi odhodki iz poslovanja | 0 | 0 | (7) | (16) | (1) | (39) | 0 | 0 | (757) | (820) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (174) | (64) | (159) | (1 245) | (88) | (267) | (9) | (391) | (707) | (3 104) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (175) | (60) | (151) | (522) | (85) | 14 | (9) | (251) | (441) | (1 680) |

v mio. EUR

Tisk in komunikacije

Evropski urad za boj proti goljufijam

Usklajevanje

Osebje in uprava

Statistični urad Evropskih skupnosti

Proračun

Revizija

Jeziki

Drugo

Storitve in drugo skupaj

Prihodki iz poslovanja:

Prihodki iz poslovanja:

Izterjava stroškov

0

0

0

3

3

0

0

0

0

6

Prihodki iz upravnega poslovanja

1

5

0

682

0

46

0

98

0

832

Drugi prihodki iz poslovanja

(2)

(1)

8

38

0

235

0

42

266

586

PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(1)

(1)

4

4

8

8

723

723

3

3

281

281

0

0

140

140

266

266

1 424

1 424

Upravni odhodki:

Upravni odhodki:

(94)

(94)

(49)

(49)

(151)

(151)

(1 200)

(1 200)

(66)

(66)

(50)

(50)

(9)

(9)

(390)

(390)

28

28

(1 981)

(1 981)

Odhodki za osebje

(59)

(34)

(127)

(436)

(60)

(38)

(8)

(284)

28

(1 018)

Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi

(2)

0

0

(113)

0

0

0

0

0

(115)

Drugi upravni odhodki

(33)

(15)

(24)

(651)

(6)

(12)

(1)

(106)

0

(848)

Odhodki iz poslovanja:

Odhodki iz poslovanja:

(80)

(80)

(15)

(15)

(8)

(8)

(45)

(45)

(22)

(22)

(217)

(217)

0

0

(1)

(1)

(735)

(735)

(1 123)

(1 123)

Neposredno centralizirano upravljanje

(77)

(15)

(1)

(29)

(21)

(104)

0

(1)

22

(226)

Posredno centralizirano upravljanje

(3)

0

0

0

0

0

0

0

0

(3)

Deljeno upravljanje

0

0

0

0

0

(74)

0

0

0

(74)

Drugi odhodki iz poslovanja

0

0

(7)

(16)

(1)

(39)

0

0

(757)

(820)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(174)

(174)

(64)

(64)

(159)

(159)

(1 245)

(1 245)

(88)

(88)

(267)

(267)

(9)

(9)

(391)

(391)

(707)

(707)

(3 104)

(3 104)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(175)

(175)

(60)

(60)

(151)

(151)

(522)

(522)

(85)

(85)

14

14

(9)

(9)

(251)

(251)

(441)

(441)

(1 680)

(1 680)

4.   POJASNILA K IZKAZU DENARNIH TOKOV

4.1   NAMEN IN PRIPRAVA IZKAZA DENARNIH TOKOV

Podatki o denarnih tokovih se uporabijo kot podlaga za oceno sposobnosti Skupnosti, da ustvarita denarna sredstva in njihove ustreznike, ter za oceno potreb Skupnosti, da ta denarna sredstva uporabita.

Izkaz denarnih tokov je pripravljen po posredni metodi. To pomeni, da se čisti presežek ali primanjkljaj za zadevno proračunsko leto popravi glede na vpliv nedenarnih poslov, morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov ali plačil iz poslovanja in prihodkovne ali odhodkovne postavke, povezane z denarnimi tokovi pri naložbenju.

Denarni tokovi, ki nastanejo pri poslih v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni valuti Evropskih skupnosti (euro); znesek v tuji valuti se preračuna po deviznem tečaju med eurom in to tujo valuto na dan nastanka denarnega toka.

Zgornji izkaz denarnih tokov prikazuje denarne tokove v zadevnem obdobju, in sicer razčlenjeno na denarne tokove pri poslovanju in naložbenju (Skupnosti nimata dejavnosti financiranja).

4.2   POSLOVANJE

Poslovanje zajema dejavnosti Skupnosti, ki ne vključujejo naložbenja. To pomeni večino izvajanih dejavnosti. Posojila, odobrena upravičencem (in z njimi povezana najeta posojila, če obstajajo), ne štejejo kot naložbenje (ali financiranje), saj so del splošnih ciljev in s tem vsakodnevnih poslov Skupnosti. Poslovanje vključuje tudi naložbe, kot so EIS, EBRD in skladi tveganega kapitala. Dejansko je cilj teh dejavnosti prispevati k doseganju rezultatov, za katere si prizadevajo politike.

4.3   NALOŽBENJE

Naložbenje je pridobitev in odtujitev neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev ter drugih naložb, ki niso vključene med denarne ustreznike. Ne vključuje posojil, odobrenih upravičencem. Cilj tega dela je prikazati dejanske naložbe Skupnosti.

Treba je omeniti, da znesek 5 753 milijonov EUR saldov denarnih sredstev in njihovih ustreznikov, ki jih imata Skupnosti, le-tema ni na razpolago za uporabo. To so denarna sredstva, prejeta kot plačila naloženih glob, kadar se je druga stranka pritožila zoper naloženo globo. Ti zneski so jasno razkriti kot „denarna sredstva z omejitvami“ v pojasnilu 2.11 zgoraj.

2.11

5.   RAZKRIVANJE ZUNAJBILANČNIH POSTAVK

POGOJNA SREDSTVA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Prejeta jamstva | 5.1 | 260 | 237 |
| Pogojna sredstva, povezana s primeri goljufij in nepravilnosti | 5.2 | 2 010 | 1 701 |
| Nepotrjeni finančni popravki | 5.3 | 4 390 | 4 436 |
| Druga pogojna sredstva | 5.4 | 43 | 19 |
| Pogojna sredstva skupaj | | 6 703 | 6 393 |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2008

31.12.2007

Prejeta jamstva

5.1

5.1

260

237

Pogojna sredstva, povezana s primeri goljufij in nepravilnosti

5.2

5.2

2 010

1 701

Nepotrjeni finančni popravki

5.3

5.3

4 390

4 436

Druga pogojna sredstva

5.4

5.4

43

19

Pogojna sredstva skupaj

Pogojna sredstva skupaj

6 703

6 703

6 393

6 393

POGOJNE OBVEZNOSTI IN OBVEZNOSTI ZA PRIHODNJE FINANCIRANJE

Vse pogojne obveznosti in obveznosti za prihodnje financiranje bi v primeru, da bi zapadle v plačilo, financiral proračun Skupnosti v prihodnjih letih. Proračun Skupnosti financirajo države članice.

| v mio. EUR |
| --- |
| Pogojne obveznosti | Pojasnilo | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Dana jamstva | 5.5 | 17 510 | 15 863 |
| Globe – pritožbe, vložene pri Sodišču | 5.6 | 10 198 | 8 682 |
| EKJS – postopki pred izrekom sodbe | 5.7 | 1 609 | 1 095 |
| Zneski, povezani s pravnimi zadevami in drugimi spori | 5.8 | 281 | 2 043 |
| Druge pogojne obveznosti | 5.9 | 18 | 19 |
| Pogojne obveznosti skupaj | | 29 616 | 27 702 |

v mio. EUR

Pogojne obveznosti

Pojasnilo

31.12.2008

31.12.2007

Dana jamstva

5.5

5.5

17 510

15 863

Globe – pritožbe, vložene pri Sodišču

5.6

5.6

10 198

8 682

EKJS – postopki pred izrekom sodbe

5.7

5.7

1 609

1 095

Zneski, povezani s pravnimi zadevami in drugimi spori

5.8

5.8

281

2 043

Druge pogojne obveznosti

5.9

5.9

18

19

Pogojne obveznosti skupaj

Pogojne obveznosti skupaj

29 616

29 616

27 702

27 702

| Obveznosti za prihodnje financiranje | Pojasnilo | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Nepotrjene obveznosti | 5.10 | 4 885 | 239 |
| Še neporabljene obveznosti na podlagi odobritev | 5.11 | 120 023 | 95 992 |
| Pravne obveznosti v zvezi z večletnimi ukrepi | 5.12 | 333 659 | 386 209 |
| Prispevki za povezane organizacije | 5.13 | 1 072 | 996 |
| Obveznosti iz poslovnega najema | 5.14 | 2 349 | 2 003 |
| Pogodbene obveznosti | 5.15 | 983 | 806 |
| Obveznosti za prihodnje financiranje skupaj | | 462 971 | 486 245 |

Obveznosti za prihodnje financiranje

Pojasnilo

31.12.2008

31.12.2007

Nepotrjene obveznosti

5.10

5.10

4 885

239

Še neporabljene obveznosti na podlagi odobritev

5.11

5.11

120 023

95 992

Pravne obveznosti v zvezi z večletnimi ukrepi

5.12

5.12

333 659

386 209

Prispevki za povezane organizacije

5.13

5.13

1 072

996

Obveznosti iz poslovnega najema

5.14

5.14

2 349

2 003

Pogodbene obveznosti

5.15

5.15

983

806

Obveznosti za prihodnje financiranje skupaj

Obveznosti za prihodnje financiranje skupaj

462 971

462 971

486 245

486 245

POGOJNA SREDSTVA

5.1   PREJETA JAMSTVA

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Garancije za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti | 239 | 217 |
| Drugo | 21 | 20 |
| Skupaj | 260 | 237 |

v mio. EUR

31.12.2008

31.12.2007

Garancije za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

239

217

Drugo

21

20

Skupaj

Skupaj

260

260

237

237

Včasih se zahtevajo garancije za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti za zagotovitev, da upravičenci do financiranja Skupnosti izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb s Skupnostma.

Treba je omeniti, da je Komisija prejela tudi jamstva tretjih oseb v zvezi z danimi posojili (486 milijonov EUR, glej pojasnilo 2.4.2), plačanimi zneski predfinanciranja (968 milijonov EUR, glej pojasnilo 2.9) in naloženimi globami (2 403 milijonov EUR, glej pojasnilo 2.10.2.1). Vendar se ta jamstva razlikujejo od zgoraj razkritih garancij, saj se navezujejo na sredstva, ki so že vključena v bilanco stanja.

2.4.2

2.9

2.10.2.1

5.2   GOLJUFIJE IN NEPRAVILNOSTI

Spodnja razpredelnica prikazuje potencialni znesek izterjav, ki jih lahko opravijo države članice na podlagi odkritja nepravilnih zahtevkov v okviru strukturnih skladov. Razpredelnica temelji na uradnih poročilih, ki so jih predložile države članice v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1681/94, zneski v njej pa so razčlenjeni po državah članicah.

Pogojna sredstva: primeri goljufij in nepravilnosti

| v mio. EUR |
| --- |
| Država članica | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Avstrija | 13 | 15 |
| Belgija | 16 | 16 |
| Češka | 13 | 1 |
| Danska | 10 | 10 |
| Estonija | 2 | 1 |
| Finska | 3 | 3 |
| Francija | 12 | 12 |
| Nemčija | 581 | 592 |
| Grčija | 62 | 69 |
| Madžarska | 5 | 1 |
| Irska | 1 | 1 |
| Italija | 441 | 434 |
| Latvija | 4 | 1 |
| Litva | 2 | 0 |
| Malta | 1 | 0 |
| Nizozemska | 14 | 12 |
| Poljska | 13 | 11 |
| Portugalska | 114 | 83 |
| Slovaška | 9 | 1 |
| Slovenija | 1 | 0 |
| Španija | 279 | 249 |
| Švedska | 2 | 2 |
| Združeno kraljestvo | 257 | 178 |
| Skupaj | 1 855 | 1 692 |

v mio. EUR

Država članica

31.12.2008

31.12.2007

Avstrija

13

15

Belgija

16

16

Češka

13

1

Danska

10

10

Estonija

2

1

Finska

3

3

Francija

12

12

Nemčija

581

592

Grčija

62

69

Madžarska

5

1

Irska

1

1

Italija

441

434

Latvija

4

1

Litva

2

0

Malta

1

0

Nizozemska

14

12

Poljska

13

11

Portugalska

114

83

Slovaška

9

1

Slovenija

1

0

Španija

279

249

Švedska

2

2

Združeno kraljestvo

257

178

Skupaj

Skupaj

1 855

1 855

1 692

1 692

Razlogi, da pomenijo zneski, navedeni v tej razpredelnici, prej teoretične najvišje zneske kot pa zneske, ki bodo dejansko dani na razpolago proračunu Skupnosti:

| — | Države članice ne poročajo vedno o rezultatih svojih postopkov izterjave. |
| --- | --- |

—

Države članice ne poročajo vedno o rezultatih svojih postopkov izterjave.

| — | Čeprav morajo države članice Komisijo obvestiti o verjetnosti izterjave, je nemogoče natančno določiti, kolikšen delež zneskov, ki jih je treba še izterjati, bo dejansko izterjan. Nacionalne zakonodaje včasih določajo 30-letni zastaralni rok, kar lahko pripravi nacionalne organe do tega, da odlagajo odpis dolga, tudi če so možnosti za izterjavo zgolj teoretične. Za strukturne ukrepe morajo zdaj države članice Komisiji vsako leto poslati poročilo o zneskih, ki čakajo na izterjavo (člen 8 Uredbe (ES) št. 438/2001), da bi se prikazala natančnejša slika dejanskega stanja. |
| --- | --- |

—

Čeprav morajo države članice Komisijo obvestiti o verjetnosti izterjave, je nemogoče natančno določiti, kolikšen delež zneskov, ki jih je treba še izterjati, bo dejansko izterjan. Nacionalne zakonodaje včasih določajo 30-letni zastaralni rok, kar lahko pripravi nacionalne organe do tega, da odlagajo odpis dolga, tudi če so možnosti za izterjavo zgolj teoretične. Za strukturne ukrepe morajo zdaj države članice Komisiji vsako leto poslati poročilo o zneskih, ki čakajo na izterjavo (člen 8 Uredbe (ES) št. 438/2001), da bi se prikazala natančnejša slika dejanskega stanja.

| — | Tudi če zadevna država članica sproži postopek izterjave pravočasno, pozitiven izid ni zagotovljen. To še zlasti velja, kadar se nalogi za izterjavo izpodbijajo pred sodišči. |
| --- | --- |

—

Tudi če zadevna država članica sproži postopek izterjave pravočasno, pozitiven izid ni zagotovljen. To še zlasti velja, kadar se nalogi za izterjavo izpodbijajo pred sodišči.

| — | Individualni projekti se sofinancirajo kot del večletnih programov. Dokler se večletni program ne zaključi, ni mogoče določiti natančnega zneska za izterjavo, ker se lahko sredstva, porabljena za nepravilne odhodke, v nekaterih okoliščinah prerazporedijo na druge, zakonite projekte in ker se lahko posledična obročna plačila, zlasti končna plačila, včasih uporabijo kot sredstvo za popravek prejšnjih nepravilnih odhodkov. Zneski v teh razpredelnicah so začasni zneski, ki temeljijo na poročilih, prejetih in obdelanih do konca februarja 2008. Ti zneski se lahko še spremenijo v skladu z nadaljnjimi zapoznelimi poročili. |
| --- | --- |

—

Individualni projekti se sofinancirajo kot del večletnih programov. Dokler se večletni program ne zaključi, ni mogoče določiti natančnega zneska za izterjavo, ker se lahko sredstva, porabljena za nepravilne odhodke, v nekaterih okoliščinah prerazporedijo na druge, zakonite projekte in ker se lahko posledična obročna plačila, zlasti končna plačila, včasih uporabijo kot sredstvo za popravek prejšnjih nepravilnih odhodkov. Zneski v teh razpredelnicah so začasni zneski, ki temeljijo na poročilih, prejetih in obdelanih do konca februarja 2008. Ti zneski se lahko še spremenijo v skladu z nadaljnjimi zapoznelimi poročili.

Možnosti izterjave v posameznih primerih ni mogoče dovolj natančno oceniti na podlagi podatkov, ki so jih poslale države članice.

Najpomembnejše gibanje od leta 2007 se nanaša na povečanja glede primerov v zvezi z Evropskim socialnim skladom (Združeno kraljestvo – 18 milijonov EUR in Portugalska – 4 milijone EUR), Evropskim skladom za regionalni razvoj (Združeno kraljestvo – 58 milijonov EUR, Češka – 12 milijonov EUR, Španija – 20 milijonov EUR in Portugalska – 6 milijonov EUR), Evropskim kmetijskim usmerjevalnim in jamstvenim skladom (Portugalska – 21 milijonov EUR) ter Kohezijskim skladom (Španija – 8 milijonov EUR).

V tej postavki je vključenih tudi 153 milijonov EUR v zvezi z EKJS. Države članice so Komisiji sporočile zneske, vključene v svojih knjigah terjatev, in tudi zneske, ki so bili šele v začetni fazi preverjanja. V tej postavki so razkriti ti začasni zneski, ki jih državam članicam v prejšnjih letih ni bilo treba sporočati.

5.3   NEPOTRJENI FINANČNI POPRAVKI

Kar zadeva kmetijstvo in razvoj podeželja, ostanejo kmetijski odhodi, ki jih prijavijo države članice, okvirni vse do letne potrditve obračunov plačilnih agencij za proračunsko leto N. To se načeloma zgodi do 30. aprila leta N+1. O finančni potrditvi obračunov odloči Komisija na podlagi potrjevanja certifikacijskih organov in pregleda, ki ga opravi sama. Ko Komisija potrdi obračune akreditiranih plačilnih agencij, postanejo zadevni odhodki dokončni. Komisija lahko opravi finančne popravke tudi s tako imenovanimi odločbami o skladnosti, vendar lahko ti popravki vplivajo le na odhodke, ki so nastali v 24 mesecih pred dnem, ko Komisija uradno pisno obvesti zadevno državo članico o ugotovitvah svoje preiskave. Znesek v višini 1,7 milijarde EUR je zato v tej postavki vključen kot pogojno sredstvo, saj je to ocenjeni znesek, ki naj bi bil prejet na podlagi prihodnjih odločb o skladnosti, sprejetih zaradi revizij, ki so zajele nekatere odhodke, prijavljene v obdobju 2001–2008 (glej pojasnilo 6.4.1.1). Ker ti zneski še niso dokončni, v bilanci stanja niso pripoznani.

6.4.1.1

Kar zadeva kohezijsko politiko, je bil znesek v višini 2,6 milijarde EUR prav tako vključen v to postavko kot pogojno sredstvo v zvezi z morebitnimi finančnimi popravki, o katerih se še odloča (glej pojasnilo 6.4.1.2). Ta znesek temelji na revizijskih ugotovitvah Komisije in Evropskega računskega sodišča, na podlagi katerih ukrepajo zadevni GD. To je najboljša ocena, ki upošteva dejansko stanje ukrepanja na podlagi revizij in izdanih dopisov o končnih stališčih (ali podobnih dokumentov) na dan 31. decembra 2008. Ta znesek se lahko spremeni glede na postopek za začasno prenehanje plačil in finančne popravke, v okviru katerega imajo države članice možnost, da na zaslišanju predložijo dodatne dokaze v podporo svojim zahtevkom.

6.4.1.2

Za podrobnejše podatke glede izterjave stroškov glej pojasnilo 6.

6

5.4   DRUGA POGOJNA SREDSTVA

V tej postavki so vključeni drugi manjši pogojni zneski, ki jih ni mogoče razvrstiti v zgornje postavke.

POGOJNE OBVEZNOSTI

5.5   DANA JAMSTVA

5.5.1   Za posojila, ki jih je odobrila Evropska investicijska banka (EIB) iz svojih lastnih sredstev

| v mio. EUR |
| --- |
| | Delitev tveganja 31.12.2008 | Nedelitev tveganja 31.12.2008 | Neporavnano 31.12.2008 skupaj | Neporavnano 31.12.2007 |
| javni organ | zasebno podjetje |
| Jamstvo v višini 65 % | 2 333 | 8 642 | 1 454 | 12 429 | 10 138 |
| Jamstvo v višini 70 % | 145 | 2 604 | 159 | 2 908 | 3 225 |
| Jamstvo v višini 75 % | | 941 | 108 | 1 049 | 1 245 |
| Jamstvo v višini 100 % | | 770 | 238 | 1 008 | 1 179 |
| Skupaj Total | 2 478 | 12 957 | 1 959 | 17 394 | 15 787 |

v mio. EUR

Delitev tveganja 31.12.2008

Nedelitev tveganja 31.12.2008

Neporavnano 31.12.2008 skupaj

Neporavnano 31.12.2007

javni organ

zasebno podjetje

Jamstvo v višini 65 %

2 333

8 642

1 454

12 429

12 429

10 138

Jamstvo v višini 70 %

145

2 604

159

2 908

2 908

3 225

Jamstvo v višini 75 %

941

108

1 049

1 049

1 245

Jamstvo v višini 100 %

770

238

1 008

1 008

1 179

Skupaj Total

Skupaj Total

2 478

2 478

12 957

12 957

1 959

1 959

17 394

17 394

15 787

15 787

Proračun Skupnosti jamči posojila, ki jih je EIB podpisala in odobrila iz svojih lastnih sredstev tretjim državam na dan 31. decembra 2008 (vključno s posojili, odobrenimi državam članicam pred pristopom). Vendar je to jamstvo Skupnosti omejeno na odstotek najvišjega zneska odobrenih kreditnih linij: 65 %, 70 %, 75 % ali 100 %. Kadar ta najvišji znesek ni dosežen, jamstvo Skupnosti krije celoten znesek. Na dan 31. decembra 2008 je neporavnani znesek skupaj znašal 17 394 milijonov EUR, kar je torej največji možni znesek, na katerega je omejeno tveganje Skupnosti.

Za posojila, ki jih krije jamstvo proračuna Skupnosti, dobi EIB tudi jamstva tretjih oseb (držav, javnih ali zasebnih finančnih ustanov); v teh primerih je Komisija sekundarni porok. Jamstvo proračuna Skupnosti krije le politično tveganje jamstev, zagotovljenih v okviru „delitve tveganja“. Druga tveganja krije EIB, če primarni porok ne spoštuje danih zavez. Za jamstva, zagotovljena v okviru „nedelitve tveganja“ (non-risk sharing), vsa tveganja, če primarni porok ne spoštuje danih zavez, krije proračun Skupnosti. Če je primarni porok javni organ, so ta tveganja praviloma omejena na politično tveganje, ko pa jamstvo da institucija ali zasebna družba, je verjetno, da bo moral proračun Skupnosti kriti tudi gospodarsko tveganje.

5.5.2   Druga dana jamstva

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) | 48 | 34 |
| MEDA: jamstva za Maroko | 66 | 41 |
| Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T | 1 | 0 |
| Drugo | 1 | 1 |
| Skupaj | 116 | 76 |

v mio. EUR

31.12.2008

31.12.2007

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF)

48

34

MEDA: jamstva za Maroko

66

41

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T

1

0

Drugo

1

1

Skupaj

Skupaj

116

116

76

76

Prispevek Komisije v okviru Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja (The Risk Sharing Finance Facility, RSFF) se uporabi za rezervacije za finančna tveganja za posojila in jamstva, ki jih EIB zagotovi upravičenim raziskovalnim projektom. Skupni predvideni proračun Komisije za obdobje 2007–2013 znaša do 1 milijarde EUR, od tega do 800 milijonov EUR izhaja iz posebnega programa „Sodelovanje“, do 200 milijonov EUR pa iz posebnega programa „Zmogljivosti“. EIB se je zavezala, da bo zagotovila enak znesek. Znesek v višini 48 milijonov EUR je Komisija blokirala kot „razporeditev kapitala“. V to razporeditev kapitala so vključene nepričakovane izgube iz posojil in jamstev, ki jih je EIB dala v okviru RSFF. To je največja izguba, ki jo Komisija lahko utrpi v primeru neizpolnjevanja obveznosti iz naslova odobrenih posojil ali jamstev. Je najvišji znesek jamstva, ki ga Komisija da v okviru RSFF, in se tako šteje kot pogojna obveznost ES.

V okviru programa MEDA je Komisija ustvarila jamstveni mehanizem na podlagi posebnega sklada, katerega upravičenki bosta maroški organizaciji, in sicer Caisse Centrale de Garantie ter Fonds Dar Ad-Damane. Na dan 31. decembra 2008 znaša skupni znesek kreditiranja 1 659 milijonov MAD, od tega spada 743 milijonov MAD (66 milijonov EUR) pod jamstvo Komisije.

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T (LGTT) (2007–2013) je namenjen izdajanju jamstev za blažitev prihodkovnih tveganj v začetni fazi izvajanja projektov vseevropskega prometnega omrežja. Jamstvo naj bi zlasti v celoti krilo stand-by kreditne linije, ki bi se lahko črpale, kadar denarni tokovi projekta ne bi zadostovali za servisiranje prednostnega dolga. Ta instrument bo skupen finančni proizvod Komisije in EIB, dodeljenih pa mu bo 500 milijonov EUR iz proračuna EU. EIB bo dodelila dodatnih 500 milijonov EUR, tako da bo celotni znesek, ki bo na razpolago, znašal 1 milijardo EUR. Znesek, vključen v tej postavki, to je 1 milijarda EUR, je prispevek k oblikovanju rezervacij za nepričakovane izgube v zvezi s poslovanjem LGTT.

5.6   GLOBE

Ti zneski se nanašajo na globe, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence in so bile začasno plačane ter je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo pritožba vložena. Pogojna obveznost se ohrani, dokler sodba Sodišča Evropskih skupnosti o zadevi ne postane pravnomočna. Natečene obresti na začasna plačila (434 milijonov EUR) so vključene v poslovni izid za zadevno leto in tudi kot pogojna obveznost, da se prikaže negotovost upravičenosti Komisije do teh zneskov.

5.7   EKJS – POSTOPKI PRED IZREKOM SODBE

To so pogojne obveznosti do držav članic, povezane z odločbami o skladnosti pri EKJS pred izrekom sodbe Sodišča. Določitev končnega zneska obveznosti in leta, v katerem bo učinek uspešnih pritožb bremenil proračun, je odvisna od trajanja postopka pred Sodiščem. Zneski, ki jih bo po ocenah verjetno treba plačati (364 milijonov EUR), so vključeni v bilanco stanja kot dolgoročne rezervacije – glej pojasnilo 2.13.

2.13

5.8   ZNESKI, POVEZANI S PRAVNIMI ZADEVAMI IN DRUGIMI SPORI

Ta postavka se nanaša na odškodninske tožbe, ki so trenutno vložene proti Skupnostma, druge pravne spore in ocenjene pravne stroške.

Veliko zmanjšanje v primerjavi z letom 2007 je povezano z dvema velikima odškodninskima tožbama proti Komisiji, v zvezi s katerima so bile na dan 31. decembra 2007 v bilanci stanja vključene pogojne obveznosti v višini 2 014 milijonov EUR. V prvi zadevi je bila tožba septembra 2008 zavrnjena in zato z njo povezana pogojna obveznost v višini 350 milijonov EUR ni več razkrita. V drugi zadevi je Sodišče prve stopnje izreklo sodbo julija 2007, in sicer je Komisiji odredilo plačilo odškodnine. Vendar se je Komisija pritožila na to sodbo Sodišča prve stopnje in Sodišče Evropskih skupnosti je julija 2009 ugodilo skoraj vsem zahtevkom Komisije. Komisija mora še vedno plačati odškodnino za nekatere stroške, ki so nastali nasprotni stranki, vendar pa končna odločitev o tem znesku še ni bila sprejeta in znesek bo neznaten v primerjavi s prvotnim zahtevkom v višini 1 664 milijonov EUR in glede na celotni zaključni račun. Ta pogojna obveznost zato ni več razkrita.

Drugi zneski so povezani s spori, ki vključujejo dobavitelje, pogodbene izvajalce in nekdanje osebje. Treba je omeniti, da mora v odškodninski tožbi v skladu s členom 288 Pogodbe ES tožnik dokazati, da je institucija dovolj resno kršila pravno pravilo, ki podeljuje pravice posameznikom, da je tožnik utrpel dejansko škodo in da obstaja neposredna vzročna zveza med nezakonitim dejanjem in škodo.

5.9   DRUGE POGOJNE OBVEZNOSTI

Glavni znesek, vključen v to postavko, je možna obveznost, ocenjena na 11 milijonov EUR, v zvezi s stroški izkoreninjenja nekaterih bolezni, za katere je verjetno, da jih bo moral kriti proračun Komisije.

OBVEZNOSTI ZA PRIHODNJE FINANCIRANJE

5.10   NEČRPANE OBVEZNOSTI

To so sporazumi o danem posojilu ali o kapitalski naložbi, ki jih je sklenila Komisija (in jih ne krijejo neporavnane obveznosti), vendar druga stranka teh sredstev do konca leta še ni črpala. Razlog za znatno povečanje v primerjavi z letom 2007 je sporazum o plačilnobilančnem posojilu (gre za 4,5 milijarde EUR), ki je bil decembra 2008 podpisan z Madžarsko, vendar zneski do konca leta še niso bili izplačani.

5.11   ŠE NEPORABLJENE OBVEZNOSTI NA PODLAGI ODOBRITEV

Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov. Na dan 31. decembra 2008 so znašale skupaj 155 034 milijonov EUR. Znesek, razkrit kot prihodnja obveznost, ki jo bo treba financirati, je izračunan kot znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti, zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz poslovnega izida za leto 2008, kar znaša skupaj 120 023 milijonov EUR.

5.12   PRAVNE OBVEZNOSTI V ZVEZI Z VEČLETNIMI UKREPI

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Strukturni ukrepi | 332 995 | 385 722 |
| Protokoli s sredozemskimi državami | 263 | 262 |
| Sporazumi o ribolovu | 401 | 225 |
| Skupaj | 333 659 | 386 209 |

v mio. EUR

31.12.2008

31.12.2007

Strukturni ukrepi

332 995

385 722

Protokoli s sredozemskimi državami

263

262

Sporazumi o ribolovu

401

225

Skupaj

Skupaj

333 659

333 659

386 209

386 209

Te obveznosti so nastale, ker se je Komisija odločila, da bo prevzela dolgoročne pravne obveznosti v zvezi z zneski, ki jih še niso krile odobritve za prevzem obveznosti v proračunu. Vsi večletni programi ne vsebujejo obveznosti, ki zahtevajo vključitev v to postavko, ker so odhodki v prihodnjih letih odvisni od letnih sklepov proračunskega organa ali sprememb zadevnih pravil.

5.12.1   Strukturni ukrepi

Spodnja razpredelnica prikazuje primerjavo med pravnimi obveznostmi, za katere obveznosti v breme proračuna še niso bile prevzete, in najvišjim zneskom obveznosti v povezavi z zneski, predvidenimi v finančnem okviru (perspektivi) za obdobje 2007–2013:

| v mio. EUR |
| --- |
| | Zneski finančnega okvira 2007–2013
  (A) | Sklenjene pravne obveznosti
  (B) | Proračunske obveznosti 2007–2008
  (C) | Pravne obveznosti, zmanjšane za proračunske obveznosti
  (= B – C) | Najvišji znesek obveznosti
  (= A – C) |
| Skladi kohezijske politike | 346 543 | 346 087 | 92 012 | 254 075 | 254 531 |
| Naravni viri | 95 288 | 95 288 | 25 184 | 70 104 | 70 104 |
| Instrument za predpristopno pomoč | 11 088 | 4 055 | 2 728 | 1 327 | 8 360 |
| Skupaj | 452 919 | 445 430 | 119 924 | 325 506 | 332 995 |

v mio. EUR

Zneski finančnega okvira 2007–2013

(A)

Sklenjene pravne obveznosti

(B)

Proračunske obveznosti 2007–2008

(C)

Pravne obveznosti, zmanjšane za proračunske obveznosti

(= B – C)

Najvišji znesek obveznosti

(= A – C)

Skladi kohezijske politike

346 543

346 087

92 012

254 075

254 531

Naravni viri

95 288

95 288

25 184

70 104

70 104

Instrument za predpristopno pomoč

11 088

4 055

2 728

1 327

8 360

Skupaj

Skupaj

452 919

445 430

119 924

325 506

332 995

332 995

Strukturni ukrepi pomenijo pomoč, načrtovano za obdobje 2007–2013. Oblika in cilji obdobja finančnega okvira, ki se je začelo leta 2007, se razlikujejo od oblike in ciljev iz prejšnjega obdobja.

5.12.2   Protokoli s sredozemskimi državami

Te obveznosti skupaj znašajo 263 milijonov EUR in so povezane s finančnimi protokoli, ki so bili sklenjeni s sredozemskimi državami nečlanicami. Znesek, vključen v to postavko, je razlika med skupnim zneskom iz podpisanih protokolov in zneskom obveznosti v breme proračuna, vknjiženih v zaključni račun. Ti protokoli so mednarodne pogodbe, ki ne morejo biti razveljavljene brez soglasja obeh pogodbenic, čeprav postopek njihove razveljavitve poteka.

5.12.3   Sporazumi o ribolovu

Te obveznosti so bile prevzete s tretjimi državami in so namenjene ukrepom v okviru mednarodnih sporazumov o ribolovu ter skupaj znašajo 401 milijon EUR.

5.13   PRISPEVKI ZA POVEZANE ORGANIZACIJE

Ta znesek pomeni neporavnana plačila nevpoklicanega kapitala, ki ga je vpisala Komisija.

5.13.1   Nevpoklicani kapital: EBOR

| v mio. EUR |
| --- |
| EBOR | Kapital EBOR skupaj | Kapital, ki ga je vpisala Komisija |
| Kapital | 19 794 | 600 |
| Vplačano | (5 198) | (157) |
| Nevpoklicano | 14 596 | 443 |

v mio. EUR

EBOR

Kapital EBOR skupaj

Kapital, ki ga je vpisala Komisija

Kapital

19 794

600

Vplačano

(5 198)

(157)

Nevpoklicano

14 596

443

443

5.13.2   Nevpoklicani kapital: EIS

| EUR millions |
| --- |
| EIS | Kapital EIF skupaj | Kapital, ki ga je vpisala Komisija |
| Kapital | 2 865 | 786 |
| Vplačano | (573) | (157) |
| Nevpoklicano | 2 292 | 629 |

EUR millions

EIS

Kapital EIF skupaj

Kapital, ki ga je vpisala Komisija

Kapital

2 865

786

Vplačano

(573)

(157)

Nevpoklicano

2 292

629

629

Na letni skupščini delničarjev EIS dne 7. maja 2007 je bila sprejeta odločitev o izdaji 1 000 novih delnic, enakovrednih obstoječim 2 000 delnicam (nominalna vrednost vsake delnice znaša 1 milijon EUR; vplačani delež v višini 20 %). Delničarji Sklada imajo možnost, da te nove delnice vpišejo sorazmerno po svoji presoji v obdobju štirih let od leta 2007 do leta 2010. EIB bo do 30. junija 2010 vpisala vse delnice, ki jih drugi delničarji še niso vpisali.

Skupnosti sta med letom 2008 vpisali 95 delnic z nominalno vrednostjo 1 milijon EUR na delnico, pri čemer sta 20 % nominalnega zneska in premijo plačali leta 2008. Udeležba Skupnosti je omejena na 900 delnic (900 milijonov EUR). Glej tudi pojasnilo 2.3.1.

2.3.1

5.14   OBVEZNOSTI IZ POSLOVNEGA NAJEMA

| v mio. EUR |
| --- |
| Opis | Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Zgradbe | 290 | 1 114 | 918 | 2 322 |
| Informacijski materiali in druga oprema | 7 | 12 | 8 | 27 |
| Skupaj | 297 | 1 126 | 926 | 2 349 |

v mio. EUR

Opis

Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Zgradbe

290

1 114

918

2 322

Informacijski materiali in druga oprema

7

12

8

27

Skupaj

Skupaj

297

297

1 126

1 126

926

926

2 349

2 349

Ta postavka zajema zgradbe in drugo opremo, ki so najete po pogodbah o poslovnem najemu in ne izpolnjujejo pogojev za vključitev na strani sredstev v bilanci stanja. Navedeni zneski ustrezajo obveznostim, ki jih je treba še plačati v obdobju veljavnosti pogodb.

Znesek 284 milijonov EUR je bil leta 2008 pripoznan kot odhodek v izkazu poslovnega izida glede poslovnih najemov.

5.15   POGODBENE OBVEZNOSTI

Ta postavka vključuje zneske, za katere sta se Evropski skupnosti zavezali, da jih bosta v prihodnosti plačali v okviru pogodb, obstoječih na datum bilance stanja. Zneski krijejo predvsem večletne pogodbe, ki se nanašajo na zagotavljanje storitev, kot so varnost, čiščenje itd., pa tudi pogodbene obveznosti glede posebnih projektov, kot so gradbena dela. Navedeni zneski ustrezajo prevzetim obveznostim, ki jih je treba še plačati v obdobju veljavnosti pogodb.

V to postavko je vključena neporavnana pogodbena obveznost v višini 243 milijonov EUR v zvezi s pogodbami Sveta o nepremičninah in 445 milijonov EUR v zvezi s pogodbami Parlamenta o nepremičninah. Drugi pomembni znesek, ki je vključen v to postavko, znaša 28 milijonov EUR in zadeva prizidek zgradbe Sodišča v Luxembourgu. Za to leto je v tej postavki vključenih tudi 155 milijonov EUR, ki se navezujejo na dogovore o javnih naročilih med agencijo Fuzija za energijo (Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije) ter Mednarodno organizacijo za fuzijsko energijo ITER.

6.   IZTERJAVA NEUPRAVIČENIH PLAČIL

6.1   UVOD

Izterjava neupravičenih plačil je zadnja faza delovanja kontrolnih sistemov in ocena teh izterjav je bistvena, da se zagotovi dobro finančno poslovodenje. Izterjani zneski se običajno nanašajo na odhodke, knjižene v prejšnjih letih, ker se upoštevata obdobje med datumom izplačila in datumom naknadne revizije ter obdobje, ki je potrebno za zaključek kontradiktornih postopkov in določanje končnega dolgovanega zneska. Na področju kmetijstva se to obdobje dodatno podaljša, če zadevna država članica zahteva spravni postopek.

Pri pregledovanju projekta, ki prejema finančna sredstva EU, si revizorji prizadevajo preveriti pravilno uporabo včasih zapletenih finančnih in pogodbenih pravil. Čeprav se lahko napake, nepravilnosti ali goljufije pojavijo na kateri koli stopnji projekta ali pogodbe EU, je najbolj verjetno, da se odkrijejo na zaključni stopnji, tj. ko upravičenec pošlje svoj zahtevek za končno plačilo.

Cilj tega poglavja je zagotoviti pregled obstoječega postopka za izterjavo neupravičenih plačil ter predstaviti najboljšo oceno skupnega zneska. V nadaljevanju so opisani različni postopki, na podlagi katerih Evropska komisija izterja neupravičena plačila v primeru jasne finančne napake ali nepravilnosti. Pri strukturnih ukrepih je treba izterjati neporabljeno predfinanciranje, kadar so predujmi višji od končnih stroškov projekta. Takšne izterjave se ne štejejo kot izterjave zaradi napak ali nepravilnosti in so zato izključene iz spodnje analize.

Da bi izboljšala poročanje o zneskih, izterjanih zaradi napak in nepravilnosti, je Komisija okrepila svoj finančni računovodski sistem z novo funkcionalnostjo. Glavni cilj je razkriti tiste napake in nepravilnosti, ki jih službe Komisije izterjajo z odbitkom od poznejših plačil ali z nalogom za izterjavo.

6.2   IZTERJAVA NEUPRAVIČENIH PLAČIL, IZVEDENIH V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

Približno 80 % proračuna skupaj upravljajo Evropska komisija in države članice. Ti odhodki za deljeno upravljanje vključujejo zlasti odhodke za kmetijstvo, strukturne ukrepe in ribištvo. Ko Evropska komisija izvršuje proračun z deljenim upravljanjem, se naloge in odgovornosti v zvezi z izvrševanjem, vključno s popravki neupravičenih odhodkov, prenesejo na države članice: te so zlasti odgovorne za odpravljanje nepravilnosti, ki jih storijo upravičenci. Evropska komisija ima splošno nadzorno vlogo: preverja zadostnost finančnega upravljanja s strani držav članic in zahteva odpravo napak, če ugotovi, da država članica ni ustrezno zavarovala proračuna ES pred nepravilnostmi. Tako odpravljanje napak je lahko tudi posledica revizij in kontrol, ki jih izvaja Evropsko računsko sodišče, ali preiskav urada OLAF.

Seveda kontrolna veriga ne bila popolna brez mehanizma, ki zagotavlja, da države članice primerno izvajajo svoje delo, in ki v primeru, da tega ne počnejo, odreja potrebne finančne posledice.

Komisija je pooblaščena, da v nekaterih primerih uporablja
  ekstrapolirane ali pavšalne popravke
  , in sicer kadar ni mogoče ali izvedljivo natančno količinsko opredeliti zneska neupravičenih odhodkov ali kadar bi bil popolni izbris zadevnih odhodkov nesorazmeren. Ekstrapolacija se uporablja, kadar so na voljo rezultati, pridobljeni iz reprezentativnega vzorca v zvezi s sistemsko nepravilnostjo. Pavšalni popravki se uporabljajo v primeru posameznih kršitev ali sistemskih nepravilnosti, ko finančni učinek ni natančno količinsko določljiv, ker zajema preveč spremenljivk ali je v svojih učinkih razpršen.

ekstrapolirane ali pavšalne popravke

6.2.1   Izterjava odhodkov, ki bremenijo kmetijstvo in razvoj podeželja

V okviru EKJS in EKSRP, ki sta nadomestila Jamstveni oddelek EKUJS, se mehanizem izterjave izvaja s potrditvijo obračunov in izterjavo nepravilnosti.

Postopek potrditve obračunov

Postopek potrditve obračunov izvaja Komisija. Ta vključuje letno finančno potrditev obračunov za vsako plačilno agencijo in večletno potrditev skladnosti, ki zajema skladnost odhodkov, ki jih prijavi država članica, s pravili EU. V primeru EKJS se vsi ti zneski knjižijo v izkazu poslovnega izida Komisije kot prihodki. Za EKSRP se lahko zneski, ki jih izterjajo države članice same, pa tudi zneski, ki izhajajo iz letne finančne potrditve obračunov, praviloma ponovno uporabijo za zadevni program.

Finančna potrditev: Komisija sprejme letno odločbo o potrditvi obračuna, s katero se formalno strinja z zaključnimi računi plačilnih agencij na podlagi preverjanj, ki jih izvedejo uprave, ter potrdil in poročil, ki jih izdajo certifikacijski organi.

Finančna potrditev

Potrditev skladnosti: namenjena je temu, da se odhodki, ki niso bili izplačani v skladu s pravili EU, izključijo iz financiranja EU in se tako proračun EU zavaruje pred odhodki, ki ga ne bi smeli bremeniti. Zato potrditev skladnosti ni mehanizem, na podlagi katerega se nepravilna plačila neposredno izterjajo od končnih upravičencev. Vendar pa so finančni popravki močna spodbuda za države članice, da izboljšajo upravljavske in kontrolne sisteme ter tako tudi preprečijo ali odkrijejo in izterjajo nepravilna plačila končnim upravičencem. Poleg tega popravek zaradi skladnosti države članice ne razbremeni obveznosti spremljanja ugotovljenih nepravilnosti, saj se lahko v nasprotnem primeru sproži postopek za ugotavljanje kršitev. Medtem ko se finančna potrditev obračunov izvaja letno, pa potrditev skladnosti nima letnega značaja. Zajema odhodke, ki so nastali v več kot enem proračunskem letu, razen odhodkov, ki so nastali več kot 24 mesecev pred dnem, ko je Komisija uradno obvestila državo članico o ugotovitvah svoje revizije. Popravki zaradi skladnosti se obravnavajo kot namenski prejemki.

Potrditev skladnosti

Finančna potrditev plačil, ki so bila izvršena ob neupoštevanju predpisanih rokov: za najpomembnejše sheme podpore v okviru EKJS predpisi določajo, da morajo države članice izvršiti plačila upravičencem v določenem roku. Spoštovanje določenih rokov se sistematično nadzoruje trikrat na leto v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 883/06. Komisija v primeru nespoštovanja rokov izvede znižanja, ob upoštevanju nekaterih nadomestil za posebne primere in izjemne okoliščine ter sorazmernosti. Znižanja se izvedejo v okviru mesečnih plačil državam članicam in pri letni finančni potrditvi. Finančni popravki za nespoštovanje plačilnih rokov se obravnavajo kot „negativna plačila“ in se v izkazu poslovnega izida knjižijo kot znižanje odhodkov.

Finančna potrditev plačil, ki so bila izvršena ob neupoštevanju predpisanih rokov

Izterjava nepravilnosti, ki so jih prijavile države članice

Države članice morajo izterjati zneske, izgubljene zaradi nepravilnosti po nacionalnih pravilih in postopkih. Če zneske za ukrepe, ki se financirajo iz EKJS, od upravičencev uspešno izterjajo, jih knjižijo v dobro Komisiji in zadevni zneski se v izkazu poslovnega izida knjižijo kot prihodek. Kar zadeva EKSRP, se izterjani zneski odštejejo od naslednjega zahtevka za plačilo in zato se zadevna vsota lahko ponovno uporabi za program. Vendar pa nepravilno porabljenih zneskov ni vedno enostavno izterjati. Če država članica za izterjavo potrebuje več kot štiri leta, oziroma osem let v primeru sodnih postopkov nacionalnih sodišč zoper upravičenca, Komisija 50 % neporavnanega zneska zaračuna zadevni državi članici, s čimer se zaščitijo finančni interesi EU (tako imenovano „pravilo 50/50“). To se izvede na podlagi zgoraj opisanega postopka finančne potrditve. Po tej računovodski operaciji mora država članica še naprej izvajati ukrepe izterjave. 50 % tako izterjanih zneskov je treba knjižiti v dobro proračuna EU. Treba je omeniti, da se izterjani zneski EKJS lahko prenesejo na Komisijo po 20-odstotnem znižanju, ki ga države članice opravijo za pokritje svojih stroškov. Komisija v vseh okoliščinah spremlja ukrepe držav članic na področju izterjav. Če država članica ne izvaja izterjave ali si ne prizadeva za izvajanje svojih ukrepov, lahko Komisija sklene, da bo ukrepala na podlagi postopka potrditve skladnosti in od zadevne države članice zahtevala finančni popravek.

6.2.2   Izterjava odhodkov v okviru strukturnih ukrepov

Na tem področju so v mehanizem izterjave zaradi napak, nepravilnosti ali goljufije vključeni v glavnem finančni popravki.

Finančni popravki: odhodke, ki zaradi nepravilnosti ne izpolnjujejo pogojev za financiranje, je treba izključiti iz sofinanciranja iz proračuna EU. Ta izključitev se imenuje „finančni popravek“. Namen takih popravkov je ponovna vzpostavitev stanja, ko je 100 % odhodkov, prijavljenih za sofinanciranje iz strukturnih ukrepov, usklajenih z veljavnimi pravili in predpisi države in Skupnosti.

Finančni popravki

Finančni popravki se lahko izvajajo na podlagi kontrol in revizij na kateri koli stopnji kontrolnega sistema v državah članicah, ali na podlagi revizij Komisije ali Evropskega računskega sodišča ali preiskav urada OLAF. Za izvajanje finančnih popravkov glede nepravilnosti, ki jih storijo upravičenci, so v prvi vrsti odgovorne države članice. Če se država članica strinja z izvedbo popravka na podlagi kontrole ali revizije, ki jo je opravila sama ali ES, lahko prekliče nepravilne odhodke in ponovno uporabi financiranje ES, ki je bilo sproščeno za druge odhodke v okviru zadevnega programa, vendar ne za operacijo ali operacije, na katero oziroma na katere se je popravek nanašal. Evropska komisija lahko sprejme formalno odločitev, da za državo članico uporabi finančne popravke, če država članica ni izvedla zahtevanih popravkov ali če imajo upravljavski in kontrolni sistemi hude pomanjkljivosti, ki lahko povzročijo sistemske nepravilnosti. Finančni popravek, ki se uporabi na podlagi odločitve Komisije, pomeni znižanje finančnih sredstev ES za zadevni program. Popravki, ki jih izvedejo države članice po svojih revizijah ali revizijah ES, niso knjiženi v računovodskem sistemu Komisije, države članice pa enkrat letno sporočijo ustrezne podatke. V računovodske izkaze ES se vključijo le finančni popravki, ki se izvedejo na podlagi naloga za izterjavo ali znižanja končnega plačila.

6.3   IZTERJAVA NEUPRAVIČENIH PLAČIL – DRUGE VRSTE UPRAVLJANJA

Predvidena mehanizma sta nalog za izterjavo ali znižanje prihodnjega plačila. Številni projekti EU se izvajajo več let in popravki se običajno izvedejo s prilagoditvijo poznejših zahtevkov in/ali končnih plačil, in sicer po rednih preverjanjih ali pregledu neodvisnih revizijskih potrdil. Informacije o izterjavah, ki se izvedejo z odbitkom od poznejšega plačila, pri čemer se torej ne izda nalog za izterjavo, so prepoznavne v računovodskem sistemu Komisije.

Ob ali po zaključku projekta lahko Evropska komisija uporabi tudi dodatne popravke na podlagi lastnih revizij ali revizij Računskega sodišča na kraju samem. Ti popravki se lahko izvedejo v poznejših letih in v tem primeru bo izdan nalog za izterjavo.

6.4   ANALIZA IZTERJAV NEUPRAVIČENIH PLAČIL, O KATERIH JE BILO ODLOČENO LETA 2008

Spodaj prikazani podatki so bili pridobljeni, kadar je bilo to mogoče, na podlagi nastanka poslovnega dogodka, v skladu s čimer je bila izterjava dodeljena letu, v katerem:

| — | je bil izdan nalog za izterjavo ali izvršeno znižano plačilo, |
| --- | --- |

—

je bil izdan nalog za izterjavo ali izvršeno znižano plačilo,

| — | se je Komisija odločila za popravek ali so se o popravku sporazumele države članice ali |
| --- | --- |

—

se je Komisija odločila za popravek ali so se o popravku sporazumele države članice ali

| — | so države članice v okviru EKJS in EKSRP izterjale in prijavile znesek nepravilnosti. |
| --- | --- |

—

so države članice v okviru EKJS in EKSRP izterjale in prijavile znesek nepravilnosti.

6.4.1   Deljeno upravljanje

6.4.1.1   Izterjava odhodkov, ki bremenijo kmetijstvo in razvoj podeželja: EKJS in EKSRP

Komisija je med koledarskim letom 2008 sklenila, da glede EKJS od držav članic na podlagi finančnih popravkov izterja 917 milijonov EUR. Poleg tega so v istem letu države članice Komisiji vrnile 360 milijonov EUR za nepravilne odhodke, ki so jih izterjale od upravičencev. Leta 2008 niso bila v zvezi z EKRSP izterjana nobena neupravičena plačila. Vse te izterjave so vknjižene v računovodski sistem Komisije in vključene v izkaz poslovnega izida.

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Potrjeni finančni popravki, in sicer: |
| Potrditev skladnosti | 859 | 532 |
| Finančna potrditev in nespoštovani plačilni roki | 58 | 75 |
| Skupaj | 917 | 607 |
| Nepravilnosti, ki so jih prijavile države članice | 360 | 247 |
| Skupaj | 1 277 | 854 |

v mio. EUR

2008

2007

Potrjeni finančni popravki, in sicer:

Potrditev skladnosti

Potrditev skladnosti

859

859

532

532

Finančna potrditev in nespoštovani plačilni roki

Finančna potrditev in nespoštovani plačilni roki

58

58

75

75

Skupaj

917

607

Nepravilnosti, ki so jih prijavile države članice

360

247

Skupaj

Skupaj

1 277

1 277

854

854

Komisija lahko opravi finančne popravke na podlagi „odločb o skladnosti“, vendar samo za odhodke, prijavljene za obdobje 24 mesecev pred revizijo posameznega področja odhodkov, ki jih prijavi posamezna država članica. Znesek, ki naj bi bil prejet na podlagi odločb o finančnih popravkih zaradi skladnosti v kmetijstvu, ki jih je treba še sprejeti na podlagi revizij Komisije, je ocenjen na 1,7 milijarde EUR. To se nanaša na nekatere odhodke, prijavljene v obdobju 2001–2008, in se razkrije kot pogojno sredstvo v pojasnilu 5.3 k tem računovodskim izkazom.

5.3

6.4.1.2   Izterjava odhodkov v okviru strukturnih ukrepov

A.   FINANČNI POPRAVKI

Spodaj so prikazani skupni finančni popravki, opravljeni pri programih na podlagi revizij Komisije in Računskega sodišča ter postopka zaključevanja za programski obdobji.

FINANČNI POPRAVKI V ZVEZI S PROGRAMI/PROJEKTI ZA OBDOBJE 2000–2006 SKUPAJ

| v mio. EUR |
| --- |
| | Finančni popravki skupaj na dan 31.12.2007 | Finančni popravki za leto 2008 brez odločbe Komisije | Finančni popravki za leto 2008 na podlagi odločbe Komisije | Finančni popravki skupaj na dan 31.12.2008 |
| Kohezijski sklad | 103 | 19 | 35 | 157 |
| ESRR | 1 561 | 594 | 25 | 2 180 |
| ESS | 475 | 496 | | 971 |
| FIUR | 0 | 2 | | 2 |
| Usmerjevalni oddelek EKUJS | 1 | | 2 | 3 |
| Skupaj | 2 140 | 1 111 | 62 | 3 313 |

v mio. EUR

Finančni popravki skupaj na dan 31.12.2007

Finančni popravki za leto 2008 brez odločbe Komisije

Finančni popravki za leto 2008 na podlagi odločbe Komisije

Finančni popravki skupaj na dan 31.12.2008

Kohezijski sklad

103

19

35

157

ESRR

1 561

594

25

2 180

ESS

475

496

971

FIUR

0

2

2

Usmerjevalni oddelek EKUJS

1

2

3

Skupaj

Skupaj

2 140

2 140

1 111

1 111

62

62

3 313

3 313

FINANČNI POPRAVKI V ZVEZI S PROGRAMI/PROJEKTI ZA OBDOBJE 1994-99 SKUPAJ

| v mio. EUR |
| --- |
| | Finančni popravki skupaj na dan 31.12.2007 | Finančni popravki za leto 2008 brez odločbe Komisije | Finančni popravki za leto 2008 na podlagi odločbe Komisije | Finančni popravki skupaj na dan 31.12.2008 |
| Kohezijski sklad | 225 | 7 | 31 | 263 |
| ESRR | 858 | 11 | 319 | 1 188 |
| ESS | 345 | | 26 | 371 |
| FIUR | 39 | 2 | 15 | 56 |
| Usmerjevalni oddelek EKUJS | 114 | 3 | | 117 |
| Skupaj | 1 581 | 23 | 391 | 1 995 |

v mio. EUR

Finančni popravki skupaj na dan 31.12.2007

Finančni popravki za leto 2008 brez odločbe Komisije

Finančni popravki za leto 2008 na podlagi odločbe Komisije

Finančni popravki skupaj na dan 31.12.2008

Kohezijski sklad

225

7

31

263

ESRR

858

11

319

1 188

ESS

345

26

371

FIUR

39

2

15

56

Usmerjevalni oddelek EKUJS

114

3

117

Skupaj

Skupaj

1 581

1 581

23

23

391

391

1 995

1 995

Stanje pri izvajanju finančnih popravkov za strukturne ukrepe v letu 2008, ki znašajo skupaj 1 587 milijonov EUR, je naslednje:

| v mio. EUR |
| --- |
| | ESRR | Kohezijski sklad | ESS | FIUR | EKUJS–U | Skupaj |
| Finančni popravki 1994–99: |
| Z nalogom za izterjavo | 105 | 29 | 20 | 9 | 3 | 166 |
| Sprostitev prevzetih obveznosti/odbitek ob koncu leta | 96 | 1 | 6 | 2 | | 105 |
| Še neizvedeni | 129 | 8 | | 6 | | 143 |
| Obdobje 1994–99 vmesni seštevek | 330 | 38 | 26 | 17 | 3 | 414 |
| Finančni popravki 2000–2006: |
| Z nalogom za izterjavo | 25 | 7 | | | 2 | 34 |
| Odbitek držav članic | 201 | 4 | 492 | | | 697 |
| Sprostitev prevzetih obveznosti/odbitek ob koncu leta | | 11 | | | | 11 |
| Še neizvedeni | 393 | 32 | 4 | 2 | | 431 |
| Obdobje 2000-2006 vmesni seštevek | 619 | 54 | 496 | 2 | 2 | 1 173 |
| Finančni popravki skupaj | 949 | 92 | 522 | 19 | 5 | 1 587 |

v mio. EUR

ESRR

Kohezijski sklad

ESS

FIUR

EKUJS–U

Skupaj

Finančni popravki 1994–99:

Z nalogom za izterjavo

105

29

20

9

3

166

Sprostitev prevzetih obveznosti/odbitek ob koncu leta

96

1

6

2

105

Še neizvedeni

129

8

6

143

Obdobje 1994–99 vmesni seštevek

Obdobje 1994–99 vmesni seštevek

330

330

38

38

26

26

17

17

3

3

414

414

Finančni popravki 2000–2006:

Z nalogom za izterjavo

25

7

2

34

Odbitek držav članic

201

4

492

697

Sprostitev prevzetih obveznosti/odbitek ob koncu leta

11

11

Še neizvedeni

393

32

4

2

431

Obdobje 2000-2006 vmesni seštevek

Obdobje 2000-2006 vmesni seštevek

619

619

54

54

496

496

2

2

2

2

1 173

1 173

Finančni popravki skupaj

Finančni popravki skupaj

949

949

92

92

522

522

19

19

5

5

1 587

1 587

Zgornja razpredelnica ne vključuje rezultatov preverjanj, ki so jih izvedle same države članice glede odhodkov strukturnih skladov. Poleg tega se trenutno sprejema odločitev o možnih finančnih popravkih v višini 2,6 milijarde EUR. Ta znesek temelji na revizijskih ugotovitvah Komisije in Evropskega računskega sodišča, ki jih spremljajo GD. To je v času priprave zaključnega računa za leto 2008 najboljša ocena, ki upošteva dejansko stanje pri spremljanju revizij in zlasti dopisov o končnih stališčih (ali podobnih dokumentov). Razkrije se kot pogojno sredstvo (glej pojasnilo 5.3).

5.3

Dejavnosti finančnih popravkov (odtegnitve, izterjave in plačila, ki jih je treba še izterjati) v državah članicah za strukturne ukrepe za leto 2008

Države članice morajo Komisiji zagotoviti najnovejše informacije o odtegnitvah, izterjavah in še neizterjanih plačilih v zvezi s strukturnimi skladi za leto 2008 ter kumulativno za celotno obdobje 2000–2006, in sicer za vse štiri sklade (ESRR, ESS, EKUJS in FIUR).

Po podatkih, ki so jih države članice v skladu z obveznostjo iz Uredb št. 438/2001 in 448/2001 posredovale za leto 2008, znašajo odtegnitve 558 milijonov EUR in izterjave 463 milijonov EUR, skupna vrednost odtegnitev in izterjav pa je 1 021 milijonov EUR. Ti zneski upoštevajo rezultate prve analize, ki jo je opravila Komisija in je bila podlaga za popravke nekaterih podatkov. Revizije podatkov držav članic na kraju samem, ki jih je Komisija leta 2008 opravila v desetih državah članicah, je pokazala, da sistemi beleženja in sporočanja podatkov še niso povsem zanesljivi v vseh državah članicah, vendar pa obstajajo dokazi, da se njihova kakovost izboljšuje in da je bil v primerjavi s prejšnjimi leti dosežen določen napredek.

Kar zadeva odtegnitve in izterjave, ki so jih leta 2007 izvedle države članice v zvezi s prispevki iz strukturnih skladov za programe v obdobju 2000–2006, je Komisija v zaključnem računu za leto 2007 navedla znesek 540 milijonov EUR. Znesek, ki je bil popravljen na podlagi prejetih popravljenih podatkov, zdaj znaša 901 milijon EUR (565 milijonov EUR za odtegnitve in 336 milijonov EUR za izterjave). Ta razlika je v glavnem posledica prej manjkajočih zneskov, ki so jih naknadno sporočile nekatere večje države članice.

Kar zadeva finančne popravke, obstaja možnost prekrivanja med zneski, sporočenimi na podlagi dejavnosti organov EU (revizije, ki jih opravljata Komisija in Računsko sodišče ter preiskave urada OLAF), in zneski, ki jih sporočijo države članice. To gre pripisati dejstvu, da države članice velik delež finančnih popravkov, ki so posledica dejavnosti navedenih organov, sprejmejo in izvedejo brez formalne odločitve Komisije, in sicer tako, da zadevne odhodke odstranijo iz svojih izjav o odhodkih. Ker se od držav članic ne zahteva, da razlikujejo med popravki na podlagi dejavnosti organov EU in popravki, ki jih izvedejo na podlagi svojih lastnih kontrol in revizij, ni mogoče natančno določiti obsega tega prekrivanja. Vendar pa je na podlagi primerjave med zneski, ki so jih države članice sporočile za leto 2008, in zneski popravkov na podlagi dejavnosti organov EU, ki so jih sprejele države članice, mogoče sklepati, da prekrivanje ne bi smelo biti večje kot 600 milijonov EUR. V letu 2007 to prekrivanje ne bi smelo presegati 220 milijonov EUR, kar je skupna vrednost popravkov na podlagi dejavnosti organov EU, ki so jih v navedenem letu sprejele države članice.

Komisija je v programskem obdobju 2007–2013 vključila letno poročanje v svoj informacijski sistem. To pomeni, da bo podatke prejela neposredno od držav članic, slednje pa bodo posebej označile popravke, ki izhajajo iz dejavnosti organov EU, tako da bo prekrivanje podatkov mogoče natančno določiti.

B.   DRUGE IZTERJAVE

Skupna vrednost nalogov za izterjavo, ki niso povezani s finančnimi popravki, temveč so izdani za izterjavo zneskov, ki so posledica napake ali nepravilnosti, je 31 milijonov EUR.

6.4.2   Izterjava odhodkov v okviru drugih vrst upravljanja

Skupni znesek izterjav za leto 2008 v okviru drugih vrst upravljanja je 72 milijonov EUR. Od tega se znesek v višini 48 milijonov EUR nanaša na izterjavo stroškov, znesek v višini 24 milijonov EUR pa na izterjavo predfinanciranja.

| v mio. EUR |
| --- |
| Nalogi za izterjavo neupravičenih plačil, izdan leta 2008 | 2008 | 2007 |
| Zunanji ukrepi | 32 | 178 |
| Notranje politike | 40 | 81 |
| Skupaj | 72 | 259 |

v mio. EUR

Nalogi za izterjavo neupravičenih plačil, izdan leta 2008

2008

2007

Zunanji ukrepi

32

178

Notranje politike

40

81

Skupaj

Skupaj

72

72

259

259

6.5   POVZETEK IZTERJAVE NEUPRAVIČENIH PLAČIL V LETU 2008

Spodnja razpredelnica prikazuje najboljšo oceno skupnega zneska, za katerega se je leta 2008 sprejela odločitev o izterjavi. Kot je bilo pojasnjeno zgoraj, izterjava ne vključuje rezultatov preverjanj držav članic samih glede odhodkov strukturnih ukrepov.

Povzetek izterjave neupravičenih plačil

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| EKUJS |
| — | finančni popravki |

v mio. EUR

2008

2007

EKUJS

EKUJS

—

finančni popravki

917

607

| — | nepravilnosti, ki so jih prijavile države članice |
| --- | --- |

—

nepravilnosti, ki so jih prijavile države članice

360

247

Strukturni skladi in Kohezijski sklad (programi 1994–1999 in programi 2000–2006)

Strukturni skladi in Kohezijski sklad (programi 1994–1999 in programi 2000–2006)

| A. | Finančni popravki |
| --- | --- |

A.

Finančni popravki

1 587

396

| B. | Druge izterjave |
| --- | --- |

B.

Druge izterjave

31

Nalogi za izterjavo neupravičenih plačil:

Nalogi za izterjavo neupravičenih plačil:

| — | zunanji ukrepi |
| --- | --- |

—

zunanji ukrepi

32

178

| — | notranje politike |
| --- | --- |

—

notranje politike

40

81

Skupaj

Skupaj

2 967

2 967

1 509

1 509

7.   OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

ZAKLADNIŠKO POSLOVANJE EVROPSKE KOMISIJE

Naslednja razkritja se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga je izvedla Evropska komisija za izvrševanje svojega proračuna. Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja Komisije za izvrševanje proračuna so določena v Uredbi (ES, Euratom) št. 1150/2000 (kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 2028/2004) ter finančni uredbi (Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002, spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006) in njenih izvedbenih določbah (Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002, spremenjena z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 478/2007).

Kot rezultat zgornjih uredb se uporabljajo naslednja glavna načela:

| — | lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali organu, ki ga imenuje posamezna država članica. Komisija lahko črpa z zgornjih računov samo, da krije svoje denarne potrebe, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali organu, ki ga imenuje posamezna država članica. Komisija lahko črpa z zgornjih računov samo, da krije svoje denarne potrebe,

| — | lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih,

| — | bančnih računov, odprtih v imenu Komisije, se ne sme prekoračiti, |
| --- | --- |

—

bančnih računov, odprtih v imenu Komisije, se ne sme prekoračiti,

| — | preostala sredstva na računih, ki se vodijo v drugih valutah in ne v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično preračunana v eure (z upoštevanjem Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000, kadar gre za sredstva na računih lastnih sredstev). |
| --- | --- |

—

preostala sredstva na računih, ki se vodijo v drugih valutah in ne v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično preračunana v eure (z upoštevanjem Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000, kadar gre za sredstva na računih lastnih sredstev).

Poleg računov lastnih sredstev je Komisija odprla tudi druge bančne račune pri centralnih in poslovnih bankah z namenom izvrševanja plačil in prejemanja prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun. Vsi ti računi (z izjemo računov za prejemke) se polnijo dnevno na podlagi plačil, ki jih je treba z njih izvršiti. Na vseh teh računih se vzdržujejo minimalna denarna sredstva za zagotovitev izvršitve nujnih plačil, če bi izjemoma nastala kakršna koli zamuda pri njihovem financiranju. Preostanek sredstev na računih za prejemke se redno prenaša na račune lastnih sredstev ali na druge račune, odvisno od zakladniških potreb.

Vse poslovne banke, pri katerih ima Komisija odprte bančne račune, so izbrane prek javnih razpisov. Računi izločenih sredstev so odprti v skladu s členom 63 finančne uredbe in za njihove potrebe so odprti bančni računi pri bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom.

7.1   POSLOVNO TVEGANJE

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistema in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranjega nadzora Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki. Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s svežnjem zapisanih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven nadzora. Te smernice in postopki zajemajo različna področja poslovanja, njihovo upoštevanje pa se redno preverja. Vključujejo zlasti:

| — | odprtje in zaprtje bančnih računov, |
| --- | --- |

—

odprtje in zaprtje bančnih računov,

| — | izražanje finančnih sistemov s parametri, |
| --- | --- |

—

izražanje finančnih sistemov s parametri,

| — | zakladniško načrtovanje in napovedovanje, |
| --- | --- |

—

zakladniško načrtovanje in napovedovanje,

| — | izvedbo plačil in upravljanje denarnih sredstev, |
| --- | --- |

—

izvedbo plačil in upravljanje denarnih sredstev,

| — | devizne posle, |
| --- | --- |

—

devizne posle,

| — | izbiro bank, |
| --- | --- |

—

izbiro bank,

| — | nadzor poslov in uskladitev računov, |
| --- | --- |

—

nadzor poslov in uskladitev računov,

| — | vzdrževanje in nadzor dokumentov tretjih oseb. |
| --- | --- |

—

vzdrževanje in nadzor dokumentov tretjih oseb.

7.2   FINANČNO TVEGANJE

Valutno tveganje:

Lastna sredstva, ki jih plačajo države članice v drugih valutah, kot je euro, se hranijo na računih lastnih sredstev. V eure se preračunajo, kadar so potrebna za kritje izvedbe plačil v eurih, v omejenem številu primerov pa se neposredno uporabijo za plačila, ki se izvedejo v istih valutah.

Komisija ima pri poslovnih bankah odprtih več računov v drugih valutah EU, kot je euro, in v USD za namene izvedbe plačil, izraženih v teh valutah. Ti računi se polnijo glede na število plačil, ki jih je treba izvesti. Posledica tega je, da je sprotna količina sredstev na računih zelo nizka in da so ta sredstva le v omejenem obsegu izpostavljena gibanjem deviznih tečajev.

Ko se razni prejemki (z izjemo lastnih sredstev) prejmejo v drugih valutah, kot je euro, se bodisi prenesejo na druge račune v isti valuti, če so potrebni za kritje izvedbe plačil, bodisi se preračunajo v eure in prenesejo na druge račune v eurih glede na zakladniške potrebe. Računi izločenih sredstev, ki se vodijo v drugih valutah, kot je euro, se polnijo glede na ocenjene kratkoročne lokalne plačilne potrebe v isti valuti. Preostanek sredstev na teh računih se vzdržuje v okviru njihovih ustreznih zgornjih meja.

Kreditno tveganje:

Večina zakladniških sredstev Komisije se hrani v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1150/2000 na računih, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov (lastna sredstva). Vsi ti računi so odprti pri zakladnicah držav članic ali nacionalnih centralnih bankah. Te institucije za Komisijo tako rekoč ne pomenijo kreditnega tveganja oziroma tveganja izpostavljenosti v razmerju do nasprotne stranke.

Majhen delež zakladniških sredstev Komisije se hrani pri poslovnih bankah, da se krijejo izvedba plačil ali drugi bančni posli. Običajna praksa je, da se računi poslovnih bank polnijo sproti. Posledica tega je, da je sprotna količina sredstev na teh računih stalno zelo nizka (v povprečju med 50 milijoni EUR in 150 milijoni EUR, porazdeljenimi med več kot 30 računov), tako da je izpostavljenost Komisije tveganju precej majhna. Poleg tega se uporabljajo posebne smernice za izbor poslovnih bank, da se še dodatno zmanjša kreditno tveganje.

Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih okoliščinah se lahko zahteva nižja raven. Vse pogodbe določajo možnost takojšnje prekinitve s strani Komisije, če se bonitetna ocena nasprotne stranke spremeni in pade pod najnižjo zahtevano raven.

Računi izločenih sredstev so odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko precej razlikujejo med državami. Za omejitev izpostavljenosti kreditnemu tveganju se višina preostalih sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (z upoštevanjem potreb poslovanja), računi se redno polnijo in uporabljene zgornje meje se pregledujejo na letni osnovi.

Glede na težke finančne in gospodarske razmere, ki so zaznamovale drugo polovico leta 2008, so bili na ravni zakladnice Komisije sprejeti posebni, poostreni ukrepi za spremljanje njene izpostavljenosti tveganju. Poleg tega se je za doseganje minimalne izpostavljenosti tveganju dodatno zmanjšal povprečni skupni znesek sredstev na računih pri poslovnih bankah, ki se uporabljajo za izvrševanje plačil Komisije. Zakladnica Komisije bo te dodatne ukrepe izvajala tudi v letu 2009 oziroma dokler se bodo nadaljevale nestabilne finančne razmere.

Obrestno tveganje:

Računi, odprti pri zakladnicah držav članic ali nacionalnih centralnih bankah v skladu s členom 9 Uredbe št. 1150/2000, se ne obrestujejo in so brez stroškov. Za vse druge račune, odprte pri nacionalnih centralnih bankah, je donos odvisen od posebnih pogojev, ki jih ponuja posamezna banka; uporabljene obrestne mere se spreminjajo in prilagajajo nihanjem na trgu.

Za večino računov, odprtih pri poslovnih bankah, se obresti izračunavajo na spremenljivi osnovi v povezavi z mejno stopnjo ECB za njene glavne operacije refinanciranja in so prilagojene, da odražajo kakršno koli nihanje te stopnje. Zaradi tega Komisija ne nosi nobenega obrestnega tveganja.

7.3   UPRAVLJANJE ZAČASNO PLAČANIH GLOB

Naslednja razkritja se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga je izvedla Evropska komisija za upravljanje začasno plačanih glob (denarna sredstva z omejitvami).

Valutno tveganje:

Ker so vse globe naložene in plačane v eurih, Komisija ni izpostavljena nikakršnemu tveganju zaradi nihanja deviznih tečajev.

Kreditno tveganje:

Za izbor bank, v katerih se hranijo sredstva, se uporabljajo smernice in izpostavljenost v razmerju do kakršne koli posamezne nasprotne stranke je omejena. Vsa sredstva se hranijo na tekočih računih in se lahko črpajo kadar koli brez predhodnega obvestila. Banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna dolgoročna ocena bančnih depozitov, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's Aa ali njej enakovredna (to je S&P AA- ali Fitch AA-).

Izpostavljenost v razmerju do kakršne koli posamezne nasprotne stranke je omejena na 5 % njenih „kapital + rezerve + podrejena posojila“, kakor izhaja iz njenega potrjenega konsolidiranega zaključnega računa. Ta meja se revidira vsaj na letni osnovi. Vse pogodbe določajo možnost takojšnje prekinitve s strani Komisije, če se ocena nasprotne stranke spremeni in pade pod najnižjo zahtevano raven.

Kot je bilo zgoraj omenjeno, so bili glede na težke finančne in gospodarske razmere, ki so zaznamovale drugo polovico leta 2008, na ravni zakladnice Komisije sprejeti posebni, poostreni ukrepi za spremljanje njene izpostavljenosti tveganju. Pozornost je namenjena tudi ravni kratkoročnih bonitetnih ocen nasprotnih strank, pri katerih ima Komisija sredstva, povezana z začasno plačanimi globami. Vsi ti dodatni ukrepi za spremljanje izpostavljenosti tveganju, ki so bili glede na trenutne razmere sprejeti na ravni zakladnice Komisije, se bodo izvajali tudi v letu 2009 oziroma dokler se bodo nadaljevale nestabilne finančne razmere.

Obrestno tveganje:

Obresti za vse račune se izračunajo na spremenljivi osnovi, ki je povezana z minimalno stopnjo ECB za njene glavne operacije refinanciranja, in so prilagojene, da odražajo kakršno koli nihanje te stopnje. Zaradi tega Komisija ne nosi nobenega obrestnega tveganja.

NAJEMANJE IN DAJANJE POSOJIL TER JAMSTVENI SKLAD

Naslednja razkritja se nanašajo na posojila, ki jih Evropska komisija daje in najema v okviru makrofinančne pomoči, plačilnobilančnih posojil in posojil Euratom ter Jamstvenega sklada.

makrofinančne pomoči, plačilnobilančnih posojil

posojil Euratom

Jamstvenega sklada

7.4   STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

Makrofinančna pomoč, plačilnobilančna posojila in posojila Euratom:

Skupnosti izvajata posle dajanja in najemanja posojil ter s tem povezano upravljanje zakladnice v skladu z ustreznimi sklepi (Euratom) Sveta, če je to primerno, in notranjimi smernicami. Pisna navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot so najemanje in dajanje posojil ter upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Finančna in poslovna tveganja se opredelijo in ocenijo, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja. Na splošno se varovanje pred tveganji ne izvaja, ker se dajanje posojil financira z „vzajemnimi“ posli in ker ni nobenih odprtih valutnih pozicij.

Jamstveni sklad:

Pravila in načela za upravljanje sredstev Jamstvenega sklada (glej pojasnilo 2.3.3) so določena v Sporazumu med Evropsko komisijo in Evropsko investicijsko banko (EIB) z dne 25. novembra 1994 ter v poznejših spremembah z dne 17. in 23. septembra 1996, 8. maja 2002 ter 25. februarja 2008.

2.3.3

Glavna načela, povzeta neposredno iz Sporazuma, so:

| — | Jamstveni sklad bo deloval v eni sami valuti: v eurih. Da bi se izognil vsakršnemu valutnemu tveganju, bo vlagal izključno v tej valuti, |
| --- | --- |

—

Jamstveni sklad bo deloval v eni sami valuti: v eurih. Da bi se izognil vsakršnemu valutnemu tveganju, bo vlagal izključno v tej valuti,

| — | upravljanje sredstev bo temeljilo na tradicionalnih pravilih previdnosti, ki veljajo za finančne dejavnosti. Posebno pozornost bo treba nameniti zmanjševanju tveganj ter zagotavljanju zadostne stopnje likvidnosti in prenosljivosti upravljanih sredstev, ob upoštevanju obveznosti, ki jih bo moral Jamstveni sklad izpolniti. |
| --- | --- |

—

upravljanje sredstev bo temeljilo na tradicionalnih pravilih previdnosti, ki veljajo za finančne dejavnosti. Posebno pozornost bo treba nameniti zmanjševanju tveganj ter zagotavljanju zadostne stopnje likvidnosti in prenosljivosti upravljanih sredstev, ob upoštevanju obveznosti, ki jih bo moral Jamstveni sklad izpolniti.

7.5   VALUTNO TVEGANJE

Večina vseh finančnih sredstev in obveznosti je izražena v eurih in Skupnosti nista izpostavljeni vplivom nihanj deviznih tečajev na finančno stanje in denarne tokove.

Vendar pa imata Skupnosti v okviru finančnega instrumenta Euratom posojila, ki so izražena v tuji valuti (USD) in se financirajo z najetimi posojili v ustreznem znesku USD („vzajemni“ posel). Na datum bilance stanja Skupnosti nista bili izpostavljeni vplivom nihanj deviznih tečajev na finančno stanje in denarne tokove v okviru Euratoma.

7.6   OBRESTNO TVEGANJE

Skupnosti imata zaradi narave svojega dajanja in najemanja posojil veliko sredstev in obveznosti, ki se obrestujejo.

Makrofinančna pomoč in posojila Euratom:

Zaradi najetih posojil s spremenljivo obrestno mero sta Skupnosti izpostavljeni obrestnemu tveganju v zvezi z denarnimi tokovi. Ta posojila pomenijo približno 93 % vseh posojil. Vendar se obrestna tveganja, ki izhajajo iz najetih posojil, izravnajo z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli). Na datum bilance stanja sta imeli Skupnosti posojila (izražena v nominalnih vrednostih) s spremenljivo obrestno mero v višini 1,05 milijarde EUR (leta 2007: 1,18 milijarde EUR), pri čemer se posojila ponovno ocenijo vsakih šest mesecev. Skupnosti sta imeli leta 2008 tudi posojila (izražena v nominalnih vrednostih) s fiksno obrestno mero v višini 85 milijonov EUR (leta 2007: 85 milijonov EUR), pri čemer je končna zapadlost teh posojil več kot pet let.

Plačilnobilančna posojila

Skupnosti sta imeli leta 2008 v okviru plačilnobilančnega finančnega instrumenta posojilo (izraženo v nominalni vrednosti) v višini 2 milijardi EUR (leta 2007: 0 milijonov EUR) s fiksno obrestno mero. Končna zapadlost tega posojila je manj kot pet let.

Jamstveni sklad:

Po dogovoru med Komisijo in EIB trenutno ni prevzeto nobeno znatno tveganje, zato se varovanje pred tveganji ne izvaja. Ker so transakcije in posli izraženi samo v eurih, ni potrebno nobeno drugo varovanje pred tveganji. Porazdelitev imetja Jamstvenega sklada na dan 31. decembra 2008 in 2007 (tržna vrednost brez natečenih obresti) je podrobno prikazana v spodnji razpredelnici:

| v mio. EUR |
| --- |
| Odseki | Naložbe s fiksno obrestno mero | Vrednostni papirji s spremenljivo obrestno mero | Skupaj |
| prej kot v 3 mesecih | od 3 mesecev do 1 leta | od 1 do 10 let |
| 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 |
| Tekoči računi | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Kratkoročni depoziti in ustrezniki denarnih sredstev | 203 | 247 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 203 | 247 |
| Za prodajo razpoložljiva sredstva | 15 | 25 | 59 | 84 | 746 | 703 | 48 | 71 | 868 | 883 |
| Skupaj | 219 | 273 | 59 | 84 | 746 | 703 | 48 | 71 | 1 072 | 1 131 |
| Odstotek | 20 % | 24 % | 6 % | 7 % | 70 % | 63 % | 4 % | 6 % | 100 % | 100 % |

v mio. EUR

Odseki

Naložbe s fiksno obrestno mero

Vrednostni papirji s spremenljivo obrestno mero

Skupaj

prej kot v 3 mesecih

od 3 mesecev do 1 leta

od 1 do 10 let

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

Tekoči računi

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

1

Kratkoročni depoziti in ustrezniki denarnih sredstev

203

247

0

0

0

0

0

0

203

203

247

Za prodajo razpoložljiva sredstva

15

25

59

84

746

703

48

71

868

868

883

Skupaj

Skupaj

219

219

273

59

59

84

746

746

703

48

48

71

1 072

1 072

1 131

Odstotek

20 %

20 %

24 %

6 %

6 %

7 %

70 %

70 %

63 %

4 %

4 %

6 %

100 %

100 %

100 %

Na dan 31. decembra 2008 je bila efektivna obrestna mera za denarna sredstva in njihove ustreznike (vezani depoziti) med 3,10 % in 5,15 %. Kar zadeva portfelj za prodajo razpoložljivih vrednostnih papirjev, je bila efektivna obrestna mera med 2,94 % in 5,52 %.

7.7   KREDITNO TVEGANJE

Skupnosti sta izpostavljeni kreditnemu tveganju, ki pomeni tveganje, da nasprotna stranka ne bo mogla v celoti plačati zneskov, ko ti zapadejo v plačilo. Izpostavljenost kreditnemu tveganju se obvladuje najprej s pridobitvijo državnih jamstev v primeru Euratoma, nato preko Jamstvenega sklada. Jamstveni sklad za zunanje ukrepe je bil ustanovljen leta 1994, da bi pokrival tveganja za zamude pri plačilih, povezanih z najetimi posojili, s katerimi se financirajo posojila državam zunaj Evropske unije. V vsakem primeru se izpostavljenost kreditnemu tveganju obvladuje z možnostjo uporabe proračunskih sredstev EU, če dolžnik ne bi zmogel v celoti vrniti dolgovanih zneskov. V ta namen lahko Skupnosti zahtevata sredstva od držav članic, da izpolnita pravno obveznost Skupnosti do svojih posojilodajalcev.

Makrofinančna pomoč in posojila Euratom:

Največja koncentracija kreditnih tveganj Skupnosti je v razmerju do Romunije, Srbije in Bolgarije. Te države predstavljajo približno 28 %, 24 % in 22 % celotnega obsega posojil v tem zaporedju. Kar zadeva zakladniško poslovanje, je treba uporabljati smernice o izbiri nasprotnih strank. Tako bo poslovna enota lahko poslovala le z bankami, ki izpolnjujejo pogoje in so vključene v „poslovni seznam pooblaščenih bank“ ter imajo zadostne omejitve glede nasprotnih strank.

Plačilnobilančna posojila:

Na dan 31. decembra 2008 je bila izpostavljenost Skupnosti kreditnemu tveganju v okviru plačilnobilančnega instrumenta v celoti v razmerju do Republike Madžarske.

Jamstveni sklad:

Vezani depoziti Jamstvenega sklada – profil nasprotnih strank

V skladu s Sporazumom med Skupnostjo in EIB o upravljanju Jamstvenega sklada morajo imeti vse medbančne naložbe minimalno kratkoročno bonitetno oceno izdajatelja Moody's P-1/P-1 bonitetne agencije Moody's ali njej enakovredno. Na dan 31. decembra 2008 so bile vse naložbe (183 milijonov EUR) opravljene z nasprotnimi strankami, ki imajo minimalno bonitetno oceno Moody's P-1 ali njej enakovredno (enako je veljalo leta 2007, 248 milijonov EUR).

Drugi denarni ustrezniki – profil nasprotnih strank

Na dan 31. decembra 2008 je Sklad opravil naložbo v en kratkoročni diskontirani vrednostni papir in vse naložbe (20 milijonov EUR) so bile opravljene z nasprotnimi strankami, ki imajo minimalno bonitetno oceno Moody's P-1 ali njej enakovredno.

Za prodajo razpoložljiva sredstva Jamstvenega sklada – profil izdajateljev

Profil izdajateljev s tržno vrednostjo brez natečenih obresti na dan 31. decembra 2008:

| v mio. EUR |
| --- |
| Izdajatelj | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Drugi izdajatelji z oceno Aaa | 217 | 25 % | 310 | 35 % |
| Nadnacionalni izdajatelji z oceno Aaa | 0 | 0 % | 5 | 1 % |
| Države/agencije z oceno Aaa | 339 | 39 % | 196 | 22 % |
| Države/agencije z oceno Aa1 | 53 | 6 % | 72 | 8 % |
| Države/agencije z oceno Aa2 | 136 | 16 % | 0 | 0 % |
| Države/agencije z oceno Aa3 | 0 | 0 % | 81 | 9 % |
| Države/agencije z oceno A1 | 82 | 9 % | 73 | 8 % |
| Države/agencije z oceno A2 | 32 | 4 % | 132 | 15 % |
| Države/agencije z oceno A3 | 9 | 1 % | 4 | 1 % |
| Države/agencije z oceno Baa1 | 0 | 0 % | 10 | 1 % |
| Države/agencije brez ocene | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Skupaj | 868 | 100 % | 883 | 100 % |

v mio. EUR

Izdajatelj

31.12.2008

31.12.2007

Drugi izdajatelji z oceno Aaa

217

25 %

310

35 %

Nadnacionalni izdajatelji z oceno Aaa

0

0 %

5

1 %

Države/agencije z oceno Aaa

339

39 %

196

22 %

Države/agencije z oceno Aa1

53

6 %

72

8 %

Države/agencije z oceno Aa2

136

16 %

0

0 %

Države/agencije z oceno Aa3

0

0 %

81

9 %

Države/agencije z oceno A1

82

9 %

73

8 %

Države/agencije z oceno A2

32

4 %

132

15 %

Države/agencije z oceno A3

9

1 %

4

1 %

Države/agencije z oceno Baa1

0

0 %

10

1 %

Države/agencije brez ocene

0

0 %

0

0 %

Skupaj

Skupaj

868

868

100 %

100 %

883

883

100 %

100 %

Vsi vrednostni papirji v portfelju so skladni s spremenjenimi upravljavskimi smernicami in izpolnjujejo naslednje pogoje:

| — | vrednostni papirji, ki jih izdajo države članice: minimalna bonitetna ocena Baa3, |
| --- | --- |

—

vrednostni papirji, ki jih izdajo države članice: minimalna bonitetna ocena Baa3,

| — | vrednostni papirji, ki jih izdajo nadnacionalne organizacije, druge države ali javna podjetja: minimalna bonitetna ocena Aa2, |
| --- | --- |

—

vrednostni papirji, ki jih izdajo nadnacionalne organizacije, druge države ali javna podjetja: minimalna bonitetna ocena Aa2,

| — | krite obveznice: bonitetna ocena Aaa, |
| --- | --- |

—

krite obveznice: bonitetna ocena Aaa,

| — | vrednostni papirji, ki jih izdajo banke in zasebna podjetja: minimalna bonitetna ocena Aa2. |
| --- | --- |

—

vrednostni papirji, ki jih izdajo banke in zasebna podjetja: minimalna bonitetna ocena Aa2.

7.8   POŠTENA VREDNOST

Ocenjena poštena vrednost danih in najetih posojil v okviru makrofinančne pomoči, plačilnobilančnih posojil ter posojil Euratom se določi po modelu diskontiranega denarnega toka. Po tem modelu se pričakovani prihodnji denarni tokovi diskontirajo z uporabo krivulj donosnosti z oceno AAA, ki so primerne za preostanek obdobja do zapadlosti posojil. Za ocenjeno pošteno vrednost posojil s spremenljivo obrestno mero se šteje, da se približuje njihovi knjigovodski vrednosti, saj se posojila vsakih šest mesecev ponovno ocenijo po tržnih obrestnih merah.

Na datum bilance stanja je ocenjena poštena vrednost danih posojil s fiksno obrestno mero znašala 2 118 milijonov EUR (leta 2007: 90 milijonov EUR), njihova knjigovodska vrednost pa 2 091 milijonov EUR (leta 2007: 87 milijonov EUR); ocenjena poštena vrednost najetih posojil s fiksno obrestno mero je znašala 2 118 milijonov EUR (leta 2007: 89 milijonov EUR), njihova knjigovodska vrednost pa 2 091 milijonov EUR (leta 2007: 87 milijonov EUR).

7.9   LIKVIDNOSTNA POZICIJA

Spodnja razpredelnica prikazuje analizo sredstev in obveznosti Jamstvenega sklada po ustreznih skupinah rokov zapadlosti na podlagi preostalega obdobja od datuma bilance stanja do pogodbenega datuma zapadlosti. Predstavljena je na podlagi najprevidnejšega upoštevanja datumov zapadlosti. Zato je pri obveznostih prikazan najzgodnejši možni rok vračila, pri sredstvih pa najpoznejši možni rok vračila. Sredstva in obveznosti, ki so brez pogodbenega datuma zapadlosti, so skupaj uvrščeni v kategorijo „Zapadlost neopredeljena“.

Jamstvenega sklada

| v mio. EUR |
| --- |
| Zapadlost v plačilo | Prej kot v 3 mesecih | Od 3 mesecev do 1 leta | Od 1 do 10 let | Zapadlost neopredeljena | Skupaj |
| Sredstva v EUR: |
| Tekoči računi | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Kratkoročni depoziti | 203 | 0 | 0 | 0 | 203 |
| Od tega natečene obresti | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Za prodajo razpoložljiva sredstva | 21 | 82 | 784 | 0 | 887 |
| Od tega natečene obresti | 6 | 13 | 0 | 0 | 19 |
| Skupaj | 225 | 82 | 784 | 0 | 1 091 |
| Obveznosti v EUR: |
| Kapital | 0 | 0 | 0 | 1 090 | 1 090 |
| Obveznosti iz poslovanja | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Skupaj | 1 | 0 | 0 | 1 090 | 1 091 |
| Neto likvidnostna pozicija na dan 31.12.2008 | 224 | 82 | 784 | (1 090) | 0 |
| Celotna likvidnostna pozicija na dan 31.12.2008 | 224 | 306 | 1 090 | 0 | |

v mio. EUR

Zapadlost v plačilo

Prej kot v 3 mesecih

Od 3 mesecev do 1 leta

Od 1 do 10 let

Zapadlost neopredeljena

Skupaj

Sredstva v EUR:

Sredstva v EUR:

Tekoči računi

1

0

0

0

1

1

Kratkoročni depoziti

203

0

0

0

203

203

Od tega natečene obresti

Od tega natečene obresti

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

Za prodajo razpoložljiva sredstva

21

82

784

0

887

887

Od tega natečene obresti

Od tega natečene obresti

6

6

13

13

0

0

0

0

19

19

Skupaj

Skupaj

225

225

82

82

784

784

0

0

1 091

1 091

Obveznosti v EUR:

Obveznosti v EUR:

Kapital

0

0

0

1 090

1 090

1 090

Obveznosti iz poslovanja

1

0

0

0

1

1

Skupaj

Skupaj

1

1

0

0

0

0

1 090

1 090

1 091

1 091

Neto likvidnostna pozicija na dan 31.12.2008

Neto likvidnostna pozicija na dan 31.12.2008

224

224

82

82

784

784

(1 090)

(1 090)

0

0

Celotna likvidnostna pozicija na dan 31.12.2008

Celotna likvidnostna pozicija na dan 31.12.2008

224

224

306

306

1 090

1 090

0

0

EVROPSKA SKUPNOST ZA PREMOG IN JEKLO (V LIKVIDACIJI)

Naslednja razkritja se nanašajo na posojila, ki jih dajeta in najemata Evropski skupnosti, ter na zakladniške posle, ki jih opravljata Evropski skupnosti prek Evropske skupnosti za premog in jeklo (v likvidaciji). Dodatne informacije so na voljo v zaključnem računu ESPJ v likvidaciji.

Evropske skupnosti za premog in jeklo (v likvidaciji)

7.10   STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

Evropska komisija upravlja likvidacijo obveznosti ESPJ in predvidena niso nobena nova posojila ali financiranje teh posojil za ESPJ v likvidaciji. Novo najemanje posojil ESPJ je omejeno na refinanciranje za zmanjšanje stroškov sredstev. Kar zadeva zakladniško poslovanje, je treba uporabljati načela skrbnega upravljanja za omejitev poslovnega tveganja, tveganja izpostavljenosti do nasprotne stranke in tržnega tveganja.

7.11   TRŽNO TVEGANJE

ESPJ v likvidaciji je izpostavljena tveganju nihanja deviznih tečajev, ki nastane zaradi valutne izpostavljenosti v zvezi z britanskim funtom. Pozicija sredstev in obveznosti v britanskih funtih je v glavnem sestavljena iz dolžniških vrednostnih papirjev, ki ne kotirajo na borzi in katerih protivrednost v eurih znaša 157 milijonov EUR ter jih je izdala Evropska investicijska banka kot nadomestilo za dolžnika, ki je zamujal s plačilom (glej pojasnilo 2.4.2). ESPJ v likvidaciji je izpostavljena cenovnemu tveganju dolžniških vrednostnih papirjev zaradi naložb, ki so v bilanci stanja razvrščene kot razpoložljive za prodajo.

2.4.2

7.12   OBRESTNO TVEGANJE

ESPJ v likvidaciji je zaradi narave svojih dejavnosti izpostavljena vplivu nihanj prevladujočih ravni tržnih obrestnih mer na tveganje v zvezi s pošteno vrednostjo in v zvezi z denarnimi tokovi. Obrestna tveganja, ki izhajajo iz najetih posojil, se v glavnem izravnajo z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli). Zaradi dolžniških vrednostnih papirjev s spremenljivo obrestno mero je ESPJ v likvidaciji izpostavljena obrestnemu tveganju v zvezi z denarnimi tokovi, zaradi dolžniških vrednostnih papirjev s fiksno obrestno mero pa je izpostavljena obrestnemu tveganju v zvezi s pošteno vrednostjo. Na datum bilance stanja so obveznice s fiksno obrestno mero predstavljale približno 97 % naložbenega portfelja (leta 2007: 94 %).

7.13   KREDITNO TVEGANJE

ESPJ v likvidaciji je izpostavljena tveganju, da nasprotna stranka ne bi mogla v celoti plačati zneskov, ko ti zapadejo v plačilo. Poslovna enota lahko posluje le z bankami, ki izpolnjujejo pogoje in so vključene v „poslovni seznam pooblaščenih bank“ ter imajo zadostne omejitve glede nasprotnih strank. Izpostavljenost kreditnemu tveganju se obvladuje z redno analizo sposobnosti posojilojemalcev, da izpolnjujejo obveznosti glede plačevanja obresti in odplačevanja glavnice. Izpostavljenost kreditnemu tveganju se obvladuje tudi s pridobitvijo varščin ter državnih jamstev, jamstev podjetij in osebnih jamstev. Jamstva držav članic ali enakovrednih organov (javnih institucij ali industrijskih skupin javnega sektorja v državah članicah) krijejo 73 % skupnega neporavnanega zneska. 20 % neporavnanih posojil je bilo odobrenih bankam ali so banke zanje dale jamstva.

7.14   LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Likvidnostno tveganje, ki izhaja iz najetih posojil, se v glavnem izravna z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli).

Kar zadeva upravljanje sredstev in obveznosti ESPJ v likvidaciji, upravlja Komisija likvidnostne zahteve na podlagi napovedi izplačil za 11-letno obdobje, pridobljeni s posvetovanji s pristojnimi službami Komisije.

7.15   POŠTENA VREDNOST

Ocenjena poštena vrednost danih in najetih posojil se določi po modelu diskontiranega denarnega toka. Za prodajo razpoložljivi vrednostni papirji so prikazani po pošteni vrednosti, kar je tržna vrednost, povečana za natečene obresti. Finančnih instrumentov, izmerjenih po pošteni vrednosti z uporabo metode vrednotenja, ki je ne podpirajo preverljive tržne cene ali obrestne mere, ni. Za nominalno vrednost poslovnih terjatev, zmanjšano za rezervacijo za oslabitev, in za nominalno vrednost poslovnih obveznosti se šteje, da se približujeta njihovi pošteni vrednosti. Poštena vrednost denarnih sredstev in njihovih ustreznikov, vključno s tekočimi računi in kratkoročnimi depoziti (za manj kot tri mesece), je njihova knjigovodska vrednost.

8.   RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

Za predstavitev podatkov v zvezi s ključnim vodstvom Evropskih skupnosti so take osebe tukaj prikazane v okviru petih kategorij:

| Kategorija 1 | : | predsednik Komisije in predsednik Sodišča |
| --- | --- | --- |
| Kategorija 2 | : | generalni sekretar Sveta in podpredsedniki Komisije |
| Kategorija 3 | : | člani Komisije, sodniki in generalni pravobranilci Sodišča, predsednik in člani Sodišča prve stopnje, predsednik in člani Sodišča za uslužbence Evropske unije, varuh človekovih pravic in evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| Kategorija 4 | : | predsednik in člani Računskega sodišča |
| Kategorija 5 | : | najvišji javni uslužbenci institucij in agencij |

Kategorija 1

Kategorija 1

:

predsednik Komisije in predsednik Sodišča

Kategorija 2

Kategorija 2

:

generalni sekretar Sveta in podpredsedniki Komisije

Kategorija 3

Kategorija 3

:

člani Komisije, sodniki in generalni pravobranilci Sodišča, predsednik in člani Sodišča prve stopnje, predsednik in člani Sodišča za uslužbence Evropske unije, varuh človekovih pravic in evropski nadzornik za varstvo podatkov

Kategorija 4

Kategorija 4

:

predsednik in člani Računskega sodišča

Kategorija 5

Kategorija 5

:

najvišji javni uslužbenci institucij in agencij

FINANČNE UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVA

| V EUR |
| --- |
| Upravičenost (na zaposlenega) | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| Osnovna plača (na mesec) | 24 422,79 | 22 122,10 | 17 697,68 – 19 909,88 | 19 113,50 – 20 352,33 | 11 253,14 – 17 697,68 |
| Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Družinski dodatki: |
| gospodinjski dodatek (v % plače) | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 |
| otroški dodatek | 358,96 | 358,96 | 358,96 | 358,96 | 358,96 |
| dodatek za predšolsko | 87,69 | 87,69 | 87,69 | 87,69 | 87,69 |
| izobraževanje ali | 243,55 | 243,55 | 243,55 | 243,55 | 243,55 |
| dodatek za šolanje zunaj kraja zaposlitve | 487,10 | 487,10 | 487,10 | 487,10 | 487,10 |
| Dodatek za predsedujoče sodnike | Se ne uporablja | Se ne uporablja | 500 – 810,74 | Se ne uporablja | Se ne uporablja |
| Dodatek za reprezentančne stroške | 1 418,07 | 0–911,38 | 500 – 607,71 | Se ne uporablja | Se ne uporablja |
| Letni potni stroški | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | da |
| Nakazila v države članice: |
| dodatek za šolanje (7) | da | da | da | da | da |
| % plače (7) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % plače brez korekcijskega koeficienta | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % |
| Reprezentančni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | Se ne uporablja | Se ne uporablja |
| Začetek dela: |
| stroški nastanitve | 48 845,58 | 44 244,20 | 35 395,36 – 39 819,76 | 38 227,00 – 40 704,66 | povrnjeno |
| družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Prenehanje dela: |
| stroški selitve ob prenehanju zaposlitve | 24 422,79 | 22 122,10 | 17 697,68 – 19 909,88 | 19 113,50 – 20 352,33 | povrnjeno |
| družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| prehod (v % plače) (8) | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | Se ne uporablja |
| zdravstveno zavarovanje | krito | krito | krito | krito | izbirno |
| Pokojnina (v % plače, pred davki) | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % |
| Odbitki: |
| davek Skupnosti | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % |
| zdravstveno zavarovanje (v % plače) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| posebna dajatev na plačo | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % |
| odbitek za pokojnino | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | Se ne uporablja | 10,9 % |
| Število oseb na dan 31.12.2008 | 2 | 6 | 92 | 27 | 81 |

V EUR

Upravičenost (na zaposlenega)

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

Osnovna plača (na mesec)

Osnovna plača

24 422,79

22 122,10

17 697,68 – 19 909,88

19 113,50 – 20 352,33

11 253,14 – 17 697,68

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Družinski dodatki:

Družinski dodatki:

gospodinjski dodatek (v % plače)

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

otroški dodatek

358,96

358,96

358,96

358,96

358,96

dodatek za predšolsko

87,69

87,69

87,69

87,69

87,69

izobraževanje ali

243,55

243,55

243,55

243,55

243,55

dodatek za šolanje zunaj kraja zaposlitve

487,10

487,10

487,10

487,10

487,10

Dodatek za predsedujoče sodnike

Dodatek za predsedujoče sodnike

Se ne uporablja

Se ne uporablja

500 – 810,74

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Dodatek za reprezentančne stroške

Dodatek za reprezentančne stroške

1 418,07

0–911,38

500 – 607,71

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Letni potni stroški

Letni potni stroški

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

da

Nakazila v države članice:

Nakazila v države članice:

dodatek za šolanje (7)

7

da

da

da

da

da

% plače (7)

7

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% plače brez korekcijskega koeficienta

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

Reprezentančni stroški

Reprezentančni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Začetek dela:

Začetek dela:

stroški nastanitve

48 845,58

44 244,20

35 395,36 – 39 819,76

38 227,00 – 40 704,66

povrnjeno

družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Prenehanje dela:

Prenehanje dela:

stroški selitve ob prenehanju zaposlitve

24 422,79

22 122,10

17 697,68 – 19 909,88

19 113,50 – 20 352,33

povrnjeno

družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

prehod (v % plače) (8)

8

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

Se ne uporablja

zdravstveno zavarovanje

krito

krito

krito

krito

izbirno

Pokojnina (v % plače, pred davki)

Pokojnina

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

Odbitki:

Odbitki:

davek Skupnosti

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

zdravstveno zavarovanje (v % plače)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

posebna dajatev na plačo

4,21 %

4,21 %

4,21 %

4,21 %

4,21 %

odbitek za pokojnino

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Se ne uporablja

10,9 %

Število oseb na dan 31.12.2008

Število oseb na dan 31.12.2008

2

2

6

6

92

92

27

27

81

81

9.   DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do dne potrditve tega zaključnega računa računovodja Komisije ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov in to se izraža v zgoraj predstavljenih podatkih.

10.   SUBJEKTI, KI SO VKLJUČENI V KONSOLIDACIJO

A.   NADZOROVANI SUBJEKTI

1.   Institucije in posvetovalni organi

Odbor regij

Svet Evropske unije

Sodišče Evropske unije

Evropska komisija

Evropsko računsko sodišče

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Evropski ekonomsko-socialni odbor

Evropski varuh človekovih pravic

Evropski parlament

2.   Agencije Skupnosti

Evropska agencija za obnovo (9)

9

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

Evropska agencija za varnost v letalstvu

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

Evropska agencija za okolje

Evropska agencija za varnost hrane

Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer

Evropska agencija za pomorsko varnost

Evropska agencija za zdravila

Evropska agencija za kemikalije (10)

10

Fuzija za energijo (Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije) (10)

10

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

Evropska fundacija za usposabljanje

Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

Prevajalski center za organe Evropske unije

Nadzorni organ za evropski GNSS

Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)

Evropska železniška agencija

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva

3.   Izvajalske agencije

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike

Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje (10)

10

4.   Drugi nadzorovani subjekti

Evropska skupnost za premog in jeklo (v likvidaciji)

Eurojust (11)

11

Evropska policijska akademija (CEPOL) (11)

11

B.   SKUPNA PODJETJA

Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER (delež udeležbe/glasovalnih pravic: 48,5 %)

Skupno podjetje SESAR (delež udeležbe: 91,73 % / delež glasovalnih pravic: 65 %)

Skupno podjetje Galileo v likvidaciji (delež udeležbe: 91,6 % /delež glasovalnih pravic: 49,3 %)

C.   PRIDRUŽENI SUBJEKTI

Evropski investicijski sklad (delež udeležbe/glasovalnih pravic: 27,43 %)

11.   SUBJEKTI, KI NISO VKLJUČENI V KONSOLIDACIJO

Čeprav Skupnosti upravljata sredstva spodaj omenjenih subjektov, ti ne izpolnjujejo pogojev za konsolidacijo in zato niso vključeni v zaključni račun Evropskih skupnosti.

11.1   EVROPSKI RAZVOJNI SKLAD (ERS)

Evropski razvojni sklad (ERS) je glavni instrument zagotavljanja pomoči Skupnosti za razvojno sodelovanje v afriških, karibskih in pacifiških državah (države AKP) ter čezmorskih državah in ozemljih (ČDO). Ustanovitev Sklada je bila predvidena že z Rimsko pogodbo iz leta 1957, da bi se zagotovila tehnična in finančna podpora, sprva namenjena afriškim državam, ki so bile tedaj še kolonije in s katerimi so nekatere države članice imele zgodovinske vezi.

Vsak ERS je sklenjen za približno pet let. Veljavnost 9. ERS se je iztekla 1. julija 2008, ko je začel veljati 10. ERS.

ERS se ne financira iz proračuna Skupnosti, ampak z neposrednimi prispevki držav članic, ki so dogovorjeni na pogajanjih. Znesek, ki ga plača država članica, med drugim delno temelji na njenem BNP in delno na njenih zgodovinskih vezeh z zadevnimi državami AKP in ČDO. Sredstva ERS upravljata Komisija in EIB.

ERS ureja posebna finančna uredba (UL L 78, 19.3.2008, str. 1), ki predvideva predložitev posebnih računovodskih izkazov, ločeno od računovodskih izkazov Skupnosti. Zunanji nadzor nad ERS izvajata Računsko sodišče in Parlament. V vednost sta prikazani bilanca stanja in izkaz poslovnega izida 8., 9. in 10. ERS:

Bilanca stanja – 8., 9. in 10. ERS

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Kratkoročna sredstva: |
| Terjatve | 17 | 8 |
| Neto predfinanciranje | 918 | 957 |
| Druga kratkoročna sredstva | (6) | (3) |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 290 | 388 |
| Sredstva skupaj | 1 219 | 1 350 |
| Kratkoročne obveznosti: |
| Obveznosti iz poslovanja | (702) | (704) |
| Obveznosti skupaj | (702) | (704) |
| Čista sredstva | 517 | 646 |
| Sredstva in rezerve |
| Vpoklicani kapital Sklada | 17 079 | 25 019 |
| Rezultat za zadevno leto | (3 030) | (3 256) |
| Rezultati, preneseni iz prejšnjih let | (15 784) | (22 411) |
| Druge rezerve | 2 252 | 1 294 |
| Čista sredstva | 517 | 646 |

v mio. EUR

31.12.2008

31.12.2007

Kratkoročna sredstva:

Kratkoročna sredstva:

Terjatve

17

8

Neto predfinanciranje

918

957

Druga kratkoročna sredstva

(6)

(3)

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

290

388

Sredstva skupaj

Sredstva skupaj

1 219

1 219

1 350

1 350

Kratkoročne obveznosti:

Kratkoročne obveznosti:

Obveznosti iz poslovanja

(702)

(704)

Obveznosti skupaj

Obveznosti skupaj

(702)

(702)

(704)

(704)

Čista sredstva

Čista sredstva

517

517

646

646

Sredstva in rezerve

Sredstva in rezerve

Vpoklicani kapital Sklada

17 079

25 019

Rezultat za zadevno leto

(3 030)

(3 256)

Rezultati, preneseni iz prejšnjih let

(15 784)

(22 411)

Druge rezerve

2 252

1 294

Čista sredstva

Čista sredstva

517

517

646

646

Izkaz poslovnega izida – 8., 9. in 10. ERS

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Prihodki skupaj | 23 | 0 |
| Odhodki iz poslovanja |
| Odhodki iz poslovanja |
| Programska pomoč | 416 | 638 |
| Makroekonomska podpora | 344 | 427 |
| Sektorska politika | 1 387 | 1 149 |
| Projekti znotraj držav AKP | 517 | 382 |
| Subvencionirane obrestne mere | 2 | 1 |
| Nujna pomoč | 188 | 155 |
| Pomoč za begunce | 6 | (6) |
| Rizični kapital | 17 | 58 |
| STABEX | 25 | 98 |
| Sysmin | 5 | 32 |
| Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS | 19 | 5 |
| Strukturne prilagoditve | 0 | (6) |
| Odpis dolga | (1) | 180 |
| Nadomestilo za prejemke od izvoza | 42 | 84 |
| Institucionalna podpora | 35 | 30 |
| Sklad za Kongo | 2 | 17 |
| Odhodki iz poslovanja skupaj | 3 004 | 3 244 |
| Upravni in finančni odhodki | 58 | 31 |
| Presežek/(primanjkljaj) iz poslovanja | (3 039) | (3 275) |
| Dejavnosti, ki niso povezane s poslovanjem |
| Finančni prihodki | 13 | 19 |
| Izgube zaradi oslabitve terjatev | (4) | 0 |
| Presežek/(primanjkljaj) iz dejavnosti, ki niso povezane s poslovanjem | 9 | 19 |
| Rezultat za zadevno leto | (3 030) | (3 256) |

v mio. EUR

2008

2007

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

23

23

0

0

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja

Programska pomoč

416

638

Makroekonomska podpora

344

427

Sektorska politika

1 387

1 149

Projekti znotraj držav AKP

517

382

Subvencionirane obrestne mere

2

1

Nujna pomoč

188

155

Pomoč za begunce

6

(6)

Rizični kapital

17

58

STABEX

25

98

Sysmin

5

32

Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS

19

5

Strukturne prilagoditve

0

(6)

Odpis dolga

(1)

180

Nadomestilo za prejemke od izvoza

42

84

Institucionalna podpora

35

30

Sklad za Kongo

2

17

Odhodki iz poslovanja skupaj

Odhodki iz poslovanja skupaj

3 004

3 004

3 244

3 244

Upravni in finančni odhodki

Upravni in finančni odhodki

58

58

31

31

Presežek/(primanjkljaj) iz poslovanja

Presežek/(primanjkljaj) iz poslovanja

(3 039)

(3 039)

(3 275)

(3 275)

Dejavnosti, ki niso povezane s poslovanjem

Dejavnosti, ki niso povezane s poslovanjem

Finančni prihodki

13

19

Izgube zaradi oslabitve terjatev

(4)

0

Presežek/(primanjkljaj) iz dejavnosti, ki niso povezane s poslovanjem

Presežek/(primanjkljaj) iz dejavnosti, ki niso povezane s poslovanjem

9

9

19

19

Rezultat za zadevno leto

Rezultat za zadevno leto

(3 030)

(3 030)

(3 256)

(3 256)

11.2   SISTEM ZDRAVSTVENEGA ZAVAROVANJA

Sistem zdravstvenega zavarovanja je sistem, ki zagotavlja zdravstveno zavarovanje za osebje različnih organov Evropskih skupnosti. Sredstva tega sistema so lastno premoženje sistema in jih ne nadzorujeta Evropski skupnosti, čeprav finančna sredstva sistema upravlja Komisija. Sistem se financira s prispevki članov sistema (osebje) in delodajalcev (institucije/agencije/organi). Vsi presežki ostanejo znotraj sistema.

Sistem sestavljajo štirje ločeni sistemi – glavni sistem, ki krije osebje institucij in agencij Evropskih skupnosti, ter trije manjši sistemi, ki krijejo osebje Evropske univerze v Firencah, osebje evropskih šol in osebje zunaj ES, kot je na primer osebje v delegacijah EU. Na dan 31. decembra 2008 so skupna sredstva sistema znašala 288 milijonov EUR (leta 2007: 287 milijonov EUR).

DEL II

KONSOLIDIRANA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA EVROPSKIH SKUPNOSTI IN POJASNILA

KAZALO

| A. | Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna: |
| --- | --- |

A.

Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna:

| 1. | Realizacija proračuna |
| --- | --- |

1.

Realizacija proračuna

| 2. | Primerjava proračunskih napovedi in dejanskih zneskov |
| --- | --- |

2.

Primerjava proračunskih napovedi in dejanskih zneskov

Prihodki:

Prihodki:

| 3. | Konsolidirani povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov |
| --- | --- |

3.

Konsolidirani povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov

Odhodki:

Odhodki:

| 4. | Razčlenitev in spremembe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po razdelkih finančnega okvira |
| --- | --- |

4.

Razčlenitev in spremembe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po razdelkih finančnega okvira

| 5. | Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti po razdelkih finančnega okvira |
| --- | --- |

5.

Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti po razdelkih finančnega okvira

| 6. | Izvrševanje odobritev plačil po razdelkih finančnega okvira |
| --- | --- |

6.

Izvrševanje odobritev plačil po razdelkih finančnega okvira

| 7. | Gibanje neporavnanih obveznosti po razdelkih finančnega okvira |
| --- | --- |

7.

Gibanje neporavnanih obveznosti po razdelkih finančnega okvira

| 8. | Razčlenitev neporavnanih obveznosti po letih nastanka in po razdelkih finančnega okvira |
| --- | --- |

8.

Razčlenitev neporavnanih obveznosti po letih nastanka in po razdelkih finančnega okvira

| 9. | Razčlenitev in spremembe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po področjih |
| --- | --- |

9.

Razčlenitev in spremembe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po področjih

| 10. | Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti po področjih |
| --- | --- |

10.

Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti po področjih

| 11. | Izvrševanje odobritev plačil po področjih |
| --- | --- |

11.

Izvrševanje odobritev plačil po področjih

| 12. | Gibanje neporavnanih obveznosti po področjih |
| --- | --- |

12.

Gibanje neporavnanih obveznosti po področjih

| 13. | Razčlenitev neporavnanih obveznosti po letih nastanka in po področjih |
| --- | --- |

13.

Razčlenitev neporavnanih obveznosti po letih nastanka in po področjih

Institucije:

Institucije:

| 14. | Konsolidirani povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov po institucijah |
| --- | --- |

14.

Konsolidirani povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov po institucijah

| 15. | Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po institucijah |
| --- | --- |

15.

Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po institucijah

Agencije:

Agencije:

| 16. | Prihodki agencij: proračunske napovedi, upravičenosti in prejeti zneski |
| --- | --- |

16.

Prihodki agencij: proračunske napovedi, upravičenosti in prejeti zneski

| 17. | Odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil po agencijah |
| --- | --- |

17.

Odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil po agencijah

| 18. | Realizacija proračuna, vključno z agencijami |
| --- | --- |

18.

Realizacija proračuna, vključno z agencijami

| B. | Pojasnila h konsolidiranim poročilom o izvrševanju proračuna |
| --- | --- |

B.

Pojasnila h konsolidiranim poročilom o izvrševanju proračuna

| 1. | Proračunska načela, struktura in odobritve |
| --- | --- |

1.

Proračunska načela, struktura in odobritve

| 2. | 2. Pojasnila k poročilom o izvrševanju proračuna |
| --- | --- |

2.

2. Pojasnila k poročilom o izvrševanju proračuna

ODDELEK A: KONSOLIDIRANA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA (12)

12

REZULTAT IZVRŠEVANJA PRORAČUNA

1.   REALIZACIJA PRORAČUNA ZA LETO 2008

| v mio. EUR |
| --- |
| | EFTA-EGP | Evropski Skupnosti | Skupaj 2008 | Skupaj 2007 |
| Prihodki za zadevno proračunsko leto | 199 | 121 385 | 121 584 | 117 563 |
| Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | (184) | (115 366) | (115 550) | (113 028) |
| Odobritve plačil, prenesene v leto N+1 | 0 | (3 912) | (3 912) | (3 114) |
| Odobritve Efte, prenesene iz leta N–1 | (2) | 0 | (2) | (2) |
| Zapadle neporabljene odobritve plačil, prenesene iz leta N–1 | 1 | 187 | 188 | 246 |
| Tečajne razlike za zadevno leto | 0 | (498) | (498) | (123) |
| Realizacija proračuna | 14 | 1 796 | 1 810 | 1 542 |

v mio. EUR

EFTA-EGP

Evropski Skupnosti

Skupaj 2008

Skupaj 2007

Prihodki za zadevno proračunsko leto

199

121 385

121 584

121 584

117 563

117 563

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto

(184)

(115 366)

(115 550)

(115 550)

(113 028)

(113 028)

Odobritve plačil, prenesene v leto N+1

0

(3 912)

(3 912)

(3 912)

(3 114)

(3 114)

Odobritve Efte, prenesene iz leta N–1

(2)

0

(2)

(2)

(2)

(2)

Zapadle neporabljene odobritve plačil, prenesene iz leta N–1

1

187

188

188

246

246

Tečajne razlike za zadevno leto

0

(498)

(498)

(498)

(123)

(123)

Realizacija proračuna

Realizacija proračuna

14

14

1 796

1 796

1 810

1 810

1 542

1 542

Proračunski presežek Evropskih skupnosti se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno leto.

2.   PRIMERJAVA PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

PRIHODKI

| v mio. EUR |
| --- |
| Naslov | Prvotni proračun | Končni proračun | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Razlika končno-dejansko | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2-4 | 6=4/2 | 7=3-4 |
| 1 | Lastna sredstva | 118 922 | 108 323 | 110 008 | 108 649 | – 326 | 100,30 % | 1 358 |
| 3 | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | 126 | 4 160 | 4 174 | 4 174 | –14 | 100,34 % | 0 |
| 4 | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Skupnosti | 1 029 | 1 029 | 984 | 977 | 52 | 94,96 % | 7 |
| 5 | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij | 81 | 81 | 443 | 353 | – 272 | 435,29 % | 90 |
| 6 | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Skupnosti | 10 | 356 | 5 967 | 5 564 | –5 208 | 1 562,84 % | 403 |
| 7 | Zamudne obresti in globe | 123 | 1 766 | 11 733 | 1 794 | –28 | 101,61 % | 9 938 |
| 8 | Najemanje in dajanje posojil | 26 | 26 | 61 | 34 | –8 | 130,07 % | 27 |
| 9 | Razni prihodki | 30 | 30 | 71 | 39 | –9 | 129,19 % | 32 |
| Skupaj | 120 347 | 115 771 | 133 441 | 121 584 | –5 813 | 105,02 % | 11 856 |

v mio. EUR

Naslov

Prvotni proračun

Končni proračun

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Razlika končno-dejansko

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

1

2

3

4

5=2-4

6=4/2

7=3-4

1

Lastna sredstva

118 922

108 323

110 008

108 649

– 326

100,30 %

1 358

3

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

126

4 160

4 174

4 174

–14

100,34 %

0

4

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Skupnosti

1 029

1 029

984

977

52

94,96 %

7

5

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

81

81

443

353

– 272

435,29 %

90

6

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Skupnosti

10

356

5 967

5 564

–5 208

1 562,84 %

403

7

Zamudne obresti in globe

123

1 766

11 733

1 794

–28

101,61 %

9 938

8

Najemanje in dajanje posojil

26

26

61

34

–8

130,07 %

27

9

Razni prihodki

30

30

71

39

–9

129,19 %

32

Skupaj

Skupaj

120 347

120 347

115 771

115 771

133 441

133 441

121 584

121 584

–5 813

–5 813

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

ODHODKI – PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | Prvotni proračun | Končni proračun (13) | Izvedena plačila | Razlika končno-dejansko | V % | Odobritve, prenesene v leto 2009 | Odobritve, ki zapadejo |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 1 | Trajnostna rast | 50 324 | 47 743 | 45 611 | 2 132 | 95,53 % | 1 431 | 701 |
| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 53 177 | 59 431 | 54 813 | 4 619 | 92,23 % | 4 361 | 258 |
| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 1 241 | 1 533 | 1 311 | 223 | 85,48 % | 91 | 131 |
| 4 | EU kot globalni akter | 8 113 | 8 252 | 7 311 | 941 | 88,60 % | 527 | 414 |
| 5 | Uprava | 7 284 | 8 494 | 7 292 | 1 201 | 85,86 % | 922 | 279 |
| 6 | Nadomestila | 207 | 207 | 207 | 0 | 100,00 % | 0 | 0 |
| Skupaj | 120 347 | 125 660 | 116 545 | 9 115 | 92,75 % | 7 333 | 1 782 |

v mio. EUR

Razdelek finančnega okvira

Prvotni proračun

Končni proračun (13)

13

Izvedena plačila

Razlika končno-dejansko

V %

Odobritve, prenesene v leto 2009

Odobritve, ki zapadejo

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

1

Trajnostna rast

50 324

47 743

45 611

2 132

95,53 %

1 431

701

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

53 177

59 431

54 813

4 619

92,23 %

4 361

258

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 241

1 533

1 311

223

85,48 %

91

131

4

EU kot globalni akter

8 113

8 252

7 311

941

88,60 %

527

414

5

Uprava

7 284

8 494

7 292

1 201

85,86 %

922

279

6

Nadomestila

207

207

207

0

100,00 %

0

0

Skupaj

Skupaj

120 347

120 347

125 660

125 660

116 545

116 545

9 115

9 115

92,75 %

92,75 %

7 333

7 333

1 782

1 782

ODHODKI – PO PODROČJIH

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | Prvotni proračun | Končni proračun (14) | Izvedena plačila | Razlika končno-dejansko | V % | Prenesene odobritve | Odobritve, ki zapadejo |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 414 | 358 | 286 | 72 | 79,85 % | 18 | 55 |
| 02 | Podjetništvo | 533 | 603 | 477 | 126 | 79,14 % | 64 | 61 |
| 03 | Konkurenca | 79 | 104 | 87 | 16 | 84,45 % | 14 | 2 |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 11 137 | 9 415 | 9 092 | 323 | 96,57 % | 26 | 297 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 52 459 | 58 508 | 53 803 | 4 705 | 91,96 % | 4 500 | 205 |
| 06 | Energetika in promet | 1 910 | 2 169 | 1 785 | 384 | 82,29 % | 127 | 257 |
| 07 | Okolje | 298 | 319 | 264 | 55 | 82,67 % | 26 | 30 |
| 08 | Raziskave | 4 112 | 5 146 | 4 439 | 708 | 86,24 % | 686 | 22 |
| 09 | Informacijska družba in mediji | 1 549 | 1 890 | 1 708 | 181 | 90,41 % | 171 | 11 |
| 10 | Neposredne raziskave | 372 | 672 | 389 | 282 | 57,98 % | 269 | 13 |
| 11 | Ribištvo in pomorske zadeve | 846 | 932 | 879 | 53 | 94,35 % | 8 | 44 |
| 12 | Notranji trg | 61 | 69 | 58 | 11 | 84,35 % | 8 | 3 |
| 13 | Regionalna politika | 30 655 | 27 891 | 27 674 | 217 | 99,22 % | 195 | 22 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 108 | 121 | 105 | 16 | 87,01 % | 10 | 5 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 1 345 | 1 555 | 1 378 | 177 | 88,62 % | 147 | 30 |
| 16 | Komuniciranje | 197 | 224 | 186 | 38 | 83,23 % | 18 | 19 |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 501 | 604 | 515 | 89 | 85,32 % | 38 | 50 |
| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice | 589 | 550 | 445 | 105 | 80,88 % | 20 | 85 |
| 19 | Zunanji odnosi | 3 338 | 3 604 | 3 449 | 155 | 95,71 % | 72 | 83 |
| 20 | Trgovina | 77 | 85 | 75 | 10 | 88,35 % | 7 | 3 |
| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP | 1 179 | 1 401 | 1 229 | 172 | 87,74 % | 119 | 53 |
| 22 | Širitev | 1 832 | 1 642 | 1 555 | 88 | 94,65 % | 58 | 30 |
| 23 | Humanitarna pomoč | 773 | 904 | 895 | 9 | 99,06 % | 7 | 2 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 70 | 76 | 63 | 13 | 82,42 % | 6 | 8 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 178 | 201 | 177 | 24 | 88,05 % | 21 | 3 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 972 | 1 182 | 971 | 211 | 82,17 % | 171 | 40 |
| 27 | Proračun | 275 | 284 | 263 | 20 | 92,84 % | 12 | 9 |
| 28 | Revizija | 10 | 12 | 10 | 1 | 89,25 % | 1 | 0 |
| 29 | Statistika | 107 | 130 | 110 | 21 | 84,07 % | 15 | 6 |
| 30 | Pokojnine | 1 087 | 1 081 | 1 049 | 31 | 97,13 % | 0 | 31 |
| 31 | Jezikovne službe | 368 | 462 | 410 | 52 | 88,75 % | 47 | 5 |
| 40 | Rezerve | 239 | 171 | 0 | 171 | 0,00 % | 0 | 171 |
| 90 | Druge institucije | 2 674 | 3 298 | 2 717 | 581 | 82,38 % | 453 | 128 |
| Skupaj | 120 347 | 125 660 | 116 545 | 9 115 | 92,75 % | 7 333 | 1 782 |

v mio. EUR

Področje

Prvotni proračun

Končni proračun (14)

14

Izvedena plačila

Razlika končno-dejansko

V %

Prenesene odobritve

Odobritve, ki zapadejo

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

01

Gospodarske in finančne zadeve

414

358

286

72

79,85 %

18

55

02

Podjetništvo

533

603

477

126

79,14 %

64

61

03

Konkurenca

79

104

87

16

84,45 %

14

2

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

11 137

9 415

9 092

323

96,57 %

26

297

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

52 459

58 508

53 803

4 705

91,96 %

4 500

205

06

Energetika in promet

1 910

2 169

1 785

384

82,29 %

127

257

07

Okolje

298

319

264

55

82,67 %

26

30

08

Raziskave

4 112

5 146

4 439

708

86,24 %

686

22

09

Informacijska družba in mediji

1 549

1 890

1 708

181

90,41 %

171

11

10

Neposredne raziskave

372

672

389

282

57,98 %

269

13

11

Ribištvo in pomorske zadeve

846

932

879

53

94,35 %

8

44

12

Notranji trg

61

69

58

11

84,35 %

8

3

13

Regionalna politika

30 655

27 891

27 674

217

99,22 %

195

22

14

Obdavčenje in carinska unija

108

121

105

16

87,01 %

10

5

15

Izobraževanje in kultura

1 345

1 555

1 378

177

88,62 %

147

30

16

Komuniciranje

197

224

186

38

83,23 %

18

19

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

501

604

515

89

85,32 %

38

50

18

Območje svobode, varnosti in pravice

589

550

445

105

80,88 %

20

85

19

Zunanji odnosi

3 338

3 604

3 449

155

95,71 %

72

83

20

Trgovina

77

85

75

10

88,35 %

7

3

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

1 179

1 401

1 229

172

87,74 %

119

53

22

Širitev

1 832

1 642

1 555

88

94,65 %

58

30

23

Humanitarna pomoč

773

904

895

9

99,06 %

7

2

24

Boj proti goljufijam

70

76

63

13

82,42 %

6

8

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

178

201

177

24

88,05 %

21

3

26

Upravna služba Komisije

972

1 182

971

211

82,17 %

171

40

27

Proračun

275

284

263

20

92,84 %

12

9

28

Revizija

10

12

10

1

89,25 %

1

0

29

Statistika

107

130

110

21

84,07 %

15

6

30

Pokojnine

1 087

1 081

1 049

31

97,13 %

0

31

31

Jezikovne službe

368

462

410

52

88,75 %

47

5

40

Rezerve

239

171

0

171

0,00 %

0

171

90

Druge institucije

2 674

3 298

2 717

581

82,38 %

453

128

Skupaj

Skupaj

120 347

120 347

125 660

125 660

116 545

116 545

9 115

9 115

92,75 %

92,75 %

7 333

7 333

1 782

1 782

3.   POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV ZA LETO 2008

| v mio. EUR |
| --- |
| Naslov | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| začetne | končne | tekoče leto | preneseno | skupaj | od upravičenosti za tekoče leto | od prenesenih upravičenosti | skupaj |
| 1 | Lastna sredstva | 118 922 | 108 323 | 108 593 | 1 415 | 110 008 | 107 313 | 1 336 | 108 649 | 100,30 % | 1 358 |
| 3 | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | 126 | 4 160 | 4 175 | 0 | 4 174 | 4 174 | 0 | 4 174 | 100,34 % | 0 |
| 4 | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Skupnosti | 1 029 | 1 029 | 975 | 9 | 984 | 970 | 7 | 977 | 94,96 % | 7 |
| 5 | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij | 81 | 81 | 359 | 83 | 443 | 330 | 23 | 353 | 435,29 % | 90 |
| 6 | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Skupnosti | 10 | 356 | 5 760 | 207 | 5 967 | 5 467 | 96 | 5 564 | 1 562,84 % | 403 |
| 7 | Zamudne obresti in globe | 123 | 1 766 | 3 284 | 8 449 | 11 733 | 146 | 1 648 | 1 794 | 101,61 % | 9 938 |
| 8 | Najemanje in dajanje posojil | 26 | 26 | 61 | 0 | 61 | 34 | 0 | 34 | 130,07 % | 27 |
| 9 | Razni prihodki | 30 | 30 | 30 | 41 | 71 | 26 | 13 | 39 | 129,19 % | 32 |
| Skupaj | 120 347 | 115 771 | 123 236 | 10 205 | 133 441 | 118 461 | 3 124 | 121 584 | 105,02 % | 11 856 |

v mio. EUR

Naslov

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

začetne

končne

tekoče leto

preneseno

skupaj

od upravičenosti za tekoče leto

od prenesenih upravičenosti

skupaj

1

Lastna sredstva

118 922

108 323

108 593

1 415

110 008

107 313

1 336

108 649

100,30 %

1 358

3

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

126

4 160

4 175

0

4 174

4 174

0

4 174

100,34 %

0

4

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Skupnosti

1 029

1 029

975

9

984

970

7

977

94,96 %

7

5

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

81

81

359

83

443

330

23

353

435,29 %

90

6

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Skupnosti

10

356

5 760

207

5 967

5 467

96

5 564

1 562,84 %

403

7

Zamudne obresti in globe

123

1 766

3 284

8 449

11 733

146

1 648

1 794

101,61 %

9 938

8

Najemanje in dajanje posojil

26

26

61

0

61

34

0

34

130,07 %

27

9

Razni prihodki

30

30

30

41

71

26

13

39

129,19 %

32

Skupaj

Skupaj

120 347

120 347

115 771

115 771

123 236

123 236

10 205

10 205

133 441

133 441

118 461

118 461

3 124

3 124

121 584

121 584

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

Podrobni podatki za naslov 1: Lastna sredstva

| Poglavje | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| začetne | končne | tekoče leto | preneseno | skupaj | od upravičenosti za tekoče leto | od prenesenih upravičenosti | skupaj |
| 10 | Kmetijske dajatve | 1 683 | 1 283 | 1 237 | 390 | 1 628 | 887 | 390 | 1 278 | 99,59 % | 350 |
| 11 | Prelevmani na sladkor | 633 | 708 | 708 | 28 | 736 | 680 | 28 | 708 | 100,01 % | 28 |
| 12 | Carine | 16 432 | 14 946 | 15 289 | 989 | 16 278 | 14 380 | 918 | 15 297 | 102,35 % | 980 |
| 13 | DDV | 19 096 | 18 097 | 17 964 | 2 | 17 966 | 17 966 | 0 | 17 966 | 99,28 % | 0 |
| 14 | BND | 81 078 | 73 290 | 73 008 | 7 | 73 015 | 73 015 | 0 | 73 015 | 99,62 % | 0 |
| 15 | Popravek proračunskih neravnovesij | 0 | 0 | 387 | –2 | 385 | 385 | 0 | 385 | | 0 |
| Skupaj | 118 922 | 108 323 | 108 593 | 1 415 | 110 008 | 107 313 | 1 336 | 108 649 | 100,30 % | 1 358 |

Poglavje

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

začetne

končne

tekoče leto

preneseno

skupaj

od upravičenosti za tekoče leto

od prenesenih upravičenosti

skupaj

10

Kmetijske dajatve

1 683

1 283

1 237

390

1 628

887

390

1 278

99,59 %

350

11

Prelevmani na sladkor

633

708

708

28

736

680

28

708

100,01 %

28

12

Carine

16 432

14 946

15 289

989

16 278

14 380

918

15 297

102,35 %

980

13

DDV

19 096

18 097

17 964

2

17 966

17 966

0

17 966

99,28 %

0

14

BND

81 078

73 290

73 008

7

73 015

73 015

0

73 015

99,62 %

0

15

Popravek proračunskih neravnovesij

0

0

387

–2

385

385

0

385

0

Skupaj

Skupaj

118 922

118 922

108 323

108 323

108 593

108 593

1 415

1 415

110 008

110 008

107 313

107 313

1 336

1 336

108 649

108 649

100,30 %

100,30 %

1 358

1 358

Podrobni podatki za naslov 3: Razpoložljivi presežki

| Poglavje | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| začetne | končne | tekoče leto | preneseno | skupaj | od upravičenosti za tekoče leto | od prenesenih upravičenosti | skupaj |
| 30 | Presežek iz prejšnjega leta | 126 | 1 655 | 1 655 | 0 | 1 655 | 1 655 | 0 | 1 655 | 100,00 % | 0 |
| 31 | Presežek iz naslova DDV | 0 | 1 043 | 1 042 | 0 | 1 041 | 1 041 | 0 | 1 041 | 99,88 % | 0 |
| 32 | Presežek iz naslova BND | 0 | 1 463 | 1 462 | 0 | 1 462 | 1 462 | 0 | 1 462 | 99,97 % | 0 |
| 34 | Popravek za neudeležbo na področju PNZ | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | | 0 |
| 35 | Popravek za Združeno kraljestvo | 0 | 0 | 15 | 0 | 15 | 15 | 0 | 15 | | 0 |
| Skupaj | 126 | 4 160 | 4 175 | 0 | 4 174 | 4 174 | 0 | 4 174 | 100,34 % | 0 |

Poglavje

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

začetne

končne

tekoče leto

preneseno

skupaj

od upravičenosti za tekoče leto

od prenesenih upravičenosti

skupaj

30

Presežek iz prejšnjega leta

126

1 655

1 655

0

1 655

1 655

0

1 655

100,00 %

0

31

Presežek iz naslova DDV

0

1 043

1 042

0

1 041

1 041

0

1 041

99,88 %

0

32

Presežek iz naslova BND

0

1 463

1 462

0

1 462

1 462

0

1 462

99,97 %

0

34

Popravek za neudeležbo na področju PNZ

0

0

1

0

1

1

0

1

0

35

Popravek za Združeno kraljestvo

0

0

15

0

15

15

0

15

0

Skupaj

Skupaj

126

126

4 160

4 160

4 175

4 175

0

0

4 174

4 174

4 174

4 174

0

0

4 174

4 174

100,34 %

100,34 %

0

0

4.   RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO RAZDELKIH FINANČNEGA

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| sprejete odobritve | spremembe (prerazporeditve in SP) | prenesene odobritve | namenski prejemki | dodatne odobritve skupaj | vse odobritve skupaj | sprejete odobritve | spremembe (prerazporeditve in SP) | prenesene odobritve | namenski prejemki | dodatne odobritve skupaj | vse odobritve skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1 | Trajnostna rast | 57 964 | 378 | 133 | 1 405 | 1 537 | 59 879 | 50 324 | –4 571 | 183 | 1 807 | 1 990 | 47 743 |
| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 55 041 | 524 | 1 363 | 6 110 | 7 473 | 63 038 | 53 177 | 130 | 47 | 6 077 | 6 124 | 59 431 |
| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 1 343 | 283 | 2 | 95 | 96 | 1 722 | 1 241 | 81 | 93 | 118 | 211 | 1 533 |
| 4 | EU kot globalni akter | 7 311 | 240 | 102 | 320 | 422 | 7 973 | 8 113 | – 212 | 83 | 268 | 351 | 8 252 |
| 5 | Uprava | 7 284 | –5 | 119 | 397 | 516 | 7 795 | 7 284 | –3 | 786 | 426 | 1 212 | 8 494 |
| 6 | Nadomestila | 207 | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 | 207 | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 |
| Skupaj | 129 150 | 1 420 | 1 719 | 8 326 | 10 045 | 140 615 | 120 347 | –4 575 | 1 193 | 8 696 | 9 889 | 125 660 |

v mio. EUR

Razdelek finančnega okvira

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

sprejete odobritve

spremembe (prerazporeditve in SP)

prenesene odobritve

namenski prejemki

dodatne odobritve skupaj

vse odobritve skupaj

sprejete odobritve

spremembe (prerazporeditve in SP)

prenesene odobritve

namenski prejemki

dodatne odobritve skupaj

vse odobritve skupaj

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1

Trajnostna rast

57 964

378

133

1 405

1 537

59 879

50 324

–4 571

183

1 807

1 990

47 743

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

55 041

524

1 363

6 110

7 473

63 038

53 177

130

47

6 077

6 124

59 431

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 343

283

2

95

96

1 722

1 241

81

93

118

211

1 533

4

EU kot globalni akter

7 311

240

102

320

422

7 973

8 113

– 212

83

268

351

8 252

5

Uprava

7 284

–5

119

397

516

7 795

7 284

–3

786

426

1 212

8 494

6

Nadomestila

207

0

0

0

0

207

207

0

0

0

0

207

Skupaj

Skupaj

129 150

129 150

1 420

1 420

1 719

1 719

8 326

8 326

10 045

10 045

140 615

140 615

120 347

120 347

–4 575

–4 575

1 193

1 193

8 696

8 696

9 889

9 889

125 660

125 660

5.   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | Odobritve za prevzem obveznosti | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2009 | Odobritve, ki zapadejo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | skupaj | v % | namenski prejemki | prenosi na podlagi odločitve | skupaj | v % | iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki (Efta) | skupaj | v % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1 | Trajnostna rast | 59 879 | 57 779 | 133 | 603 | 58 514 | 97,72 % | 801 | 19 | 820 | 1,37 % | 544 | 0 | 1 | 545 | 0,91 % |
| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 63 038 | 55 405 | 1 363 | 2 539 | 59 307 | 94,08 % | 3 571 | 0 | 3 571 | 5,67 % | 160 | 0 | 0 | 160 | 0,25 % |
| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 1 722 | 1 520 | 2 | 44 | 1 565 | 90,90 % | 51 | 83 | 133 | 7,74 % | 23 | 0 | 0 | 23 | 1,36 % |
| 4 | EU kot globalni akter | 7 973 | 7 255 | 102 | 155 | 7 513 | 94,23 % | 165 | 271 | 435 | 5,46 % | 25 | 0 | 0 | 25 | 0,32 % |
| 5 | Uprava | 7 795 | 7 096 | 119 | 212 | 7 427 | 95,27 % | 183 | 8 | 191 | 2,45 % | 175 | 0 | 3 | 177 | 2,28 % |
| 6 | Nadomestila | 207 | 207 | 0 | 0 | 207 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Skupaj | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

v mio. EUR

Razdelek finančnega okvira

Odobritve za prevzem obveznosti

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2009

Odobritve, ki zapadejo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

skupaj

v %

namenski prejemki

prenosi na podlagi odločitve

skupaj

v %

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki (Efta)

skupaj

v %

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1

Trajnostna rast

59 879

57 779

133

603

58 514

97,72 %

801

19

820

1,37 %

544

0

1

545

0,91 %

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

63 038

55 405

1 363

2 539

59 307

94,08 %

3 571

0

3 571

5,67 %

160

0

0

160

0,25 %

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 722

1 520

2

44

1 565

90,90 %

51

83

133

7,74 %

23

0

0

23

1,36 %

4

EU kot globalni akter

7 973

7 255

102

155

7 513

94,23 %

165

271

435

5,46 %

25

0

0

25

0,32 %

5

Uprava

7 795

7 096

119

212

7 427

95,27 %

183

8

191

2,45 %

175

0

3

177

2,28 %

6

Nadomestila

207

207

0

0

207

100,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Skupaj

Skupaj

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

6.   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | Odobritve plačil | Izvedena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2009 | Odobritve, ki zapadejo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | skupaj | v % | samodejni prenosi | prenosi na podlagi odločbe | namenski prejemki | skupaj | v % | iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki (Efta) | skupaj | v % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+ 13+14 | 16=15/1 |
| 1 | Trajnostna rast | 47 743 | 44 912 | 147 | 553 | 45 611 | 95,53 % | 148 | 33 | 1 250 | 1 431 | 3,00 % | 661 | 36 | 4 | 701 | 1,47 % |
| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 59 431 | 52 230 | 37 | 2 546 | 54 813 | 92,23 % | 45 | 784 | 3 532 | 4 361 | 7,34 % | 248 | 10 | 0 | 258 | 0,43 % |
| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 1 533 | 1 203 | 59 | 49 | 1 311 | 85,48 % | 9 | 13 | 69 | 91 | 5,96 % | 97 | 34 | 1 | 131 | 8,56 % |
| 4 | EU kot globalni akter | 8 252 | 7 125 | 65 | 120 | 7 311 | 88,60 % | 55 | 325 | 147 | 527 | 6,39 % | 396 | 18 | 0 | 414 | 5,01 % |
| 5 | Uprava | 8 494 | 6 399 | 686 | 207 | 7 292 | 85,86 % | 694 | 12 | 217 | 922 | 10,86 % | 176 | 100 | 3 | 279 | 3,28 % |
| 6 | Nadomestila | 207 | 207 | 0 | 0 | 207 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Skupaj | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

v mio. EUR

Razdelek finančnega okvira

Odobritve plačil

Izvedena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2009

Odobritve, ki zapadejo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

skupaj

v %

samodejni prenosi

prenosi na podlagi odločbe

namenski prejemki

skupaj

v %

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki (Efta)

skupaj

v %

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+ 13+14

16=15/1

1

Trajnostna rast

47 743

44 912

147

553

45 611

95,53 %

148

33

1 250

1 431

3,00 %

661

36

4

701

1,47 %

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

59 431

52 230

37

2 546

54 813

92,23 %

45

784

3 532

4 361

7,34 %

248

10

0

258

0,43 %

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 533

1 203

59

49

1 311

85,48 %

9

13

69

91

5,96 %

97

34

1

131

8,56 %

4

EU kot globalni akter

8 252

7 125

65

120

7 311

88,60 %

55

325

147

527

6,39 %

396

18

0

414

5,01 %

5

Uprava

8 494

6 399

686

207

7 292

85,86 %

694

12

217

922

10,86 %

176

100

3

279

3,28 %

6

Nadomestila

207

207

0

0

207

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Skupaj

Skupaj

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

7.   GIBANJE NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za zadevno leto | |
| Razdelek finančnega okvira | obveznosti, prenesene iz prejšnjih let | sprostitev prevzetih obveznosti/revalorizacija/zapadle obveznosti | plačila | neporavnane obveznosti ob koncu leta | prevzete obveznosti v letu | plačila | zapadle obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | neporavnane obveznosti ob koncu leta | neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj |
| 1 | Trajnostna rast | 107 519 | – 614 | –41 378 | 65 526 | 58 514 | –4 233 | –6 | 54 275 | 119 802 |
| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 9 905 | – 274 | –5 650 | 3 982 | 59 307 | –49 163 | 0 | 10 144 | 14 125 |
| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 1 353 | –77 | – 477 | 800 | 1 565 | – 834 | 0 | 732 | 1 531 |
| 4 | EU kot globalni akter | 19 250 | – 610 | –5 636 | 13 003 | 7 513 | –1 675 | –2 | 5 836 | 18 840 |
| 5 | Uprava | 713 | –99 | – 583 | 31 | 7 427 | –6 709 | –1 | 717 | 747 |
| 6 | Nadomestila | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 | – 207 | 0 | 0 | 0 |
| Skupaj | 138 740 | –1 674 | –53 724 | 83 342 | 134 533 | –62 820 | –9 | 71 704 | 155 045 |

v mio. EUR

v mio. EUR

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za zadevno leto

Razdelek finančnega okvira

obveznosti, prenesene iz prejšnjih let

sprostitev prevzetih obveznosti/revalorizacija/zapadle obveznosti

plačila

neporavnane obveznosti ob koncu leta

prevzete obveznosti v letu

plačila

zapadle obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

neporavnane obveznosti ob koncu leta

neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj

1

Trajnostna rast

107 519

– 614

–41 378

65 526

58 514

–4 233

–6

54 275

119 802

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

9 905

– 274

–5 650

3 982

59 307

–49 163

0

10 144

14 125

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 353

–77

– 477

800

1 565

– 834

0

732

1 531

4

EU kot globalni akter

19 250

– 610

–5 636

13 003

7 513

–1 675

–2

5 836

18 840

5

Uprava

713

–99

– 583

31

7 427

–6 709

–1

717

747

6

Nadomestila

0

0

0

0

207

– 207

0

0

0

Skupaj

Skupaj

138 740

138 740

–1 674

–1 674

–53 724

–53 724

83 342

83 342

134 533

134 533

–62 820

–62 820

–9

–9

71 704

71 704

155 045

155 045

8.   RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA OBVEZNOSTI IN PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | < 2002 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Skupaj |
| 1 | Trajnostna rast | 666 | 527 | 1 045 | 2 113 | 5 461 | 25 078 | 30 637 | 54 275 | 119 802 |
| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 95 | 36 | 41 | 65 | 205 | 2 545 | 995 | 10 144 | 14 125 |
| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 10 | 12 | 23 | 61 | 92 | 167 | 435 | 732 | 1 531 |
| 4 | EU kot globalni akter | 933 | 579 | 735 | 1 148 | 2 022 | 4 033 | 3 553 | 5 836 | 18 840 |
| 5 | Uprava | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 30 | 717 | 748 |
| Skupaj | 1 705 | 1 155 | 1 843 | 3 386 | 7 780 | 31 823 | 35 650 | 71 704 | 155 045 |

v mio. EUR

Razdelek finančnega okvira

< 2002

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Skupaj

1

Trajnostna rast

666

527

1 045

2 113

5 461

25 078

30 637

54 275

119 802

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

95

36

41

65

205

2 545

995

10 144

14 125

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

10

12

23

61

92

167

435

732

1 531

4

EU kot globalni akter

933

579

735

1 148

2 022

4 033

3 553

5 836

18 840

5

Uprava

1

0

0

0

0

0

30

717

748

Skupaj

Skupaj

1 705

1 705

1 155

1 155

1 843

1 843

3 386

3 386

7 780

7 780

31 823

31 823

35 650

35 650

71 704

71 704

155 045

155 045

9.   RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO PODROČJIH

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Sprejete odobritve | Spremembe (prerazporeditve/SP) | Prenesene odobritve | Namenski prejemki | Dodatne odobritve skupaj | Vse odobritve skupaj | Sprejete odobritve | Spremembe (prerazporeditve/SP) | Prenesene odobritve | Namenski prejemki | Dodatne odobritve skupaj | Vse odobritve skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 396 | – 127 | 0 | 15 | 15 | 284 | 414 | –77 | 5 | 15 | 20 | 358 |
| 02 | Podjetništvo | 599 | –3 | 0 | 63 | 63 | 659 | 533 | –22 | 19 | 72 | 91 | 603 |
| 03 | Konkurenca | 78 | 14 | 0 | 3 | 3 | 96 | 79 | 14 | 7 | 3 | 11 | 104 |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 11 485 | – 452 | 15 | 13 | 28 | 11 062 | 11 137 | –1 753 | 19 | 12 | 31 | 9 415 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 53 703 | 369 | 1 409 | 6 089 | 7 498 | 61 570 | 52 459 | –75 | 61 | 6 062 | 6 123 | 58 508 |
| 06 | Energetika in promet | 2 806 | 0 | 0 | 88 | 88 | 2 894 | 1 910 | 56 | 67 | 135 | 202 | 2 169 |
| 07 | Okolje | 403 | 0 | 0 | 23 | 23 | 426 | 298 | –13 | 16 | 18 | 34 | 319 |
| 08 | Raziskave | 4 045 | 3 | 0 | 599 | 599 | 4 647 | 4 112 | 104 | 43 | 887 | 930 | 5 146 |
| 09 | Informacijska družba in mediji | 1 494 | –1 | 0 | 142 | 142 | 1 635 | 1 549 | 63 | 14 | 263 | 277 | 1 890 |
| 10 | Neposredne raziskave | 361 | 0 | 0 | 347 | 347 | 708 | 372 | –10 | 34 | 275 | 309 | 672 |
| 11 | Ribištvo in pomorske zadeve | 991 | 23 | 2 | 4 | 6 | 1 021 | 846 | 71 | 9 | 5 | 15 | 932 |
| 12 | Notranji trg | 61 | 0 | 0 | 2 | 2 | 64 | 61 | 0 | 6 | 2 | 8 | 69 |
| 13 | Regionalna politika | 35 987 | 1 204 | 134 | 10 | 144 | 37 335 | 30 655 | –2 780 | 13 | 3 | 16 | 27 891 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 125 | 0 | 0 | 3 | 3 | 128 | 108 | 3 | 6 | 3 | 10 | 121 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 1 335 | 0 | 0 | 213 | 213 | 1 548 | 1 345 | –49 | 17 | 241 | 259 | 1 555 |
| 16 | Komuniciranje | 207 | 1 | 0 | 4 | 4 | 211 | 197 | 3 | 19 | 4 | 23 | 224 |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 554 | 130 | 0 | 20 | 20 | 703 | 501 | 50 | 26 | 27 | 53 | 604 |
| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice | 784 | 2 | 2 | 17 | 19 | 805 | 589 | – 146 | 90 | 16 | 106 | 550 |
| 19 | Zunanji odnosi | 3 974 | 100 | 2 | 75 | 76 | 4 151 | 3 338 | 161 | 45 | 60 | 105 | 3 604 |
| 20 | Trgovina | 78 | –1 | 0 | 2 | 2 | 80 | 77 | 0 | 5 | 2 | 8 | 85 |
| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP | 1 317 | 259 | 22 | 161 | 183 | 1 759 | 1 179 | 39 | 31 | 152 | 183 | 1 401 |
| 22 | Širitev | 1 093 | 28 | 14 | 82 | 96 | 1 217 | 1 832 | – 255 | 11 | 54 | 65 | 1 642 |
| 23 | Humanitarna pomoč | 770 | 180 | 0 | 8 | 8 | 958 | 773 | 116 | 6 | 8 | 14 | 904 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 75 | 0 | 0 | 0 | 0 | 74 | 70 | 1 | 6 | 0 | 6 | 76 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 178 | 1 | 0 | 7 | 7 | 186 | 178 | 1 | 15 | 7 | 22 | 201 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 969 | –8 | 0 | 89 | 89 | 1 051 | 972 | –2 | 120 | 91 | 211 | 1 182 |
| 27 | Proračun | 275 | –5 | 0 | 5 | 5 | 275 | 275 | –5 | 9 | 5 | 14 | 284 |
| 28 | Revizija | 10 | 0 | 0 | 0 | 0 | 11 | 10 | 0 | 1 | 0 | 1 | 12 |
| 29 | Statistika | 127 | –1 | 0 | 9 | 9 | 135 | 107 | 3 | 7 | 13 | 20 | 130 |
| 30 | Pokojnine | 1 087 | –6 | 0 | 0 | 0 | 1 081 | 1 087 | –6 | 0 | 0 | 0 | 1 081 |
| 31 | Jezikovne službe | 368 | –2 | 0 | 68 | 68 | 435 | 368 | –2 | 28 | 68 | 96 | 462 |
| 40 | Rezerve | 739 | – 288 | 0 | 0 | 0 | 452 | 239 | –68 | 0 | 0 | 0 | 171 |
| 90 | Druge institucije | 2 674 | 0 | 119 | 162 | 281 | 2 955 | 2 674 | 0 | 434 | 190 | 624 | 3 298 |
| Skupaj | 129 150 | 1 420 | 1 719 | 8 326 | 10 045 | 140 615 | 120 347 | –4 575 | 1 193 | 8 696 | 9 889 | 125 660 |

v mio. EUR

Področje

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Sprejete odobritve

Spremembe (prerazporeditve/SP)

Prenesene odobritve

Namenski prejemki

Dodatne odobritve skupaj

Vse odobritve skupaj

Sprejete odobritve

Spremembe (prerazporeditve/SP)

Prenesene odobritve

Namenski prejemki

Dodatne odobritve skupaj

Vse odobritve skupaj

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

01

Gospodarske in finančne zadeve

396

– 127

0

15

15

284

414

–77

5

15

20

358

02

Podjetništvo

599

–3

0

63

63

659

533

–22

19

72

91

603

03

Konkurenca

78

14

0

3

3

96

79

14

7

3

11

104

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

11 485

– 452

15

13

28

11 062

11 137

–1 753

19

12

31

9 415

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

53 703

369

1 409

6 089

7 498

61 570

52 459

–75

61

6 062

6 123

58 508

06

Energetika in promet

2 806

0

0

88

88

2 894

1 910

56

67

135

202

2 169

07

Okolje

403

0

0

23

23

426

298

–13

16

18

34

319

08

Raziskave

4 045

3

0

599

599

4 647

4 112

104

43

887

930

5 146

09

Informacijska družba in mediji

1 494

–1

0

142

142

1 635

1 549

63

14

263

277

1 890

10

Neposredne raziskave

361

0

0

347

347

708

372

–10

34

275

309

672

11

Ribištvo in pomorske zadeve

991

23

2

4

6

1 021

846

71

9

5

15

932

12

Notranji trg

61

0

0

2

2

64

61

0

6

2

8

69

13

Regionalna politika

35 987

1 204

134

10

144

37 335

30 655

–2 780

13

3

16

27 891

14

Obdavčenje in carinska unija

125

0

0

3

3

128

108

3

6

3

10

121

15

Izobraževanje in kultura

1 335

0

0

213

213

1 548

1 345

–49

17

241

259

1 555

16

Komuniciranje

207

1

0

4

4

211

197

3

19

4

23

224

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

554

130

0

20

20

703

501

50

26

27

53

604

18

Območje svobode, varnosti in pravice

784

2

2

17

19

805

589

– 146

90

16

106

550

19

Zunanji odnosi

3 974

100

2

75

76

4 151

3 338

161

45

60

105

3 604

20

Trgovina

78

–1

0

2

2

80

77

0

5

2

8

85

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

1 317

259

22

161

183

1 759

1 179

39

31

152

183

1 401

22

Širitev

1 093

28

14

82

96

1 217

1 832

– 255

11

54

65

1 642

23

Humanitarna pomoč

770

180

0

8

8

958

773

116

6

8

14

904

24

Boj proti goljufijam

75

0

0

0

0

74

70

1

6

0

6

76

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

178

1

0

7

7

186

178

1

15

7

22

201

26

Upravna služba Komisije

969

–8

0

89

89

1 051

972

–2

120

91

211

1 182

27

Proračun

275

–5

0

5

5

275

275

–5

9

5

14

284

28

Revizija

10

0

0

0

0

11

10

0

1

0

1

12

29

Statistika

127

–1

0

9

9

135

107

3

7

13

20

130

30

Pokojnine

1 087

–6

0

0

0

1 081

1 087

–6

0

0

0

1 081

31

Jezikovne službe

368

–2

0

68

68

435

368

–2

28

68

96

462

40

Rezerve

739

– 288

0

0

0

452

239

–68

0

0

0

171

90

Druge institucije

2 674

0

119

162

281

2 955

2 674

0

434

190

624

3 298

Skupaj

Skupaj

129 150

129 150

1 420

1 420

1 719

1 719

8 326

8 326

10 045

10 045

140 615

140 615

120 347

120 347

–4 575

–4 575

1 193

1 193

8 696

8 696

9 889

9 889

125 660

125 660

10.   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI PO PODROČJIH

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | Odobrene odobritve za prevzem obveznosti | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2009 | Odobritve, ki zapadejo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | skupaj | v % | namenski prejemki | prenosi na podlagi odločbe | skupaj | v % | iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki (Efta) | skupaj | v % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 284 | 265 | 0 | 14 | 279 | 98,05 % | 1 | 0 | 1 | 0,46 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,49 % |
| 02 | Podjetništvo | 659 | 588 | 0 | 32 | 620 | 94,08 % | 31 | 0 | 31 | 4,72 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 1,20 % |
| 03 | Konkurenca | 96 | 92 | 0 | 2 | 94 | 97,78 % | 2 | 0 | 2 | 1,60 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,62 % |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 11 062 | 11 009 | 15 | 5 | 11 030 | 99,71 % | 7 | 2 | 9 | 0,08 % | 22 | 0 | 0 | 23 | 0,21 % |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 61 570 | 53 962 | 1 409 | 2 534 | 57 905 | 94,05 % | 3 555 | 0 | 3 555 | 5,77 % | 109 | 0 | 0 | 109 | 0,18 % |
| 06 | Energetika in promet | 2 894 | 2 796 | 0 | 34 | 2 830 | 97,79 % | 54 | 1 | 55 | 1,89 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 0,32 % |
| 07 | Okolje | 426 | 389 | 0 | 5 | 394 | 92,58 % | 17 | 0 | 17 | 4,10 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 3,32 % |
| 08 | Raziskave | 4 647 | 4 043 | 0 | 313 | 4 355 | 93,73 % | 287 | 0 | 287 | 6,17 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,10 % |
| 09 | Informacijska družba in mediji | 1 635 | 1 489 | 0 | 80 | 1 569 | 95,96 % | 62 | 0 | 62 | 3,82 % | 3 | 0 | 0 | 4 | 0,22 % |
| 10 | Neposredne raziskave | 708 | 355 | 0 | 48 | 403 | 56,94 % | 299 | 0 | 299 | 42,18 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 0,88 % |
| 11 | Ribištvo in pomorske zadeve | 1 021 | 971 | 2 | 1 | 975 | 95,46 % | 3 | 0 | 4 | 0,35 % | 43 | 0 | 0 | 43 | 4,19 % |
| 12 | Notranji trg | 64 | 61 | 0 | 1 | 63 | 98,08 % | 1 | 0 | 1 | 1,51 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,41 % |
| 13 | Regionalna politika | 37 335 | 37 148 | 134 | 9 | 37 291 | 99,88 % | 1 | 24 | 25 | 0,07 % | 19 | 0 | 0 | 19 | 0,05 % |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 128 | 118 | 0 | 2 | 119 | 93,07 % | 2 | 0 | 2 | 1,37 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 5,56 % |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 1 548 | 1 328 | 0 | 104 | 1 432 | 92,52 % | 109 | 0 | 109 | 7,04 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,44 % |
| 16 | Komuniciranje | 211 | 204 | 0 | 2 | 207 | 97,97 % | 1 | 0 | 1 | 0,61 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 1,42 % |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 703 | 678 | 0 | 12 | 690 | 98,15 % | 8 | 0 | 8 | 1,13 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,72 % |
| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice | 805 | 695 | 2 | 8 | 704 | 87,51 % | 9 | 75 | 84 | 10,47 % | 16 | 0 | 0 | 16 | 2,02 % |
| 19 | Zunanji odnosi | 4 151 | 4 043 | 2 | 45 | 4 090 | 98,54 % | 29 | 0 | 29 | 0,71 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 0,75 % |
| 20 | Trgovina | 80 | 75 | 0 | 1 | 76 | 94,91 % | 1 | 0 | 1 | 1,37 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 3,72 % |
| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP | 1 759 | 1 308 | 22 | 73 | 1 403 | 79,75 % | 88 | 265 | 353 | 20,04 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,21 % |
| 22 | Širitev | 1 217 | 1 114 | 14 | 37 | 1 164 | 95,66 % | 45 | 6 | 51 | 4,19 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,16 % |
| 23 | Humanitarna pomoč | 958 | 950 | 0 | 6 | 956 | 99,72 % | 2 | 0 | 2 | 0,22 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,07 % |
| 24 | Boj proti goljufijam | 74 | 72 | 0 | 0 | 73 | 97,41 % | 0 | 0 | 0 | 0,04 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,55 % |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 186 | 176 | 0 | 4 | 180 | 97,12 % | 3 | 0 | 3 | 1,76 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,11 % |
| 26 | Upravna služba Komisije | 1 051 | 942 | 0 | 46 | 988 | 93,96 % | 42 | 0 | 42 | 4,04 % | 20 | 0 | 1 | 21 | 2,00 % |
| 27 | Proračun | 275 | 262 | 0 | 3 | 266 | 96,65 % | 1 | 0 | 1 | 0,50 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 2,86 % |
| 28 | Revizija | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 95,39 % | 0 | 0 | 0 | 2,60 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,01 % |
| 29 | Statistika | 135 | 119 | 0 | 6 | 125 | 92,47 % | 3 | 0 | 3 | 1,92 % | 7 | 0 | 0 | 8 | 5,62 % |
| 30 | Pokojnine | 1 081 | 1 049 | 0 | 0 | 1 049 | 97,13 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 2,87 % |
| 31 | Jezikovne službe | 435 | 364 | 0 | 45 | 408 | 93,92 % | 24 | 0 | 24 | 5,45 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,62 % |
| 40 | Rezerve | 452 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 452 | 0 | 0 | 452 | 100,0 % |
| 90 | Druge institucije | 2 955 | 2 584 | 119 | 81 | 2 784 | 94,24 % | 81 | 8 | 89 | 3,02 % | 81 | 0 | 0 | 81 | 2,74 % |
| Skupaj | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

v mio. EUR

Področje

Odobrene odobritve za prevzem obveznosti

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2009

Odobritve, ki zapadejo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

skupaj

v %

namenski prejemki

prenosi na podlagi odločbe

skupaj

v %

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki (Efta)

skupaj

v %

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

01

Gospodarske in finančne zadeve

284

265

0

14

279

98,05 %

1

0

1

0,46 %

4

0

0

4

1,49 %

02

Podjetništvo

659

588

0

32

620

94,08 %

31

0

31

4,72 %

8

0

0

8

1,20 %

03

Konkurenca

96

92

0

2

94

97,78 %

2

0

2

1,60 %

1

0

0

1

0,62 %

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

11 062

11 009

15

5

11 030

99,71 %

7

2

9

0,08 %

22

0

0

23

0,21 %

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

61 570

53 962

1 409

2 534

57 905

94,05 %

3 555

0

3 555

5,77 %

109

0

0

109

0,18 %

06

Energetika in promet

2 894

2 796

0

34

2 830

97,79 %

54

1

55

1,89 %

9

0

0

9

0,32 %

07

Okolje

426

389

0

5

394

92,58 %

17

0

17

4,10 %

14

0

0

14

3,32 %

08

Raziskave

4 647

4 043

0

313

4 355

93,73 %

287

0

287

6,17 %

5

0

0

5

0,10 %

09

Informacijska družba in mediji

1 635

1 489

0

80

1 569

95,96 %

62

0

62

3,82 %

3

0

0

4

0,22 %

10

Neposredne raziskave

708

355

0

48

403

56,94 %

299

0

299

42,18 %

6

0

0

6

0,88 %

11

Ribištvo in pomorske zadeve

1 021

971

2

1

975

95,46 %

3

0

4

0,35 %

43

0

0

43

4,19 %

12

Notranji trg

64

61

0

1

63

98,08 %

1

0

1

1,51 %

0

0

0

0

0,41 %

13

Regionalna politika

37 335

37 148

134

9

37 291

99,88 %

1

24

25

0,07 %

19

0

0

19

0,05 %

14

Obdavčenje in carinska unija

128

118

0

2

119

93,07 %

2

0

2

1,37 %

7

0

0

7

5,56 %

15

Izobraževanje in kultura

1 548

1 328

0

104

1 432

92,52 %

109

0

109

7,04 %

6

0

1

7

0,44 %

16

Komuniciranje

211

204

0

2

207

97,97 %

1

0

1

0,61 %

3

0

0

3

1,42 %

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

703

678

0

12

690

98,15 %

8

0

8

1,13 %

5

0

0

5

0,72 %

18

Območje svobode, varnosti in pravice

805

695

2

8

704

87,51 %

9

75

84

10,47 %

16

0

0

16

2,02 %

19

Zunanji odnosi

4 151

4 043

2

45

4 090

98,54 %

29

0

29

0,71 %

31

0

0

31

0,75 %

20

Trgovina

80

75

0

1

76

94,91 %

1

0

1

1,37 %

3

0

0

3

3,72 %

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

1 759

1 308

22

73

1 403

79,75 %

88

265

353

20,04 %

4

0

0

4

0,21 %

22

Širitev

1 217

1 114

14

37

1 164

95,66 %

45

6

51

4,19 %

2

0

0

2

0,16 %

23

Humanitarna pomoč

958

950

0

6

956

99,72 %

2

0

2

0,22 %

1

0

0

1

0,07 %

24

Boj proti goljufijam

74

72

0

0

73

97,41 %

0

0

0

0,04 %

2

0

0

2

2,55 %

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

186

176

0

4

180

97,12 %

3

0

3

1,76 %

2

0

0

2

1,11 %

26

Upravna služba Komisije

1 051

942

0

46

988

93,96 %

42

0

42

4,04 %

20

0

1

21

2,00 %

27

Proračun

275

262

0

3

266

96,65 %

1

0

1

0,50 %

8

0

0

8

2,86 %

28

Revizija

11

10

0

0

10

95,39 %

0

0

0

2,60 %

0

0

0

0

2,01 %

29

Statistika

135

119

0

6

125

92,47 %

3

0

3

1,92 %

7

0

0

8

5,62 %

30

Pokojnine

1 081

1 049

0

0

1 049

97,13 %

0

0

0

0,00 %

31

0

0

31

2,87 %

31

Jezikovne službe

435

364

0

45

408

93,92 %

24

0

24

5,45 %

3

0

0

3

0,62 %

40

Rezerve

452

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

452

0

0

452

100,0 %

90

Druge institucije

2 955

2 584

119

81

2 784

94,24 %

81

8

89

3,02 %

81

0

0

81

2,74 %

Skupaj

Skupaj

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

11.   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL PO PODROČJIH

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | Odobrene odobritve plačil | Izvedena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2009 | Odobritve, ki zapadejo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | skupaj | v % | samodejni prenosi | prenosi na podlagi odločbe | namenski prejemki | skupaj | v % | iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki (Efta) | skupaj | v % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+
  13+14 | 16=15/1 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 358 | 268 | 5 | 13 | 286 | 79,85 % | 6 | 10 | 2 | 18 | 4,89 % | 54 | 0 | 0 | 55 | 15,26 % |
| 02 | Podjetništvo | 603 | 438 | 13 | 27 | 477 | 79,14 % | 20 | 0 | 45 | 64 | 10,69 % | 54 | 6 | 1 | 61 | 10,17 % |
| 03 | Konkurenca | 104 | 80 | 7 | 1 | 87 | 84,45 % | 9 | 4 | 2 | 14 | 13,92 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 1,63 % |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 9 415 | 9 074 | 13 | 4 | 9 092 | 96,57 % | 18 | 0 | 7 | 26 | 0,27 % | 291 | 6 | 0 | 297 | 3,16 % |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 58 508 | 51 215 | 55 | 2 533 | 53 803 | 91,96 % | 25 | 946 | 3 529 | 4 500 | 7,69 % | 199 | 6 | 0 | 205 | 0,35 % |
| 06 | Energetika in promet | 2 169 | 1 695 | 60 | 29 | 1 785 | 82,29 % | 22 | 1 | 103 | 127 | 5,84 % | 247 | 8 | 2 | 257 | 11,87 % |
| 07 | Okolje | 319 | 238 | 15 | 11 | 264 | 82,67 % | 17 | 3 | 6 | 26 | 8,08 % | 28 | 2 | 0 | 30 | 9,25 % |
| 08 | Raziskave | 5 146 | 4 161 | 29 | 248 | 4 439 | 86,24 % | 47 | 0 | 639 | 686 | 13,33 % | 8 | 14 | 0 | 22 | 0,42 % |
| 09 | Informacijska družba in mediji | 1 890 | 1 589 | 12 | 108 | 1 708 | 90,41 % | 16 | 0 | 155 | 171 | 9,03 % | 8 | 3 | 0 | 11 | 0,56 % |
| 10 | Neposredne raziskave | 672 | 316 | 31 | 43 | 389 | 57,98 % | 36 | 1 | 232 | 269 | 40,06 % | 10 | 3 | 0 | 13 | 1,97 % |
| 11 | Ribištvo in pomorske zadeve | 932 | 874 | 4 | 1 | 879 | 94,35 % | 3 | 1 | 4 | 8 | 0,89 % | 39 | 6 | 0 | 44 | 4,76 % |
| 12 | Notranji trg | 69 | 53 | 5 | 1 | 58 | 84,35 % | 7 | 0 | 1 | 8 | 11,66 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,99 % |
| 13 | Regionalna politika | 27 891 | 27 664 | 9 | 1 | 27 674 | 99,22 % | 14 | 180 | 2 | 195 | 0,70 % | 18 | 4 | 0 | 22 | 0,08 % |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 121 | 98 | 5 | 2 | 105 | 87,01 % | 7 | 2 | 2 | 10 | 8,49 % | 5 | 1 | 0 | 5 | 4,50 % |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 1 555 | 1 253 | 15 | 110 | 1 378 | 88,62 % | 16 | 0 | 131 | 147 | 9,47 % | 26 | 3 | 1 | 30 | 1,91 % |
| 16 | Komuniciranje | 224 | 169 | 15 | 2 | 186 | 83,23 % | 17 | 0 | 1 | 18 | 8,25 % | 14 | 5 | 0 | 19 | 8,51 % |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 604 | 472 | 24 | 19 | 515 | 85,32 % | 30 | 0 | 8 | 38 | 6,32 % | 48 | 2 | 0 | 50 | 8,36 % |
| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice | 550 | 377 | 57 | 11 | 445 | 80,88 % | 8 | 6 | 6 | 20 | 3,62 % | 52 | 33 | 0 | 85 | 15,50 % |
| 19 | Zunanji odnosi | 3 604 | 3 378 | 33 | 38 | 3 449 | 95,71 % | 48 | 2 | 22 | 72 | 1,99 % | 70 | 13 | 0 | 83 | 2,30 % |
| 20 | Trgovina | 85 | 69 | 5 | 1 | 75 | 88,35 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 8,42 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,23 % |
| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP | 1 401 | 1 141 | 22 | 66 | 1 229 | 87,74 % | 32 | 0 | 86 | 119 | 8,46 % | 44 | 9 | 0 | 53 | 3,80 % |
| 22 | Širitev | 1 642 | 1 534 | 8 | 13 | 1 555 | 94,65 % | 17 | 0 | 40 | 58 | 3,50 % | 27 | 4 | 0 | 30 | 1,85 % |
| 23 | Humanitarna pomoč | 904 | 883 | 5 | 7 | 895 | 99,06 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,75 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,19 % |
| 24 | Boj proti goljufijam | 76 | 59 | 4 | 0 | 63 | 82,42 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 7,73 % | 6 | 2 | 0 | 8 | 9,85 % |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 201 | 159 | 14 | 3 | 177 | 88,05 % | 17 | 0 | 4 | 21 | 10,44 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 1,51 % |
| 26 | Upravna služba Komisije | 1 182 | 830 | 105 | 36 | 971 | 82,17 % | 113 | 4 | 54 | 171 | 14,48 % | 24 | 15 | 1 | 40 | 3,35 % |
| 27 | Proračun | 284 | 253 | 8 | 2 | 263 | 92,84 % | 9 | 0 | 2 | 12 | 4,11 % | 8 | 1 | 0 | 9 | 3,05 % |
| 28 | Revizija | 12 | 9 | 1 | 0 | 10 | 89,25 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,97 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,77 % |
| 29 | Statistika | 130 | 99 | 6 | 4 | 110 | 84,07 % | 7 | 0 | 8 | 15 | 11,16 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 4,77 % |
| 30 | Pokojnine | 1 081 | 1 049 | 0 | 0 | 1 049 | 97,13 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 2,87 % |
| 31 | Jezikovne službe | 462 | 343 | 26 | 41 | 410 | 88,75 % | 20 | 0 | 27 | 47 | 10,25 % | 3 | 2 | 0 | 5 | 1,01 % |
| 40 | Rezerve | 171 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 171 | 0 | 0 | 171 | 100,00 % |
| 90 | Druge institucije | 3 298 | 2 231 | 387 | 98 | 2 717 | 82,38 % | 353 | 8 | 92 | 453 | 13,74 % | 81 | 47 | 0 | 128 | 3,88 % |
| Skupaj | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

v mio. EUR

Področje

Odobrene odobritve plačil

Izvedena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2009

Odobritve, ki zapadejo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

skupaj

v %

samodejni prenosi

prenosi na podlagi odločbe

namenski prejemki

skupaj

v %

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki (Efta)

skupaj

v %

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+

13+14

16=15/1

01

Gospodarske in finančne zadeve

358

268

5

13

286

79,85 %

6

10

2

18

4,89 %

54

0

0

55

15,26 %

02

Podjetništvo

603

438

13

27

477

79,14 %

20

0

45

64

10,69 %

54

6

1

61

10,17 %

03

Konkurenca

104

80

7

1

87

84,45 %

9

4

2

14

13,92 %

1

1

0

2

1,63 %

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

9 415

9 074

13

4

9 092

96,57 %

18

0

7

26

0,27 %

291

6

0

297

3,16 %

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

58 508

51 215

55

2 533

53 803

91,96 %

25

946

3 529

4 500

7,69 %

199

6

0

205

0,35 %

06

Energetika in promet

2 169

1 695

60

29

1 785

82,29 %

22

1

103

127

5,84 %

247

8

2

257

11,87 %

07

Okolje

319

238

15

11

264

82,67 %

17

3

6

26

8,08 %

28

2

0

30

9,25 %

08

Raziskave

5 146

4 161

29

248

4 439

86,24 %

47

0

639

686

13,33 %

8

14

0

22

0,42 %

09

Informacijska družba in mediji

1 890

1 589

12

108

1 708

90,41 %

16

0

155

171

9,03 %

8

3

0

11

0,56 %

10

Neposredne raziskave

672

316

31

43

389

57,98 %

36

1

232

269

40,06 %

10

3

0

13

1,97 %

11

Ribištvo in pomorske zadeve

932

874

4

1

879

94,35 %

3

1

4

8

0,89 %

39

6

0

44

4,76 %

12

Notranji trg

69

53

5

1

58

84,35 %

7

0

1

8

11,66 %

2

1

0

3

3,99 %

13

Regionalna politika

27 891

27 664

9

1

27 674

99,22 %

14

180

2

195

0,70 %

18

4

0

22

0,08 %

14

Obdavčenje in carinska unija

121

98

5

2

105

87,01 %

7

2

2

10

8,49 %

5

1

0

5

4,50 %

15

Izobraževanje in kultura

1 555

1 253

15

110

1 378

88,62 %

16

0

131

147

9,47 %

26

3

1

30

1,91 %

16

Komuniciranje

224

169

15

2

186

83,23 %

17

0

1

18

8,25 %

14

5

0

19

8,51 %

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

604

472

24

19

515

85,32 %

30

0

8

38

6,32 %

48

2

0

50

8,36 %

18

Območje svobode, varnosti in pravice

550

377

57

11

445

80,88 %

8

6

6

20

3,62 %

52

33

0

85

15,50 %

19

Zunanji odnosi

3 604

3 378

33

38

3 449

95,71 %

48

2

22

72

1,99 %

70

13

0

83

2,30 %

20

Trgovina

85

69

5

1

75

88,35 %

6

0

1

7

8,42 %

2

1

0

3

3,23 %

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

1 401

1 141

22

66

1 229

87,74 %

32

0

86

119

8,46 %

44

9

0

53

3,80 %

22

Širitev

1 642

1 534

8

13

1 555

94,65 %

17

0

40

58

3,50 %

27

4

0

30

1,85 %

23

Humanitarna pomoč

904

883

5

7

895

99,06 %

6

0

1

7

0,75 %

1

1

0

2

0,19 %

24

Boj proti goljufijam

76

59

4

0

63

82,42 %

6

0

0

6

7,73 %

6

2

0

8

9,85 %

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

201

159

14

3

177

88,05 %

17

0

4

21

10,44 %

2

1

0

3

1,51 %

26

Upravna služba Komisije

1 182

830

105

36

971

82,17 %

113

4

54

171

14,48 %

24

15

1

40

3,35 %

27

Proračun

284

253

8

2

263

92,84 %

9

0

2

12

4,11 %

8

1

0

9

3,05 %

28

Revizija

12

9

1

0

10

89,25 %

1

0

0

1

7,97 %

0

0

0

0

2,77 %

29

Statistika

130

99

6

4

110

84,07 %

7

0

8

15

11,16 %

5

1

0

6

4,77 %

30

Pokojnine

1 081

1 049

0

0

1 049

97,13 %

0

0

0

0

0,00 %

31

0

0

31

2,87 %

31

Jezikovne službe

462

343

26

41

410

88,75 %

20

0

27

47

10,25 %

3

2

0

5

1,01 %

40

Rezerve

171

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

171

0

0

171

100,00 %

90

Druge institucije

3 298

2 231

387

98

2 717

82,38 %

353

8

92

453

13,74 %

81

47

0

128

3,88 %

Skupaj

Skupaj

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

12.   GIBANJE NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO PODROČJIH

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za zadevno leto | neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj |
| obveznosti, prenesene iz prejšnjih let | sprostitev prevzetih obveznosti/revalorizacija/zapadle obveznosti | plačila | neporavnane obveznosti ob koncu leta | prevzete obveznosti v letu | plačila | zapadle obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | neporavnane obveznosti ob koncu leta |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 344 | –8 | –63 | 272 | 279 | – 223 | 0 | 56 | 329 |
| 02 | Podjetništvo | 537 | –27 | – 214 | 297 | 620 | – 264 | 0 | 357 | 653 |
| 03 | Konkurenca | 8 | –1 | –7 | 0 | 94 | –81 | 0 | 13 | 13 |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 22 299 | – 154 | –8 861 | 13 285 | 11 030 | – 231 | 0 | 10 798 | 24 082 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 8 491 | – 185 | –4 962 | 3 344 | 57 905 | –48 841 | 0 | 9 064 | 12 408 |
| 06 | Energetika in promet | 3 303 | –48 | –1 098 | 2 157 | 2 830 | – 686 | 0 | 2 144 | 4 301 |
| 07 | Okolje | 580 | –28 | – 149 | 404 | 394 | – 115 | 0 | 279 | 683 |
| 08 | Raziskave | 8 443 | – 107 | –3 553 | 4 783 | 4 355 | – 885 | –2 | 3 468 | 8 251 |
| 09 | Informacijska družba in mediji | 2 440 | –45 | –1 081 | 1 314 | 1 569 | – 627 | 0 | 941 | 2 255 |
| 10 | Neposredne raziskave | 140 | –8 | –89 | 43 | 403 | – 301 | 0 | 102 | 146 |
| 11 | Ribištvo in pomorske zadeve | 1 324 | –73 | – 531 | 721 | 975 | – 348 | 0 | 626 | 1 347 |
| 12 | Notranji trg | 15 | –3 | –10 | 3 | 63 | –49 | 0 | 14 | 17 |
| 13 | Regionalna politika | 72 250 | – 192 | –26 817 | 45 242 | 37 291 | – 857 | –2 | 36 432 | 81 673 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 80 | –4 | –41 | 34 | 119 | –64 | 0 | 55 | 90 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 571 | –60 | – 252 | 259 | 1 432 | –1 126 | 0 | 306 | 565 |
| 16 | Komuniciranje | 79 | –11 | –57 | 11 | 207 | – 130 | 0 | 77 | 88 |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 444 | –4 | – 245 | 194 | 690 | – 270 | 0 | 421 | 614 |
| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice | 629 | –24 | – 216 | 389 | 704 | – 229 | 0 | 476 | 865 |
| 19 | Zunanji odnosi | 8 358 | – 213 | –2 491 | 5 653 | 4 090 | – 958 | –1 | 3 132 | 8 785 |
| 20 | Trgovina | 22 | –2 | –14 | 6 | 76 | –61 | 0 | 15 | 21 |
| 21 | Razvoj/odnosi z državami AKP | 2 718 | –75 | – 762 | 1 882 | 1 403 | – 467 | 0 | 936 | 2 818 |
| 22 | Širitev | 4 604 | – 308 | –1 462 | 2 834 | 1 164 | –92 | –2 | 1 071 | 3 905 |
| 23 | Humanitarna pomoč | 383 | –21 | – 248 | 113 | 956 | – 647 | 0 | 309 | 422 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 24 | –5 | –11 | 8 | 73 | –51 | 0 | 21 | 29 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 19 | –1 | –17 | 1 | 180 | – 160 | 0 | 20 | 21 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 172 | –16 | – 134 | 22 | 988 | – 837 | –1 | 150 | 172 |
| 27 | Proračun | 9 | –1 | –8 | 0 | 266 | – 255 | 0 | 10 | 10 |
| 28 | Revizija | 1 | 0 | –1 | 0 | 10 | –10 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | 81 | –4 | –34 | 43 | 125 | –75 | 0 | 50 | 92 |
| 30 | Pokojnine | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 049 | –1 049 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Jezikovne službe | 27 | –2 | –26 | 0 | 408 | – 385 | 0 | 24 | 24 |
| 90 | Druge institucije | 343 | –45 | – 270 | 28 | 2 784 | –2 446 | 0 | 338 | 366 |
| Skupaj | 138 740 | –1 674 | –53 724 | 83 342 | 134 533 | –62 820 | –9 | 71 704 | 155 045 |

v mio. EUR

Področje

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za zadevno leto

neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj

obveznosti, prenesene iz prejšnjih let

sprostitev prevzetih obveznosti/revalorizacija/zapadle obveznosti

plačila

neporavnane obveznosti ob koncu leta

prevzete obveznosti v letu

plačila

zapadle obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

neporavnane obveznosti ob koncu leta

01

Gospodarske in finančne zadeve

344

–8

–63

272

279

– 223

0

56

329

02

Podjetništvo

537

–27

– 214

297

620

– 264

0

357

653

03

Konkurenca

8

–1

–7

0

94

–81

0

13

13

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

22 299

– 154

–8 861

13 285

11 030

– 231

0

10 798

24 082

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

8 491

– 185

–4 962

3 344

57 905

–48 841

0

9 064

12 408

06

Energetika in promet

3 303

–48

–1 098

2 157

2 830

– 686

0

2 144

4 301

07

Okolje

580

–28

– 149

404

394

– 115

0

279

683

08

Raziskave

8 443

– 107

–3 553

4 783

4 355

– 885

–2

3 468

8 251

09

Informacijska družba in mediji

2 440

–45

–1 081

1 314

1 569

– 627

0

941

2 255

10

Neposredne raziskave

140

–8

–89

43

403

– 301

0

102

146

11

Ribištvo in pomorske zadeve

1 324

–73

– 531

721

975

– 348

0

626

1 347

12

Notranji trg

15

–3

–10

3

63

–49

0

14

17

13

Regionalna politika

72 250

– 192

–26 817

45 242

37 291

– 857

–2

36 432

81 673

14

Obdavčenje in carinska unija

80

–4

–41

34

119

–64

0

55

90

15

Izobraževanje in kultura

571

–60

– 252

259

1 432

–1 126

0

306

565

16

Komuniciranje

79

–11

–57

11

207

– 130

0

77

88

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

444

–4

– 245

194

690

– 270

0

421

614

18

Območje svobode, varnosti in pravice

629

–24

– 216

389

704

– 229

0

476

865

19

Zunanji odnosi

8 358

– 213

–2 491

5 653

4 090

– 958

–1

3 132

8 785

20

Trgovina

22

–2

–14

6

76

–61

0

15

21

21

Razvoj/odnosi z državami AKP

2 718

–75

– 762

1 882

1 403

– 467

0

936

2 818

22

Širitev

4 604

– 308

–1 462

2 834

1 164

–92

–2

1 071

3 905

23

Humanitarna pomoč

383

–21

– 248

113

956

– 647

0

309

422

24

Boj proti goljufijam

24

–5

–11

8

73

–51

0

21

29

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

19

–1

–17

1

180

– 160

0

20

21

26

Upravna služba Komisije

172

–16

– 134

22

988

– 837

–1

150

172

27

Proračun

9

–1

–8

0

266

– 255

0

10

10

28

Revizija

1

0

–1

0

10

–10

0

1

1

29

Statistika

81

–4

–34

43

125

–75

0

50

92

30

Pokojnine

0

0

0

0

1 049

–1 049

0

0

0

31

Jezikovne službe

27

–2

–26

0

408

– 385

0

24

24

90

Druge institucije

343

–45

– 270

28

2 784

–2 446

0

338

366

Skupaj

Skupaj

138 740

138 740

–1 674

–1 674

–53 724

–53 724

83 342

83 342

134 533

134 533

–62 820

–62 820

–9

–9

71 704

71 704

155 045

155 045

13.   RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA OBVEZNOSTI IN PO PODROČJIH

| v mio. EUR |
| --- |
| | Področje | <2002 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Skupaj |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 1 | 0 | 0 | 23 | 41 | 122 | 85 | 56 | 329 |
| 02 | Podjetništvo | 10 | 6 | 15 | 13 | 36 | 68 | 148 | 357 | 653 |
| 03 | Konkurenca | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 13 | 13 |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 176 | 55 | 89 | 71 | 651 | 5 510 | 6 732 | 10 798 | 24 082 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 51 | 1 | 0 | 30 | 260 | 2 343 | 658 | 9 064 | 12 408 |
| 06 | Energetika in promet | 87 | 47 | 58 | 159 | 346 | 503 | 958 | 2 144 | 4 301 |
| 07 | Okolje | 3 | 4 | 18 | 41 | 62 | 92 | 183 | 279 | 683 |
| 08 | Raziskave | 70 | 80 | 337 | 433 | 875 | 1 479 | 1 510 | 3 468 | 8 251 |
| 09 | Informacijska družba in mediji | 2 | 3 | 29 | 60 | 230 | 365 | 625 | 941 | 2 255 |
| 10 | Neposredne raziskave | 1 | 1 | 2 | 0 | 6 | 12 | 22 | 102 | 146 |
| 11 | Ribištvo in pomorske zadeve | 42 | 34 | 28 | 25 | 84 | 413 | 95 | 626 | 1 347 |
| 12 | Notranji trg | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 14 | 17 |
| 13 | Regionalna politika | 429 | 445 | 841 | 1 663 | 3 609 | 17 561 | 20 693 | 36 432 | 81 673 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 10 | 21 | 55 | 90 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 14 | 4 | 11 | 14 | 41 | 67 | 108 | 306 | 565 |
| 16 | Komuniciranje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 9 | 77 | 88 |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 1 | 3 | 9 | 18 | 8 | 53 | 102 | 421 | 614 |
| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice | 1 | 5 | 6 | 15 | 50 | 59 | 253 | 476 | 865 |
| 19 | Zunanji odnosi | 463 | 319 | 224 | 508 | 730 | 1 457 | 1 952 | 3 132 | 8 785 |
| 20 | Trgovina | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 5 | 15 | 21 |
| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP | 127 | 78 | 87 | 156 | 337 | 496 | 602 | 936 | 2 818 |
| 22 | Širitev | 226 | 68 | 88 | 155 | 401 | 1 182 | 715 | 1 071 | 3 905 |
| 23 | Humanitarna pomoč | 2 | 0 | 0 | 0 | 4 | 13 | 95 | 309 | 422 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 7 | 21 | 29 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 21 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 19 | 150 | 172 |
| 27 | Proračun | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 10 |
| 28 | Revizija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | 0 | 1 | 0 | 2 | 6 | 11 | 23 | 50 | 92 |
| 30 | Pokojnine | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Jezikovne službe | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 24 | 24 |
| 90 | Druge institucije | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 28 | 338 | 366 |
| Skupaj | 1 705 | 1 155 | 1 843 | 3 386 | 7 780 | 31 823 | 35 650 | 71 704 | 155 045 |

v mio. EUR

Področje

<2002

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Skupaj

01

Gospodarske in finančne zadeve

1

0

0

23

41

122

85

56

329

02

Podjetništvo

10

6

15

13

36

68

148

357

653

03

Konkurenca

0

0

0

0

0

0

0

13

13

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

176

55

89

71

651

5 510

6 732

10 798

24 082

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

51

1

0

30

260

2 343

658

9 064

12 408

06

Energetika in promet

87

47

58

159

346

503

958

2 144

4 301

07

Okolje

3

4

18

41

62

92

183

279

683

08

Raziskave

70

80

337

433

875

1 479

1 510

3 468

8 251

09

Informacijska družba in mediji

2

3

29

60

230

365

625

941

2 255

10

Neposredne raziskave

1

1

2

0

6

12

22

102

146

11

Ribištvo in pomorske zadeve

42

34

28

25

84

413

95

626

1 347

12

Notranji trg

0

0

0

0

0

0

3

14

17

13

Regionalna politika

429

445

841

1 663

3 609

17 561

20 693

36 432

81 673

14

Obdavčenje in carinska unija

0

0

1

0

2

10

21

55

90

15

Izobraževanje in kultura

14

4

11

14

41

67

108

306

565

16

Komuniciranje

0

0

0

0

0

2

9

77

88

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

1

3

9

18

8

53

102

421

614

18

Območje svobode, varnosti in pravice

1

5

6

15

50

59

253

476

865

19

Zunanji odnosi

463

319

224

508

730

1 457

1 952

3 132

8 785

20

Trgovina

0

0

0

0

0

1

5

15

21

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

127

78

87

156

337

496

602

936

2 818

22

Širitev

226

68

88

155

401

1 182

715

1 071

3 905

23

Humanitarna pomoč

2

0

0

0

4

13

95

309

422

24

Boj proti goljufijam

0

0

0

0

0

1

7

21

29

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

0

0

0

0

0

0

0

20

21

26

Upravna služba Komisije

0

0

0

0

1

2

19

150

172

27

Proračun

0

0

0

0

0

0

0

10

10

28

Revizija

0

0

0

0

0

0

0

1

1

29

Statistika

0

1

0

2

6

11

23

50

92

30

Pokojnine

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31

Jezikovne službe

0

0

0

0

0

0

0

24

24

90

Druge institucije

0

0

0

0

0

0

28

338

366

Skupaj

Skupaj

1 705

1 705

1 155

1 155

1 843

1 843

3 386

3 386

7 780

7 780

31 823

31 823

35 650

35 650

71 704

71 704

155 045

155 045

14.   POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV PO INSTITUCIJAH

| v mio. EUR |
| --- |
| Institucija | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| začetne | končne | tekoče leto | preneseno | skupaj | od upravičenosti za tekoče leto | od prenesenih upravičenosti | skupaj |
| Evropski parlament | 103 | 103 | 164 | 74 | 237 | 146 | 5 | 151 | 147,14 % | 86 |
| Svet | 50 | 50 | 103 | 5 | 108 | 92 | 4 | 96 | 190,63 % | 12 |
| Komisija | 120 123 | 115 547 | 122 869 | 10 125 | 132 993 | 118 122 | 3 114 | 121 236 | 104,92 % | 11 758 |
| Sodišče | 37 | 37 | 39 | 0 | 39 | 39 | 0 | 39 | 106,81 % | 0 |
| Računsko sodišče | 18 | 18 | 18 | 1 | 18 | 17 | 0 | 18 | 99,93 % | 1 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 10 | 10 | 14 | 0 | 14 | 14 | 0 | 14 | 149,16 % | 0 |
| Odbor regij | 5 | 5 | 29 | 0 | 29 | 29 | 0 | 29 | 528,98 % | 0 |
| Evropski varuh človekovih pravic | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 94,96 % | 0 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 76,94 % | 0 |
| Skupaj | 120 347 | 115 771 | 123 236 | 10 205 | 133 441 | 118 461 | 3 124 | 121 584 | 105,02 % | 11 856 |

v mio. EUR

Institucija

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

začetne

končne

tekoče leto

preneseno

skupaj

od upravičenosti za tekoče leto

od prenesenih upravičenosti

skupaj

Evropski parlament

103

103

164

74

237

146

5

151

147,14 %

86

Svet

50

50

103

5

108

92

4

96

190,63 %

12

Komisija

120 123

115 547

122 869

10 125

132 993

118 122

3 114

121 236

104,92 %

11 758

Sodišče

37

37

39

0

39

39

0

39

106,81 %

0

Računsko sodišče

18

18

18

1

18

17

0

18

99,93 %

1

Ekonomsko-socialni odbor

10

10

14

0

14

14

0

14

149,16 %

0

Odbor regij

5

5

29

0

29

29

0

29

528,98 %

0

Evropski varuh človekovih pravic

1

1

1

0

1

1

0

1

94,96 %

0

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

1

1

0

0

0

0

0

0

76,94 %

0

Skupaj

Skupaj

120 347

120 347

115 771

115 771

123 236

123 236

10 205

10 205

133 441

133 441

118 461

118 461

3 124

3 124

121 584

121 584

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

15.   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO INSTITUCIJAH

Odobritve za prevzem obveznosti

| v mio. EUR |
| --- |
| Institucija | Odobrene odobritve za prevzem obveznosti | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2009 | Odobritve, ki zapadejo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | skupaj | v % | iz namenskih prejemkov | prenosi na podlagi odločbe | skupaj | v % | iz odobritev za zadevno leto | prenesene odobritve | namenski prejemki (Efta) | skupaj | v % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Evropski parlament | 1 556 | 1 402 | 44 | 26 | 1 472 | 94,60 % | 34 | 8 | 42 | 2,69 % | 42 | 0 | 0 | 42 | 2,71 % |
| Svet | 743 | 580 | 75 | 39 | 694 | 93,34 % | 35 | 0 | 35 | 4,65 % | 15 | 0 | 0 | 15 | 2,01 % |
| Komisija | 137 660 | 126 677 | 1 600 | 3 471 | 131 748 | 95,71 % | 4 689 | 373 | 5 062 | 3,68 % | 846 | 0 | 3 | 850 | 0,62 % |
| Sodišče | 297 | 290 | 0 | 1 | 291 | 98,20 % | 2 | 0 | 2 | 0,56 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,24 % |
| Računsko sodišče | 133 | 121 | 0 | 0 | 121 | 90,66 % | 0 | 0 | 0 | 0,23 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 9,10 % |
| Ekonomsko-socialni odbor | 118 | 110 | 0 | 4 | 113 | 95,64 % | 0 | 0 | 0 | 0,23 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 4,13 % |
| Odbor regij | 93 | 70 | 0 | 11 | 81 | 86,87 % | 11 | 0 | 11 | 11,54 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,59 % |
| Evropski varuh človekovih pravic | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 91,51 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,49 % |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 5 | 5 | 0 | 0 | 5 | 86,14 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 13,86 % |
| Skupaj | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

v mio. EUR

Institucija

Odobrene odobritve za prevzem obveznosti

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2009

Odobritve, ki zapadejo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

skupaj

v %

iz namenskih prejemkov

prenosi na podlagi odločbe

skupaj

v %

iz odobritev za zadevno leto

prenesene odobritve

namenski prejemki (Efta)

skupaj

v %

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Evropski parlament

1 556

1 402

44

26

1 472

94,60 %

34

8

42

2,69 %

42

0

0

42

2,71 %

Svet

743

580

75

39

694

93,34 %

35

0

35

4,65 %

15

0

0

15

2,01 %

Komisija

137 660

126 677

1 600

3 471

131 748

95,71 %

4 689

373

5 062

3,68 %

846

0

3

850

0,62 %

Sodišče

297

290

0

1

291

98,20 %

2

0

2

0,56 %

4

0

0

4

1,24 %

Računsko sodišče

133

121

0

0

121

90,66 %

0

0

0

0,23 %

12

0

0

12

9,10 %

Ekonomsko-socialni odbor

118

110

0

4

113

95,64 %

0

0

0

0,23 %

5

0

0

5

4,13 %

Odbor regij

93

70

0

11

81

86,87 %

11

0

11

11,54 %

1

0

0

1

1,59 %

Evropski varuh človekovih pravic

9

8

0

0

8

91,51 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

8,49 %

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

5

5

0

0

5

86,14 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

13,86 %

Skupaj

Skupaj

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

Odobritve plačil

| v mio. EUR |
| --- |
| Institucija | Odobrene odobritve plačil | Izvedena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2009 | Odobritve, ki zapadejo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | skupaj | v % | samodejni prenosi | prenosi na podlagi odločbe | iz namenskih prejemkov | skupaj | % | iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki (Efta) | skupaj | v % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Evropski parlament | 1 807 | 1 206 | 237 | 46 | 1 489 | 82,37 % | 196 | 8 | 40 | 245 | 13,53 % | 42 | 32 | 0 | 74 | 4,10 % |
| Svet | 798 | 463 | 120 | 35 | 618 | 77,41 % | 117 | 0 | 38 | 155 | 19,38 % | 15 | 11 | 0 | 26 | 3,22 % |
| Komisija | 122 362 | 109 844 | 607 | 3 377 | 113 828 | 93,03 % | 598 | 1 159 | 5 122 | 6 880 | 5,62 % | 1 496 | 151 | 7 | 1 654 | 1,35 % |
| Sodišče | 310 | 276 | 12 | 1 | 288 | 93,19 % | 15 | 0 | 2 | 16 | 5,25 % | 4 | 1 | 0 | 5 | 1,55 % |
| Računsko sodišče | 142 | 108 | 8 | 0 | 116 | 81,94 % | 12 | 0 | 0 | 13 | 8,89 % | 12 | 1 | 0 | 13 | 9,16 % |
| Ekonomsko-socialni odbor | 126 | 104 | 5 | 4 | 114 | 90,74 % | 5 | 0 | 1 | 6 | 4,70 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 4,56 % |
| Odbor regij | 99 | 63 | 4 | 11 | 79 | 79,38 % | 7 | 0 | 11 | 18 | 17,72 % | 1 | 1 | 0 | 3 | 2,90 % |
| Evropski varuh človekovih pravic | 9 | 7 | 0 | 0 | 8 | 84,62 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,66 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,72 % |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 6 | 4 | 1 | 0 | 4 | 68,12 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 14,32 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,56 % |
| Skupaj | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

v mio. EUR

Institucija

Odobrene odobritve plačil

Izvedena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2009

Odobritve, ki zapadejo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

skupaj

v %

samodejni prenosi

prenosi na podlagi odločbe

iz namenskih prejemkov

skupaj

%

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki (Efta)

skupaj

v %

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Evropski parlament

1 807

1 206

237

46

1 489

82,37 %

196

8

40

245

13,53 %

42

32

0

74

4,10 %

Svet

798

463

120

35

618

77,41 %

117

0

38

155

19,38 %

15

11

0

26

3,22 %

Komisija

122 362

109 844

607

3 377

113 828

93,03 %

598

1 159

5 122

6 880

5,62 %

1 496

151

7

1 654

1,35 %

Sodišče

310

276

12

1

288

93,19 %

15

0

2

16

5,25 %

4

1

0

5

1,55 %

Računsko sodišče

142

108

8

0

116

81,94 %

12

0

0

13

8,89 %

12

1

0

13

9,16 %

Ekonomsko-socialni odbor

126

104

5

4

114

90,74 %

5

0

1

6

4,70 %

5

1

0

6

4,56 %

Odbor regij

99

63

4

11

79

79,38 %

7

0

11

18

17,72 %

1

1

0

3

2,90 %

Evropski varuh človekovih pravic

9

7

0

0

8

84,62 %

1

0

0

1

6,66 %

1

0

0

1

8,72 %

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

6

4

1

0

4

68,12 %

1

0

0

1

14,32 %

1

0

0

1

17,56 %

Skupaj

Skupaj

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

16.   PRIHODKI AGENCIJ: PRORAČUNSKE NAPOVEDI, UPRAVIČENOSTI IN PREJETI ZNESKI

| v mio. EUR |
| --- |
| Agencija | Napovedani prihodki | Ugotovljene upravičenosti | Prejeti zneski | Neporavnano | Področje financiranja Komisije |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu | 102 | 110 | 101 | 9 | 06 |
| Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah | 71 | 47 | 46 | 0 | 18 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | 18 | 18 | 18 | 0 | 15 |
| Evropska policijska akademija | 10 | 5 | 5 | 0 | 18 |
| Evropska agencija za kemikalije | 66 | 63 | 63 | 0 | 02 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 41 | 37 | 37 | 0 | 17 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | 15 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Evropska agencija za okolje | 37 | 37 | 36 | 1 | 07 |
| Agencija Skupnosti za nadzor ribištva | 9 | 9 | 9 | 0 | 11 |
| Evropska agencija za varnost hrane | 66 | 66 | 66 | 0 | 17 |
| Nadzorni organ za evropski GNSS | 125 | 114 | 114 | 0 | 06 |
| Fuzija za energijo | 192 | 150 | 150 | 0 | 08 |
| Eurojust | 25 | 25 | 25 | 0 | 18 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | 50 | 38 | 38 | 0 | 06 |
| Urad za usklajevanje na notranjem trgu | 318 | 217 | 217 | 0 | 12 |
| Evropska agencija za zdravila | 183 | 198 | 188 | 10 | 02 |
| Evropska agencija za varnost omrežij in informacij | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice | 15 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Evropska železniška agencija | 18 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Evropska agencija za obnovo | 236 | 135 | 135 | 0 | 22 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | 15 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 60 | 54 | 47 | 7 | 31 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | 19 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | 10 | 11 | 11 | 0 | 17 |
| Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 21 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo | 38 | 38 | 38 | 0 | 15 |
| Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost | 11 | 11 | 11 | 0 | 06 |
| Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike | 4 | 4 | 4 | 0 | 17 |
| Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje | 5 | 5 | 5 | 0 | 06 |
| Skupaj | 1 791 | 1 502 | 1 474 | 29 | |

v mio. EUR

Agencija

Napovedani prihodki

Ugotovljene upravičenosti

Prejeti zneski

Neporavnano

Področje financiranja Komisije

Evropska agencija za varnost v letalstvu

102

110

101

9

06

Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah

71

47

46

0

18

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

18

18

18

0

15

Evropska policijska akademija

10

5

5

0

18

Evropska agencija za kemikalije

66

63

63

0

02

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

41

37

37

0

17

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

15

15

15

0

18

Evropska agencija za okolje

37

37

36

1

07

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva

9

9

9

0

11

Evropska agencija za varnost hrane

66

66

66

0

17

Nadzorni organ za evropski GNSS

125

114

114

0

06

Fuzija za energijo

192

150

150

0

08

Eurojust

25

25

25

0

18

Evropska agencija za pomorsko varnost

50

38

38

0

06

Urad za usklajevanje na notranjem trgu

318

217

217

0

12

Evropska agencija za zdravila

183

198

188

10

02

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

8

8

8

0

09

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

15

15

15

0

18

Evropska železniška agencija

18

17

17

0

06

Evropska agencija za obnovo

236

135

135

0

22

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

15

14

14

0

04

Prevajalski center za organe Evropske unije

60

54

47

7

31

Evropska fundacija za usposabljanje

19

19

19

0

15

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

10

11

11

0

17

Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer

21

20

20

0

04

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

38

38

38

0

15

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

11

11

11

0

06

Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike

4

4

4

0

17

Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje

5

5

5

0

06

Skupaj

Skupaj

1 791

1 791

1 502

1 502

1 474

1 474

29

29

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta prihodkov | Napovedani prihodki | Ugotovljene upravičenosti | Prejeti zneski | Neporavnano |
| Subvencija Komisije | 1 117 | 934 | 934 | 1 |
| Prihodki od provizij | 373 | 421 | 405 | 16 |
| Drugi prihodki | 301 | 147 | 135 | 12 |
| Skupaj | 1 791 | 1 502 | 1 474 | 29 |

v mio. EUR

Vrsta prihodkov

Napovedani prihodki

Ugotovljene upravičenosti

Prejeti zneski

Neporavnano

Subvencija Komisije

1 117

934

934

1

Prihodki od provizij

373

421

405

16

Drugi prihodki

301

147

135

12

Skupaj

Skupaj

1 791

1 791

1 502

1 502

1 474

1 474

29

29

17.   AGENCIJE: ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH

| v mio. EUR |
| --- |
| Agencija | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| odobritve | prevzete obveznosti | preneseno v leto 2009 | zneski, ki zapadejo | odobritve | izvedena plačila | preneseno v leto 2009 | zneski, ki zapadejo |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu | 118 | 87 | 30 | 1 | 138 | 78 | 57 | 4 |
| Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah | 72 | 65 | 1 | 5 | 94 | 50 | 30 | 13 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | 20 | 18 | 1 | 0 | 21 | 16 | 4 | 0 |
| Evropska policijska akademija | 15 | 10 | 3 | 2 | 14 | 8 | 5 | 2 |
| Evropska agencija za kemikalije | 70 | 55 | 0 | 15 | 70 | 40 | 13 | 17 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 41 | 39 | 0 | 1 | 52 | 33 | 16 | 3 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | 16 | 15 | 1 | 0 | 17 | 15 | 2 | 0 |
| Evropska agencija za okolje | 41 | 41 | 0 | 0 | 46 | 38 | 7 | 1 |
| Agencija Skupnosti za nadzor ribištva | 11 | 9 | 0 | 2 | 12 | 8 | 1 | 2 |
| Evropska agencija za varnost hrane | 66 | 64 | 0 | 2 | 75 | 55 | 16 | 4 |
| Nadzorni organ za evropski GNSS | 221 | 158 | 63 | 1 | 200 | 144 | 54 | 2 |
| Fuzija za energijo | 193 | 187 | 1 | 5 | 150 | 92 | 32 | 26 |
| Eurojust | 26 | 25 | 0 | 1 | 30 | 25 | 3 | 2 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | 50 | 47 | 0 | 4 | 52 | 39 | 3 | 10 |
| Urad za usklajevanje na notranjem trgu | 318 | 143 | 0 | 175 | 347 | 140 | 29 | 179 |
| Evropska agencija za zdravila | 183 | 173 | 0 | 10 | 215 | 168 | 36 | 11 |
| Evropska agencija za varnost omrežij in informacij | 8 | 8 | 0 | 0 | 10 | 8 | 2 | 1 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice | 15 | 15 | 0 | 1 | 23 | 15 | 7 | 1 |
| Evropska železniška agencija | 18 | 17 | 0 | 1 | 21 | 15 | 4 | 1 |
| Evropska agencija za obnovo | 475 | 128 | 345 | 2 | 476 | 158 | 298 | 20 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | 15 | 14 | 0 | 1 | 18 | 13 | 4 | 1 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 42 | 33 | 0 | 8 | 37 | 34 | 4 | 0 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | 21 | 19 | 1 | 0 | 24 | 20 | 3 | 1 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | 13 | 12 | 0 | 1 | 14 | 12 | 1 | 1 |
| Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 21 | 20 | 0 | 1 | 26 | 19 | 6 | 1 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo | 38 | 38 | 0 | 1 | 45 | 38 | 6 | 1 |
| Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost | 11 | 11 | 0 | 0 | 14 | 11 | 1 | 1 |
| Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike | 4 | 4 | 0 | 0 | 6 | 4 | 1 | 1 |
| Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje | 5 | 5 | 0 | 1 | 5 | 3 | 1 | 1 |
| Skupaj | 2 150 | 1 459 | 449 | 242 | 2 251 | 1 298 | 646 | 308 |

v mio. EUR

Agencija

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

odobritve

prevzete obveznosti

preneseno v leto 2009

zneski, ki zapadejo

odobritve

izvedena plačila

preneseno v leto 2009

zneski, ki zapadejo

Evropska agencija za varnost v letalstvu

118

87

30

1

138

78

57

4

Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah

72

65

1

5

94

50

30

13

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

20

18

1

0

21

16

4

0

Evropska policijska akademija

15

10

3

2

14

8

5

2

Evropska agencija za kemikalije

70

55

0

15

70

40

13

17

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

41

39

0

1

52

33

16

3

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

16

15

1

0

17

15

2

0

Evropska agencija za okolje

41

41

0

0

46

38

7

1

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva

11

9

0

2

12

8

1

2

Evropska agencija za varnost hrane

66

64

0

2

75

55

16

4

Nadzorni organ za evropski GNSS

221

158

63

1

200

144

54

2

Fuzija za energijo

193

187

1

5

150

92

32

26

Eurojust

26

25

0

1

30

25

3

2

Evropska agencija za pomorsko varnost

50

47

0

4

52

39

3

10

Urad za usklajevanje na notranjem trgu

318

143

0

175

347

140

29

179

Evropska agencija za zdravila

183

173

0

10

215

168

36

11

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

8

8

0

0

10

8

2

1

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

15

15

0

1

23

15

7

1

Evropska železniška agencija

18

17

0

1

21

15

4

1

Evropska agencija za obnovo

475

128

345

2

476

158

298

20

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

15

14

0

1

18

13

4

1

Prevajalski center za organe Evropske unije

42

33

0

8

37

34

4

0

Evropska fundacija za usposabljanje

21

19

1

0

24

20

3

1

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

13

12

0

1

14

12

1

1

Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer

21

20

0

1

26

19

6

1

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

38

38

0

1

45

38

6

1

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

11

11

0

0

14

11

1

1

Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike

4

4

0

0

6

4

1

1

Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje

5

5

0

1

5

3

1

1

Skupaj

Skupaj

2 150

2 150

1 459

1 459

449

449

242

242

2 251

2 251

1 298

1 298

646

646

308

308

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta odhodkov | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| odobritve | prevzete obveznosti | preneseno v leto 2009 | zneski, ki zapadejo | odobritve | izvedena plačila | preneseno v leto 2009 | zneski, ki zapadejo |
| Upravni odhodki | 229 | 209 | 2 | 19 | 285 | 182 | 80 | 23 |
| Odhodki iz poslovanja | 1 440 | 807 | 447 | 186 | 1 481 | 684 | 550 | 247 |
| Osebje | 480 | 443 | 0 | 37 | 485 | 432 | 15 | 38 |
| Skupaj | 2 150 | 1 459 | 449 | 242 | 2 251 | 1 298 | 646 | 308 |

v mio. EUR

Vrsta odhodkov

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

odobritve

prevzete obveznosti

preneseno v leto 2009

zneski, ki zapadejo

odobritve

izvedena plačila

preneseno v leto 2009

zneski, ki zapadejo

Upravni odhodki

229

209

2

19

285

182

80

23

Odhodki iz poslovanja

1 440

807

447

186

1 481

684

550

247

Osebje

480

443

0

37

485

432

15

38

Skupaj

Skupaj

2 150

2 150

1 459

1 459

449

449

242

242

2 251

2 251

1 298

1 298

646

646

308

308

18.   REALIZACIJA PRORAČUNA, VKLJUČNO Z AGENCIJAMI

| v mio. EUR |
| --- |
| | Evropski skupnosti | Agencije | Izločitev subvencij agencijam | Skupaj |
| Prihodki za zadevno proračunsko leto | 121 584 | 1 474 | (934) | 122 125 |
| Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | (115 550) | (1 146) | 934 | (115 762) |
| Odobritve plačil, prenesene v leto N+1 | (3 912) | (646) | 0 | (4 558) |
| Odobritve Efte, prenesene iz leta N–1 | (2) | 0 | 0 | (2) |
| Zapadle neporabljene odobritve plačil, prenesene iz leta N–1 | 188 | 445 | 0 | 632 |
| Tečajne razlike za zadevno leto | (498) | (2) | 0 | (500) |
| Realizacija proračuna | 1 810 | 125 | 0 | 1 935 |

v mio. EUR

Evropski skupnosti

Agencije

Izločitev subvencij agencijam

Skupaj

Prihodki za zadevno proračunsko leto

121 584

1 474

(934)

122 125

122 125

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto

(115 550)

(1 146)

934

(115 762)

(115 762)

Odobritve plačil, prenesene v leto N+1

(3 912)

(646)

0

(4 558)

(4 558)

Odobritve Efte, prenesene iz leta N–1

(2)

0

0

(2)

(2)

Zapadle neporabljene odobritve plačil, prenesene iz leta N–1

188

445

0

632

632

Tečajne razlike za zadevno leto

(498)

(2)

0

(500)

(500)

Realizacija proračuna

1 810

125

0

1 935

1 935

ODDELEK B: POJASNILA H KONSOLIDIRANIM POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

1.   PRORAČUNSKA NAČELA, STRUKTURA IN ODOBRITVE

1.1   PRAVNA PODLAGA IN FINANČNA UREDBA

Zaključni računi proračuna se vodijo v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 (UL L 248, 16.9.2002, str. 1, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006, UL L 390, 30.12.2006) o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje te finančne uredbe, kakor je bila nazadnje spremenjena 28. marca 2007. Splošni proračun, glavni instrument finančne politike Skupnosti, je instrument, s katerim se vsako leto določijo in odobrijo prihodki in odhodki Skupnosti.

Proračunski postopek je določen v členu 272 Pogodbe ES, v katerem so navedeni zaporedje faz in roki, ki jih morata upoštevati obe veji proračunskega organa: Svet in Parlament. Komisija vsako leto oceni vse prihodke in odhodke evropskih institucij za naslednje leto ter pripravi predhodni predlog proračuna in ga pošlje proračunskemu organu. Na podlagi tega predhodnega predloga proračuna Svet pripravi predlog proračuna, o katerem se nato pogajata obe veji proračunskega organa. Ko predsednik Parlamenta izjavi, da je proračun dokončno sprejet, se lahko proračun začne izvrševati. Za izvrševanje proračuna je v glavnem odgovorna Komisija.

1.2   PRORAČUNSKA NAČELA

Splošni proračun Skupnosti ureja več temeljnih načel:

| — | enotnost in točnost proračuna: vsi odhodki in prihodki Skupnosti se morajo izkazovati v enotnem proračunskem dokumentu, knjižiti v posamezne proračunske vrstice in odhodki ne smejo presegati odobritev, |
| --- | --- |

—

enotnost in točnost proračuna: vsi odhodki in prihodki Skupnosti se morajo izkazovati v enotnem proračunskem dokumentu, knjižiti v posamezne proračunske vrstice in odhodki ne smejo presegati odobritev,

enotnost in točnost proračuna

| — | univerzalnost: to načelo sestavljata dve pravili:






  — | pravilo o prepovedi namenske dodelitve, kar pomeni, da se proračunski prihodki ne smejo nameniti za posebne odhodkovne postavke (skupni prihodki morajo kriti skupne odhodke), |
| --- | --- | --- |

—

univerzalnost: to načelo sestavljata dve pravili:

univerzalnost

—

pravilo o prepovedi namenske dodelitve, kar pomeni, da se proračunski prihodki ne smejo nameniti za posebne odhodkovne postavke (skupni prihodki morajo kriti skupne odhodke),

| — | pravilo o prepovedi izravnav, kar pomeni, da se prihodki in odhodki vključijo v proračun v celoti brez neto izravnave, |
| --- | --- |

—

pravilo o prepovedi izravnav, kar pomeni, da se prihodki in odhodki vključijo v proračun v celoti brez neto izravnave,

| — | enoletnost: odobritve, vključene v proračun, so odobrene za eno samo leto in se morajo zato porabiti v navedenem letu, |
| --- | --- |

—

enoletnost: odobritve, vključene v proračun, so odobrene za eno samo leto in se morajo zato porabiti v navedenem letu,

enoletnost

| — | ravnovesje: prihodki in odhodki, prikazani v proračunu, morajo biti v ravnovesju (ocenjeni prihodki se morajo pokrivati z odobritvami plačil), |
| --- | --- |

—

ravnovesje: prihodki in odhodki, prikazani v proračunu, morajo biti v ravnovesju (ocenjeni prihodki se morajo pokrivati z odobritvami plačil),

ravnovesje

| — | specifikacija: vsaka odobritev se dodeli za poseben namen in poseben cilj, |
| --- | --- |

—

specifikacija: vsaka odobritev se dodeli za poseben namen in poseben cilj,

specifikacija

| — | obračunska enota: proračun se pripravi in izvršuje v eurih, prav tako se v eurih pripravijo računovodski izkazi, |
| --- | --- |

—

obračunska enota: proračun se pripravi in izvršuje v eurih, prav tako se v eurih pripravijo računovodski izkazi,

obračunska enota

| — | dobro finančno poslovodenje: proračunske odobritve se porabijo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, in sicer z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti, |
| --- | --- |

—

dobro finančno poslovodenje: proračunske odobritve se porabijo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, in sicer z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti,

dobro finančno poslovodenje

| — | preglednost: proračun se določi in izvršuje ter računovodski izkazi pripravijo v skladu z načelom preglednosti – proračun in spremembe proračuna se objavijo v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

—

preglednost: proračun se določi in izvršuje ter računovodski izkazi pripravijo v skladu z načelom preglednosti – proračun in spremembe proračuna se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

preglednost

1.3   PRORAČUNSKA STRUKTURA

Proračun sestavljajo:

| (a) | splošni izkaz prihodkov; |
| --- | --- |

(a)

splošni izkaz prihodkov;

| (b) | ločeni oddelki, razdeljeni na izkaze prihodkov in odhodkov za vsako institucijo: oddelek I: Parlament; oddelek II: Svet; oddelek III: Komisija; oddelek IV: Sodišče; oddelek V: Računsko sodišče; oddelek VI: Ekonomsko-socialni odbor; oddelek VII: Odbor regij; oddelek VIII: Evropski varuh človekovih pravic; oddelek IX: Evropski nadzornik za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(b)

ločeni oddelki, razdeljeni na izkaze prihodkov in odhodkov za vsako institucijo: oddelek I: Parlament; oddelek II: Svet; oddelek III: Komisija; oddelek IV: Sodišče; oddelek V: Računsko sodišče; oddelek VI: Ekonomsko-socialni odbor; oddelek VII: Odbor regij; oddelek VIII: Evropski varuh človekovih pravic; oddelek IX: Evropski nadzornik za varstvo podatkov.

Prihodkovne in odhodkovne postavke vsake institucije se razčlenijo po vrstah postavk ali po porabi, za katero so dodeljene, v okviru naslovov, poglavij, členov in postavk.

Del sredstev ESPJ v likvidaciji je bil dan na razpolago operativnemu proračunu ESPJ v likvidaciji. Ta operativni proračun je vsako leto sprejela Komisija po posvetovanju s Svetom in Evropskim parlamentom. Zadnji proračun je bil pripravljen za obdobje od 1. januarja do 23. julija 2002. Od 24. julija 2002 so prihodki in stroški, povezani z operativnim proračunom, vključeni v izkaz prihodkov in odhodkov ESPJ v likvidaciji. Preostale obveznosti, ki jih je treba izpolniti, so prikazane na strani obveznosti v bilanci stanja.

1.4   STRUKTURA PRORAČUNSKEGA RAČUNOVODSTVA

1.4.1   Splošni pregled

Samo proračun Komisije vsebuje upravne odobritve in odobritve za poslovanje. Druge institucije imajo zgolj upravne odobritve.

V proračunu sta dve vrsti odobritev: nediferencirana sredstva in diferencirana sredstva. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za financiranje poslov enoletne narave (ki so v skladu z načelom enoletnosti). Diferencirana sredstva so bila uvedena za uskladitev načela enoletnosti s potrebo po financiranju večletnih poslov.

| a) | Nediferencirana sredstva zajemajo:






  — | vsa upravna poglavja proračuna oddelka za Komisijo in vsa poglavja proračuna drugih institucij, |
| --- | --- | --- |

a)

Nediferencirana sredstva zajemajo:

Nediferencirana sredstva

—

vsa upravna poglavja proračuna oddelka za Komisijo in vsa poglavja proračuna drugih institucij,

| — | odobritve Jamstvenega oddelka EKUJS, ki so enoletne narave, ter |
| --- | --- |

—

odobritve Jamstvenega oddelka EKUJS, ki so enoletne narave, ter

| — | nekatere tehnične odobritve (vračila, jamstva za najemanje in dajanje posojil itd.). |
| --- | --- |

—

nekatere tehnične odobritve (vračila, jamstva za najemanje in dajanje posojil itd.).

Za nediferencirana sredstva znesek odobritev za prevzem obveznosti ustreza znesku odobritev plačil.

| b) | Diferencirana sredstva so namenjena kritju večletnih poslov in zajemajo odobritve v vseh poglavjih razen v poglavju 01 oddelka za Komisijo
  Ta diferencirana sredstva se delijo na odobritve za prevzem obveznosti in na odobritve plačil:






  — | odobritve za prevzem obveznosti
  : krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko obveznosti v breme proračuna za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, v skladu s členom 76(3) finančne uredbe razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt. Za diferencirana sredstva so še ne prevzete odobritve v breme proračuna za prihodnja leta prikazane kot pogojna obveznost med zunajbilančnimi postavkami, |
| --- | --- | --- |

b)

Diferencirana sredstva so namenjena kritju večletnih poslov in zajemajo odobritve v vseh poglavjih razen v poglavju 01 oddelka za Komisijo

Diferencirana sredstva

Ta diferencirana sredstva se delijo na odobritve za prevzem obveznosti in na odobritve plačil:

—

odobritve za prevzem obveznosti
  : krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko obveznosti v breme proračuna za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, v skladu s členom 76(3) finančne uredbe razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt. Za diferencirana sredstva so še ne prevzete odobritve v breme proračuna za prihodnja leta prikazane kot pogojna obveznost med zunajbilančnimi postavkami,

odobritve za prevzem obveznosti

| — | odobritve plačil
  : krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih. |
| --- | --- |

—

odobritve plačil
  : krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih.

odobritve plačil

1.4.2   Izvor odobritev

Glavni vir odobritev je proračun Skupnosti za tekoče leto. Vendar iz določb finančne uredbe izhajajo tudi druge vrste odobritev. Te prihajajo iz prejšnjih proračunskih let ali iz zunanjih virov.

1.4.2.1   Končne proračunske odobritve obsegajo:

| — | prvotne sprejete proračunske odobritve, |
| --- | --- |

—

prvotne sprejete proračunske odobritve,

| — | prerazporeditve: odobritve se lahko prerazporejajo med proračunskimi vrsticami v skladu s pravili, določenimi v členih 22 do 24 finančne uredbe (št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002), |
| --- | --- |

—

prerazporeditve: odobritve se lahko prerazporejajo med proračunskimi vrsticami v skladu s pravili, določenimi v členih 22 do 24 finančne uredbe (št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002),

| — | spremembe proračuna: sprejeti proračun se lahko spremeni ali poveča s spremembo proračuna. Zadevna pravila so določena v členih 37 in 38 finančne uredbe. |
| --- | --- |

—

spremembe proračuna: sprejeti proračun se lahko spremeni ali poveča s spremembo proračuna. Zadevna pravila so določena v členih 37 in 38 finančne uredbe.

1.4.2.2   Odobritve, prenesene iz prejšnjega leta ali ponovno razpoložljive

| — | Samodejno prenesene odobritve: to so nediferencirane odobritve plačil, ki se lahko samodejno prenesejo samo za eno proračunsko leto (brez omejitev za ESPJ v likvidaciji) v skladu s členom 9(4) finančne uredbe. |
| --- | --- |

—

Samodejno prenesene odobritve: to so nediferencirane odobritve plačil, ki se lahko samodejno prenesejo samo za eno proračunsko leto (brez omejitev za ESPJ v likvidaciji) v skladu s členom 9(4) finančne uredbe.

| — | Odobritve, prenesene na podlagi odločitve institucij: institucija lahko odloči, da bo prenesla odobritve iz prejšnjega proračuna v enem od naslednjih dveh primerov: če so bile pripravljalne faze končane (člen 9(2)(a) finančne uredbe) ali če je bila pravna podlaga sprejeta prepozno (člen 9(2)(b)). Prenesejo se lahko odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil (člen 9(3)). |
| --- | --- |

—

Odobritve, prenesene na podlagi odločitve institucij: institucija lahko odloči, da bo prenesla odobritve iz prejšnjega proračuna v enem od naslednjih dveh primerov: če so bile pripravljalne faze končane (člen 9(2)(a) finančne uredbe) ali če je bila pravna podlaga sprejeta prepozno (člen 9(2)(b)). Prenesejo se lahko odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil (člen 9(3)).

| — | Odobritve, ponovno razpoložljive zaradi sprostitve prevzetih obveznosti: to pomeni, da se v proračun ponovno vključijo odobritve za prevzem obveznosti v zvezi s strukturnimi skladi, ki so bile sproščene. Zneski se lahko izjemoma ponovno vključijo v proračun v primeru napake Komisije ali če so nujno potrebni za zaključek programa (člen 157 finančne uredbe). |
| --- | --- |

—

Odobritve, ponovno razpoložljive zaradi sprostitve prevzetih obveznosti: to pomeni, da se v proračun ponovno vključijo odobritve za prevzem obveznosti v zvezi s strukturnimi skladi, ki so bile sproščene. Zneski se lahko izjemoma ponovno vključijo v proračun v primeru napake Komisije ali če so nujno potrebni za zaključek programa (člen 157 finančne uredbe).

1.4.2.3   Namenski prejemki

| — | Povračila: te odobritve izhajajo iz povračil nepravilno plačanih zneskov, prihodkov od dobave blaga/storitev drugim organom Skupnosti, prejetih zavarovalnin ter prihodkov od dajanja v najem in prodaje publikacij – ti zneski se vključijo kot namenski prejemki v proračunsko vrstico, v kateri so nastali prvotni odhodki (člen 10 ter člen 18(1)(e), (f), (g), (h), (i) in (j) finančne uredbe), in se lahko prenesejo brez omejitev. |
| --- | --- |

—

Povračila: te odobritve izhajajo iz povračil nepravilno plačanih zneskov, prihodkov od dobave blaga/storitev drugim organom Skupnosti, prejetih zavarovalnin ter prihodkov od dajanja v najem in prodaje publikacij – ti zneski se vključijo kot namenski prejemki v proračunsko vrstico, v kateri so nastali prvotni odhodki (člen 10 ter člen 18(1)(e), (f), (g), (h), (i) in (j) finančne uredbe), in se lahko prenesejo brez omejitev.

| — | Odobritve Efte: Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru določa, da članice EGP plačajo finančne prispevke za določene dejavnosti v proračunu Skupnosti. Zadevne proračunske vrstice in predvideni zneski so objavljeni v Prilogi III k proračunu Skupnosti. Zadevne vrstice se povečajo za znesek prispevka EFTE. Neporabljene odobritve ob koncu leta zapadejo in se vrnejo državam EGP. |
| --- | --- |

—

Odobritve Efte: Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru določa, da članice EGP plačajo finančne prispevke za določene dejavnosti v proračunu Skupnosti. Zadevne proračunske vrstice in predvideni zneski so objavljeni v Prilogi III k proračunu Skupnosti. Zadevne vrstice se povečajo za znesek prispevka EFTE. Neporabljene odobritve ob koncu leta zapadejo in se vrnejo državam EGP.

| — | Prihodki od tretjih oseb: kot v primeru odobritev Efte so tudi druge države sklenile sporazume z Evropskima skupnostma, ki vključujejo finančne prispevke k dejavnostim Skupnosti. Prejeti zneski se štejejo za prihodke od tretjih oseb, ki se dodelijo zadevnim proračunskim vrsticam (pogosto na področju raziskav) in se lahko prenesejo brez omejitev (člen 10 ter člen 18(1)(a) in (d) finančne uredbe). |
| --- | --- |

—

Prihodki od tretjih oseb: kot v primeru odobritev Efte so tudi druge države sklenile sporazume z Evropskima skupnostma, ki vključujejo finančne prispevke k dejavnostim Skupnosti. Prejeti zneski se štejejo za prihodke od tretjih oseb, ki se dodelijo zadevnim proračunskim vrsticam (pogosto na področju raziskav) in se lahko prenesejo brez omejitev (člen 10 ter člen 18(1)(a) in (d) finančne uredbe).

| — | Delo za tretje osebe: raziskovalna središča Skupnosti lahko v okviru svojih raziskovalnih dejavnosti delajo tudi za zunanje organe (člen 161(2) finančne uredbe). Tako kot prihodki od tretjih oseb se delo za tretje osebe dodeli posameznim proračunskim vrsticam in se lahko prenese brez omejitev (člen 10 in člen 18(1)(d) finančne uredbe). |
| --- | --- |

—

Delo za tretje osebe: raziskovalna središča Skupnosti lahko v okviru svojih raziskovalnih dejavnosti delajo tudi za zunanje organe (člen 161(2) finančne uredbe). Tako kot prihodki od tretjih oseb se delo za tretje osebe dodeli posameznim proračunskim vrsticam in se lahko prenese brez omejitev (člen 10 in člen 18(1)(d) finančne uredbe).

| — | Odobritve, ponovno razpoložljive zaradi vračil predplačil: to so sredstva Skupnosti, ki so jih upravičenci vrnili. Vračila predplačil se vključijo v proračun kot namenski prejemki (člen 10 in člen 18(2) finančne uredbe) in se lahko prenesejo brez omejitev. Za strukturne sklade temelji ponovna vključitev odobritev v proračun na odločitvi Komisije (člen 18(2) finančne uredbe in člen 228 pravil za izvajanje te uredbe). |
| --- | --- |

—

Odobritve, ponovno razpoložljive zaradi vračil predplačil: to so sredstva Skupnosti, ki so jih upravičenci vrnili. Vračila predplačil se vključijo v proračun kot namenski prejemki (člen 10 in člen 18(2) finančne uredbe) in se lahko prenesejo brez omejitev. Za strukturne sklade temelji ponovna vključitev odobritev v proračun na odločitvi Komisije (člen 18(2) finančne uredbe in člen 228 pravil za izvajanje te uredbe).

1.4.3   Sestava razpoložljivih odobritev

| — | končne proračunske odobritve = prvotne sprejete proračunske odobritve + odobritve iz sprememb proračuna + prerazporeditve, |
| --- | --- |

—

končne proračunske odobritve = prvotne sprejete proračunske odobritve + odobritve iz sprememb proračuna + prerazporeditve,

končne proračunske odobritve

| — | dodatne odobritve = namenski prejemki (glej zgoraj) + odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta ali ponovno razpoložljive po sprostitvi prevzetih obveznosti, |
| --- | --- |

—

dodatne odobritve = namenski prejemki (glej zgoraj) + odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta ali ponovno razpoložljive po sprostitvi prevzetih obveznosti,

dodatne odobritve

| — | odobrena proračunska sredstva skupaj = končne proračunske odobritve + dodatne odobritve, |
| --- | --- |

—

odobrena proračunska sredstva skupaj = končne proračunske odobritve + dodatne odobritve,

odobrena proračunska sredstva skupaj

| — | odobritve za zadevno leto (uporabijo se za izračun proračunskega rezultata) = končne proračunske odobritve + namenski prejemki. |
| --- | --- |

—

odobritve za zadevno leto (uporabijo se za izračun proračunskega rezultata) = končne proračunske odobritve + namenski prejemki.

odobritve za zadevno leto

1.5   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA

Izvrševanje proračuna ureja člen 48(1) finančne uredbe, ki navaja: „Komisija izvršuje ... proračun v skladu s to uredbo na lastno odgovornost in v mejah odobrenih proračunskih sredstev.“ Člen 50 navaja, da Komisija na druge institucije prenese potrebna pooblastila za izvrševanje delov proračuna, ki se nanašajo nanje.

1.6   NEPORAVNANE OBVEZNOSTI

Z uvedbo diferenciranih sredstev je nastala vrzel med prevzetimi obveznostmi in izvedenimi plačili: ta vrzel, ki ustreza neporavnanim obveznostim, pomeni časovni zamik med trenutkom, ko se obveznosti prevzamejo, in trenutkom, ko se izvedejo ustrezna plačila.

2.   POJASNILA K POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

| 2.1 | REALIZACIJA PRORAČUNA ZA ZADEVNO LETO (Razpredelnica 1) |
| --- | --- |

2.1

Razpredelnica 1

2.1.1   Splošno

Vknjiženi zneski lastnih sredstev so zneski, knjiženi med letom na račune, ki so jih vlade držav članic odprle v imenu Komisije. V primeru presežka prihodki obsegajo tudi realizacijo proračuna za preteklo proračunsko leto. Drugi prihodki se vknjižijo v zaključni račun na podlagi med letom dejansko prejetih zneskov.

Za namen izračuna realizacije proračuna za zadevno leto odhodki obsegajo plačila na podlagi sredstev za plačila za zadevno leto in vse odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto. Plačila na podlagi sredstev za plačila za zadevno leto pomenijo plačila, ki jih izvede računovodja do 31. decembra zadevnega proračunskega leta. Plačila v primeru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada so plačila, ki so jih izvedle države članice med 16. oktobrom 2007 in 15. oktobrom 2008, pod pogojem, da je bil računovodja uradno obveščen o ustrezni obveznosti in plačilnem nalogu do 31. januarja 2009. Za odhodke EKJS se lahko po kontrolah v državah članicah sprejme odločba o skladnosti.

Realizacija proračuna vsebuje dva elementa: rezultat Evropskih skupnosti in rezultat udeležbe držav Efte, ki spadajo v EGP. V skladu s členom 15 Uredbe št. 1150/2000 o lastnih sredstvih je ta realizacija razlika med:

| — | skupnimi prihodki, prejetimi za navedeno leto; |
| --- | --- |

—

skupnimi prihodki, prejetimi za navedeno leto;

| — | ter skupnimi plačili na podlagi odobritev za navedeno leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto. Za države Efte-EGP je obseg odobritev, prenesenih iz leta n v leto n+1, znan po pripravi zaključnih računov. Posledično izračun salda vključuje prenose odobritev iz leta n–1 v leto n. |
| --- | --- |

—

ter skupnimi plačili na podlagi odobritev za navedeno leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto. Za države Efte-EGP je obseg odobritev, prenesenih iz leta n v leto n+1, znan po pripravi zaključnih računov. Posledično izračun salda vključuje prenose odobritev iz leta n–1 v leto n.

Tako dobljenemu znesku se prištejeta ali se od njega odštejeta:

| — | čisti saldo zapadlih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta, |
| --- | --- |

—

čisti saldo zapadlih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta,

| — | saldo pozitivnih in negativnih tečajnih razlik, zajetih med letom. |
| --- | --- |

—

saldo pozitivnih in negativnih tečajnih razlik, zajetih med letom.

Realizacija proračuna se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno leto.

Realizacija proračuna se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno leto.

Odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta, v zvezi s prispevki tretjih oseb in delom zanje, ki po definiciji nikoli ne zapadejo, so vključene k dodatnim odobritvam za zadevno proračunsko leto. To pojasni razliko med prenosi iz prejšnjega leta v poročilih o izvrševanju proračuna za leto 2008 in prenosi v naslednje leto v poročilih o izvrševanju proračuna za leto 2007. Odobritve plačil za ponovno uporabo in odobritve, ponovno razpoložljive po vračilu predplačil, se ne upoštevajo pri izračunu realizacije za zadevno leto.

Dela odobritev plačil, namenjenega državam Efte-EGP, ki sta ga Skupnosti prenesli iz leta 2008 v leto 2009, ni bilo mogoče vključiti v bilanco za leto 2008, saj je za to potrebno, da Efta odobri zadevne zneske, ta odobritev pa ne bo dana do sredine leta 2009.

Prenesene odobritve plačil vključujejo: samodejne prenose in prenose na podlagi odločitve. Prav tako vključujejo povečanje odobritev iz namenskih prejemkov, saj se tovrstne odobritve, ki niso bile porabljene, ob koncu leta samodejno prenesejo. Pri zapadlih neporabljenih odobritvah plačil, prenesenih iz prejšnjega leta, so zdaj prikazane samo zapadle odobritve, ki so bile prenesene samodejno in na podlagi odločitve.

2.1.2   Uskladitev proračunske realizacije s poslovnim izidom za leto 2008

Poslovni izid za zadevno leto, predstavljen na strani 14, je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. Proračunska realizacija pa v skladu s finančno uredbo temelji na pravilih prilagojenega računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunska realizacija izvirata iz istih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, če ju je mogoče uskladiti. V spodnji tabeli je prikazana uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke.

USKLADITEV: POSLOVNI IZID – PRORAČUNSKA REALIZACIJA 2008

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | 12 686 | 7 462 |
| Prihodki |
| Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane | (4 685) | (5 036) |
| Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu | 3 485 | 2 543 |
| Kratkoročno nezaračunani prihodki (čisti) | (724) | (1 068) |
| Odhodki |
| Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki (čisti) | 6 353 | 8 814 |
| Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu | (219) | (3 635) |
| Čisti učinek predfinanciranja | (16 446) | (6 810) |
| Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto | (3 914) | (3 116) |
| Plačila, izvedena iz prenosov in zapadlih neporabljenih odobritev plačil | 1 182 | 1 171 |
| Gibanje rezervacij | 4 316 | 1 395 |
| Drugo | (88) | (33) |
| Poslovni izid agencij in ESPJ | (136) | (145) |
| REALIZACIJA PRORAČUNA ZA ZADEVNO LETO | 1 810 | 1 542 |

v mio. EUR

2008

2007

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

12 686

12 686

7 462

7 462

Prihodki

Prihodki

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

(4 685)

(5 036)

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

3 485

2 543

Kratkoročno nezaračunani prihodki (čisti)

(724)

(1 068)

Odhodki

Odhodki

Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki (čisti)

6 353

8 814

Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu

(219)

(3 635)

Čisti učinek predfinanciranja

(16 446)

(6 810)

Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto

(3 914)

(3 116)

Plačila, izvedena iz prenosov in zapadlih neporabljenih odobritev plačil

1 182

1 171

Gibanje rezervacij

4 316

1 395

Drugo

(88)

(33)

Poslovni izid agencij in ESPJ

Poslovni izid agencij in ESPJ

(136)

(145)

REALIZACIJA PRORAČUNA ZA ZADEVNO LETO

REALIZACIJA PRORAČUNA ZA ZADEVNO LETO

1 810

1 810

1 542

1 542

Uskladitvene postavke – prihodki

Dejanski proračunski prihodki za proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih. Zato je pri uskladitvi treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane

upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

Čisti kratkoročno nezaračunani prihodki obsegajo kratkoročno nezaračunane prihodke za kmetijske prelevmane, lastna sredstva ter obresti in dividende. Upošteva se samo čisti učinek, tj. kratkoročno nezaračunane prihodke za tekoče leto, zmanjšane za stornirane kratkoročno nezaračunane prihodke iz prejšnjega leta.

Čisti kratkoročno nezaračunani prihodki

Uskladitvene postavke – odhodki

Čisti kratkoročno vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, kratkoročno vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev Skupnosti, vendar jih Evropskima skupnostma še niso prijavili.

Čisti kratkoročno vnaprej vračunani odhodki

Medtem ko se kratkoročno vnaprej vračunani odhodki ne štejejo med proračunske odhodke, so plačila, izvedena v tekočem letu, za račune, vknjižene v prejšnjih letih, del proračunskih odhodkov tekočega leta.

v tekočem letu, za račune, vknjižene v prejšnjih letih

Čisti učinek predfinanciranja je kombinacija (1) novih zneskov predfinanciranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter (2) obračuna predfinanciranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih, s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predfinanciranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Čisti učinek predfinanciranja

Poleg plačil na podlagi odobritev za zadevno leto je treba v izračunu realizacije proračuna za navedeno leto upoštevati tudi odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto (v skladu s členom 15 Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000). Enako velja za proračunska plačila, izvedena v tekočem letu iz prenosov, in za zapadle neporabljene odobritve plačil.

ki se prenesejo v naslednje leto

prenosov, in za zapadle neporabljene odobritve plačil

Gibanje rezervacij se nanaša na ocene ob koncu leta v računovodstvu na podlagi nastanka poslovnih dogodkov (zlasti na prejemke zaposlenih), ki ne vplivajo na proračunsko računovodstvo. Drugi uskladitveni zneski obsegajo različne elemente, kot so amortizacija sredstev, pridobitve sredstev, plačilo kapitalskih zakupnin ali finančne udeležbe, ki se v proračunskem računovodstvu in računovodstvu na podlagi nastanka poslovnih dogodkov obravnavajo različno.

Gibanje rezervacij

Drugi uskladitveni zneski

In končno, poslovni izid agencij in ESPJ, ki so vključene v konsolidirani poslovni izid, je treba izvzeti, saj njihovo proračunsko izvrševanje ni del konsolidirane proračunske realizacije.

agencij in ESPJ

2.2   PRIMERJAVA PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV (Razpredelnica 2)

Razpredelnica 2

Znesek odobritev plačil v prvotnem sprejetem proračunu, ki ga je podpisal predsednik Evropskega parlamenta 18. decembra 2007, je bil določen na 120 347 milijonov EUR in naj bi se financiral iz lastnih sredstev v višini 118 922 milijonov EUR. Opozoriti velja, da se ocene prihodkov in odhodkov v prvotnem proračunu skozi proračunsko leto spreminjajo, te prilagoditve pa so predstavljene v spremembah proračuna. Prilagoditve plačil iz lastnih sredstev iz naslova BND, ki jih vplačujejo države članice, zagotavljajo, da se v proračunu predvideni prihodki natanko ujemajo s predvidenimi odhodki. V skladu z načelom ravnovesja morajo biti proračunski prihodki in odhodki (odobritve plačil) v ravnovesju.

Prihodki:

Leta 2008 je bilo sprejetih deset sprememb proračuna. Njihov učinek na strani prihodkov proračuna za leto 2008 je pomenil skupne končne prihodke v višini 115 771 milijonov EUR. Ti so se financirali iz lastnih sredstev v višini 108 323 milijonov EUR (torej 10 599 milijonov EUR manj od prvotne napovedi), preostanek pa se je financiral iz drugih prihodkov. Na zmanjšano potrebo po lastnih sredstvih je vplivalo več dejavnikov, med drugim vključitev 1 529 milijonov EUR, ki so se nanašali na presežek iz prejšnjega leta, ter globe, naložene Microsoftu, in s tem povezane bančne obresti v višini 849 milijonov EUR. Poleg tega so se zaradi skupnega učinka zmanjšanja odobritev plačil in povečanja napovedanih prihodkov v spremembi proračuna št. 9/2008 sredstva iz naslova BND dodatno znižala za 6 936 milijonov EUR.

Pri lastnih sredstvih velja poudariti, da je zbiranje tradicionalnih lastnih sredstev doseglo 102 % napovedanih zneskov. Razlog za to je dejstvo, da so se proračunske ocene spremenile v času, ko sta bili sprejeti sprememba proračuna št. 5/2008 (znižale so se za 212 milijonov EUR) in sprememba proračuna št. 9/2008 (znižale so se za 1 600 milijonov EUR). Ti prilagoditvi sta deloma temeljili na novih makroekonomskih napovedih spomladi 2008, ki so bile manj optimistične od prejšnjih, deloma pa na razvoju prispevkov.

Končna plačila držav članic iz naslova DDV in BND so bila prav tako zelo blizu končne proračunske ocene. Razlike med napovedanimi in dejansko vplačanimi zneski so posledica razlik med tečaji eura, uporabljenimi za namene proračuna, in veljavnimi tečaji v času, ko so države članice, ki niso članice EMU, dejansko izvedle plačila.

Odhodki:

Proračun za leto 2008 je še vedno odražal prehod iz enega finančnega okvira v naslednji. Odobritve za prevzem obveznosti so bile skladne z usmeritvami glede porabe, ki so bile dogovorjene za novo programsko obdobje 2007–2013, medtem ko so se zahtevki za plačila večinoma še vedno nanašali na finančni okvir za obdobje 2000-2006. Pričakuje se, da bo delež izplačil za pomembnejše nove večletne programe hitro naraščal od leta 2009 dalje.

Stopnja izvajanj odobritev za prevzem obveznosti je bila 99 % v primerjavi s končnimi proračunskimi odobritvami (99,4 % brez neporabljene rezerve za Sklad za prilagoditev globalizaciji) in 100,2 % v primerjavi s prvotnimi sprejetimi proračunskimi odobritvami. Tudi pri programih s področja svobode, varnosti in pravice, kjer je bila dejanska stopnja izvajanja med vsemi razdelki najnižja, je ta stopnja po prenosih dosegla 99 %.

Povečanje končnega proračuna v primerjavi s prvotnim proračunom je znašalo manj kot 1 %. Na podlagi proračunskih sprememb so se sredstva proračuna povečala za skupno 1 421 milijonov EUR, predvsem zaradi načrtovanega reprogramiranja Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Sklada za ribištvo (771 milijonov EUR), medtem ko je bilo 280 milijonov EUR dodeljenih Evropskemu solidarnostnemu skladu, katerega odhodki so že po naravi nepredvidljivi, 240 milijonov EUR pa je bilo namenjeno povečanju rezerve za nujno pomoč za potrebe novega instrumenta za hrano.

Izvršena plačila ustrezajo 93 % prvotnega proračuna. Na koncu je bila po 4-odstotnem zmanjšanju skupnih odobritev plačil in nekaterih pomembnih prerazporeditvah med razdelki finančnega okvira dosežena 97-odstotna stopnja izvajanja.

Najpomembnejša zmanjšanja so bila potrebna za strukturne sklade in Kohezijski sklad (4 515 milijonov EUR ali 11 % razpoložljivih odobritev), saj so na vmesna plačila v okviru razdelka 4 še vedno vplivali zahteva, da Komisija odobri upravljavske in kontrolne sisteme za projekte v okviru strukturnih skladov, ter predlogi za pomembnejše projekte v okviru Kohezijskega sklada, ki jih morajo predložiti države članice (265 milijonov EUR ali 3 % razpoložljivih odobritev, razporejenih po vseh razdelkih). Poleg tega se je za 21 milijonov EUR zmanjšala tekoča rezerva za mednarodne sporazume o ribolovu.

Podrobna analiza proračunskih popravkov, njihovo ozadje in utemeljitev ter učinek so predstavljeni v Poročilu Komisije o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju v proračunskem letu 2008, in sicer v delu A, ki daje splošni pregled na ravni proračuna, in delu B, ki obravnava posamezne razdelke finančnega okvira.

2.3   PRIHODKI (Razpredelnica 3)

Razpredelnica 3

Prihodki splošnega proračuna Evropskih skupnosti se lahko razdelijo v dve glavni kategoriji: lastna sredstva in druge prihodke. To je določeno v členu 269 Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti, ki navaja: „Brez vpliva na druge prihodke se proračun v celoti financira iz lastnih sredstev.“ Večina proračunskih odhodkov se financira iz lastnih sredstev. Drugi prihodki pomenijo le manjši del vsega financiranja.

Lastna sredstva se delijo v tri kategorije: tradicionalna lastna sredstva, sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND. Tradicionalna lastna sredstva obsegajo kmetijske dajatve, prelevmane na sladkor in carine. Del sistema virov lastnih sredstev je tudi mehanizem popravkov za proračunska neravnovesja.

Lastna sredstva se dodeljujejo v skladu s pravili iz Sklepa Sveta št. 2000/597/ES, Euratom z dne 29. septembra 2000 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti. S 1. marcem 2009 je začel veljati nov sklep o lastnih sredstvih, in sicer Sklep št. 2007/436/ES, Euratom. Ta sklep začne učinkovati s 1. januarjem 2007, vendar pa se bo njegov finančni vpliv pokazal z letom 2009, saj se bodo retroaktivni učinki upoštevali šele v proračunskem letu 2009.

2.3.1   Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva: vsi določeni zneski tradicionalnih lastnih sredstev se morajo knjižiti na enega od računov, ki jih vodijo pristojni organi:

| — | na navadni račun iz člena 6(3)(a) Uredbe št. 1150/2000: vsi izterjani ali zajamčeni zneski, |
| --- | --- |

—

na navadni račun iz člena 6(3)(a) Uredbe št. 1150/2000: vsi izterjani ali zajamčeni zneski,

| — | na posebni račun iz člena 6(3)(b) Uredbe št. 1150/2000: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo, se lahko prav tako knjižijo na ta račun. |
| --- | --- |

—

na posebni račun iz člena 6(3)(b) Uredbe št. 1150/2000: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo, se lahko prav tako knjižijo na ta račun.

Za posebne račune države članice pošljejo Komisiji četrtletno poročilo, ki vključuje:

| — | saldo za izterjavo v preteklem četrtletju; |
| --- | --- |

—

saldo za izterjavo v preteklem četrtletju;

| — | izterjane zneske v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

izterjane zneske v zadevnem četrtletju,

| — | popravke osnove (popravki/zapadli zneski) v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

popravke osnove (popravki/zapadli zneski) v zadevnem četrtletju,

| — | odpisane zneske, |
| --- | --- |

—

odpisane zneske,

| — | saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja. |
| --- | --- |

—

saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja.

Podatki, ki jih pošljejo države članice, ne omogočajo, da bi bili zneski, izterjani med letom, dodeljeni za leto, v katerem so upravičenosti nastale. Zato v razpredelnici „Povzetek izvrševanja prihodkov splošnega proračuna za leto 2008“ stolpec za zneske, prejete na podlagi prenosov, vključuje zneske, prejete med letom, in zapadle zneske upravičenosti, nadomeščene z novimi zneski upravičenosti, ki so jih prijavile države članice, ko so pripravljale novo poročilo. Za upravičenosti do lastnih sredstev se uporablja zmanjšanje vrednosti.

Ko so tradicionalna lastna sredstva iz posebnega računa izterjana, se morajo vknjižiti na račun Komisije pri zakladnici ali za to določenem organu, in sicer najpozneje prvi delovni dan po 19. dnevu drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bila upravičenost izterjana. Države članice za kritje stroškov zbiranja zadržijo 25 % tradicionalnih lastnih sredstev.

2.3.2   Sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND

Lastna sredstva iz naslova DDV izhajajo iz uporabe enotne stopnje, ki velja za vse države članice, na usklajeni osnovi za DDV, določeni v skladu s pravili člena 2(1)(c) Sklepa Sveta z dne 29. septembra 2000. Osnova za DDV je omejena na 50 % BND za vse države članice.

Sredstva iz naslova BND so spremenljiva sredstva, namenjena zagotavljanju potrebnih prihodkov v vsakem danem letu za kritje odhodkov, ki presegajo zbrani znesek iz tradicionalnih lastnih sredstev, sredstev iz naslova DDV in raznih prihodkov. Prihodki izhajajo iz uporabe enotne stopnje na skupnem BND vseh držav članic.

Sredstva iz naslova DDV in BND se določijo na podlagi napovedi osnov za DDV in BND, oblikovanih ob pripravi predhodnega predloga proračuna. Te napovedi se pozneje pregledajo in spremenijo; zneski se med zadevnim proračunskim letom posodobijo s spremembo proračuna.

Dejanski zneski za osnove za DDV in BND so razpoložljivi v letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu. Komisija izračuna razlike med zneski, ki jih dolgujejo države članice, glede na dejanske osnove in na vsote, dejansko plačane na podlagi (spremenjenih) napovedi. Te salde DDV in BND, pozitivne ali negativne, morajo države članice Komisiji plačati do 1. decembra leta, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu. Popravki dejanske osnove za DDV in BND so v naslednjih štirih letih še vedno mogoči, če ni izdan pridržek. Prej izračunani saldi se prilagodijo in razlika se vpokliče hkrati s saldi DDV in BND za prejšnje proračunsko leto.

Med kontrolami poročil o prihodkih iz DDV in podatkov o BND lahko Komisija države članice obvesti o pridržkih v zvezi z nekaterimi točkami, ki bi lahko imele posledice za njihove prispevke iz lastnih sredstev. Te točke se lahko na primer nanašajo na to, da ne obstajajo sprejemljivi podatki ali da je treba razviti ustrezno metodologijo. Te pridržke je treba obravnavati kot morebitne terjatve do držav članic za negotove zneske, saj njihovega finančnega vpliva ni mogoče natančno oceniti. Ko se lahko določi natančni znesek, se v zvezi s saldi DDV in BND ali posameznimi zahtevki za plačilo vpokličejo ustrezna sredstva iz naslova DDV in BND.

2.3.3   Popravek za Združeno kraljestvo

Ta mehanizem zmanjšuje plačila iz lastnih sredstev Združenega kraljestva sorazmerno z njegovim tako imenovanim „proračunskim neravnovesjem“ in ustrezno poveča plačila iz lastnih sredstev drugih držav članic. Mehanizem za popravek proračunskega neravnovesja v dobro Združenega kraljestva sta uvedla Evropski svet v Fontainebleauju (junija 1984) in iz njegovega zasedanja izhajajoči Sklep z dne 7. maja 1985 o lastnih sredstvih. Namen mehanizma je bil zmanjšati proračunsko neravnovesje Združenega kraljestva z zmanjšanjem plačil Združenega kraljestva Skupnostma.

Dodatne informacije o izvrševanju prihodkov so na voljo v Poročilu o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za leto 2008.

2.4   ODHODKI (Razpredelnice 4–13)

Razpredelnice 4–13

2.4.1   Finančni okvir 2007–2013

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Trajnostna rast | 53 979 | 57 653 | 59 700 | 61 782 | 63 638 | 66 628 | 69 621 |
| 2. | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 55 143 | 59 193 | 59 639 | 60 113 | 60 338 | 60 810 | 61 289 |
| 3. | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 1 273 | 1 362 | 1 523 | 1 693 | 1 889 | 2 105 | 2 376 |
| 4. | EU kot globalni akter | 6 578 | 7 002 | 7 440 | 7 893 | 8 430 | 8 997 | 9 595 |
| 5. | Uprava | 7 039 | 7 380 | 7 699 | 8 008 | 8 334 | 8 670 | 9 095 |
| 6. | Nadomestila | 445 | 207 | 210 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Odobritve za prevzem obveznosti: | 124 457 | 132 797 | 136 211 | 139 489 | 142 629 | 147 210 | 151 976 |
| Odobritve plačil skupaj: | 122 190 | 129 681 | 123 858 | 133 505 | 133 452 | 140 200 | 142 408 |

v mio. EUR

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Trajnostna rast

53 979

57 653

59 700

61 782

63 638

66 628

69 621

2.

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

55 143

59 193

59 639

60 113

60 338

60 810

61 289

3.

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 273

1 362

1 523

1 693

1 889

2 105

2 376

4.

EU kot globalni akter

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

5.

Uprava

7 039

7 380

7 699

8 008

8 334

8 670

9 095

6.

Nadomestila

445

207

210

0

0

0

0

Odobritve za prevzem obveznosti:

Odobritve za prevzem obveznosti:

124 457

124 457

132 797

132 797

136 211

136 211

139 489

139 489

142 629

142 629

147 210

147 210

151 976

151 976

Odobritve plačil skupaj:

Odobritve plačil skupaj:

122 190

122 190

129 681

129 681

123 858

123 858

133 505

133 505

133 452

133 452

140 200

140 200

142 408

142 408

Ta oddelek opisuje glavne kategorije odhodkov Skupnosti, razčlenjene po razdelkih finančnega okvira za obdobje 2007−2013. Proračunsko leto 2008 je bilo drugo leto, zajeto v finančnem okviru za obdobje 2007–2013. Skupna zgornja meja odobritev za prevzem obveznosti za leto 2008 znaša 132 797 milijonov EUR, kar ustreza 1,06 % BND. Ustrezna zgornja meja sredstev za plačila znaša 129 681 milijonov EUR, tj. 1,03 % BND. V zgornji razpredelnici je prikazan finančni okvir v tekočih cenah, predvidenih za leto 2013.

Razdelek 1– Trajnostna rast

Ta razdelek je razdeljen na dva ločena, a medsebojno povezana dela:

| — | 1a. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, vseevropska omrežja, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike, |
| --- | --- |

—

1a. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, vseevropska omrežja, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike,

| — | 1b. Kohezija za rast in zaposlovanje, ki je namenjen povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja. |
| --- | --- |

—

1b. Kohezija za rast in zaposlovanje, ki je namenjen povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja.

Razdelek 2 – Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

Razdelek 2 vključuje skupno kmetijsko in ribiško politiko, razvoj podeželja in okoljevarstvene ukrepe, zlasti program Natura 2000. Znesek, namenjen za skupno kmetijsko politiko, je rezultat dogovora, doseženega na zasedanju Evropskega sveta v Bruslju oktobra 2002.

Razdelek 3 – Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

Novi razdelek 3 (Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica) odraža vse večji pomen nekaterih področij, na katerih so bile Uniji dodeljene nove naloge – pravosodje in notranje zadeve, varovanje meja, politika priseljevanja in azila, javno zdravje in zaščita potrošnikov, kultura, mladi, informacije in dialog z državljani. Razdelek je razdeljen na dva dela:

| — | 3a. Svoboda, varnost in pravica, |
| --- | --- |

—

3a. Svoboda, varnost in pravica,

| — | 3b. Državljanstvo. |
| --- | --- |

—

3b. Državljanstvo.

Razdelek 4 – EU kot globalni akter

Razdelek 4 zajema vse zunanje ukrepe, vključno s predpristopnimi instrumenti. Medtem ko je Komisija predlagala, da se Evropski razvojni sklad (ERS) vključi v finančni okvir, sta se Evropski svet in Evropski parlament strinjala, da ERS ostane zunaj finančnega okvira.

Razdelek 5 – Uprava

Ta razdelek krije upravne odhodke za vse institucije, pokojnine in evropske šole. Za druge institucije razen Komisije so to edini odhodki, agencije in drugi organi pa imajo upravne odhodke in odhodke iz poslovanja.

Razdelek 6 – Nadomestila

V skladu s političnim dogovorom, da nove države članice ne postanejo neto plačnice v proračun ob samem začetku svojega članstva, so bila v tem razdelku predvidena nadomestila. Ta znesek je bil na razpolago za prenose tem državam, da bi se uravnovesili njihovi proračunski prejemki in prispevki.

2.4.2   Področja

V okviru uporabe upravljanja po dejavnostih (Activity Based Management – ABM) Komisija v svoje procese načrtovanja in upravljanja uvaja oblikovanje proračuna po dejavnostih (Activity Based Budgeting – ABB). ABB vsebuje proračunsko strukturo, v kateri proračunski naslovi ustrezajo področjem in proračunska poglavja dejavnostim.

Namen ABB je zagotoviti jasen okvir za uresničevanje ciljev politik Komisije, in sicer z zakonodajnimi, finančnimi ali katerimi koli drugimi sredstvi javnih politik. S strukturiranjem dela Komisije po dejavnostih se pokaže jasna slika zavez Komisije, hkrati pa je vzpostavljen skupni okvir za določanje prednostnih nalog. Sredstva se dodelijo prednostnim nalogam v proračunskem postopku, pri čemer se dejavnosti uporabijo kot sestavni elementi za oblikovanje proračuna. Z vzpostavitvijo take povezave med dejavnostmi in sredstvi, ki so jim dodeljena, si ABB prizadeva povečati učinkovitost in uspešnost porabe sredstev Komisije.

Področje se lahko opredeli kot enotna skupina dejavnosti, ki sestavljajo delo Komisije in so pomembne za proces odločanja. Skupaj je bilo opredeljenih 31 področij, pri čemer vsako področje na splošno ustreza enemu generalnemu direktoratu in zajema v povprečju okoli 6 ali 7 posameznih dejavnosti. Ta področja so večinoma operativna, saj je namen temeljnih dejavnosti na področjih koristiti upravičenim tretjim osebam, vsaki na njenem področju delovanja. Operativni proračun je dopolnjen s potrebnimi upravnimi odhodki za vsako področje.

Dodatne informacije o izvrševanju odhodkov so na voljo v Poročilu o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za leto 2008.

2.5   INSTITUCIJE IN AGENCIJE (Razpredelnice 14–18)

Razpredelnice 14–18

Konsolidirana poročila o izvrševanju splošnega proračuna Evropskih skupnosti prikazujejo, tako kot prejšnja leta, izvrševanje proračuna v vseh institucijah, saj je v proračunu Skupnosti določen ločen proračun za vsako institucijo.

Agencije v proračunu Skupnosti nimajo ločenih proračunov in se delno financirajo s subvencijami iz proračuna Komisije. Za zagotovitev vseh pomembnih proračunskih podatkov za agencije proračunski del konsolidiranega zaključnega računa vključuje ločena poročila o izvrševanju posameznih proračunov tradicionalnih agencij, ki so vključene v konsolidacijo. Ta poročila so:

| — | razpredelnica proračunskih prihodkov, v kateri je naveden znesek, prejet iz proračuna Komisije, |
| --- | --- |

—

razpredelnica proračunskih prihodkov, v kateri je naveden znesek, prejet iz proračuna Komisije,

| — | dve razpredelnici proračunskih odhodkov (obveznosti, plačila), v katerih so navedeni podrobni podatki po agencijah ter v katerih so ločene proračunske in dodatne odobritve, |
| --- | --- |

—

dve razpredelnici proračunskih odhodkov (obveznosti, plačila), v katerih so navedeni podrobni podatki po agencijah ter v katerih so ločene proračunske in dodatne odobritve,

| — | na dnu vsake razpredelnice je naveden vmesni seštevek, ki prikazuje skupni finančni vpliv agencij po vrstah odhodkov/prihodkov, |
| --- | --- |

—

na dnu vsake razpredelnice je naveden vmesni seštevek, ki prikazuje skupni finančni vpliv agencij po vrstah odhodkov/prihodkov,

| — | razpredelnica realizacije proračuna, ki proračunski rezultat agencij doda k rezultatu Skupnosti (z odbitkom subvencij, plačanih iz odhodkov Skupnosti, in subvencij, prejetih kot prihodkov agencij). |
| --- | --- |

—

razpredelnica realizacije proračuna, ki proračunski rezultat agencij doda k rezultatu Skupnosti (z odbitkom subvencij, plačanih iz odhodkov Skupnosti, in subvencij, prejetih kot prihodkov agencij).

---

(1)  V skladu s členom 83 Kadrovskih predpisov (Uredba (EGS) 259/68 z dne 29. februarja 1968, kakor je bila spremenjena) države članice skupno jamčijo za obveznost plačila pokojnin.

1

(2)  Parlament je 18. decembra 2008 sprejel proračun, ki določa, da se kratkoročne obveznosti Skupnosti plačajo iz lastnih sredstev, ki jih zberejo države članice ali se od njih vpokličejo v letu 2009.

2

(3)  Vključuje denarna sredstva Jamstvenega sklada (glej pojasnilo 2.11).

3

2.11

(4)  Po izločitvi zneskov makrofinančne pomoči

4

(5)  Zgornja omejena vrednost se nanaša na posojilo s fiksno obrestno mero, zajeto v obrestni zamenjavi (glej pojasnilo 2.8.2).

5

2.8.2

(6)  Zgornja omejena vrednost se nanaša na najeto posojilo s fiksno obrestno mero, zajeto v obrestni zamenjavi (glej pojasnilo 2.8.2).

6

2.8.2

(7)  s korekcijskim koeficientom

7

(8)  se plačuje prva 3 leta po odhodu

8

(9)  Agencija je bila likvidirana 31. decembra 2008.

9

(10)  Leta 2008 prvič vključeni v konsolidacijo.

10

(11)  Decentraliziran organ EU, ki spada v steber „policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah“

11

(12)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se nekateri finančni podatki v teh proračunskih razpredelnicah ne izidejo.

12

(13)  vključno s prenesenimi odobritvami plačil in namenskimi prejemki

13

(14)  vključno s prenesenimi odobritvami plačil in namenskimi prejemki

14

---

| 13.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 273/122 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 273/122

---

IZJAVA SODIŠČA O ZANESLJIVOSTI, PREDLOŽENA EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

(2009/C 273/02)

I.   Sodišče je v skladu s členom 248 Pogodbe revidiralo:

| (a) | „letne računovodske izkaze Evropskih skupnosti“ (1), ki jih sestavljajo „konsolidirani računovodski izkazi“ (2) in „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“ za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, ter |
| --- | --- |

(a)

„letne računovodske izkaze Evropskih skupnosti“ (1), ki jih sestavljajo „konsolidirani računovodski izkazi“ (2) in „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“ za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s temi računovodskimi izkazi. |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s temi računovodskimi izkazi.

Odgovornost vodstva

II.   V skladu s členi 268 do 280 Pogodbe in Finančno uredbo je vodstvo (3) odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev „letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti“ ter za zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij:

| (a) | Odgovornost vodstva v zvezi z „letnimi računovodskimi izkazi Evropskih skupnosti“ zajema: oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki je pomembna za pripravo in pošteno predstavitev računovodskih izkazov, v katerih ni pomembnih napačnih navedb, ne glede na to, ali so te posledica goljufije ali napake; izbiro in uporabo ustreznih računovodskih usmeritev na podlagi računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije (4), in pripravo računovodskih ocen, ki so razumne glede na okoliščine. V skladu s členom 129 Finančne uredbe Komisija odobri „letne računovodske izkaze Evropskih skupnosti“ po tem, ko jih je računovodja Komisije konsolidiral na podlagi podatkov, ki so jih predložili druge institucije (5) in organi (6), ter pripravil izjavo, ki se priloži konsolidiranim računovodskim izkazom, v kateri je med drugim navedel, da ima razumno zagotovilo, da ti izkazi v vseh pomembnih vidikih predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

(a)

Odgovornost vodstva v zvezi z „letnimi računovodskimi izkazi Evropskih skupnosti“ zajema: oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki je pomembna za pripravo in pošteno predstavitev računovodskih izkazov, v katerih ni pomembnih napačnih navedb, ne glede na to, ali so te posledica goljufije ali napake; izbiro in uporabo ustreznih računovodskih usmeritev na podlagi računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije (4), in pripravo računovodskih ocen, ki so razumne glede na okoliščine. V skladu s členom 129 Finančne uredbe Komisija odobri „letne računovodske izkaze Evropskih skupnosti“ po tem, ko jih je računovodja Komisije konsolidiral na podlagi podatkov, ki so jih predložili druge institucije (5) in organi (6), ter pripravil izjavo, ki se priloži konsolidiranim računovodskim izkazom, v kateri je med drugim navedel, da ima razumno zagotovilo, da ti izkazi v vseh pomembnih vidikih predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskih skupnosti.

| (b) | Kako vodstvo izvaja svojo odgovornost za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij, je odvisno od načina izvrševanja proračuna. V primeru neposrednega centraliziranega upravljanja izvajalske naloge opravljajo oddelki Komisije. Pri deljenem upravljanju so izvajalske naloge prenesene na države članice, pri decentraliziranem upravljanju na tretje države, pri posrednem centraliziranem upravljanju pa na druge organe. Pri skupnem upravljanju si izvajalske naloge delijo Komisija in mednarodne organizacije (členi 53 do 57 Finančne uredbe). Izvajalske naloge morajo biti skladne z načelom dobrega finančnega poslovodenja, kar zahteva oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje uspešne in učinkovite notranje kontrole, vključno z ustreznim nadzorom in primernimi ukrepi za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi tudi s pravnimi postopki za izterjavo napačno izplačanih ali porabljenih sredstev. Ne glede na uporabljen način izvrševanja proračuna, je za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropskih skupnosti, odgovorna Komisija (člen 274 Pogodbe). |
| --- | --- |

(b)

Kako vodstvo izvaja svojo odgovornost za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij, je odvisno od načina izvrševanja proračuna. V primeru neposrednega centraliziranega upravljanja izvajalske naloge opravljajo oddelki Komisije. Pri deljenem upravljanju so izvajalske naloge prenesene na države članice, pri decentraliziranem upravljanju na tretje države, pri posrednem centraliziranem upravljanju pa na druge organe. Pri skupnem upravljanju si izvajalske naloge delijo Komisija in mednarodne organizacije (členi 53 do 57 Finančne uredbe). Izvajalske naloge morajo biti skladne z načelom dobrega finančnega poslovodenja, kar zahteva oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje uspešne in učinkovite notranje kontrole, vključno z ustreznim nadzorom in primernimi ukrepi za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi tudi s pravnimi postopki za izterjavo napačno izplačanih ali porabljenih sredstev. Ne glede na uporabljen način izvrševanja proračuna, je za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropskih skupnosti, odgovorna Komisija (člen 274 Pogodbe).

Odgovornost revizorja

III.   Sodišče je odgovorno, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovi izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI, v kolikor je te mogoče uporabljati v kontekstu Evropskih skupnosti. Ti standardi določajo, da mora Sodišče revizijo načrtovati in opraviti tako, da pridobi razumno zagotovilo, da v „letnih računovodskih izkazih Evropskih skupnosti“ ni pomembnih napačnih navedb in da so z njimi povezane transakcije zakonite in pravilne.

IV.   Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v konsolidiranih računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Izbrani postopki so odvisni od presoje revizorja, ki zajema oceno tveganja pomembnih napačnih navedb v konsolidiranih računovodskih izkazih in oceno tveganja pomembnih neskladnosti z izkazi povezanih transakcij z zahtevami pravnega okvira Evropskih skupnosti, ne glede na to, ali so posledica goljufije ali napake. Revizor pri pripravi teh ocen tveganja upošteva notranjo kontrolo, ki se izvaja v zvezi s pripravo in pošteno predstavitvijo konsolidiranih računovodskih izkazov, ter nadzorne in kontrolne sisteme, ki se izvajajo za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, da lahko oblikuje revizijske postopke, ki so primerni glede na okoliščine. Med revizijo se ovrednotijo tudi ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in razumnost pripravljenih računovodskih ocen ter skupna predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov in letnih poročil o dejavnostih.

V.   Kar zadeva „prihodke“, Sodišče pri svoji reviziji lastnih sredstev iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) in bruto nacionalnega dohodka (BND) izhaja iz makroekonomskih statističnih podatkov, ki jih pripravijo države članice in jih pošljejo Komisiji, nato pa oceni Komisijine sisteme za obdelavo podatkov do točke, ko so zajeti v končne računovodske izkaze in ko so prejeti prispevki držav članic. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih Sodišče preuči računovodske izkaze carinskih organov in analizira tok dajatev pod carinskim nadzorom do točke, ko so zneski evidentirani v končne računovodske izkaze in jih je Komisija prejela.

VI.   Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostni in ustrezni, da zagotavljajo osnovo za njegovo izjavo o zanesljivosti.

Mnenje o zanesljivosti računovodskih izkazov

VII.   Po mnenju Sodišča „letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti“ v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje Skupnosti na dan 31. decembra 2008 ter rezultate njunih operacij in denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami Finančne uredbe in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije.

VIII.   Ne da bi bilo zato vprašljivo mnenje iz odstavka VII, Sodišče opaža, da slabosti v računovodskih sistemih, ki so delno posledica zapletenega pravnega in finančnega okvira, še vedno ogrožajo kakovost finančnih informacij nekaterih generalnih direktoratov Komisije (zlasti v zvezi s predfinanciranjem, s tem povezano ločitvijo proračunskih let in fakturami/izjavami o stroških) ter informacij v zvezi z osnovnimi sredstvi evropskega satelitskega programa Galileo.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij

IX.   Po mnenju Sodišča so „prihodki“, obveznosti za vse skupine politik in plačila, povezana z izkazi, za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, za skupini politik „izobraževanje in državljanstvo“ ter „upravni in drugi odhodki“ v vseh pomembnih vidikih zakoniti in pravilni.

X.   Po mnenju Sodišča

| (a) | so z izkazi povezana plačila za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, za skupino politik „kmetijstvo in naravni viri“, razen za „razvoj podeželja“, v vseh pomembnih vidikih zakonita in pravilna. Za to skupino politik je integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) na splošno še naprej uspešen. Na nekaterih področjih, zlasti pri „razvoju podeželja“, je treba odpraviti težave, da se omeji tveganje nepravilnih odhodkov, |
| --- | --- |

(a)

so z izkazi povezana plačila za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, za skupino politik „kmetijstvo in naravni viri“, razen za „razvoj podeželja“, v vseh pomembnih vidikih zakonita in pravilna. Za to skupino politik je integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) na splošno še naprej uspešen. Na nekaterih področjih, zlasti pri „razvoju podeželja“, je treba odpraviti težave, da se omeji tveganje nepravilnih odhodkov,

| (b) | so z izkazi povezana plačila za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, za skupino politik „gospodarske in finančne zadeve“, razen za odhodke šestega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (6. OP) v tej skupini politik, v vseh pomembnih vidikih zakonita in pravilna. Za to skupino politik so nadzorni in kontrolni sistemi na področju „podjetništvo“ delno uspešni pri preprečevanju ali odkrivanju in popravljanju napak, večinoma zaradi slabosti, povezanih s 6. OP. |
| --- | --- |

(b)

so z izkazi povezana plačila za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, za skupino politik „gospodarske in finančne zadeve“, razen za odhodke šestega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (6. OP) v tej skupini politik, v vseh pomembnih vidikih zakonita in pravilna. Za to skupino politik so nadzorni in kontrolni sistemi na področju „podjetništvo“ delno uspešni pri preprečevanju ali odkrivanju in popravljanju napak, večinoma zaradi slabosti, povezanih s 6. OP.

XI.   Po mnenju Sodišča na z izkazi povezana plačila za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, za skupine politik „kohezija“, „raziskave, energetika in promet“ ter „zunanja pomoč, razvoj in širitev“ pomembno vplivajo napake, čeprav v različnem obsegu. Za te skupine politik, razen za „kohezijo“, so nadzorni in kontrolni sistemi delno uspešni pri preprečevanju ali odkrivanju in popravljanju vračanja previsoko navedenih ali neupravičenih stroškov. Za skupino politik „kohezija“ so sistemi držav članic za popravljanje napak, odkritih z nacionalnimi kontrolami, v večini primerov vsaj delno uspešni.

XII.   Sodišče ponavlja, da zapletene ali nejasne pravne zahteve (kot so pravila o upravičenosti) močno vplivajo na zakonitost in pravilnost z odhodki povezanih transakcij v skupinah politik „kmetijstvo in naravni viri“, zlasti pri „razvoju podeželja“, „kohezija“, „raziskave, energetika in promet“ ter „gospodarske in finančne zadeve“, zlasti pri porabi 6. OP.

XIII.   Sodišče opaža, da je bil dosežen nadaljnji napredek v Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemih, zlasti v zvezi z učinkom pridržkov na zagotovilo, podano v izjavah generalnih direktorjev, in pri večji skladnosti teh izjav z ugotovitvami Sodišča. Vendar Sodišče opaža, da Komisija še ne more pokazati, da so njeni ukrepi za izboljšanje nadzornih in kontrolnih sistemov uspešni pri omejevanju tveganja napak v skupinah politik in pri dejavnostih, navedenih v odstavkih X in XI.

24. september 2009

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Predsednik

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

---

(1)  „Konsolidirani računovodski izkazi“ zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnega toka, izkaz sprememb neto sredstev ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila (skupaj s poročanjem po segmentih).

1

(2)  „Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“ zajemajo konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna ter povzetek proračunskih načel in druga pojasnila.

2

(3)  Na ravni evropskih institucij in organov vodstvo vključuje člane institucij, direktorje agencij, odredbodajalce na podlagi prenosa in nadaljnjega prenosa, računovodje in vodstveno osebje v finančnih, revizijskih ali kontrolnih enotah. Na ravni držav članic in držav upravičenk vodstvo vključuje odredbodajalce, računovodje in vodstveno osebje v plačilnih agencijah, certifikacijskih organih in izvajalskih agencijah.

3

(4)  Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, temeljijo na mednarodnih računovodskih standardih za javni sektor (MRSJS), ki jih izdaja Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov, če teh ni, pa na mednarodnih računovodskih standardih (MRS)/mednarodnih standardih računovodskega poročanja (MSRP), ki jih izdaja Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde. V skladu s Finančno uredbo so „konsolidirani računovodski izkazi“ za proračunsko leto 2008 pripravljeni (kot že od proračunskega leta 2005 naprej) na podlagi teh računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije in s katerimi so bila načela računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka prilagojena posebnemu okolju Skupnosti, medtem ko „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“ še naprej temeljijo predvsem na denarnih tokovih.

4

(5)  Preden institucije sprejmejo letne računovodske izkaze, jih podpišejo njihovi računovodje, ki s tem potrdijo, da imajo razumno zagotovilo, da izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja institucije (člen 61 Finančne uredbe).

5

(6)  Letne računovodske izkaze pripravijo pristojni direktorji in jih pošljejo računovodji Komisije skupaj z mnenjem zadevnega upravnega odbora. Poleg tega jih podpišejo njihovi računovodje, ki s tem potrdijo, da imajo razumno zagotovilo, da izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja organov (člen 61 Finančne uredbe).

6

---