# Den Europæiske Unions C 269/2009

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2009.269.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 269 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang10. november 2009 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2009.269.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 269

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang10. november 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Revisionsretten |
| 2009/C 269/01 | Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2008, med institutionernes svar | 1 |
| 2009/C 269/02 | Revisionsrettens årsberetning om 7., 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter i regnskabsåret 2008, med Kommissionens svar | 257 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Revisionsretten

2009/C 269/01

Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2008, med institutionernes svar

1

2009/C 269/02

Revisionsrettens årsberetning om 7., 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter i regnskabsåret 2008, med Kommissionens svar

257

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Revisionsretten

| 10.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 269/1

---

Image

I medfør af artikel 248, stk. 1 og 4, i EF-traktaten samt artikel 129 og 143 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1525/2007 af 17. december 2007, og artikel 139 og 156 i Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 af 18. februar 2008 om finansforordningen for den 10. Europæiske Udviklingsfond

vedtog Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber på mødet den 24. september 2009

ÅRSBERETNINGERNE

for regnskabsåret 2008.

Beretningerne, med institutionernes svar til Rettens bemærkninger, er sendt til dechargemyndigheden og til de øvrige institutioner.

Medlemmerne af Revisionsretten er:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (formand), Hubert WEBER, Maarten B. ENGWIRDA, Máire GEOGHEGAN-QUINN, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN, Ovidiu ISPIR, Nadejda SANDOLOVA, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN.

ÅRSBERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

2009/C 269/01

INDHOLD

Generel indledning

| Kapitel 1 — | Revisionserklæring med underbyggende oplysninger |
| --- | --- |

Kapitel 1 —

| Kapitel 2 — | Kommissionens system for intern kontrol |
| --- | --- |

Kapitel 2 —

| Kapitel 3 — | Budgetforvaltning |
| --- | --- |

Kapitel 3 —

| Kapitel 4 — | Indtægter |
| --- | --- |

Kapitel 4 —

| Kapitel 5 — | Landbrug og naturressourcer |
| --- | --- |

Kapitel 5 —

| Kapitel 6 — | Samhørighed |
| --- | --- |

Kapitel 6 —

| Kapitel 7 — | Forskning, energi og transport |
| --- | --- |

Kapitel 7 —

| Kapitel 8 — | Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse |
| --- | --- |

Kapitel 8 —

| Kapitel 9 — | Uddannelse og medborgerskab |
| --- | --- |

Kapitel 9 —

| Kapitel 10 — | Økonomiske og finansielle anliggender |
| --- | --- |

Kapitel 10 —

| Kapitel 11 — | Administrationsudgifter og andre udgifter |
| --- | --- |

Kapitel 11 —

| Bilag I — | Finansielle oplysninger om det almindelige budget |
| --- | --- |

Bilag I —

| Bilag II — | Liste over særberetninger vedtaget af Revisionsretten siden sidste årsberetning |
| --- | --- |

Bilag II —

---

GENEREL INDLEDNING

| 0.1. | Den Europæiske Revisionsret er den EU-institution, der i henhold til traktaten skal varetage revisionen af EU's finanser. Som EU's eksterne revisor bidrager den til at forbedre EU's økonomiske forvaltning og fungerer som uafhængig beskytter af unionsborgernes finansielle interesser. Der er flere oplysninger om Retten i dens årlige aktivitetsrapport, som sammen med dens særberetninger om specifikke emner og dens udtalelser om ny eller ændret lovgivning er tilgængelig på Rettens websted: www.eca.europa.eu |
| --- | --- |

0.1.

Den Europæiske Revisionsret er den EU-institution, der i henhold til traktaten skal varetage revisionen af EU's finanser. Som EU's eksterne revisor bidrager den til at forbedre EU's økonomiske forvaltning og fungerer som uafhængig beskytter af unionsborgernes finansielle interesser. Der er flere oplysninger om Retten i dens årlige aktivitetsrapport, som sammen med dens særberetninger om specifikke emner og dens udtalelser om ny eller ændret lovgivning er tilgængelig på Rettens websted: www.eca.europa.eu

| 0.2. | Dette dokument, som dækker regnskabsåret 2008, er Rettens 32. årsberetning om gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget. Kommissionens eller — hvor det er relevant — de andre EU-institutioners eller -organers svar offentliggøres sammen med beretningen. De europæiske udviklingsfonde behandles i en særskilt årsberetning. |
| --- | --- |

0.2.

Dette dokument, som dækker regnskabsåret 2008, er Rettens 32. årsberetning om gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget. Kommissionens eller — hvor det er relevant — de andre EU-institutioners eller -organers svar offentliggøres sammen med beretningen. De europæiske udviklingsfonde behandles i en særskilt årsberetning.

| 0.3. | EU's almindelige budget vedtages for et år ad gangen af Rådet og Europa-Parlamentet. Rettens årsberetning danner grundlag for dechargeproceduren, som hvert år afslutter budgetcyklen. Et centralt element i denne beretning er Rettens revisionserklæring om rigtigheden af De Europæiske Fællesskabers årsregnskaber og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

0.3.

EU's almindelige budget vedtages for et år ad gangen af Rådet og Europa-Parlamentet. Rettens årsberetning danner grundlag for dechargeproceduren, som hvert år afslutter budgetcyklen. Et centralt element i denne beretning er Rettens revisionserklæring om rigtigheden af De Europæiske Fællesskabers årsregnskaber og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

| 0.4. | Udgifterne i Kommissionens sektion i budgettet er opdelt i 23 budgetafsnit, som dækker de forskellige politikområder. Disse politikområder danner rammen for planlægning og registrering af Unionens aktiviteter, og de, der er ansvarlige for de forskellige områder, stilles til regnskab og holdes ansvarlige for deres forvaltning af EU-midlerne. EU-udgifterne planlægges i cykler på syv år (finansielle rammer), under seks forskellige udgiftsområder. Politikområder vedrører navnlig et enkelt udgiftsområde, men nogle politikområder vedrører flere. Rettens beretning er opbygget omkring grupper af politikområder, som gengives i
  tabel 1.2
  (23 budgetafsnit vedrørende udgifter, 1 budgetafsnit vedrørende indtægter og 9 sektioner vedrørende administrationsudgifter). Disse grupper svarer i høj grad, men ikke helt, til udgiftsområderne i de finansielle rammer for 2007-2013. |
| --- | --- |

0.4.

Udgifterne i Kommissionens sektion i budgettet er opdelt i 23 budgetafsnit, som dækker de forskellige politikområder. Disse politikområder danner rammen for planlægning og registrering af Unionens aktiviteter, og de, der er ansvarlige for de forskellige områder, stilles til regnskab og holdes ansvarlige for deres forvaltning af EU-midlerne. EU-udgifterne planlægges i cykler på syv år (finansielle rammer), under seks forskellige udgiftsområder. Politikområder vedrører navnlig et enkelt udgiftsområde, men nogle politikområder vedrører flere. Rettens beretning er opbygget omkring grupper af politikområder, som gengives i
  tabel 1.2
  (23 budgetafsnit vedrørende udgifter, 1 budgetafsnit vedrørende indtægter og 9 sektioner vedrørende administrationsudgifter). Disse grupper svarer i høj grad, men ikke helt, til udgiftsområderne i de finansielle rammer for 2007-2013.

| 0.5. | Beretningens kapitel 1 indeholder revisionserklæringen og de underbyggende oplysninger. Kapitel 2 omhandler Kommissionens system for intern kontrol, og kapitel 3 omhandler Kommissionens forvaltning af 2008-budgettet. De resterende kapitler — 4-11 — indeholder de detaljerede revisionsresultater i form af specifikke vurderinger af Fællesskabets indtægter og de forskellige udgiftsområder. |
| --- | --- |

0.5.

Beretningens kapitel 1 indeholder revisionserklæringen og de underbyggende oplysninger. Kapitel 2 omhandler Kommissionens system for intern kontrol, og kapitel 3 omhandler Kommissionens forvaltning af 2008-budgettet. De resterende kapitler — 4-11 — indeholder de detaljerede revisionsresultater i form af specifikke vurderinger af Fællesskabets indtægter og de forskellige udgiftsområder.

| 0.6. | De specifikke vurderinger er hovedsagelig baseret på resultaterne af Rettens test af de underliggende transaktioners formelle rigtighed samt en vurdering af, om de vigtigste overvågnings- og kontrolsystemer, der anvendes på indtægter og udgifter, fungerer effektivt. Konklusionerne fra dette arbejde danner grundlag for revisionserklæringen. |
| --- | --- |

0.6.

De specifikke vurderinger er hovedsagelig baseret på resultaterne af Rettens test af de underliggende transaktioners formelle rigtighed samt en vurdering af, om de vigtigste overvågnings- og kontrolsystemer, der anvendes på indtægter og udgifter, fungerer effektivt. Konklusionerne fra dette arbejde danner grundlag for revisionserklæringen.

---

KAPITEL 1

Revisionserklæring med underbyggende oplysninger

INDHOLD

Rettens revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet

Erklæring om regnskabets rigtighed

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet

Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen

Indledning

Regnskabets rigtighed

Generel baggrund

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Foranstaltninger, der skal styrke regnskabsføring efter periodiseringsprincippet

Det konsoliderede årsregnskab pr. 31. december 2008

Andre forhold

Konklusion

Den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet

De specifikke DAS-vurderingersstruktur

DAS-metoden og resultaterne heraf

Generel oversigt over resultaterne af revisionen vedrørende 2008

Afhjælpning af svagheder

| RETTENS REVISIONSERKLÆRING TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET |
| --- |
| I. | I overensstemmelse med traktatens artikel 248 har Retten revideret







  a) | årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber, som omfatter det konsoliderede årsregnskab (1)

  og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen
   (2)
  for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008 |

RETTENS REVISIONSERKLÆRING TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

I.

a)

årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber, som omfatter det konsoliderede årsregnskab (1)

  og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen
   (2)
  for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008

| b) | lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet. |
| --- | --- |

b)

lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet.

Ledelsens ansvar

| II. | I henhold til traktatens artikel 268-280 og finansforordningen har ledelsen
   (3)
  ansvaret for at udarbejde et årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber, som giver et retvisende billede, og for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for det:







  a) | Ledelsens ansvar med hensyn til årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes et retvisende årsregnskab uden væsentlig fejlinformation som følge af svig eller fejl, samt udvælgelse og anvendelse af hensigtsmæssige regnskabspraksis på grundlag af de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført
   (4)
  , og foretagelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige i de konkrete tilfælde. I henhold til finansforordningens artikel 129 godkender Kommissionen årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber, når Kommissionens regnskabsfører har konsolideret regnskabet på grundlag af de oplysninger, de øvrige institutioner
   (5)
  og organer
   (6)
  har meddelt, og udarbejdet en note, der ledsager det konsoliderede årsregnskab, hvori han blandt andet erklærer, at han har rimelig sikkerhed for, at regnskabet i alt væsentligt giver et retvisende billede af De Europæiske Fællesskabers finansielle stilling. |
| --- | --- | --- |

II.

a)

Ledelsens ansvar med hensyn til årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes et retvisende årsregnskab uden væsentlig fejlinformation som følge af svig eller fejl, samt udvælgelse og anvendelse af hensigtsmæssige regnskabspraksis på grundlag af de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført
   (4)
  , og foretagelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige i de konkrete tilfælde. I henhold til finansforordningens artikel 129 godkender Kommissionen årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber, når Kommissionens regnskabsfører har konsolideret regnskabet på grundlag af de oplysninger, de øvrige institutioner
   (5)
  og organer
   (6)
  har meddelt, og udarbejdet en note, der ledsager det konsoliderede årsregnskab, hvori han blandt andet erklærer, at han har rimelig sikkerhed for, at regnskabet i alt væsentligt giver et retvisende billede af De Europæiske Fællesskabers finansielle stilling.

| b) | Den måde, hvorpå ledelsen udøver sit ansvar for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, afhænger af, efter hvilken metode budgettet gennemføres. Når der er tale om direkte central forvaltning, er det Kommissionens tjenester, der står for gennemførelsen. Ved delt forvaltning overdrages der gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne, ved decentral forvaltning til tredjelande og ved indirekte central forvaltning til andre organer. Når der er tale om fælles forvaltning, deles gennemførelsesopgaverne mellem Kommissionen og internationale organisationer (finansforordningens artikel 53-57). Gennemførelsesopgaverne skal opfylde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, hvilket kræver udformning, gennemførelse og opretholdelse af en effektiv og produktiv intern kontrol, herunder tilstrækkelig overvågning og hensigtsmæssige foranstaltninger til at forhindre uregelmæssigheder og svig samt, om fornødent, anlæggelse af retssager med henblik på at inddrive uretmæssigt udbetalte eller anvendte midler. Uanset gennemførelsesmetoden bærer Kommissionen det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for De Europæiske Fællesskabers regnskab (traktatens artikel 274). |
| --- | --- |

b)

Den måde, hvorpå ledelsen udøver sit ansvar for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, afhænger af, efter hvilken metode budgettet gennemføres. Når der er tale om direkte central forvaltning, er det Kommissionens tjenester, der står for gennemførelsen. Ved delt forvaltning overdrages der gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne, ved decentral forvaltning til tredjelande og ved indirekte central forvaltning til andre organer. Når der er tale om fælles forvaltning, deles gennemførelsesopgaverne mellem Kommissionen og internationale organisationer (finansforordningens artikel 53-57). Gennemførelsesopgaverne skal opfylde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, hvilket kræver udformning, gennemførelse og opretholdelse af en effektiv og produktiv intern kontrol, herunder tilstrækkelig overvågning og hensigtsmæssige foranstaltninger til at forhindre uregelmæssigheder og svig samt, om fornødent, anlæggelse af retssager med henblik på at inddrive uretmæssigt udbetalte eller anvendte midler. Uanset gennemførelsesmetoden bærer Kommissionen det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for De Europæiske Fællesskabers regnskab (traktatens artikel 274).

Revisors ansvar

| III. | Det er Revisionsrettens ansvar på grundlag af sin revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten har revideret regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's internationale revisionsstandarder og etiske kodekser og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer, i det omfang de finder anvendelse på de særlige forhold, der gør sig gældende i Det Europæiske Fællesskab. I henhold til disse standarder skal Retten planlægge og udføre revisionen med henblik på at få rimelig sikkerhed for, at årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber er uden væsentlig fejlinformation, og at de transaktioner, der ligger til grund for det, er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

III.

| IV. | Det indgår i en revision, at der udføres revisionshandlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af revisionshandlinger foretages på grundlag af revisors vurdering, herunder hans vurdering af risikoen for, at der er væsentlig fejlinformation i det konsoliderede regnskab, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i De Europæiske Fællesskabers retlige ramme, uanset om der er tale om svig eller fejl. Når revisor vurderer disse risici, tager han hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes et retvisende konsolideret årsregnskab, og de overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført for at sikre de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, og udformer revisionshandlinger, som er hensigtsmæssige i de konkrete tilfælde. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede fremlæggelse af det konsoliderede regnskab og de årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

IV.

| V. | For så vidt angår indtægter tager Rettens revision af egne indtægter fra merværdiafgift (moms) og baseret på bruttonationalindkomsten (BNI) udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne, og revisorerne vurderer dernæst det system, Kommissionen bruger til behandling af dataene, indtil de opføres i det endelige regnskab, og medlemsstaternes bidrag er modtaget. For så vidt angår traditionelle egne indtægter gennemgår Retten toldmyndighedernes regnskaber og analyserer strømmen af afgiftsbeløb under toldkontrol, indtil beløbene registreres i det endelige regnskab og modtages af Kommissionen. |
| --- | --- |

V.

| VI. | Retten mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og passende som grundlag for denne erklæring. |
| --- | --- |

VI.

Erklæring om regnskabets rigtighed

| VII. | Det er Rettens opfattelse, at årsregnskabet for De Europæiske Fællesskaber i alt væsentligt giver et retvisende billede af Fællesskabernes finansielle stilling pr. 31. december 2008 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Uden at drage erklæringen i punkt VII i tvivl noterer Retten, at svagheder i regnskabssystemerne — som delvis skyldes den komplekse retlige og finansielle ramme — stadig skaber usikkerhed om kvaliteten af de finansielle oplysninger fra nogle af Kommissionens generaldirektorater (navnlig for så vidt angår forfinansiering, periodeafgrænsning (cut-off) i forbindelse hermed og fakturaer/omkostningsopgørelser), og om det europæiske satellitprogram Galileos anlægsaktiver. |
| --- | --- |

VIII.

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet

| IX. | Det er Rettens opfattelse, at indtægterne, forpligtelserne vedrørende samtlige grupper af politikområder og de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det år, der afsluttedes den 31. december 2008, for så vidt angår gruppen uddannelse og medborgerskab og gruppen administrationsudgifter og andre udgifter, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

IX.

| X. | Det er Rettens opfattelse:







  a) | at når der ses bort fra politikområdet udvikling af landdistrikter, er de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for gruppen landbrug og naturressourcer for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008, i alt væsentligt lovlige og formelt rigtige. I denne gruppe er det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) generelt fortsat effektivt. På visse områder — især med hensyn til udvikling af landdistrikter — er der forhold, som bør afhjælpes for at begrænse risikoen for regelstridige udgifter |
| --- | --- | --- |

X.

a)

at når der ses bort fra politikområdet udvikling af landdistrikter, er de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for gruppen landbrug og naturressourcer for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008, i alt væsentligt lovlige og formelt rigtige. I denne gruppe er det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) generelt fortsat effektivt. På visse områder — især med hensyn til udvikling af landdistrikter — er der forhold, som bør afhjælpes for at begrænse risikoen for regelstridige udgifter

| b) | at når der ses bort fra udgifterne under sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP6), er de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for gruppen af politikområder økonomiske og finansielle anliggender for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december i alt væsentligt lovlige og formelt rigtige. I denne gruppe er overvågnings- og kontrolsystemerne på politikområdet erhvervspolitik — hovedsagelig på grund af svagheder vedrørende RP6 — kun delvis effektive med hensyn til at forebygge eller påvise og korrigere fejl. |
| --- | --- |

b)

at når der ses bort fra udgifterne under sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP6), er de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for gruppen af politikområder økonomiske og finansielle anliggender for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december i alt væsentligt lovlige og formelt rigtige. I denne gruppe er overvågnings- og kontrolsystemerne på politikområdet erhvervspolitik — hovedsagelig på grund af svagheder vedrørende RP6 — kun delvis effektive med hensyn til at forebygge eller påvise og korrigere fejl.

| XI. | Det er Rettens opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for gruppen samhørighed, gruppen forskning, energi og transport og gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008, er behæftet med væsentlige fejl — om end i forskelligt omfang. I de nævnte grupper, undtagen samhørighed, er overvågnings- og kontrolsystemerne delvis effektive med hensyn til at forebygge eller påvise og korrigere godtgørelse af udgifter, som er anmeldt med for høje beløb, eller som ikke er støtteberettigede. I gruppen samhørighed var medlemsstaternes systemer for korrigering af fejl konstateret ved nationale kontroller i de fleste tilfælde i hvert fald delvis effektive. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Retten gentager, at komplicerede eller uklare lovkrav (såsom støtteregler) har væsentlig betydning for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for udgifterne i gruppen landbrug og naturressourcer — især udvikling af landdistrikter — gruppen samhørighed, gruppen forskning, energi og transport og gruppen økonomiske og finansielle anliggender — især udgifter i tilknytning til RP6. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Retten noterer sig, at der er gjort yderligere fremskridt med hensyn til Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer. Fremskridtene vedrører navnlig forbeholdenes effekt på den sikkerhed, der gives udtryk for i generaldirektørernes erklæringer, og det forhold, at disse erklæringer stemmer bedre overens med Rettens revisionsresultater. Retten konstaterer imidlertid, at Kommissionen endnu ikke kan dokumentere, at dens aktioner til forbedring af overvågnings- og kontrolsystemerne har mindsket risikoen for fejl i de grupper og aktiviteter, som er nævnt i punkt X og XI. |
| --- | --- |

XIII.

24. september 2009

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Formand

| Den Europæiske Revisionsret |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

OPLYSNINGER TIL UNDERBYGNING AF REVISIONSERKLÆRINGEN

Indledning

| 1.1. | I medfør af EF-traktatens artikel 248 afgiver Revisionsretten en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (den såkaldte DAS). Traktaten giver også Retten mulighed for at supplere denne erklæring med specifikke vurderinger for hvert af EU's større aktivitetsområder. |
| --- | --- |

1.1.

I medfør af EF-traktatens artikel 248 afgiver Revisionsretten en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (den såkaldte DAS). Traktaten giver også Retten mulighed for at supplere denne erklæring med specifikke vurderinger for hvert af EU's større aktivitetsområder.

| 1.2. | Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører med henblik på at afgive erklæring om regnskabernes rigtighed, er at opnå tilstrækkeligt egnet revisionsbevis til, at den kan drage en konklusion om, i hvor høj grad Fællesskabernes indtægter, udgifter, aktiver og passiver er registreret korrekt, og om årsregnskabet giver et retvisende billede af den finansielle stilling pr. 31. december 2008 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår (jf. punkt 1.4-1.18). |
| --- | --- |

1.2.

Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører med henblik på at afgive erklæring om regnskabernes rigtighed, er at opnå tilstrækkeligt egnet revisionsbevis til, at den kan drage en konklusion om, i hvor høj grad Fællesskabernes indtægter, udgifter, aktiver og passiver er registreret korrekt, og om årsregnskabet giver et retvisende billede af den finansielle stilling pr. 31. december 2008 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår (jf. punkt 1.4-1.18).

| 1.3. | Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører med henblik på at kunne afgive erklæring om den formelle rigtighed (7)af de transaktioner, der ligger til grund for 2008-regnskabet, er at tilvejebringe tilstrækkeligt egnet revisionsbevis til, at den kan udtale sig om, hvorvidt disse transaktioner er i overensstemmelse med de gældende forordninger eller kontrakter, og om de er beregnet korrekt. Jf. punkt 1.20-1.49 med hensyn til generelle spørgsmål og et resumé af resultaterne og kapitel 2 og 4-11 med hensyn til detaljer i form af specifikke vurderinger. |
| --- | --- |

1.3.

Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører med henblik på at kunne afgive erklæring om den formelle rigtighed (7)af de transaktioner, der ligger til grund for 2008-regnskabet, er at tilvejebringe tilstrækkeligt egnet revisionsbevis til, at den kan udtale sig om, hvorvidt disse transaktioner er i overensstemmelse med de gældende forordninger eller kontrakter, og om de er beregnet korrekt. Jf. punkt 1.20-1.49 med hensyn til generelle spørgsmål og et resumé af resultaterne og kapitel 2 og 4-11 med hensyn til detaljer i form af specifikke vurderinger.

Regnskabets rigtighed

Generel baggrund

| 1.4. | Rettens bemærkninger vedrører årsregnskabet for regnskabsåret 2008, som er opstillet af Kommissionens regnskabsfører og godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 129 i finansforordningen af 25. juni 2002 (8), og som Retten modtog den 29. juli 2009. Årsregnskabet består af det konsoliderede årsregnskab, som navnlig omfatter balancen, der viser aktiverne og passiverne ved regnskabsårets udgang, samt resultatopgørelsen, og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen, som omfatter regnskabsårets indtægter og udgifter. |
| --- | --- |

1.4.

Rettens bemærkninger vedrører årsregnskabet for regnskabsåret 2008, som er opstillet af Kommissionens regnskabsfører og godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 129 i finansforordningen af 25. juni 2002 (8), og som Retten modtog den 29. juli 2009. Årsregnskabet består af det konsoliderede årsregnskab, som navnlig omfatter balancen, der viser aktiverne og passiverne ved regnskabsårets udgang, samt resultatopgørelsen, og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen, som omfatter regnskabsårets indtægter og udgifter.

| 1.5. | Kommissionens regnskabsfører har afgivet en forvaltningserklæring til Retten om, at det konsoliderede årsregnskab er fuldstændigt og rigtigt (jf. dog punkt 1.9), og at de fleste af Kommissionens lokale systemer er godkendt (jf. dog punkt 1.10). |
| --- | --- |

1.5.

Kommissionens regnskabsfører har afgivet en forvaltningserklæring til Retten om, at det konsoliderede årsregnskab er fuldstændigt og rigtigt (jf. dog punkt 1.9), og at de fleste af Kommissionens lokale systemer er godkendt (jf. dog punkt 1.10).

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 1.6. | Ved sin revision af 2008-regnskabet koncentrerede Retten sig om:






  — | at vurdere, om de foranstaltninger, der er truffet med henblik på at afhjælpe svaghederne i nogle generaldirektoraters og decentrale organers regnskabssystemer (9), har bidraget til at forbedre regnskabets rigtighed |
| --- | --- | --- |

1.6.

Ved sin revision af 2008-regnskabet koncentrerede Retten sig om:

—

at vurdere, om de foranstaltninger, der er truffet med henblik på at afhjælpe svaghederne i nogle generaldirektoraters og decentrale organers regnskabssystemer (9), har bidraget til at forbedre regnskabets rigtighed

| — | at efterprøve rigtigheden af regnskabet for 2008, især med hensyn til elementer, som Retten gjorde opmærksom på i sin erklæring om 2007-regnskabet (10)(forfinansieringer, periodeafgrænsning (cut-off) i forbindelse hermed, fakturaer/omkostningsopgørelser og aktiver, som Den Europæiske Rumorganisation ligger inde med i forbindelse med Galileoprogrammet (11). |
| --- | --- |

—

at efterprøve rigtigheden af regnskabet for 2008, især med hensyn til elementer, som Retten gjorde opmærksom på i sin erklæring om 2007-regnskabet (10)(forfinansieringer, periodeafgrænsning (cut-off) i forbindelse hermed, fakturaer/omkostningsopgørelser og aktiver, som Den Europæiske Rumorganisation ligger inde med i forbindelse med Galileoprogrammet (11).

Foranstaltninger, der skal styrke regnskabsføring efter periodiseringsprincippet

| 1.7. | De foranstaltninger, som Kommissionens regnskabsfører indførte i 2007 (12)for at forbedre regnskabskontrollen i de enkelte generaldirektorater, havde også en effekt i 2008, og de bidrog til at styrke rammen for finansiel rapportering og regnskabssystemerne. Der er imidlertid stadig nogle svagheder, der bør afhjælpes for at sikre regnskabsdataenes kvalitet (jf. punkt 1.10 og 1.11). |
| --- | --- |

1.7.

De foranstaltninger, som Kommissionens regnskabsfører indførte i 2007 (12)for at forbedre regnskabskontrollen i de enkelte generaldirektorater, havde også en effekt i 2008, og de bidrog til at styrke rammen for finansiel rapportering og regnskabssystemerne. Der er imidlertid stadig nogle svagheder, der bør afhjælpes for at sikre regnskabsdataenes kvalitet (jf. punkt 1.10 og 1.11).

| 1.7. | Kommissionen hilser med tilfredshed, at Revisionsretten har konstateret, at der er gjort fremskridt, og accepterer, at visse forbedringer stadig er nødvendige. Kommissionens regnskabsafdeling vil fortsat søge at løse de påtalte problemer bl.a. ved at forbedre de grundlæggende regnskabsdatas nøjagtighed gennem en bedre overvågning af generaldirektoraternes regnskabsføring, bl.a. inden for rammerne af initiativer såsom det igangværende projekt til forbedring af regnskabsføringens kvalitet. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Tabel 1.1
  er en oversigt med kommentarer til Kommissionens svar på Rettens bemærkninger vedrørende 2007-regnskabets rigtighed og andre spørgsmål, som Retten har rejst. |
| --- | --- |

1.8.

Tabel 1.1
  er en oversigt med kommentarer til Kommissionens svar på Rettens bemærkninger vedrørende 2007-regnskabets rigtighed og andre spørgsmål, som Retten har rejst.

Begrænsning oplyst i forvaltningserklæringen om det konsoliderede årsregnskab

| 1.9. | Kommissionens regnskabsfører fremhæver i sin forvaltningserklæring, at under halvdelen af institutionerne og agenturerne i deres egne forvaltningserklæringer har oplyst, om deres regnskabssystemer er blevet godkendt. |
| --- | --- |

1.9.

Kommissionens regnskabsfører fremhæver i sin forvaltningserklæring, at under halvdelen af institutionerne og agenturerne i deres egne forvaltningserklæringer har oplyst, om deres regnskabssystemer er blevet godkendt.

Tabel 1.1 —   Opfølgning af de bemærkninger, der blev fremsat i revisionserklæringen for regnskabsåret 2007 med hensyn til regnskabernes rigtighed, og andre bemærkninger i årsberetningen for regnskabsåret 2007

| Bemærkninger i revisionserklæringen for regnskabsåret 2007 | Kommissionens svar i årsberetningen for regnskabsåret 2007 | Udviklingen i 2008 | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Delvis på grund af den komplekse retlige og finansielle ramme og trods de gennemførte forbedringer skaber svagheder i regnskabssystemerne stadig usikkerhed om kvaliteten af de finansielle oplysninger fra nogle af Kommissionens generaldirektorater. Det gælder navnlig forfinansieringer, periodeafgrænsning (cut-off) i forbindelse hermed, fakturaer/omkostningsopgørelser og aktiver, som Den Europæiske Rumorganisation ligger inde med i forbindelse med Galileoprogrammet. Det førte til en række korrektioner efter fremlæggelsen af det foreløbige regnskab. | Kommissionens regnskabsfører betragtede regnskabsdataene som tilstrækkelig nøjagtige til, at de kunne indføres i de endelige regnskaber.
  Hvad angår de aktiver, som Den Europæiske Rumorganisation ligger inde med, er der en vis usikkerhed og forsinkelse forbundet med overdragelsen til De Europæiske Fællesskaber. Disse aktiver vil blive opført, så snart overdragelsesproblemerne er løst. | Svagheder i regnskabssystemerne i nogle af Kommissionens generaldirektorater udgør stadig en risiko med hensyn til kvaliteten af de finansielle oplysninger, navnlig for så vidt angår forfinansieringer, periodeafgrænsning (cut-off) i forbindelse hermed og fakturaer/omkostningsopgørelser. Der måtte derfor foretages et begrænset antal korrektioner efter fremlæggelsen af det foreløbige regnskab.
  Galileoprogrammet anses stadig for at være i forskningsfasen, og de aktiver, som Den Europæiske Rumorganisation ligger inde med, er derfor endnu ikke indregnet. Kommissionen bør imidlertid indhente tilstrækkelige oplysninger til, at der kan udarbejdes en opgørelse, kontrollere indregningskriterierne og vurdere værdiansættelsen af aktiverne. | Regnskabsafdelingen vil fortsat søge at løse de påtalte problemer bl.a. ved at forbedre de grundlæggende regnskabsdatas nøjagtighed gennem en bedre overvågning af generaldirektoraternes regnskabsføring.


  Kommissionen har indledt et samarbejde med Den Europæiske Rumorganisation (ESA) med det formål at sikre, at de relevante aktiver fra Galileo-programmet overføres til Kommissionen og registreres korrekt i regnskaberne på det relevante tidspunkt. Overførslen af Galileo-programmets aktiver fra ESA til Kommissionen forventes først at kunne finde sted i begyndelsen af 2010. |
| Andre bemærkninger i årsberetningen for regnskabsåret 2007 | | | |
| Kommissionens regnskabsfører kunne stadig ikke godkende to af de lokale systemer, og et tredje system kunne ikke godkendes uden forbehold. Som i de foregående år var der mange tværgående spørgsmål og andre forhold. | Der arbejdes stadig på at nå frem til en godkendelse af de to systemer. Forbeholdet med hensyn til det tredje system blev ophævet i 2008. | Kommissionens regnskabsfører kunne stadig ikke godkende et af de lokale systemer, og et andet system, der skulle godkendes i 2008, kunne heller ikke godkendes. Selv om antallet af uafklarede spørgsmål faldt kraftigt, er de resterende tværgående spørgsmål af en sådan art og betydning, at de stadig kan udgøre en risiko med hensyn til regnskabets rigtighed. | |
| Der blev konstateret fejl i de beløb, der er registreret i regnskabssystemet som forfinansieringer og fakturaer/omkostningsopgørelser. Fejlniveauet vedrørende disse balanceposter er lavt, for så vidt angår finansiel effekt, men på grund af fejlenes hyppighed bør de grundlæggende regnskabsdatas nøjagtighed forbedres yderligere i de operationelle generaldirektorater. | | Retten konstaterede, at fejlniveauet vedrørende disse balanceposter er lavt, for så vidt angår finansiel effekt. På grund af fejlenes hyppighed gentager Retten imidlertid, at de grundlæggende regnskabsdatas nøjagtighed bør forbedres yderligere i de operationelle generaldirektorater. | Kommissionen accepterer Revisionsrettens argumenter og vil sørge for, at regnskabsafdelingen fortsat arbejder på at løse de påtalte problemer bl.a. ved at forbedre de grundlæggende regnskabsdatas nøjagtighed gennem en bedre overvågning af generaldirektoraternes regnskabsføring, bl.a. inden for rammerne af initiativer såsom det igangværende projekt til forbedring af regnskabsføringens kvalitet. |
| Trods de beskrevne forbedringer er der brug for yderligere foranstaltninger til at sikre, at regnskabsdataene og oplysningerne i de forklarende bemærkninger er fuldstændige og pålidelige for så vidt angår medlemsstaternes finansielle korrektioner og nedsættelser af efterfølgende betalinger. | Som led i handlingsplanerne for strukturfondene bestræber Kommissionen sig på at sikre, at de oplysninger, den modtager fra medlemsstaterne, bliver mere pålidelige og udtømmende ved blandt andet at gennemføre revision på stedet i medlemsstaterne. Regnskabssystemet er blevet tilpasset i løbet af 2008, således at alle inddrivelser, der sker ved fradrag i en senere betaling, kan påvises og forklares. | Trods Kommissionens indsats indeholder bemærkningerne til årsregnskabet endnu ikke fuldstændige og pålidelige regnskabsoplysninger om de finansielle korrektioner, der er foretaget af medlemsstaterne, især med hensyn til strukturforanstaltninger. | Kommissionen fortsætter sine bestræbelser på at forbedre udarbejdelsen af rapporterne for at sikre, at alle medlemsstater indberetter komplette og korrekte oplysninger. |

Bemærkninger i revisionserklæringen for regnskabsåret 2007

Kommissionens svar i årsberetningen for regnskabsåret 2007

Udviklingen i 2008

Kommissionens svar

Delvis på grund af den komplekse retlige og finansielle ramme og trods de gennemførte forbedringer skaber svagheder i regnskabssystemerne stadig usikkerhed om kvaliteten af de finansielle oplysninger fra nogle af Kommissionens generaldirektorater. Det gælder navnlig forfinansieringer, periodeafgrænsning (cut-off) i forbindelse hermed, fakturaer/omkostningsopgørelser og aktiver, som Den Europæiske Rumorganisation ligger inde med i forbindelse med Galileoprogrammet. Det førte til en række korrektioner efter fremlæggelsen af det foreløbige regnskab.

Kommissionens regnskabsfører betragtede regnskabsdataene som tilstrækkelig nøjagtige til, at de kunne indføres i de endelige regnskaber.

Hvad angår de aktiver, som Den Europæiske Rumorganisation ligger inde med, er der en vis usikkerhed og forsinkelse forbundet med overdragelsen til De Europæiske Fællesskaber. Disse aktiver vil blive opført, så snart overdragelsesproblemerne er løst.

Svagheder i regnskabssystemerne i nogle af Kommissionens generaldirektorater udgør stadig en risiko med hensyn til kvaliteten af de finansielle oplysninger, navnlig for så vidt angår forfinansieringer, periodeafgrænsning (cut-off) i forbindelse hermed og fakturaer/omkostningsopgørelser. Der måtte derfor foretages et begrænset antal korrektioner efter fremlæggelsen af det foreløbige regnskab.

Galileoprogrammet anses stadig for at være i forskningsfasen, og de aktiver, som Den Europæiske Rumorganisation ligger inde med, er derfor endnu ikke indregnet. Kommissionen bør imidlertid indhente tilstrækkelige oplysninger til, at der kan udarbejdes en opgørelse, kontrollere indregningskriterierne og vurdere værdiansættelsen af aktiverne.

Regnskabsafdelingen vil fortsat søge at løse de påtalte problemer bl.a. ved at forbedre de grundlæggende regnskabsdatas nøjagtighed gennem en bedre overvågning af generaldirektoraternes regnskabsføring.

Kommissionen har indledt et samarbejde med Den Europæiske Rumorganisation (ESA) med det formål at sikre, at de relevante aktiver fra Galileo-programmet overføres til Kommissionen og registreres korrekt i regnskaberne på det relevante tidspunkt. Overførslen af Galileo-programmets aktiver fra ESA til Kommissionen forventes først at kunne finde sted i begyndelsen af 2010.

Andre bemærkninger i årsberetningen for regnskabsåret 2007

Kommissionens regnskabsfører kunne stadig ikke godkende to af de lokale systemer, og et tredje system kunne ikke godkendes uden forbehold. Som i de foregående år var der mange tværgående spørgsmål og andre forhold.

Der arbejdes stadig på at nå frem til en godkendelse af de to systemer. Forbeholdet med hensyn til det tredje system blev ophævet i 2008.

Kommissionens regnskabsfører kunne stadig ikke godkende et af de lokale systemer, og et andet system, der skulle godkendes i 2008, kunne heller ikke godkendes. Selv om antallet af uafklarede spørgsmål faldt kraftigt, er de resterende tværgående spørgsmål af en sådan art og betydning, at de stadig kan udgøre en risiko med hensyn til regnskabets rigtighed.

Der blev konstateret fejl i de beløb, der er registreret i regnskabssystemet som forfinansieringer og fakturaer/omkostningsopgørelser. Fejlniveauet vedrørende disse balanceposter er lavt, for så vidt angår finansiel effekt, men på grund af fejlenes hyppighed bør de grundlæggende regnskabsdatas nøjagtighed forbedres yderligere i de operationelle generaldirektorater.

Retten konstaterede, at fejlniveauet vedrørende disse balanceposter er lavt, for så vidt angår finansiel effekt. På grund af fejlenes hyppighed gentager Retten imidlertid, at de grundlæggende regnskabsdatas nøjagtighed bør forbedres yderligere i de operationelle generaldirektorater.

Kommissionen accepterer Revisionsrettens argumenter og vil sørge for, at regnskabsafdelingen fortsat arbejder på at løse de påtalte problemer bl.a. ved at forbedre de grundlæggende regnskabsdatas nøjagtighed gennem en bedre overvågning af generaldirektoraternes regnskabsføring, bl.a. inden for rammerne af initiativer såsom det igangværende projekt til forbedring af regnskabsføringens kvalitet.

Trods de beskrevne forbedringer er der brug for yderligere foranstaltninger til at sikre, at regnskabsdataene og oplysningerne i de forklarende bemærkninger er fuldstændige og pålidelige for så vidt angår medlemsstaternes finansielle korrektioner og nedsættelser af efterfølgende betalinger.

Som led i handlingsplanerne for strukturfondene bestræber Kommissionen sig på at sikre, at de oplysninger, den modtager fra medlemsstaterne, bliver mere pålidelige og udtømmende ved blandt andet at gennemføre revision på stedet i medlemsstaterne. Regnskabssystemet er blevet tilpasset i løbet af 2008, således at alle inddrivelser, der sker ved fradrag i en senere betaling, kan påvises og forklares.

Trods Kommissionens indsats indeholder bemærkningerne til årsregnskabet endnu ikke fuldstændige og pålidelige regnskabsoplysninger om de finansielle korrektioner, der er foretaget af medlemsstaterne, især med hensyn til strukturforanstaltninger.

Kommissionen fortsætter sine bestræbelser på at forbedre udarbejdelsen af rapporterne for at sikre, at alle medlemsstater indberetter komplette og korrekte oplysninger.

Godkendelse af lokale finansforvaltningssystemer

| 1.10. | Mange generaldirektorater anvender deres egne it-systemer til finansiel forvaltning og til at oprette transaktioner, som sendes til det centrale regnskabssystem (ABAC) via et interface. Kommissionens regnskabsfører har godkendt de fleste af disse systemer (13). I sine anbefalinger påpeger Kommissionens regnskabsfører imidlertid en række uafklarede tværgående spørgsmål (14), som er af en sådan art og betydning, at de stadig kan udgøre en risiko med hensyn til regnskabets rigtighed (15). |
| --- | --- |

1.10.

Mange generaldirektorater anvender deres egne it-systemer til finansiel forvaltning og til at oprette transaktioner, som sendes til det centrale regnskabssystem (ABAC) via et interface. Kommissionens regnskabsfører har godkendt de fleste af disse systemer (13). I sine anbefalinger påpeger Kommissionens regnskabsfører imidlertid en række uafklarede tværgående spørgsmål (14), som er af en sådan art og betydning, at de stadig kan udgøre en risiko med hensyn til regnskabets rigtighed (15).

| 1.10. | Regnskabsførerens kontor iværksætter med regelmæssige mellemrum sammen med generaldirektoraterne et opfølgende arbejde vedrørende de problemer, der konstateres. I 2008 var halvdelen af anbefalingerne blevet efterkommet takket være de fremskridt, der var gjort ude i afdelingerne. Opfølgningsarbejdet videreføres i 2009 med det formål at få de resterende anbefalinger gennemført. Forventningen er, at man herved opnår en forbedring af forholdene generelt og gør risikoen for ukorrekte regnskaber endnu mindre. |
| --- | --- |

1.10.

Styrkelse af periodiseringsprocedurerne (cut-off)

| 1.11. | »Cut-off« er de procedurer, der anvendes til at bestemme, hvilket regnskabsår en transaktion henhører under. Kommissionens tjenester skal anvende disse procedurer i forbindelse med alle skyldige omkostninger (i alt over 100 milliarder euro). I de ti generaldirektorater, som blev undersøgt (16), og som tegner sig for over 90 % af de skyldige omkostninger, har Retten i de sidste tre år konstateret stadige forbedringer. Det skal dog bemærkes, at nogle tjenester bruger cut-off under afslutningsproceduren til justering af fejlbehæftede konti i stedet for at korrigere de enkelte fejlposteringer (f.eks. bogføring af forkerte beløb, dobbeltposteringer eller manglende posteringer). Det kan medføre unøjagtigheder i regnskabsdataene i løbet af året (jf. punkt 1.13-1.15). |
| --- | --- |

1.11.

»Cut-off« er de procedurer, der anvendes til at bestemme, hvilket regnskabsår en transaktion henhører under. Kommissionens tjenester skal anvende disse procedurer i forbindelse med alle skyldige omkostninger (i alt over 100 milliarder euro). I de ti generaldirektorater, som blev undersøgt (16), og som tegner sig for over 90 % af de skyldige omkostninger, har Retten i de sidste tre år konstateret stadige forbedringer. Det skal dog bemærkes, at nogle tjenester bruger cut-off under afslutningsproceduren til justering af fejlbehæftede konti i stedet for at korrigere de enkelte fejlposteringer (f.eks. bogføring af forkerte beløb, dobbeltposteringer eller manglende posteringer). Det kan medføre unøjagtigheder i regnskabsdataene i løbet af året (jf. punkt 1.13-1.15).

| 1.11. | Kommissionen accepterer Revisionsrettens argumenter og vil sørge for, at regnskabsafdelingen fortsat arbejder på at løse de påtalte problemer bl.a. ved at forbedre de grundlæggende regnskabsdatas nøjagtighed gennem en bedre overvågning af generaldirektoraternes regnskabsføring, bl.a. inden for rammerne af initiativer såsom det igangværende projekt til forbedring af regnskabsføringens kvalitet. |
| --- | --- |

1.11.

Det konsoliderede årsregnskab pr. 31. december 2008

| 1.12. | Rettens revision af det konsoliderede årsregnskab viste, at det var uden væsentlig fejlinformation. Retten konstaterede imidlertid en række forhold vedrørende bestemte elementer, som kræver yderligere opmærksomhed. De behandles i det følgende. |
| --- | --- |

1.12.

Rettens revision af det konsoliderede årsregnskab viste, at det var uden væsentlig fejlinformation. Retten konstaterede imidlertid en række forhold vedrørende bestemte elementer, som kræver yderligere opmærksomhed. De behandles i det følgende.

Den konsoliderede balance pr. 31. december 2008

Forfinansieringer

| 1.13. | Under revisionen af en repræsentativ statistisk stikprøve på 80 forfinansieringer registreret i regnskabssystemet konstaterede Retten, at fejlniveauet vedrørende denne balancepost er lavt, for så vidt angår finansiel effekt. På grund af fejlenes hyppighed bør de grundlæggende regnskabsdatas nøjagtighed imidlertid forbedres yderligere i de operationelle generaldirektorater. De mest almindelige typer af fejl er:






  — | manglende posteringer, dobbeltposteringer eller forkerte beløb, som generelt korrigeres ved hjælp af cut-off-justeringer |
| --- | --- | --- |

1.13.

Under revisionen af en repræsentativ statistisk stikprøve på 80 forfinansieringer registreret i regnskabssystemet konstaterede Retten, at fejlniveauet vedrørende denne balancepost er lavt, for så vidt angår finansiel effekt. På grund af fejlenes hyppighed bør de grundlæggende regnskabsdatas nøjagtighed imidlertid forbedres yderligere i de operationelle generaldirektorater. De mest almindelige typer af fejl er:

—

manglende posteringer, dobbeltposteringer eller forkerte beløb, som generelt korrigeres ved hjælp af cut-off-justeringer

| — | bogføring af transaktioner på en forkert post i hovedbogen. |
| --- | --- |

—

bogføring af transaktioner på en forkert post i hovedbogen.

| 1.13. | Kommissionen accepterer Revisionsrettens argumenter og vil sørge for, at regnskabsafdelingen fortsat arbejder på at løse de påtalte problemer bl.a. ved at forbedre de grundlæggende regnskabsdatas nøjagtighed gennem en bedre overvågning af generaldirektoraternes regnskabsføring, bl.a. inden for rammerne af initiativer såsom det igangværende projekt til forbedring af regnskabsføringens kvalitet. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Under supplerende revisionsarbejde vedrørende identifikation og godkendelse af forfinansieringer blev der endvidere påvist problemer med hensyn til fuldstændigheden/nøjagtigheden af oplysningerne i balancen:






  — | Udestående forfinansieringer afvikles ikke altid korrekt. I en række tilfælde var forfinansieringen slet ikke afviklet, og i andre var der bogført et forkert beløb. |
| --- | --- | --- |

1.14.

Under supplerende revisionsarbejde vedrørende identifikation og godkendelse af forfinansieringer blev der endvidere påvist problemer med hensyn til fuldstændigheden/nøjagtigheden af oplysningerne i balancen:

—

Udestående forfinansieringer afvikles ikke altid korrekt. I en række tilfælde var forfinansieringen slet ikke afviklet, og i andre var der bogført et forkert beløb.

| — | Generaldirektoraterne anvender forskellige metoder til afvikling af forfinansieringer. De fleste generaldirektorater afvikler en forfinansiering, når de har modtaget de relevante omkostningsopgørelser eller fakturaer og kontrolleret deres støtteberettigelse, mens andre generaldirektorater venter, indtil programmet er afsluttet, eller endda indtil de har modtaget den endelige revisionsrapport (17). Uensartet og uhensigtsmæssig afvikling af forfinansieringer fører til mindre nøjagtige resultater af cut-off-beregningen pr. årets udgang. |
| --- | --- |

—

Generaldirektoraterne anvender forskellige metoder til afvikling af forfinansieringer. De fleste generaldirektorater afvikler en forfinansiering, når de har modtaget de relevante omkostningsopgørelser eller fakturaer og kontrolleret deres støtteberettigelse, mens andre generaldirektorater venter, indtil programmet er afsluttet, eller endda indtil de har modtaget den endelige revisionsrapport (17). Uensartet og uhensigtsmæssig afvikling af forfinansieringer fører til mindre nøjagtige resultater af cut-off-beregningen pr. årets udgang.

Kreditorer

| 1.15. | Under revisionen af en repræsentativ statistisk stikprøve på 80 fakturaer/omkostningsopgørelser fra populationen af kreditorer registreret i regnskabssystemet konstaterede Retten, at fejlniveauet vedrørende denne balancepost er lavt, for så vidt angår finansiel effekt. På grund af de mange regnskabsfejl bør de grundlæggende regnskabsdatas pålidelighed imidlertid forbedres yderligere i de operationelle generaldirektorater. De fleste af fejlene vedrører bogføring af fakturaer med forkerte beløb ved modtagelsen (før kontrol af støtteberettigelsen) og korrigering af forkerte posteringer ved hjælp af cut-off-justeringer. |
| --- | --- |

1.15.

Under revisionen af en repræsentativ statistisk stikprøve på 80 fakturaer/omkostningsopgørelser fra populationen af kreditorer registreret i regnskabssystemet konstaterede Retten, at fejlniveauet vedrørende denne balancepost er lavt, for så vidt angår finansiel effekt. På grund af de mange regnskabsfejl bør de grundlæggende regnskabsdatas pålidelighed imidlertid forbedres yderligere i de operationelle generaldirektorater. De fleste af fejlene vedrører bogføring af fakturaer med forkerte beløb ved modtagelsen (før kontrol af støtteberettigelsen) og korrigering af forkerte posteringer ved hjælp af cut-off-justeringer.

| 1.15. | Kommissionen accepterer Revisionsrettens argumenter og vil sørge for, at regnskabsafdelingen fortsat arbejder på at løse de påtalte problemer bl.a. ved at forbedre de grundlæggende regnskabsdatas nøjagtighed gennem en bedre overvågning af generaldirektoraternes regnskabsføring, bl.a. inden for rammerne af initiativer såsom det igangværende projekt til forbedring af regnskabsføringens kvalitet. |
| --- | --- |

1.15.

Andre forhold

Inddrivelse af uberettigede betalinger

| 1.16. | Som følge af en anbefaling fra Retten giver bemærkningerne til årsregnskabet nu flere oplysninger om inddrivelse af uberettigede betalinger. Rettens revision viser, at Kommissionen oplyser pålidelige tal for de finansielle korrektioner, der foretages på baggrund af dens egne revisioner. Ofte giver medlemsstaterne imidlertid ikke Kommissionen fuldstændige og pålidelige oplysninger om de finansielle korrektioner, de selv foretager (jf. punkt 6.30). Med hensyn til strukturforanstaltninger mener Retten, at der i bemærkningerne til regnskabet bør gives fuldstændige og pålidelige regnskabsoplysninger om disse korrektionsmekanismer, eftersom den gentagne gange i sine årsberetninger har påvist, at en stor del af udgifterne ikke var støtteberettigede. |
| --- | --- |

1.16.

Som følge af en anbefaling fra Retten giver bemærkningerne til årsregnskabet nu flere oplysninger om inddrivelse af uberettigede betalinger. Rettens revision viser, at Kommissionen oplyser pålidelige tal for de finansielle korrektioner, der foretages på baggrund af dens egne revisioner. Ofte giver medlemsstaterne imidlertid ikke Kommissionen fuldstændige og pålidelige oplysninger om de finansielle korrektioner, de selv foretager (jf. punkt 6.30). Med hensyn til strukturforanstaltninger mener Retten, at der i bemærkningerne til regnskabet bør gives fuldstændige og pålidelige regnskabsoplysninger om disse korrektionsmekanismer, eftersom den gentagne gange i sine årsberetninger har påvist, at en stor del af udgifterne ikke var støtteberettigede.

| 1.16. | Med hensyn til oplysningerne om de finansielle korrektioner, medlemsstaterne selv foretager, har Kommissionen som led i handlingsplanen gjort en stor indsats for at skabe et integreret grundlag for den interne kontrol; hensigten er at styrke Kommissionens overvågningsrolle i forbindelse med strukturforanstaltningerne og at forbedre kvaliteten af de oplysninger, som medlemsstaterne indsender; Kommissionen fortsætter sine bestræbelser på at forbedre udarbejdelsen af rapporterne for at sikre, at alle medlemsstater indberetter komplette og korrekte oplysninger. Se også Kommissionens svar på punkt 6.30. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | På grundlag af undersøgelsen af godkendelsesorganernes arbejde og Kommissionens analyse af dette arbejde har Retten igen sine tvivl med hensyn til nøjagtigheden af tilgodehavenderne fra medlemsstaterne på landbrugsområdet (EGFL-debitorregnskabet) (18). Kommissionen har fremhævet mangler i debitorregnskabet hos en fjerdedel af betalingsorganerne (19)og stillet forslag om finansielle korrektioner (20)på i alt ca. 25,3 millioner euro. Disse korrektioner svarer til ca. 1,95 % af de 1 295 millioner euro, som skal inddrives pr. udgangen af regnskabsåret 2008. Selv om det er lige under væsentlighedstærsklen på 2 %, viser de, at der er en risiko for væsentlige fejl i det samlede debitorregnskab for EGFL (jf. punkt 5.56). |
| --- | --- |

1.17.

På grundlag af undersøgelsen af godkendelsesorganernes arbejde og Kommissionens analyse af dette arbejde har Retten igen sine tvivl med hensyn til nøjagtigheden af tilgodehavenderne fra medlemsstaterne på landbrugsområdet (EGFL-debitorregnskabet) (18). Kommissionen har fremhævet mangler i debitorregnskabet hos en fjerdedel af betalingsorganerne (19)og stillet forslag om finansielle korrektioner (20)på i alt ca. 25,3 millioner euro. Disse korrektioner svarer til ca. 1,95 % af de 1 295 millioner euro, som skal inddrives pr. udgangen af regnskabsåret 2008. Selv om det er lige under væsentlighedstærsklen på 2 %, viser de, at der er en risiko for væsentlige fejl i det samlede debitorregnskab for EGFL (jf. punkt 5.56).

| 1.17. | De debitoroplysninger, som Kommissionen har indhentet, var tilstrækkelige til de pågældende regnskabsførings- og regnskabsafslutningsformål. I intet tilfælde er de finansielle virkninger i væsentligt omfang slået igennem på det generelle regnskabsniveau (og dermed på afgørelsen).

  Kommissionen foreslog korrektionen på 25,3 mio. EUR på basis af en vurdering af de oplysninger, som certificeringsorganerne havde indsendt i deres rapporter, og på grundlag af en beregning af de mest sandsynlige fejlmarginer (og fejlagtige beløb) i forbindelse med bestemte betalingsorganers gæld. Samme logik blev lagt til grund for gælden og for behandlingen (og den eventuelle korrektion) af fejl konstateret i forbindelse med den detaljerede prøvning af fondsudgifter.


  De konstaterede finansielle fejl er blevet rettet som led i den almindelige regnskabsafslutningsprocedure. |
| --- | --- |

1.17.

Kommissionen foreslog korrektionen på 25,3 mio. EUR på basis af en vurdering af de oplysninger, som certificeringsorganerne havde indsendt i deres rapporter, og på grundlag af en beregning af de mest sandsynlige fejlmarginer (og fejlagtige beløb) i forbindelse med bestemte betalingsorganers gæld. Samme logik blev lagt til grund for gælden og for behandlingen (og den eventuelle korrektion) af fejl konstateret i forbindelse med den detaljerede prøvning af fondsudgifter.

De konstaterede finansielle fejl er blevet rettet som led i den almindelige regnskabsafslutningsprocedure.

Lån og udlån

| 1.18. | I forbindelse med makroøkonomisk finansiel bistand, betalingsbalancelån og Euratomlån låner Fællesskaberne midler på kapitalmarkederne og stiller dem til rådighed for de påtænkte modtagere som back-to-back-lån. I henhold til de internationale regnskabsstandarder og Kommissionens regnskabsregel nr. 11 skal forskellen mellem den tilbudte rentesats og markedsrentesatsen anføres i regnskabet. Det er imidlertid ikke sket. Årsagerne til og virkningerne af denne afvigelse fra standarderne er ikke beskrevet tilstrækkeligt i de forklarende bemærkninger til Fællesskabets årsregnskab. |
| --- | --- |

1.18.

I forbindelse med makroøkonomisk finansiel bistand, betalingsbalancelån og Euratomlån låner Fællesskaberne midler på kapitalmarkederne og stiller dem til rådighed for de påtænkte modtagere som back-to-back-lån. I henhold til de internationale regnskabsstandarder og Kommissionens regnskabsregel nr. 11 skal forskellen mellem den tilbudte rentesats og markedsrentesatsen anføres i regnskabet. Det er imidlertid ikke sket. Årsagerne til og virkningerne af denne afvigelse fra standarderne er ikke beskrevet tilstrækkeligt i de forklarende bemærkninger til Fællesskabets årsregnskab.

| 1.18. | Med udgangspunkt i Rådets forordninger om makroøkonomisk finansiel bistand, betalingsbalancelån og Euratom-lån udlåner Fællesskaberne midler, som lånes på kapitalmarkedet, til medlemsstaterne og andre tredjeparter til samme rente. Formålet hermed er at give dem mulighed for at drage fordel af EF's kreditværdighed. Markedsrenten er dermed ikke relevant for disse »back-to-back« transaktioner, og den metode for beregning af den effektive rente, der omhandles i Fællesskabets regnskabsregel nr. 11, er dermed ikke relevant. Den nuværende regnskabsbehandling afspejler bedre ind/udlånstransaktionernes specifikke natur og substans (princippet om indhold frem for formalia).

  Kommissionen agter, som foreslået af Revisionsretten, at frigive yderligere oplysninger i bemærkningerne til Fællesskabets årsregnskaber; Kommissionen vil overveje, hvorvidt regnskabsregel nr. 11 bør affattes således, at den bedre afspejler de specifikke forhold omkring disse transaktioner. |
| --- | --- |

1.18.

Kommissionen agter, som foreslået af Revisionsretten, at frigive yderligere oplysninger i bemærkningerne til Fællesskabets årsregnskaber; Kommissionen vil overveje, hvorvidt regnskabsregel nr. 11 bør affattes således, at den bedre afspejler de specifikke forhold omkring disse transaktioner.

Konklusion

| 1.19. | Retten konkluderer, at de konstaterede forhold ikke har en væsentlig effekt på regnskabets rigtighed. |
| --- | --- |

1.19.

Retten konkluderer, at de konstaterede forhold ikke har en væsentlig effekt på regnskabets rigtighed.

Den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet

De specifikke DAS-vurderingers struktur

| 1.20. | I kapitel 5-11 giver Retten specifikke vurderinger vedrørende grupper af politikområder i den aktivitetsbaserede budgetlægning (ABB) (jf.
  tabel 1.2
  Kapitel 4 dækker indtægter. Hver specifik vurdering indeholder en præsentation af gruppen, en gennemgang af Rettens revisionsresultater og konklusioner om transaktionernes formelle rigtighed og systemernes effektivitet samt en opfølgning af tidligere bemærkninger. |
| --- | --- |

1.20.

I kapitel 5-11 giver Retten specifikke vurderinger vedrørende grupper af politikområder i den aktivitetsbaserede budgetlægning (ABB) (jf.
  tabel 1.2
  Kapitel 4 dækker indtægter. Hver specifik vurdering indeholder en præsentation af gruppen, en gennemgang af Rettens revisionsresultater og konklusioner om transaktionernes formelle rigtighed og systemernes effektivitet samt en opfølgning af tidligere bemærkninger.

DAS-metoden og resultaterne heraf

| 1.21. | Rettens metode til revision af den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, bygger på to hovedsøjler: direkte test af transaktioner for at undersøge, i hvilken udstrækning de er formelt rigtige, og en vurdering af, om overvågnings- og kontrolsystemerne effektivt sikrer formel rigtighed. Dette suppleres med bevis opnået fra relevant arbejde udført af andre revisorer (hvis den slags bevis foreligger) og en analyse af ledelsens udtalelser (21). |
| --- | --- |

1.21.

Rettens metode til revision af den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, bygger på to hovedsøjler: direkte test af transaktioner for at undersøge, i hvilken udstrækning de er formelt rigtige, og en vurdering af, om overvågnings- og kontrolsystemerne effektivt sikrer formel rigtighed. Dette suppleres med bevis opnået fra relevant arbejde udført af andre revisorer (hvis den slags bevis foreligger) og en analyse af ledelsens udtalelser (21).

Rettens test af transaktioner

| 1.22. | Test af transaktioner foretages på grundlag af en repræsentativ statistisk stikprøve af indtægter eller betalinger udtaget af den samlede population, normalt gruppen af politikområder. Disse test giver et statistisk skøn over, i hvilken udstrækning transaktionerne i den pågældende population er formelt rigtige. |
| --- | --- |

1.22.

Test af transaktioner foretages på grundlag af en repræsentativ statistisk stikprøve af indtægter eller betalinger udtaget af den samlede population, normalt gruppen af politikområder. Disse test giver et statistisk skøn over, i hvilken udstrækning transaktionerne i den pågældende population er formelt rigtige.

| 1.23. | Retten bruger en sikkerhedsmodel til at fastsætte stikprøvestørrelserne. I den forbindelse foretager Retten en vurdering af den iboende risiko for, at der er fejl i transaktionerne, og risikoen for, at overvågnings- og kontrolsystemerne ikke forebygger eller påviser og korrigerer sådanne fejl (kontrolrisikoen). I de fleste tilfælde er Retten nødt til primært at forlade sig på sine egne direkte test, fordi systemerne ikke giver tilstrækkelig sikkerhed for, at transaktionerne er formelt rigtige. |
| --- | --- |

1.23.

Retten bruger en sikkerhedsmodel til at fastsætte stikprøvestørrelserne. I den forbindelse foretager Retten en vurdering af den iboende risiko for, at der er fejl i transaktionerne, og risikoen for, at overvågnings- og kontrolsystemerne ikke forebygger eller påviser og korrigerer sådanne fejl (kontrolrisikoen). I de fleste tilfælde er Retten nødt til primært at forlade sig på sine egne direkte test, fordi systemerne ikke giver tilstrækkelig sikkerhed for, at transaktionerne er formelt rigtige.

| 1.24. | Rettens test omfatter en detaljeret undersøgelse af de udvalgte transaktioner, hvor det kontrolleres, om betalingsanmodningen eller betalingen er beregnet korrekt, og om den er i overensstemmelse med de bestemmelser og forordninger, som udgifterne er underlagt. Når transaktionen er beregnet forkert eller ikke opfylder de gældende betingelser eller kontrakter, anses den for at være behæftet med en fejl. Med udgangspunkt i sin stikprøve af regnskabstransaktioner, som er registreret i bevillingsregnskabet, sporer Retten de enkelte betalinger helt ned til den endelige modtager (f.eks. en landbruger, en kursusarrangør eller en leder af et udviklingsprojekt) og undersøger, når det er relevant, om de gældende betingelser på de forskellige niveauer er opfyldt. |
| --- | --- |

1.24.

Rettens test omfatter en detaljeret undersøgelse af de udvalgte transaktioner, hvor det kontrolleres, om betalingsanmodningen eller betalingen er beregnet korrekt, og om den er i overensstemmelse med de bestemmelser og forordninger, som udgifterne er underlagt. Når transaktionen er beregnet forkert eller ikke opfylder de gældende betingelser eller kontrakter, anses den for at være behæftet med en fejl. Med udgangspunkt i sin stikprøve af regnskabstransaktioner, som er registreret i bevillingsregnskabet, sporer Retten de enkelte betalinger helt ned til den endelige modtager (f.eks. en landbruger, en kursusarrangør eller en leder af et udviklingsprojekt) og undersøger, når det er relevant, om de gældende betingelser på de forskellige niveauer er opfyldt.

Tabel 1.2 —   Udgifter i 2008 fordelt på kapitlerne i årsberetningen

| (millioner euro) |
| --- |
| Sektioner (S) og afsnit (A)
   (34)
  i 2008-kontoplanen, som er omhandlet i de forskellige kapitler i Rettens årsberetning | Betalinger afholdt i 2008
   (35) |
| Kapitler i årsberetningen |
| Indtægter | 53,7
   (36) |
| Beskatning og toldunion (A.14) | |
| Landbrug og naturressourcer | 55 114,9 |
| Landbrug og udvikling af landdistrikter (A.05)
  Miljø (A.07)
  Fiskeri og maritime anliggender (A.11)
  Sundhed og forbrugerbeskyttelse (A.17) | |
| Samhørighed | 36 596,9 |
| Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold (A.04)
  Regionalpolitik (A.13) | |
| Forskning, energi og transport | 7 516,7 |
| Forskning (A.08)
  Energi og transport (A.06)
  Informationssamfundet og medier (A.09)
  Direkte forskning (A.10) | |
| Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse | 6 323,1 |
| Eksterne forbindelser (A.19)
  Udvikling og forbindelser med AVS-lande (A.21)
  Udvidelse (A.22)
  Humanitær bistand (A.23) | |
| Uddannelse og medborgerskab | 1 734,9 |
| Uddannelse og kultur (A.15)
  Kommunikation (A.16)
  Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (A.18) | |
| Økonomiske og finansielle anliggender | 621,4 |
| Økonomiske og finansielle anliggender (A.01)
  Erhvervspolitik (A.02)
  Konkurrence (A.03)
  Det indre marked (A.12)
  Handel (A.20) | |
| Administrationsudgifter og andre udgifter | 8 582,9 |
| Parlamentet (S. I)
  Rådet (S. II)
  Kommissionen (S. III)
  Domstolen (S. IV)
  Revisionsretten (S. V)
  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (S. VI)
  Regionsudvalget (S. VII)
  Den Europæiske Ombudsmand (S. VIII)
  Den Europæiske Tilsynsførende for databeskyttelse (S. IX) | |
| I alt | 116 544,5 |

(millioner euro)

Sektioner (S) og afsnit (A)
   (34)
  i 2008-kontoplanen, som er omhandlet i de forskellige kapitler i Rettens årsberetning

Betalinger afholdt i 2008
   (35)

Kapitler i årsberetningen

Indtægter

53,7
   (36)

Beskatning og toldunion (A.14)

Landbrug og naturressourcer

55 114,9

Landbrug og udvikling af landdistrikter (A.05)

Miljø (A.07)

Fiskeri og maritime anliggender (A.11)

Sundhed og forbrugerbeskyttelse (A.17)

Samhørighed

36 596,9

Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold (A.04)

Regionalpolitik (A.13)

Forskning, energi og transport

7 516,7

Forskning (A.08)

Energi og transport (A.06)

Informationssamfundet og medier (A.09)

Direkte forskning (A.10)

Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse

6 323,1

Eksterne forbindelser (A.19)

Udvikling og forbindelser med AVS-lande (A.21)

Udvidelse (A.22)

Humanitær bistand (A.23)

Uddannelse og medborgerskab

1 734,9

Uddannelse og kultur (A.15)

Kommunikation (A.16)

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (A.18)

Økonomiske og finansielle anliggender

621,4

Økonomiske og finansielle anliggender (A.01)

Erhvervspolitik (A.02)

Konkurrence (A.03)

Det indre marked (A.12)

Handel (A.20)

Administrationsudgifter og andre udgifter

8 582,9

Parlamentet (S. I)

Rådet (S. II)

Kommissionen (S. III)

Domstolen (S. IV)

Revisionsretten (S. V)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (S. VI)

Regionsudvalget (S. VII)

Den Europæiske Ombudsmand (S. VIII)

Den Europæiske Tilsynsførende for databeskyttelse (S. IX)

I alt

116 544,5

Rettens vurdering og fremlæggelse af resultaterne af transaktionstest

| 1.25. | Fejl i transaktioner opstår af forskellige årsager og manifesterer sig forskelligt, afhængigt af overtrædelsens art og af den specifikke regel eller kontraktbestemmelse, som er overtrådt. De kan vedrøre en betingelse for udbetalingen eller et andet overensstemmelsesspørgsmål. |
| --- | --- |

1.25.

Fejl i transaktioner opstår af forskellige årsager og manifesterer sig forskelligt, afhængigt af overtrædelsens art og af den specifikke regel eller kontraktbestemmelse, som er overtrådt. De kan vedrøre en betingelse for udbetalingen eller et andet overensstemmelsesspørgsmål.

| 1.26. | Retten klassificerer fejlene på to måder:






  a) | kvantificerbare eller ikke kvantificerbare, afhængigt af om det kan måles, hvor stor en del af betalingen fra EU-budgettet der var forkert |
| --- | --- | --- |

1.26.

Retten klassificerer fejlene på to måder:

a)

kvantificerbare eller ikke kvantificerbare, afhængigt af om det kan måles, hvor stor en del af betalingen fra EU-budgettet der var forkert

| b) | efter deres art som støtteberettigelsesfejl (betalingen er ikke i overensstemmelse med reglerne for støtteberettigelse), nøjagtighedsfejl (betalingen er beregnet forkert eller ikke bevisligt korrekt) eller fejl med hensyn til et andet overensstemmelsesspørgsmål (fejlen rejser ikke tvivl om betalingens berettigelse). |
| --- | --- |

b)

efter deres art som støtteberettigelsesfejl (betalingen er ikke i overensstemmelse med reglerne for støtteberettigelse), nøjagtighedsfejl (betalingen er beregnet forkert eller ikke bevisligt korrekt) eller fejl med hensyn til et andet overensstemmelsesspørgsmål (fejlen rejser ikke tvivl om betalingens berettigelse).

| 1.27. | Retten angiver, med hvilken frekvens fejlene forekommer, ved at oplyse, hvor stor en del af stikprøven der er behæftet med fejl (både kvantificerbare og ikke kvantificerbare). Det giver en indikation af, hvor udbredte fejlene sandsynligvis er i den pågældende gruppe af politikområder som helhed (jf. 1.3 i del 1 i bilag 1 til de forskellige kapitler). |
| --- | --- |

1.27.

Retten angiver, med hvilken frekvens fejlene forekommer, ved at oplyse, hvor stor en del af stikprøven der er behæftet med fejl (både kvantificerbare og ikke kvantificerbare). Det giver en indikation af, hvor udbredte fejlene sandsynligvis er i den pågældende gruppe af politikområder som helhed (jf. 1.3 i del 1 i bilag 1 til de forskellige kapitler).

| 1.28. | Retten anslår fejlenes finansielle effekt ud fra en fejlprocent, som kun beregnes på grundlag af de kvantificerbare fejl. Retten vurderer den anslåede fejlprocent i forhold til et væsentlighedsniveau på 2 % for at afgøre — under hensyntagen til andet bevis — om betalingerne på det pågældende udgiftsområde er uden væsentlig fejlforekomst (en »blank« erklæring), eller om der er en væsentlig fejlforekomst (en »afkræftende« erklæring (22)). I forbindelse med fremlæggelsen af resultaterne angives det, i hvilket af følgende tre intervaller fejlforekomsten hører til:






  a) | under 2 % |
| --- | --- | --- |

1.28.

Retten anslår fejlenes finansielle effekt ud fra en fejlprocent, som kun beregnes på grundlag af de kvantificerbare fejl. Retten vurderer den anslåede fejlprocent i forhold til et væsentlighedsniveau på 2 % for at afgøre — under hensyntagen til andet bevis — om betalingerne på det pågældende udgiftsområde er uden væsentlig fejlforekomst (en »blank« erklæring), eller om der er en væsentlig fejlforekomst (en »afkræftende« erklæring (22)). I forbindelse med fremlæggelsen af resultaterne angives det, i hvilket af følgende tre intervaller fejlforekomsten hører til:

a)

under 2 %

| b) | mellem 2 % og 5 % |
| --- | --- |

b)

mellem 2 % og 5 %

| c) | over 5 %. |
| --- | --- |

c)

over 5 %.

Disse oplysninger findes i del 1 i bilag 4.1 til 11.1 og er gengivet i oversigtsform i
  tabel 1.3
  .

Hvordan Retten vurderer systemer og fremlægger resultaterne

| 1.29. | Kommissionen (og medlemsstaterne og modtagerstaterne, når der er tale om delt eller decentral forvaltning) indfører overvågnings- og kontrolsystemer med det formål at styre risiciene for budgettet, herunder med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed. Det er derfor en central revisionshandling at vurdere, om systemerne sikrer formel rigtighed, og den er i særdeleshed nyttig til at identificere områder, hvor der kan foreslås forbedringer. |
| --- | --- |

1.29.

Kommissionen (og medlemsstaterne og modtagerstaterne, når der er tale om delt eller decentral forvaltning) indfører overvågnings- og kontrolsystemer med det formål at styre risiciene for budgettet, herunder med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed. Det er derfor en central revisionshandling at vurdere, om systemerne sikrer formel rigtighed, og den er i særdeleshed nyttig til at identificere områder, hvor der kan foreslås forbedringer.

| 1.30. | I hver gruppe af politikområder findes der en lang række forskellige systemer, som det tager lang tid at teste og vurdere. Hvert år udtager Retten derfor normalt en stikprøve af systemer, som den undersøger. Resultaterne af systemvurderingerne præsenteres i en tabel kaldet »Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer«, som findes i del 2 i bilag 4.1 til 11.1. Systemerne klassificeres som »effektive« med hensyn til at mindske risikoen for fejl i transaktionerne, »partially effective« (når der er svagheder, som svækker den operationelle effektivitet) eller »ikke effektive« (når der er gennemgribende svagheder, som fuldstændig undergraver den operationelle effektivitet). |
| --- | --- |

1.30.

I hver gruppe af politikområder findes der en lang række forskellige systemer, som det tager lang tid at teste og vurdere. Hvert år udtager Retten derfor normalt en stikprøve af systemer, som den undersøger. Resultaterne af systemvurderingerne præsenteres i en tabel kaldet »Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer«, som findes i del 2 i bilag 4.1 til 11.1. Systemerne klassificeres som »effektive« med hensyn til at mindske risikoen for fejl i transaktionerne, »partially effective« (når der er svagheder, som svækker den operationelle effektivitet) eller »ikke effektive« (når der er gennemgribende svagheder, som fuldstændig undergraver den operationelle effektivitet).

| 1.31. | Desuden giver Retten en samlet vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne (også i del 2 i bilag 4.1 til 11.1), som både tager hensyn til vurderingen af de udvalgte systemer og resultaterne af transaktionstestene. |
| --- | --- |

1.31.

Desuden giver Retten en samlet vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne (også i del 2 i bilag 4.1 til 11.1), som både tager hensyn til vurderingen af de udvalgte systemer og resultaterne af transaktionstestene.

Generel oversigt over resultaterne af revisionen vedrørende 2008

| 1.32. | For så vidt angår indtægter og gruppen administrationsudgifter og andre udgifter er overvågnings- og kontrolsystemerne samlet set effektive (jf. punkt 4.29, 4.30, 11.20 og 11.21), og Retten anslår, at fejlene har en finansiel effekt, der svarer til under 2 % af det samlede beløb (jf.
  tabel 1.3
  Endvidere bekræftede Rettens vurdering af generaldirektørernes og de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes erklæringer, at der ikke skulle tages forbehold (jf. punkt 2.3, 2.4 og 2.9 samt
  tabel 2.1
  ). |
| --- | --- |

1.32.

For så vidt angår indtægter og gruppen administrationsudgifter og andre udgifter er overvågnings- og kontrolsystemerne samlet set effektive (jf. punkt 4.29, 4.30, 11.20 og 11.21), og Retten anslår, at fejlene har en finansiel effekt, der svarer til under 2 % af det samlede beløb (jf.
  tabel 1.3
  Endvidere bekræftede Rettens vurdering af generaldirektørernes og de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes erklæringer, at der ikke skulle tages forbehold (jf. punkt 2.3, 2.4 og 2.9 samt
  tabel 2.1
  ).

Tabel 1.3 —   Oversigt over DAS-resultaterne i 2008 vedrørende de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

| Specifikke vurderinger i årsberetningen for 2008 | Punkter i årsberetningen | Overvågnings- og kontrolsystemernes funktionsmåde | Fejlforekomst |
| --- | --- | --- | --- |
| Indtægter (39) | 4.29-4.30 | | |
| Landbrug og naturressourcer | 5.62-5.67 | (40) | (41) |
| Samhørighed | 6.35-6.36 | (42) | |
| Forskning, energi og transport | 7.40-7.41 | | |
| Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse | 8.33-8.34 | | |
| Uddannelse og medborgerskab | 9.31-9.32 | | |
| Økonomiske og finansielle anliggender | 10.27-10.28 | (43) | (44) |
| Administrationsudgifter og andre udgifter | 11.20-11.21 | | |
| Tabellen er en oversigt over Rettens samlede vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne, som den gengives i årsberetningens forskellige kapitler, og viser de generelle resultater af Rettens substanstest. De centrale elementer er vist i tabellen, men det er ikke muligt at gengive alle relevante detaljer (især vedrørende svagheder i overvågnings- og kontrolsystemer og fejltyper). De detaljerede resultater er beskrevet i selve beretningen og opnået ved hjælp af de teknikker, der ligger til grund for Rettens revisionsmetode (jf. punkt 1.5-1.15).

  Forklaring:

  Overvågnings- og kontrolsystemernes funktionsmåde | Effektive |
| | Delvis effektive () |
| | Ikke effektive |
| ()  Et system betegnes som »delvis effektivt«, når det vurderes, at nogle kontrolordninger har fungeret godt nok, mens andre ikke har. Det betyder, at systemet som helhed måske ikke kan begrænse fejlene i de underliggende transaktioner til et acceptabelt niveau. |

Specifikke vurderinger i årsberetningen for 2008

Punkter i årsberetningen

Overvågnings- og kontrolsystemernes funktionsmåde

Fejlforekomst

Indtægter (39)

4.29-4.30

Landbrug og naturressourcer

5.62-5.67

(40)

(41)

Samhørighed

6.35-6.36

(42)

Forskning, energi og transport

7.40-7.41

Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse

8.33-8.34

Uddannelse og medborgerskab

9.31-9.32

Økonomiske og finansielle anliggender

10.27-10.28

(43)

(44)

Administrationsudgifter og andre udgifter

11.20-11.21

Tabellen er en oversigt over Rettens samlede vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne, som den gengives i årsberetningens forskellige kapitler, og viser de generelle resultater af Rettens substanstest. De centrale elementer er vist i tabellen, men det er ikke muligt at gengive alle relevante detaljer (især vedrørende svagheder i overvågnings- og kontrolsystemer og fejltyper). De detaljerede resultater er beskrevet i selve beretningen og opnået ved hjælp af de teknikker, der ligger til grund for Rettens revisionsmetode (jf. punkt 1.5-1.15).

Forklaring:

Overvågnings- og kontrolsystemernes funktionsmåde

Effektive

Delvis effektive ()

Ikke effektive

()  Et system betegnes som »delvis effektivt«, når det vurderes, at nogle kontrolordninger har fungeret godt nok, mens andre ikke har. Det betyder, at systemet som helhed måske ikke kan begrænse fejlene i de underliggende transaktioner til et acceptabelt niveau.

Fejlforekomst ()

| | Under 2 % (under væsentlighedstærsklen) |
| --- | --- |
| | Mellem 2 % og 5 % |
| | Over 5 % |
| ()  Retten har valgt at inddele fejlprocenterne i tre intervaller (jf. punkt 1.28). Disse fejlintervaller kan ikke fortolkes som konfidensintervaller (i statistisk forstand). |

Under 2 % (under væsentlighedstærsklen)

Mellem 2 % og 5 %

Over 5 %

()  Retten har valgt at inddele fejlprocenterne i tre intervaller (jf. punkt 1.28). Disse fejlintervaller kan ikke fortolkes som konfidensintervaller (i statistisk forstand).

Figur 1.1 — Sammenligning fra år til år
   (33)

Image

| 1.33. | For så vidt angår gruppen landbrug og naturressourcer og gruppen uddannelse og medborgerskab anslår Retten, at fejlene har en samlet finansiel effekt, der svarer til under 2 % af de samlede udgifter i de respektive grupper. Retten konstaterede imidlertid, at der i udgifterne til udvikling af landdistrikter var en fejlforekomst på over 2 % (jf. punkt 5.62), og Rettens test tyder på, at der er en væsentlig fejlforekomst i de mellemliggende og endelige betalinger vedrørende gruppen uddannelse og medborgerskab (jf. punkt 9.31). Med hensyn til gruppen økonomiske og finansielle anliggender skønner Retten, at fejlforekomsten ligger på lidt over 2 % af de samlede udgifter vedrørende gruppen. Retten konstaterede imidlertid, at betalingerne under sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling tegner sig for en uforholdsmæssig stor del af denne samlede fejlforekomst (jf. punkt 10.12 og 10.13). |
| --- | --- |

1.33.

For så vidt angår gruppen landbrug og naturressourcer og gruppen uddannelse og medborgerskab anslår Retten, at fejlene har en samlet finansiel effekt, der svarer til under 2 % af de samlede udgifter i de respektive grupper. Retten konstaterede imidlertid, at der i udgifterne til udvikling af landdistrikter var en fejlforekomst på over 2 % (jf. punkt 5.62), og Rettens test tyder på, at der er en væsentlig fejlforekomst i de mellemliggende og endelige betalinger vedrørende gruppen uddannelse og medborgerskab (jf. punkt 9.31). Med hensyn til gruppen økonomiske og finansielle anliggender skønner Retten, at fejlforekomsten ligger på lidt over 2 % af de samlede udgifter vedrørende gruppen. Retten konstaterede imidlertid, at betalingerne under sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling tegner sig for en uforholdsmæssig stor del af denne samlede fejlforekomst (jf. punkt 10.12 og 10.13).

| 1.33. | Kommissionen hilser med tilfredshed den generelt positive vurdering af disse grupper af politikområder; den er enig med Revisionsretten i, at udgifterne til udvikling af landdistrikter udviser en højere fejlprocent, men konstaterer dog med tilfredshed en faldende tendens på dette område.

  Kommissionen noterer sig, at Revisionsretten inden for uddannelse og borgerskab har fundet kvantificerbare fejl i 4 ud af de 21 foreløbige og endelige udbetalinger, der er blevet undersøgt. Se også svaret på punkt 9.31.


  For så vidt angår gruppen økonomiske og finansielle anliggender mener Kommissionen, at den generelle transaktionsfejlprocent som helhed betragtet er fri for væsentlige fejl, al den stund 6. rammeprogram (RP6) kun repræsenterer 8 % af udbetalingerne. Hvad angår RP6-betalingerne svarer Revisionsrettens resultater og konklusioner i dette kapitel til det i kapitel 7 konstaterede. Se også svaret på punkt 10.12 og 10.13. |
| --- | --- |

1.33.

Kommissionen noterer sig, at Revisionsretten inden for uddannelse og borgerskab har fundet kvantificerbare fejl i 4 ud af de 21 foreløbige og endelige udbetalinger, der er blevet undersøgt. Se også svaret på punkt 9.31.

For så vidt angår gruppen økonomiske og finansielle anliggender mener Kommissionen, at den generelle transaktionsfejlprocent som helhed betragtet er fri for væsentlige fejl, al den stund 6. rammeprogram (RP6) kun repræsenterer 8 % af udbetalingerne. Hvad angår RP6-betalingerne svarer Revisionsrettens resultater og konklusioner i dette kapitel til det i kapitel 7 konstaterede. Se også svaret på punkt 10.12 og 10.13.

| 1.34. | Retten konkluderer, at overvågnings- og kontrolsystemerne for gruppen landbrug og naturressourcer er delvis effektive med hensyn til at sikre betalingernes formelle rigtighed (jf. punkt 5.63). Retten gentager, at IFKS generelt er et effektivt kontrolsystem til begrænsning af risikoen for fejl eller uregelmæssige betalinger (jf. punkt 5.64), men den har konstateret forhold vedrørende SPS- og SAPS-ordningerne (jf. punkt 5.65) og på området udvikling af landdistrikter (jf. punkt 5.66), som bør afhjælpes. Retten konkluderer, at overvågnings- og kontrolsystemerne for gruppen uddannelse og medborgerskab er delvis effektive (jf. punkt 9.32) (23). Med hensyn til gruppen økonomiske og finansielle anliggender undersøgte Retten tre overvågnings- og kontrolsystemer. Retten vurderede, at to af dem var effektive, mens det sidste kun var delvis effektivt med hensyn til at sikre, at betalingerne var lovlige og formelt rigtige (24)(jf. punkt 10.28). |
| --- | --- |

1.34.

Retten konkluderer, at overvågnings- og kontrolsystemerne for gruppen landbrug og naturressourcer er delvis effektive med hensyn til at sikre betalingernes formelle rigtighed (jf. punkt 5.63). Retten gentager, at IFKS generelt er et effektivt kontrolsystem til begrænsning af risikoen for fejl eller uregelmæssige betalinger (jf. punkt 5.64), men den har konstateret forhold vedrørende SPS- og SAPS-ordningerne (jf. punkt 5.65) og på området udvikling af landdistrikter (jf. punkt 5.66), som bør afhjælpes. Retten konkluderer, at overvågnings- og kontrolsystemerne for gruppen uddannelse og medborgerskab er delvis effektive (jf. punkt 9.32) (23). Med hensyn til gruppen økonomiske og finansielle anliggender undersøgte Retten tre overvågnings- og kontrolsystemer. Retten vurderede, at to af dem var effektive, mens det sidste kun var delvis effektivt med hensyn til at sikre, at betalingerne var lovlige og formelt rigtige (24)(jf. punkt 10.28).

| 1.34. | Det kan konstateres, at overvågnings- og kontrolsystemerne inden for landbrug og naturressourcer i tidens løb generelt er blevet bedre, og at de nu er effektive; der er dog stadig behov for forbedringer i forbindelse med udviklingen af landdistrikter. Kommissionen mener, at nogle af de problemer, som Revisionsretten foreslår løst inden for rammerne af SPS- og SAPS-ordningerne, indebærer indførelse af komplicerede regler med et yderst komplekst kontrolsystem; dette vil være bekosteligt og i modstrid med Kommissionens forenklingsbestræbelser. Hertil kommer, at dette vil være at genindføre en form for sammenkobling af støttebetaling og produktion (se Kommissionen svar på punkt 5.65 b)).

  Det overvågnings- og kontrolsystem, som Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur indførte for 2007-2013, har i 2008 vist sig at være et godt grundlag. Der er gjort store fremskridt i implementeringen heraf: Der er gennemført en analyse af de efterfølgende revisionserklæringer, og tilsynsbesøgene og revisionen er blevet intensiveret.


  Med hensyn til gruppen økonomiske og finansielle anliggender svarer Revisionsrettens resultater og konklusioner vedrørende RP6 til det i kapitel 7 konstaterede, medens resten af udgifterne er fri for væsentlige fejl. Kommissionen mener således, at de iværksatte overvågnings- og kontrolsystemer i det store og hele er omkostningseffektive, proportionelle og formålstjenlige (se svarene på punkt 10.19 og 10.28). |
| --- | --- |

1.34.

Det overvågnings- og kontrolsystem, som Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur indførte for 2007-2013, har i 2008 vist sig at være et godt grundlag. Der er gjort store fremskridt i implementeringen heraf: Der er gennemført en analyse af de efterfølgende revisionserklæringer, og tilsynsbesøgene og revisionen er blevet intensiveret.

Med hensyn til gruppen økonomiske og finansielle anliggender svarer Revisionsrettens resultater og konklusioner vedrørende RP6 til det i kapitel 7 konstaterede, medens resten af udgifterne er fri for væsentlige fejl. Kommissionen mener således, at de iværksatte overvågnings- og kontrolsystemer i det store og hele er omkostningseffektive, proportionelle og formålstjenlige (se svarene på punkt 10.19 og 10.28).

| 1.35. | For så vidt angår gruppen samhørighed (25), gruppen forskning, energi og transport, gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse og gruppen økonomiske og finansielle anliggender konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne er delvis effektive (jf. punkt 6.21, 6.23, 6.36, 7.41, 8.34 og 10.28 samt
  tabel 1.3
  Den anslåede fejlforekomst i gruppen forskning, energi og transport, gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse og gruppen økonomiske og finansielle anliggender er på mellem 2 % og 5 % af de samlede udgifter, mens den i gruppen samhørighed er på over 5 % (jf. punkt 6.17, 6.35, 7.40 og 8.33 samt
  tabel 1.3
  Med hensyn til gruppen samhørighed og gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse mener Retten, at forbeholdene i generaldirektørernes og de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes erklæringer burde have haft en større rækkevidde, og at der burde have været taget hensyn til de væsentlige mangler, der ifølge Rettens revisionsresultater stadig findes på disse udgiftsområder (jf. punkt 2.6, 2.7, 2.10 og 2.11 samt
  tabel 2.1
  Samhørighed er stadig det mest problematiske område, og den anslåede fejlprocent er klart højere her end på de andre politikområder. |
| --- | --- |

1.35.

For så vidt angår gruppen samhørighed (25), gruppen forskning, energi og transport, gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse og gruppen økonomiske og finansielle anliggender konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne er delvis effektive (jf. punkt 6.21, 6.23, 6.36, 7.41, 8.34 og 10.28 samt
  tabel 1.3
  Den anslåede fejlforekomst i gruppen forskning, energi og transport, gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse og gruppen økonomiske og finansielle anliggender er på mellem 2 % og 5 % af de samlede udgifter, mens den i gruppen samhørighed er på over 5 % (jf. punkt 6.17, 6.35, 7.40 og 8.33 samt
  tabel 1.3
  Med hensyn til gruppen samhørighed og gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse mener Retten, at forbeholdene i generaldirektørernes og de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes erklæringer burde have haft en større rækkevidde, og at der burde have været taget hensyn til de væsentlige mangler, der ifølge Rettens revisionsresultater stadig findes på disse udgiftsområder (jf. punkt 2.6, 2.7, 2.10 og 2.11 samt
  tabel 2.1
  Samhørighed er stadig det mest problematiske område, og den anslåede fejlprocent er klart højere her end på de andre politikområder.

| 1.35. | På samhørighedsområdet har der i 2008 været en kraftig forbedring i gennemførelsen af forvaltnings- og kontrolsystemerne i visse programmer. Den vurdering af, hvor effektivt systemerne har fungeret i 545 operationelle programmer, der kan konsulteres i 2008-årsberetningerne fra generaldirektoraterne for regionalpolitik og beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling, viser, at 78 % af programmerne fungerer godt eller kun udviser mangler af marginal betydning (57 % i 2007). Fejlprocenten er faldende, men er dog stadig uacceptabelt høj: 43 % af projekterne i Revisionsrettens stikprøve var fejlbehæftede, mod 54 % i 2007. Kommissionen skal påpege, at den revisionsstikprøve, der ligger til grund for tallene, kun dækker programperioden 2000-2006, idet der ikke er foretaget tilbagebetalinger vedrørende programperioden 2007-2013. Se også Kommissionens svar på punkt 6.23, 6.35 og 6.36.

  Der er gjort en stor indsats for at forbedre forvaltningen af forskningspolitikken inden for rammerne af de gældende retlige og finansielle bestemmelser. Kommissionen agter fortsat at føre en streng kontrol. Kommissionen vil fortsætte med at arbejde på at reducere antallet af fejl inden for denne gruppe af politikområder.


  Generaldirektørerne afgiver i deres årsberetning erklæring om, at de er rimeligt forvissede om, at de beskrevne transaktioner er lovlige og formelt rigtige. En generaldirektør, der kan basere sin erklæring på en fejlprocent, der skønnes at ligge under væsentlighedsgrænsen, som det f.eks. er tilfældet med generaldirektøren for udvidelse — jf. Revisionsrettens omtale heraf i gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse — behøver ikke tage forbehold.


  For gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse har Kommissionen udformet kontrollen på den måde, at de flerårige projekters fulde levetid er dækket, således at den kan forebygge eller konstatere og korrigere de fleste finansielle fejl som led i det normale kontrolarbejde. Den obligatoriske finansrevision, der er fastlagt i Kommissionens kontrolsystem, giver Kommissionen mulighed for at konstatere og korrigere forfinansieringsfejl af denne art — i et senere regnskabsår — inden den sidste udbetaling sker. Kommissionens efterfølgende kontrol bekræfter den lave restfejlprocent.


  Se også svaret på punkt 8.34. |
| --- | --- |

1.35.

Der er gjort en stor indsats for at forbedre forvaltningen af forskningspolitikken inden for rammerne af de gældende retlige og finansielle bestemmelser. Kommissionen agter fortsat at føre en streng kontrol. Kommissionen vil fortsætte med at arbejde på at reducere antallet af fejl inden for denne gruppe af politikområder.

Generaldirektørerne afgiver i deres årsberetning erklæring om, at de er rimeligt forvissede om, at de beskrevne transaktioner er lovlige og formelt rigtige. En generaldirektør, der kan basere sin erklæring på en fejlprocent, der skønnes at ligge under væsentlighedsgrænsen, som det f.eks. er tilfældet med generaldirektøren for udvidelse — jf. Revisionsrettens omtale heraf i gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse — behøver ikke tage forbehold.

For gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse har Kommissionen udformet kontrollen på den måde, at de flerårige projekters fulde levetid er dækket, således at den kan forebygge eller konstatere og korrigere de fleste finansielle fejl som led i det normale kontrolarbejde. Den obligatoriske finansrevision, der er fastlagt i Kommissionens kontrolsystem, giver Kommissionen mulighed for at konstatere og korrigere forfinansieringsfejl af denne art — i et senere regnskabsår — inden den sidste udbetaling sker. Kommissionens efterfølgende kontrol bekræfter den lave restfejlprocent.

Se også svaret på punkt 8.34.

| 1.36. | Retten bemærkede følgende ændringer i forhold til tidligere år: et fald i den anslåede fejlprocent i gruppen landbrug og naturressourcer (26)og gruppen forskning, energi og transport (27). Retten anslår, at den samlede fejlforekomst i gruppen landbrug og naturressourcer er lidt under 2 % (jf. punkt 5.13), mens den i gruppen forskning, energi og transport stadig er over 2 % (jf. punkt 7.40). Retten anslår, at fejlene i gruppen uddannelse og medborgerskab har en finansiel effekt på under 2 %. Efter Rettens mening skyldes det hovedsagelig, at en stor del af betalingerne er forskud, som er forholdsvis mindre behæftet med fejl end mellemliggende og endelige betalinger (jf. punkt 9.6, 9.7 og 9.31). Retten anslår, at den samlede fejlforekomst i gruppen økonomiske og finansielle anliggender i regnskabsåret 2008 ligger lidt over 2 % (lidt under 2 % i 2007). Det skyldes de fejl, der er påvist i udgifterne vedrørende sjette rammeprogram, som imidlertid kun udgør 8 % af gruppens samlede udgifter (jf. punkt 10.27). |
| --- | --- |

1.36.

Retten bemærkede følgende ændringer i forhold til tidligere år: et fald i den anslåede fejlprocent i gruppen landbrug og naturressourcer (26)og gruppen forskning, energi og transport (27). Retten anslår, at den samlede fejlforekomst i gruppen landbrug og naturressourcer er lidt under 2 % (jf. punkt 5.13), mens den i gruppen forskning, energi og transport stadig er over 2 % (jf. punkt 7.40). Retten anslår, at fejlene i gruppen uddannelse og medborgerskab har en finansiel effekt på under 2 %. Efter Rettens mening skyldes det hovedsagelig, at en stor del af betalingerne er forskud, som er forholdsvis mindre behæftet med fejl end mellemliggende og endelige betalinger (jf. punkt 9.6, 9.7 og 9.31). Retten anslår, at den samlede fejlforekomst i gruppen økonomiske og finansielle anliggender i regnskabsåret 2008 ligger lidt over 2 % (lidt under 2 % i 2007). Det skyldes de fejl, der er påvist i udgifterne vedrørende sjette rammeprogram, som imidlertid kun udgør 8 % af gruppens samlede udgifter (jf. punkt 10.27).

| 1.36. | Kommissionen hilser med tilfredshed Revisionsrettens generelt positive vurdering, der viser, at der er gjort gode fremskridt siden sidste år. |
| --- | --- |

1.36.

| 1.37. | Retten fremhæver, at dens revision viser, at komplicerede eller uklare støttekriterier eller andre komplekse lovkrav — især i gruppen landbrug og naturressourcer, gruppen samhørighed, gruppen forskning, energi og transport og gruppen økonomiske og finansielle anliggender — i væsentlig grad øger risikoen for fejl (jf. punkt 5.17-5.26, 5.34-5.52, 6.18-6.20, 7.12-7.15 og 10.11-10.14). |
| --- | --- |

1.37.

Retten fremhæver, at dens revision viser, at komplicerede eller uklare støttekriterier eller andre komplekse lovkrav — især i gruppen landbrug og naturressourcer, gruppen samhørighed, gruppen forskning, energi og transport og gruppen økonomiske og finansielle anliggender — i væsentlig grad øger risikoen for fejl (jf. punkt 5.17-5.26, 5.34-5.52, 6.18-6.20, 7.12-7.15 og 10.11-10.14).

| 1.37. | En vis grad af kompleksitet med hensyn til regler og berettigelseskriterier kan ikke undgås, da disse ofte fastsættes med henblik på bestemte politiske målsætninger, der er fastlagt ved en kompleks lovgivningsprocedure, hvori den lovgivende myndighed har det sidste ord.

  Kommissionen har imidlertid lovet at forelægge lovgivningsmyndigheden forslag til en yderligere forenkling, hvor det er muligt. Den vil overveje, hvorvidt der kan gennemføres en yderligere forenkling af berettigelseskriterierne i 2010-forslaget om en treårig revision af finansforordningen. Den vil også gøre sig principielle overvejelser vedrørende en yderligere forenkling af sektorlovgivningen, med sigte på næste runde af basisretsakterne, til ikrafttrædelse i 2014.


  Hvad angår landbrug og naturressourcer har man opnået bedre resultater takket være de vedvarende bestræbelser på at forenkle de retlige krav/berettigelseskriterierne under begge søjler af den fælles landbrugspolitik. Se også de specifikke svar på punkt 5.17-5.26 og 5.34-5.52.


  På samhørighedsområdet er der gennemført ændringer i forordningerne for 2007-2013, idet man har indarbejdet de forenklinger, der er resultatet af arbejdet i Kommissionens og medlemsstaternes fælles ekspertgruppe. Kommissionen offentliggjorde endvidere i 2009 et sammendrag af berettigelsesreglerne. Se også de specifikke svar på punkt 1.41-1.42 og 6.37a).


  7. rammeprogram repræsenterer et skridt fremad i forenklingshenseende. Det er muligt, at Kommissionen på baggrund af erfaringerne med programmets gennemførelse vil foreslå, at retsgrundlaget ændres på punkter, hvor dette skønnes formålstjenligt. |
| --- | --- |

1.37.

Kommissionen har imidlertid lovet at forelægge lovgivningsmyndigheden forslag til en yderligere forenkling, hvor det er muligt. Den vil overveje, hvorvidt der kan gennemføres en yderligere forenkling af berettigelseskriterierne i 2010-forslaget om en treårig revision af finansforordningen. Den vil også gøre sig principielle overvejelser vedrørende en yderligere forenkling af sektorlovgivningen, med sigte på næste runde af basisretsakterne, til ikrafttrædelse i 2014.

Hvad angår landbrug og naturressourcer har man opnået bedre resultater takket være de vedvarende bestræbelser på at forenkle de retlige krav/berettigelseskriterierne under begge søjler af den fælles landbrugspolitik. Se også de specifikke svar på punkt 5.17-5.26 og 5.34-5.52.

På samhørighedsområdet er der gennemført ændringer i forordningerne for 2007-2013, idet man har indarbejdet de forenklinger, der er resultatet af arbejdet i Kommissionens og medlemsstaternes fælles ekspertgruppe. Kommissionen offentliggjorde endvidere i 2009 et sammendrag af berettigelsesreglerne. Se også de specifikke svar på punkt 1.41-1.42 og 6.37a).

7. rammeprogram repræsenterer et skridt fremad i forenklingshenseende. Det er muligt, at Kommissionen på baggrund af erfaringerne med programmets gennemførelse vil foreslå, at retsgrundlaget ændres på punkter, hvor dette skønnes formålstjenligt.

| 1.38. | I gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse og i gruppen økonomiske og finansielle anliggender forvalter Kommissionen EU-udgifterne sammen med internationale organisationer (28)på grundlag af aftaler om fælles forvaltning, som også sikrer Rettens revisionsbeføjelser. Ikke desto mindre blev Retten helt eller delvis nægtet adgang til FN-revisionsberetninger og underliggende dokumentation eller til at aflægge kontrolbesøg i forbindelse med DAS-revisionen i 2008 (jf. punkt 8.13 og 10.10). |
| --- | --- |

1.38.

I gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse og i gruppen økonomiske og finansielle anliggender forvalter Kommissionen EU-udgifterne sammen med internationale organisationer (28)på grundlag af aftaler om fælles forvaltning, som også sikrer Rettens revisionsbeføjelser. Ikke desto mindre blev Retten helt eller delvis nægtet adgang til FN-revisionsberetninger og underliggende dokumentation eller til at aflægge kontrolbesøg i forbindelse med DAS-revisionen i 2008 (jf. punkt 8.13 og 10.10).

| 1.38. | Kommissionen støtter fuldt ud Revisionsrettens anmodning om oplysninger og adgang til dokumentation. I standardbidragsaftalen med de internationale organisationer indgår en passus om, at Revisionsretten skal have adgang hertil.

  Se også svaret på punkt 8.13. |
| --- | --- |

1.38.

Se også svaret på punkt 8.13.

Afhjælpning af svagheder

| 1.39. | Retten bemærkede sidste år, at der trods en positiv udvikling med hensyn til Kommissionens struktur for intern kontrol stadig var en væsentlig fejlforekomst i en stor del af de transaktioner, der lå til grund for EU-regnskabet (punkt 1.42 i årsberetningen for regnskabsåret 2007). Det fremgik desuden af Rettens DAS-revision, at der med hensyn til uregelmæssighedernes type, hyppighed og omfang var forskelle — somme tider betydelige forskelle — mellem grupperne og inden for de enkelte grupper. I det følgende gøres der nærmere rede for Rettens vurdering af, hvordan der kan gøres fremskridt med hensyn til at indføre en effektiv struktur for intern kontrol i Fællesskabet (29). |
| --- | --- |

1.39.

Retten bemærkede sidste år, at der trods en positiv udvikling med hensyn til Kommissionens struktur for intern kontrol stadig var en væsentlig fejlforekomst i en stor del af de transaktioner, der lå til grund for EU-regnskabet (punkt 1.42 i årsberetningen for regnskabsåret 2007). Det fremgik desuden af Rettens DAS-revision, at der med hensyn til uregelmæssighedernes type, hyppighed og omfang var forskelle — somme tider betydelige forskelle — mellem grupperne og inden for de enkelte grupper. I det følgende gøres der nærmere rede for Rettens vurdering af, hvordan der kan gøres fremskridt med hensyn til at indføre en effektiv struktur for intern kontrol i Fællesskabet (29).

| 1.40. | Selv om Unionen kun har ét almindeligt budget, er der mange forskelle i den måde, pengene udbetales på, herunder forvaltningsmåden, modtagernes art, støttens periodicitet og den måde, der anmodes om støtte på, og der er forskellige typer kontrol- og inddrivelsessystemer. Disse forskelle er opstået, fordi det har været nødvendigt at tilpasse procedurerne til forholdene på de enkelte budgetområder og målene for de enkelte støtteforanstaltninger og i erkendelse af omkostningerne og kompleksiteten forbundet med at forvalte og kontrollere ordningerne. |
| --- | --- |

1.40.

Selv om Unionen kun har ét almindeligt budget, er der mange forskelle i den måde, pengene udbetales på, herunder forvaltningsmåden, modtagernes art, støttens periodicitet og den måde, der anmodes om støtte på, og der er forskellige typer kontrol- og inddrivelsessystemer. Disse forskelle er opstået, fordi det har været nødvendigt at tilpasse procedurerne til forholdene på de enkelte budgetområder og målene for de enkelte støtteforanstaltninger og i erkendelse af omkostningerne og kompleksiteten forbundet med at forvalte og kontrollere ordningerne.

Behov for forenkling

| 1.41. | Reglerne for, hvordan pengene udbetales, er fastsat for at sikre, at støtten bidrager til at opfylde de tilsigtede politiske mål — at pengene bliver brugt til det rigtige på det rigtige tidspunkt. Nogle regler er fælles for alle typer betalinger, mens andre kun gælder bestemte udgiftstyper. Reglernes art og kompleksitet kan derfor også skyldes, at de politiske mål er komplekse. |
| --- | --- |

1.41.

Reglerne for, hvordan pengene udbetales, er fastsat for at sikre, at støtten bidrager til at opfylde de tilsigtede politiske mål — at pengene bliver brugt til det rigtige på det rigtige tidspunkt. Nogle regler er fælles for alle typer betalinger, mens andre kun gælder bestemte udgiftstyper. Reglernes art og kompleksitet kan derfor også skyldes, at de politiske mål er komplekse.

| 1.42. | Jo mere besværlige og komplekse reglerne er, desto større er risikoen for, at de ikke bliver fulgt, og det øger risikoen for, at der opstår fejl i transaktionerne, og at de politiske mål ikke bliver opfyldt. Tilsvarende vil en overdreven finjustering af meget specifikke programmål uvægerlig føre til, at omkostningerne forbundet med at kontrollere målopfyldelsen stiger. Sagt på en anden måde: Veludformede regler og bestemmelser, som er utvetydige og enkle at anvende, reducerer risikoen for fejl (jf. punkt 1.45 i årsberetningen for regnskabsåret 2007). |
| --- | --- |

1.42.

Jo mere besværlige og komplekse reglerne er, desto større er risikoen for, at de ikke bliver fulgt, og det øger risikoen for, at der opstår fejl i transaktionerne, og at de politiske mål ikke bliver opfyldt. Tilsvarende vil en overdreven finjustering af meget specifikke programmål uvægerlig føre til, at omkostningerne forbundet med at kontrollere målopfyldelsen stiger. Sagt på en anden måde: Veludformede regler og bestemmelser, som er utvetydige og enkle at anvende, reducerer risikoen for fejl (jf. punkt 1.45 i årsberetningen for regnskabsåret 2007).

| 1.41-1.42. | Kommissionen er enig i Revisionsrettens analyse, men må dog understrege, at det er vigtigt, at man i forbindelse med fastlæggelsen af regler tilstræber en god balance mellem de forskellige — ofte meget specifikke — politiske mål og samtidig undgår alt for stor kompleksitet. Nok er det Kommissionens rolle at fremsætte forslag, men i sidste ende er det lovgivningsmyndigheden, der bestemmer, hvor kompleks lovgivningen bliver.

  Kommissionen har givet tilsagn om, at den fremover vil indføje en beskrivelse af de tilknyttede kontrolordninger i samtlige relevante fremtidige lovgivningsforslag.


  Forenkling indgår som et af de vigtigste elementer i Kommissionens program for bedre regulering. Medlemsstater har også fået pålagt at forenkle støtteberettigelseskriterierne i deres nationale programmer. Et vist mål af kompleksitet er imidlertid uundgåeligt, og der bør tages hensyn hertil i fremtidige drøftelser af, hvad der udgør et acceptabelt risikoniveau.


  Se også svaret på punkt 2.35 b).


  På samhørighedsområdet blev der allerede i ESF-forordningen for 2007-2013 givet mulighed for at opgive indirekte omkostninger som faste beløb. Muligheden for at anvende faste beløb, engangsbeløb og standardsatser for 2007-2013 programmerne blev generaliseret både for EFRU og ESF ved ændringen af finansieringsforordningerne i maj 2009. Yderligere forenklinger blev vedtaget i december 2008 og maj 2009. I juli 2009 fremlagde Kommissionen desuden forslag til en yderligere forenkling af gennemførelsesforordningen (EF) nr 1828/2006 og den generelle forordning (EF) nr. 1083/2006.


  Det er muligt, at Kommissionen på baggrund af erfaringerne med gennemførelsen af programmet vil fremsætte forslag om ændring af retsgrundlaget, hvor dette er formålstjenligt. |
| --- | --- |

1.41-1.42.

Kommissionen har givet tilsagn om, at den fremover vil indføje en beskrivelse af de tilknyttede kontrolordninger i samtlige relevante fremtidige lovgivningsforslag.

Forenkling indgår som et af de vigtigste elementer i Kommissionens program for bedre regulering. Medlemsstater har også fået pålagt at forenkle støtteberettigelseskriterierne i deres nationale programmer. Et vist mål af kompleksitet er imidlertid uundgåeligt, og der bør tages hensyn hertil i fremtidige drøftelser af, hvad der udgør et acceptabelt risikoniveau.

Se også svaret på punkt 2.35 b).

På samhørighedsområdet blev der allerede i ESF-forordningen for 2007-2013 givet mulighed for at opgive indirekte omkostninger som faste beløb. Muligheden for at anvende faste beløb, engangsbeløb og standardsatser for 2007-2013 programmerne blev generaliseret både for EFRU og ESF ved ændringen af finansieringsforordningerne i maj 2009. Yderligere forenklinger blev vedtaget i december 2008 og maj 2009. I juli 2009 fremlagde Kommissionen desuden forslag til en yderligere forenkling af gennemførelsesforordningen (EF) nr 1828/2006 og den generelle forordning (EF) nr. 1083/2006.

Det er muligt, at Kommissionen på baggrund af erfaringerne med gennemførelsen af programmet vil fremsætte forslag om ændring af retsgrundlaget, hvor dette er formålstjenligt.

| 1.43. | En vis forsigtighed er nødvendig. Der kan være ulemper forbundet med at forenkle regler blot for at reducere risikoen for uregelmæssigheder, da enklere regler kan føre til mindre fokuserede udgifter. Desuden kunne »forenkling« på nogle områder (jf. f.eks. punkt 9.6 og 9.7) betyde lempeligere betingelser for at modtage forskud og en forhøjelse af de beløb, der kan udbetales som forskud. Forenkling skal under alle omstændigheder understøttes af effektive systemer, for ellers vil regelstridige udgifter først blive opdaget senere i processen, når programmerne er delvis gennemført eller helt afsluttet. Trods disse forbehold er det fortsat vigtigt at prioritere forenkling meget højt. |
| --- | --- |

1.43.

En vis forsigtighed er nødvendig. Der kan være ulemper forbundet med at forenkle regler blot for at reducere risikoen for uregelmæssigheder, da enklere regler kan føre til mindre fokuserede udgifter. Desuden kunne »forenkling« på nogle områder (jf. f.eks. punkt 9.6 og 9.7) betyde lempeligere betingelser for at modtage forskud og en forhøjelse af de beløb, der kan udbetales som forskud. Forenkling skal under alle omstændigheder understøttes af effektive systemer, for ellers vil regelstridige udgifter først blive opdaget senere i processen, når programmerne er delvis gennemført eller helt afsluttet. Trods disse forbehold er det fortsat vigtigt at prioritere forenkling meget højt.

| 1.43. | Kommissionen erkender, at enhver forenkling bør afspejle en balance mellem behovet for en god forvaltning af offentlige midler og kravet om realisering af de ofte yderst specifikke politiske målsætninger. Denne balance realiseres forskelligt inden for de forskellige politikområder, hvilket kræver forskellige forvaltningsmetoder og -bestemmelser, hvis der skal tages hensyn til de forskellige aktørers involvering på de forskellige niveauer. Kommissionen tager også skridt til at sikre, at dens kontrolsystemer fungerer så effektivt som muligt, idet den tager fuldt hensyn både til det forhold, at mange programmer løber over flere år, og behovet for et effektivt og økonomisk kontrolsystem, som sikrer, at den rette kontrol sker på det rette tidspunkt.

  Hvad angår politikområdet uddannelse og kultur, indebærer tilrettelæggelsen af de nye programmer for 2007-2013 en forenkling af reglerne og udvidet brug af finansiering på basis af engangsbeløb. Sammen med den strenge kontrol af de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer forventes dette at ville reducere risikoen i forbindelse med endelige betalinger.

  Se også svaret på punkt 9.7. |
| --- | --- |

1.43.

Hvad angår politikområdet uddannelse og kultur, indebærer tilrettelæggelsen af de nye programmer for 2007-2013 en forenkling af reglerne og udvidet brug af finansiering på basis af engangsbeløb. Sammen med den strenge kontrol af de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer forventes dette at ville reducere risikoen i forbindelse med endelige betalinger.

Se også svaret på punkt 9.7.

Den nødvendige reaktion

| 1.44. | Man må huske på, at forvaltningen af EU-budgettet har udviklet sig gradvis som reaktion på de typer udgiftsprogrammer, der er blevet indført i tidens løb. Både udgiftsreglerne og forvaltningsmetoderne skal tage hensyn til de særlige forhold vedrørende de forskellige mål for budgetudgifterne. Disse mål bør imidlertid ikke være for detaljerede, da det giver en alt for stor administrativ byrde og fører til bestemmelser, som er svære at overholde. Kommissionen skal derfor foretage en grundig gennemgang af de specifikke udgiftsprogrammers retsgrundlag og forvaltningsstruktur. |
| --- | --- |

1.44.

Man må huske på, at forvaltningen af EU-budgettet har udviklet sig gradvis som reaktion på de typer udgiftsprogrammer, der er blevet indført i tidens løb. Både udgiftsreglerne og forvaltningsmetoderne skal tage hensyn til de særlige forhold vedrørende de forskellige mål for budgetudgifterne. Disse mål bør imidlertid ikke være for detaljerede, da det giver en alt for stor administrativ byrde og fører til bestemmelser, som er svære at overholde. Kommissionen skal derfor foretage en grundig gennemgang af de specifikke udgiftsprogrammers retsgrundlag og forvaltningsstruktur.

| 1.44. | Kommissionen understreger, at det er den lovgivende myndigheds opgave at fastsætte reglerne. Kommissionen har for nylig fremsat en række forenklingsforslag (og der er truffet beslutning om visse ændringer af strukturfondene); den vil fortsætte med at foreslå forenklinger, hvor dette kan forenes med realiseringen af de politiske målsætninger.

  I denne forbindelse bør man ikke glemme det arbejde, som Kommissionen har udført vedrørende begrebet acceptabel fejlrisiko, da formålet hermed er at skabe klarhed over, hvilke risici der kan kontrolleres på baggrund af berettigelsesvilkårene og kontrolmiljøet, og dermed at fastslå, hvilke risici det ikke er omkostningseffektivt at kontrollere. Kommissionen vil forelægge budgetmyndigheden konkrete forslag vedrørende begrebet acceptabel fejlrisiko inden for forskning, energi og transport, udvikling af landdistrikter, bistand til tredjelande samt administrationsomkostninger i 2010.


  Se også svaret på punkt 1.41-1.42. |
| --- | --- |

1.44.

I denne forbindelse bør man ikke glemme det arbejde, som Kommissionen har udført vedrørende begrebet acceptabel fejlrisiko, da formålet hermed er at skabe klarhed over, hvilke risici der kan kontrolleres på baggrund af berettigelsesvilkårene og kontrolmiljøet, og dermed at fastslå, hvilke risici det ikke er omkostningseffektivt at kontrollere. Kommissionen vil forelægge budgetmyndigheden konkrete forslag vedrørende begrebet acceptabel fejlrisiko inden for forskning, energi og transport, udvikling af landdistrikter, bistand til tredjelande samt administrationsomkostninger i 2010.

Se også svaret på punkt 1.41-1.42.

| 1.45. | Den første og vigtigste opgave i den forbindelse er at sikre, at der indsamles pålidelige og udtømmende oplysninger, så der kan foretages en realistisk vurdering af de nuværende omkostninger forbundet med kontrollen (30). |
| --- | --- |

1.45.

Den første og vigtigste opgave i den forbindelse er at sikre, at der indsamles pålidelige og udtømmende oplysninger, så der kan foretages en realistisk vurdering af de nuværende omkostninger forbundet med kontrollen (30).

| 1.45. | Kommissionen vil indsamle oplysninger om kontrolomkostninger som led i forslagene vedrørende begrebet acceptabel fejlrisiko; den begynder med forskning, energi og transport, udvikling af landdistrikter, bistand til tredjelande samt administrationsomkostninger i 2010. |
| --- | --- |

1.45.

| 1.46. | Det er også afgørende, at der foretages en omhyggelig vurdering af, om man får det fulde udbytte af de nuværende kontroludgifter. Hvis det ikke skønnes at være tilfældet, bør det umiddelbare mål være at få fuld valuta for de penge, der allerede bruges, og de ressourcer, der allerede er afsat til dette formål (31). |
| --- | --- |

1.46.

Det er også afgørende, at der foretages en omhyggelig vurdering af, om man får det fulde udbytte af de nuværende kontroludgifter. Hvis det ikke skønnes at være tilfældet, bør det umiddelbare mål være at få fuld valuta for de penge, der allerede bruges, og de ressourcer, der allerede er afsat til dette formål (31).

| 1.46. | Kommissionen har tilstræbt en løbende forbedring af de interne kontrolsystemer (jf. punkt 1.39) og vil fortsætte dette arbejde. Kontrolsystemerne er udformet således, at de giver en rimelig sikkerhed for korrekthed, idet de bygger på en passende balance mellem forskellige kontroltyper (den rette kontrol på det rette tidspunkt). Forudgående kontrol kan f.eks. anvendes til at identificere visse fejltyper, men ikke andre, og det er ikke omkostningseffektivt at kontrollere alle projekter på stedet.

  Handlingsplanen til forbedring af overvågningen af strukturfondene har således allerede givet det resultat, at Kommissionen har truffet forudgående foranstaltninger til forbedring af kontrolsystemerne. Kommissionen skal også påpege, at den reduktion på 2-3 % af fejlprocenten, der er opnået ved en mere effektiv forudgående kontrol (hvortil der henvises i den undersøgelse af EFRU, der forelægges i meddelelsen om begrebet acceptabel fejlrisiko (KOM(2008) 866)), er et resultat af de fejl, som Revisionsretten påviste i DAS-erklæringen for 2005, og kan tages som et mål for »kontrolrisikoen« (risikoen for at visse former for kontrol i visse tilfælde ikke fungerer effektivt). |
| --- | --- |

1.46.

Handlingsplanen til forbedring af overvågningen af strukturfondene har således allerede givet det resultat, at Kommissionen har truffet forudgående foranstaltninger til forbedring af kontrolsystemerne. Kommissionen skal også påpege, at den reduktion på 2-3 % af fejlprocenten, der er opnået ved en mere effektiv forudgående kontrol (hvortil der henvises i den undersøgelse af EFRU, der forelægges i meddelelsen om begrebet acceptabel fejlrisiko (KOM(2008) 866)), er et resultat af de fejl, som Revisionsretten påviste i DAS-erklæringen for 2005, og kan tages som et mål for »kontrolrisikoen« (risikoen for at visse former for kontrol i visse tilfælde ikke fungerer effektivt).

| 1.47. | Sammen med de nødvendige tiltag, der skal sikre, at systemerne er effektive, bør målet være at fastlægge en passende balance mellem omkostningerne forbundet med kontrollen og det udbytte, der opnås (jf. Rettens anbefaling i årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 1.52). |
| --- | --- |

1.47.

Sammen med de nødvendige tiltag, der skal sikre, at systemerne er effektive, bør målet være at fastlægge en passende balance mellem omkostningerne forbundet med kontrollen og det udbytte, der opnås (jf. Rettens anbefaling i årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 1.52).

| 1.47. | Begrebet »effektiv og produktiv intern kontrol« er knæsat i finansforordningens artikel 28a. Kommissionens tjenestegrene har i medfør heraf pligt til i deres årsberetninger at forelægge resultaterne af den interne kontrol, at vurdere kontrollens effektivitet og at tage skridt til at afhjælpe eventuelle svagheder. Det er derfor Kommissionens standpunkt, at der permanent må sættes ind på dette punkt, da forbedring af kontrolstrukturerne og forenkling af procedurer er en vedvarende og kontinuerlig proces.

  Kommissionen vil som foreslået af Revisionsretten fortsætte med at overvåge balancen mellem kontrolomkostninger og -udbytte, når den skal udarbejde forslag vedrørende begrebet acceptabel fejlrisiko; dette arbejde påbegyndes inden for forskning, energi og transport, udvikling af landdistrikter, bistand til tredjelande samt administrationsomkostninger i 2010. |
| --- | --- |

1.47.

Kommissionen vil som foreslået af Revisionsretten fortsætte med at overvåge balancen mellem kontrolomkostninger og -udbytte, når den skal udarbejde forslag vedrørende begrebet acceptabel fejlrisiko; dette arbejde påbegyndes inden for forskning, energi og transport, udvikling af landdistrikter, bistand til tredjelande samt administrationsomkostninger i 2010.

| 1.48. | Når udgiftsprogrammer fremlægges til godkendelse, ville det være ønskeligt at få beskrevet de dermed forbundne risici og de omkostninger forbundet med administration og kontrol, som er nødvendige for at begrænse disse risici til et omkostningseffektivt niveau. På den måde ville Rådets og Parlamentets afgørelser og beslutninger blive truffet på et mere kvalificeret grundlag med eksplicit hensyntagen til de relevante risici og omkostninger. |
| --- | --- |

1.48.

Når udgiftsprogrammer fremlægges til godkendelse, ville det være ønskeligt at få beskrevet de dermed forbundne risici og de omkostninger forbundet med administration og kontrol, som er nødvendige for at begrænse disse risici til et omkostningseffektivt niveau. På den måde ville Rådets og Parlamentets afgørelser og beslutninger blive truffet på et mere kvalificeret grundlag med eksplicit hensyntagen til de relevante risici og omkostninger.

| 1.48. | I meddelelsen »På vej mod en fælles forståelse af begrebet acceptabel fejlrisiko« (KOM(2008) 866) har Kommissionen lovet at ville sørge for, at alle relevante lovforslag for fremtiden vil omfatte en beskrivelse af de tilknyttede kontrolordninger. |
| --- | --- |

1.48.

| 1.49. | Retten understreger vigtigheden af, at man fortsat gør sig overvejelser om forenkling, omkostningerne forbundet med kontrollen og udbyttet af den. Disse spørgsmål bør gennemgås i god tid, før der udarbejdes forslag til den nye flerårige finansielle ramme (32). |
| --- | --- |

1.49.

Retten understreger vigtigheden af, at man fortsat gør sig overvejelser om forenkling, omkostningerne forbundet med kontrollen og udbyttet af den. Disse spørgsmål bør gennemgås i god tid, før der udarbejdes forslag til den nye flerårige finansielle ramme (32).

| 1.49. | Kommissionen er enig i, at det er vigtigt at tilstræbe en passende balance mellem kontrolomkostningerne og det forenklingsniveau, der vedtages, og overvejer, hvordan dette kan realiseres forud for de finansielle overslag.

  Se også svaret på punkt 1.37. |
| --- | --- |

1.49.

Se også svaret på punkt 1.37.

---

(1)  Det konsoliderede årsregnskab omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsopgørelsen, opgørelsen over bevægelser på egenkapitalen og et resumé af væsentlige regnskabspraksis samt andre forklarende noter (inklusive segmentoplysninger).

(2)  Den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen omfatter den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen og et resumé af budgetprincipperne samt andre forklarende noter.

(3)  I de europæiske institutioner og organer omfatter ledelsen, institutionernes medlemmer, agenturernes direktører, de anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved delegation eller subdelegation, regnskabsføreren og det ledende personale i finans-, revisions- eller kontrolenheder. I medlemsstaterne og modtagerstaterne omfatter ledelsen de anvisningsberettigede, regnskabsføreren og det ledende personale i betalingsmyndigheder, godkendelsesorganer og gennemførelseskontorer.

(4)  De regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført, er baseret på de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS), som er udgivet af International Federation of Accountants, og — i de tilfælde, hvor der ikke er en sådan standard — på International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) udgivet af International Accounting Standards Board. Som det har været tilfældet siden regnskabsåret 2005, er det konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2008 i overensstemmelse med finansforordningen opstillet efter de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført, og som bygger på periodiseringsprincippet tilpasset de særlige forhold, som gør sig gældende i Fællesskaberne, hvorimod den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen fortsat hovedsagelig bygger på kontantbevægelser.

(5)  Før årsregnskaberne vedtages af institutionerne, underskrives de af de forskellige regnskabsførere, som derved bekræfter, at de har rimelig sikkerhed for, at regnskaberne giver et retvisende billede af institutionernes økonomiske situation (finansforordningens artikel 61).

(6)  Årsregnskaberne udarbejdes af de respektive direktører og sendes til Kommissionens regnskabsfører sammen med bestyrelsens udtalelse. Desuden underskrives de af de respektive regnskabsførere, som derved bekræfter, at de har rimelig sikkerhed for, at regnskaberne giver et retvisende billede af organernes økonomiske situation (finansforordningens artikel 61).

(7)  I hele denne beretning bruges udtrykket »transaktionernes formelle rigtighed« som kortform for »de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed«.

(8)  Det er fastsat i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1525/2007 af 17. december 2007 (EUT L 343 af 27.12.2007, s. 9), at det endelige regnskab skal sendes inden den 31. juli det efterfølgende regnskabsår.

(9)  Jf. punkt VIII i Rettens revisionserklæring for regnskabsåret 2007.

(10)  Jf. punkt VIII i Rettens revisionserklæring for regnskabsåret 2007.

(11)  Galileoprogrammet har til formål at udvikle og drive et globalt satellitnavigationssystem.

(12)  Jf. punkt 1.10 i årsberetningen for regnskabsåret 2007.

(13)  Ved udgangen af 2008 var de lokale systemer i Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser og Generaldirektoratet for Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed ikke godkendt.

(14)  Antallet af uafklarede spørgsmål, som Kommissionens regnskabsfører har konstateret i godkendelsesrapporter i 2005-2007 og inddelt i fire niveauer (kritisk-meget vigtigt-vigtigt-ønskeligt), faldt kraftigt i løbet af 2008, fra 161 til 81. Af disse 81 var 5 spørgsmål imidlertid defineret som »kritiske« og 23 som »meget vigtige«.

(15)  Især generelle spørgsmål vedrørende periodiseringsprocedurer, afvikling og registrering af forfinansieringer, bogføring af transaktioner på det rigtige tidspunkt, ABAC Contracts og kapitalforvaltning samt de forskellige tjenestegrenes varierende kendskab til regnskabsføring efter periodiseringsprincippet og overensstemmelsen mellem dataene i de lokale systemer og ABAC.

(16)  Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Medier, Generaldirektoratet for Forskning, Generaldirektoratet for Energi og Transport, Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugere, Generaldirektoratet for Regionalpolitik, Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling, Samarbejdskontoret EuropeAid, Generaldirektoratet for Udvidelse og Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur.

(17)  Det gælder især Generaldirektoratet for Forskning på området forskning.

(18)  Jf. punkt 5.61 i årsberetningen for regnskabsåret 2006 og punkt 5.44 i årsberetningen for regnskabsåret 2007.

(19)  Jf. artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 885/2006 (EUT L 171 af 23.6.2006, s. 90), som fastsætter, at Kommissionen giver medlemsstaterne meddelelse om resultaterne af sin kontrol af de indsendte oplysninger.

(20)  Finansielle korrektioner i henhold til artikel 11 i forordning (EF) nr. 885/2006.

(21)  Især de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer fra Kommissionens generaldirektører samt Kommissionens sammenfattende rapport.

(22)  Desuden kan Retten afgive en erklæring med forbehold, når der kun er en væsentlig fejlforekomst i en lille del af populationen.

(23)  Selv om Retten noterer sig, at den vejledning, der er udsendt til de nationale kontorer, er velgennemtænkt og kan bruges som en procedurehåndbog (jf. punkt 9.33), konkluderer den, at overvågnings- og kontrolsystemet endnu ikke er implementeret godt nok til, at det giver tilstrækkelig sikkerhed for, at fejl med hensyn til formel rigtighed vil blive forhindret eller opdaget og korrigeret (jf. punkt 9.33 og 9.34).

(24)  Det skyldes fortrinsvis overvågnings- og kontrolsystemerne for sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling.

(25)  Jf.
  tabel 1.3
  , fodnote 4.

(26)  Faldet er konstateret for udgifterne i gruppen landbrug og naturressourcer generelt og for udgifterne vedrørende udvikling af landdistrikter i særdeleshed. Udgifterne til udvikling af landdistrikter er imidlertid fortsat behæftet med flere fejl end EFGL-udgifterne (jf. punkt 5.62). På grundlag af forekomsten af fejl i testen af transaktioner og på grundlag af sin vurdering af systemerne mener Retten som i de foregående år, at IFKS generelt er et effektivt kontrolsystem til begrænsning af risikoen for fejl eller uregelmæssige betalinger (jf. punkt 5.64).

(27)  De tidligere »interne politikker« indgår nu i gruppen forskning, energi og transport, gruppen uddannelse og medborgerskab og gruppen økonomiske og finansielle anliggender (jf.
  Table 2.1

(28)  Denne metode til gennemførelse af EU-budgettet er beskrevet i finansforordningens artikel 53.

(29)  Punkt 1.43-1.51 i årsberetningen for regnskabsåret 2007.

(30)  Kommissionen erkender på side 8 og 10 i sin meddelelse om begrebet acceptabel fejlrisiko (KOM(2008) 866 endelig), at den indtil nu kun har foretaget en begrænset dataindsamling.

(31)  Kommissionen erkender på side 7 i sin meddelelse KOM(2008) 866 endelig, at man på strukturfondsområdet kunne reducere fejlprocenten med 2-3 % uden (eller med kun meget beskedne) ekstraomkostninger ved at forbedre »den eksisterende forudgående kontrol«.

(32)  Jf. Rettens reaktion på Kommissionens høringsdokument »Reforming the Budget, Changing Europe« (http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/1481518.PDF).

(33)  Det vises, hvilken procentdel af budgettet der falder i de forskellige intervaller for fejlforekomst Image < 2 % Image 2-5 % Image > 5 % i grupperne af politikområder. Med hensyn til gruppen landbrug og naturressourcer skelnes der mellem gruppens forskellige dele (mellem udvikling af landdistrikter og de øvrige udgifter vedrørende 2007 og 2008 samt mellem IFKS og ikke-IFKS vedrørende tidligere år).

(34)  Budgetafsnit 24-31 i sektion III i det almindelige budget, som primært vedrører administrationsudgifter, behandles i afsnittet om Europa-Kommissionen i kapitel 11.

(35)  Administrationsudgifterne er trukket fra i grupperne af politikområder og vises særskilt under egen overskrift. Det giver differencer i forhold til kapitel 4-10.

(36)  Dette tal vedrører »aktionsudgifter« og udtrykker ikke værdien af »indtægter«.

(37)  Et system betegnes som »delvis effektivt«, når det vurderes, at nogle kontrolordninger har fungeret godt nok, mens andre ikke har. Det betyder, at systemet som helhed måske ikke kan begrænse fejlene i de underliggende transaktioner til et acceptabelt niveau.

(38)  Retten har valgt at inddele fejlprocenterne i tre intervaller (jf. punkt 1.28). Disse fejlintervaller kan ikke fortolkes som konfidensintervaller (i statistisk forstand).

(39)  Jf. begrænsningerne for revisionens omfang i punkt 4.4 og 4.7.

(40)  På grundlag af forekomsten af fejl i testen af transaktioner og på grundlag af sin vurdering af systemerne gentager Retten som i de foregående år, at IFKS generelt er et effektivt kontrolsystem til begrænsning af risikoen for fejl eller uregelmæssige betalinger (jf. punkt 5.64).

(41)  Hvad angår udgifterne til udvikling af landdistrikter er den anslåede fejlforekomst på over 2 % (jf. punkt 1.33 og 5.62).

(42)  I 2007 var Rettens vurdering, at kontrolsystemerne i medlemsstaterne var delvis effektive. I 2008 var der ingen større ændringer i de regler, der indvirker på medlemsstaternes kontrolsystemer (jf. punkt 6.23). Programmeringsperioden 2000-2006 er ved at være slut, og Retten mente derfor ikke, at endnu en fuldstændig vurdering af medlemsstaternes kontrolsystemer for perioden 2000-2006 vil tilføre nogen merværdi. Eftersom der næsten ikke er foretaget nogen mellemliggende betalinger for perioden 2007-2013, koncentrerede Retten sin vurdering på den del af medlemsstaternes systemer, der er etableret med henblik på behandling af konstaterede fejl og rapportering af finansielle korrektioner til Kommissionen (jf. punkt 6.21 og 6.36).

(43)  Dette er ikke en samlet vurdering af systemerne i gruppen af politikområder. Den vedrører nogle af de undersøgte systemer og afspejler hovedsagelig svagheder konstateret i overvågnings- og kontrolsystemerne vedrørende sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP6) (jf. punkt 10.28).

(44)  RP6 tegner sig for en uforholdsmæssig stor andel af den samlede fejlprocent (jf. punkt 10.27).

---

KAPITEL 2

Kommissionens system for intern kontrol

INDHOLD

Indledning

Kommissionens ledelsesudtalelser

Generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer

Kommissionens sammenfattende rapport

Sikkerhed opnået fra de årlige oversigter

Kommissionens interne kontrolstandarder

Indledning

Effektivitet

Handlingsplanen

Generel vurdering af gennemførelsen

Handlingsplanens virkninger

Samlede konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

Anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 2.1. | Dette kapitel omhandler Rettens undersøgelse af, hvilke fremskridt Kommissionen gjorde i 2008 med hensyn til at afhjælpe svaghederne i sine overvågnings- og kontrolsystemer for at sikre, at de transaktioner, der finansieres over EU-budgettet, er formelt rigtige. Det undersøges især:






  a) | i hvilken udstrækning ledelsens udtalelser i generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer og i Kommissionens sammenfattende rapport giver et retvisende billede (punkt 2.3-2.11) |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

2.1.

Dette kapitel omhandler Rettens undersøgelse af, hvilke fremskridt Kommissionen gjorde i 2008 med hensyn til at afhjælpe svaghederne i sine overvågnings- og kontrolsystemer for at sikre, at de transaktioner, der finansieres over EU-budgettet, er formelt rigtige. Det undersøges især:

a)

i hvilken udstrækning ledelsens udtalelser i generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer og i Kommissionens sammenfattende rapport giver et retvisende billede (punkt 2.3-2.11)

| b) | hvilke fremskridt Kommissionen har gjort med hensyn til de ændrede interne kontrolstandarders måde at fungere på og deres effektivitet samt med hensyn til strukturen for intern kontrol, og i hvilken udstrækning den har kunnet dokumentere den positive effekt heraf på udgifterne i 2008 (punkt 2.23-2.25). |
| --- | --- |

b)

hvilke fremskridt Kommissionen har gjort med hensyn til de ændrede interne kontrolstandarders måde at fungere på og deres effektivitet samt med hensyn til strukturen for intern kontrol, og i hvilken udstrækning den har kunnet dokumentere den positive effekt heraf på udgifterne i 2008 (punkt 2.23-2.25).

| 2.1. | Efter Kommissionens opfattelse giver de eksisterende interne kontrolsystemer med de begrænsninger, der er beskrevet i de årlige aktivitetsrapporter for 2008, en rimelig sikkerhed for, at de ressourcer, der er afsat til Kommissionens aktiviteter, er blevet anvendt til de planlagte formål og i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning. Den mener også, at de eksisterende kontrolprocedurer giver den fornødne garanti for lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner, som Kommissionen tager det overordnede ansvar for i medfør af EF-traktatens artikel 274.

  Kommissionen er i færd med at træffe foranstaltninger til yderligere forbedringer af sit interne kontrolsystem i lyset af sine egne erfaringer og til at tage hånd om de spørgsmål, der er rejst af revisorerne. Blandt de foranstaltninger, der blev truffet i 2008, var indførelsen af reviderede interne kontrolstandarder for effektiv forvaltning fra 1. januar 2008, afslutningen af gennemførelsesfasen for handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol, og de årlige aktivitetsrapporter er gjort mere klare og sammenhængende. |
| --- | --- |

2.1.

Kommissionen er i færd med at træffe foranstaltninger til yderligere forbedringer af sit interne kontrolsystem i lyset af sine egne erfaringer og til at tage hånd om de spørgsmål, der er rejst af revisorerne. Blandt de foranstaltninger, der blev truffet i 2008, var indførelsen af reviderede interne kontrolstandarder for effektiv forvaltning fra 1. januar 2008, afslutningen af gennemførelsesfasen for handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol, og de årlige aktivitetsrapporter er gjort mere klare og sammenhængende.

| 2.2. | Retten undersøgte også den årlige oversigt (1)vedrørende strukturforanstaltninger og Den Europæiske Fiskerifond og den årlige oversigt vedrørende landbrug for at vurdere disse oversigters merværdi og undersøge, hvordan Kommissionens tjenester udnyttede den (punkt 2.18-2.22). |
| --- | --- |

2.2.

Retten undersøgte også den årlige oversigt (1)vedrørende strukturforanstaltninger og Den Europæiske Fiskerifond og den årlige oversigt vedrørende landbrug for at vurdere disse oversigters merværdi og undersøge, hvordan Kommissionens tjenester udnyttede den (punkt 2.18-2.22).

KOMMISSIONENS LEDELSESUDTALELSER

Generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer

| 2.3. | Alle generaldirektørerne erklærede sig rimeligt forvissede om, at de ressourcer, de havde fået tildelt, var anvendt til deres formål, og at de indførte kontrolprocedurer havde givet den fornødne sikkerhed for de underliggende transaktioners formelle rigtighed, om end der i 12 tilfælde var taget forbehold. |
| --- | --- |

2.3.

Alle generaldirektørerne erklærede sig rimeligt forvissede om, at de ressourcer, de havde fået tildelt, var anvendt til deres formål, og at de indførte kontrolprocedurer havde givet den fornødne sikkerhed for de underliggende transaktioners formelle rigtighed, om end der i 12 tilfælde var taget forbehold.

| 2.4. | 12 af de 41 generaldirektorater og tjenester, som afgav en erklæring i 2008, tog ét eller flere forbehold, hvoraf de fleste vedrører svagheder med hensyn til de underliggende transaktioners formelle rigtighed. Det samlede antal forbehold er faldet fra 17 (2007) til 15 (2008). De væsentligste forbehold vedrørende de underliggende transaktioners formelle rigtighed vises i venstre side af
  tabel 2.1
  . |
| --- | --- |

2.4.

12 af de 41 generaldirektorater og tjenester, som afgav en erklæring i 2008, tog ét eller flere forbehold, hvoraf de fleste vedrører svagheder med hensyn til de underliggende transaktioners formelle rigtighed. Det samlede antal forbehold er faldet fra 17 (2007) til 15 (2008). De væsentligste forbehold vedrørende de underliggende transaktioners formelle rigtighed vises i venstre side af
  tabel 2.1
  .

| 2.4. | Kommissionen påpeger, at 8 ud af 15 forbehold var baseret på finansiel risiko, og at de resterende 7 vedrører forhold, som kan få indvirkning på tjenestegrenens eller Kommissionens rygte, og hvis finansielle indvirkning snarere var af materiel end finansiel karakter.

  Desuden blev der i 2008 fjernet 3 langvarige forbehold (for GD for landbrug og udvikling af landdistrikter med hensyn til gennemførelsen af IACS i Grækenland, for GD for kommunikation med hensyn til manglen på efterfølgende kontrol og for GD for erhvervspolitik med hensyn til finansieringen af europæiske standardiseringsorganer).


  På andre politikområder som f.eks. samhørighedspolitikken har forbeholdenes omfang været begrænset under hensyn til de korrigerende foranstaltninger, der allerede var truffet af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

2.4.

Desuden blev der i 2008 fjernet 3 langvarige forbehold (for GD for landbrug og udvikling af landdistrikter med hensyn til gennemførelsen af IACS i Grækenland, for GD for kommunikation med hensyn til manglen på efterfølgende kontrol og for GD for erhvervspolitik med hensyn til finansieringen af europæiske standardiseringsorganer).

På andre politikområder som f.eks. samhørighedspolitikken har forbeholdenes omfang været begrænset under hensyn til de korrigerende foranstaltninger, der allerede var truffet af medlemsstaterne.

| 2.5. | I gruppen landbrug og naturressourcer har generaldirektøren for landbrug og udvikling af landdistrikter ophævet sit mangeårige forbehold (seks år) vedrørende den utilstrækkelige gennemførelse af IFKS i Grækenland, fordi de relevante myndigheder har indført et nyt markidentifikationssystem, og forbeholdet vedrørende udvikling af landdistrikter er blevet defineret nærmere, efter at medlemsstaternes godkendelsesorganer har efterprøvet og valideret kontrolstatistikkerne. Generaldirektøren erklærer sig dog ikke sikker på, at den handlingsplan, som Grækenland udarbejdede og gennemførte, havde haft sin effekt, da ansøgningerne vedrørende 2007 blev behandlet. Efter Rettens mening giver det arbejde, Kommissionen og de græske godkendelsesorganer har udført med henblik på valideringen af kontrolstatistikkerne, desuden ikke den høje sikkerhed, som er påkrævet. |
| --- | --- |

2.5.

I gruppen landbrug og naturressourcer har generaldirektøren for landbrug og udvikling af landdistrikter ophævet sit mangeårige forbehold (seks år) vedrørende den utilstrækkelige gennemførelse af IFKS i Grækenland, fordi de relevante myndigheder har indført et nyt markidentifikationssystem, og forbeholdet vedrørende udvikling af landdistrikter er blevet defineret nærmere, efter at medlemsstaternes godkendelsesorganer har efterprøvet og valideret kontrolstatistikkerne. Generaldirektøren erklærer sig dog ikke sikker på, at den handlingsplan, som Grækenland udarbejdede og gennemførte, havde haft sin effekt, da ansøgningerne vedrørende 2007 blev behandlet. Efter Rettens mening giver det arbejde, Kommissionen og de græske godkendelsesorganer har udført med henblik på valideringen af kontrolstatistikkerne, desuden ikke den høje sikkerhed, som er påkrævet.

| 2.5. | Forbeholdet med hensyn til utilstrækkelig gennemførelse af IACS i Grækenland var baseret på den store risiko for fællesskabsinstitutionernes rygte, der skyldtes manglernes vedvarende karakter i Grækenland, og ikke på den finansielle risiko for EGFL, som hele tiden havde været dækket i tilstrækkeligt omfang ved de finansielle korrektioner, Grækenland var pålagt gennem regnskabsafslutningsprocedurerne. Kontrolbesøgene i Grækenland frem til februar viste, at de græske myndigheder i overensstemmelse med deres handlingsplan fra 2006 pr. 31. december 2008 havde etableret et nyt operationelt LPIS-GIS-system, som dækker hele Grækenland. Ved generaldirektørens underskrivelse af den årlige aktivitetsrapport for 2008 var alle IACS-foranstaltninger således på plads, og den risiko for Kommissionens rygte, der skyldtes manglernes vedvarende karakter, som nævnt ovenfor, forelå ikke længere. Det anslås imidlertid, at den resterende finansielle risiko samlet set ligger under et væsentligt fejlniveau og er dækket via regnskabsafslutningsprocedurerne for perioden 2006-2008. Forbeholdene kunne derfor ophæves. |
| --- | --- |

2.5.

Tabel 2.1 —   Sammenligning af anvendeligheden af generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter som bevis i forbindelse med Rettens revisionserklæring

| Gruppe af politik-områder | Generaldirektørens væsentligste forbehold


  (medtaget i erklæringen) | 2007 | 2008 | Rettens opfattelse af de væsentligste forbeholds betydning for generaldirektørens erklæring
   (19) | Andre væsentlige svagheder konstateret under Rettens og/eller Kommissionens revision


  (ikke medtaget i erklæringen) | 2007 | 2008 | Den årlige aktivitetsrapports anvendelighed som bevis i forbindelse med Rettens revisionskonklusioner
   (20) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 2008 | 2007 | 2008 |
| Landbrug og naturressourcer | Utilstrækkelig gennemførelse af IFKS i Grækenland | X | | B | B | Der er endnu ingen rimelige indikationer på, at den handlingsplan, som de græske myndigheder har udarbejdet og implementeret, har fået sin fulde effekt. | | X | B | B+ |
| Udgifter til udvikling af landdistrikter | X | X
  (akse 2 »forbedring af miljøet og landskabet«) | | | |
| Støtteberettigelsen af de udgifter, medlemsstaterne har fået godtgjort vedrørende kontrol og håndhævelse af den fælles fiskeripolitik | | X |
| Forvaltnings- og kontrolsystemet for Sapard i Bulgarien og Rumænien | | X | Kontrol-, inspektions- og sanktionssystemerne vedrørende fiskeriressourcer: Fangstdataene er ufuldstændige og upålidelige, og inspektionssystemerne giver ikke sikkerhed. | X | |
| Samhørighed | ESF: forvaltnings- og kontrolsystemerne (2000/2006) | X
  Spanien, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien, Slovakiet, Portugal, Belgien, Luxembourg | X
  Spanien, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien, Belgien, Luxembourg | B | B | Der er endnu ingen rimelige indikationer på, at alle de korrigerende foranstaltninger i 2008 har haft deres fulde effekt (21). | | | B | B |
| EFRU: forvaltnings- og kontrolsystemerne (2000/2006) | X
  Den Tjekkiske Republik, Finland, Grækenland, Tyskland, Irland, Italien, Luxembourg, Polen, Slovakiet, Spanien | X
  Belgien, Tyskland, Italien, Spanien |
| Interreg: forvaltnings- og kontrolsystemerne (2000/2006) | X
  Vedrører i alt 51 programmer | X
  Vedrører i alt 21 programmer |
| Samhørighedsfonden: forvaltnings- og kontrol-systemerne (2000/2006) | X
  Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet, Ungarn, Polen | X
  Bulgarien |
| Forskning, energi og transport | Frekvensen af resterende fejl med hensyn til omkostningsopgørelsernes nøjagtighed | X
  Sjette rammeprogram | X
  Sjette rammeprogram | B | B | Der er endnu ingen rimelige indikationer på, hvilken effekt de systemer, der vedrører finansielle korrektioner og inddrivelser, vil få, eller på, hvornår de får en effekt på fejlfrekvenserne i sjette rammeprograms forvaltnings-cyklus (21). | | X | B | B |
| Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse | Phare: Potentielle uregelmæssigheder i visse gennemførelsesorganers forvaltning af Phare-midler i Bulgarien | X | X | A | A | Systemerne til overvågning og kontrol af, at de underliggende transaktioner, som gennemførelsesorganerne er ansvarlige for, er lovlige og formelt rigtige, skal forbedres yderligere, før de kan få fuld effekt. | X | X | B | B |
| Uddannelse og medborgerskab | Der mangler et struktureret system for efterfølgende kontrol, og der er hverken foretaget kontrol på stedet i generaldirektoratet eller i repræsentationerne for så vidt angår størstedelen af året 10 ud af 12 måneder | X | | B | B | Den efterfølgende kontrol svarer ikke fuldt ud til den faktiske fejlfrekvens i de reviderede kontrakter. | X | X | B | B |
| Et stort antal fejl i transaktionerne vedrørende tilskud og kontrakter | | X | | | |
| Svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemet for Den Europæiske Flygtninge-fond i Italien i programmeringsperioderne 2000-2004 og 2005-2007 | X | |
| Begrænset sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner, der blev gennemført af 14 medlemsstater inden for rammerne af Den Europæiske Flygtningefond II (2005-2007) | X | |
| Økonomiske og finansielle anliggender | Mulighed for, at de nye risikobegrænsende kontroller, som blev indført på baggrund af resultaterne i rapporten om den efterfølgende kontrol, ikke har fået deres fulde effekt | X | X | B | B | | | | A | A |
| Frekvensen af resterende fejl med hensyn til nøjagtigheden af omkostningsopgørelserne i sjette rammeprogram for forskning – RP6 | X | X |
| Finansieringen af den europæiske standardisering fungerer utilfredsstillende | X | |
| Administrationsudgifter | — | — | — | A | A | | | | A | A |
| Kilde: Revisionsretten. |

Gruppe af politik-områder

Generaldirektørens væsentligste forbehold

(medtaget i erklæringen)

2007

2008

Rettens opfattelse af de væsentligste forbeholds betydning for generaldirektørens erklæring
   (19)

Andre væsentlige svagheder konstateret under Rettens og/eller Kommissionens revision

(ikke medtaget i erklæringen)

2007

2008

Den årlige aktivitetsrapports anvendelighed som bevis i forbindelse med Rettens revisionskonklusioner
   (20)

2007

2008

2007

2008

Landbrug og naturressourcer

Utilstrækkelig gennemførelse af IFKS i Grækenland

X

B

B

Der er endnu ingen rimelige indikationer på, at den handlingsplan, som de græske myndigheder har udarbejdet og implementeret, har fået sin fulde effekt.

X

B

B+

Udgifter til udvikling af landdistrikter

X

X

(akse 2 »forbedring af miljøet og landskabet«)

Støtteberettigelsen af de udgifter, medlemsstaterne har fået godtgjort vedrørende kontrol og håndhævelse af den fælles fiskeripolitik

X

Forvaltnings- og kontrolsystemet for Sapard i Bulgarien og Rumænien

X

Kontrol-, inspektions- og sanktionssystemerne vedrørende fiskeriressourcer: Fangstdataene er ufuldstændige og upålidelige, og inspektionssystemerne giver ikke sikkerhed.

X

Samhørighed

ESF: forvaltnings- og kontrolsystemerne (2000/2006)

X

Spanien, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien, Slovakiet, Portugal, Belgien, Luxembourg

X

Spanien, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Italien, Belgien, Luxembourg

B

B

Der er endnu ingen rimelige indikationer på, at alle de korrigerende foranstaltninger i 2008 har haft deres fulde effekt (21).

B

B

EFRU: forvaltnings- og kontrolsystemerne (2000/2006)

X

Den Tjekkiske Republik, Finland, Grækenland, Tyskland, Irland, Italien, Luxembourg, Polen, Slovakiet, Spanien

X

Belgien, Tyskland, Italien, Spanien

Interreg: forvaltnings- og kontrolsystemerne (2000/2006)

X

Vedrører i alt 51 programmer

X

Vedrører i alt 21 programmer

Samhørighedsfonden: forvaltnings- og kontrol-systemerne (2000/2006)

X

Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet, Ungarn, Polen

X

Bulgarien

Forskning, energi og transport

Frekvensen af resterende fejl med hensyn til omkostningsopgørelsernes nøjagtighed

X

Sjette rammeprogram

X

Sjette rammeprogram

B

B

Der er endnu ingen rimelige indikationer på, hvilken effekt de systemer, der vedrører finansielle korrektioner og inddrivelser, vil få, eller på, hvornår de får en effekt på fejlfrekvenserne i sjette rammeprograms forvaltnings-cyklus (21).

X

B

B

Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse

Phare: Potentielle uregelmæssigheder i visse gennemførelsesorganers forvaltning af Phare-midler i Bulgarien

X

X

A

A

Systemerne til overvågning og kontrol af, at de underliggende transaktioner, som gennemførelsesorganerne er ansvarlige for, er lovlige og formelt rigtige, skal forbedres yderligere, før de kan få fuld effekt.

X

X

B

B

Uddannelse og medborgerskab

Der mangler et struktureret system for efterfølgende kontrol, og der er hverken foretaget kontrol på stedet i generaldirektoratet eller i repræsentationerne for så vidt angår størstedelen af året 10 ud af 12 måneder

X

B

B

Den efterfølgende kontrol svarer ikke fuldt ud til den faktiske fejlfrekvens i de reviderede kontrakter.

X

X

B

B

Et stort antal fejl i transaktionerne vedrørende tilskud og kontrakter

X

Svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemet for Den Europæiske Flygtninge-fond i Italien i programmeringsperioderne 2000-2004 og 2005-2007

X

Begrænset sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner, der blev gennemført af 14 medlemsstater inden for rammerne af Den Europæiske Flygtningefond II (2005-2007)

X

Økonomiske og finansielle anliggender

Mulighed for, at de nye risikobegrænsende kontroller, som blev indført på baggrund af resultaterne i rapporten om den efterfølgende kontrol, ikke har fået deres fulde effekt

X

X

B

B

A

A

Frekvensen af resterende fejl med hensyn til nøjagtigheden af omkostningsopgørelserne i sjette rammeprogram for forskning – RP6

X

X

Finansieringen af den europæiske standardisering fungerer utilfredsstillende

X

Administrationsudgifter

—

—

—

A

A

A

A

Kilde: Revisionsretten.

| 2.6. | I gruppen samhørighed fastholder Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling deres forbehold vedrørende svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemerne i perioden 2000-2006, selv om det samlede antal berørte medlemsstater og operationelle programmer samt den finansielle effekt er faldet betydeligt. I alt 99 operationelle programmer var berørt i 2008 mod 185 i 2007. Generaldirektoraterne opgør effekten af disse forbehold til 201 million euro (726 millioner euro i 2007) (2). |
| --- | --- |

2.6.

I gruppen samhørighed fastholder Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling deres forbehold vedrørende svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemerne i perioden 2000-2006, selv om det samlede antal berørte medlemsstater og operationelle programmer samt den finansielle effekt er faldet betydeligt. I alt 99 operationelle programmer var berørt i 2008 mod 185 i 2007. Generaldirektoraterne opgør effekten af disse forbehold til 201 million euro (726 millioner euro i 2007) (2).

| 2.6. | Kommissionen påpeger, at forbeholdene i de årlige aktivitetsrapporter fra GD'erne for regionalpolitik og for beskæftigelse, sociale anliggender og ligestilling var baseret på en detaljeret analyse af hvert operationelt program. De finansielle konsekvenser blev beregnet ved anvendelse af faste korrektionssatser på identificerede systemsvagheder og ved anvendelse af disse satser på betalinger til de berørte dele af de omhandlede programmer.

  Begrænsningen af de finansielle konsekvenser af forbeholdene er forklaret tydeligt i de respektive årlige aktivitetsrapporter og bekræfter, at Kommissionen har påtaget sig sit ansvar i overensstemmelse med sit tilsagn om at styrke sin tilsynsfunktion. De kvantificerede konsekvenser er resultatet af Kommissionens store indsats i forbindelse med alle programmer i 2008, herunder opfølgningen af alle forbehold i de årlige aktivitetsrapporter for 2007, afslutningen af 14 nationale afhjælpende handlingsplaner og anvendelsen af korrektioner på mere end 1,5 mia. EUR, hvilket resulterede i, at forbeholdene i mange tilfælde blev ophævet.


  Se også svaret under punkt 2.17. |
| --- | --- |

2.6.

Begrænsningen af de finansielle konsekvenser af forbeholdene er forklaret tydeligt i de respektive årlige aktivitetsrapporter og bekræfter, at Kommissionen har påtaget sig sit ansvar i overensstemmelse med sit tilsagn om at styrke sin tilsynsfunktion. De kvantificerede konsekvenser er resultatet af Kommissionens store indsats i forbindelse med alle programmer i 2008, herunder opfølgningen af alle forbehold i de årlige aktivitetsrapporter for 2007, afslutningen af 14 nationale afhjælpende handlingsplaner og anvendelsen af korrektioner på mere end 1,5 mia. EUR, hvilket resulterede i, at forbeholdene i mange tilfælde blev ophævet.

Se også svaret under punkt 2.17.

| 2.7. | Generaldirektoraternes forbehold vedrørende gruppen forskning, energi og transport og gruppen økonomiske og finansielle anliggender er i overensstemmelse med Rettens konstatering af, at frekvensen af resterende fejl (efter modregning og korrektioner) i omkostningsopgørelserne vedrørende sjette rammeprogram (RP6) stadig ligger over væsentlighedstærsklen. |
| --- | --- |

2.7.

Generaldirektoraternes forbehold vedrørende gruppen forskning, energi og transport og gruppen økonomiske og finansielle anliggender er i overensstemmelse med Rettens konstatering af, at frekvensen af resterende fejl (efter modregning og korrektioner) i omkostningsopgørelserne vedrørende sjette rammeprogram (RP6) stadig ligger over væsentlighedstærsklen.

| 2.7. | Kommissionen anvender en kontrolstrategi, der skal sikre betalingernes lovlighed og formelle rigtighed over en flerårig periode. For det sjette rammeprogram tager strategien sigte på at begrænse restfejlfrekvensen inden udgangen af det fjerde gennemførelsesår (2010). Målet tages op til revision årligt under hensyn til de påviste fejls art, hyppighed og økonomiske omfang samt ud fra costbenefit-betragtninger.

  Se også svaret under punkt 7.17. |
| --- | --- |

2.7.

Se også svaret under punkt 7.17.

| 2.8. | I gruppen uddannelse og medborgerskab redegør generaldirektøren for kommunikation for de resultater, der er opnået med hensyn til at styrke kontrolsystemerne, men fremhæver, at 9,4 % af de kontrollerede transaktioner var behæftet med fejl, om end med lav effekt. |
| --- | --- |

2.8.

I gruppen uddannelse og medborgerskab redegør generaldirektøren for kommunikation for de resultater, der er opnået med hensyn til at styrke kontrolsystemerne, men fremhæver, at 9,4 % af de kontrollerede transaktioner var behæftet med fejl, om end med lav effekt.

| 2.8. | Der er i GD for Kommunikation iværksat en handlingsplan til forbedring af transaktionernes kvalitet, som bl.a. omfatter uddannelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Rettens analyse i højre side af
  tabel 2.1
  viser, at de årlige aktivitetsrapporter kun er i overensstemmelse med Rettens DAS konklusioner om administrationsudgifter og om økonomiske og finansielle anliggender. Det vil sige, at Rettens eller Kommissionens revisioner på disse politikområder ikke afslørede væsentlige svagheder, som ikke er omtalt i generaldirektørernes erklæringer. På politikområdet landbrug og naturressourcer er den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for landbrug og udvikling af landdistrikter tættere på konklusionerne af den relevante specifikke vurdering end i de foregående år. |
| --- | --- |

2.9.

Rettens analyse i højre side af
  tabel 2.1
  viser, at de årlige aktivitetsrapporter kun er i overensstemmelse med Rettens DAS konklusioner om administrationsudgifter og om økonomiske og finansielle anliggender. Det vil sige, at Rettens eller Kommissionens revisioner på disse politikområder ikke afslørede væsentlige svagheder, som ikke er omtalt i generaldirektørernes erklæringer. På politikområdet landbrug og naturressourcer er den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for landbrug og udvikling af landdistrikter tættere på konklusionerne af den relevante specifikke vurdering end i de foregående år.

| 2.9. | Kommissionen ser med tilfredshed på de konstaterede forbedringer og gentager sit tilsagn om at søge at opnå yderligere forbedringer på dette område. Kommissionen er i gang med at vurdere de faktorer, der har indflydelse på kvaliteten af de årlige aktivitetsrapporter, og vil fremme foranstaltninger til yderligere forbedring af deres kvalitet. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Med hensyn til gruppen samhørighed bemærker Retten, at omfanget og rækkevidden af forbeholdene ligesom i 2007 undervurderer, hvor alvorligt et problem uregelmæssighederne på dette budgetområde udgør (jf. punkt 6.35). |
| --- | --- |

2.10.

Med hensyn til gruppen samhørighed bemærker Retten, at omfanget og rækkevidden af forbeholdene ligesom i 2007 undervurderer, hvor alvorligt et problem uregelmæssighederne på dette budgetområde udgør (jf. punkt 6.35).

| 2.10. | Kommissionen vurderer, at de forbehold, der blev formuleret af generaldirektørerne i de årlige aktivitetsrapporter for 2008, er på linje med de væsentlighedskriterier, der er fastlagt, og den metode, der er anvendt. Rettens undersøgelsesresultater viser, at fejlfrekvensen er koncentreret omkring programmer, for hvilke Kommissionen allerede havde truffet foranstaltninger i 2008 (se svaret under punkt 6.17). For de programmer, der er kategoriseret i de årlige aktivitetsrapporter som effektivt fungerende programmer eller til dels effektivt fungerende programmer, har Kommissionen revisionsdokumentation for, at risikoen er lavere. Hertil kommer, at Kommissionens handlingsplan for 2008 omfattede foranstaltninger til iværksættelse af regnskabsafslutningen for at sikre, at de resterende fejl ikke indgår i Kommissionens endelige betalinger.

  Kommissionen vil sikre, at der foretages passende opfølgning og gennemføres korrigerende foranstaltninger i alle de sager, Revisionsretten har taget fat på, således som det er sket de foregående år. |
| --- | --- |

2.10.

Kommissionen vil sikre, at der foretages passende opfølgning og gennemføres korrigerende foranstaltninger i alle de sager, Revisionsretten har taget fat på, således som det er sket de foregående år.

| 2.11. | I gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse konstaterede Retten, at der var en væsentlig fejlforekomst (jf. punkt 8.39), og at overvågnings- og kontrolsystemerne kun er delvist effektive med hensyn til at sikre betalingernes formelle rigtighed (jf. punkt 8.44). Disse revisionsresultater er ikke i tilstrækkelig grad afspejlet i generaldirektørernes erklæringer. Det er nu fjerde år i træk, Retten fremsætter netop denne bemærkning (3). |
| --- | --- |

2.11.

I gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse konstaterede Retten, at der var en væsentlig fejlforekomst (jf. punkt 8.39), og at overvågnings- og kontrolsystemerne kun er delvist effektive med hensyn til at sikre betalingernes formelle rigtighed (jf. punkt 8.44). Disse revisionsresultater er ikke i tilstrækkelig grad afspejlet i generaldirektørernes erklæringer. Det er nu fjerde år i træk, Retten fremsætter netop denne bemærkning (3).

| 2.11. | Fejlene inden for bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse vedrører fortrinsvis udgifter i form af forskud afholdt af organisationer, som gennemfører projekter via forskudsbetalinger fra Kommissionen. Den obligatoriske finansielle revision, der i henhold til Kommissionens kontrolsystem skal gennemføres inden de endelige betalinger, skulle give Kommissionen mulighed for af påvise og korrigere sådanne fejl, inden de endelige betalinger foretages. Se også svarene under punkt 8.18 og 8.34.

  Som led i sin igangværende indsats for at forbedre det overordnede interne kontrolsystem og i tilknytning til Kommissionens arbejde vedrørende en acceptabel risiko vil EuropeAid iværksætte en revision af sin kontrolstrategi i 2010. |
| --- | --- |

2.11.

Som led i sin igangværende indsats for at forbedre det overordnede interne kontrolsystem og i tilknytning til Kommissionens arbejde vedrørende en acceptabel risiko vil EuropeAid iværksætte en revision af sin kontrolstrategi i 2010.

Kommissionens sammenfattende rapport

| 2.12. | Med vedtagelsen af den sammenfattende rapport påtager Kommissionen sig sit politiske ansvar for den operationelle gennemførelse af budgettet, som varetages af generaldirektørerne (4). Rapporten giver en efterfølgende evaluering af den økonomiske forvaltning i hele den afgående Kommissions embedsperiode. |
| --- | --- |

2.12.

Med vedtagelsen af den sammenfattende rapport påtager Kommissionen sig sit politiske ansvar for den operationelle gennemførelse af budgettet, som varetages af generaldirektørerne (4). Rapporten giver en efterfølgende evaluering af den økonomiske forvaltning i hele den afgående Kommissions embedsperiode.

| 2.13. | Med hensyn til 2008 mener Kommissionen, »at de eksisterende kontrolprocedurer giver den nødvendige garanti for lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner, som Kommissionen tager det overordnede ansvar for i medfør af EF traktatens artikel 274«. |
| --- | --- |

2.13.

Med hensyn til 2008 mener Kommissionen, »at de eksisterende kontrolprocedurer giver den nødvendige garanti for lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner, som Kommissionen tager det overordnede ansvar for i medfør af EF traktatens artikel 274«.

| 2.14. | Kommissionen henviser til resultaterne af en årlig peer review undersøgelse udført i begyndelsen af 2009, som viser, at kvaliteten af de årlige aktivitetsrapporter et af de vigtigste ledelsesredskaber bør forbedres yderligere. Kommissionen forventer, at disse forbedringer vil afspejle sig i de årlige aktivitetsrapporter fra 2009 og fremefter. |
| --- | --- |

2.14.

Kommissionen henviser til resultaterne af en årlig peer review undersøgelse udført i begyndelsen af 2009, som viser, at kvaliteten af de årlige aktivitetsrapporter et af de vigtigste ledelsesredskaber bør forbedres yderligere. Kommissionen forventer, at disse forbedringer vil afspejle sig i de årlige aktivitetsrapporter fra 2009 og fremefter.

| 2.14. | Kommissionen vil foretage en evaluering af de faktorer, der har indflydelse på kvaliteten af de årlige aktivitetsrapporter, og fremme foranstaltninger til yderligere forbedring af deres kvalitet forud for aktivitetsberetningen for 2009. De stående instrukser for årlige aktivitetsrapporter er i færd med at blive forenklet og gjort mere brugervenlige. Der vil blive gjort en særlig indsats for at fastlægge et velegnet uddannelseskursus om dette emne med sigte på de medarbejdere, som udarbejder de årlige aktivitetsrapporter ved udgangen af 2009. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Den sammenfattende rapport giver nogle forklaringer på Kommissionens tilgang til forbehold. Kommissionen anfører, at der systematisk fremsættes et forbehold, når der påvises væsentlige mangler, medmindre der foreligger et pålideligt revisionsbevis for, at der findes en handlingsplan, og at den virker. Retten mener imidlertid, at Kommissionen bør være mere opmærksom på, at der skal være mere håndfaste tegn på, at de afhjælpende foranstaltninger i handlingsplanerne har været eller sandsynligvis vil være effektive, og i flere tilfælde mener Retten, at forbeholdenes rækkevidde burde være større (jf. de eksempler, der er beskrevet i punkt 2.5, 2.10 og 2.11 og
  tabel 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.15.

Den sammenfattende rapport giver nogle forklaringer på Kommissionens tilgang til forbehold. Kommissionen anfører, at der systematisk fremsættes et forbehold, når der påvises væsentlige mangler, medmindre der foreligger et pålideligt revisionsbevis for, at der findes en handlingsplan, og at den virker. Retten mener imidlertid, at Kommissionen bør være mere opmærksom på, at der skal være mere håndfaste tegn på, at de afhjælpende foranstaltninger i handlingsplanerne har været eller sandsynligvis vil være effektive, og i flere tilfælde mener Retten, at forbeholdenes rækkevidde burde være større (jf. de eksempler, der er beskrevet i punkt 2.5, 2.10 og 2.11 og
  tabel 2.1
  ).

| 2.15. | Det er Kommissionens holdning, at der ikke bør formuleres forbehold, hvis der findes effektiv forebyggende kontrol, eller hvis der foreligger revisionsdokumentation, som viser, at der er sket effektiv gennemførelse af afhjælpende handlingsplaner.

  Når generaldirektører formulerer forbehold, skal de udarbejde en handlingsplan, der tager fat på de afgrænsede svagheder. De trufne foranstaltninger indberettes derefter og evalueres i den efterfølgende årlige aktivitetsrapport. Hvis der er tilstrækkeligt belæg for, at foranstaltningerne har en målelig indvirkning på svaghederne, kan forbeholdet fjernes. Beslutninger om at formulere eller fjerne forbehold er et af de centrale punkter, der diskuteres i forbindelse med peer reviews, selv om den endelige beslutning træffes af den ansvarlige anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved delegation.


  Hvad angår IACS i Grækenland, se svaret under punkt 2.5.


  Hvad angår samhørighedspolitikken, se svaret under punkt 2.6.


  Kommissionen henviser også til de svar, der er givet under punkt 2.10 og 2.11. |
| --- | --- |

2.15.

Når generaldirektører formulerer forbehold, skal de udarbejde en handlingsplan, der tager fat på de afgrænsede svagheder. De trufne foranstaltninger indberettes derefter og evalueres i den efterfølgende årlige aktivitetsrapport. Hvis der er tilstrækkeligt belæg for, at foranstaltningerne har en målelig indvirkning på svaghederne, kan forbeholdet fjernes. Beslutninger om at formulere eller fjerne forbehold er et af de centrale punkter, der diskuteres i forbindelse med peer reviews, selv om den endelige beslutning træffes af den ansvarlige anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved delegation.

Hvad angår IACS i Grækenland, se svaret under punkt 2.5.

Hvad angår samhørighedspolitikken, se svaret under punkt 2.6.

Kommissionen henviser også til de svar, der er givet under punkt 2.10 og 2.11.

| 2.16. | Retten noterer sig, at Kommissionen erkender, at der bør træffes yderligere foranstaltninger for at løse de problemer, der er identificeret på andre områder. Disse foranstaltninger skal bl.a. behandle |
| --- | --- |

2.16.

Retten noterer sig, at Kommissionen erkender, at der bør træffes yderligere foranstaltninger for at løse de problemer, der er identificeret på andre områder. Disse foranstaltninger skal bl.a. behandle

2.16.

| a) | evalueringen af den interne kontrols effektivitet |
| --- | --- |

a)

evalueringen af den interne kontrols effektivitet

| b) | koncentrationen af ressourcer, så de anvendes til at forbedre den kontrolstruktur, der er indført med henblik på forvaltningen af udgifterne i den finansielle ramme for 2007-2013, og til at afhjælpe svaghederne i den tidligere ramme |
| --- | --- |

b)

koncentrationen af ressourcer, så de anvendes til at forbedre den kontrolstruktur, der er indført med henblik på forvaltningen af udgifterne i den finansielle ramme for 2007-2013, og til at afhjælpe svaghederne i den tidligere ramme

| b) | Kommissionen har i forbindelse med handlingsplanen til styrkelse af sin tilsynsfunktion vedrørende strukturforanstaltninger prioriteret sin indsats omkring forebyggende aktioner for perioden 2007-2013 og forberedelsen af regnskabsafslutningen for programmerne for 2000-2006. |
| --- | --- |

b)

| c) | fuldstændig og pålidelig rapportering om korrektion af fejl på medlemsstatsniveau. |
| --- | --- |

c)

fuldstændig og pålidelig rapportering om korrektion af fejl på medlemsstatsniveau.

| c) | Oplysningerne om finansielle korrektioner, som medlemsstaterne selv har gennemført, er indføjet i det endelige årsregnskab. |
| --- | --- |

c)

Ifølge Kommissionen er der som følge af dens indsats gjort fremskridt med at tilvejebringe pålidelig dokumentation for, at de flerårige korrektionsmekanismer fungerer effektivt. Den fortsætter sine bestræbelser på at sikre bedre og mere fuldstændige oplysninger fra medlemsstaterne.

Ordningen for medlemsstaternes indberetning af finansielle korrektioner til Kommissionen er blevet væsentligt afklaret og styrket for tidsrummet 2007-2013, idet der er udpeget en ansvarlig myndighed og udarbejdet en indberetningstabel (artikel 61 i forordning (EF) nr. 1083/2006 og artikel 20 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1828/2006).

Kommissionen skal også henvise til sit svar under punkt 6.30.

| 2.17. | Med hensyn til samhørighedspolitikken rapporterer Kommissionen, at den traf flere formelle beslutninger om suspension af mellemliggende betalinger (10 i 2008 mod 1 i 2007) og pålagde meget større finansielle korrektioner (1 587 millioner i 2008 mod 396 millioner i 2007). Med hensyn til den handlingsplan, der skal styrke dens tilsynsfunktion ved delt forvaltning på samhørighedsområdet, erkender Kommissionen imidlertid, at »der skal mere tid til, før virkningen af foranstaltningerne kan måles og udmønte sig i mindskelse af fejlforekomsten«. |
| --- | --- |

2.17.

Med hensyn til samhørighedspolitikken rapporterer Kommissionen, at den traf flere formelle beslutninger om suspension af mellemliggende betalinger (10 i 2008 mod 1 i 2007) og pålagde meget større finansielle korrektioner (1 587 millioner i 2008 mod 396 millioner i 2007). Med hensyn til den handlingsplan, der skal styrke dens tilsynsfunktion ved delt forvaltning på samhørighedsområdet, erkender Kommissionen imidlertid, at »der skal mere tid til, før virkningen af foranstaltningerne kan måles og udmønte sig i mindskelse af fejlforekomsten«.

| 2.17. | Kommissionen beskriver i sin rapport om gennemførelsen af handlingsplanen til styrkelse af Europa-Kommissionens tilsynsfunktion ved delt forvaltning af strukturforanstaltninger (KOM(2009) 42), hvordan der i 2008 blev opnået gode resultater på alle ti indsatsområder. Dette omfattede hurtigere iværksættelse af finansielle korrektionsprocedurer og det omfang af finansielle korrektioner, der blev nået i 2008. Den er enig i, at handlingsplanens effekt med hensyn til perioden 2000-2006 endnu ikke kan vurderes fuldt ud og har påtaget sig at aflægge rapport om de foreløbige konsekvenser af handlingsplanen i februar 2010.

  Mere generelt har Kommissionen etableret et system med flerårig kontrol, der er baseret på forebyggelse eller påvisning og korrektion. Kommissionens bedste skøn over finansielle korrektioner og inddrivelser, der blev fastlagt i 2008, beløb sig til 2,967 mia. EUR for alle politikområder, hvilket er udtryk for en særlig indsats med hensyn til påvisnings- og korrektionsaspekterne ved dens kontrolsystem (se afsnit 6 om inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb i noterne til regnskabet for 2008). |
| --- | --- |

2.17.

Mere generelt har Kommissionen etableret et system med flerårig kontrol, der er baseret på forebyggelse eller påvisning og korrektion. Kommissionens bedste skøn over finansielle korrektioner og inddrivelser, der blev fastlagt i 2008, beløb sig til 2,967 mia. EUR for alle politikområder, hvilket er udtryk for en særlig indsats med hensyn til påvisnings- og korrektionsaspekterne ved dens kontrolsystem (se afsnit 6 om inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb i noterne til regnskabet for 2008).

Sikkerhed opnået fra de årlige oversigter

| 2.18. | I årsberetningen for 2007 konstaterede Retten, at de årlige oversigter i det første år, de blev anvendt, ikke gav en pålidelig vurdering af, hvordan overvågnings- og kontrolsystemerne fungerede, og hvor effektive de var, og den anbefalede Kommissionen at tage skridt til at forbedre oplysningerne (5). |
| --- | --- |

2.18.

I årsberetningen for 2007 konstaterede Retten, at de årlige oversigter i det første år, de blev anvendt, ikke gav en pålidelig vurdering af, hvordan overvågnings- og kontrolsystemerne fungerede, og hvor effektive de var, og den anbefalede Kommissionen at tage skridt til at forbedre oplysningerne (5).

| 2.18. | Hvad angår samhørighedsområdet, omhandler Kommissionens nuværende retsgrundlag (artikel 53b, stk. 3, i finansforordningen) hverken en revisionserklæring eller en samlet national erklæring. Kommissionen rettede sig imidlertid efter Europa-Parlamentets og Rettens anbefalinger og opfordrede medlemsstaterne til at analysere, hvordan systemerne fungerede, til at redegøre for problemer og løsninger, til at beskrive god praksis og til at udarbejde erklæringer om den grad af sikkerhed, som systemerne giver.

  Inden for landbrug skal alle medlemsstater med kun et udbetalende organ fremlægge en revisionserklæring fra direktøren for dette organ og en attest fra attesteringsorganet, som pr. definition udgør den årlige oversigt, der er omhandlet i finansforordningen, og den interinstitutionelle aftale. Hertil kommer, at medlemsstater med mere end et udbetalende organ udarbejder årlige oversigter, også kaldet sammenfattende rapporter. |
| --- | --- |

2.18.

Inden for landbrug skal alle medlemsstater med kun et udbetalende organ fremlægge en revisionserklæring fra direktøren for dette organ og en attest fra attesteringsorganet, som pr. definition udgør den årlige oversigt, der er omhandlet i finansforordningen, og den interinstitutionelle aftale. Hertil kommer, at medlemsstater med mere end et udbetalende organ udarbejder årlige oversigter, også kaldet sammenfattende rapporter.

| 2.19. | Retten gennemgik de årlige oversigter for 2008 for at fastslå, om finansforordningens krav var opfyldt, og om medlemsstaterne havde indsendt supplerende oplysninger. |
| --- | --- |

2.19.

Retten gennemgik de årlige oversigter for 2008 for at fastslå, om finansforordningens krav var opfyldt, og om medlemsstaterne havde indsendt supplerende oplysninger.

| 2.20. | Ikke alle medlemsstater opfyldte finansforordningens krav, og ikke alle medlemsstater fulgte Kommissionens retningslinjer (6). I samtlige årlige oversigter er kvaliteten af analysen imidlertid forbedret i forhold til sidste år. |
| --- | --- |

2.20.

Ikke alle medlemsstater opfyldte finansforordningens krav, og ikke alle medlemsstater fulgte Kommissionens retningslinjer (6). I samtlige årlige oversigter er kvaliteten af analysen imidlertid forbedret i forhold til sidste år.

| 2.20. | GD'erne for regionalpolitik og for beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling har i deres årlige aktivitetsrapporter for 2008 anført, at de fleste medlemsstater har opfyldt eller i hovedtræk har opfyldt minimumskravene. Kommissionen har taget passende skridt til opfølgning af alle tilfælde af manglende overholdelse af forskrifterne. Oplysningerne i de årlige oversigter var anvendt som en yderligere kilde til sikkerhed i forbindelse med de to generaldirektoraters årlige aktivitetsrapporter for 2008.

  Generaldirektoratet for landbrug og udvikling af landdistrikter bemærkede i sin årlige aktivitetsrapport for 2008, at medlemsstaterne opfyldte deres retlige forpligtelser og generelt fulgte de retningslinjer, der var fastlagt af Kommissionens tjenestegrene. Sammenlignet med sidste år er kvaliteten af analyserne i alle årlige oversigter forbedret, men i visse tilfælde bør evalueringen af visse grundlæggende elementer forbedres yderligere. Kommissionen har derfor taget dette punkt op over for medlemsstaterne og har efterfølgende revideret retningslinjerne. |
| --- | --- |

2.20.

Generaldirektoratet for landbrug og udvikling af landdistrikter bemærkede i sin årlige aktivitetsrapport for 2008, at medlemsstaterne opfyldte deres retlige forpligtelser og generelt fulgte de retningslinjer, der var fastlagt af Kommissionens tjenestegrene. Sammenlignet med sidste år er kvaliteten af analyserne i alle årlige oversigter forbedret, men i visse tilfælde bør evalueringen af visse grundlæggende elementer forbedres yderligere. Kommissionen har derfor taget dette punkt op over for medlemsstaterne og har efterfølgende revideret retningslinjerne.

Merværdi

| 2.21. | De årlige oversigter er et element i den interne kontrol, og Retten har opfordret Kommissionen til at gøre processen endnu mere nyttig ved at identificere fælles problemer, mulige løsninger eller bedste praksis og anvende disse oplysninger i sin overvågning (7). Tilsvarende har Kommissionen opfordret medlemsstaterne til at gøre det samme. |
| --- | --- |

2.21.

De årlige oversigter er et element i den interne kontrol, og Retten har opfordret Kommissionen til at gøre processen endnu mere nyttig ved at identificere fælles problemer, mulige løsninger eller bedste praksis og anvende disse oplysninger i sin overvågning (7). Tilsvarende har Kommissionen opfordret medlemsstaterne til at gøre det samme.

| 2.21. | Kommissionen har i sine evalueringsskrivelser vedrørende de årlige oversigter anmodet medlemsstaterne om at anvende god praksis. Den vil fortsat anmode medlemsstaterne om at fremlægge oplysninger, som kan forbedre de årlige oversigter, ved igen at ajourføre vejledningen.

  Kommissionen skal også henvise til svaret under punkt 2.18. |
| --- | --- |

2.21.

Kommissionen skal også henvise til svaret under punkt 2.18.

| 2.22. | Rettens analyse vedrørende 2008 viser, at en række medlemsstater (8)indsendte elementer eller analyser, som gav de årlige oversigter merværdi, fordi medlemsstaterne søgte at identificere og kommentere systemsvagheder eller generelle spørgsmål. Generaldirektørerne med ansvar for samhørighed brugte dataene i de årlige oversigter som input i forbindelse med deres egen vurdering af de nationale systemer. |
| --- | --- |

2.22.

Rettens analyse vedrørende 2008 viser, at en række medlemsstater (8)indsendte elementer eller analyser, som gav de årlige oversigter merværdi, fordi medlemsstaterne søgte at identificere og kommentere systemsvagheder eller generelle spørgsmål. Generaldirektørerne med ansvar for samhørighed brugte dataene i de årlige oversigter som input i forbindelse med deres egen vurdering af de nationale systemer.

| 2.22. | Kommissionen henviser til svaret under punkt 2.20.

  For samhørighedsområdet har syv medlemsstater i deres årlige oversigter indføjet den revisionserklæring, der er foreslået i Kommissionens retningslinjer. Kommissionen vil analysere de erklæringer, som indtil nu er lagt frem, med det formål at definere centrale elementer, der kan forbedre de årlige oversigter. Der vil blive taget hensyn til resultaterne af denne analyse i forbindelse med ajourføringen af vejledningen.


  Hvad angår landbrug og udvikling af landdistrikter, gives der sikkerhed for regnskaberne og for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed via revisionserklæringen fra direktøren for det udbetalende organ. Denne erklæring er omfattet af en revision og en udtalelse fra attesteringsorganet, hvilket styrker sikkerheden. Den sammenfattende rapport (som er udarbejdet af de medlemsstater, der råder over mere end et udbetalende organ) sikrer merværdi, fordi den giver samlet sikkerhed på nationalt plan. |
| --- | --- |

2.22.

For samhørighedsområdet har syv medlemsstater i deres årlige oversigter indføjet den revisionserklæring, der er foreslået i Kommissionens retningslinjer. Kommissionen vil analysere de erklæringer, som indtil nu er lagt frem, med det formål at definere centrale elementer, der kan forbedre de årlige oversigter. Der vil blive taget hensyn til resultaterne af denne analyse i forbindelse med ajourføringen af vejledningen.

Hvad angår landbrug og udvikling af landdistrikter, gives der sikkerhed for regnskaberne og for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed via revisionserklæringen fra direktøren for det udbetalende organ. Denne erklæring er omfattet af en revision og en udtalelse fra attesteringsorganet, hvilket styrker sikkerheden. Den sammenfattende rapport (som er udarbejdet af de medlemsstater, der råder over mere end et udbetalende organ) sikrer merværdi, fordi den giver samlet sikkerhed på nationalt plan.

KOMMISSIONENS INTERNE KONTROLSTANDARDER

Indledning

| 2.23. | I oktober 2007 vedtog Kommissionen en meddelelse om ændring af de interne kontrolstandarder og den grundlæggende kontrolramme (9). Ændringen indebar, at 16 reviderede interne kontrolstandarder for effektiv forvaltning pr. 1. januar 2008 erstattede de oprindelige 24 standarder. |
| --- | --- |

2.23.

I oktober 2007 vedtog Kommissionen en meddelelse om ændring af de interne kontrolstandarder og den grundlæggende kontrolramme (9). Ændringen indebar, at 16 reviderede interne kontrolstandarder for effektiv forvaltning pr. 1. januar 2008 erstattede de oprindelige 24 standarder.

| 2.24. | I 16 generaldirektorater undersøgte Retten de interne kontrolstandarder, der skal sikre transaktionernes formelle rigtighed, og konstaterede ligesom tidligere år, at implementeringsgraden var høj (10). |
| --- | --- |

2.24.

I 16 generaldirektorater undersøgte Retten de interne kontrolstandarder, der skal sikre transaktionernes formelle rigtighed, og konstaterede ligesom tidligere år, at implementeringsgraden var høj (10).

| 2.24. | Kommissionen ser med tilfredshed på Rettens anerkendelse af, at Kommissionens tjenestegrene har taget næsten alle kontrolstandarder i anvendelse. |
| --- | --- |

2.24.

Effektivitet

| 2.25. | Samtidig med ændringen af de interne kontrolstandarder blev der indført et krav om, at generaldirektørerne skal dokumentere, at bestemte prioriterede standarder er implementeret og fungerer effektivt (11). I 2008 valgte de fleste generaldirektører at dokumentere effektiviteten af standarderne 7-11, som stort set kun dækker området aktioner og kontrolaktiviteter (12). Til gengæld var det få af generaldirektoraterne, som valgte de standarder, der vedrører planlægning og risikostyring (standard 5 og 6) (13), selv om de har stor betydning. Kommissionen har imidlertid ikke kunnet dokumentere, at overvågnings- og kontrolsystemerne er tilstrækkelig effektive med hensyn til at mindske risikoen for fejl på følgende politik-områder/grupper: udvikling af landdistrikter i gruppen landbrug og naturressourcer (punkt 5.63), samhørighed (punkt 6.36), forskning, energi og transport (punkt 7.41) samt bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse (punkt 8.34). |
| --- | --- |

2.25.

Samtidig med ændringen af de interne kontrolstandarder blev der indført et krav om, at generaldirektørerne skal dokumentere, at bestemte prioriterede standarder er implementeret og fungerer effektivt (11). I 2008 valgte de fleste generaldirektører at dokumentere effektiviteten af standarderne 7-11, som stort set kun dækker området aktioner og kontrolaktiviteter (12). Til gengæld var det få af generaldirektoraterne, som valgte de standarder, der vedrører planlægning og risikostyring (standard 5 og 6) (13), selv om de har stor betydning. Kommissionen har imidlertid ikke kunnet dokumentere, at overvågnings- og kontrolsystemerne er tilstrækkelig effektive med hensyn til at mindske risikoen for fejl på følgende politik-områder/grupper: udvikling af landdistrikter i gruppen landbrug og naturressourcer (punkt 5.63), samhørighed (punkt 6.36), forskning, energi og transport (punkt 7.41) samt bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse (punkt 8.34).

| 2.25. | Kommissionen bemærker, at dens interne kontrolsystemer bliver stadigt bedre og har indvirkning på fejlfrekvenserne, således som det også fremgår af den positive udvikling af Rettens revisionserklæring i de senere år (se punkt 1.36).

  Tretten generaldirektorater (en tredjedel) — heriblandt visse generaldirektorater med store budgetter — valgte at prioritere enten standarden for planlægning eller normen for risikostyring eller begge standarderne. Ifølge Kommissionen afspejler dette tydeligt betydningen af disse standarder for de pågældende generaldirektorater.


  For landbrug og naturlige ressourcer under ét ligger den anslåede samlede fejlfrekvens lidt under væsentlighedstærsklen på 2 %. Der har i årenes løb været en generel tendens til forbedring af tilsyns- og kontrolsystemerne på dette politikområde, og de er nu effektive, selv om der stadig er behov for forbedringer inden for området udvikling af landdistrikter.


  Via gennemførelsen af handlingsplanen til styrkelse af Europa-Kommissionens tilsynsfunktion ved delt forvaltning af strukturforanstaltninger har Kommissionen gjort betydelige fremskridt med at forbedre tilsynsordningerne og mindske fejlrisikoen. Den har også iværksat yderligere foranstaltninger som f.eks. forenkling af reglerne for opgivelse af omkostninger på samhørighedsområdet gennem indførelse af faste satser, faste beløb og standardskalaer for enhedsomkostninger samt gennem styrkelse af kontrolrammerne for perioden 2007-2013. Efter Kommissionens opfattelse kan indvirkningen af sådanne foranstaltninger på fejlfrekvensen kun vurderes over en længere periode, og den fremlægger i starten af 2010 en rapport om de foreløbige konsekvenser for betalingerne for 2007-2013.


  Kommissionen skal også henvise til svaret under punkt 2.17.


  Der er allerede gjort en betydelig indsats for at forbedre forvaltningen af politikken for forskning og for energi og transport inden for de gældende retlige og finansielle rammer. Kommissionen vil fortsætte den konsekvente anvendelse af kontroller (se også svaret under punkt 7.42).


  Hvad angår ekstern bistand, udvikling og udvidelse, har Kommissionen fastlagt sin kontrol for disse områder på en sådan måde, at den dækker hele forløbet af de flerårige projekter, således at den kan forebygge, påvise og korrigere de fleste finansielle fejl i de normale kontrolforløb. Den obligatoriske finansielle revision under Kommissionens kontrolsystem skal gøre det muligt for Kommissionen at påvise og korrigere disse præfinansieringsfejl et efterfølgende regnskabsår — inden de endelige betalinger foretages. Kommissionens efterfølgende kontroller bekræfter den ringe frekvens af restfejl. |
| --- | --- |

2.25.

Tretten generaldirektorater (en tredjedel) — heriblandt visse generaldirektorater med store budgetter — valgte at prioritere enten standarden for planlægning eller normen for risikostyring eller begge standarderne. Ifølge Kommissionen afspejler dette tydeligt betydningen af disse standarder for de pågældende generaldirektorater.

For landbrug og naturlige ressourcer under ét ligger den anslåede samlede fejlfrekvens lidt under væsentlighedstærsklen på 2 %. Der har i årenes løb været en generel tendens til forbedring af tilsyns- og kontrolsystemerne på dette politikområde, og de er nu effektive, selv om der stadig er behov for forbedringer inden for området udvikling af landdistrikter.

Via gennemførelsen af handlingsplanen til styrkelse af Europa-Kommissionens tilsynsfunktion ved delt forvaltning af strukturforanstaltninger har Kommissionen gjort betydelige fremskridt med at forbedre tilsynsordningerne og mindske fejlrisikoen. Den har også iværksat yderligere foranstaltninger som f.eks. forenkling af reglerne for opgivelse af omkostninger på samhørighedsområdet gennem indførelse af faste satser, faste beløb og standardskalaer for enhedsomkostninger samt gennem styrkelse af kontrolrammerne for perioden 2007-2013. Efter Kommissionens opfattelse kan indvirkningen af sådanne foranstaltninger på fejlfrekvensen kun vurderes over en længere periode, og den fremlægger i starten af 2010 en rapport om de foreløbige konsekvenser for betalingerne for 2007-2013.

Kommissionen skal også henvise til svaret under punkt 2.17.

Der er allerede gjort en betydelig indsats for at forbedre forvaltningen af politikken for forskning og for energi og transport inden for de gældende retlige og finansielle rammer. Kommissionen vil fortsætte den konsekvente anvendelse af kontroller (se også svaret under punkt 7.42).

Hvad angår ekstern bistand, udvikling og udvidelse, har Kommissionen fastlagt sin kontrol for disse områder på en sådan måde, at den dækker hele forløbet af de flerårige projekter, således at den kan forebygge, påvise og korrigere de fleste finansielle fejl i de normale kontrolforløb. Den obligatoriske finansielle revision under Kommissionens kontrolsystem skal gøre det muligt for Kommissionen at påvise og korrigere disse præfinansieringsfejl et efterfølgende regnskabsår — inden de endelige betalinger foretages. Kommissionens efterfølgende kontroller bekræfter den ringe frekvens af restfejl.

HANDLINGSPLANEN

Generel vurdering af gennemførelsen

| 2.26. | Formålet med handlingsplanen fra 2006 var at imødegå bestemte mangler i Kommissionens struktur for intern kontrol (14). I en meddelelse fra februar 2009 (15)giver Kommissionen en indikatorbaseret ajourført vurdering af handlingsplanens resultater. |
| --- | --- |

2.26.

Formålet med handlingsplanen fra 2006 var at imødegå bestemte mangler i Kommissionens struktur for intern kontrol (14). I en meddelelse fra februar 2009 (15)giver Kommissionen en indikatorbaseret ajourført vurdering af handlingsplanens resultater.

| 2.27. | Rettens analyse af denne meddelelse (jf.
  tabel 2.2
  ) viser, at Kommissionen nu har gennemført alle de 14 underaktioner, som ifølge Rettens foregående årsberetning ikke var gennemført (16), og at gennemførelsen af handlingsplanen dermed er fuldført. |
| --- | --- |

2.27.

Rettens analyse af denne meddelelse (jf.
  tabel 2.2
  ) viser, at Kommissionen nu har gennemført alle de 14 underaktioner, som ifølge Rettens foregående årsberetning ikke var gennemført (16), og at gennemførelsen af handlingsplanen dermed er fuldført.

Handlingsplanens virkninger

| 2.28. | Kommissionen anvender en række indikatorer og deskriptorer til at måle og vurdere handlingsplanens virkninger (17). Rettens analyse (jf.
  tabel 2.2
  ) viser, at de fleste af indikatorerne kun måler Kommissionens output og aktivitet pr. (under)aktion og ikke effektiviteten. Selv om målingerne er faktuelt nøjagtige, kan de ikke lægges til grund for en vurdering af, om handlingsplanen har haft en målbar effekt på overvågnings- og kontrolsystemerne og i sidste ende på transaktionernes formelle rigtighed. |
| --- | --- |

2.28.

Kommissionen anvender en række indikatorer og deskriptorer til at måle og vurdere handlingsplanens virkninger (17). Rettens analyse (jf.
  tabel 2.2
  ) viser, at de fleste af indikatorerne kun måler Kommissionens output og aktivitet pr. (under)aktion og ikke effektiviteten. Selv om målingerne er faktuelt nøjagtige, kan de ikke lægges til grund for en vurdering af, om handlingsplanen har haft en målbar effekt på overvågnings- og kontrolsystemerne og i sidste ende på transaktionernes formelle rigtighed.

| 2.28. | Kommissionen erkender, at det ofte er vanskeligt at påvise indvirkningen af individuelle foranstaltninger på fejlfrekvensen i de underliggende transaktioner. Globalt konkluderede den imidlertid i sin seneste rapport om kontrolvirkningerne (KOM(2009) 43), at der under den nuværende Kommissions mandat er gjort betydelige fremskridt med styrkelsen af de interne kontrolsystemer. En del af disse positive resultater skyldes foranstaltninger iværksat inden 2005, men der er tydelige tegn på, at fremskridtene blev fremmet mærkbart med iværksættelsen af handlingsplanen i starten af 2006.

  Kommissionen vurderer desuden, at det seneste par års handlingsplaner har medvirket til at skabe fælles forståelse hos medlemsstaternes myndigheder og eksterne organer for, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at forebygge fejl under EU-programmerne. Det er en meget vigtig effekt, som vil udgøre grundlaget for fremtidige foranstaltninger og samarbejdsinitiativer. |
| --- | --- |

2.28.

Kommissionen vurderer desuden, at det seneste par års handlingsplaner har medvirket til at skabe fælles forståelse hos medlemsstaternes myndigheder og eksterne organer for, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at forebygge fejl under EU-programmerne. Det er en meget vigtig effekt, som vil udgøre grundlaget for fremtidige foranstaltninger og samarbejdsinitiativer.

Tabel 2.2 —   Oversigt over gennemførelsen af Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol

| Reference | Område/(under)aktion/tidsfrist i handlingsplanen | Kommissionens vurdering af den opnåede effekt (februar 2009)
   (22)


  Kommissionens virkningsindikatorer | Rettens vurdering af den opnåede effekt pr. 31.12.2008
   (23) |
| --- | --- | --- | --- |
| Forenkling og fælles kontrolprincipper (aktion 1-4) |
| 1 | Overvejelse af en forenkling af reglerne for perioden 2007-2013, især med hensyn til støtteberettigelse af strukturfondsudgifter og udgifter til forskningsprogrammer (31.12.2006). | — | Procent af budgettet, som er gennemført med anvendelse af en forenklet metode |

Reference

Område/(under)aktion/tidsfrist i handlingsplanen

Kommissionens vurdering af den opnåede effekt (februar 2009)
   (22)

Kommissionens virkningsindikatorer

Rettens vurdering af den opnåede effekt pr. 31.12.2008
   (23)

Forenkling og fælles kontrolprincipper (aktion 1-4)

1

Overvejelse af en forenkling af reglerne for perioden 2007-2013, især med hensyn til støtteberettigelse af strukturfondsudgifter og udgifter til forskningsprogrammer (31.12.2006).

—

Procent af budgettet, som er gennemført med anvendelse af en forenklet metode

| — | Lavere fejlprocenter konstateret af Revisionsretten på grund af mere præcis lovgivning og omfattende vejledning |
| --- | --- |

—

Lavere fejlprocenter konstateret af Revisionsretten på grund af mere præcis lovgivning og omfattende vejledning

Den procent af budgettet, som er gennemført med anvendelse af en forenklet metode, er steget. Der er endnu kun lidt dokumentation for, at de lavere fejlprocenter konstateret af Revisionsretten skyldes mere præcis lovgivning og omfattende vejledning.

2

Forslag om intern kontrol som budgetprincip i den ændrede finansforordning på grundlag af resultaterne af de interinstitutionelle høringer (1.6.2006).

Trukket tilbage

3a

Udarbejdelse af templates for intern kontrol med angivelse af, hvilke kontrolkomponenter der kan forventes i et givet kontrolmiljø (31.5.2006).

| — | Revisionsrettens evaluering af de årlige aktivitetsrapporters kvalitet er blevet bedre |
| --- | --- |

—

Revisionsrettens evaluering af de årlige aktivitetsrapporters kvalitet er blevet bedre

| — | Aktion 3N, jf. aktion 11N |
| --- | --- |

—

Aktion 3N, jf. aktion 11N

(Under)aktionerne er blevet gennemført, og det konstateres, at de årlige aktivitetsrapporter er blevet mere relevante og sammenhængende, men effekten på fejlfrekvenserne er ikke målbar (24).

3b

Demonstration af, hvordan anvendelsen af de udarbejdede templates og Kommissionens kontrolstrategier vil give generaldirektoraterne større sikkerhed for, at strukturerne for intern kontrol vedrørende delt forvaltning og interne politikker fungerer korrekt (30.9.2006).

3c

Organisering af peer review for at sikre mere sammenhængende og konsekvente kontrolstrategier i de enkelte grupper af GD’er (31.3.2007).

3d

Demonstration af, hvordan anvendelsen af de udarbejdede templates og Kommissionens kontrolstrategier vil give generaldirektoraterne større sikkerhed for, at strukturerne for intern kontrol vedrørende foranstaltninger udadtil, administrationsudgifter, førtiltrædelsesstøtte, EUF og egne indtægter fungerer korrekt (31.12.2007).

3e

Organisering af peer review for at sikre mere sammenhængende og konsekvente kontrolstrategier i de enkelte grupper af GD’er (31.12.2007).

3N

Fra og med den sammenfattende rapport for 2006 vil Kommissionen klart beskrive og underrette budgetmyndigheden om de forbehold, som står i vejen for en samlet set positiv erklæring, om nødvendigt opdelt på de enkelte sektorer eller medlemsstater, og give oplysninger om de tilsvarende finansielle korrektioner eller suspensioner af betalingerne (31.12.2007).

4

Indledning af et interinstitutionelt initiativ vedrørende de grundlæggende principper for vurdering af, hvilken risiko der kan tolereres i forbindelse med de underliggende transaktioner, og om definitionen af fælles benchmarks for styring af denne risiko (31.3.2006).

Trukket tilbage

Forvaltningserklæringer og revisionspåtegning (aktion 5-8)

5

Fremme af anvendelsen af forvaltningserklæringer på operationelt plan i forhandlingerne om lovgivningen for 2007-2013 om indirekte central forvaltning og oprettelse af nationale koordineringsorganer, som kan give et overblik over den opnåede sikkerhed, for eksempel i form af en sammenfatning af de operationelle erklæringer på de forskellige politikområder (30.6.2006).

| — | De modtagne oversigters kvalitet og trufne foranstaltninger til forbedring heraf |
| --- | --- |

—

De modtagne oversigters kvalitet og trufne foranstaltninger til forbedring heraf

| — | Modtagelse af forudgående revisionserklæringer inden for uddannelse og kultur |
| --- | --- |

—

Modtagelse af forudgående revisionserklæringer inden for uddannelse og kultur

| — | Medlemsstaternes initiativer vedrørende erklæringer |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternes initiativer vedrørende erklæringer

Årlige oversigter og nationale erklæringer er nyttige byggeblokke og fremmer gennemsigtighed i EU's udgifter.

Især har de nationale erklæringer potentiale til på mellemlang sigt at reducere fejlfrekvenserne ved at øge systemernes operationelle effektivitet.

Retten glæder sig over oplysningerne om modtagelse og overvågning af forudgående revisionserklæringer, men kan endnu ikke se en effekt på fejlfrekvenserne.

6a

Opstilling af retningslinjer for, hvordan forvaltningserklæringerne kan gøres mere effektive på området forskning og andre interne politikker (30.9.2006).

Kombineret med aktion 7

6b

Udvidelse af retningslinjerne for, hvordan forvaltningserklæringerne kan gøres mere effektive, så de også kommer til at gælde for foranstaltninger udadtil (31.12.2007).

Trukket tilbage

7a

Opstilling af kriterier for godkendelsesrevision på området forskning og interne politikker med fokus på »aftalte procedurer« (31.12.2006).

| — | Forbedring af kvaliteten af eksterne revisorers rapportering |
| --- | --- |

—

Forbedring af kvaliteten af eksterne revisorers rapportering

| — | Aktion 7b er trukket tilbage |
| --- | --- |

—

Aktion 7b er trukket tilbage

Trods de fremskridt, der er gjort, er risikoen for fejl stadig ikke mindsket tilstrækkeligt.

7b

Undersøgelse af kriterier for godkendelsesrevisioner vedrørende delt forvaltning i perioden 2007-2013, hvis der endnu ikke er fastsat kriterier, samt overvejelse af »aftalte procedurer« (31.3.2007).

7c

Udvidelse af kriterierne for attesteringsrevisioner, så de også kommer til at gælde for andre forvaltningsmåder, hvor det er relevant, idet der fokuseres på »aftalte procedurer« (31.12.2007).

8

Undersøgelse af, om der kan opnås yderligere sikkerhed fra de overordnede revisionsorganer med hensyn til eksisterende praksis vedrørende EU midler (31.12.2006).

| — | En række overordnede revisionsorganer er i dialog med Kommissionen |
| --- | --- |

—

En række overordnede revisionsorganer er i dialog med Kommissionen

Sådanne initiativer øger bevidstheden, men har ingen direkte effekt på fejlfrekvensen.

8N

Med henblik på at bygge videre på den dynamik, som denne aktion har skabt, vil Kommissionen fortsat holde kontakt med de overordnede revisionsorganer for at finde ud af, hvordan deres arbejde kan bruges til at skabe sikkerhed for gennemførelsen af dens programmer i medlemsstaterne. Den vil også iværksætte et casestudy af de vigtigste problemer, som de overordnede revisionsorganer står over for ved gennemgangen af Fællesskabets udgifter (31.12.2007).

Én enkelt revisionsmodel (single audit): deling af resultater og prioritering af cost-benefit-aspektet (aktion 9-11)

9a.1

Vurdering af mulige aktioner til bedre deling af revisions- og kontrolresultater og registrering af opfølgningen af dem på området interne politikker inklusive forskning (31.12.2006).

| — | -Anvendelse af revisionsværktøjet og forbedret koordinering af revisioner |
| --- | --- |

—

-Anvendelse af revisionsværktøjet og forbedret koordinering af revisioner

Retten giver Kommissionen ret i, at en bedre koordinering øger revisionernes effektivitet og ikke direkte reducerer fejlfrekvenserne.

9a.1N

Med henblik på at overvåge de første faser af fælles dataanvendelse i ABAC vil Kommissionen i forbindelse med det 6. rammeprogram følge med i den fælles dataanvendelse og ledelsesrapporteringen med henblik på at finde frem til de faktorer, som er vigtigst for, at det kan lykkes at integrere fælles dataanvendelse bedre i den generelle kontrolproces (31.12.2007).

9a.2

Vurdering af mulige aktioner til bedre deling af revisions- og kontrolresultater og registrering af opfølgningen af dem på strukturfondsområdet 2007-2013 (31.5.2007).

9a.3

Vurdering af mulige aktioner til bedre deling af revisions- og kontrolresultater og registrering af opfølgningen af dem på andre politikområder (31.12.2007). (Jf. underaktion 9b).

9b

Implementering af et værktøj med forbindelse til ABAC, som i forbindelse med udgifter under direkte forvaltning gør det muligt at udveksle oplysninger i hele Kommissionen om kontrol- og revisionsbesøg vedrørende alle juridiske personer (31.12.2007).

9c

Tildeling af kontrakter om bistand til alle Kommissionens generaldirektorater vedrørende metodespørgsmål, gennemførelse af kontrolarbejde og registrering af kontrolresultater (30.4.2007).

10a.1

Vurdering af kontrolomkostningerne i forbindelse med delt forvaltning: fastlæggelse af en fælles metode (31.5.2006).

| — | Fremskridt i retning af en fælles forståelse af begrebet den tolerable risiko |
| --- | --- |

—

Fremskridt i retning af en fælles forståelse af begrebet den tolerable risiko

Kommissionen har udsendt en meddelelse om en fælles forståelse af begrebet den tolerable risiko. Dette har ingen umiddelbar effekt på fejlfrekvensen.

10a.2

Vurdering af kontrolomkostningerne i forbindelse med delt forvaltning: iværksættelse af et initiativ vedrørende de data, der skal indsendes af medlemsstaterne (30.9.2006).

10a.3

Vurdering af kontrolomkostningerne i forbindelse med delt forvaltning: indsendelse af data fra medlemsstaterne (28.2.2007).

10a.4

Vurdering af kontrolomkostningerne i forbindelse med delt forvaltning: undersøgelse af modtagne oplysninger (30.9.2007).

10b

Udarbejdelse af et første overslag over kontrolomkostninger afholdt i forbindelse med direkte forvaltning (30.6.2007).

10N

Med henblik på at undersøge cost-benefit-forholdet for kontrol nærmere vil Kommissionen se på, hvordan programmernes udformning og betingelserne for støtteberettigelse påvirker kontrolomkostningerne, således at der kan udvikles en detaljeret analyse af den tolerable risiko på et konkret grundlag (31.12.2007).

11

Gennemførelse af et pilotprojekt vedrørende evaluering af udbyttet af kontrollen i forbindelse med interne politikker (30.6.2007).

11N

Med henblik på at finde ud af, om inddrivelses- og modregningssystemerne fungerer effektivt, vil Kommissionen ved at finde frem til de beløb, som blev inddrevet i 2005 og 2006, og deres sammenhæng med de fejl, som blev opdaget under kontrollerne, inden for direkte forvaltning udarbejde en typologi over fejl og forholdet til inddrivelser, finansielle korrektioner og justeringer af betalingerne, og for strukturfondene vil den undersøge, hvor pålidelige de nationale overvågnings- og indberetningssystemer er (31.12.2007).

| — | Pålidelighed, ensartethed og fuldstændighed i forbindelse med data vedrørende inddrivelser |
| --- | --- |

—

Pålidelighed, ensartethed og fuldstændighed i forbindelse med data vedrørende inddrivelser

| — | Inddrivelsesprocessens effektivitet |
| --- | --- |

—

Inddrivelsesprocessens effektivitet

| — | Omfanget af finansielle korrektioner |
| --- | --- |

—

Omfanget af finansielle korrektioner

Denne underaktion har ingen umiddelbar effekt på fejlfrekvensen, men viser, at der træffes korrigerende foranstaltninger, og at kvaliteten af dataene vedrørende inddrivelser er blevet bedre.

Sektorspecifikke mangler (aktion 12-16)

12

Iværksættelse af skridt til at afhjælpe manglerne ved hjælp af de årlige forvaltningsplaner og opfølgende redegørelse for fremskridtene i de årlige aktivitetsrapporter (15.6.2007).

| — | Kontrolsystemernes kvalitet |
| --- | --- |

—

Kontrolsystemernes kvalitet

| — | Fejlrater inden for det sjette forskningsrammeprogram |
| --- | --- |

—

Fejlrater inden for det sjette forskningsrammeprogram

GD for Energi og Transport, GD for Erhvervspolitik, GD for Forskning og GD for Informationssamfundet og Medier har alle taget forbehold vedrørende RP6 i 2008 hvad angår frekvensen af resterende fejl med hensyn til omkostningsopgørelsernes nøjagtighed. Underaktionens effekt hvad angår konstatering og korrigering af fejl er endnu ikke målbar.

12N

Med henblik på at sikre, at sikkerheden rent faktisk øges, vil Kommissionen i 2007 gennemføre 300 revisioner inden for det 6. rammeprogram, hvilket skal sammenlignes med de 45 revisioner, som blev gennemført i 2006. Desuden vil Kommissionen efter at have udviklet en systematisk tilgang til analyse af og stikprøveudtagning fra modtagerpopulationen under det 6. rammeprogram som led i aktion 16b gå videre til at finde frem til og korrigere fejl hos de modtagere, som tegner sig for den største del af budgettet. Ved udgangen af 2007 vil dette også give et repræsentativt billede af niveauet og arten af uregelmæssigheder inden for forskningsbudgettet som helhed (31.12.2007).

13.1

Færdiggørelse af den af Økofin-Rådet ønskede undersøgelse af den nuværende kontrol af strukturfondene på både sektormæssigt og regionalt plan og af de nuværende erklæringers og udtalelsers værdi under hensyntagen til de årsrapporter, der i henhold til artikel 13 skal forelægges i juni 2006, og resultaterne af Kommissionens revisioner (31.3.2007).

| — | Kvaliteten af medlemsstaternes kontrolsystemer |
| --- | --- |

—

Kvaliteten af medlemsstaternes kontrolsystemer

Dette har ingen direkte effekt på fejlfrekvensen.

13.2

Ajourføring af retningslinjerne for, hvordan generaldirektoraterne i forbindelse med de årlige aktivitetsrapporter opnår sikkerhed fra strukturerne for intern kontrol med hensyn til strukturfondene og landbrug i perioden 2007-2013 (31.12.2007).

14a

Udbredelse af god praksis for indledende kontroller med henblik på at styre risikoen for fejl i de underliggende transaktioner og anbefaling af, at medlemsstaterne øger deres informationsaktiviteter over for støttemodtagerne og blandt andet giver oplysninger om kontroller og risikoen for, at støtten kan bortfalde (30.6.2006).

| — | Medlemsstaternes evalueringer i forhold til de retlige kriterier |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternes evalueringer i forhold til de retlige kriterier

Effekten er ikke målbar.

14b

Udarbejdelse af retningslinjer for endelige modtagere og/eller formidlere om kontroller og ansvar i kontrolkæden for så vidt angår strukturfondene og indirekte central forvaltning i perioden 2007-2013 (31.12.2007).

15

Indgåelse af »tillidskontrakter« vedrørende strukturfondene med otte medlemsstater, hvis der er tilstrækkelig mange frivillige, for at skabe et solidt grundlag for gennemførelsen af den nye lovgivning og øge sikkerheden for udgifterne under den nuværende lovgivning (31.12.2007).

| — | Udvidelse af strategien med én revisionsmodel i forbindelse med tillidskontrakter |
| --- | --- |

—

Udvidelse af strategien med én revisionsmodel i forbindelse med tillidskontrakter

Effekten er ikke målbar.

16a

Fastlæggelse af erfaringsbaserede retningslinjer for godkendelse, uddannelse og overvågning af eksterne revisorer på området forskning og andre interne politikker (30.6.2007).

| — | Kontrolbevidsthed og sammenhængende strategi inden for strukturfondene |
| --- | --- |

—

Kontrolbevidsthed og sammenhængende strategi inden for strukturfondene

Effekten er endnu ikke målbar.

16b

Udvikling af fælles metoder for risikobaseret og repræsentativ stikprøveudtagning på områderne forskning og andre interne politikker samt foranstaltninger udadtil (31.12.2007).

16c

Koordinering af revisionsstandarder, rapportering af fejlprocenter osv. i forbindelse med strukturfondene (31.12.2007).

Kilde: Revisionsretten.

SAMLEDE KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

| 2.29. | Retten konstaterede, at Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer var blevet yderligere forbedret i 2008. Det gælder navnlig de relevante forbeholds effekt på den sikkerhed, der gives i generaldirektørernes erklæringer (punkt 2.5 2.8). |
| --- | --- |

2.29.

Retten konstaterede, at Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer var blevet yderligere forbedret i 2008. Det gælder navnlig de relevante forbeholds effekt på den sikkerhed, der gives i generaldirektørernes erklæringer (punkt 2.5 2.8).

| 2.29. | Kommissionen ser med tilfredshed på, at dens overordnede interne kontrolsystem efter Rettens opfattelse blev styrket yderligere i 2008. Vigtige fremskridt, der skal understreges for 2008, omfatter effektiv gennemførelse af selve kontrolstandarderne og den forbedrede kvalitet af medlemsstaternes årlige oversigter eller revisionserklæringer. |
| --- | --- |

2.29.

| 2.30. | Under sin revision konstaterede Retten imidlertid, at der i nogle af de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer fortsat var svagheder med hensyn til forbeholdenes omfang og rækkevidde samt med hensyn til vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemerne og deres måde at fungere på (punkt 2.9-2.11). |
| --- | --- |

2.30.

Under sin revision konstaterede Retten imidlertid, at der i nogle af de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer fortsat var svagheder med hensyn til forbeholdenes omfang og rækkevidde samt med hensyn til vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemerne og deres måde at fungere på (punkt 2.9-2.11).

| 2.30. | For samhørighedsområdets vedkommende er den metode, som anvendes til formulering af forbehold, baseret på en detaljeret analyse af tilsyns- og kontrolsystemerne på nationalt/lokalt plan. Efter Kommissionens opfattelse giver forbeholdene i de årlige aktivitetsrapporter et fair billede af systemernes mangler (se også svaret under punkt 2.6).

  Kommissionen ser med tilfredshed på de forbedringer, der er angivet i tabel 2.1, og gentager sit tilsagn om at søge at opnå yderligere forbedringer på dette område. Kommissionen er i gang med at vurdere de faktorer, der har indflydelse på kvaliteten af de årlige aktivitetsrapporter, og vil fremme foranstaltninger til yderligere forbedring af deres kvalitet.


  Se også svarene under punkt 2.9, 2.10 og 2.11. |
| --- | --- |

2.30.

Kommissionen ser med tilfredshed på de forbedringer, der er angivet i tabel 2.1, og gentager sit tilsagn om at søge at opnå yderligere forbedringer på dette område. Kommissionen er i gang med at vurdere de faktorer, der har indflydelse på kvaliteten af de årlige aktivitetsrapporter, og vil fremme foranstaltninger til yderligere forbedring af deres kvalitet.

Se også svarene under punkt 2.9, 2.10 og 2.11.

| 2.31. | Kommissionen har gjort fremskridt med hensyn til de årlige oversigter, så de giver yderligere sikkerhed og anvendes til at give merværdi til generaldirektørernes erklæringer. Det var imidlertid ikke alle medlemsstater, der overholdt finansforordningen fuldt ud (punkt 2.20 og 2.22). |
| --- | --- |

2.31.

Kommissionen har gjort fremskridt med hensyn til de årlige oversigter, så de giver yderligere sikkerhed og anvendes til at give merværdi til generaldirektørernes erklæringer. Det var imidlertid ikke alle medlemsstater, der overholdt finansforordningen fuldt ud (punkt 2.20 og 2.22).

| 2.31. | Syv medlemsstater indføjede i 2008 den revisionserklæring, der er foreslået i Kommissionens retningslinjer, i deres årlige oversigter. Kommissionen vil fortsætte med at udvikle sin vejledning, således at de årlige oversigter tilfører processen yderligere værdi.

  Kommissionen har også taget passende skridt til opfølgning af manglende overholdelse af forskrifterne og har fået medlemsstaterne til at forbedre deres årlige oversigter sammenlignet med det foregående år. |
| --- | --- |

2.31.

Kommissionen har også taget passende skridt til opfølgning af manglende overholdelse af forskrifterne og har fået medlemsstaterne til at forbedre deres årlige oversigter sammenlignet med det foregående år.

| 2.32. | Kommissionen kan dokumentere, at de ændrede interne kontrolstandarder er næsten fuldt implementeret (jf. punkt 2.24), og at den har gennemført underaktionerne i sin handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol (jf. punkt 2.27). |
| --- | --- |

2.32.

Kommissionen kan dokumentere, at de ændrede interne kontrolstandarder er næsten fuldt implementeret (jf. punkt 2.24), og at den har gennemført underaktionerne i sin handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol (jf. punkt 2.27).

| 2.33. | Retten noterer sig imidlertid, at Kommissionen ikke kan dokumentere, at dens aktioner til forbedring af overvågnings- og kontrolsystemerne har mindsket risikoen for fejl på en række budgetområder (jf. punkt 1.33). |
| --- | --- |

2.33.

Retten noterer sig imidlertid, at Kommissionen ikke kan dokumentere, at dens aktioner til forbedring af overvågnings- og kontrolsystemerne har mindsket risikoen for fejl på en række budgetområder (jf. punkt 1.33).

| 2.33. | Kommissionen bemærker, at Rettens revisionserklæring gradvist er blevet bedre i løbet af de seneste år (hvis man tager de forskellige politikområder under ét, fik 6 % af de samlede udgifter for 2003 »grønt lys«, hvad angår den påviste fejlfrekvens, og det tal var øget til 56 % for 2008). Ifølge Kommissionen er dette tydeligvis et resultat af den indsats, der er gjort, og de handlingsplaner, der er gennemført for at forbedre det interne kontrolsystem, selv om det ikke er muligt at isolere enkelte foranstaltningers indvirkning på fejlfrekvensen.

  Kommissionen henviser også til de svar, der er givet under punkt 2.17 og 2.25. |
| --- | --- |

2.33.

Kommissionen henviser også til de svar, der er givet under punkt 2.17 og 2.25.

Anbefalinger

| 2.34. | Forbedringen af overvågnings- og kontrolsystemerne skal betragtes som en løbende proces, hvor det tager tid, før foranstaltningerne kan siges at have fået effekt. Det betyder, at Rettens tidligere anbefalinger stadig er relevante (18). |
| --- | --- |

2.34.

Forbedringen af overvågnings- og kontrolsystemerne skal betragtes som en løbende proces, hvor det tager tid, før foranstaltningerne kan siges at have fået effekt. Det betyder, at Rettens tidligere anbefalinger stadig er relevante (18).

| 2.34. | Kommissionen fortsætter sin indsats for at gennemføre Rettens tidligere henstillinger. Analysen af dens tilsyns- og kontrolsystemer viser, at de foranstaltninger, der er truffet, i stigende grad medvirker til med tiden at reducere fejlrisikoen. Der er rimelig forventning om, at kontrolstrategien efterhånden vil sikre, at kontrolmålet nås, navnlig for flerårige programmer, eftersom der er planlagt supplerende kontrol ved udgangen af programmeringsperioden med henblik på endelig regnskabsafslutning — ud over de korrigerende foranstaltninger, der træffes inden for programmernes gennemførelsesperiode. Analysen af korrigerende foranstaltninger, der træffes af både medlemsstaterne og Kommissionen, bør nødvendigvis tage hensyn til det flerårige element. |
| --- | --- |

2.34.

| 2.35. | Der er primært behov for særlig og øget opmærksomhed på de udgiftsområder, hvor Retten til stadighed konstaterer en høj fejlforekomst. Det er især nødvendigt: |
| --- | --- |

2.35.

Der er primært behov for særlig og øget opmærksomhed på de udgiftsområder, hvor Retten til stadighed konstaterer en høj fejlforekomst. Det er især nødvendigt:

2.35.

| a) | at beregne omkostningerne forbundet med de kontroller, der anvendes i de forskellige politikker, og vurdere kontrollernes værdi |
| --- | --- |

a)

at beregne omkostningerne forbundet med de kontroller, der anvendes i de forskellige politikker, og vurdere kontrollernes værdi

| a) | Kommissionen har til hensigt at fortsætte sit initiativ vedrørende acceptabel fejlrisiko, herunder vurdering af kontrolomkostninger. Den vil i første række fremlægge konkrete forslag om forskning, energi og transport, udvikling af landdistrikter, ekstern bistand og administrative udgifter i 2010. De resterende politikområder vil blive taget op de efterfølgende år. |
| --- | --- |

a)

| b) | at lægge vægt på forenkling i forbindelse med udformningen af fremtidige politikforslag |
| --- | --- |

b)

at lægge vægt på forenkling i forbindelse med udformningen af fremtidige politikforslag

| b) | En vis grad af kompleksitet, hvad angår regler og kriterier for støtteberettigelse, er uundgåelig, eftersom disse ofte fastlægges med henblik på at nå opstillede politiske mål, som er resultatet af en kompleks lovgivningsprocedure, hvor den lovgivende myndighed har det sidste ord. Kommissionen har imidlertid forpligtet sig til at fremsætte forslag til den lovgivende myndighed med henblik på yderligere forenkling, hvis det er muligt. Den vil overveje mulighederne for at gennemføre yderligere forenkling af reglerne for støtteberettigelse i sit 2010-forslag til den treårige revision af finansforordningen. Den vil også se nærmere på principperne for yderligere forenkling af sektorlovgivning for den næste runde af grundlæggende retsakter, der træder i kraft fra 2014.

  Kommissionen henviser til Rettens egen konklusion i punkt 1.39 om, at det kan være vanskeligt at gennemføre forenklinger og samtidigt sikre, at de politiske mål med støtten nås. Den bemærker i den sammenhæng, at meget skarpt afgrænsede politikmål somme tider kræver komplekse regler for at sikre, at målene nås.


  For så vidt angår samhørighedspolitikken blev fondsforordningerne ændret i maj 2009 for allerede for programmerne for perioden 2007-2013 at gøre det muligt at anvende faste satser, faste beløb og standardskalaer for enhedsomkostninger. Kommissionen har indtrængende opfordret medlemsstaterne til at anvende disse forenklede omkostningsberegninger. I juli 2009 fremlagde den yderligere forslag til forenkling af reglerne for perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen henviser til Rettens egen konklusion i punkt 1.39 om, at det kan være vanskeligt at gennemføre forenklinger og samtidigt sikre, at de politiske mål med støtten nås. Den bemærker i den sammenhæng, at meget skarpt afgrænsede politikmål somme tider kræver komplekse regler for at sikre, at målene nås.

For så vidt angår samhørighedspolitikken blev fondsforordningerne ændret i maj 2009 for allerede for programmerne for perioden 2007-2013 at gøre det muligt at anvende faste satser, faste beløb og standardskalaer for enhedsomkostninger. Kommissionen har indtrængende opfordret medlemsstaterne til at anvende disse forenklede omkostningsberegninger. I juli 2009 fremlagde den yderligere forslag til forenkling af reglerne for perioden 2007-2013.

| c) | at fortsætte med at forbedre den mekanisme, hvorved finansielle korrektioner, tilbagekaldelser eller inddrivelser skal korrigere fejl, og at træffe de nødvendige foranstaltninger, så effekten af denne forbedring kan dokumenteres i praksis. |
| --- | --- |

c)

at fortsætte med at forbedre den mekanisme, hvorved finansielle korrektioner, tilbagekaldelser eller inddrivelser skal korrigere fejl, og at træffe de nødvendige foranstaltninger, så effekten af denne forbedring kan dokumenteres i praksis.

| c) | Handlingsplanen til styrkelse af Kommissionens tilsynsfunktion i forbindelse med strukturforanstaltninger tog både fat på årsagerne til og konsekvenserne af den høje fejlfrekvens, der blev konstateret af Retten i forbindelse med udgifterne til strukturforanstaltninger. Kommissionen vurderer, at de finansielle korrektionsmekanismer er blevet styrket, hvilket bekræftes af antallet og omfanget af suspensioner og finansielle korrektioner i 2008. Hertil kommer, at Kommissionens regnskabsafslutningsstrategi for 2000-2006 vil tage sigte på at begrænse restfejlfrekvensen til acceptable niveauer. Kommissionen vil fortsætte sin indsats, og den har opfordret medlemsstaterne til at opstramme inddrivelsesprocedurerne og forbedre indberetningen i 2009 og stramme kravene til årlig indberetning af finansielle korrektioner for perioden 2007-2013.

  Korrektionen af systematiske fejl på forskningsområdet forventes at komme op i fart i 2009. |
| --- | --- |

c)

Korrektionen af systematiske fejl på forskningsområdet forventes at komme op i fart i 2009.

| 2.36. | På de politikområder, hvor det er et lovkrav, at medlemsstaterne indsender oplysninger hvert år, bør Kommissionen sikre sig, at den får maksimalt udbytte af oplysninger såsom årlige oversigter og forhåndserklæringer. Med henblik på at få større indsigt i alle forhold, som kan være relevante for at sikre, at de udgifter, der afholdes over EU-budgettet, er lovlige og formelt rigtige, bør Kommissionen også tage hensyn til frivillige initiativer fra medlemsstaterne (i form af nationale erklæringer) og fra overordnede revisionsorganer. |
| --- | --- |

2.36.

På de politikområder, hvor det er et lovkrav, at medlemsstaterne indsender oplysninger hvert år, bør Kommissionen sikre sig, at den får maksimalt udbytte af oplysninger såsom årlige oversigter og forhåndserklæringer. Med henblik på at få større indsigt i alle forhold, som kan være relevante for at sikre, at de udgifter, der afholdes over EU-budgettet, er lovlige og formelt rigtige, bør Kommissionen også tage hensyn til frivillige initiativer fra medlemsstaterne (i form af nationale erklæringer) og fra overordnede revisionsorganer.

| 2.36. | Kommissionen vil fortsætte sin indsats for at forbedre de krævede årlige oversigters kvalitet og tilføre dem merværdi. Den vil også fortsætte med at fremme positive initiativer som f.eks. rettidig indsendelse af frivillige nationale forvaltningserklæringer, som giver sikkerhed for EU-udgifternes formelle rigtighed. Kommissionen ser også med tilfredshed på og støtter fælles initiativer gennemført af medlemsstaternes overordnede revisionsorganer med sigte på udveksling af knowhow og erfaringer. Som fastslået i Rettens udtalelse nr. 6/2007 om årlige oversigter og nationale erklæringer, er oplysninger i sidstnævnte kun troværdige, hvis rækkevidden, metoden og timingen for erklæringerne er passende og sammenlignelige. |
| --- | --- |

2.36.

---

(1)  Artikel 53b, stk. 3, i den ændrede finansforordning lyder som følger: »Medlemsstaterne fremlægger på det relevante nationale plan en årlig oversigt over de foreliggende revisioner og erklæringer« (Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 af 13. december 2006 om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EUT L 390 af 30.12.2006, s. 1)).

(2)  På grundlag af en anslået fast korrektion på 5 % eller 10 %.

(3)  Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 2.14 og tabel 2.1, årsberetningen for regnskabsåret 2006, tabel 2.1, og årsberetningen for regnskabsåret 2005, tabel 2.1. Gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse kaldtes tidligere foranstaltninger udadtil.

(4)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten En sammenfatning af Kommissionens resultater på forvaltningsområdet i 2008 (KOM(2009) 256 endelig af 8.6.2009).

(5)  Jf. punkt 2.19 og 2.41, b), i årsberetningen for regnskabsåret 2007.

(6)  Med hensyn til samhørighedspolitikken indsendte 9 medlemsstater oplysninger, som opfyldte kravene, og 11 medlemsstater indsendte oplysninger, som i det store og hele opfyldte kravene, når der ses bort fra mindre mangler så som ufuldstændige eller ukorrekte data i tabellerne. Tre medlemsstater indsendte årlige oversigter, som ikke opfyldte kravene, og som Kommissionen returnerede med henblik på fornyet indsendelse. Med hensyn til de sidste 4 medlemsstater havde Kommissionen ikke afsluttet sin analyse pr. 28. februar 2009. Stort set samme konklusion drages af generaldirektøren for regionaludvikling, og en tilsvarende vurdering gives i de relevante årlige aktivitetsrapporter. Retten noterer sig, at Kommissionen har truffet opfølgende foranstaltninger i de tilfælde, hvor medlemsstaterne ikke havde opfyldt kravene.

(7)  Rettens udtalelse nr. 6/2007 om medlemsstaternes årlige oversigter og »nationale erklæringer« og de nationale revisionsorganers revision af EU-midler (EUT C 216 af 14.9.2007, s. 3).

(8)  16 vedrørende strukturforanstaltninger og Den Europæiske Fiskerifond og 9 vedrørende landbrug.

(9)  Meddelelse til Kommissionen: »Revision of the Internal Control Standards and Underlying Framework Strengthening Control Effectiveness«, SEC(2007) 1341. Retten udtalte sig positivt om overgangen, jf. punkt 2.27 i årsberetningen for regnskabsåret 2007.

(10)  Jf. punkt 2.25 i årsberetningen for regnskabsåret 2007. Ifølge Rettens beregning var gennemførelsesgraden i 2007 og 2008 over 96 %.

(11)  Meddelelse til Kommissionen: »Revision of the Internal Control Standards and Underlying Framework Strengthening Control Effectiveness«, SEC(2007) 1341 af 16.10.2007. Denne vejledning tillader, at generaldirektoraterne dokumenterer effektiviteten af nogle forhåndsudvalgte interne kontrolstandarder, som er prioriteret i generaldirektoraternes årlige forvaltningsplaner for året før.

(12)  Kommissionens tjenester havde mulighed for at prioritere bestemte standarder på grundlag af deres specifikke aktiviteter og risici og at meddele dette i deres årlige forvaltningsplan for 2008.

(13)  Der er en tilsvarende fordeling i de årlige forvaltningsplaner for 2009.

(14)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa Parlamentet og Den Europæiske Revisionsret Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol (KOM(2006) 9 endelig af 17.1.2006).

(15)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Den Europæiske Revisionsret Rapport om virkningerne af Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol, KOM(2009) 43 af 4.2.2009.

(16)  Jf. punkt 2.30 i årsberetningen for regnskabsåret 2007.

(17)  Det var ikke tilfældet i Kommissionens foregående statusrapport fra 2007, jf. punkt 2.34 i årsberetningen for regnskabsåret 2007.

(18)  Punkt 2.41 og 2.42 i Rettens årsberetning for regnskabsåret 2007.

(19)  Rettens opfattelse af, hvilken betydning de væsentligste af disse forbehold har for generaldirektørens erklæring:

| A | : | rimelig sikkerhed ingen eller kun ubetydelige forbehold med hensyn til, om de interne kontrolstandarder sikrer, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige |
| --- | --- | --- |
| B | : | rimelig sikkerhed med forbehold med hensyn til konstaterede svagheder i det interne kontrolsystem |
| C | : | ingen sikkerhed. |

A

:

rimelig sikkerhed ingen eller kun ubetydelige forbehold med hensyn til, om de interne kontrolstandarder sikrer, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige

B

:

rimelig sikkerhed med forbehold med hensyn til konstaterede svagheder i det interne kontrolsystem

C

:

ingen sikkerhed.

(20)  Den årlige aktivitetsrapports anvendelighed som bevis i forbindelse med Rettens revisionskonklusioner:

| A | : | tilstrækkelig som bevis i forbindelse med Rettens DAS konklusioner (klar og utvetydig) |
| --- | --- | --- |
| B | : | tilstrækkelig som bevis i forbindelse med Rettens DAS konklusioner efter korrektioner |
| C | : | kan ikke bruges som bevis i forbindelse med Rettens DAS konklusioner. |

A

:

tilstrækkelig som bevis i forbindelse med Rettens DAS konklusioner (klar og utvetydig)

B

:

tilstrækkelig som bevis i forbindelse med Rettens DAS konklusioner efter korrektioner

C

:

kan ikke bruges som bevis i forbindelse med Rettens DAS konklusioner.

»+/–« Når der ikke er bevis nok til at berettige en ændring af vurderingen, men Retten ikke desto mindre har konstateret en væsentlig forbedring eller forringelse, vises dette ved hjælp af et »+« eller et »–« ved siden af den oprindelige vurdering.

(21)  Er dog medtaget i den årlige aktivitetsrapport.

Kilde: Revisionsretten.

(22)  KOM(2009) 43.

(23)  Kommissionen anfører selv, at virkningen af de forskellige (under)aktioner i form af færre fejl og større sikkerhed først vil vise sig, efterhånden som aktionerne får indflydelse på de underliggende kontrolsystemer.

(24)  Jf. punkt 2.37 i årsberetningen for regnskabsåret 2007 og punkt 2.29 i denne beretning.

Kilde: Revisionsretten.

---

KAPITEL 3

Budgetforvaltning

INDHOLD

Indledning

Bemærkninger

Målene nået ved hjælp af ændringsbudgetter

Programgennemførelse

Udgifter til samhørighedspolitikkerne

Planen til genopretning af den europæiske økonomi

Uindfriede budgetforpligtelser

Konklusioner og anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 3.1. | I dette kapitel analyseres en række spørgsmål vedrørende gennemførelsen af EU's almindelige budget i 2008. Kapitlet omhandler især udnyttelsen af bevillingerne, gennemførelsen af EU programmer - især EU's udgifter til samhørighedspolitikkerne - ændringsbudgetterne og omfanget af uindfriede budgetforpligtelser. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

3.1.

I dette kapitel analyseres en række spørgsmål vedrørende gennemførelsen af EU's almindelige budget i 2008. Kapitlet omhandler især udnyttelsen af bevillingerne, gennemførelsen af EU programmer - især EU's udgifter til samhørighedspolitikkerne - ændringsbudgetterne og omfanget af uindfriede budgetforpligtelser.

BEMÆRKNINGER

Målene nået ved hjælp af ændringsbudgetter

| 3.2. | De godkendte budgetbevillinger for 2008 (vedtaget budget og ændringsbudgetter) androg sammen med fremførslerne fra 2007 i alt 132,3 milliarder euro i forpligtelser og 117 milliarder euro i betalinger, hvilket er en stigning på henholdsvis 4,7 % og 1,7 % i forhold til det endelige budget for 2007 (1). Samlet set lå årets forpligtelsesbevillinger 2,2 milliarder euro under det loft, der er fastsat i den finansielle ramme, mens betalingsbevillingerne holdt sig 14,0 milliarder euro under loftet (jf.
  tavle III
  og
  IV
  i
  bilag I
  ). |
| --- | --- |

3.2.

De godkendte budgetbevillinger for 2008 (vedtaget budget og ændringsbudgetter) androg sammen med fremførslerne fra 2007 i alt 132,3 milliarder euro i forpligtelser og 117 milliarder euro i betalinger, hvilket er en stigning på henholdsvis 4,7 % og 1,7 % i forhold til det endelige budget for 2007 (1). Samlet set lå årets forpligtelsesbevillinger 2,2 milliarder euro under det loft, der er fastsat i den finansielle ramme, mens betalingsbevillingerne holdt sig 14,0 milliarder euro under loftet (jf.
  tavle III
  og
  IV
  i
  bilag I
  ).

| 3.3 | Ved de 10 ændringsbudgetter, der blev vedtaget i årets løb, blev bevillingerne til forpligtelser i alt forhøjet med 1,4 milliarder euro, mens bevillingerne til betalinger blev reduceret med 4,6 milliarder euro. Reduktionen var hovedsagelig en reaktion på, at der var afholdt færre udgifter end forventet på områderne samhørighedspolitikker (4,5 milliarder euro) og eksterne forbindelser (0,3 milliarder euro). En sådan reduktion af bevillingerne til betalinger ved hjælp af ændringsbudgetter er god økonomisk forvaltning, fordi den tilpasser budgettet til de ændrede forhold og reducerer budgetoverskuddet (2)(så det navnlig er muligt at betale egne indtægter tilbage til medlemsstaterne tidligere). |
| --- | --- |

3.3

Ved de 10 ændringsbudgetter, der blev vedtaget i årets løb, blev bevillingerne til forpligtelser i alt forhøjet med 1,4 milliarder euro, mens bevillingerne til betalinger blev reduceret med 4,6 milliarder euro. Reduktionen var hovedsagelig en reaktion på, at der var afholdt færre udgifter end forventet på områderne samhørighedspolitikker (4,5 milliarder euro) og eksterne forbindelser (0,3 milliarder euro). En sådan reduktion af bevillingerne til betalinger ved hjælp af ændringsbudgetter er god økonomisk forvaltning, fordi den tilpasser budgettet til de ændrede forhold og reducerer budgetoverskuddet (2)(så det navnlig er muligt at betale egne indtægter tilbage til medlemsstaterne tidligere).

| 3.4. | Kommissionen udarbejder en række dokumenter, som bl.a. indeholder følgende oplysninger om gennemførelsen af De Europæiske Fællesskabers budget (3):






  — | Budgetoverskuddet var næsten det samme ved udgangen af 2008 (1,8 millioner euro) som ved udgangen af 2007 (1,5 milliarder euro) |
| --- | --- | --- |

3.4.

Kommissionen udarbejder en række dokumenter, som bl.a. indeholder følgende oplysninger om gennemførelsen af De Europæiske Fællesskabers budget (3):

—

Budgetoverskuddet var næsten det samme ved udgangen af 2008 (1,8 millioner euro) som ved udgangen af 2007 (1,5 milliarder euro)

| — | Udnyttelsesgraden for såvel forpligtelser som betalinger (efter ændringsbudgetterne) var høj, henholdsvis 99 % og 97 %, ligesom i 2007, som var det første år i den nye programmeringsperiode (96 % og 98 %) |
| --- | --- |

—

Udnyttelsesgraden for såvel forpligtelser som betalinger (efter ændringsbudgetterne) var høj, henholdsvis 99 % og 97 %, ligesom i 2007, som var det første år i den nye programmeringsperiode (96 % og 98 %)

| — | 2,1 milliard euro i uudnyttede betalingsbevillinger (eksklusive formålsbestemte indtægter, jf. fodnote 1) bortfaldt ikke, men blev fremført fra 2008 til 2009. Dette beløb er højere end i 2007 (1,2 milliarder euro) |
| --- | --- |

—

2,1 milliard euro i uudnyttede betalingsbevillinger (eksklusive formålsbestemte indtægter, jf. fodnote 1) bortfaldt ikke, men blev fremført fra 2008 til 2009. Dette beløb er højere end i 2007 (1,2 milliarder euro)

| — | Betalingsbevillingerne til området »Samhørighed« (4)(under afsnit 04, 05, 11 og 13 (5)) blev reduceret med 4,5 milliarder euro, hvilket førte til en endelig udnyttelsesgrad på 99 % (var det niende ændringsbudget ikke blevet vedtaget, ville den have været på 88 %). |
| --- | --- |

—

Betalingsbevillingerne til området »Samhørighed« (4)(under afsnit 04, 05, 11 og 13 (5)) blev reduceret med 4,5 milliarder euro, hvilket førte til en endelig udnyttelsesgrad på 99 % (var det niende ændringsbudget ikke blevet vedtaget, ville den have været på 88 %).

| — | Medlemsstaternes overslag over betalinger vedrørende udgiftsforpligtelser indgået fra 2000 til 2006 er blevet bedre i de seneste tre år. Den samlede overvurdering af betalingerne faldt fra 33 % i 2006 til 18 % i 2007 og 16 % i 2008. Med hensyn til forpligtelser indgået i den nuværende programmeringsperiode (2007-2013) lå overvurderingen af betalingerne på 27 % i 2008. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternes overslag over betalinger vedrørende udgiftsforpligtelser indgået fra 2000 til 2006 er blevet bedre i de seneste tre år. Den samlede overvurdering af betalingerne faldt fra 33 % i 2006 til 18 % i 2007 og 16 % i 2008. Med hensyn til forpligtelser indgået i den nuværende programmeringsperiode (2007-2013) lå overvurderingen af betalingerne på 27 % i 2008.

Programgennemførelse

Udgifter til samhørighedspolitikkerne

| 3.5. | Udnyttelsen af betalingsbevillingerne i 2008 vedrørende strukturfondsprogrammerne for 2000-2006 viste sig at være væsentlig højere end forventet. I stedet for de anslåede 16,3 milliarder euro androg betalingerne 24,0 milliarder euro. Det oprindelige skøn byggede på den antagelse, at der i 2008 ville ske et fald i betalingsanmodningerne, fordi n+2 fristen (6)ikke gjaldt, og fordi der ikke var indgået nye forpligtelser siden 2006. Men det forventede fald fandt ikke sted. |
| --- | --- |

3.5.

Udnyttelsen af betalingsbevillingerne i 2008 vedrørende strukturfondsprogrammerne for 2000-2006 viste sig at være væsentlig højere end forventet. I stedet for de anslåede 16,3 milliarder euro androg betalingerne 24,0 milliarder euro. Det oprindelige skøn byggede på den antagelse, at der i 2008 ville ske et fald i betalingsanmodningerne, fordi n+2 fristen (6)ikke gjaldt, og fordi der ikke var indgået nye forpligtelser siden 2006. Men det forventede fald fandt ikke sted.

| 3.6. | Medlemsstaterne var længe om at indsende deres overensstemmelseserklæringer, og Kommissionen var langsom til at godkende dem, hvilket er en forudsætning for, at der kan udbetales godtgørelser under samhørighedsprogrammerne i perioden 2007-2013 (jf. punkt 6.26). Det førte til, at udnyttelsen af betalingsbevillingerne var væsentlig lavere end forventet (12,6 milliarder euro). Næsten alle betalinger i 2008 vedrørende den nye programmeringsperiode svarede til et første forskud. |
| --- | --- |

3.6.

Medlemsstaterne var længe om at indsende deres overensstemmelseserklæringer, og Kommissionen var langsom til at godkende dem, hvilket er en forudsætning for, at der kan udbetales godtgørelser under samhørighedsprogrammerne i perioden 2007-2013 (jf. punkt 6.26). Det førte til, at udnyttelsen af betalingsbevillingerne var væsentlig lavere end forventet (12,6 milliarder euro). Næsten alle betalinger i 2008 vedrørende den nye programmeringsperiode svarede til et første forskud.

| 3.6. | Medlemsstaterne har 12 måneder fra godkendelsen af programmerne til at indsende deres overensstemmelseserklæringer. I de fleste tilfælde ventede medlemsstaterne til fristens udløb, inden de indsendte disse dokumenter og i nogle tilfælde til efter fristens udløb. Kommissionen har, efter at den har modtaget overensstemmelseserklæringerne, gennemført sine godkendelsesprocedurer inden for de forskriftsmæssige frister.

  I nogle tilfælde havde medlemsstaterne ikke indsendt de mellemliggende betalingsanmodninger, selv ikke efter at overensstemmelseserklæringerne var blevet godkendt. Det tyder på, at gennemførelsen af mange af programmerne i marken har været langsom. |
| --- | --- |

3.6.

I nogle tilfælde havde medlemsstaterne ikke indsendt de mellemliggende betalingsanmodninger, selv ikke efter at overensstemmelseserklæringerne var blevet godkendt. Det tyder på, at gennemførelsen af mange af programmerne i marken har været langsom.

Planen til genopretning af den europæiske økonomi

| 3.7. | Den 26. november 2008 skitserede Kommissionen en plan til genopretning af den europæiske økonomi, som skal være en fælles EU reaktion på den aktuelle finansielle og økonomiske krise (7). |
| --- | --- |

3.7.

Den 26. november 2008 skitserede Kommissionen en plan til genopretning af den europæiske økonomi, som skal være en fælles EU reaktion på den aktuelle finansielle og økonomiske krise (7).

| 3.8. | Heri blev det foreslået, at strukturfondsbetalingerne skulle fremskyndes som en del af EU's bidrag til at stimulere økonomien. Det blev foreslået, at kriterierne for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond skulle forenkles, udgifterne omprogrammeres, og forskudsbetalingerne fremskyndes fra begyndelsen af 2009. Det gav medlemsstaterne tidligere adgang til op til 1,8 milliarder euro i forskudsbetalinger fra Den Europæiske Socialfond, som de kunne bruge til at styrke aktive arbejdsmarkedspolitikker og koncentrere støtten om de mest sårbare samt øge indsatsen for at opgradere kvalifikationer. Det var også planlagt, at yderligere 4,5 milliarder euro i forskudsbetalinger fra EFRU skulle fremrykkes med henblik på samhørighedsfinansiering. Kommissionen vil i perioden 2009-2010 stille yderligere 5,00 milliarder euro til rådighed til forbedring af energisammenkoblinger og bredbåndsinfrastruktur. Denne pakke omfatter i alt 3,98 milliarder euro til investeringer i CO2 opsamling og lagring, havbaseret vindkraft og energisammenkoblinger og 1,02 milliarder euro til udvidelse og opgradering af højhastighedsinternet i landdistrikter samt til at løfte nye udfordringer på landbrugsmiljøområdet. De budgetmæssige konsekvenser af genopretningsplanen vil først kunne mærkes fra 2009. |
| --- | --- |

3.8.

Heri blev det foreslået, at strukturfondsbetalingerne skulle fremskyndes som en del af EU's bidrag til at stimulere økonomien. Det blev foreslået, at kriterierne for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond skulle forenkles, udgifterne omprogrammeres, og forskudsbetalingerne fremskyndes fra begyndelsen af 2009. Det gav medlemsstaterne tidligere adgang til op til 1,8 milliarder euro i forskudsbetalinger fra Den Europæiske Socialfond, som de kunne bruge til at styrke aktive arbejdsmarkedspolitikker og koncentrere støtten om de mest sårbare samt øge indsatsen for at opgradere kvalifikationer. Det var også planlagt, at yderligere 4,5 milliarder euro i forskudsbetalinger fra EFRU skulle fremrykkes med henblik på samhørighedsfinansiering. Kommissionen vil i perioden 2009-2010 stille yderligere 5,00 milliarder euro til rådighed til forbedring af energisammenkoblinger og bredbåndsinfrastruktur. Denne pakke omfatter i alt 3,98 milliarder euro til investeringer i CO2 opsamling og lagring, havbaseret vindkraft og energisammenkoblinger og 1,02 milliarder euro til udvidelse og opgradering af højhastighedsinternet i landdistrikter samt til at løfte nye udfordringer på landbrugsmiljøområdet. De budgetmæssige konsekvenser af genopretningsplanen vil først kunne mærkes fra 2009.

Uindfriede budgetforpligtelser

| 3.9. | De uindfriede budgetforpligtelser (uudnyttede forpligtelser, der fremføres med henblik på anvendelse i senere år), som hovedsagelig vedrører flerårige programmer, steg med 16,4 milliarder euro (11,8 %) til 155,0 milliarder euro. Hvis man kun ser på de politikområder, der finansieres med opdelte bevillinger (8), andrager de uindfriede forpligtelser i alt 153,8 milliarder euro, hvilket svarer til 1,8 års forpligtelser eller 2,3 års betalinger med det tempo, der var på de respektive politikområder i 2008. Næsten 80 % af de uindfriede forpligtelser er imidlertid fra 2007 og 2008 og vedrører derfor den finansielle ramme for 2007-2013. Udviklingen i de kumulerede uindfriede forpligtelser viser effekten af den indsats, der er gjort for at afvikle disse forpligtelser ved hjælp af betalinger, før reglen om automatisk frigørelse, der gælder både strukturfondene og Samhørighedsfonden (n+2 reglen/n+3 reglen), finder anvendelse. |
| --- | --- |

3.9.

De uindfriede budgetforpligtelser (uudnyttede forpligtelser, der fremføres med henblik på anvendelse i senere år), som hovedsagelig vedrører flerårige programmer, steg med 16,4 milliarder euro (11,8 %) til 155,0 milliarder euro. Hvis man kun ser på de politikområder, der finansieres med opdelte bevillinger (8), andrager de uindfriede forpligtelser i alt 153,8 milliarder euro, hvilket svarer til 1,8 års forpligtelser eller 2,3 års betalinger med det tempo, der var på de respektive politikområder i 2008. Næsten 80 % af de uindfriede forpligtelser er imidlertid fra 2007 og 2008 og vedrører derfor den finansielle ramme for 2007-2013. Udviklingen i de kumulerede uindfriede forpligtelser viser effekten af den indsats, der er gjort for at afvikle disse forpligtelser ved hjælp af betalinger, før reglen om automatisk frigørelse, der gælder både strukturfondene og Samhørighedsfonden (n+2 reglen/n+3 reglen), finder anvendelse.

| 3.9. | Andelen af de uindfriede forpligtelser svarer overordnet set til ca. to års forpligtelser, hvilket er normalt for strukturfondene. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Uindfriede budgetforpligtelser opstår som en direkte konsekvens af ordningen med opdelte bevillinger, hvor det tager nogle år at gennemføre udgiftsprogrammerne, og forpligtelserne indgås nogle år, før de tilsvarende betalinger foretages. Forpligtelser afvikles ved, at der afholdes betalinger, og en situation, hvor forpligtelserne overstiger betalingerne væsentligt, vil derfor på lang sigt føre til en ophobning af uindfriede forpligtelser, som hvert år kumuleres. |
| --- | --- |

3.10.

Uindfriede budgetforpligtelser opstår som en direkte konsekvens af ordningen med opdelte bevillinger, hvor det tager nogle år at gennemføre udgiftsprogrammerne, og forpligtelserne indgås nogle år, før de tilsvarende betalinger foretages. Forpligtelser afvikles ved, at der afholdes betalinger, og en situation, hvor forpligtelserne overstiger betalingerne væsentligt, vil derfor på lang sigt føre til en ophobning af uindfriede forpligtelser, som hvert år kumuleres.

| 3.11. | Den største andel af de uindfriede forpligtelser vedrører samhørighedsområdet (jf.
  figur 3.1
  ). På dette område androg de uindfriede forpligtelser 103 milliarder euro (9)(ca. 66 % af det samlede beløb) svarende til 2,2 års forpligtelser eller 2,9 års betalinger med det tempo, der var i 2008. Langt størstedelen af de uindfriede forpligtelser på dette område (73,8 milliarder euro) vedrører den nuværende periode, 2007-2013. De uindfriede forpligtelser, der vedrører den finansielle ramme for 2000-2006, andrager 29,3 milliarder euro. |
| --- | --- |

3.11.

Den største andel af de uindfriede forpligtelser vedrører samhørighedsområdet (jf.
  figur 3.1
  ). På dette område androg de uindfriede forpligtelser 103 milliarder euro (9)(ca. 66 % af det samlede beløb) svarende til 2,2 års forpligtelser eller 2,9 års betalinger med det tempo, der var i 2008. Langt størstedelen af de uindfriede forpligtelser på dette område (73,8 milliarder euro) vedrører den nuværende periode, 2007-2013. De uindfriede forpligtelser, der vedrører den finansielle ramme for 2000-2006, andrager 29,3 milliarder euro.

| 3.11. | Andelen af uindfriede forpligtelser på samhørighedsområdet er sammenlignelig med andelen på andre områder med differentierede forpligtelsesbevillinger (f.eks. forskning, transeuropæiske net eller foranstaltninger udadtil). Som Revisionsretten forklarer under 3.9., kræver samhørighedspolitikkens flerårige finansiering et system med fremførsel af åbne forpligtelser til efterfølgende år. Den automatiske frigørelsesregel (n+2/n+3) kræver som anført af Revisionsretten budgetdisciplin. Det fremgår af det forhold, at de uindfriede forpligtelser hovedsageligt vedrører 2007 og 2008, idet de forudgående år allerede har været omfattet af ovennævnte regel. |
| --- | --- |

3.11.

Figur 3.1 — Udviklingen i de kumulerede uindfriede budgetforpligtelser på strukturfondsområdet 2000-2006 og samhørighedsområdet 2007-2008 (1)

Image

| 3.12. | Ca. 13,4 % af de samlede uudnyttede forpligtelser (20,9 milliarder euro) vedrører Samhørighedsfonden, selv om den kun tegner sig for ca. 6,2 % af de samlede godkendte bevillinger for 2008. Det er en stigning på 2,8 milliarder euro eller ca. 15,5 % i forhold til 2007. De mange uindfriede budgetforpligtelser vedrørende Samhørighedsfonden svarer til 1,4 års forpligtelser eller 4,9 års betalinger med det tempo, der var i 2008. |
| --- | --- |

3.12.

Ca. 13,4 % af de samlede uudnyttede forpligtelser (20,9 milliarder euro) vedrører Samhørighedsfonden, selv om den kun tegner sig for ca. 6,2 % af de samlede godkendte bevillinger for 2008. Det er en stigning på 2,8 milliarder euro eller ca. 15,5 % i forhold til 2007. De mange uindfriede budgetforpligtelser vedrørende Samhørighedsfonden svarer til 1,4 års forpligtelser eller 4,9 års betalinger med det tempo, der var i 2008.

| 3.12. | I henhold til de forskriftsmæssige rammer for Samhørighedsfonden for perioden 2000-2006 standser betalingerne, så snart 80 % af projektets budget er opbrugt (og ikke 95 %, således som det er tilfældet for andre strukturfondsprogrammer). Størstedelen af disse projekter har allerede nået dette loft, og den store andel af uindfriede forpligtelser er en naturlig følge af de forskriftsmæssige bestemmelser.

  Hvad angår projekter inden for rammerne af Samhørighedsfonden, er der desuden ingen automatiske frigørelser i perioden 2000-2006 modsat andre strukturfonde.


  I perioden 2007-2013 er Samhørighedsfonden programmeret sammen med EFRU, og reglerne for automatisk frigørelse finder anvendelse på begge fonde. Det vil mindske de uindfriede forpligtelser i forbindelse med Samhørighedsfonden fremover. |
| --- | --- |

3.12.

Hvad angår projekter inden for rammerne af Samhørighedsfonden, er der desuden ingen automatiske frigørelser i perioden 2000-2006 modsat andre strukturfonde.

I perioden 2007-2013 er Samhørighedsfonden programmeret sammen med EFRU, og reglerne for automatisk frigørelse finder anvendelse på begge fonde. Det vil mindske de uindfriede forpligtelser i forbindelse med Samhørighedsfonden fremover.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 3.13. | Udnyttelsen af bevillingerne var fortsat høj i 2008. På samhørighedsområdet blev de oprindelige betalingsbevillinger reduceret med 4,5 milliarder euro ved ændringsbudgetter på grund af en forsinkelse i gennemførelsen af de nye programmer for perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

3.13.

Udnyttelsen af bevillingerne var fortsat høj i 2008. På samhørighedsområdet blev de oprindelige betalingsbevillinger reduceret med 4,5 milliarder euro ved ændringsbudgetter på grund af en forsinkelse i gennemførelsen af de nye programmer for perioden 2007-2013.

| 3.13. | Som Revisionsretten bemærker i afsnit 3.3., udgør en mindskelse af betalingsbevillingerne ved hjælp af ændringsbudgetter forsvarlig finansiel forvaltning. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Medlemsstaternes udgiftsoverslag på strukturfondsområdet blev bedre, så overvurderingen af bevillingsbehovet faldt. |
| --- | --- |

3.14.

Medlemsstaternes udgiftsoverslag på strukturfondsområdet blev bedre, så overvurderingen af bevillingsbehovet faldt.

| 3.14. | Selv om overslagene for perioden 2000-2006 var bedre, var overvurderingen for perioden 2007-2013 (der var foretaget overslag for det første år) på 27 %. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | De uindfriede budgetforpligtelser vedrørende opdelte bevillinger lå fortsat på et meget højt niveau og oversteg de samlede forpligtelsesbevillinger for 2008. Dog er de fleste af de uindfriede budgetforpligtelser nu fra 2007 og 2008 og vedrører derfor den nuværende finansielle ramme. Retten anbefaler, at Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at indsende de resterende overensstemmelsesvurderinger af deres forvaltnings- og kontrolsystemer så hurtigt som muligt og i en tilfredsstillende kvalitet, så man kan undgå yderligere forsinkelser af de mellemliggende betalinger og en yderligere stigning i de uindfriede forpligtelser. |
| --- | --- |

3.15.

De uindfriede budgetforpligtelser vedrørende opdelte bevillinger lå fortsat på et meget højt niveau og oversteg de samlede forpligtelsesbevillinger for 2008. Dog er de fleste af de uindfriede budgetforpligtelser nu fra 2007 og 2008 og vedrører derfor den nuværende finansielle ramme. Retten anbefaler, at Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at indsende de resterende overensstemmelsesvurderinger af deres forvaltnings- og kontrolsystemer så hurtigt som muligt og i en tilfredsstillende kvalitet, så man kan undgå yderligere forsinkelser af de mellemliggende betalinger og en yderligere stigning i de uindfriede forpligtelser.

| 3.15. | En stor andel af de uindfriede forpligtelser ved udgangen af 2008 består udelukkende af forskellen mellem forpligtelser for den nye programmeringsperiode og forskud, der er udbetalt. Som følge af de begrænsede foreløbige betalinger, er de uindfriede forpligtelser nødvendigvis steget.

  Kommissionen har i 2008 og 2009 taget skridt til at gøre fremskridt, hvad angår overensstemmelsesvurderingsproceduren ved hjælp af fremsendelse af påmindelser til og kontakter og møder med medlemsstaterne. De forskriftsmæssige bestemmelser vedrørende tilbagebetaling af præfinansiering, hvis der ikke indsendes en betalingsanmodning inden 24 måneder, samt anvendelsen af reglen om automatisk frigørelse, vil også lægge pres på medlemsstaterne. Se desuden svaret til punkt 3.6.


  Fra 30. juni 2009 udgør de samlede antal indkomne og godkendte rapporter henholdsvis 93 % og 58 % af bevillingerne for 2007-2013. |
| --- | --- |

3.15.

Kommissionen har i 2008 og 2009 taget skridt til at gøre fremskridt, hvad angår overensstemmelsesvurderingsproceduren ved hjælp af fremsendelse af påmindelser til og kontakter og møder med medlemsstaterne. De forskriftsmæssige bestemmelser vedrørende tilbagebetaling af præfinansiering, hvis der ikke indsendes en betalingsanmodning inden 24 måneder, samt anvendelsen af reglen om automatisk frigørelse, vil også lægge pres på medlemsstaterne. Se desuden svaret til punkt 3.6.

Fra 30. juni 2009 udgør de samlede antal indkomne og godkendte rapporter henholdsvis 93 % og 58 % af bevillingerne for 2007-2013.

---

(1)  Eksklusive formålsbestemte indtægter for 2008. Formålsbestemte indtægter er bl.a. tilbagebetalinger af fejlagtigt udbetalte beløb, der føres tilbage på de oprindelige budgetposter, bidrag fra EFTA medlemmer, der forhøjer specifikke budgetposter, og indtægter fra tredjemand i henhold til aftaler, som fastsætter, at der skal ydes et finansielt bidrag til EU-aktiviteter.

(2)  Budgetoverskuddet (budgetresultatet) er resultatet af gennemførelsen af budgettet. Det er ikke en reserve, og det kan ikke kumuleres og anvendes i senere regnskabsår til finansiering af udgifter. Overskuddet er uudnyttede indtægter, som modregnes i de egne indtægter, der skal inkasseres det følgende år.

(3)  De detaljerede oplysninger om gennemførelsen af budgettet for 2008 findes i del II i De Europæiske Fællesskabers årsregnskab for regnskabsåret 2008, i Kommissionens (GD for Budgets) beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret 2008 (»Report on budgetary and financial management — financial year 2008«) samt i beretningen om analysen af budgetgennemførelsen for strukturfondene og Samhørighedsfonden i 2008 (»Analysis of the budgetary implementation of the Structural and Cohesion Funds in 2008«).

(4)  »Samhørighed« som politikområde (jf. kapitel 6) blev indført i forbindelse med programmeringsperioden 2007-2013 og dækker strukturfondene (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond) og Samhørighedsfonden. Tidligere (i programmeringsperioden 2000-2006) omfattede strukturfondene Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond samt Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen, og Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet. Samhørighedsfonden blev ikke betragtet som en strukturfond, fordi den har et særskilt retsgrundlag. Dette kapitel henviser til begge programmeringsperioder, og de to udtryk — »samhørighedsområdet« og »strukturfondsområdet« — anvendes derfor bevidst.

(5)  Afsnittene omfatter politikområderne 04: Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Arbejdsmarkedsforhold; 05: Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, 11: Fiskeri og 13: Regionalpolitik.

(6)  N+2 fristen indebærer, at alle midler, der ikke er anvendt ved udgangen af det andet år efter tildelingen, automatisk frigøres.

(7)  Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd - En europæisk økonomisk genopretningsplan (KOM(2008) 800 endelig af 26.11.2008), ændret ved forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme (KOM(2009) 171 endelig af 8.4.2009).

(8)  Budgettet omfatter to forskellige former for bevillinger, nemlig ikke-opdelte bevillinger og opdelte bevillinger. De ikke-opdelte bevillinger skal dække de transaktioner, der er etårige, f.eks. administrationsudgifter. Opdelte bevillinger er indført med henblik på foranstaltninger, som gennemføres over flere år. Betalingerne kan afholdes i bevillingsåret og de følgende år. Opdelte bevillinger anvendes hovedsagelig i forbindelse med strukturfondene og Samhørighedsfonden.

(9)  Hvad angår samhørighed jf. »Report on budgetary and financial management - financial year 2008«, s. 41.

---

KAPITEL 4

Indtægter

INDHOLD

Indledning

Revisionens omfang

Traditionelle egne indtægter

Moms- og BNI-baserede egne indtægter

Transaktionernes formelle rigtighed

Traditionelle egne indtægter

Moms- og BNI-baserede egne indtægter

Effektiviteten af systemerne

Traditionelle egne indtægter

Momsbaserede egne indtægter

Overvågningen af anvendelsen af momsdirektiverne

Rapporten i henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89

BNI-baserede egne indtægter

Årlige BNI-data

Udarbejdelsen af de nationale regnskaber i medlemsstaterne

Generelle og specifikke forbehold

Efterprøvelse af BNI-oversigter i medlemsstaterne

Konklusioner og anbefalinger

Traditionelle egne indtægter

Momsbaserede egne indtægter

BN-baserede egne indtægter

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 4.1. | I dette kapitel forelægges Rettens specifikke vurdering af indtægter. Indtægtssiden af Den Europæiske Unions budget består af egne indtægter og andre indtægter. Egne indtægter er, som det fremgår af
  tabel 4.1
  , langt den største kilde til finansiering af budgetudgifterne (89,4 %). |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

4.1.

I dette kapitel forelægges Rettens specifikke vurdering af indtægter. Indtægtssiden af Den Europæiske Unions budget består af egne indtægter og andre indtægter. Egne indtægter er, som det fremgår af
  tabel 4.1
  , langt den største kilde til finansiering af budgetudgifterne (89,4 %).

Tabel 4.1 —   Indtægter i regnskabsåret 2008

| Budget-afsnit | Indtægtsart | Beskrivelse | Betalinger 2008


  (millioner euro) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Traditionelle egne indtægter | Landbrugsafgifter (kapitel 10) | 1 278 | 1,0 |
| Sukker- og isoglukoseafgifter (kapitel 11) | 708 | 0,6 |
| Told (kapitel 12) | 15 297 | 12,6 |
| 1 | Momsbaserede egne indtægter | Regnskabsårets momsindtægter (kapitel 13) | 17 966 | 14,8 |
| 1 | BNI-baserede egne indtægter | BNI-indtægter (bruttonationalindkomst) (kapitel 14) | 73 015 | 60,1 |
| 1 | Korrektion af budgetuligevægte | UK-korrektion (kapitel 15) | 385 | 0,3 |
| | | EGNE INDTÆGTER I ALT | 108 649 | 89,4 |
| 3 | | Overskud, saldi og tilpasninger | 4 174 | 3,4 |
| 4 | | Indtægter fra personer, der er knyttet til EF-institutionerne og andre EF-organer | 977 | 0,8 |
| 5 | | Indtægter i forbindelse med institutionernes administration | 353 | 0,3 |
| 6 | | Bidrag og tilbagebetalinger i forbindelse med Fællesskabets aftaler og programmer | 5 564 | 4,6 |
| 7 | | Morarenter og bøder | 1 794 | 1,5 |
| 8 | | Lånoptagelse og långivning | 34 | 0,0 |
| 9 | | Diverse indtægter | 39 | 0,0 |
| | | ANDRE INDTÆGTER I ALT | 12 935 | 10,6 |
| Årets samlede indtægter | 121 584 | 100,0 |
| Kilde: årsregnskab for 2008. |

Budget-afsnit

Indtægtsart

Beskrivelse

Betalinger 2008

(millioner euro)

%

1

Traditionelle egne indtægter

Landbrugsafgifter (kapitel 10)

1 278

1,0

Sukker- og isoglukoseafgifter (kapitel 11)

708

0,6

Told (kapitel 12)

15 297

12,6

1

Momsbaserede egne indtægter

Regnskabsårets momsindtægter (kapitel 13)

17 966

14,8

1

BNI-baserede egne indtægter

BNI-indtægter (bruttonationalindkomst) (kapitel 14)

73 015

60,1

1

Korrektion af budgetuligevægte

UK-korrektion (kapitel 15)

385

0,3

EGNE INDTÆGTER I ALT

108 649

89,4

3

Overskud, saldi og tilpasninger

4 174

3,4

4

Indtægter fra personer, der er knyttet til EF-institutionerne og andre EF-organer

977

0,8

5

Indtægter i forbindelse med institutionernes administration

353

0,3

6

Bidrag og tilbagebetalinger i forbindelse med Fællesskabets aftaler og programmer

5 564

4,6

7

Morarenter og bøder

1 794

1,5

8

Lånoptagelse og långivning

34

0,0

9

Diverse indtægter

39

0,0

ANDRE INDTÆGTER I ALT

12 935

10,6

Årets samlede indtægter

121 584

100,0

Kilde: årsregnskab for 2008.

| 4.2. | Den 26. januar 2009 vedtog Rådet ændrede regler (1)om gennemførelsen af den nye afgørelse om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter (2007/436/EF, Euratom) (2), der trådte i kraft den 1. marts 2009 med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2007. Da ratificeringsproceduren ikke var afsluttet ved udgangen af 2008, blev de nødvendige omregninger af medlemsstaternes moms- og BNI baserede bidrag fra 2007 og 2008 foretaget i 2009. |
| --- | --- |

4.2.

Den 26. januar 2009 vedtog Rådet ændrede regler (1)om gennemførelsen af den nye afgørelse om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter (2007/436/EF, Euratom) (2), der trådte i kraft den 1. marts 2009 med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2007. Da ratificeringsproceduren ikke var afsluttet ved udgangen af 2008, blev de nødvendige omregninger af medlemsstaternes moms- og BNI baserede bidrag fra 2007 og 2008 foretaget i 2009.

Revisionens omfang

| 4.3. | Retten udtog en repræsentativ statistisk stikprøve på 60 indtægtsordrer fra Kommissionens regnskab over alle modtagne indtægter og undersøgte transaktionernes formelle rigtighed på kommissionsniveau (jf.
  bilag 4.1
  ). Revisionen omfattede en opfølgning af visse tidligere bemærkninger (jf.
  bilag 4.2
  ). Supplerende revisionsarbejde udført af Retten beskrives i punkt 4.4-4.8. |
| --- | --- |

4.3.

Retten udtog en repræsentativ statistisk stikprøve på 60 indtægtsordrer fra Kommissionens regnskab over alle modtagne indtægter og undersøgte transaktionernes formelle rigtighed på kommissionsniveau (jf.
  bilag 4.1
  ). Revisionen omfattede en opfølgning af visse tidligere bemærkninger (jf.
  bilag 4.2
  ). Supplerende revisionsarbejde udført af Retten beskrives i punkt 4.4-4.8.

Traditionelle egne indtægter

| 4.4. | Rettens revision af de underliggende transaktioner kan ikke omfatte indførsler, der ikke er blevet angivet, eller som er sluppet uden om toldkontrollen. |
| --- | --- |

4.4.

Rettens revision af de underliggende transaktioner kan ikke omfatte indførsler, der ikke er blevet angivet, eller som er sluppet uden om toldkontrollen.

| 4.5. | Retten gennemførte en vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne i tre medlemsstater (3)og undersøgte deres regnskabssystemer for traditionelle egne indtægter. Revisorerne reviderede en tilfældig stikprøve på 30 importangivelser i hver af disse tre medlemsstater. |
| --- | --- |

4.5.

Retten gennemførte en vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne i tre medlemsstater (3)og undersøgte deres regnskabssystemer for traditionelle egne indtægter. Revisorerne reviderede en tilfældig stikprøve på 30 importangivelser i hver af disse tre medlemsstater.

| 4.6. | Retten vurderede Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, herunder Kommissionens kontrolbesøg i medlemsstaterne. Den gennemgik regnskaberne over traditionelle egne indtægter og analyserede strømmen af toldindtægter med henblik på at få rimelig sikkerhed for, at de registrerede beløb var fuldstændige og rigtige. Den vurderede også ACOR’s (4)overvågning. |
| --- | --- |

4.6.

Retten vurderede Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, herunder Kommissionens kontrolbesøg i medlemsstaterne. Den gennemgik regnskaberne over traditionelle egne indtægter og analyserede strømmen af toldindtægter med henblik på at få rimelig sikkerhed for, at de registrerede beløb var fuldstændige og rigtige. Den vurderede også ACOR’s (4)overvågning.

Moms- og BNI baserede egne indtægter

| 4.7. | Moms- og BNI-baserede egne indtægter er bidrag, der fremkommer ved, at der anvendes ensartede satser på medlemsstaternes teoretisk harmoniserede momsgrundlag eller på medlemsstaternes BNI, der er beregnet i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne. Disse to egne indtægter er baseret på makroøkonomiske statistikker, hvor de underliggende data ikke kan revideres direkte. Revisionen tog derfor udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne, og revisorerne vurderede dernæst det system, Kommissionen bruger til behandling af dataene, indtil de til sidst opføres i det endelige regnskab. Revisionen dækkede således opstillingen af det årlige budget, og det blev kontrolleret, om medlemsstaternes bidrag var korrekte. |
| --- | --- |

4.7.

Moms- og BNI-baserede egne indtægter er bidrag, der fremkommer ved, at der anvendes ensartede satser på medlemsstaternes teoretisk harmoniserede momsgrundlag eller på medlemsstaternes BNI, der er beregnet i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne. Disse to egne indtægter er baseret på makroøkonomiske statistikker, hvor de underliggende data ikke kan revideres direkte. Revisionen tog derfor udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne, og revisorerne vurderede dernæst det system, Kommissionen bruger til behandling af dataene, indtil de til sidst opføres i det endelige regnskab. Revisionen dækkede således opstillingen af det årlige budget, og det blev kontrolleret, om medlemsstaternes bidrag var korrekte.

| 4.8. | Ved revisionen vurderedes også Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, der har til formål at give rimelig sikkerhed for, at disse indtægter er beregnet og opkrævet korrekt, samt ACOR’s og BNI-udvalgets (5)roller. Retten undersøgte endvidere de nationale statistiske kontorers overvågnings- og kontrolsystemer for så vidt angik udarbejdelsen af de nationale regnskaber i fire medlemsstater (6). |
| --- | --- |

4.8.

Ved revisionen vurderedes også Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, der har til formål at give rimelig sikkerhed for, at disse indtægter er beregnet og opkrævet korrekt, samt ACOR’s og BNI-udvalgets (5)roller. Retten undersøgte endvidere de nationale statistiske kontorers overvågnings- og kontrolsystemer for så vidt angik udarbejdelsen af de nationale regnskaber i fire medlemsstater (6).

| 4.9. | Den BNI baserede indtægt bruges til at skabe balance på budgettet. En undervurdering af BNI for en medlemsstat påvirker ganske vist ikke den samlede BNI-baserede indtægt, men den bevirker, at de andre medlemsstater skal betale større bidrag, indtil problemet er fundet og løst. |
| --- | --- |

4.9.

Den BNI baserede indtægt bruges til at skabe balance på budgettet. En undervurdering af BNI for en medlemsstat påvirker ganske vist ikke den samlede BNI-baserede indtægt, men den bevirker, at de andre medlemsstater skal betale større bidrag, indtil problemet er fundet og løst.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

Traditionelle egne indtægter

| 4.10. | Medlemsstaterne fastlægger og opkræver de traditionelle egne indtægter. Medlemsstaterne udbetaler tre fjerdedele af disse beløb til Fællesskabet og tilbageholder den resterende fjerdedel til dækning af opkrævningsomkostningerne. Hver medlemsstat sender Kommissionen en månedlig opgørelse over fastlagt told (A regnskabet) og en kvartalsopgørelse over den fastlagte told, der ikke er medtaget deri (B regnskabet) (7). |
| --- | --- |

4.10.

Medlemsstaterne fastlægger og opkræver de traditionelle egne indtægter. Medlemsstaterne udbetaler tre fjerdedele af disse beløb til Fællesskabet og tilbageholder den resterende fjerdedel til dækning af opkrævningsomkostningerne. Hver medlemsstat sender Kommissionen en månedlig opgørelse over fastlagt told (A regnskabet) og en kvartalsopgørelse over den fastlagte told, der ikke er medtaget deri (B regnskabet) (7).

| 4.11. | Retten konstaterede, at de opgørelser, medlemsstaterne havde sendt til Kommissionen, samlet set var uden væsentlige fejl. |
| --- | --- |

4.11.

Retten konstaterede, at de opgørelser, medlemsstaterne havde sendt til Kommissionen, samlet set var uden væsentlige fejl.

Moms- og BNI-baserede egne indtægter

| 4.12. | Ved revisionen konstaterede Retten, at beregningen af medlemsstaternes bidrag og betalingen heraf var uden væsentlige fejl. |
| --- | --- |

4.12.

Ved revisionen konstaterede Retten, at beregningen af medlemsstaternes bidrag og betalingen heraf var uden væsentlige fejl.

EFFEKTIVITETEN AF SYSTEMERNE

Traditionelle egne indtægter

| 4.13. | Rettens revision på stedet bekræftede, at overvågnings- og kontrolsystemerne for bogføring af told og traditionelle egne indtægter generelt fungerede godt. |
| --- | --- |

4.13.

Rettens revision på stedet bekræftede, at overvågnings- og kontrolsystemerne for bogføring af told og traditionelle egne indtægter generelt fungerede godt.

| 4.14. | Men som tidligere år fremhævedes der ved Rettens revision problemer, som påvirkede beløbene i B regnskabet, og som, selv om de ikke var tilstrækkeligt væsentlige til at kunne påvirke den samlede konklusion, bør afhjælpes: |
| --- | --- |

4.14.

Men som tidligere år fremhævedes der ved Rettens revision problemer, som påvirkede beløbene i B regnskabet, og som, selv om de ikke var tilstrækkeligt væsentlige til at kunne påvirke den samlede konklusion, bør afhjælpes:

| 4.14. | På grund af de mange B-regnskaber, der ofte føres lokalt af de enkelte toldsteder og normalt omfatter komplicerede tilfælde af efteropkrævning af told, var et af temaerne for Kommissionens kontrol i 2008 og også i 2009 en undersøgelse af B-regnskaberne. Men en undersøgelse af B-regnskaberne har dog altid været et generelt tema for Kommissionens kontrol i årenes løb. Denne undersøgelse er foretaget i alle medlemsstater. Desuden gav Kommissionen i 2007 medlemsstaterne en specifik vejledning i B-regnskaberne for at gøre dem mere bevidste om, at disse regnskaber skal anvendes korrekt. |
| --- | --- |

4.14.

| — | forsinket fastlæggelse og inkassering af told, selv om toldmyndighederne (8)allerede kendte de skyldige beløb og debitorernes identitet og |
| --- | --- |

—

forsinket fastlæggelse og inkassering af told, selv om toldmyndighederne (8)allerede kendte de skyldige beløb og debitorernes identitet og

| — | Kommissionen vil tage disse undersøgelsesresultater op med de pågældende medlemsstater. I tilfælde af, at egne indtægter stilles til rådighed for EU-budgettet med forsinkelse, vil der blive pålagt morarenter. |
| --- | --- |

—

| — | manglende nationale instrukser (9)med hensyn til, hvordan det beløb, der formodentligt ikke vil kunne inddrives, skal vurderes. |
| --- | --- |

—

manglende nationale instrukser (9)med hensyn til, hvordan det beløb, der formodentligt ikke vil kunne inddrives, skal vurderes.

| — | Rettens anbefaling af en formel procedure vil blive taget op med de pågældende to medlemsstater. |
| --- | --- |

—

| 4.15. | Endvidere havde Retten i en tidligere årsberetning (10)bemærket, at indførte varer meget sjældent blev udtaget til fysisk kontrol. Kommissionen svarede, at det blev kompenseret ved senere »revisionsbaseret kontrol«. Men Retten har kritiseret den lave hyppighed af sådanne revisioner, der bygger på efterkontrol, i flere medlemsstater (11). |
| --- | --- |

4.15.

Endvidere havde Retten i en tidligere årsberetning (10)bemærket, at indførte varer meget sjældent blev udtaget til fysisk kontrol. Kommissionen svarede, at det blev kompenseret ved senere »revisionsbaseret kontrol«. Men Retten har kritiseret den lave hyppighed af sådanne revisioner, der bygger på efterkontrol, i flere medlemsstater (11).

| 4.15. | I henhold til fællesskabslovgivningen påhviler det medlemsstaterne selv at fastlægge deres kontrolstrategier med henblik på beskyttelsen af EU’s finansielle interesser på området traditionelle egne indtægter. I forbindelse med alle kontrolaktiviteter bør hovedvægten dog lægges på de faktiske risici, som bør fastslås ved anvendelse af metoder til risikoanalyse. Dette sikrer de bedste resultater med en optimal udnyttelse af ressourcer. Der bør fokuseres på erhvervsdrivende og transaktioner, der indebærer høj risiko, samtidig med at erhvervsdrivende i mellem- og lavrisikogruppen også bør dækkes i rimelig grad.

  For 2009 har Kommissionen som generelt kontroltema valgt medlemsstaternes kontrolstrategier for traditionelle egne indtægter. Under sine kontrolbesøg undersøger Kommissionen den fastlagte kontrolstrategi, anvendelsen af risikoanalyse ved fastlæggelsen af kontrolprogrammerne, gennemførelsen af kontrolprogrammerne og kvaliteten af den foretagne efterkontrol. |
| --- | --- |

4.15.

For 2009 har Kommissionen som generelt kontroltema valgt medlemsstaternes kontrolstrategier for traditionelle egne indtægter. Under sine kontrolbesøg undersøger Kommissionen den fastlagte kontrolstrategi, anvendelsen af risikoanalyse ved fastlæggelsen af kontrolprogrammerne, gennemførelsen af kontrolprogrammerne og kvaliteten af den foretagne efterkontrol.

| 4.16. | I 2008 offentliggjorde det overordnede revisionsorgan i en af disse medlemsstater en beretning (12), som indeholdt konstateringer magen til Rettens, og som var kritisk over for systemet for kontrol af toldpligtige indførsler i denne medlemsstat. Den fremhævede navnlig: |
| --- | --- |

4.16.

I 2008 offentliggjorde det overordnede revisionsorgan i en af disse medlemsstater en beretning (12), som indeholdt konstateringer magen til Rettens, og som var kritisk over for systemet for kontrol af toldpligtige indførsler i denne medlemsstat. Den fremhævede navnlig:

| 4.16. | Kommissionen har allerede taget lignende resultater op med de berørte medlemsstater som et resultat af to kontrolbesøg i 2006 og et i 2008, og opfølgningen af disse resultater er stadig i gang. Den enkelte medlemsstats fuldstændige kontrolstrategi vil blive undersøgt ved kontrolbesøget i 2009. Under dette kontrolbesøg vil resultaterne i beretningen fra det overordnede revisionsorgan blive taget i betragtning, og kontrollen vil omfatte en undersøgelse af, hvorvidt der er truffet afhjælpende foranstaltninger på grundlag af resultaterne.

  Kommissionen påskønner det nationale revisionsorgans indsats, specielt inden for området traditionelle egne indtægter. Under sine kontrolbesøg anvender Kommissionen, når det er muligt, de nationale revisionsrapporter som et supplement til dens egen vurdering. |
| --- | --- |

4.16.

Kommissionen påskønner det nationale revisionsorgans indsats, specielt inden for området traditionelle egne indtægter. Under sine kontrolbesøg anvender Kommissionen, når det er muligt, de nationale revisionsrapporter som et supplement til dens egen vurdering.

| — | at toldmyndighederne havde gjort et godt arbejde med at lette samhandelen, men at de endnu ikke havde udviklet den nødvendige ekspertise og de nødvendige ressourcer i forbindelse med den dokumentkontrol, de foretager |
| --- | --- |

—

at toldmyndighederne havde gjort et godt arbejde med at lette samhandelen, men at de endnu ikke havde udviklet den nødvendige ekspertise og de nødvendige ressourcer i forbindelse med den dokumentkontrol, de foretager

| — | at antallet af revisioner, der bygger på efterkontrol, er faldende, og at de er af varierende kvalitet, selv om der konstateres et stigende antal fejl deri |
| --- | --- |

—

at antallet af revisioner, der bygger på efterkontrol, er faldende, og at de er af varierende kvalitet, selv om der konstateres et stigende antal fejl deri

| — | at der er behov for at udvikle mål og standarder for hyppigheden og kvaliteten af disse revisioner med henblik på at sikre den afgiftsmæssige kontrol og ordningens integritet. |
| --- | --- |

—

at der er behov for at udvikle mål og standarder for hyppigheden og kvaliteten af disse revisioner med henblik på at sikre den afgiftsmæssige kontrol og ordningens integritet.

Retten bemærker, at sådanne beretninger fra de overordnede revisionsorganer udgør et yderligere middel til at beskytte Fællesskabets finansielle interesser.

Momsbaserede egne indtægter

| 4.17 | Forbehold er et middel, som Kommissionen bruger til at holde elementer i momsopgørelserne fra medlemsstaterne, som der er tvivl om, åbne for korrektion efter den fastsatte tidsfrist på fire år. I 2008 blev der taget 41 forbehold, og 15 blev ophævet, hvorved antallet af forbehold kom op på 163 ved årets udgang (jf.
  tabel 4.2
  ). 34 af disse forbehold vedrører år før 2000. Ingen af de 15 forbehold, der blev ophævet i 2008, vedrørte de tre tidligste år, 1989, 1993 og 1995. Kommissionen har stadig ingen effektive midler til at sikre, at medlemsstaterne i rette tid giver tilstrækkelige oplysninger, således at den kan ophæve forbehold vedrørende beregningen af momsbaserede egne indtægter. |
| --- | --- |

4.17

Forbehold er et middel, som Kommissionen bruger til at holde elementer i momsopgørelserne fra medlemsstaterne, som der er tvivl om, åbne for korrektion efter den fastsatte tidsfrist på fire år. I 2008 blev der taget 41 forbehold, og 15 blev ophævet, hvorved antallet af forbehold kom op på 163 ved årets udgang (jf.
  tabel 4.2
  ). 34 af disse forbehold vedrører år før 2000. Ingen af de 15 forbehold, der blev ophævet i 2008, vedrørte de tre tidligste år, 1989, 1993 og 1995. Kommissionen har stadig ingen effektive midler til at sikre, at medlemsstaterne i rette tid giver tilstrækkelige oplysninger, således at den kan ophæve forbehold vedrørende beregningen af momsbaserede egne indtægter.

| 4.17. | I 2008 iværksatte Kommissionen et nyt initiativ med henblik på en bedre proaktiv forvaltning af forbehold, baseret på en række objektive kriterier. De forvaltningsmøder mellem Kommissionen og medlemsstaterne, som afholdes i denne forbindelse, har vist sig at være et effektivt redskab, ikke blot til at nedbringe antallet af forbehold, der er kvalificeret som væsentlige (specielt de, der har været åbne i mere end fem år), men også til at forbedre informationsudvekslingen mellem Kommissionen og de berørte medlemsstater. De hidtil opnåede resultater har en betydelig indvirkning på antallet af langvarige forbehold og gør det berettiget at fortsætte med den nye strategi. |
| --- | --- |

4.17.

Tabel 4.2 —   Momsforbehold pr. 31.12.2008

| Medlemsstat | Antal forbehold pr. 31.12.2007 | Forbehold taget i 2008 | Forbehold ophævet i 2008 | Antal forbehold pr. 31.12.2008 | Tidligste år, som forbeholdene vedrører |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 8 | 0 | 0 | 8 | 1989 |
| Danmark | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Tyskland | 18 | 0 | 0 | 18 | 1999 |
| Grækenland | 10 | 0 | 0 | 10 | 1998 |
| Spanien | 6 | 1 | 4 | 3 | 2001 |
| Frankrig | 4 | 0 | 0 | 4 | 1993 |
| Irland | 12 | 5 | 1 | 16 | 1998 |
| Italien | 14 | 3 | 3 | 14 | 1995 |
| Luxembourg | 1 | 2 | 1 | 2 | 2004 |
| Nederlandene | 2 | 3 | 0 | 5 | 2002 |
| Østrig | 8 | 3 | 0 | 11 | 1995 |
| Portugal | 7 | 2 | 0 | 9 | 1996 |
| Finland | 7 | 3 | 2 | 8 | 1995 |
| Sverige | 9 | 0 | 0 | 9 | 1995 |
| Det Forenede Kongerige | 5 | 1 | 2 | 4 | 1998 |
| Cypern | 3 | 0 | 0 | 3 | 2004 |
| Den Tjekkiske Republik | 1 | 8 | 1 | 8 | 2004 |
| Estland | 0 | 9 | 1 | 8 | 2004 |
| Letland | 1 | 1 | 0 | 2 | 2004 |
| Litauen | 2 | 0 | 0 | 2 | 2004 |
| Ungarn | 5 | 0 | 0 | 5 | 2004 |
| Malta | 6 | 0 | 0 | 6 | 2004 |
| Polen | 3 | 0 | 0 | 3 | 2004 |
| Slovakiet | 5 | 0 | 0 | 5 | 2004 |
| Slovenien | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Bulgarien | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Rumænien | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| I alt | 137 | 41 | 15 | 163 | |
| EU-15 | 111 | 23 | 13 | 121 | |
| EU-10 | 26 | 18 | 2 | 42 | |
| Kilde: Europa-Kommissionen. |

Medlemsstat

Antal forbehold pr. 31.12.2007

Forbehold taget i 2008

Forbehold ophævet i 2008

Antal forbehold pr. 31.12.2008

Tidligste år, som forbeholdene vedrører

Belgien

8

0

0

8

1989

Danmark

0

0

0

0

Tyskland

18

0

0

18

1999

Grækenland

10

0

0

10

1998

Spanien

6

1

4

3

2001

Frankrig

4

0

0

4

1993

Irland

12

5

1

16

1998

Italien

14

3

3

14

1995

Luxembourg

1

2

1

2

2004

Nederlandene

2

3

0

5

2002

Østrig

8

3

0

11

1995

Portugal

7

2

0

9

1996

Finland

7

3

2

8

1995

Sverige

9

0

0

9

1995

Det Forenede Kongerige

5

1

2

4

1998

Cypern

3

0

0

3

2004

Den Tjekkiske Republik

1

8

1

8

2004

Estland

0

9

1

8

2004

Letland

1

1

0

2

2004

Litauen

2

0

0

2

2004

Ungarn

5

0

0

5

2004

Malta

6

0

0

6

2004

Polen

3

0

0

3

2004

Slovakiet

5

0

0

5

2004

Slovenien

0

0

0

0

Bulgarien

0

0

0

0

Rumænien

0

0

0

0

I alt

137

41

15

163

EU-15

111

23

13

121

EU-10

26

18

2

42

Kilde: Europa-Kommissionen.

Overvågningen af anvendelsen af momsdirektiverne

| 4.18. | GD for Beskatning og Toldunion er ansvarligt for at sikre, at momsdirektiverne anvendes korrekt, og skal overvåge, at medlemsstaterne vedtager nationale gennemførelsesforanstaltninger, som er i overensstemmelse med direktiverne. I 2008 trådte to momsdirektiver (13)i kraft. Men GD for Beskatning og Toldunion overvågede ikke alle de nationale gennemførselsforanstaltninger vedrørende disse to direktiver. En urigtig eller ufuldstændig gennemførelse kunne påvirke det modtagne momsbeløb og dermed det beløb, der betales i egne indtægter. Det kunne også skævvride det indre markeds mekanismer. |
| --- | --- |

4.18.

GD for Beskatning og Toldunion er ansvarligt for at sikre, at momsdirektiverne anvendes korrekt, og skal overvåge, at medlemsstaterne vedtager nationale gennemførelsesforanstaltninger, som er i overensstemmelse med direktiverne. I 2008 trådte to momsdirektiver (13)i kraft. Men GD for Beskatning og Toldunion overvågede ikke alle de nationale gennemførselsforanstaltninger vedrørende disse to direktiver. En urigtig eller ufuldstændig gennemførelse kunne påvirke det modtagne momsbeløb og dermed det beløb, der betales i egne indtægter. Det kunne også skævvride det indre markeds mekanismer.

| 4.18. | Kommissionen overvåger regelmæssigt momslovgivningen i medlemsstaterne og træffer de relevante foranstaltninger.

  Hvad angår de to momsdirektiver, der trådte i kraft i 2008, indebærer det første (14)en mulighed — og ikke en forpligtelse — for medlemsstaterne til at vedtage nationale bestemmelser, der afviger fra de normale regler i momsdirektivet, med det formål at imødegå skattesvig og skatteunddragelse. Disse foranstaltninger skal meddeles momsudvalget og vil, hvis de vedtages, få en positiv indvirkning på de egne indtægter fra moms. Det andet direktiv (15)medfører ikke væsentlige ændringer af den eksisterende lovgivning. I artikel 412 findes en liste over de væsentlige ændringer, og disse er behørigt fulgt af de berørte medlemsstater. |
| --- | --- |

4.18.

Hvad angår de to momsdirektiver, der trådte i kraft i 2008, indebærer det første (14)en mulighed — og ikke en forpligtelse — for medlemsstaterne til at vedtage nationale bestemmelser, der afviger fra de normale regler i momsdirektivet, med det formål at imødegå skattesvig og skatteunddragelse. Disse foranstaltninger skal meddeles momsudvalget og vil, hvis de vedtages, få en positiv indvirkning på de egne indtægter fra moms. Det andet direktiv (15)medfører ikke væsentlige ændringer af den eksisterende lovgivning. I artikel 412 findes en liste over de væsentlige ændringer, og disse er behørigt fulgt af de berørte medlemsstater.

| 4.19. | Når Kommissionen vurderer, at en medlemsstat ikke opfylder sine forpligtelser i henhold til momsdirektivet, kan den indbringe sagen for Domstolen (16). I 2008 var der tre sådanne tilfælde (17), hvoraf ét ville kunne medføre en nedsættelse af de momsbaserede egne indtægter. I dette tilfælde var der gået over fire år, fra sagen blev registreret i det særskilte register over potentielle overtrædelser, til Kommissionen sendte stævningen til Domstolen i 2008, og der gik over 20 måneder, fra klagen blev registreret, til åbningsskrivelsen blev sendt (18). |
| --- | --- |

4.19.

Når Kommissionen vurderer, at en medlemsstat ikke opfylder sine forpligtelser i henhold til momsdirektivet, kan den indbringe sagen for Domstolen (16). I 2008 var der tre sådanne tilfælde (17), hvoraf ét ville kunne medføre en nedsættelse af de momsbaserede egne indtægter. I dette tilfælde var der gået over fire år, fra sagen blev registreret i det særskilte register over potentielle overtrædelser, til Kommissionen sendte stævningen til Domstolen i 2008, og der gik over 20 måneder, fra klagen blev registreret, til åbningsskrivelsen blev sendt (18).

| 4.19. | Kommissionen erkender, at behandlingen af den nævnte sag har været meget langsommelig. Det var imidlertid også en meget kompleks sag.

  Den retlige kontekst i medlemsstaterne er ofte detaljeret og kompliceret og kræver derfor en indgående analyse. Kommissionen er særlig omhyggelig med forberedelsen af sager, der vedrører fortolkning af lovgivningen om indirekte beskatning.


  Desuden kan det nævnes, at Kommissionen sidste år ændrede sine procedurer, således at der hyppigere kan træffes beslutning; formålet er at mindske de forsinkelser, der opstår, når medlemsstaternes indberetninger indløber kort tid, før næste proceduretrin skal iværksættes, og at gøre det nemmere at gå videre med sagen, så snart den nye information er blevet gennemanalyseret. Hvis der konstateres en potentiel indvirkning på de traditionelle egne indtægter, træffer Kommissionen de relevante foranstaltninger ved at tage forbehold. |
| --- | --- |

4.19.

Den retlige kontekst i medlemsstaterne er ofte detaljeret og kompliceret og kræver derfor en indgående analyse. Kommissionen er særlig omhyggelig med forberedelsen af sager, der vedrører fortolkning af lovgivningen om indirekte beskatning.

Desuden kan det nævnes, at Kommissionen sidste år ændrede sine procedurer, således at der hyppigere kan træffes beslutning; formålet er at mindske de forsinkelser, der opstår, når medlemsstaternes indberetninger indløber kort tid, før næste proceduretrin skal iværksættes, og at gøre det nemmere at gå videre med sagen, så snart den nye information er blevet gennemanalyseret. Hvis der konstateres en potentiel indvirkning på de traditionelle egne indtægter, træffer Kommissionen de relevante foranstaltninger ved at tage forbehold.

Rapporten i henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89

| 4.20. | Kommissionen forelagde sin sjette rapport i henhold til artikel 12 (19)i november 2008, selv om den skulle have været forelagt ved udgangen af 2007. Det vigtigste formål med denne rapport er at gøre Kommissionen i stand til, i samarbejde med hver enkelt medlemsstat, at undersøge, hvilke forbedringer der kan foreslås for at øge effektiviteten af de procedurer, der anvendes ved registrering af afgiftspligtige samt ved fastlæggelse og opkrævning af moms, og af kontrolordningerne på momsområdet. |
| --- | --- |

4.20.

Kommissionen forelagde sin sjette rapport i henhold til artikel 12 (19)i november 2008, selv om den skulle have været forelagt ved udgangen af 2007. Det vigtigste formål med denne rapport er at gøre Kommissionen i stand til, i samarbejde med hver enkelt medlemsstat, at undersøge, hvilke forbedringer der kan foreslås for at øge effektiviteten af de procedurer, der anvendes ved registrering af afgiftspligtige samt ved fastlæggelse og opkrævning af moms, og af kontrolordningerne på momsområdet.

| 4.20. | Forsinkelsen i forbindelse med udarbejdelsen af rapporten skyldes visse medlemsstaters sene fremsendelse af oplysninger samt strategiske overvejelser om rapportens indhold. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Den sjette rapport var kritisk over for værdien af de tidligere rapporter. Den konkluderede, at budgetmyndigheden hverken havde reageret på eller drøftet nogen af de emner, der blev taget op i de tidligere rapporter, og at Kommissionen fandt få eller slet ingen vidnesbyrd om, at anbefalingerne havde ført direkte til ændringer i medlemsstaterne. Den opkrævede moms er udgangspunktet for vurderingen af det beløb, medlemsstaterne skal betale i momsbaserede egne indtægter. |
| --- | --- |

4.21.

Den sjette rapport var kritisk over for værdien af de tidligere rapporter. Den konkluderede, at budgetmyndigheden hverken havde reageret på eller drøftet nogen af de emner, der blev taget op i de tidligere rapporter, og at Kommissionen fandt få eller slet ingen vidnesbyrd om, at anbefalingerne havde ført direkte til ændringer i medlemsstaterne. Den opkrævede moms er udgangspunktet for vurderingen af det beløb, medlemsstaterne skal betale i momsbaserede egne indtægter.

BNI baserede egne indtægter

Årlige BNI-data

| 4.22. | BNI-udvalget vurderede som følge af medlemsstaternes meddelelse af BNI-data til Kommissionen fra 2008, at data fra EU-15 kunne anvendes med henblik på egne indtægter under behørig hensyntagen til de eksisterende forbehold (20). BNI-udvalget kunne ikke udtale sig om data fra EU-12, der stadig kan ændres, eller som er omfattet af forbehold, da analysen af BNI-opgørelserne (21)stadig er i gang (jf. punkt 4.25 og 4.26). |
| --- | --- |

4.22.

BNI-udvalget vurderede som følge af medlemsstaternes meddelelse af BNI-data til Kommissionen fra 2008, at data fra EU-15 kunne anvendes med henblik på egne indtægter under behørig hensyntagen til de eksisterende forbehold (20). BNI-udvalget kunne ikke udtale sig om data fra EU-12, der stadig kan ændres, eller som er omfattet af forbehold, da analysen af BNI-opgørelserne (21)stadig er i gang (jf. punkt 4.25 og 4.26).

Udarbejdelsen af de nationale regnskaber i medlemsstaterne

| 4.23. | I fire medlemsstater undersøgte Retten centrale elementer i de overvågnings- og kontrolsystemer, der ligger til grund for udarbejdelsen af BNI-data meddelt i 2008, og fandt, at der var svagheder i dokumentationen af procedurerne for fremstilling af disse data, at kontrollen af statistikkernes kvalitet ikke blev dokumenteret systematisk, og/eller at evalueringen af de systemer, der lå til grund for udarbejdelsen af statistikker, ikke altid blev evalueret. |
| --- | --- |

4.23.

I fire medlemsstater undersøgte Retten centrale elementer i de overvågnings- og kontrolsystemer, der ligger til grund for udarbejdelsen af BNI-data meddelt i 2008, og fandt, at der var svagheder i dokumentationen af procedurerne for fremstilling af disse data, at kontrollen af statistikkernes kvalitet ikke blev dokumenteret systematisk, og/eller at evalueringen af de systemer, der lå til grund for udarbejdelsen af statistikker, ikke altid blev evalueret.

| 4.23. | Kommissionen har noteret sig de svagheder vedrørende dokumentation og evaluering, som Retten omtaler i forbindelse med overvågnings- og kontrolsystemerne i fire medlemsstater. Kommissionen vil tage hensyn til disse bemærkninger i forbindelse med dens BNI-undersøgelser vedrørende disse lande. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Retten mener stadig (22), at forskellene i de nationale statistiske kontorers overvågnings- og kontrolsystemer vil kunne svække de nationale regnskabers sammenlignelighed, pålidelighed og fuldstændighed. |
| --- | --- |

4.24.

Retten mener stadig (22), at forskellene i de nationale statistiske kontorers overvågnings- og kontrolsystemer vil kunne svække de nationale regnskabers sammenlignelighed, pålidelighed og fuldstændighed.

| 4.24. | Kommissionen mener, at de nationale regnskabers pålidelighed primært afhænger af de anvendte statistiske kilder og metoder, og dens strategi for BNI-godkendelse omfatter en kontrol og forbedring af disse kilder og metoder. Hensigtsmæssigt udformede overvågnings- og kontrolsystemer i medlemsstaternes nationale statistiske kontorer kan hjælpe med til at identificere og nedsætte fejlrisikoen.

  Kommissionen har noteret sig Rettens bemærkninger om overvågnings- og kontrolsystemer. BNI-udvalget har siden 2006 haft drøftelser om overvågnings- og kontrolsystemer. De specifikke spørgsmål 3 og 4 vedrørende beskrivelsen og evalueringen af overvågnings- og kontrolsystemer blev medtaget i Kommissionens ajourførte spørgeskema til evaluering af BNI-oversigten (GIAQ-dokument GNIC/081 af april 2007). En mere detaljeret beskrivelse af medlemsstaternes procedurer kræves i de reviderede retningslinjer for BNI-oversigten (GNIC/053 rev. 2). Kommissionen vil fortsat tilskynde til, at medlemsstaterne udveksler bedste praksis på dette område, bl.a. ved at arrangere et seminar i december 2009. |
| --- | --- |

4.24.

Kommissionen har noteret sig Rettens bemærkninger om overvågnings- og kontrolsystemer. BNI-udvalget har siden 2006 haft drøftelser om overvågnings- og kontrolsystemer. De specifikke spørgsmål 3 og 4 vedrørende beskrivelsen og evalueringen af overvågnings- og kontrolsystemer blev medtaget i Kommissionens ajourførte spørgeskema til evaluering af BNI-oversigten (GIAQ-dokument GNIC/081 af april 2007). En mere detaljeret beskrivelse af medlemsstaternes procedurer kræves i de reviderede retningslinjer for BNI-oversigten (GNIC/053 rev. 2). Kommissionen vil fortsat tilskynde til, at medlemsstaterne udveksler bedste praksis på dette område, bl.a. ved at arrangere et seminar i december 2009.

Generelle og specifikke forbehold

| 4.25. | Der var generelle forbehold (23)ved udgangen af 2008 vedrørende EU-15 medlemsstaternes BNI-data for perioden 2002 2004 i afventning af analysen af de ajourførte BNI oversigter. I juni 2008 blev der truffet generelle forbehold for EU 10 for så vidt angik BNI data for perioden 2004 2006. |
| --- | --- |

4.25.

Der var generelle forbehold (23)ved udgangen af 2008 vedrørende EU-15 medlemsstaternes BNI-data for perioden 2002 2004 i afventning af analysen af de ajourførte BNI oversigter. I juni 2008 blev der truffet generelle forbehold for EU 10 for så vidt angik BNI data for perioden 2004 2006.

| 4.26. | I begyndelsen af 2008 var der 25 åbne specifikke (24)BNI forbehold vedrørende perioden 1995-2001. I 2008 ophævede Kommissionen 15 forbehold, så der var 10 (25)tilbage ved udgangen af året. |
| --- | --- |

4.26.

I begyndelsen af 2008 var der 25 åbne specifikke (24)BNI forbehold vedrørende perioden 1995-2001. I 2008 ophævede Kommissionen 15 forbehold, så der var 10 (25)tilbage ved udgangen af året.

| 4.26. | Seks specifikke forbehold blev ophævet i juli 2009, så der var fire tilbage den 10. juli 2009. |
| --- | --- |

4.26.

| 4.27. | Med hensyn til to forbehold, som Kommissionen havde ophævet i 2008, konstaterede Retten ved sin revision på stedet af dokumentationen fra de nationale statistiske kontorer, at ikke alle oplysninger var til stede til at begrunde de ændringer, der blev foretaget i beregningen af de BNI-baserede egne indtægter. I det ene tilfælde var den ekspertvurdering, der blev brugt i overslaget over en bestanddel i de nationale regnskaber, ikke dokumenteret, og i det andet var de data, som blev givet til Kommissionen, ikke baseret fuldstændigt på underliggende statistikker, og det hindrede et fuldstændigt revisionsspor. Som i 2007 (26)konstaterede Retten, at Kommissionens arbejde på at ophæve forbeholdene hverken omfattede skrivebordskontrol til underbygning af pålideligheden af medlemsstaternes oplysninger gennem sammenligning med eksterne kilder eller kontrolbesøg på stedet med henblik på en direkte efterprøvelse af de nationale regnskabsaggregater. |
| --- | --- |

4.27.

Med hensyn til to forbehold, som Kommissionen havde ophævet i 2008, konstaterede Retten ved sin revision på stedet af dokumentationen fra de nationale statistiske kontorer, at ikke alle oplysninger var til stede til at begrunde de ændringer, der blev foretaget i beregningen af de BNI-baserede egne indtægter. I det ene tilfælde var den ekspertvurdering, der blev brugt i overslaget over en bestanddel i de nationale regnskaber, ikke dokumenteret, og i det andet var de data, som blev givet til Kommissionen, ikke baseret fuldstændigt på underliggende statistikker, og det hindrede et fuldstændigt revisionsspor. Som i 2007 (26)konstaterede Retten, at Kommissionens arbejde på at ophæve forbeholdene hverken omfattede skrivebordskontrol til underbygning af pålideligheden af medlemsstaternes oplysninger gennem sammenligning med eksterne kilder eller kontrolbesøg på stedet med henblik på en direkte efterprøvelse af de nationale regnskabsaggregater.

| 4.27. | Kommissionen mener, at den skrivebordskontrol, den foretog i 2008, gav tilstrækkelige oplysninger til at ophæve de nævnte to forbehold, også i betragtning af, at der ikke var tale om betydelige beløb. Skrivebordskontrollen omfattede ekspertbedømmelse i det ene tilfælde og overensstemmelseskontrol i det andet tilfælde. I de tilfælde, hvor forbeholdene blev ophævet, fremgik det ikke af Kommissionens skrivebordskontrol, at det var nødvendigt at aflægge kontrolbesøg på stedet eller foretage en sammenligning med andre kilder eller underliggende statistiske oplysninger. Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser på yderligere at forbedre dokumentationen for den kontrol, den har foretaget. |
| --- | --- |

4.27.

Efterprøvelse af BNI oversigter i medlemsstaterne

| 4.28. | Ved udgangen af 2008 havde Kommissionen modtaget opdaterede eller nye BNI-oversigter (27)og gennemført kontrolbesøg i 16 medlemsstater. I seks tilfælde blev der foretaget direkte kontrol af BNI-aggregaterne. Da der imidlertid ikke fandtes godkendte interne retningslinjer for, hvordan denne kontrol skulle udføres, f.eks. i form af kriterier for udvælgelse af de BNI-bestanddele, der skulle kontrolleres, er der risiko for, at den direkte kontrol ikke blev udført på samme måde i de forskellige medlemsstater. Kommissionen havde endvidere endnu ikke vurderet de nationale statistiske kontorers overvågnings- og kontrolsystemer for udarbejdelse af de nationale regnskaber. |
| --- | --- |

4.28.

Ved udgangen af 2008 havde Kommissionen modtaget opdaterede eller nye BNI-oversigter (27)og gennemført kontrolbesøg i 16 medlemsstater. I seks tilfælde blev der foretaget direkte kontrol af BNI-aggregaterne. Da der imidlertid ikke fandtes godkendte interne retningslinjer for, hvordan denne kontrol skulle udføres, f.eks. i form af kriterier for udvælgelse af de BNI-bestanddele, der skulle kontrolleres, er der risiko for, at den direkte kontrol ikke blev udført på samme måde i de forskellige medlemsstater. Kommissionen havde endvidere endnu ikke vurderet de nationale statistiske kontorers overvågnings- og kontrolsystemer for udarbejdelse af de nationale regnskaber.

| 4.28. | Kommissionen begyndte at foretage direkte kontrol i 2007. På grundlag af disse erfaringer og den ekspertise på området, som dens personale var i besiddelse af, blev der udarbejdet et udkast til retningslinjer, som blev stillet til rådighed for personalet i september 2008. Disse retningslinjer blev drøftet og forbedret af BNI-udvalget i april 2009. På grund af forskelle med hensyn til de nationalregnskabskilder og metoder, der anvendes i de forskellige medlemsstater, kan en direkte kontrol kun foretages på en måde, der er tilpasset det enkelte lands situation. På grundlag af den ekspertise på området, som Kommissionens personale er i besiddelse af, har den ikke kunnet konstatere nogen uoverensstemmelser, når det gælder den måde, hvorpå den direkte kontrol er foretaget. Kommissionen vurderer løbende medlemsstaternes statistiske kilder og metoder, som er grundlaget for den direkte kontrol. Kommissionen vurderer de nationale statistiske kontorers overvågnings- og kontrolsystemer som beskrevet i svaret til punkt 4.24. |
| --- | --- |

4.28.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 4.29. | På grundlag af revisionsarbejdet konkluderer Retten, at:






  — | medlemsstaternes angivelser og betalinger af traditionelle egne indtægter |
| --- | --- | --- |

4.29.

På grundlag af revisionsarbejdet konkluderer Retten, at:

—

medlemsstaternes angivelser og betalinger af traditionelle egne indtægter

| — | Kommissionens beregning af medlemsstaternes bidrag på grundlag af de moms- og BNI-data, den har modtaget fra medlemsstaterne, og |
| --- | --- |

—

Kommissionens beregning af medlemsstaternes bidrag på grundlag af de moms- og BNI-data, den har modtaget fra medlemsstaterne, og

| — | de andre typer indtægter |
| --- | --- |

—

de andre typer indtægter

for det år, der sluttede den 31. december 2008, var uden væsentlige fejl.

| 4.30. | På grundlag af revisionsarbejdet konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne effektivt sikrer, at indtægterne er formelt rigtige (jf.
  bilag 4.1
  ). Men Retten skal henlede opmærksomheden på de svagheder, som er beskrevet i dette kapitel, og som ikke er væsentlige for systemets effektivitet taget under ét, men alligevel kræver, at der træffes foranstaltninger som beskrevet i det følgende. |
| --- | --- |

4.30.

På grundlag af revisionsarbejdet konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne effektivt sikrer, at indtægterne er formelt rigtige (jf.
  bilag 4.1
  ). Men Retten skal henlede opmærksomheden på de svagheder, som er beskrevet i dette kapitel, og som ikke er væsentlige for systemets effektivitet taget under ét, men alligevel kræver, at der træffes foranstaltninger som beskrevet i det følgende.

Traditionelle egne indtægter

| 4.31. | Ved Rettens revisioner konstateres der stadig problemer med brugen af B-regnskabet, og derfor anbefaler Retten, at Kommissionen fortsat bestræber sig på at sikre, at det anvendes korrekt, og på at sikre overvågningen af fastlæggelse og inkassering af told (punkt 4.14). |
| --- | --- |

4.31.

Ved Rettens revisioner konstateres der stadig problemer med brugen af B-regnskabet, og derfor anbefaler Retten, at Kommissionen fortsat bestræber sig på at sikre, at det anvendes korrekt, og på at sikre overvågningen af fastlæggelse og inkassering af told (punkt 4.14).

| 4.31. | B-regnskaberne kræver løbende kontrol, og derfor vil Kommissionen fortsat kontrollere, at medlemsstaterne fører disse regnskaber korrekt. Kommissionen vil afhjælpe de af Revisionsretten påpegede mangler i samarbejde med de pågældende medlemsstater og vil i givet fald tage skridt til at inddrive egne indtægter eller skyldige renter. |
| --- | --- |

4.31.

| 4.32. | På baggrund af de mangler i kontrolstrategien, der blev konstateret i tidligere årsberetninger, anbefaler Retten, at Kommissionen tager disse revisionsresultater i betragtning med henblik på sine inspektioner i medlemsstaterne. Navnlig bør den finde en passende balance mellem fysisk kontrol på indførselstidspunktet og efterkontrol hos operatørerne. Efterkontrollen skal finde sted med tilpas korte mellemrum og være af en sådan kvalitet, at den beskytter Fællesskabets finansielle interesser (punkt 4.15 og 4.16). |
| --- | --- |

4.32.

På baggrund af de mangler i kontrolstrategien, der blev konstateret i tidligere årsberetninger, anbefaler Retten, at Kommissionen tager disse revisionsresultater i betragtning med henblik på sine inspektioner i medlemsstaterne. Navnlig bør den finde en passende balance mellem fysisk kontrol på indførselstidspunktet og efterkontrol hos operatørerne. Efterkontrollen skal finde sted med tilpas korte mellemrum og være af en sådan kvalitet, at den beskytter Fællesskabets finansielle interesser (punkt 4.15 og 4.16).

| 4.32. | Medlemsstaternes toldkontrolstrategier som helhed undersøges i 2009 i forbindelse med kontrolbesøgene vedrørende egne indtægter for at opnå sikkerhed for, at den kontrol, deres toldmyndigheder foretager, er effektiv og virkningsfuld, når det gælder beskyttelsen af Fællesskabernes finansielle interesser. |
| --- | --- |

4.32.

Momsbaserede egne indtægter

| 4.33. | Kommissionen har stadig ingen effektive midler til at sikre, at medlemsstaterne i rette tid giver tilstrækkelige oplysninger, således at den kan ophæve forbehold vedrørende beregningen af momsbaserede egne indtægter. Retten anbefaler, at Kommissionen fortsat arbejder (28)på at finde en løsning sammen med de berørte medlemsstater, således at forbeholdene kan blive ophævet hurtigst muligt, og således at de nødvendige korrektioner af medlemsstaternes momsgrundlag kan foretages (punkt 4.17). |
| --- | --- |

4.33.

Kommissionen har stadig ingen effektive midler til at sikre, at medlemsstaterne i rette tid giver tilstrækkelige oplysninger, således at den kan ophæve forbehold vedrørende beregningen af momsbaserede egne indtægter. Retten anbefaler, at Kommissionen fortsat arbejder (28)på at finde en løsning sammen med de berørte medlemsstater, således at forbeholdene kan blive ophævet hurtigst muligt, og således at de nødvendige korrektioner af medlemsstaternes momsgrundlag kan foretages (punkt 4.17).

| 4.33. | Kommissionen har for nylig indført forvaltningsmøder som et effektivt middel til at behandle forbehold, der kræver særlig opmærksomhed. Der er hidtil afholdt 4 sådanne møder, og flere er planlagt. De hidtil opnåede resultater (15 ophævede forbehold) vil få en betydelig indvirkning på antallet af langvarige forbehold fra 2009 og fremefter og gør det berettiget at fortsætte med denne strategi, som også har den positive bivirkning, at den gør kommunikationsstrømmen mellem medlemsstaterne og Kommissionen mere effektiv. |
| --- | --- |

4.33.

| 4.34. | Retten anbefaler, at Kommissionen som led i sine kontrolbesøg i forbindelse med rapporten i henhold til artikel 12 medtager en undersøgelse af, om oplysningerne fra medlemsstaterne er pålidelige. På den måde vil denne rapport bidrage til at sikre, at det fulde skyldige momsbeløb reelt opkræves. Den opkrævede moms er udgangspunktet for vurderingen af det beløb, medlemsstaterne skal betale i momsbaserede egne indtægter (punkt 4.21). Dette punkt er blevet endnu mere aktuelt i lyset af EF Domstolens retspraksis, jf. sag nr. C-132/06 (29). |
| --- | --- |

4.34.

Retten anbefaler, at Kommissionen som led i sine kontrolbesøg i forbindelse med rapporten i henhold til artikel 12 medtager en undersøgelse af, om oplysningerne fra medlemsstaterne er pålidelige. På den måde vil denne rapport bidrage til at sikre, at det fulde skyldige momsbeløb reelt opkræves. Den opkrævede moms er udgangspunktet for vurderingen af det beløb, medlemsstaterne skal betale i momsbaserede egne indtægter (punkt 4.21). Dette punkt er blevet endnu mere aktuelt i lyset af EF Domstolens retspraksis, jf. sag nr. C-132/06 (29).

| 4.34. | Når det gælder egne indtægter fra moms, tildeler fællesskabslovgivningen ikke Kommissionen nogen retlige beføjelser til at kunne fastslå momsbeløb, der ikke er inddrevet på grund af individuelle skattepligtiges unddragelse. Kommissionens kontrolstrategi fokuserer på at sikre, at de momsindtægter, der rent faktisk er opkrævet i et givet kalenderår, er korrekt angivet, og på at undersøge, om de øvrige oplysninger, som medlemsstaterne giver i deres årlige momsoversigter, er korrekte og udtømmende. Kommissionen kontrollerer den indvirkning, som manglende overholdelse af momsdirektiverne vil kunne få på de egne indtægter fra moms. Den træffer afhjælpende foranstaltninger for at sikre, at det nationale momsgrundlag bliver korrigeret, så det omfatter ikke opkrævet moms, og den opkræver i givet fald morarenter. |
| --- | --- |

4.34.

BNI baserede egne indtægter

| 4.35. | Kommissionen ophævede 15 specifikke forbehold i 2008 uden at foretage skrivebordskontrol for at kontrollere nøjagtigheden af de oplysninger, medlemsstaterne havde indsendt, og uden at foretage kontrol på stedet med henblik på direkte efterprøvelse (punkt 4.27). Retten mener ikke, at denne fremgangsmåde altid er tilstrækkelig til at give rimelig sikkerhed for, at de ændrede data er nøjagtige. |
| --- | --- |

4.35.

Kommissionen ophævede 15 specifikke forbehold i 2008 uden at foretage skrivebordskontrol for at kontrollere nøjagtigheden af de oplysninger, medlemsstaterne havde indsendt, og uden at foretage kontrol på stedet med henblik på direkte efterprøvelse (punkt 4.27). Retten mener ikke, at denne fremgangsmåde altid er tilstrækkelig til at give rimelig sikkerhed for, at de ændrede data er nøjagtige.

| 4.35. | I forbindelse med de ophævede forbehold fremgik det ikke af den skrivebordskontrol, som Kommissionen foretog i 2008 til kontrol af medlemsstaternes oplysninger, at det var nødvendigt at foretage en direkte kontrol på stedet eller at foretage yderligere vurderinger. Kommissionen mener, at de modtagne oplysninger var tilstrækkelige til at ophæve forbeholdene (se også svaret til punkt 4.27). Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser på yderligere at forbedre dokumentationen for den kontrol, den har foretaget. |
| --- | --- |

4.35.

| 4.36. | Retten anbefaler, at Kommissionen udfærdiger og anvender specifikke regler for undersøgelse af BNI oversigter (punkt 4.28), så der bl.a. foretages direkte efterprøvelse og tages højde for de risici, der er forbundet med udarbejdelsen af de nationale regnskaber, foretages en vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne i de nationale statistiske kontorer og tages hensyn til cost-benefit-princippet. |
| --- | --- |

4.36.

Retten anbefaler, at Kommissionen udfærdiger og anvender specifikke regler for undersøgelse af BNI oversigter (punkt 4.28), så der bl.a. foretages direkte efterprøvelse og tages højde for de risici, der er forbundet med udarbejdelsen af de nationale regnskaber, foretages en vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne i de nationale statistiske kontorer og tages hensyn til cost-benefit-princippet.

| 4.36. | Kommissionen har etableret et fuldstændigt system til validering af BNI-data, som i første række bygger på efterprøvelse og forbedring af pålideligheden og egnetheden af de kilder og metoder, der anvendes ved kompileringen af BNI, og disses overensstemmelse med det europæiske nationalregnskabssystem, idet der også inddrages risikoanalyse. Kommissionen mener, at denne fremgangsmåde er af afgørende betydning for at kunne drage konklusioner med hensyn til BNI-dataenes pålidelighed, sammenlignelighed og fuldstændighed i overensstemmelse med BNI-forordningen (og med cost-benefit-princippet). Desuden har Kommissionen siden 2007 foretaget direkte kontrol (se svaret til punkt 4.28). Med hensyn til nationale overvågnings- og kontrolsystemer har Kommissionen taget højde for Rettens bemærkninger, og den vil bl.a. tilskynde til udvikling og udveksling af bedste praksis på de måder, der er beskrevet i svaret til punkt 4.24. |
| --- | --- |

4.36.

---

(1)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 105/2009 af 26. januar 2009 om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 om gennemførelse af afgørelse 2000/597/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter (EUT L 36 af 5.2.2009, s. 1).

(2)  EUT L 163 af 23.6.2007, s. 17.

(3)  Den Tjekkiske Republik, Grækenland og Nederlandene.

(4)  Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter: artikel 20 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 (EFT L 130 af 31.5.2000, s. 1).

(5)  Artikel 4 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003: BNI-forordningen (EUT L 181 af 19.7.2003, s. 1).

(6)  Belgien, Italien, Luxembourg og Polen.

(7)  Hvis der ikke er blevet betalt told eller afgifter, og der ikke er stillet nogen sikkerhed, eller hvis der er stillet sikkerhed, men beløbene er blevet anfægtet, er det muligt for medlemsstaterne at udsætte overdragelsen af midlerne ved at opføre dem i dette særskilte regnskab (B-regnskabet).

(8)  Den Tjekkiske Republik, Grækenland og Nederlandene.

(9)  Den Tjekkiske Republik og Grækenland.

(10)  Årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 4.18 (fodnote 21).

(11)  Årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 3.15, årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 4.22, årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 4.18 (fodnote 23) og årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 4.19.

(12)  United Kingdom National Audit Office: HM Revenue and Customs: The Control and Facilitation of Imports, dateret den 7. november 2008 (http://www.nao.org.uk/publications/0708/hmrc_import_control.aspx).

(13)  Rådets direktiv 2006/69/EF (EUT L 221 af 21.8.2006, s. 9) og Rådets direktiv 2006/112/EF (EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1) (momsdirektivet).

(14)  Rådets direktiv 2006/69/EF (EUT L 221 af 12.8.2006, s. 9).

(15)  Rådets direktiv 2006/112/EF (EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1) (momsdirektivet).

(16)  Efter overtrædelsesproceduren: artikel 226 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

(17)  Sag nr. 2004/4282 (Finland), der kunne føre til en nedsættelse af de momsbaserede egne indtægter, nr. 2005/4756 (Det Forenede Kongerige) og nr. 2005/5051 (Frankrig) uden indflydelse. Jf.
  bilag 4.2
  for opfølgningen af en tilsvarende bemærkning fra 2007.

(18)  Kommissionen har fastsat fristen til højst 12 måneder (jf. KOM(2002) 141).

(19)  I henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89 af 29. maj 1989 om den endelige ordning for ensartet opkrævning af egne indtægter hidrørende fra merværdiafgiften (EUT L 155 af 7.6.1989, s. 9) udarbejder Kommissionen hvert tredje år en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet over de procedurer, der anvendes i de forskellige medlemsstater ved registrering af afgiftspligtige, samt ved fastlæggelse og opkrævning af moms, og om det nærmere indhold og virkningen af deres kontrolordninger på momsområdet. Medlemsstaterne skal underrette Kommissionen om de procedurer, de anvender.

(20)  I artikel 10, stk. 7, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 hedder det, at der efter den 30. september i det fjerde år efter et givet regnskabsår ikke længere tages hensyn til eventuelle korrektioner i BNI, undtagen på de punkter, hvor enten Kommissionen eller medlemsstaten forinden har givet meddelelse om en sådan korrektion. Disse punkter er kendt som forbehold.

(21)  Ifølge artikel 3 i BNI-forordningen skal medlemsstaterne sende Kommissionen (Eurostat) en oversigt over de metoder og de basisstatistikker, de har anvendt ved beregningen af BNI og dets bestanddele i overensstemmelse med ENS 95.

(22)  Jf. punkt 3.47-3.49 i Rettens årsberetning for regnskabsåret 2004 og punkt 4.23 4.25 i Rettens årsberetning for regnskabsåret 2005.

(23)  Et generelt forbehold vedrører en medlemsstats samlede data.

(24)  Et specifikt forbehold vedrører enkelte elementer i BNI-oversigten.

(25)  Disse forbehold vedrører Grækenland og Det Forenede Kongerige og er enten taget, fordi nogle overslag byggede på uaktuelle kilder, eller taget på grund af metodologiske aspekter og kompileringsaspekter.

(26)  Jf. punkt 4.35 i Rettens årsberetning for regnskabsåret 2007.

(27)  Undtagen fra Bulgarien og Rumænien, hvis sidste frist for indsendelse er den 31. december 2009. Luxembourg og Østrig har endnu ikke indsendt deres procestabeller.

(28)  I sin henstilling om meddelelse af decharge for 2007 gentog Rådet sin opfordring til Kommissionen om i samarbejde med medlemsstaterne at fortsætte sin indsats for at sikre, at forbehold ophæves inden for en rimelig tidsramme.

(29)  I denne dom (punkt 37-39) hedder det, at »det følger af sjette direktivs artikel 2 og 22 samt artikel 10 EF, at hver medlemsstat har pligt til at vedtage alle de love og administrative foranstaltninger, som er egnede til at sikre, at den moms, som skyldes på dens område, opkræves i sin helhed. [...] Medlemsstaterne [...] er i denne forbindelse i besiddelse af et vist skøn, navnlig med hensyn til, hvorledes de anvender de midler, som de råder over. Dette skøn begrænses imidlertid af forpligtelsen til at sikre en effektiv opkrævning af Fællesskabets egne indtægter og af forpligtelsen til ikke at skabe væsentlige forskelle med hensyn til måden, hvorpå afgiftspligtige personer behandles, det være sig inden for en af medlemsstaterne eller i samtlige medlemsstater [...]. Enhver handling fra medlemsstaternes side, som vedrører opkrævning af moms, skal overholde dette princip«.

BILAG 4.1

TESTRESULTATER

DEL 1:   DE VIGTIGSTE KARAKTERISTIKA VED DEN STIKPRØVEBASEREDE TEST AF TRANSAKTIONER

1.1 —   Stikprøvens størrelse (indtægter på kommissionsniveau)

| År | Antal testede transaktioner
   (1) |
| --- | --- |
| 2008 | 60 |
| 2007 | 66 |

År

Antal testede transaktioner
   (1)

2008

60

2007

66

1.2 —   Stikprøvens struktur (indtægter på kommissionsniveau)

| Procentdel af de testede transaktioner, der var | 2008 |
| --- | --- |
| TEI
   (1) | Moms/BNI | Andet | I alt |
| Indtægtsordrer | 10 % | 78 % | 12 % | 100 % |

Procentdel af de testede transaktioner, der var

2008

TEI
   (1)

Moms/BNI

Andet

I alt

Indtægtsordrer

10 %

78 %

12 %

100 %

DEL 2:   SAMLET VURDERING AF OVERVÅGNINGS- OG KONTROLSYSTEMER

2.1 —   Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer

| Indtægter | Central intern kontrol (Kommissionen) | Centrale interne kontroller i den nationale toldkontrol/ udarbejdelsen af de nationale regnskaber i medlemsstaterne | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- |
| Kommissionens kontrol i medlemsstaterne | Kommissionens skrivebordskontrol | Forvaltning af indtægter | Forvaltning af forbehold |
| TEI | | | | I/R | (3) | | |
| Moms | | | | | I/R | |
| BNI | | | | (2) | | | |

Indtægter

Central intern kontrol (Kommissionen)

Centrale interne kontroller i den nationale toldkontrol/ udarbejdelsen af de nationale regnskaber i medlemsstaterne

Samlet vurdering

Kommissionens kontrol i medlemsstaterne

Kommissionens skrivebordskontrol

Forvaltning af indtægter

Forvaltning af forbehold

TEI

I/R

(3)

Moms

I/R

BNI

(2)

| Samlet vurdering
   (4) | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Forklaring: | Effektivt |
| | Delvist effektivt |
| | Ikke effektivt |
| I/R | Vurdering ikke relevant eller ikke foretaget |

Samlet vurdering
   (4)

2008

2007

Forklaring:

Effektivt

Delvist effektivt

Ikke effektivt

I/R

Vurdering ikke relevant eller ikke foretaget

---

(1)  Traditionelle egne indtægter – arbejdet omfattede en undersøgelse af, hvordan de underliggende månedsopgørelser og regnskaber i medlemsstaterne var udarbejdet. En supplerende tilfældig stikprøve på 30 importangivelser blev revideret i hver af de tre besøgte medlemsstater (jf. punkt 4.5).

(2)  Kommissionens arbejde for at ophæve BNI-forbehold er ikke altid tilstrækkeligt til at give rimelig sikkerhed for, at de ændrede data er nøjagtige (punkt 4.27 og 4.35).

(3)  Med hensyn til traditionelle egne indtægter er der risiko for, at der i for få tilfælde foretages fysisk kontrol af indførsler, og at efterfølgende revisioner ikke kompenserer herfor (punkt 4.15 og 4.16).

(4)  Jf. begrænsningerne af revisionens omfang i punkt 4.4 og 4.7 (4.4 og 4.9 vedrørende 2007).

Forklaring:

| | Effektivt |
| --- | --- |
| | Delvist effektivt |
| | Ikke effektivt |
| I/R | Vurdering ikke relevant eller ikke foretaget |

Effektivt

Delvist effektivt

Ikke effektivt

I/R

Vurdering ikke relevant eller ikke foretaget

BILAG 4.2

OPFØLGNING AF BEMÆRKNINGER I FORBINDELSE MED TIDLIGERE REVISIONSERKLÆRINGER

| Rettens bemærkning | De foranstaltninger, der er truffet | Rettens analyse | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Traditionelle egne indtægter: Kommissionen og Tyskland forhandler om potentielle toldindtægter |
| I punkt 3.23 i årsberetningen for regnskabsåret 2004 bemærkede Retten, at Tyskland i 2003 havde slettet posteringer på i alt 40,1 million euro i B regnskabet uden at give en fuldstændig forklaring herpå.
  I 2005 skrev Retten, at Kommissionen og Tyskland stadig forhandlede om 22,7 millioner euro i potentielle toldindtægter. | Der blev stadig forhandlet om restbeløbet på 22,7 millioner euro i 2007 og 2008. Kommissionen har bedt Tyskland om i B regnskabet for eksempelvis 2005 og 2006 at opdele toldskylden i beløb, som der er stillet sikkerhed for, og beløb, som der ikke er stillet sikkerhed for, og bruge disse data til at evaluere garantistillelsen for de beløb, som sandsynligvis vil kunne inkasseres. | Det er nødvendigt at fastslå det endelige beløb, der skal inkasseres, således at sagen kan afsluttes. | Kommissionens rapport om kontrolbesøget i 2007 vedrørende dette komplicerede spørgsmål blev drøftet på mødet i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter i december 2008. Til opfølgning heraf var det stadig nødvendigt for Kommissionen at anmode om yderligere oplysninger vedrørende en mindre del af de berørte transaktioner. Kommissionen ser frem til at drage sine endelige konklusioner, når svaret er modtaget. |
| Momsbaserede egne indtægter: forsinkelser i forbindelse med overtrædelsesproceduren |
| I årsberetningen for 2007 anførte Retten, at af de tre sager, der gik tilbage til 2003-2005 (heraf en med effekt på indtægterne), var ingen blevet indbragt for Domstolen ved udgangen af 2007, selv om der i juni 2007 var blevet truffet afgørelse om, at de skulle indbringes for Domstolen (punkt 4.24). | Disse sager blev endelig indbragt for Domstolen i april, juni og november 2008. | Retten gentager, at Kommissionen bør behandle sagerne og forvalte overtrædelsesprocedurerne hurtigere, så den kan indbringe sager for Domstolen inden for den fastsatte tidsfrist. | Kommissionen ændrede sidste år sine procedurer, således at der hyppigere kan træffes beslutning; formålet er at mindske de forsinkelser, der opstår, når medlemsstaters indberetninger indløber kort tid, før næste proceduretrin skal iværksættes, og at gøre det nemmere at gå videre med sagen, så snart den nye information er blevet gennemanalyseret. Hvis der konstateres en potentiel indvirkning på de traditionelle egne indtægter, træffer Kommissionen de relevante foranstaltninger ved at tage forbehold.


  Den retlige kontekst i medlemsstaterne er ofte detaljeret og kompleks og kræver derfor en indgående analyse. Kommissionen er særlig omhyggelig med forberedelsen af sager, der vedrører fortolkning af lovgivningen om indirekte beskatning. |
| BNI-baserede egne indtægter: revisionspolitik (inkl. opfølgning af den græske revision) |
| I årsberetningen for regnskabsåret 2006 fremsatte Retten nogle bemærkninger om de græske reviderede BNI data (punkt 4.24-4.26) og anbefalede i punkt 4.32, at Kommissionen navnlig:






  a) | fastsætter regler for, hvordan medlemsstaterne skal meddele ændringer i deres BNI, således at den og BNI udvalget på forhånd informeres om større revisioner |

Rettens bemærkning

De foranstaltninger, der er truffet

Rettens analyse

Kommissionens svar

Traditionelle egne indtægter: Kommissionen og Tyskland forhandler om potentielle toldindtægter

I punkt 3.23 i årsberetningen for regnskabsåret 2004 bemærkede Retten, at Tyskland i 2003 havde slettet posteringer på i alt 40,1 million euro i B regnskabet uden at give en fuldstændig forklaring herpå.

I 2005 skrev Retten, at Kommissionen og Tyskland stadig forhandlede om 22,7 millioner euro i potentielle toldindtægter.

Der blev stadig forhandlet om restbeløbet på 22,7 millioner euro i 2007 og 2008. Kommissionen har bedt Tyskland om i B regnskabet for eksempelvis 2005 og 2006 at opdele toldskylden i beløb, som der er stillet sikkerhed for, og beløb, som der ikke er stillet sikkerhed for, og bruge disse data til at evaluere garantistillelsen for de beløb, som sandsynligvis vil kunne inkasseres.

Det er nødvendigt at fastslå det endelige beløb, der skal inkasseres, således at sagen kan afsluttes.

Kommissionens rapport om kontrolbesøget i 2007 vedrørende dette komplicerede spørgsmål blev drøftet på mødet i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter i december 2008. Til opfølgning heraf var det stadig nødvendigt for Kommissionen at anmode om yderligere oplysninger vedrørende en mindre del af de berørte transaktioner. Kommissionen ser frem til at drage sine endelige konklusioner, når svaret er modtaget.

Momsbaserede egne indtægter: forsinkelser i forbindelse med overtrædelsesproceduren

I årsberetningen for 2007 anførte Retten, at af de tre sager, der gik tilbage til 2003-2005 (heraf en med effekt på indtægterne), var ingen blevet indbragt for Domstolen ved udgangen af 2007, selv om der i juni 2007 var blevet truffet afgørelse om, at de skulle indbringes for Domstolen (punkt 4.24).

Disse sager blev endelig indbragt for Domstolen i april, juni og november 2008.

Retten gentager, at Kommissionen bør behandle sagerne og forvalte overtrædelsesprocedurerne hurtigere, så den kan indbringe sager for Domstolen inden for den fastsatte tidsfrist.

Kommissionen ændrede sidste år sine procedurer, således at der hyppigere kan træffes beslutning; formålet er at mindske de forsinkelser, der opstår, når medlemsstaters indberetninger indløber kort tid, før næste proceduretrin skal iværksættes, og at gøre det nemmere at gå videre med sagen, så snart den nye information er blevet gennemanalyseret. Hvis der konstateres en potentiel indvirkning på de traditionelle egne indtægter, træffer Kommissionen de relevante foranstaltninger ved at tage forbehold.

Den retlige kontekst i medlemsstaterne er ofte detaljeret og kompleks og kræver derfor en indgående analyse. Kommissionen er særlig omhyggelig med forberedelsen af sager, der vedrører fortolkning af lovgivningen om indirekte beskatning.

BNI-baserede egne indtægter: revisionspolitik (inkl. opfølgning af den græske revision)

I årsberetningen for regnskabsåret 2006 fremsatte Retten nogle bemærkninger om de græske reviderede BNI data (punkt 4.24-4.26) og anbefalede i punkt 4.32, at Kommissionen navnlig:

a)

fastsætter regler for, hvordan medlemsstaterne skal meddele ændringer i deres BNI, således at den og BNI udvalget på forhånd informeres om større revisioner

| b) | implementerer en koordineret politik for revision af nationale regnskabsdata og herunder stiller krav om regelmæssig benchmarking |
| --- | --- |

b)

implementerer en koordineret politik for revision af nationale regnskabsdata og herunder stiller krav om regelmæssig benchmarking

| c) | sikrer, at konklusionerne fra kontrollen af den græske oversigt foreligger så tidligt, at det er muligt at medtage de korrigerede data i regnskaberne for regnskabsåret 2007. |
| --- | --- |

c)

sikrer, at konklusionerne fra kontrollen af den græske oversigt foreligger så tidligt, at det er muligt at medtage de korrigerede data i regnskaberne for regnskabsåret 2007.

I årsberetningen for regnskabsåret 2007 konstaterede Retten de fremskridt, Kommissionen havde gjort, og det arbejde, der skulle gøres i samarbejde med medlemsstaterne, for at efterkomme disse anbefalinger (punkt 4.28-4.32 og bilag 4.2).

| a) | Efter at have modtaget de første forhåndsmeddelelser om medlemsstaternes større revisioner indførte Kommissionen (Eurostat) et system til at overvåge overholdelsen af de retningslinjer, som Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik (CMFB) har foreslået. |
| --- | --- |

a)

Efter at have modtaget de første forhåndsmeddelelser om medlemsstaternes større revisioner indførte Kommissionen (Eurostat) et system til at overvåge overholdelsen af de retningslinjer, som Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik (CMFB) har foreslået.

| b) | På CMFB-mødet i juli 2008 foreslog Eurostat en harmoniseret politik på europæisk plan for revision af nationale regnskaber, og udpegede bl.a. de vigtigste aspekter, der skal ses på og analyseres ved udarbejdelsen af en fælles revisionspolitik.
  På CMFB mødet i februar 2009 forelagde Eurostat en foreløbig oversigt over nationale praksis for revision ved udarbejdelsen af nationale regnskaber. Oversigten byggede på resultaterne af spørgeskemabesvarelser fra 17 medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

På CMFB-mødet i juli 2008 foreslog Eurostat en harmoniseret politik på europæisk plan for revision af nationale regnskaber, og udpegede bl.a. de vigtigste aspekter, der skal ses på og analyseres ved udarbejdelsen af en fælles revisionspolitik.

På CMFB mødet i februar 2009 forelagde Eurostat en foreløbig oversigt over nationale praksis for revision ved udarbejdelsen af nationale regnskaber. Oversigten byggede på resultaterne af spørgeskemabesvarelser fra 17 medlemsstater.

| c) | I 2008 fremsendte Grækenland et fuldstændigt BNP-/BNI-spørgeskema og en kvalitetsrapport. |
| --- | --- |

c)

I 2008 fremsendte Grækenland et fuldstændigt BNP-/BNI-spørgeskema og en kvalitetsrapport.

Kommissionen havde ikke ved udgangen af 2008 ophævet syv specifikke forbehold vedrørende BNI data for 1995-2001, da kontrollen af de underliggende beregninger endnu ikke var afsluttet.

| a) | Det overvågningssystem, Kommissionen indførte, bør vurderes, så snart alle trin i meddelelsesprocessen er blevet anvendt, og de første større revisioner af nationale regnskaber er blevet gennemført. |
| --- | --- |

a)

Det overvågningssystem, Kommissionen indførte, bør vurderes, så snart alle trin i meddelelsesprocessen er blevet anvendt, og de første større revisioner af nationale regnskaber er blevet gennemført.

| b) | Trods de fremskridt, der er gjort, er det nødvendigt, at Kommissionen og medlemsstaterne gør mere for at gennemføre en fælles revisionspolitik i Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

b)

Trods de fremskridt, der er gjort, er det nødvendigt, at Kommissionen og medlemsstaterne gør mere for at gennemføre en fælles revisionspolitik i Den Europæiske Union.

| c) | Kommissionen bør i 2009 fuldføre sin efterprøvelse af de græske BNI data i samarbejde med de græske myndigheder, så den kan ophæve de resterende specifikke forbehold. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen bør i 2009 fuldføre sin efterprøvelse af de græske BNI data i samarbejde med de græske myndigheder, så den kan ophæve de resterende specifikke forbehold.

| a) | Kommissionen overvåger løbende anvendelsen af CMFB-retningslinjerne ved regelmæssigt i BNI-udvalget at minde medlemsstaterne om disse retningslinjer. De hidtil opnåede resultater er positive, hvilket gør det berettiget at fortsætte strategien. Under hensyntagen til Rettens bemærkninger vil Kommissionen også foretage en generel vurdering af overvågningsordningen, når de første større revisioner af nationalregnskaberne er blevet foretaget. |
| --- | --- |

a)

| b) | Kommissionen vil fortsætte sit arbejde og sine drøftelser med medlemsstaterne med henblik på gennemførelsen af en fælles revisionspolitik i EU med hensyntagen til Rettens bemærkninger. |
| --- | --- |

b)

| c) | Seks ud af i alt syv forbehold blev ophævet i juli 2009. Kommissionen fortsætter sit samarbejde med de græske myndigheder med henblik på at kunne ophæve de resterende specifikke forbehold. |
| --- | --- |

c)

---

KAPITEL 5

Landbrug og naturressourcer

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder landbrug og naturressourcer

Revisionens omfang

Transaktionernes formelle rigtighed

Landbrug og udvikling af landdistrikter

Miljø, fiskeri og maritime anliggender samt sundhed og forbrugerbeskyttelse

Systemernes effektivitet

Politikområdet landbrug og udvikling af landdistrikter

Systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

Systemer med relation til inddrivelser og finansielle korrektioner

Politikområderne miljø, fiskeri og maritime anliggender samt sundhed og forbrugerbeskyttelse

Konklusioner og anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 5.1. | I dette kapitel fremlægger Retten sin specifikke vurdering af gruppen landbrug og naturressourcer, som omfatter følgende politikområder: 05 — Landbrug og udvikling af landdistrikter, 07 — Miljø, 11 — Fiskeri og maritime anliggender og 17 — Sundhed og forbrugerbeskyttelse. De detaljerede oplysninger om de omfattede aktiviteter, regnskabsårets udgifter og forvaltningsmetoden gives i
  tabel 5.1. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

5.1.

I dette kapitel fremlægger Retten sin specifikke vurdering af gruppen landbrug og naturressourcer, som omfatter følgende politikområder: 05 — Landbrug og udvikling af landdistrikter, 07 — Miljø, 11 — Fiskeri og maritime anliggender og 17 — Sundhed og forbrugerbeskyttelse. De detaljerede oplysninger om de omfattede aktiviteter, regnskabsårets udgifter og forvaltningsmetoden gives i
  tabel 5.1.

Tabel 5.1 —   Landbrug og naturressourcer — oversigt over betalinger pr. politikområde

| (millioner euro) |
| --- |
| Budgetafsnit | Politikområde | Betegnelse | Betalinger i 2008 | Forvaltningsmetode |
| 5 | Landbrug og udvikling af landdistrikter | Administrative udgifter (38) | 124 | Direkte central forvaltning |
| Interventioner på landbrugsmarkeder | 5 442 | Delt forvaltning |
| Direkte støtte | 37 569 | Delt forvaltning |
| Udvikling af landdistrikter | 10 527 | Delt forvaltning |
| Førtiltrædelsesforanstaltninger | 144 | Delt forvaltning |
| Andet | –3 | Delt forvaltning |
| | 53 803 | |
| 7 | Miljø | Administrative udgifter (38) | 82 | Direkte central forvaltning |
| Aktionsudgifter | 182 | Direkte/indirekte central forvaltning |
| | 264 | |
| 11 | Fiskeri og maritime anliggender | Administrative udgifter (38) | 38 | Direkte central forvaltning |
| Aktionsudgifter | 841 | Central/delt forvaltning |
| | 879 | |
| 17 | Sundhed og forbruger-beskyttelse | Administrative udgifter (38) | 102 | Direkte central forvaltning |
| Aktionsudgifter | 413 | Direkte/indirekte central forvaltning |
| | 515 | |
| Administrative udgifter i alt | 346 | |
| Aktionsudgifter i alt | 55 115 | |
| Regnskabsårets betalinger i alt | 55 461 | |
| Regnskabsårets forpligtelser i alt | 59 964 | |
| Kilde: De Europæiske Fællesskabers årsregnskab for regnskabsåret 2008, bilag B. |

(millioner euro)

Budgetafsnit

Politikområde

Betegnelse

Betalinger i 2008

Forvaltningsmetode

5

Landbrug og udvikling af landdistrikter

Administrative udgifter (38)

124

Direkte central forvaltning

Interventioner på landbrugsmarkeder

5 442

Delt forvaltning

Direkte støtte

37 569

Delt forvaltning

Udvikling af landdistrikter

10 527

Delt forvaltning

Førtiltrædelsesforanstaltninger

144

Delt forvaltning

Andet

–3

Delt forvaltning

53 803

7

Miljø

Administrative udgifter (38)

82

Direkte central forvaltning

Aktionsudgifter

182

Direkte/indirekte central forvaltning

264

11

Fiskeri og maritime anliggender

Administrative udgifter (38)

38

Direkte central forvaltning

Aktionsudgifter

841

Central/delt forvaltning

879

17

Sundhed og forbruger-beskyttelse

Administrative udgifter (38)

102

Direkte central forvaltning

Aktionsudgifter

413

Direkte/indirekte central forvaltning

515

Administrative udgifter i alt

346

Aktionsudgifter i alt

55 115

Regnskabsårets betalinger i alt

55 461

Regnskabsårets forpligtelser i alt

59 964

Kilde: De Europæiske Fællesskabers årsregnskab for regnskabsåret 2008, bilag B.

| 5.2. | I henhold til traktaten har Kommissionen det overordnede ansvar for at gennemføre EU’s budget. Så godt som alle udgifter til landbrug og udvikling af landdistrikter afholdes under delt forvaltning, hvorved der delegeres gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne. For så vidt angår de andre områder — bortset fra Den Europæiske Fiskerifond, som er underlagt delt forvaltning på grundlag af flerårige programmer — forvalter Kommissionen budgetbevillingerne direkte. |
| --- | --- |

5.2.

I henhold til traktaten har Kommissionen det overordnede ansvar for at gennemføre EU’s budget. Så godt som alle udgifter til landbrug og udvikling af landdistrikter afholdes under delt forvaltning, hvorved der delegeres gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne. For så vidt angår de andre områder — bortset fra Den Europæiske Fiskerifond, som er underlagt delt forvaltning på grundlag af flerårige programmer — forvalter Kommissionen budgetbevillingerne direkte.

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder landbrug og naturressourcer

| 5.3. | EU budgettet finansierer hovedsagelig udgifterne til den fælles landbrugspolitik via to fonde (1): Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), som finansierer markedsforanstaltninger og direkte støtte, og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), som finansierer programmer vedrørende udvikling af landdistrikter. |
| --- | --- |

5.3.

EU budgettet finansierer hovedsagelig udgifterne til den fælles landbrugspolitik via to fonde (1): Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), som finansierer markedsforanstaltninger og direkte støtte, og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), som finansierer programmer vedrørende udvikling af landdistrikter.

| 5.4. | De vigtigste foranstaltninger, som finansieres af EGFL, er:






  — | Ordningen for direkte støtte »Enkeltbetalingsordningen«(SPS): Enkeltbetalingsordningen blev indført for at bryde forbindelsen mellem landbrugsproduktionen og betalingerne til landbrugerne (»afkobling«). For at være berettiget til støtte under SPS-ordningen skal landbrugerne først have »betalingsrettigheder«. De nationale myndigheder beregnede antallet og værdien af de enkelte landbrugeres betalingsrettigheder efter en af de modeller, der er defineret i EU-lovgivningen (2). Sammen med en hektar støtteberettiget jord (3)anmeldt af landbrugeren udløser en betalingsrettighed en SPS betaling. Enkeltbetalingsordningen har fået stadig større betydning, og i 2008 beløb udgifterne under denne ordning sig til 28 234 millioner euro. |
| --- | --- | --- |

5.4.

De vigtigste foranstaltninger, som finansieres af EGFL, er:

—

Ordningen for direkte støtte »Enkeltbetalingsordningen«(SPS): Enkeltbetalingsordningen blev indført for at bryde forbindelsen mellem landbrugsproduktionen og betalingerne til landbrugerne (»afkobling«). For at være berettiget til støtte under SPS-ordningen skal landbrugerne først have »betalingsrettigheder«. De nationale myndigheder beregnede antallet og værdien af de enkelte landbrugeres betalingsrettigheder efter en af de modeller, der er defineret i EU-lovgivningen (2). Sammen med en hektar støtteberettiget jord (3)anmeldt af landbrugeren udløser en betalingsrettighed en SPS betaling. Enkeltbetalingsordningen har fået stadig større betydning, og i 2008 beløb udgifterne under denne ordning sig til 28 234 millioner euro.

| — | Ordningen for direkte støtte »den generelle arealbetalingsordning«(SAPS): Under denne ordning betales der samme beløb for hver støtteberettiget hektar landbrugsjord. Støtteberettigede hektarer er defineret som landbrugsområder, som pr. 30. juni 2003 var bevaret i god landbrugsmæssig stand (4). Den største forskel mellem SAPS og SPS er, at der ikke beregnes »betalingsrettigheder« under SAPS-ordningen. For øjeblikket anvender ti af de nye medlemsstater SAPS-ordningen (5)og i 2008 beløb udgifterne under denne ordning sig til 2 974 millioner euro. |
| --- | --- |

—

Ordningen for direkte støtte »den generelle arealbetalingsordning«(SAPS): Under denne ordning betales der samme beløb for hver støtteberettiget hektar landbrugsjord. Støtteberettigede hektarer er defineret som landbrugsområder, som pr. 30. juni 2003 var bevaret i god landbrugsmæssig stand (4). Den største forskel mellem SAPS og SPS er, at der ikke beregnes »betalingsrettigheder« under SAPS-ordningen. For øjeblikket anvender ti af de nye medlemsstater SAPS-ordningen (5)og i 2008 beløb udgifterne under denne ordning sig til 2 974 millioner euro.

| — | Andre ordninger for direkte støtte (koblede betalinger) (6): Udgifterne under disse ordninger beløb sig til 6 361 millioner euro. |
| --- | --- |

—

Andre ordninger for direkte støtte (koblede betalinger) (6): Udgifterne under disse ordninger beløb sig til 6 361 millioner euro.

| — | Interventioner på landbrugsmarkeder: De vigtigste foranstaltninger er interventionsoplagring og eksportrestitutioner. I de senere år er udgifterne til disse foranstaltninger faldet på grund af de politiske valg, der er truffet inden for rammerne af de seneste reformer af den fælles landbrugspolitik, og de gældende markedsvilkår (5 442 millioner euro). |
| --- | --- |

—

Interventioner på landbrugsmarkeder: De vigtigste foranstaltninger er interventionsoplagring og eksportrestitutioner. I de senere år er udgifterne til disse foranstaltninger faldet på grund af de politiske valg, der er truffet inden for rammerne af de seneste reformer af den fælles landbrugspolitik, og de gældende markedsvilkår (5 442 millioner euro).

| 5.5. | Kun landbrugere er berettiget til direkte EU-støtte. En landbruger er defineret som en fysisk eller juridisk person, der udøver en landbrugsaktivitet. En landbrugsaktivitet er defineret som produktion, avl eller dyrkning af landbrugsprodukter, herunder høst, malkning og husdyrproduktion eller bevarelse af jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand. |
| --- | --- |

5.5.

Kun landbrugere er berettiget til direkte EU-støtte. En landbruger er defineret som en fysisk eller juridisk person, der udøver en landbrugsaktivitet. En landbrugsaktivitet er defineret som produktion, avl eller dyrkning af landbrugsprodukter, herunder høst, malkning og husdyrproduktion eller bevarelse af jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand.

| 5.6. | Ifølge EU-lovgivningen skal medlemsstaterne definere mindstekrav til god landbrugs og miljømæssig stand på grundlag af de rammer, der er fastlagt i EU-lovgivningen. For græsarealer er der ifølge standarderne i EU-lovgivningen krav om minimumsbelægningsgrader for dyr og/eller passende systemer, som sikrer et minimumsniveau af vedligeholdelse og at forringelse af levesteder undgås. |
| --- | --- |

5.6.

Ifølge EU-lovgivningen skal medlemsstaterne definere mindstekrav til god landbrugs og miljømæssig stand på grundlag af de rammer, der er fastlagt i EU-lovgivningen. For græsarealer er der ifølge standarderne i EU-lovgivningen krav om minimumsbelægningsgrader for dyr og/eller passende systemer, som sikrer et minimumsniveau af vedligeholdelse og at forringelse af levesteder undgås.

| 5.6. | I forbindelse med sundhedstjekket blev det med virkning fra den 1. januar 2009 besluttet at gøre belægningsgraden for husdyr fakultativ. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Kravet om at bevare jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand blev indført i forbindelse med krydsoverensstemmelse, som gælder for både SPS og SAPS ordningen. Hvis kravene til god landbrugs-og miljømæssig stand ikke overholdes, nedsættes eller annulleres den direkte støtte (7). |
| --- | --- |

5.7.

Kravet om at bevare jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand blev indført i forbindelse med krydsoverensstemmelse, som gælder for både SPS og SAPS ordningen. Hvis kravene til god landbrugs-og miljømæssig stand ikke overholdes, nedsættes eller annulleres den direkte støtte (7).

| 5.8. | Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) finansierer udgifter til udvikling af landdistrikter, som dækker en lang række foranstaltninger som f.eks. landbrugsmiljøordninger, udligningsbeløb til landbrug i ugunstigt stillede områder, investering i landbrugsbedrifter og infrastruktur i landområder (10 527 millioner euro). |
| --- | --- |

5.8.

Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) finansierer udgifter til udvikling af landdistrikter, som dækker en lang række foranstaltninger som f.eks. landbrugsmiljøordninger, udligningsbeløb til landbrug i ugunstigt stillede områder, investering i landbrugsbedrifter og infrastruktur i landområder (10 527 millioner euro).

| 5.9. | Miljø, fiskeri og maritime anliggender samt sundhed og forbrugerbeskyttelse forvaltes af Kommissionen og er omfattet af specifikke kontrolsystemer. Disse områder omfatter foranstaltninger, som skal fremme folkesundhed, miljø, dyrevelfærd og forbrugerbeskyttelse samt tilgodese de internationale fiskeriaftaler og Den Europæiske Fiskerifond (1 658 millioner euro). |
| --- | --- |

5.9.

Miljø, fiskeri og maritime anliggender samt sundhed og forbrugerbeskyttelse forvaltes af Kommissionen og er omfattet af specifikke kontrolsystemer. Disse områder omfatter foranstaltninger, som skal fremme folkesundhed, miljø, dyrevelfærd og forbrugerbeskyttelse samt tilgodese de internationale fiskeriaftaler og Den Europæiske Fiskerifond (1 658 millioner euro).

Revisionens omfang

| 5.10. | For at opnå rimelig sikkerhed for, at de transaktioner, som ligger til grund for EU-regnskabet, er formelt rigtige, testede Retten en enkelt repræsentativ statistisk stikprøve på 204 transaktioner, som dækkede alle de udgifter, der behandles i dette kapitel (jf. punkt 5.1), og vurderede overvågnings- og kontrolsystemerne. Omfanget af DAS-revisionen og den valgte metode er beskrevet i kapitel 1. |
| --- | --- |

5.10.

For at opnå rimelig sikkerhed for, at de transaktioner, som ligger til grund for EU-regnskabet, er formelt rigtige, testede Retten en enkelt repræsentativ statistisk stikprøve på 204 transaktioner, som dækkede alle de udgifter, der behandles i dette kapitel (jf. punkt 5.1), og vurderede overvågnings- og kontrolsystemerne. Omfanget af DAS-revisionen og den valgte metode er beskrevet i kapitel 1.

| 5.11. | For så vidt angår overvågnings- og kontrolsystemerne udvalgte Retten en række betalingsorganer i fire medlemsstater, som anvendte den generelle arealbetalingsordning (SAPS) — Bulgarien, Estland, Polen og Rumænien — og i 4 medlemsstater, som anvendte enkeltbetalingsordningen (SPS): Belgien (regionen Vallonien), Spanien (Katalonien), Slovenien og Det Forenede Kongerige (Skotland), og undersøgte, om de systemer, organerne anvendte til behandling af ansøgninger om EGFL-støtte, var pålidelige. Det skal bemærkes, at 2008 var det første fulde landbrugsår, hvor ordningen blev anvendt i Bulgarien og Rumænien. For så vidt angår udgifterne til udvikling af landdistrikter testede Retten overvågnings- og kontrolsystemerne i Den Tjekkiske Republik, Irland, Grækenland, Spanien, Italien, Ungarn og Portugal. Retten gennemgik også de overvågnings- og kontrolsystemer, som anvendes i forbindelse med Den Europæiske Fiskerifond. |
| --- | --- |

5.11.

For så vidt angår overvågnings- og kontrolsystemerne udvalgte Retten en række betalingsorganer i fire medlemsstater, som anvendte den generelle arealbetalingsordning (SAPS) — Bulgarien, Estland, Polen og Rumænien — og i 4 medlemsstater, som anvendte enkeltbetalingsordningen (SPS): Belgien (regionen Vallonien), Spanien (Katalonien), Slovenien og Det Forenede Kongerige (Skotland), og undersøgte, om de systemer, organerne anvendte til behandling af ansøgninger om EGFL-støtte, var pålidelige. Det skal bemærkes, at 2008 var det første fulde landbrugsår, hvor ordningen blev anvendt i Bulgarien og Rumænien. For så vidt angår udgifterne til udvikling af landdistrikter testede Retten overvågnings- og kontrolsystemerne i Den Tjekkiske Republik, Irland, Grækenland, Spanien, Italien, Ungarn og Portugal. Retten gennemgik også de overvågnings- og kontrolsystemer, som anvendes i forbindelse med Den Europæiske Fiskerifond.

| 5.12. | Endvidere gennemgik Retten 62 attester og rapporter, som godkendelsesorganerne havde afgivet om 57 betalingsorganer (8). Retten undersøgte desuden årsagerne til, at der var taget forbehold i attesterne vedrørende otte andre betalingsorganer. |
| --- | --- |

5.12.

Endvidere gennemgik Retten 62 attester og rapporter, som godkendelsesorganerne havde afgivet om 57 betalingsorganer (8). Retten undersøgte desuden årsagerne til, at der var taget forbehold i attesterne vedrørende otte andre betalingsorganer.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 5.13. | For så vidt angår betalingerne i det regnskabsår, som afsluttedes den 31. december 2008, konkluderer Retten på grundlag af resultaterne af sin revision, at den anslåede værdi af den samlede fejlforekomst for gruppen af politikområder taget under ét ligger en smule under væsentlighedstærsklen på 2 %. Udgifterne til udvikling af landdistrikter er stadig behæftet med flere fejl end EFGL, selv om den anslåede fejlforekomst er mindre end i de foregående år. |
| --- | --- |

5.13.

For så vidt angår betalingerne i det regnskabsår, som afsluttedes den 31. december 2008, konkluderer Retten på grundlag af resultaterne af sin revision, at den anslåede værdi af den samlede fejlforekomst for gruppen af politikområder taget under ét ligger en smule under væsentlighedstærsklen på 2 %. Udgifterne til udvikling af landdistrikter er stadig behæftet med flere fejl end EFGL, selv om den anslåede fejlforekomst er mindre end i de foregående år.

| 5.13. | Kommissionen har noteret sig den generelt positive vurdering og er enig med Revisionsretten i, at antallet af fejl er højere i forbindelse med udgifterne til udvikling af landdistrikter, men har med tilfredshed bemærket, at fejlraten er faldende på dette område. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | 66 (32 %) af de 204 undersøgte transaktioner var behæftet med fejl. 45 (48 %) af fejlene kunne kvantificeres og vedrørte især støtteberettigelse og nøjagtighed. Resultaterne af den stikprøvebaserede test af transaktioner vises i
  bilag 5.1
  . Rettens klassificering af fejl forklares i kapitel 1. I det følgende gives eksempler på de forskelige typer af konstaterede fejl. |
| --- | --- |

5.14.

66 (32 %) af de 204 undersøgte transaktioner var behæftet med fejl. 45 (48 %) af fejlene kunne kvantificeres og vedrørte især støtteberettigelse og nøjagtighed. Resultaterne af den stikprøvebaserede test af transaktioner vises i
  bilag 5.1
  . Rettens klassificering af fejl forklares i kapitel 1. I det følgende gives eksempler på de forskelige typer af konstaterede fejl.

| 5.15. | I den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for landbrug er der taget forbehold med hensyn til udgifterne under Sapard-programmet i Bulgarien og Rumænien og foranstaltningerne til udvikling af landdistrikter under akse 2 (forbedring af miljøet og landskabet) (9). Den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for fiskeri og maritime anliggender (GD MARE) indeholder også et forbehold med hensyn til udgifterne under den fælles fiskeripolitik (10). |
| --- | --- |

5.15.

I den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for landbrug er der taget forbehold med hensyn til udgifterne under Sapard-programmet i Bulgarien og Rumænien og foranstaltningerne til udvikling af landdistrikter under akse 2 (forbedring af miljøet og landskabet) (9). Den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for fiskeri og maritime anliggender (GD MARE) indeholder også et forbehold med hensyn til udgifterne under den fælles fiskeripolitik (10).

Landbrug og udvikling af landdistrikter

| 5.16. | 42 (28 %) af de 151 EGFL-transaktioner i stikprøven var behæftet med fejl. 30 (54 %) af fejlene kunne kvantificeres. Med hensyn til ELFUL-transaktionerne var 17 (40 %) af de 42 transaktioner i stikprøven behæftet med fejl. 11 (55 %) af fejlene kunne kvantificeres. Disse er imidlertid finansielt set relativt små. |
| --- | --- |

5.16.

42 (28 %) af de 151 EGFL-transaktioner i stikprøven var behæftet med fejl. 30 (54 %) af fejlene kunne kvantificeres. Med hensyn til ELFUL-transaktionerne var 17 (40 %) af de 42 transaktioner i stikprøven behæftet med fejl. 11 (55 %) af fejlene kunne kvantificeres. Disse er imidlertid finansielt set relativt små.

| 5.17. | Under revisionen af EGFL konstaterede Retten, at der var fejl med hensyn til støtteberettigelse
   (11)i SAPS-betalingerne til modtagere, som ikke kunne defineres som landbrugere, da de ikke havde udført nogen landbrugsaktivitet og heller ikke bevaret jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand, (jf. punkt 5.46). |
| --- | --- |

5.17.

Under revisionen af EGFL konstaterede Retten, at der var fejl med hensyn til støtteberettigelse
   (11)i SAPS-betalingerne til modtagere, som ikke kunne defineres som landbrugere, da de ikke havde udført nogen landbrugsaktivitet og heller ikke bevaret jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand, (jf. punkt 5.46).

| 5.17. | Kommissionen har set på spørgsmålet om definitionen af en landbruger, som Revisionsretten berører i forbindelse med sundhedstjekket. Den har foreslået, at medlemsstaterne udelukker fysiske og juridiske personer fra ordningen for direkte betaling, hvis målet for deres virksomhed ikke er landbrug, eller landbrugsaktiviteterne er ubetydelige. Rådet har imidlertid gjort denne bestemmelse fakultativ for medlemsstaterne (jf. artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 73/2009). For så vidt angår det spørgsmål, som Revisionsretten omtaler, så har fysiske og juridiske personer, som udfører landbrugsaktiviteter eller vedligeholder jorden i en god landbrugsmæssig stand, ifølge den i 2008 gældende lovgivning ret til SAPS-betalinger. |
| --- | --- |

5.17.

Eksempel

En modtager indsendte en ansøgning om enkeltbetalingsstøtte på vegne af en række landbrugere, som anvendte fælles jord ejet af lokalkommunen. Beløbet blev udbetalt til ansøgeren, som erklærede, at han delte det proportionalt med de andre landbrugere i forhold til deres besætning. Otte parceller blev udvalgt til måling. Alle parcellerne var anmeldt som permanente græsarealer i 2007. Ingen af dem bar præg af, at dyr havde græsset på dem, eller at de var blevet slået i adskillige år. Det meste af arealet var dækket af buske og bregner og resten af vild beplantning. Alle de parceller, revisorerne så, måtte betragtes som værende opgivet, og var derfor ikke berettiget til støtte.

Kommunerne modtog SAPS betalinger for fælles græsarealer, som de lokale landbrugere ikke udnyttede til græsning af kvæg. Noget af jorden blev anvendt til deponering af affald.

Eksempel
   (12)

Efter afkoblingen af de direkte betalinger er landbrugsaktiviteter ikke et særligt krav; det er tilstrækkeligt, hvis landbrugeren overholder kravet om god landbrugsmæssig stand. Ifølge den gældende lovgivning er det medlemsstaterne, der definerer, hvad der forstås ved god landbrugsmæssig stand. De berørte medlemsstater har opstillet kriterier for, hvordan den gode landbrugsmæssige stand overholdes, men der stilles ikke krav om græsning eller græsslåning, hvilket er i overensstemmelse med EU-retsgrundlaget.

Fysiske og juridiske personer, som udfører landbrugsaktiviteter eller bevarer jorden i en god landbrugsmæssig stand, er berettigede til SAPS-betalinger. Eftersom jorden var holdt i en god landbrugsmæssig stand, var de pågældende kommuner berettigede til SAPS-betalinger.

Der vil blive fulgt op på de tilfælde, hvor der er ydet støtte til ikke-støtteberettiget jord, i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning. Se desuden Kommissionens svar under punkt 5.49.

| 5.18. | For så vidt angår støtteberettigelse vedrørende ELFUL konstaterede Retten tilfælde, hvor de specifikke betingelser for at modtage støtte til landbrugsmiljø- og skovbrugsforanstaltninger ikke var overholdt, og hvor der var ansøgt om støtte under landbrugsmiljøforanstaltningerne for arealer, som ikke var støtteberettigede. |
| --- | --- |

5.18.

For så vidt angår støtteberettigelse vedrørende ELFUL konstaterede Retten tilfælde, hvor de specifikke betingelser for at modtage støtte til landbrugsmiljø- og skovbrugsforanstaltninger ikke var overholdt, og hvor der var ansøgt om støtte under landbrugsmiljøforanstaltningerne for arealer, som ikke var støtteberettigede.

| 5.18. | Generelt vil der blive fulgt op på Revisionsrettens bemærkninger i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning. |
| --- | --- |

5.18.

Eksempel

Der var ydet støtte på basis af forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug. Det drejede sig om at indhegne et græsareal og rydde en del af jorden, som delvist var dækket med buske. Målet for aktionen var at oprette større områder til ekstensiv græsning, fordi jordkvaliteten er så dårlig, at koncentrationen af kvæg på de eksisterende områder medførte overgræsning til skade for fornyelsen af græsdækket. Rettens revisorer konstaterede, at det område, der var ryddet for buske, ikke fuldt ud svarede til det areal, som støtten vedrørte, og at det var lidt mindre end det samlede areal, der var anmeldt. Modtageren var derfor kun berettiget til ca. 90 % af det beløb, der var udbetalt. Hertil kommer, at en sanktion på 18 % finder anvendelse i dette tilfælde.

| 5.19. | For så vidt angår fejl med hensyn til nøjagtighed
   (13)vedrørende EGFL var de fleste af de fejl, Retten konstaterede, tilfælde, hvor der var anmeldt for stort et areal, hvilket førte til overbetaling. |
| --- | --- |

5.19.

For så vidt angår fejl med hensyn til nøjagtighed
   (13)vedrørende EGFL var de fleste af de fejl, Retten konstaterede, tilfælde, hvor der var anmeldt for stort et areal, hvilket førte til overbetaling.

5.19.

Eksempel

Der blev konstateret et tilfælde, hvor der var anmeldt et for stort areal (35 % for meget), hovedsagelig fordi landbrugeren havde anmeldt hele hektar og ikke det areal, som rent faktisk blev udnyttet. Der var også nogle små arealer, som ikke var støtteberettigede, og som skulle have været trukket fra. En så stor afvigelse (8 hektar af de 23, som blev målt) burde normalt resultere i, at SAPS-betalingen annulleres.

Eksempel

Påviste mangler i medlemsstaternes kontrolordninger for SAPS-betalinger vil blive behandlet i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.

| 5.20. | For så vidt angår fejl med hensyn til nøjagtighed vedrørende ELFUL konstaterede Retten tilfælde, hvor de støtteberettigede omkostninger og det beløb, der skulle udbetales, var beregnet forkert, hvor der var anmeldt et for stort areal, og hvor det beløb, der blev udbetalt, var lavere end det mindstebeløb pr. hektar, der er fastsat i fællesskabsreglerne. |
| --- | --- |

5.20.

For så vidt angår fejl med hensyn til nøjagtighed vedrørende ELFUL konstaterede Retten tilfælde, hvor de støtteberettigede omkostninger og det beløb, der skulle udbetales, var beregnet forkert, hvor der var anmeldt et for stort areal, og hvor det beløb, der blev udbetalt, var lavere end det mindstebeløb pr. hektar, der er fastsat i fællesskabsreglerne.

| 5.20. | Kommissionen er enig med Revisionsretten i dens bemærkninger om anmeldelse af for store arealer. |
| --- | --- |

5.20.

Eksempel

Fordi der var for få midler til rådighed i henhold til finansieringsplanen for det pågældende program til udvikling af landdistrikter, var de nationale myndigheder ikke i stand til at betale landbrugerne i ugunstigt stillede områder det mindstebeløb pr. hektar, fællesskabsreglerne foreskriver.

| 5.21. | Vedrørende ELFUL konstaterede Retten en fejl med hensyn til forekomst
   (14)som vedrørte et tilfælde, hvor det finansierede arbejde ikke var udført fuldt ud. |
| --- | --- |

5.21.

Vedrørende ELFUL konstaterede Retten en fejl med hensyn til forekomst
   (14)som vedrørte et tilfælde, hvor det finansierede arbejde ikke var udført fuldt ud.

Eksempel

En af transaktionerne i stikprøven vedrørte en kommune, som havde modtaget støtte til at asfaltere en markvej. En af landbrugerne havde imidlertid nægtet at give adgang til sin jord, og ca. 8 % af vejen var derfor ikke blevet asfalteret. Kontrahenten var i stedet blevet bedt om at asfaltere adgangsveje til parceller beliggende langs med vejen. Projektet var ikke blevet ændret formelt, og Retten mener derfor, at kommunen, selv om den havde betalt den fulde pris for det vejarbejde, der var udført, kun havde ret til ca. 90 % af den samlede støtte, den havde modtaget.

| 5.22. | Med hensyn til andre typer af fejl, som ikke tilhører kategorierne støtteberettigelse, nøjagtighed og forekomst, konstaterede Retten tilfælde vedrørende EGFL, hvor der ikke var opkrævet mælkeafgift fra producenterne, hvor dyreregistrene ikke var ajourført, og hvor databaserne ikke fungerede. Hertil kommer, at en medlemsstat havde udbetalt en eksportrestitution tre år for sent. For så vidt angår ELFUL kunne Retten i to medlemsstater ikke finde frem til, hvor grænserne gik mellem en række parceller, for hvilke der var udbetalt EU-støtte. Retten bemærker endvidere, at visse alvorlige fejl, som ikke kunne kvantificeres, og som der blev peget på i årsberetningen for regnskabsåret 2007, stadig består (jf.
  bilag 5.2
  ). |
| --- | --- |

5.22.

Med hensyn til andre typer af fejl, som ikke tilhører kategorierne støtteberettigelse, nøjagtighed og forekomst, konstaterede Retten tilfælde vedrørende EGFL, hvor der ikke var opkrævet mælkeafgift fra producenterne, hvor dyreregistrene ikke var ajourført, og hvor databaserne ikke fungerede. Hertil kommer, at en medlemsstat havde udbetalt en eksportrestitution tre år for sent. For så vidt angår ELFUL kunne Retten i to medlemsstater ikke finde frem til, hvor grænserne gik mellem en række parceller, for hvilke der var udbetalt EU-støtte. Retten bemærker endvidere, at visse alvorlige fejl, som ikke kunne kvantificeres, og som der blev peget på i årsberetningen for regnskabsåret 2007, stadig består (jf.
  bilag 5.2
  ).

| 5.22. | Kommissionen er opmærksom på problemerne med dyreregistrene og databasen for dyremærkning og -registrering, som indgår i den efterprøvende regnskabsafslutning.

  Kommissionen har fulgt op på spørgsmålet om rentegodtgørelse, som Revisionsretten påpegede i sin årsberetning for 2007. Medlemsstaten har indført en ny administrativ ordning, som med virkning fra 2008 gør det lettere at spore bankens lån til den endelige modtager. Kommissionen har herudover gennemgået resultaterne af medlemsstatens seneste revisioner for at få et overblik over de finansielle konsekvenser for de tidligere programmeringsperioder. |
| --- | --- |

5.22.

Kommissionen har fulgt op på spørgsmålet om rentegodtgørelse, som Revisionsretten påpegede i sin årsberetning for 2007. Medlemsstaten har indført en ny administrativ ordning, som med virkning fra 2008 gør det lettere at spore bankens lån til den endelige modtager. Kommissionen har herudover gennemgået resultaterne af medlemsstatens seneste revisioner for at få et overblik over de finansielle konsekvenser for de tidligere programmeringsperioder.

Eksempel

Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 1788/2003 (15)er de nationale myndigheder ansvarlige for at betale mælkeafgiften, og de skal opkræve den hos producenterne. De opkrævede midler samt eventuelle morarenter i tilfælde af for sent betalte afgifter tilbageholdes af de nationale myndigheder. Italien betalte afgiften for alle de berørte producenter (174,5 millioner euro), men var kun i stand til at opkræve 21,5 millioner euro fra dem. I det tilfælde, som indgik i Rettens revision, skylder producenten for øjeblikket 614 157 euro plus 5 244 euro i renter for produktionsårene efter 1995/1996.

Eksempel

Medlemsstaterne hæfter for indbetalingen af mælkeafgiften til fællesskabsbudgettet som en formålsbestemt indtægt. Italien har betalt de pågældende beløb, og der er således ikke noget tab for fællesskabsbudgettet. Endelig er Italien begyndt at tvangsinddrive beløbene hos de producenter, herunder den omtalte producent, som endnu ikke har betalt afgiften, og i overensstemmelse med de gældende fællesskabsbestemmelser opkræves der renter af de endnu ikke betalte beløb. Det er de nationale tvangsinddrivelsesprocedurer, der skal følges, og Italien er bundet heraf, selv om det fører til forsinkelser i inddrivelsesprocessen.

Miljø, fiskeri og maritime anliggender samt sundhed og forbrugerbeskyttelse

| 5.23. | For så vidt angår miljø, fiskeri og maritime anliggender samt sundhed og forbrugerbeskyttelse var syv (64 %) af de 11 transaktioner i stikprøven behæftet med fejl. Fire (24 %) af fejlene kunne kvantificeres. |
| --- | --- |

5.23.

For så vidt angår miljø, fiskeri og maritime anliggender samt sundhed og forbrugerbeskyttelse var syv (64 %) af de 11 transaktioner i stikprøven behæftet med fejl. Fire (24 %) af fejlene kunne kvantificeres.

| 5.23. | Hvad angår sundheds- og forbrugerbeskyttelse deler Kommissionen ikke Revisionsrettens fortolkning (se svaret under punkt 5.26).

  Hvad angår fiskeri og maritime anliggender, så er 4 ud af de 7 udvalgte transaktioner behæftet med fejl, hvoraf de 2 er kvantificerbare.


  Hvad angår miljø, henvises der til Kommissionens svar under punkt 5.24. |
| --- | --- |

5.23.

Hvad angår fiskeri og maritime anliggender, så er 4 ud af de 7 udvalgte transaktioner behæftet med fejl, hvoraf de 2 er kvantificerbare.

Hvad angår miljø, henvises der til Kommissionens svar under punkt 5.24.

| 5.24. | Med hensyn til LIFE-instrumentet (16)konstaterede Retten, at der var mangler i procedurerne for offentlige indkøb, at der var fejl i betalingerne, fordi der manglede fyldestgørende dokumentation, og at personaleomkostningerne var beregnet forkert. |
| --- | --- |

5.24.

Med hensyn til LIFE-instrumentet (16)konstaterede Retten, at der var mangler i procedurerne for offentlige indkøb, at der var fejl i betalingerne, fordi der manglede fyldestgørende dokumentation, og at personaleomkostningerne var beregnet forkert.

| 5.24. | Revisionsrettens bemærkninger vedrører betalinger, som ikke er definitive, og som er foretaget med rimelig stor sikkerhed for, at betalingsbetingelserne er opfyldt. Bilagene for de anmeldte udgifter gennemgås normalt ikke på dette stadium, og de kræves først fremlagt i forbindelse med den endelige rapport. Kommissionen vil derfor under normale omstændigheder blive opmærksom på eventuelle fejl og rette dem inden den endelige betaling finder sted. |
| --- | --- |

5.24.

Eksempel

I et tilfælde var der slet ikke afholdt udbud, og i et andet tilfælde var det et firma, som havde været involveret i at udarbejde det offentlige udbud for modtageren, der fik tildelt kontrakten, selv om firmaet ifølge den juridiske rådgivning ikke skulle have haft lov til at byde. Endvidere opgav modtageren ikke renteindtægterne.

| 5.25. | For så vidt angår Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF) konstaterede Retten omkostninger vedrørende modernisering af et fiskerfartøj, som ikke var støtteberettigede, og ikke-støtteberettigede personaleomkostninger vedrørende underleverancer. |
| --- | --- |

5.25.

For så vidt angår Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF) konstaterede Retten omkostninger vedrørende modernisering af et fiskerfartøj, som ikke var støtteberettigede, og ikke-støtteberettigede personaleomkostninger vedrørende underleverancer.

| 5.25. | Da Kommissionen besluttede at foretage betalingerne til de berørte medlemsstater, var den ikke opmærksom på de eventuelle fejl, som Revisionsretten har påpeget hos de endelige støttemodtagere. Kommissionen har imidlertid indført en kontrolstrategi, og den udfører efterfølgende revision for at vurdere, om medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer er et effektivt værn mod denne form for fejl. |
| --- | --- |

5.25.

Eksempel

Der var anmeldt omkostninger til erstatning af fiskeredskaber, hvilket forordningen udtrykkeligt udelukker (17).

Eksempel

Kommissionen trækker ikke-støtteberettigede beløb fra i forbindelse med senere udgiftsanmeldelser (hvis de ikke er indgivet alle sammen) eller senest inden programmets afslutning.

| 5.26. | Med hensyn til kontrollen med overførbar spongiform encephalopati (TSE) overskred testomkostningerne i nogle tilfælde de lofter, der er fastsat i lovgivningen, og nogle af dyrene var under aldersgrænsen. |
| --- | --- |

5.26.

Med hensyn til kontrollen med overførbar spongiform encephalopati (TSE) overskred testomkostningerne i nogle tilfælde de lofter, der er fastsat i lovgivningen, og nogle af dyrene var under aldersgrænsen.

| 5.26. | Det er Kommissionens holdning, at loftet for udgifter til tester bør anvendes på nationalt plan. |
| --- | --- |

5.26.

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

Politikområdet landbrug og udvikling af landdistrikter

Systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

| 5.27. | Det vigtigste system til sikring af, at udgifterne til landbrug og udvikling af landdistrikter er formelt rigtige, er det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) (18). |
| --- | --- |

5.27.

Det vigtigste system til sikring af, at udgifterne til landbrug og udvikling af landdistrikter er formelt rigtige, er det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) (18).

| 5.28. | IFKS består i hver medlemsstat af en database over bedrifter og støtteansøgninger, systemer til identificering af landbrugsparceller og registrering af dyr, hvis der er tale om koblede præmier, og et register over betalingsrettigheder i de medlemsstater, som anvender enkeltbetalingsordningen. Systemet anvendes til flere forskellige kontroller af støtteberettigelse: en administrativ kontrol af alle ansøgninger, krydskontrol mellem databaser med henblik på at undgå, at der ansøges om støtte for den samme jord/de samme dyr to gange, og stedlig kontrol på bedriften af mindst 5 % af modtagerne, som betalingsorganerne skal udføre. |
| --- | --- |

5.28.

IFKS består i hver medlemsstat af en database over bedrifter og støtteansøgninger, systemer til identificering af landbrugsparceller og registrering af dyr, hvis der er tale om koblede præmier, og et register over betalingsrettigheder i de medlemsstater, som anvender enkeltbetalingsordningen. Systemet anvendes til flere forskellige kontroller af støtteberettigelse: en administrativ kontrol af alle ansøgninger, krydskontrol mellem databaser med henblik på at undgå, at der ansøges om støtte for den samme jord/de samme dyr to gange, og stedlig kontrol på bedriften af mindst 5 % af modtagerne, som betalingsorganerne skal udføre.

| 5.29. | IFKS dækker de vigtigste af de EGFL-finansierede ordninger, som Retten reviderede på medlemsstatsniveau, dvs. SPS og SAPS. For så vidt angår ELFUL's særlig foranstaltninger vedrørende miljøvenligt landbrug og ugunstigt stillede områder er visse grundlæggende elementer som f.eks. areal og antal dyr dækket af IFKS og andre af specifikt udformede kontroller. |
| --- | --- |

5.29.

IFKS dækker de vigtigste af de EGFL-finansierede ordninger, som Retten reviderede på medlemsstatsniveau, dvs. SPS og SAPS. For så vidt angår ELFUL's særlig foranstaltninger vedrørende miljøvenligt landbrug og ugunstigt stillede områder er visse grundlæggende elementer som f.eks. areal og antal dyr dækket af IFKS og andre af specifikt udformede kontroller.

| 5.30. | For så vidt angår de specifikke IFKS-overvågnings- og kontrolsystemer i betalingsorganerne omfattede revisionen en vurdering af otte systemer vedrørende EGFL og syv vedrørende ELFUL (jf. punkt 5.11). |
| --- | --- |

5.30.

For så vidt angår de specifikke IFKS-overvågnings- og kontrolsystemer i betalingsorganerne omfattede revisionen en vurdering af otte systemer vedrørende EGFL og syv vedrørende ELFUL (jf. punkt 5.11).

| 5.31. | I Rettens revision indgik en undersøgelse af, om bestemmelserne i de relevante forordninger var overholdt, og revisorerne vurderede også systemernes effektivitet med hensyn til at sikre transaktionernes formelle rigtighed. Følgende elementer blev i særlig grad undersøgt:






  I) | Administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekt betaling, herunder databasernes kvalitet |
| --- | --- | --- |

5.31.

I Rettens revision indgik en undersøgelse af, om bestemmelserne i de relevante forordninger var overholdt, og revisorerne vurderede også systemernes effektivitet med hensyn til at sikre transaktionernes formelle rigtighed. Følgende elementer blev i særlig grad undersøgt:

I)

Administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekt betaling, herunder databasernes kvalitet

| II) | Kontrolsystemer baseret på stedlig kontrol |
| --- | --- |

II)

Kontrolsystemer baseret på stedlig kontrol

| III) | Systemet til sikring af krydsoverensstemmelse og kontrol heraf. |
| --- | --- |

III)

Systemet til sikring af krydsoverensstemmelse og kontrol heraf.

| 5.32. | Resultaterne af testene af de transaktioner i EGFL-stikprøven, som går gennem IFKS, viser generelt, at det er et effektivt kontrolsystem. Retten konstaterede, at i fem af de otte reviderede betalingsorganer var de indførte kontrolsystemer enten helt eller delvist effektive. Der blev konstateret omfattende svigt i forbindelse med anvendelsen af centrale elementer af systemet i Det Forenede Kongerige (Skotland), Bulgarien og Rumænien. Det er derfor Rettens opfattelse, at IFKS ikke effektivt sikrer, at betalingerne i disse medlemsstater er formelt rigtige. For Bulgariens og Rumæniens vedkommende er de resultater, som de nationale myndigheder har indberettet til Kommissionen (19), i overensstemmelse med Rettens vurdering. |
| --- | --- |

5.32.

Resultaterne af testene af de transaktioner i EGFL-stikprøven, som går gennem IFKS, viser generelt, at det er et effektivt kontrolsystem. Retten konstaterede, at i fem af de otte reviderede betalingsorganer var de indførte kontrolsystemer enten helt eller delvist effektive. Der blev konstateret omfattende svigt i forbindelse med anvendelsen af centrale elementer af systemet i Det Forenede Kongerige (Skotland), Bulgarien og Rumænien. Det er derfor Rettens opfattelse, at IFKS ikke effektivt sikrer, at betalingerne i disse medlemsstater er formelt rigtige. For Bulgariens og Rumæniens vedkommende er de resultater, som de nationale myndigheder har indberettet til Kommissionen (19), i overensstemmelse med Rettens vurdering.

| 5.32. | Kommissionen erkender, at IFKS er behæftet med mangler i Det Forenede Kongerige (Skotland), men af de nedenfor anførte grunde mener den ikke, at det gør systemet ineffektivt:






  — | Overlapningen mellem referenceparcellerne i LPIS er meget begrænset, eftersom det kun berører 0,3 % af det støtteberettigede areal (muligvis 15 000 ha ud af det anmeldte areal på 4,5 mio. ha). Det undersøges, hvor store de eventuelle finansielle konsekvenser er for den forudgående periode, herunder med hensyn til inddrivelse af uberettiget udbetalt støtte (jf. Kommissionens svar under punkt 5.36). |
| --- | --- | --- |

5.32.

—

Overlapningen mellem referenceparcellerne i LPIS er meget begrænset, eftersom det kun berører 0,3 % af det støtteberettigede areal (muligvis 15 000 ha ud af det anmeldte areal på 4,5 mio. ha). Det undersøges, hvor store de eventuelle finansielle konsekvenser er for den forudgående periode, herunder med hensyn til inddrivelse af uberettiget udbetalt støtte (jf. Kommissionens svar under punkt 5.36).

| — | Med hensyn til beregningen af sanktioner er der blevet påpeget tilsvarende mangler i andre medlemsstater, som Kommissionen følger op i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning. |
| --- | --- |

—

Med hensyn til beregningen af sanktioner er der blevet påpeget tilsvarende mangler i andre medlemsstater, som Kommissionen følger op i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.

| — | Hvad angår den eventuelle overskridelse af Det Forenede Kongeriges loft for tildeling af rettigheder, vurderes det i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.


  Angående IFKS i Bulgarien og Rumænien, som Revisionsretten omtaler i punkt 5.11, skal det bemærkes, at regnskabsåret 2008 var det første hele anvendelsesår efter disse to landes tiltrædelse. De mangler, som Revisionsretten påpeger, har Kommissionen allerede afsløret i forbindelse med sin revision i 2008, og de vedrører primært kvaliteten af markidentifikationssystemet (LPIS) og kvaliteten og hyppigheden af den stedlige kontrol. De blev omtalt i GD AGRI’s årlige aktivitetsrapport for 2008, og opfølgningen sker i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.


  For så vidt muligt at afhjælpe disse mangler og sikre, at det sker i tide, har begge medlemsstater efter anmodning fra Kommissionen iværksat nogle handlingsplaner i 2009. |
| --- | --- |

—

Hvad angår den eventuelle overskridelse af Det Forenede Kongeriges loft for tildeling af rettigheder, vurderes det i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.

Angående IFKS i Bulgarien og Rumænien, som Revisionsretten omtaler i punkt 5.11, skal det bemærkes, at regnskabsåret 2008 var det første hele anvendelsesår efter disse to landes tiltrædelse. De mangler, som Revisionsretten påpeger, har Kommissionen allerede afsløret i forbindelse med sin revision i 2008, og de vedrører primært kvaliteten af markidentifikationssystemet (LPIS) og kvaliteten og hyppigheden af den stedlige kontrol. De blev omtalt i GD AGRI’s årlige aktivitetsrapport for 2008, og opfølgningen sker i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.

For så vidt muligt at afhjælpe disse mangler og sikre, at det sker i tide, har begge medlemsstater efter anmodning fra Kommissionen iværksat nogle handlingsplaner i 2009.

| 5.33. | For så vidt angår de syv overvågnings- og kontrolsystemer vedrørende ELFUL, som indgik i revisionen, konstaterede Retten, at systemerne er delvist effektive med hensyn til at sikre, at betalingerne er formelt rigtige. |
| --- | --- |

5.33.

For så vidt angår de syv overvågnings- og kontrolsystemer vedrørende ELFUL, som indgik i revisionen, konstaterede Retten, at systemerne er delvist effektive med hensyn til at sikre, at betalingerne er formelt rigtige.

| 5.34. | Rettens vigtigste revisionsresultater beskrives i hovedtræk i de følgende punkter. I
  bilag 5.1
  gives en oversigt over Rettens vurdering pr. medlemsstat. |
| --- | --- |

5.34.

Rettens vigtigste revisionsresultater beskrives i hovedtræk i de følgende punkter. I
  bilag 5.1
  gives en oversigt over Rettens vurdering pr. medlemsstat.

I)   Administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekt betaling, herunder databasernes kvalitet

| 5.35. | I henhold til lovbestemmelserne (20)skal der foretages administrativ kontrol af alle støtteansøgninger og betalingsanmodninger, og den skal omfatte alle de elementer, det er muligt og relevant at kontrollere administrativt. Når det er muligt og relevant, skal den administrative kontrol indbefatte krydskontrol, bl.a. med data fra IFKS. Revisorerne efterprøvede databasernes kvalitet og undersøgte, om kontrollen var tilstrækkelig med hensyn til at påvise usædvanlige forhold og træffe korrigerende foranstaltninger. De største konstaterede systemsvagheder beskrives i det følgende. |
| --- | --- |

5.35.

I henhold til lovbestemmelserne (20)skal der foretages administrativ kontrol af alle støtteansøgninger og betalingsanmodninger, og den skal omfatte alle de elementer, det er muligt og relevant at kontrollere administrativt. Når det er muligt og relevant, skal den administrative kontrol indbefatte krydskontrol, bl.a. med data fra IFKS. Revisorerne efterprøvede databasernes kvalitet og undersøgte, om kontrollen var tilstrækkelig med hensyn til at påvise usædvanlige forhold og træffe korrigerende foranstaltninger. De største konstaterede systemsvagheder beskrives i det følgende.

EGFL

| 5.36. | Markidentifikationssystemet (LPIS) er en database, hvor alle landbrugsområder i en medlemsstat er registreret. Effektiviteten af den administrative kontrol til bestemmelse af arealernes støtteberettigelse afhænger af kvaliteten af de oplysninger, der er registreret i LPIS. I to medlemsstater konstaterede Retten væsentlige mangler, som alvorligt forringer den administrative krydskontrols effektivitet (BG, UK). I én medlemsstat konstaterede Retten endvidere, at betalingerne ikke var blevet nedsat på grundlag af ortofotos (PL). I en anden medlemsstat (ES) var arealer, som ikke var støtteberettigede (arealer delvist dækket med skov og/eller græsarealer i klippeområder), blevet godkendt til betaling på grund af de favorable koefficienter, der blev anvendt. |
| --- | --- |

5.36.

Markidentifikationssystemet (LPIS) er en database, hvor alle landbrugsområder i en medlemsstat er registreret. Effektiviteten af den administrative kontrol til bestemmelse af arealernes støtteberettigelse afhænger af kvaliteten af de oplysninger, der er registreret i LPIS. I to medlemsstater konstaterede Retten væsentlige mangler, som alvorligt forringer den administrative krydskontrols effektivitet (BG, UK). I én medlemsstat konstaterede Retten endvidere, at betalingerne ikke var blevet nedsat på grundlag af ortofotos (PL). I en anden medlemsstat (ES) var arealer, som ikke var støtteberettigede (arealer delvist dækket med skov og/eller græsarealer i klippeområder), blevet godkendt til betaling på grund af de favorable koefficienter, der blev anvendt.

| 5.36. | Med hensyn til Det Forenede Kongerige (Skotland) henviser Kommissionen til sit svar under punkt 5.32. Kommissionen sørger for en passende opfølgning gennem den efterprøvende regnskabsafslutning.

  Hvad angår Polen og Spanien, er Kommissionen opmærksom på manglerne, og de følges op i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.


  Angående Bulgarien henvises der til nedenstående. |
| --- | --- |

5.36.

Hvad angår Polen og Spanien, er Kommissionen opmærksom på manglerne, og de følges op i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.

Angående Bulgarien henvises der til nedenstående.

Eksempel

I Bulgarien indeholder LPIS ikke data om referenceparcellernes nøjagtige støtteberettigede areal. Hver referenceparcel er klassificeret i et af de 5 procentintervaller for støtteberettigelse. Revisorernes stedlige kontrol viste, at procentintervallerne for støtteberettigelse i LPIS ikke var pålidelige. Det maksimale støtteberettigede areal beregnet på grundlag af støtteberettigelsesprocenterne i LPIS har endvidere ingen begrænsende effekt på det samlede areal, der godkendes til betaling. Endelig bemærkedes det, at medlemsstatens myndigheder efter ansøgningsåret 2007 overførte referenceparceller fra anden landbrugsmæssig anvendelse og ikke-landbrugsmæssig anvendelse til andre kategorier af arealanvendelse med højere støtteberettigelsesprocenter.

Eksempel

Det er også Kommissionens opfattelse, at markidentifikationssystemet i Bulgarien bør forbedres. Der vil blive taget hånd om de påpegede svagheder i forbindelse med den handlingsplan, som der henvises til i Kommissionens svar under punkt 5.32.

I Det Forenede Kongerige (Skotland) konstaterede revisorerne mere end 12 000 overlappende referenceparceller, hvilket havde resulteret i, at der var blevet udbetalt dobbelt SPS støtte for ca. 15 000 hektar.

Problemet er meget begrænset. Det undersøges, hvor store de eventuelle finansielle konsekvenser er for den forudgående periode, herunder med hensyn til inddrivelse af uberettiget udbetalt støtte (jf. Kommissionens svar under punkt 5.32).

| 5.37. | En pålidelig database over betalingsrettigheder er en forudsætning for, at der kan foretages korrekte SPS-betalinger til de enkelte modtagere i det første år og alle efterfølgende år. Den samlede værdi af alle de rettigheder, der er tildelt landbrugere, må ikke overstige det nationale loft, der er fastsat i EU-lovgivningen (21). Retten konstaterede tilfælde, hvor de regionale data om den relevante del af det nationale loft (ES) var forskellige fra de data, der forelå på nationalt niveau, og en af databaserne over rettigheder var ufuldstændig, unøjagtig og forældet (UK). |
| --- | --- |

5.37.

En pålidelig database over betalingsrettigheder er en forudsætning for, at der kan foretages korrekte SPS-betalinger til de enkelte modtagere i det første år og alle efterfølgende år. Den samlede værdi af alle de rettigheder, der er tildelt landbrugere, må ikke overstige det nationale loft, der er fastsat i EU-lovgivningen (21). Retten konstaterede tilfælde, hvor de regionale data om den relevante del af det nationale loft (ES) var forskellige fra de data, der forelå på nationalt niveau, og en af databaserne over rettigheder var ufuldstændig, unøjagtig og forældet (UK).

| 5.37. | Kommissionen henviser til sit svar under punkt 5.32. |
| --- | --- |

5.37.

Eksempel

Det Forenede Kongerige delte det nationale loft for tildeling af betalingsrettigheder i fire dellofter, ét for hvert af de regionale betalingsorganer. Et af de regionale betalingsorganer overskred sit delloft med mere end 25 millioner euro svarende til 4 % af det skotske delloft. Myndighederne indberettede, at det nationale loft kun var overskredet med 2,8 millioner euro, fordi et andet regionalt betalingsorgan angiveligt havde holdt sig betydeligt under sit delloft. Med hensyn til dette regionale organ var Retten ude af stand til at efterprøve betalingsrettighedernes samlede værdi, fordi databasen er upålidelig – den er ikke fuldstændig, nøjagtig og ajourført, og den indeholder mere end 1 200 tilfælde af uoverensstemmelser i betalingsrettighederne, som venter på at blive afklaret.

Eksempel

Den overskridelse på 2,8 mio. EUR, som myndighederne i Det Forenede Kongerige har indberettet, udgør 0,1 % af det nationale loft. Dette spørgsmål følges op i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.

| 5.38. | Med hensyn til betalingernes korrekthed konstaterede Retten væsentlige mangler i én medlemsstat, hvilket medførte tilfælde, hvor kommuner ansøgte om støtte i eget navn og ikke fordelte støtten til dem, hvis dyr græssede på jorden, og som bevarede jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand (RO). Retten konstaterede desuden dobbeltbetalinger og overbetalinger samt forkert anvendelse af begrebet »indlysende fejl« (22)(RO). Retten konstaterede også fejl, som skyldtes, at støtten systematisk beregnes forkert, når ansøgerne anmelder et udtaget areal, som er mindre end de tildelte udtagningsrettigheder, eller når ansøgerne havde færre støtteberettigede hektarer, end de havde anmeldt, og havde rettigheder med forskellig værdi (BE, UK, ES, SI). |
| --- | --- |

5.38.

Med hensyn til betalingernes korrekthed konstaterede Retten væsentlige mangler i én medlemsstat, hvilket medførte tilfælde, hvor kommuner ansøgte om støtte i eget navn og ikke fordelte støtten til dem, hvis dyr græssede på jorden, og som bevarede jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand (RO). Retten konstaterede desuden dobbeltbetalinger og overbetalinger samt forkert anvendelse af begrebet »indlysende fejl« (22)(RO). Retten konstaterede også fejl, som skyldtes, at støtten systematisk beregnes forkert, når ansøgerne anmelder et udtaget areal, som er mindre end de tildelte udtagningsrettigheder, eller når ansøgerne havde færre støtteberettigede hektarer, end de havde anmeldt, og havde rettigheder med forskellig værdi (BE, UK, ES, SI).

| 5.38. | Med hensyn til de kommuner, som modtager SAPS-betalinger, henvises der til Kommissionens svar under punkt 5.17.

  Angående problemet med dobbelt- og overbetalinger i Rumænien har det rumænske betalingsorgan opgjort størrelsen af problemet og retter op på det i forbindelse med dets handlingsplan. Ifølge Kommissionen blev begrebet indlysende fejl anvendt korrekt i Rumænien i 2007.


  Kommissionen er opmærksom på problemerne i forbindelse med betalingsberegningerne i Spanien, Slovenien og Det Forenede Kongerige, og de er allerede genstand for en efterprøvende regnskabsafslutning.


  Ifølge de foreliggende oplysninger om Belgien har den procedure, der er anvendt til beregning af støtten i de tilfælde, som Revisionsretten fremhæver, ganske rigtigt ført til forskelle i støttebeløbet, men ikke medført noget tab for fællesskabsbudgettet. |
| --- | --- |

5.38.

Angående problemet med dobbelt- og overbetalinger i Rumænien har det rumænske betalingsorgan opgjort størrelsen af problemet og retter op på det i forbindelse med dets handlingsplan. Ifølge Kommissionen blev begrebet indlysende fejl anvendt korrekt i Rumænien i 2007.

Kommissionen er opmærksom på problemerne i forbindelse med betalingsberegningerne i Spanien, Slovenien og Det Forenede Kongerige, og de er allerede genstand for en efterprøvende regnskabsafslutning.

Ifølge de foreliggende oplysninger om Belgien har den procedure, der er anvendt til beregning af støtten i de tilfælde, som Revisionsretten fremhæver, ganske rigtigt ført til forskelle i støttebeløbet, men ikke medført noget tab for fællesskabsbudgettet.

Eksempel

I Rumænien modtog mere end 5 500 landbrugere dobbeltbetalinger eller overbetalinger til et samlet beløb på 2,2 millioner euro. I nogle tilfælde, hvor landbrugeren bad om arealnedsættelse eller tilbagekaldte sin ansøgning vedrørende parceller, hvor den administrative krydskontrol havde vist, at referenceparcellens areal var overskredet, var dette blevet godkendt, og der var ikke blevet pålagt sanktioner, hvilket er i strid med EU-lovgivningen. Medlemsstaten anvendte også begrebet indlysende fejl forkert, da den accepterede, at overskydende arealer kunne overføres til andre referenceparceller. Mere end 64 000 sådanne tilfælde var blevet behandlet som indlysende fejl og korrigeret på denne måde.

Eksempel

Det rumænske betalingsorgan blev selv opmærksom på problemet og en løsning heraf indgår i den rumænske handlingsplan.

ELFUL

| 5.39. | Med Kommissionens forordning (EF) nr. 1975/2006 (23)blev der indført kontrolsystemer baseret på administrativ kontrol for hver type støtteforanstaltning til udvikling af landdistrikter, som godkendes i programmeringsperioden 2007-2013. Tilsvarende systemer finder anvendelse på de foranstaltninger, som blev godkendt i den foregående programmeringsperiode. |
| --- | --- |

5.39.

Med Kommissionens forordning (EF) nr. 1975/2006 (23)blev der indført kontrolsystemer baseret på administrativ kontrol for hver type støtteforanstaltning til udvikling af landdistrikter, som godkendes i programmeringsperioden 2007-2013. Tilsvarende systemer finder anvendelse på de foranstaltninger, som blev godkendt i den foregående programmeringsperiode.

| 5.40. | Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) har et system til identifikation af landbrugsparceller, men det omfatter ikke skovparceller og skovbevoksede parceller. Disse parceller kan imidlertid være støtteberettigede under specifikke foranstaltninger til udvikling af landdistrikter. Retten konstaterede, at den administrative kontrol baseret på dette identifikationssystem ikke var fuldstændig pålidelig, og at nogle parceller, som var tilplantet med skov, stadig var registreret i IFKS som landbrugsparceller (ES). I andre tilfælde, hvor skovbevoksede eller på anden måde udyrkede arealer var berettigede til støtte, var kontrollen utilstrækkelig (IT). |
| --- | --- |

5.40.

Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) har et system til identifikation af landbrugsparceller, men det omfatter ikke skovparceller og skovbevoksede parceller. Disse parceller kan imidlertid være støtteberettigede under specifikke foranstaltninger til udvikling af landdistrikter. Retten konstaterede, at den administrative kontrol baseret på dette identifikationssystem ikke var fuldstændig pålidelig, og at nogle parceller, som var tilplantet med skov, stadig var registreret i IFKS som landbrugsparceller (ES). I andre tilfælde, hvor skovbevoksede eller på anden måde udyrkede arealer var berettigede til støtte, var kontrollen utilstrækkelig (IT).

| 5.40. | I henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1975/2006 skal der indføres passende alternative ordninger med henblik på entydig identifikation af arealer som f.eks. skov og jord, hvortil der udbetales landbrugs- og miljøstøtte. |
| --- | --- |

5.40.

| 5.41. | Revisorerne konstaterede også svagheder, som bestod i, at dokumentationen ikke var fyldestgørende (HU, PT), at den administrative kontrol var upræcis eller ikke tilstrækkeligt dokumenteret (PT, IT, IE), og at de indlæste data var forkerte, og der var regnefejl (IT, PT). |
| --- | --- |

5.41.

Revisorerne konstaterede også svagheder, som bestod i, at dokumentationen ikke var fyldestgørende (HU, PT), at den administrative kontrol var upræcis eller ikke tilstrækkeligt dokumenteret (PT, IT, IE), og at de indlæste data var forkerte, og der var regnefejl (IT, PT).

II)   Kontrolsystemer baseret på stedlig kontrol

| 5.42. | I henhold til lovbestemmelserne (24)skal medlemsstaterne hvert år foretage kontrol på stedet af mindst 5 % af alle støttemodtagere. Der skal foretages flere stedlige kontroller, hvis der konstateres væsentlige uregelmæssigheder. Rettens revision havde fokus på, om der var anvendt hensigtsmæssige procedurer i forbindelse med udvælgelsen af modtagere til kontrol, om kontrollen var af høj kvalitet, og om de korrektioner, der var foretaget, var tilstrækkelige. Under analysen af procedurerne og gentagelsen af kontroller påviste Retten specifikke svagheder i den stedlige kontrol. |
| --- | --- |

5.42.

I henhold til lovbestemmelserne (24)skal medlemsstaterne hvert år foretage kontrol på stedet af mindst 5 % af alle støttemodtagere. Der skal foretages flere stedlige kontroller, hvis der konstateres væsentlige uregelmæssigheder. Rettens revision havde fokus på, om der var anvendt hensigtsmæssige procedurer i forbindelse med udvælgelsen af modtagere til kontrol, om kontrollen var af høj kvalitet, og om de korrektioner, der var foretaget, var tilstrækkelige. Under analysen af procedurerne og gentagelsen af kontroller påviste Retten specifikke svagheder i den stedlige kontrol.

| 5.43. | For så vidt angår EGFL fandt Retten områder eller marker, som ikke var støtteberettigede, og som de nationale inspektører burde have udelukket, og den konstaterede, at den obligatoriske kontrolprocent ikke var overholdt (BG). Da der var konstateret mange uregelmæssigheder i den stikprøve på 5 % af landbrugerne, der var udtaget til stedlig kontrol, skulle Bulgarien femdoble sin stikprøve (25), men nåede kun op på en dækning på 10,1 %. Resultaterne af telemåling blev godkendt, uden at der blev foretaget kvalitetskontrol. Retten inspicerede 34 parceller, som de lokale afdelinger af landbrugsministeriet havde indberettet var støtteberettigede, og konstaterede, at 12 af dem var helt dækket med buske og træer og ikke kunne anvendes til landbrug eller havde været totalt opgivet i mange år eller blev brugt til deponering af affald. |
| --- | --- |

5.43.

For så vidt angår EGFL fandt Retten områder eller marker, som ikke var støtteberettigede, og som de nationale inspektører burde have udelukket, og den konstaterede, at den obligatoriske kontrolprocent ikke var overholdt (BG). Da der var konstateret mange uregelmæssigheder i den stikprøve på 5 % af landbrugerne, der var udtaget til stedlig kontrol, skulle Bulgarien femdoble sin stikprøve (25), men nåede kun op på en dækning på 10,1 %. Resultaterne af telemåling blev godkendt, uden at der blev foretaget kvalitetskontrol. Retten inspicerede 34 parceller, som de lokale afdelinger af landbrugsministeriet havde indberettet var støtteberettigede, og konstaterede, at 12 af dem var helt dækket med buske og træer og ikke kunne anvendes til landbrug eller havde været totalt opgivet i mange år eller blev brugt til deponering af affald.

| 5.43. | Kommissionen er bekendt med, at Bulgarien i 2007 kontrollerede 10,1 % af SAPS-anmodningerne på stedet, hvilket ligger over de 5 %, der mindst er pligt til at kontrollere, men procentsatsen burde have været endnu højere. Bulgarien følger op på de problemer, som Revisionsretten har påpeget, i forbindelse med sin handlingsplan. Endelig ser Kommissionen på dette spørgsmål i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.

  Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt de kontrollerede arealer er støtteberettigede, er det medlemsstaterne, der definerer, hvad der forstås ved god landbrugsmæssig stand. I henhold til de definitioner, som de bulgarske myndigheder havde udfærdiget med henblik på produktionsåret 2007, blev der ikke stillet krav om produktion, tilstedeværelse af dyr eller græsslåning i forbindelse med vurderingen af den landbrugsmæssige stand. |
| --- | --- |

5.43.

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt de kontrollerede arealer er støtteberettigede, er det medlemsstaterne, der definerer, hvad der forstås ved god landbrugsmæssig stand. I henhold til de definitioner, som de bulgarske myndigheder havde udfærdiget med henblik på produktionsåret 2007, blev der ikke stillet krav om produktion, tilstedeværelse af dyr eller græsslåning i forbindelse med vurderingen af den landbrugsmæssige stand.

| 5.44. | For så vidt angår ELFUL konstaterede Retten, at stikprøven af modtagere, som skulle kontrolleres på stedet, var baseret på en utilstrækkelig eller ikke-ajourført risikoanalyse (CZ, IT, ES, PT). Når kontrollen, som det var tilfældet i nogle medlemsstater (IT, PT), koncentreres i en begrænset periode, er det endvidere umuligt at kontrollere overholdelse af specifikke forpligtelser, som skal opfyldes i andre perioder af landbrugsåret. |
| --- | --- |

5.44.

For så vidt angår ELFUL konstaterede Retten, at stikprøven af modtagere, som skulle kontrolleres på stedet, var baseret på en utilstrækkelig eller ikke-ajourført risikoanalyse (CZ, IT, ES, PT). Når kontrollen, som det var tilfældet i nogle medlemsstater (IT, PT), koncentreres i en begrænset periode, er det endvidere umuligt at kontrollere overholdelse af specifikke forpligtelser, som skal opfyldes i andre perioder af landbrugsåret.

| 5.44-5.45. | Kommissionen har konstateret tilsvarende svagheder under sine egne revisioner, og de vil blive fulgt op under den efterprøvende regnskabsafslutning. |
| --- | --- |

5.44-5.45.

| 5.45. | Andre svagheder vedrørte tilfælde, hvor kontrolfrekvensen ikke var øget, selv om der var konstateret en høj forekomst af uregelmæssigheder (ES), og hvor kontrolrapporternes angivelse eller beskrivelse af de kontroller, der var udført, var ufuldstændig (IE). |
| --- | --- |

5.45.

Andre svagheder vedrørte tilfælde, hvor kontrolfrekvensen ikke var øget, selv om der var konstateret en høj forekomst af uregelmæssigheder (ES), og hvor kontrolrapporternes angivelse eller beskrivelse af de kontroller, der var udført, var ufuldstændig (IE).

III)   Systemet til sikring af krydsoverensstemmelse og kontrol heraf

| 5.46. | Krydsoverensstemmelse betyder, at landbrugeren for at modtage direkte betalinger og nogle betalinger for vin under EGFL samt nogle betalinger under ELFUL skal overholde en række regler vedrørende miljø, folke-, dyre- og plantesundhed, dyrevelfærd og bevarelse af landbrugsjord i god landbrugs- og miljømæssig stand. Reglerne er beskrevet i lovgivningsbestemte forvaltningskrav og normer for god landbrugs- og miljømæssig stand. Hvis en landbruger ikke opfylder disse krav, kan betalingerne til den pågældende nedsættes. Revisorerne undersøgte, hvordan fællesskabsbestemmelserne var gennemført i national ret, kontrollerede, om de udvalgte modtagere havde overholdt de relevante bestemmelser, og vurderede anvendelsen af sanktioner i tilfælde, hvor kravene ikke var opfyldt. |
| --- | --- |

5.46.

Krydsoverensstemmelse betyder, at landbrugeren for at modtage direkte betalinger og nogle betalinger for vin under EGFL samt nogle betalinger under ELFUL skal overholde en række regler vedrørende miljø, folke-, dyre- og plantesundhed, dyrevelfærd og bevarelse af landbrugsjord i god landbrugs- og miljømæssig stand. Reglerne er beskrevet i lovgivningsbestemte forvaltningskrav og normer for god landbrugs- og miljømæssig stand. Hvis en landbruger ikke opfylder disse krav, kan betalingerne til den pågældende nedsættes. Revisorerne undersøgte, hvordan fællesskabsbestemmelserne var gennemført i national ret, kontrollerede, om de udvalgte modtagere havde overholdt de relevante bestemmelser, og vurderede anvendelsen af sanktioner i tilfælde, hvor kravene ikke var opfyldt.

| 5.46. | Det er ikke et krav, at landbrugerne overholder kriterierne for krydsoverensstemmelse, for at være støtteberettigede. Landbrugere, som ikke overholder disse kriterier, er berettigede til at modtage direkte betalinger, men betalingerne reduceres under hensyntagen til, hvor alvorlig og omfattende den manglende overholdelse er, hvor længe og hvor tit den har fundet sted, og om der er tale om forsømmelighed eller bevidst adfærd hos støttemodtageren. |
| --- | --- |

5.46.

| 5.47. | For at være berettiget til støtte skal landbrugerne udføre en landbrugsaktivitet. Ved landbrugsaktivitet forstås produktion, avl eller dyrkning af landbrugsprodukter, herunder høst, malkning, opdræt af husdyr og hold af husdyr til landbrugsformål, eller bevarelse af jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand. |
| --- | --- |

5.47.

For at være berettiget til støtte skal landbrugerne udføre en landbrugsaktivitet. Ved landbrugsaktivitet forstås produktion, avl eller dyrkning af landbrugsprodukter, herunder høst, malkning, opdræt af husdyr og hold af husdyr til landbrugsformål, eller bevarelse af jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand.

| 5.48. | Hensigten med Fællesskabets normer for god landbrugs- og miljømæssig stand (26)er bl.a., at der skal træffes passende foranstaltninger til at beskytte mod jorderosion, til at bevare græsarealer og til at undgå, at uønsket vegetation spreder sig. Desuden er der krav om minimumsbelægningsgrader for dyr og/eller passende systemer. Medlemsstaterne skal på nationalt eller regionalt plan fastsætte minimumsbetingelser for god landbrugs- og miljømæssig stand. |
| --- | --- |

5.48.

Hensigten med Fællesskabets normer for god landbrugs- og miljømæssig stand (26)er bl.a., at der skal træffes passende foranstaltninger til at beskytte mod jorderosion, til at bevare græsarealer og til at undgå, at uønsket vegetation spreder sig. Desuden er der krav om minimumsbelægningsgrader for dyr og/eller passende systemer. Medlemsstaterne skal på nationalt eller regionalt plan fastsætte minimumsbetingelser for god landbrugs- og miljømæssig stand.

| 5.49. | Retten konstaterede mangler med hensyn til definitionen af, hvad der kræves for at bevare jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand, som betyder, at nogle støttemodtagere får udbetalt støtte under SPS eller SAPS, uden at de foretager sig noget med den pågældende jord. |
| --- | --- |

5.49.

Retten konstaterede mangler med hensyn til definitionen af, hvad der kræves for at bevare jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand, som betyder, at nogle støttemodtagere får udbetalt støtte under SPS eller SAPS, uden at de foretager sig noget med den pågældende jord.

| 5.49. | Spørgsmålet om landbrugsaktivitet, som påpeges af Revisionsretten, har Kommissionen behandlet i forbindelse med sundhedstjekket. Den har foreslået, at medlemsstaterne udelukker fysiske og juridiske personer fra ordningen for direkte betaling, hvis målet for deres virksomhed ikke er landbrug, eller landbrugsaktiviteterne er ubetydelige. Rådet har imidlertid gjort denne bestemmelse fakultativ for medlemsstaterne (jf. artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 73/2009).

  Medlemsstaterne har ingen pligt til at stille krav om græsning eller græsslåning, således som Revisionsretten antyder i forbindelse med Det Forenede Kongerige (Skotland), Bulgarien og Rumænien. Med hensyn til den gode landbrugs- og miljømæssige stand er det medlemsstaterne, der fastsætter kriterierne i forlængelse af mindstekravene i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003. De nationale kriterier bør ikke medføre en produktionsforpligtelse, som ikke er forenelig med WTO-kravene. |
| --- | --- |

5.49.

Medlemsstaterne har ingen pligt til at stille krav om græsning eller græsslåning, således som Revisionsretten antyder i forbindelse med Det Forenede Kongerige (Skotland), Bulgarien og Rumænien. Med hensyn til den gode landbrugs- og miljømæssige stand er det medlemsstaterne, der fastsætter kriterierne i forlængelse af mindstekravene i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003. De nationale kriterier bør ikke medføre en produktionsforpligtelse, som ikke er forenelig med WTO-kravene.

Eksempel

I Skotland godkendte myndighederne, at der kan ansøges om SPS-støtte for naturlige græsgange (hovedsagelig dækket med lyng og bregner), som det ikke kræver nogen form for landbrugsaktivitet eller noget arbejde af landbrugeren at bevare i god landbrugs- og miljømæssig stand (27). Resultatet heraf er, at ansøgere, som har erhvervet rettigheder med høj værdi, og som ikke udfører nogen landbrugsaktivitet, lejer store landområder i perioder hvert år til en meget lav leje (som i de tilfælde, Retten undersøgte, varierede fra 2 euro/ha til 18 euro/ha) for at kunne aktivere betalingsrettigheder (til en værdi af flere hundrede euro/ha). Denne jord »bevares naturligt«, ofte af vildtlevende hjorte, og den eneste aktivitet er lejlighedsvis jagt.

Eksempel

I Bulgarien og Rumænien blev der ydet SAPS støtte for græsarealer til modtagere, som hverken udførte nogen produktions eller vedligeholdelsesaktivitet. Endvidere konstaterede Retten områder, som var opgivet og dækket med buske og træer.

Efter afkoblingen af de direkte betalinger er det tilstrækkeligt for at modtage støtte, at landbrugsarealerne opfylder kravene om god landbrugsmæssig stand. I begge medlemsstater er der opstillet kriterier for, hvordan den gode landbrugsmæssige stand overholdes, men der stilles ikke krav om græsning eller græsslåning, hvilket er i overensstemmelse med EU-retsgrundlaget (se desuden Kommissionens svar under punkt 5.17).

| 5.50. | Sådanne modtagere lever ikke op til definitionen »landbrugere«. I henhold til fællesskabsreglerne (28)»foretages der ingen betaling til modtagere, om hvem det konstateres, at de kunstigt har skabt betingelser for modtagelse af sådanne betalinger for at få en fordel i strid med den pågældende støtteordnings mål«. |
| --- | --- |

5.50.

Sådanne modtagere lever ikke op til definitionen »landbrugere«. I henhold til fællesskabsreglerne (28)»foretages der ingen betaling til modtagere, om hvem det konstateres, at de kunstigt har skabt betingelser for modtagelse af sådanne betalinger for at få en fordel i strid med den pågældende støtteordnings mål«.

| 5.50. | Spørgsmålet om definitionen af en landbruger, som rejses af Revisionsretten, har Kommissionen behandlet i forbindelse med sundhedstjekket. Den har foreslået, at medlemsstaterne udelukker fysiske og juridiske personer fra ordningen for direkte betaling, hvis målet for deres virksomhed ikke er landbrug, eller landbrugsaktiviteterne er ubetydelige. Rådet har imidlertid gjort denne bestemmelse fakultativ for medlemsstaterne (jf. artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 73/2009). For så vidt angår det spørgsmål, som Revisionsretten omtaler, så har fysiske og juridiske personer, som udfører landbrugsaktiviteter eller vedligeholder jorden i en god landbrugsmæssig stand, ifølge den i 2008 gældende lovgivning ret til SAPS-betalinger. |
| --- | --- |

5.50.

| 5.51. | Med hensyn til anvendelsen af sanktioner var der blevet pålagt sanktioner vedrørende ansøgningsåret 2007 for manglende krydsoverensstemmelse under EGFL til en samlet værdi af 17,5 millioner euro. For så vidt angår de medlemsstater, som indgik i Rettens systemrevision, var gennemsnitlig 27 % af ansøgerne blevet pålagt sanktioner for manglende overholdelse under begge fonde (EGFL og ELFUL) fra 0 % i Rumænien til 86 % i Slovenien. |
| --- | --- |

5.51.

Med hensyn til anvendelsen af sanktioner var der blevet pålagt sanktioner vedrørende ansøgningsåret 2007 for manglende krydsoverensstemmelse under EGFL til en samlet værdi af 17,5 millioner euro. For så vidt angår de medlemsstater, som indgik i Rettens systemrevision, var gennemsnitlig 27 % af ansøgerne blevet pålagt sanktioner for manglende overholdelse under begge fonde (EGFL og ELFUL) fra 0 % i Rumænien til 86 % i Slovenien.

| 5.51. | Ifølge de tal, som Kommissionen har adgang til, og som offentliggøres i aktivitetsrapporten for 2008, blev gennemsnitligt 16,25 % af de støtteansøgere for EU-27, som blev kontrolleret under den fælles landbrugspolitiks første og anden søjle, pålagt sanktioner for manglende overholdelse. |
| --- | --- |

5.51.

| 5.52. | For så vidt angår betalingsorganerne var de største problemer, som Retten konstaterede, at der ofte blev anvendt en fast sanktion på 1 % for manglende overholdelse af normerne for god landbrugs- og miljømæssig stand, selv om der normalt skal foretages en nedsættelse af betalingerne på 3 % (SI), og at der manglede dokumentation for beregningen af sanktioner i forbindelse med god landbrugs- og miljømæssig stand (PL). |
| --- | --- |

5.52.

For så vidt angår betalingsorganerne var de største problemer, som Retten konstaterede, at der ofte blev anvendt en fast sanktion på 1 % for manglende overholdelse af normerne for god landbrugs- og miljømæssig stand, selv om der normalt skal foretages en nedsættelse af betalingerne på 3 % (SI), og at der manglede dokumentation for beregningen af sanktioner i forbindelse med god landbrugs- og miljømæssig stand (PL).

| 5.52. | Kommissionen har påvist lignende svagheder i visse medlemsstater og behandler disse i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning. |
| --- | --- |

5.52.

Systemer med relation til inddrivelser og finansielle korrektioner

Kommissionens procedurer for regnskabsafslutning

| 5.53. | Da forvaltningen af de fleste landbrugsudgifter er delt mellem medlemsstaterne og Kommissionen, udbetales støtten af medlemsstaterne, som så får udgifterne godtgjort af Kommissionen. Disse godtgørelser betragtes som forskud, selv om de er opført som betalinger i det årsregnskab, som Kommissionen fremlægger. Den endelige godkendelse af udgifterne sker i en procedure i to etaper kaldet regnskabsafslutningen. De to etaper består af en årlig finansieringsbeslutning og flerårige overensstemmelsesbeslutninger, som Kommissionen træffer. |
| --- | --- |

5.53.

Da forvaltningen af de fleste landbrugsudgifter er delt mellem medlemsstaterne og Kommissionen, udbetales støtten af medlemsstaterne, som så får udgifterne godtgjort af Kommissionen. Disse godtgørelser betragtes som forskud, selv om de er opført som betalinger i det årsregnskab, som Kommissionen fremlægger. Den endelige godkendelse af udgifterne sker i en procedure i to etaper kaldet regnskabsafslutningen. De to etaper består af en årlig finansieringsbeslutning og flerårige overensstemmelsesbeslutninger, som Kommissionen træffer.

| 5.53. | Kommissionens godtgørelser til medlemsstaterne er ifølge retsreglerne defineret som månedlige betalinger og ikke som forskud (29)
  . |
| --- | --- |

5.53.

Kommissionens godtgørelser til medlemsstaterne er ifølge retsreglerne defineret som månedlige betalinger og ikke som forskud (29)
  .

Finansiel regnskabsafslutning

| 5.54. | Den 29. april 2009 traf Kommissionen tre beslutninger om finansiel regnskabsafslutning vedrørende udgifterne under EGFL, ELFUL og det midlertidige instrument til udvikling af landdistrikter (MIUL) og afsluttede regnskaberne for alle betalingsorganerne undtagen dem, som er vist i
  bilag 5.3
  . Disse beslutninger træffes hovedsagelig på grundlag af attester fra uafhængige revisorer (godkendelsesorganer). Under revisionen blev der ikke konstateret eksempler på, at Kommissionen havde »afsluttet« udgifter, som burde have været udelukket (udskilt) fra beslutningerne om finansiel regnskabsafslutning. |
| --- | --- |

5.54.

Den 29. april 2009 traf Kommissionen tre beslutninger om finansiel regnskabsafslutning vedrørende udgifterne under EGFL, ELFUL og det midlertidige instrument til udvikling af landdistrikter (MIUL) og afsluttede regnskaberne for alle betalingsorganerne undtagen dem, som er vist i
  bilag 5.3
  . Disse beslutninger træffes hovedsagelig på grundlag af attester fra uafhængige revisorer (godkendelsesorganer). Under revisionen blev der ikke konstateret eksempler på, at Kommissionen havde »afsluttet« udgifter, som burde have været udelukket (udskilt) fra beslutningerne om finansiel regnskabsafslutning.

| 5.55. | Beslutningerne om finansiel regnskabsafslutning vedrører imidlertid kun rigtigheden, fuldstændigheden og nøjagtigheden af betalingsorganernes regnskaber. De tilgrundliggende betalingers lovlighed og formelle rigtighed (»overensstemmelsesspørgsmål«) er ikke omfattet af godkendelsesorganernes substanstest, og godkendelsesorganerne kontrollerer normalt ikke ansøgningerne om EU-støtte på stedet. At der træffes beslutning om finansiel regnskabsafslutning betyder derfor ikke, at de »afsluttede« udgifter ikke omfatter uregelmæssige betalinger. |
| --- | --- |

5.55.

Beslutningerne om finansiel regnskabsafslutning vedrører imidlertid kun rigtigheden, fuldstændigheden og nøjagtigheden af betalingsorganernes regnskaber. De tilgrundliggende betalingers lovlighed og formelle rigtighed (»overensstemmelsesspørgsmål«) er ikke omfattet af godkendelsesorganernes substanstest, og godkendelsesorganerne kontrollerer normalt ikke ansøgningerne om EU-støtte på stedet. At der træffes beslutning om finansiel regnskabsafslutning betyder derfor ikke, at de »afsluttede« udgifter ikke omfatter uregelmæssige betalinger.

| 5.55. | Revisionsgarantien begrænser sig ikke kun til de rent regnskabsmæssige forhold. Hver attest indeholder også en udtalelse om, hvorvidt betalingsorganets interne kontrolsystem har fungeret tilfredsstillende i det pågældende regnskabsår, og i den forbindelse vurderes kontrol på stedet også.

  Herudover afgiver godkendelsesorganerne en særskilt udtalelse om den revisionserklæring (DAS), som afgives af direktørerne for betalingsorganerne, samt en vurdering af, om kontrollerne på stedet er effektive, og om inspektionsstatistikkerne er korrekte. |
| --- | --- |

5.55.

Herudover afgiver godkendelsesorganerne en særskilt udtalelse om den revisionserklæring (DAS), som afgives af direktørerne for betalingsorganerne, samt en vurdering af, om kontrollerne på stedet er effektive, og om inspektionsstatistikkerne er korrekte.

| 5.56. | Kommissionen indførte nye regler for oplysning om gæld (debitorregnskabet) for regnskabsåret 2006 og ændrede senere disse regler med virkning fra regnskabsåret 2008 (30). Sådanne ændringer skal implementeres af betalingsorganerne og medfører et betydeligt arbejde, der skal udføres inden for en begrænset tidsramme, og de skaber derfor risiko for fejlangivelser i debitorregnskabet. På grundlag af sin undersøgelse af godkendelsesorganernes arbejde og Kommissionens analyse af dette arbejde, gentager Retten, at den har sine tvivl med hensyn til debitorregnskabets rigtighed (31). Kommissionen har peget på mangler med hensyn til en fjerdedel af betalingsorganernes debitorregnskaber (32)og har stillet forslag om finansielle korrektioner (33)til et beløb på ca. 25,3 millioner euro. Disse korrektioner svarer til ca. 1,95 % af de 1 295 millioner euro, som skal inddrives pr. udgangen af regnskabsåret 2008. Selv om det er lige under væsentlighedstærsklen på 2 %, viser de, at der er risiko for væsentlige fejl i debitorregnskabet generelt. |
| --- | --- |

5.56.

Kommissionen indførte nye regler for oplysning om gæld (debitorregnskabet) for regnskabsåret 2006 og ændrede senere disse regler med virkning fra regnskabsåret 2008 (30). Sådanne ændringer skal implementeres af betalingsorganerne og medfører et betydeligt arbejde, der skal udføres inden for en begrænset tidsramme, og de skaber derfor risiko for fejlangivelser i debitorregnskabet. På grundlag af sin undersøgelse af godkendelsesorganernes arbejde og Kommissionens analyse af dette arbejde, gentager Retten, at den har sine tvivl med hensyn til debitorregnskabets rigtighed (31). Kommissionen har peget på mangler med hensyn til en fjerdedel af betalingsorganernes debitorregnskaber (32)og har stillet forslag om finansielle korrektioner (33)til et beløb på ca. 25,3 millioner euro. Disse korrektioner svarer til ca. 1,95 % af de 1 295 millioner euro, som skal inddrives pr. udgangen af regnskabsåret 2008. Selv om det er lige under væsentlighedstærsklen på 2 %, viser de, at der er risiko for væsentlige fejl i debitorregnskabet generelt.

| 5.56. | Formålet med de nye bestemmelser, inkl. de efterfølgende ændringer, er at forbedre medlemsstaternes indberetning til Kommissionen og på denne måde opnå en bedre beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser. Kommissionen er af den opfattelse, at ændringerne er blevet foretaget tilstrækkeligt tidligt til, at betalingsorganerne har haft tid til at tilpasse sig de nye krav, og de burde således ikke medføre risiko for fejlangivelser i debitors kassebog.

  Hvad regnskabsafslutning og bogføring angår, har Kommissionen fået tilstrækkelige oplysninger om debitorerne. Der er ikke i noget tilfælde blevet konstateret en væsentlig finansiel indvirkning på det overordnede regnskabsniveau (og således heller ikke på beslutningen).


  Kommissionen har foreslået korrektionerne på 25,3 mio. EUR på baggrund af de oplysninger, som den har fået af godkendelsesorganerne i deres rapporter, og dens egne beregninger af de mest sandsynlige fejlrater (og beløbsstørrelser) for gælden i visse betalingsorganer. Der er anvendt samme logik i forbindelse med gæld som i forbindelse med behandling (og eventuel korrektion) af fejl, som opstår ved den detaljerede gennemgang af midlernes anvendelse.


  Der rettes op på de finansielle fejl under den ordinære regnskabsafslutning. |
| --- | --- |

5.56.

Hvad regnskabsafslutning og bogføring angår, har Kommissionen fået tilstrækkelige oplysninger om debitorerne. Der er ikke i noget tilfælde blevet konstateret en væsentlig finansiel indvirkning på det overordnede regnskabsniveau (og således heller ikke på beslutningen).

Kommissionen har foreslået korrektionerne på 25,3 mio. EUR på baggrund af de oplysninger, som den har fået af godkendelsesorganerne i deres rapporter, og dens egne beregninger af de mest sandsynlige fejlrater (og beløbsstørrelser) for gælden i visse betalingsorganer. Der er anvendt samme logik i forbindelse med gæld som i forbindelse med behandling (og eventuel korrektion) af fejl, som opstår ved den detaljerede gennemgang af midlernes anvendelse.

Der rettes op på de finansielle fejl under den ordinære regnskabsafslutning.

Efterprøvende regnskabsafslutning

| 5.57. | Overensstemmelsesbeslutningerne træffes af Kommissionen efter supplerende kontrol af de udgifter, medlemsstaterne har anmeldt. Beslutningerne dækker en række år, og formålet med dem er at udelukke beløb fra EU-finansiering, hvis Kommissionen konstaterer, »at udgifter ikke er afholdt i overensstemmelse med fællesskabsreglerne« (34). |
| --- | --- |

5.57.

Overensstemmelsesbeslutningerne træffes af Kommissionen efter supplerende kontrol af de udgifter, medlemsstaterne har anmeldt. Beslutningerne dækker en række år, og formålet med dem er at udelukke beløb fra EU-finansiering, hvis Kommissionen konstaterer, »at udgifter ikke er afholdt i overensstemmelse med fællesskabsreglerne« (34).

| 5.58. | Retten har i tidligere årsberetninger peget på delvist iboende begrænsninger ved regnskabsafslutningssystemet, f.eks. at den efterprøvende regnskabsafslutning har tilbagevirkende kraft og vedrører udgifter for adskillige år, samt at de finansielle korrektioner reelt pålægges medlemsstaterne og ikke de endelige modtagere. Desuden indebærer den metode, Kommissionen anvender til beregning af justeringerne, som i vidt omfang er baseret på faste korrektioner, at der ikke er nogen virkelig sammenhæng mellem de beløb, der således inddrives, og de beløb, som faktisk er blevet udbetalt uretmæssigt (35). Da der er tale om iboende begrænsninger, består de fortsat i 2008, hvilket Europa Parlamentet fremhævede i sin afgørelse om decharge for 2007. |
| --- | --- |

5.58.

Retten har i tidligere årsberetninger peget på delvist iboende begrænsninger ved regnskabsafslutningssystemet, f.eks. at den efterprøvende regnskabsafslutning har tilbagevirkende kraft og vedrører udgifter for adskillige år, samt at de finansielle korrektioner reelt pålægges medlemsstaterne og ikke de endelige modtagere. Desuden indebærer den metode, Kommissionen anvender til beregning af justeringerne, som i vidt omfang er baseret på faste korrektioner, at der ikke er nogen virkelig sammenhæng mellem de beløb, der således inddrives, og de beløb, som faktisk er blevet udbetalt uretmæssigt (35). Da der er tale om iboende begrænsninger, består de fortsat i 2008, hvilket Europa Parlamentet fremhævede i sin afgørelse om decharge for 2007.

| 5.58. | De forhold, som Revisionsretten beskriver som begrænsninger, skyldes iboende elementer i systemet, og i forbindelse med vedtagelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 havde Revisionsretten ingen indsigelser.

  Formålet med den efterprøvende regnskabsafslutning er at hindre, at udgifter, der ikke er afholdt i overensstemmelse med Fællesskabets regler, finansieres af Fællesskabet. Det er derimod ikke en mekanisme til at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb hos modtagerne, hvilket ifølge princippet om delt forvaltning udelukkende er medlemsstaternes ansvar.


  Hvis det under den efterprøvende regnskabsafslutning konstateres, at der uretmæssigt er udbetalt støtte, anmodes medlemsstaterne om at følge op på dette ved at inddrive beløbet hos modtagerne. Men selv om det ikke er nødvendigt at inddrive betalinger fra modtagerne, fordi den finansielle korrektion kun vedrører mangler i medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystem og ikke uberettigede betalinger, er disse korrektioner et vigtigt middel til at forbedre medlemsstaternes systemer og derved forhindre eller opdage og inddrive uretmæssigt udbetalte beløb hos støttemodtagerne.


  De finansielle korrektioner fastsættes på grundlag af overtrædelsens art og grovhed og den finansielle skade for Fællesskabet. Beløbet beregnes på grundlag af de reelle tab eller gennem en ekstrapolering. Hvis det ikke er muligt, anvendes der faste beløb, hvorved der tages hensyn til omfanget af manglerne i de nationale kontrolsystemer og herigennem den finansielle risiko for Fællesskabet. Kommissionen mener derfor, at det er berettiget at tale om en sammenhæng mellem denne form for finansielle korrektioner og omfanget af beløb, der uretmæssigt er betalt til de endelige modtagere.


  Ifølge Domstolen er anvendelsen af faste beløb i overensstemmelse med den lovgivning, der ligger til grund for overensstemmelsesarbejdet, og anvendelsen af faste beløb blev på visse betingelser godkendt af Europa-Parlamentet i dets beslutning om decharge for 2007 (§ 83). |
| --- | --- |

5.58.

Formålet med den efterprøvende regnskabsafslutning er at hindre, at udgifter, der ikke er afholdt i overensstemmelse med Fællesskabets regler, finansieres af Fællesskabet. Det er derimod ikke en mekanisme til at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb hos modtagerne, hvilket ifølge princippet om delt forvaltning udelukkende er medlemsstaternes ansvar.

Hvis det under den efterprøvende regnskabsafslutning konstateres, at der uretmæssigt er udbetalt støtte, anmodes medlemsstaterne om at følge op på dette ved at inddrive beløbet hos modtagerne. Men selv om det ikke er nødvendigt at inddrive betalinger fra modtagerne, fordi den finansielle korrektion kun vedrører mangler i medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystem og ikke uberettigede betalinger, er disse korrektioner et vigtigt middel til at forbedre medlemsstaternes systemer og derved forhindre eller opdage og inddrive uretmæssigt udbetalte beløb hos støttemodtagerne.

De finansielle korrektioner fastsættes på grundlag af overtrædelsens art og grovhed og den finansielle skade for Fællesskabet. Beløbet beregnes på grundlag af de reelle tab eller gennem en ekstrapolering. Hvis det ikke er muligt, anvendes der faste beløb, hvorved der tages hensyn til omfanget af manglerne i de nationale kontrolsystemer og herigennem den finansielle risiko for Fællesskabet. Kommissionen mener derfor, at det er berettiget at tale om en sammenhæng mellem denne form for finansielle korrektioner og omfanget af beløb, der uretmæssigt er betalt til de endelige modtagere.

Ifølge Domstolen er anvendelsen af faste beløb i overensstemmelse med den lovgivning, der ligger til grund for overensstemmelsesarbejdet, og anvendelsen af faste beløb blev på visse betingelser godkendt af Europa-Parlamentet i dets beslutning om decharge for 2007 (§ 83).

Medlemsstaternes IFKS-kontrol og inspektionsresultater

| 5.59. | De IFKS-inspektionsresultater, som betalingsorganerne indberetter til Kommissionen, vedrører lovligheden og den formelle rigtighed af landbrugernes ansøgninger, og i 2007 skulle de for første gang efterprøves af godkendelsesorganerne. Men de fleste af godkendelsesorganerne efterprøver og validerer ikke IFKS-statistikkerne hos de endelige modtagere. Hertil kommer, at selv om Kommissionen er gået i gang med at validere disse statistikker, dækker den på nuværende tidspunkt ikke dette område fuldt ud. |
| --- | --- |

5.59.

De IFKS-inspektionsresultater, som betalingsorganerne indberetter til Kommissionen, vedrører lovligheden og den formelle rigtighed af landbrugernes ansøgninger, og i 2007 skulle de for første gang efterprøves af godkendelsesorganerne. Men de fleste af godkendelsesorganerne efterprøver og validerer ikke IFKS-statistikkerne hos de endelige modtagere. Hertil kommer, at selv om Kommissionen er gået i gang med at validere disse statistikker, dækker den på nuværende tidspunkt ikke dette område fuldt ud.

| 5.59. | Godkendelsesorganerne har opfordret til, at et udsnit bestående af mindst ti inspektioner for hver population kontrolleres på stedet (dvs. 40 i alt, hvis alle former for udgifter er omfattet), og at oplysningerne i databaser og registre fra mindst 20 rapporter om kontrol på stedet for hvert sæt statistikker sammenholdes (dvs. 60 i alt hvis alle former for udgifter er omfattet).

  En gennemgang af de indkomne godkendelsesrapporter viser, at godkendelsesorganerne i 75 % af tilfældene har kontrolleret de statistiske oplysninger om direkte støtte og udvikling af landdistrikter for kvaliteten af den bagvedliggende kontrol på stedet og nøjagtigheden af den statistiske kontrol; arbejdet har dog ikke altid været så omfattende som krævet af Kommissionen (med hensyn til nøjagtigheden af kontrolstatistikkerne for udvikling af landdistrikter og kvaliteten af kontrollen på stedet af foranstaltningerne til fordel for udviklingen i landdistrikter, som ikke er omfattet af IFKS, har procentsatsen været på 60 %). I over 90 % af tilfældene (80 % for foranstaltningerne vedrørende udvikling af landdistrikter, som ikke er omfattet af IKSF) afgav godkendelsesorganerne en positiv udtalelse om kvaliteten af kontrollen på stedet, og i 65 % af tilfældene var udtalelsen positiv vedrørende nøjagtigheden af kontrolstatistikkerne.


  Kommissionen er imidlertid enig i, at der både bør og skal ske yderligere forbedringer, og den tager løbende spørgsmålet op med medlemsstaterne. På trods af mulighederne for forbedringer er det alligevel Kommissionens opfattelse, at statistikkerne er et brugbart redskab til at vurdere landbrugsudgifternes lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

5.59.

En gennemgang af de indkomne godkendelsesrapporter viser, at godkendelsesorganerne i 75 % af tilfældene har kontrolleret de statistiske oplysninger om direkte støtte og udvikling af landdistrikter for kvaliteten af den bagvedliggende kontrol på stedet og nøjagtigheden af den statistiske kontrol; arbejdet har dog ikke altid været så omfattende som krævet af Kommissionen (med hensyn til nøjagtigheden af kontrolstatistikkerne for udvikling af landdistrikter og kvaliteten af kontrollen på stedet af foranstaltningerne til fordel for udviklingen i landdistrikter, som ikke er omfattet af IFKS, har procentsatsen været på 60 %). I over 90 % af tilfældene (80 % for foranstaltningerne vedrørende udvikling af landdistrikter, som ikke er omfattet af IKSF) afgav godkendelsesorganerne en positiv udtalelse om kvaliteten af kontrollen på stedet, og i 65 % af tilfældene var udtalelsen positiv vedrørende nøjagtigheden af kontrolstatistikkerne.

Kommissionen er imidlertid enig i, at der både bør og skal ske yderligere forbedringer, og den tager løbende spørgsmålet op med medlemsstaterne. På trods af mulighederne for forbedringer er det alligevel Kommissionens opfattelse, at statistikkerne er et brugbart redskab til at vurdere landbrugsudgifternes lovlighed og formelle rigtighed.

Politikområderne miljø, fiskeri og maritime anliggender samt sundhed og forbrugerbeskyttelse

| 5.60. | Miljø, fiskeri og maritime anliggender samt sundhed og forbrugerbeskyttelse forvaltes af Kommissionen og er underlagt specifikke kontrolsystemer. Revisorernes undersøgelse omhandlede Den Europæiske Fiskerifond (EFF) i perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

5.60.

Miljø, fiskeri og maritime anliggender samt sundhed og forbrugerbeskyttelse forvaltes af Kommissionen og er underlagt specifikke kontrolsystemer. Revisorernes undersøgelse omhandlede Den Europæiske Fiskerifond (EFF) i perioden 2007-2013.

Godkendelsen af de nationale operationelle programmer og vurderingen af de nationale revisionsstrategier for Den Europæiske Fiskerifond

| 5.61. | Rettens revision dækkede to af de interne kontrolsystemer i GD MARE. Det ene af dem vedrørte godkendelsen af de operationelle programmer under den Europæiske Fiskerifond og det andet vurderingen af de tilsvarende revisionsstrategier. For så vidt angår de programmer og revisionsstrategier, der blev endelig godkendt eller godtaget i 2008, undersøgte Retten, om der var indført hovedkontroller, og om kontrollerne blev anvendt korrekt. Rettens revision førte ikke til specifikke bemærkninger. |
| --- | --- |

5.61.

Rettens revision dækkede to af de interne kontrolsystemer i GD MARE. Det ene af dem vedrørte godkendelsen af de operationelle programmer under den Europæiske Fiskerifond og det andet vurderingen af de tilsvarende revisionsstrategier. For så vidt angår de programmer og revisionsstrategier, der blev endelig godkendt eller godtaget i 2008, undersøgte Retten, om der var indført hovedkontroller, og om kontrollerne blev anvendt korrekt. Rettens revision førte ikke til specifikke bemærkninger.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 5.62. | Når der ses bort fra udvikling af landdistrikter (36), konkluderer Retten på grundlag af sin revision, at betalingerne for gruppen af politikområder i det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2008, var uden væsentlig fejlforekomst. Udgifterne til udvikling af landdistrikter er fortsat behæftet med flere fejl end EGFL-udgifterne, selv om den anslåede fejlprocent er lavere end i de foregående år. |
| --- | --- |

5.62.

Når der ses bort fra udvikling af landdistrikter (36), konkluderer Retten på grundlag af sin revision, at betalingerne for gruppen af politikområder i det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2008, var uden væsentlig fejlforekomst. Udgifterne til udvikling af landdistrikter er fortsat behæftet med flere fejl end EGFL-udgifterne, selv om den anslåede fejlprocent er lavere end i de foregående år.

| 5.62. | Kommissionen har noteret sig den generelt positive vurdering, ifølge hvilken den samlede fejlrate anslås at ligge lidt under væsentlighedstærsklen på 2 % for gruppen som helhed, dvs. inkl. politikområdet »landbrug og udvikling af landdistrikter«. Kommissionen er enig med Revisionsretten i, at udgifterne til udvikling af landdistrikter er behæftet med flere fejl, men den har med tilfredshed bemærket, at fejlraten er faldende på dette område. |
| --- | --- |

5.62.

| 5.63. | For de politikområder, som dette kapitel dækker, konkluderer Retten på grundlag af sin revision, at de fleste af overvågnings- og kontrolsystemerne er delvist effektive med hensyn til at sikre betalingernes formelle rigtighed (37). |
| --- | --- |

5.63.

For de politikområder, som dette kapitel dækker, konkluderer Retten på grundlag af sin revision, at de fleste af overvågnings- og kontrolsystemerne er delvist effektive med hensyn til at sikre betalingernes formelle rigtighed (37).

| 5.63. | Med hensyn til politikområderne i dette kapitel har resultaterne af Revisionsrettens substansrevision i de seneste år ligget forholdsvis fast, dvs. omkring væsentlighedstærsklen på 2 %. Det bekræfter, at overvågnings- og kontrolordningerne generelt fungerer efter hensigten. |
| --- | --- |

5.63.

| 5.64. | På grundlag af forekomsten af fejl i testen af transaktioner og på grundlag af sin vurdering af systemerne gentager Retten som i de foregående år, at IFKS generelt er et effektivt kontrolsystem til begrænsning af risikoen for fejl eller uregelmæssige betalinger. Men revisorerne konstaterede også, at der er behov for væsentlige forbedringer i udvalgte betalingsorganer i tre medlemsstater (jf. punkt 5.32). |
| --- | --- |

5.64.

På grundlag af forekomsten af fejl i testen af transaktioner og på grundlag af sin vurdering af systemerne gentager Retten som i de foregående år, at IFKS generelt er et effektivt kontrolsystem til begrænsning af risikoen for fejl eller uregelmæssige betalinger. Men revisorerne konstaterede også, at der er behov for væsentlige forbedringer i udvalgte betalingsorganer i tre medlemsstater (jf. punkt 5.32).

| 5.64. | Kommissionen erkender dog, at IFKS er behæftet med mangler i Det Forenede Kongerige (Skotland), men den mener ikke, at systemet af den grund er ineffektivt (se desuden Kommissionens svar under punkt 5.32).

  Der er taget hånd om manglerne i den måde, hvorpå IFKS fungerer i Bulgarien og Rumænien, gennem de detaljerede og omfattende handlingsplaner, som Kommissionen har pålagt begge medlemsstater i 2009, og der følges op på problemerne i den efterprøvende regnskabsafslutning. Der er desuden blevet gjort nøje opmærksom på disse mangler i GD AGRI’s aktivitetsrapport for 2008. |
| --- | --- |

5.64.

Der er taget hånd om manglerne i den måde, hvorpå IFKS fungerer i Bulgarien og Rumænien, gennem de detaljerede og omfattende handlingsplaner, som Kommissionen har pålagt begge medlemsstater i 2009, og der følges op på problemerne i den efterprøvende regnskabsafslutning. Der er desuden blevet gjort nøje opmærksom på disse mangler i GD AGRI’s aktivitetsrapport for 2008.

| 5.65. | Rettens revision viste, at følgende svagheder i SPS- og SAPS-ordningerne bør afhjælpes: |
| --- | --- |

5.65.

Rettens revision viste, at følgende svagheder i SPS- og SAPS-ordningerne bør afhjælpes:

5.65.

| a) | De systemsvagheder, som medfører fejl i form af anmeldelser af for stort et areal eller unøjagtigt beregnede betalingsrettigheder, bør afhjælpes, især ved at man sikrer, at databaserne er pålidelige. |
| --- | --- |

a)

De systemsvagheder, som medfører fejl i form af anmeldelser af for stort et areal eller unøjagtigt beregnede betalingsrettigheder, bør afhjælpes, især ved at man sikrer, at databaserne er pålidelige.

| a) | De fleste af de svagheder, Revisionsretten omtaler, er kendte og vil blive fulgt op under den efterprøvende regnskabsafslutning. Medlemsstaterne opfordres til at forbedre deres systemer og arbejde tæt sammen med Kommissionens tjenestegrene om disse problemer. |
| --- | --- |

a)

De fleste af de svagheder, Revisionsretten omtaler, er kendte og vil blive fulgt op under den efterprøvende regnskabsafslutning. Medlemsstaterne opfordres til at forbedre deres systemer og arbejde tæt sammen med Kommissionens tjenestegrene om disse problemer.

| b) | Reglerne bør strammes yderligere, så der ikke udbetales direkte EU-støtte til ansøgere, som ikke har anvendt jorden til landbrug eller ikke aktivt har bevaret den i god landbrugs- og miljømæssig stand. |
| --- | --- |

b)

Reglerne bør strammes yderligere, så der ikke udbetales direkte EU-støtte til ansøgere, som ikke har anvendt jorden til landbrug eller ikke aktivt har bevaret den i god landbrugs- og miljømæssig stand.

| b) | Det spørgsmål, som Revisionsretten henviser til, om hvordan en landbruger skal defineres, har Kommissionen behandlet i forbindelse med sundhedstjekket. Den har foreslået, at medlemsstaterne udelukker fysiske og juridiske personer fra ordningen for direkte betaling, hvis målet for deres virksomhed ikke er landbrug, eller landbrugsaktiviteterne er ubetydelige. Rådet har imidlertid gjort denne bestemmelse fakultativ for medlemsstaterne (jf. artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 73/2009).

  Ifølge Kommissionen er den nuværende ordning passende, og den yder tilstrækkelig garanti for, at jorden forvaltes under overholdelse af den gode landbrugsmæssige og miljømæssige stand. Indførelsen af mere komplicerede regler ville medføre et meget indviklet kontrolsystem, som det ville være dyrt at gennemføre, og som ville være i strid med Kommissionens forenklingsbetræbelser. Herudover ville det medføre, at der i praksis blev genindført en form for kobling. |
| --- | --- |

b)

Det spørgsmål, som Revisionsretten henviser til, om hvordan en landbruger skal defineres, har Kommissionen behandlet i forbindelse med sundhedstjekket. Den har foreslået, at medlemsstaterne udelukker fysiske og juridiske personer fra ordningen for direkte betaling, hvis målet for deres virksomhed ikke er landbrug, eller landbrugsaktiviteterne er ubetydelige. Rådet har imidlertid gjort denne bestemmelse fakultativ for medlemsstaterne (jf. artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 73/2009).

| c) | Minimumskravene for ydelse af direkte EU-støtte til græsarealer bør håndhæves. |
| --- | --- |

c)

Minimumskravene for ydelse af direkte EU-støtte til græsarealer bør håndhæves.

| c) | De nuværende bestemmelser er forbundet med et minimum af krav, som medlemsstaterne skal overholde, når de fastsætter deres krav til, hvad der er god landbrugs- og miljømæssig stand. Kommissionen kontrollerer, om disse krav overholdes i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning. |
| --- | --- |

c)

De nuværende bestemmelser er forbundet med et minimum af krav, som medlemsstaterne skal overholde, når de fastsætter deres krav til, hvad der er god landbrugs- og miljømæssig stand. Kommissionen kontrollerer, om disse krav overholdes i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.

| 5.66. | Retten gentager også, at der er brug for en yderligere indsats på området udvikling af landdistrikter for at sikre, at støttemodtagerne overholder deres forpligtelser, og for at forenkle reglerne og betingelserne. |
| --- | --- |

5.66.

Retten gentager også, at der er brug for en yderligere indsats på området udvikling af landdistrikter for at sikre, at støttemodtagerne overholder deres forpligtelser, og for at forenkle reglerne og betingelserne.

| 5.66. | Kommissionen har med tilfredshed bemærket, at fejlraten i forbindelse med udvikling af landdistrikter er faldende og mener, at dette — i hvert fald delvis — skyldes de nye lovgivningsrammer for programmeringsperioden 2007-2013, idet bestemmelser og vilkår er blevet forenklet, og kontrollen er blevet styrket. F.eks. indeholder forordning (EF) nr. 1975/2006 nu et omfattende sæt bestemmelser om kontrol af udviklingsforanstaltningerne i landdistrikter, og Kommissionen har taget initiativ til at sikre, at bestemmelserne i praksis gennemføres effektivt af medlemsstaterne. Kommissionen anerkender dog, at der er brug for en yderligere indsats i denne sammenhæng. |
| --- | --- |

5.66.

| 5.67. | Endelig bør der træffes effektive foranstaltninger til at få løst de problemer, der blev påvist på politikområderne miljø, fiskeri, sundhed og forbrugerbeskyttelse. |
| --- | --- |

5.67.

Endelig bør der træffes effektive foranstaltninger til at få løst de problemer, der blev påvist på politikområderne miljø, fiskeri, sundhed og forbrugerbeskyttelse.

| 5.67. | Kommissionen følger nøje op på alle de fejl, som Revisionsretten har påpeget, og vil foretage de nødvendige finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

5.67.

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik (EUT L 209 af 11.8.2005, s. 1).

(2)  Under den historiske model fordeles betalingsrettighederne til landbrugerne i forhold til den støtte, de hver især i gennemsnit har modtaget, og det areal, de har dyrket i referenceperioden 2000-2002. Under den regionale model gives samme beløb til alle regionens landbrugsarealer, og landbrugerne tildeles en betalingsrettighed for hver støtteberettiget hektar, som anmeldes i det år, ordningen iværksættes. I hybridmodellen kombineres det historiske element med et fast beløb, og hvis den er dynamisk, bliver det historiske element hvert år mindre, indtil der i overvejende grad bliver tale om en model med et fast beløb.

(3)  Ved »støtteberettiget hektar« forstås ethvert landbrugsareal på bedriften, der er udlagt som agerjord og permanente græsarealer, undtagen arealer med permanente afgrøder eller skov, eller som anvendes til ikke landbrugsaktiviteter.

(4)  For Bulgarien og Rumænien består det støtteberettigede område af det anvendte landbrugsareal, som er bevaret i god landbrugsmæssig stand i overensstemmelse med de nationale kriterier.

(5)  Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Polen, Rumænien og Slovakiet.

(6)  Med indførelsen af enkeltbetalingsordningen får landbrugerne udbetalt støtte uafhængigt af den faktiske produktion. For at undgå at produktionen opgives, er der dog stadig nogle støtteordninger, som er eller kan være koblet til det opnåede resultat.

(7)  Artikel 6, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (EUT L 270 af 21.10 2003, s. 1).

(8)  Betalingsorganerne i DAS-stikprøven og de tilsvarende fonde (57 attester og rapporter vedrørende EGFL og fem vedrørende ELFUL).

(9)  Forbeholdet vedrørende Sapard skyldtes væsentlige svigt med hensyn til forvaltnings- og kontrolsystemet.

Forbeholdet vedrørende foranstaltningerne til udvikling af landdistrikter under akse 2 skyldtes, at fejlprocenten her, ifølge generaldirektøren, var væsentligt højere end den væsentlighedstærskel, som for øjeblikket anvendes af Den Europæiske Revisionsret.

(10)  I forbeholdet siges det, at medlemsstaterne under aktiviteten Kontrol og styrkelse af FFP (den fælles fiskeripolitik) i væsentligt omfang havde fået godtgjort udgifter, som ikke var støtteberettigede.

(11)  Modtageren var ikke berettiget til at modtage betalingen eller en del heraf.

(12)  Ifølge Kommissionen er Revisionsrettens eksempler enkeltstående eksempler og ikke eksempler på, at der er systemfejl i de pågældende ordninger.

(13)  Betalingen er ikke beregnet korrekt.

(14)  De anmeldte omkostninger eller den anmeldte aktion eksisterede ikke.

(15)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 123.

(16)  LIFE – L’Instrument Financier pour l’Environment (det finansielle instrument for miljøet).

(17)  Artikel 9 i Rådets forordning (EF) nr. 2792/1999 (EFT L 337 af 30.12.1999, s. 10).

(18)  Forordning (EF) nr. 1782/2003, senere ophævet og erstattet af forordning (EF) nr. 73/2009 (EUT L 30 af 31.1.2009, s. 16), og Kommissionens forordning (EF) nr. 796/2004 (EUT L 141 af 30.4.2004, s.18).

(19)  Under den nationale kontrol af ansøgninger på stedet var der konstateret fejl i 6,20 % af ansøgningerne i Bulgarien og 12,57 % af ansøgningerne i Rumænien (kilde: DG AGRI).

(20)  Artikel 11 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1975/2006 (EUT L 368 af 23.12.2006, s. 74) og artikel 24 i forordning (EF) nr. 796/2004.

(21)  Jf. artikel 41, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1782/2003.

(22)  Artikel 19 i forordning (EF) nr. 796/2004. En indlysende fejl er en fejl, som tydeligt fremstår som sådan i ansøgningsskemaet, og giver ikke anledning til en bøde.

(23)  Forordning (EF) nr. 1975/2006 af 7. december 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 for så vidt angår kontrol og krydsoverensstemmelse i forbindelse med støtteforanstaltninger til udvikling af landdistrikterne.

(24)  Artikel 12 i forordning (EF) nr. 1975/2006 og artikel 26 i forordning (EF) nr. 796/2004.

(25)  Ifølge Kommissionens arbejdspapir om de højere procenter af ansøgningerne om arealstøtte, der skal kontrolleres, når der er konstateret væsentlige uregelmæssigheder (DS/2006/24 rev. 1).

(26)  Forordning (EF) nr. 1782/2003, særlig bilag IV, senere ophævet og erstattet af forordning (EF) nr. 73/2009.

(27)  For så vidt angår naturlige græsgange forbyder normerne for god landbrugs- og miljømæssig stand bestemte aktiviteter, som f.eks. iværksættelse af nye dræningsarbejder, pløjning, rydning, mv., men der er intet krav om, at jorden anvendes til græsning, eller at græsset skal slås.

(28)  Artikel 29 i forordning (EF) nr. 1782/2003.

(29)  Artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik.

(30)  Før regnskabsåret 2006 skulle medlemsstaterne i henhold til artikel 3, stk. 6, litra a), i Kommissionens forordning (EF) nr. 296/96 (EFT L 39, af 17.2.1996, s. 5) indsende tabel 105, som viste den samlede gæld ved regnskabsårets udgang. I regnskabsårene 2006 og 2007 skulle medlemsstaterne indsende de tabeller, som er omhandlet i artikel 6, litra f), i Kommissionens forordning (EF) nr. 885/2006 (EUT L 171 af 23.6.2006, s. 90), og som skelner mellem EGFL og ELFUL og igen mellem administrative procedurer og retssager, og siden regnskabsåret 2008 har medlemsstaterne skullet indsende de tabeller kaldet bilag III og IIIa, som er omhandlet i artikel 6, litra h), og artikel 6, litra i), i forordning (EF) nr. 885/2006, og som skelner mellem uregelmæssigheder og skyldige beløb, som hverken hidrører fra uregelmæssigheder eller skyldes administrative fejl.

(31)  Årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 5.61, og årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 5.44.

(32)  Artikel 10 i forordning (EF) nr. 885/2006 fastsætter, at Kommissionen giver medlemsstaterne meddelelse om resultaterne af sin kontrol af de indsendte oplysninger.

(33)  Finansielle korrektioner i henhold til artikel 11 i forordning (EF) nr. 885/2006.

(34)  Artikel 31 i forordning (EF) nr. 1290/2005.

(35)  Årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 5.63, og årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 5.47.

(36)  Betalingerne til udvikling af landdistrikter udgør ca. 19 % af betalingerne for de politikområder, dette kapitel omhandler.

(37)  Dette skyldes hovedsagelig de overvågnings- og kontrolsystemer, der anvendes i forbindelse med udvikling af landdistrikter.

(38)  Der redegøres for revisionen af administrationsudgifter i kapitel 11.

BILAG 5.1

DEL 1:   DE VIGTIGSTE KARAKTERISTIKA VED DEN STIKPRØVEBASEREDE TEST AF TRANSAKTIONER

1.1 —   Stikprøvens størrelse

| År | Antal testede transaktioner |
| --- | --- |
| 2008 | 204 |
| 2007 | 196 |

År

Antal testede transaktioner

2008

204

2007

196

1.2 —   Stikprøvens sammensætning

| Procent af testede transaktioner, som var | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| EGFL | Udvikling af landdistrikter | SANCO, ENV, MARE | I alt |
| Endelige/mellemliggende betalinger | 74 % | 21 % | 5 % | 100 % | 100 % |
| Forskud | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| I alt | 74 % | 21 % | 5 % | 100 % | 100 % |

Procent af testede transaktioner, som var

2008

2007

EGFL

Udvikling af landdistrikter

SANCO, ENV, MARE

I alt

Endelige/mellemliggende betalinger

74 %

21 %

5 %

100 %

100 %

Forskud

0 %

0 %

0 %

0 %

0 %

I alt

74 %

21 %

5 %

100 %

100 %

1.3 —   Fejlenes frekvens og anslåede effekt

| Fejl | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| EGFL | Udvikling af landdistrikter | SANCO, ENV, MARE | I alt |
| Hyppigheden af testede transaktioner, som var behæftet med fejl | 28 % {42} | 40 % {17} | 64 % {7} | 32 % {66} | 31 % {61} |
| Hyppigheden af kvantificerbare fejl | 54 % {30} | 55 % {11} | 24 % {4} | 48 % {45} | 49 % {39} |
| Effekten af de kvantificerbare fejl:

  Den mest sandsynlige fejlprocent falder i intervallet (1) | Under 2 % | mellem 2 % og 5 % |

Fejl

2008

2007

EGFL

Udvikling af landdistrikter

SANCO, ENV, MARE

I alt

Hyppigheden af testede transaktioner, som var behæftet med fejl

28 % {42}

40 % {17}

64 % {7}

32 % {66}

31 % {61}

Hyppigheden af kvantificerbare fejl

54 % {30}

55 % {11}

24 % {4}

48 % {45}

49 % {39}

Effekten af de kvantificerbare fejl:

Den mest sandsynlige fejlprocent falder i intervallet (1)

Under 2 %

mellem 2 % og 5 %

1.4 —   Fejltyper i stikprøven

| Procenten af fejl i de testede transaktioner, som vedrører | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| EGFL | Udvikling af landdistrikter | SANCO, ENV, MARE | I alt |
| Støtteberettigelse | 5 % | 15 % | 18 % | 10 % | 18 % |
| Forekomst | 0 % | 5 % | 0 % | 1 % | 1 % |
| Nøjagtighed | 50 % | 35 % | 12 % | 40 % | 31 % |
| Andre fejl uden finansiel effekt | 45 % | 45 % | 70 % | 49 % | 50 % |
| I alt | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Procenten af fejl i de testede transaktioner, som vedrører

2008

2007

EGFL

Udvikling af landdistrikter

SANCO, ENV, MARE

I alt

Støtteberettigelse

5 %

15 %

18 %

10 %

18 %

Forekomst

0 %

5 %

0 %

1 %

1 %

Nøjagtighed

50 %

35 %

12 %

40 %

31 %

Andre fejl uden finansiel effekt

45 %

45 %

70 %

49 %

50 %

I alt

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

DEL 2:   SAMLET VURDERING AF OVERVÅGNINGS- OG KONTROLSYSTEMERNE

2.1 —   Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer — IFKS-overvågningselementer — SPS/SAPS

| Medlemsstat | Ordning | Udgifter


  (millioner euro) | Administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekt betaling, herunder databasernes kvalitet | Metode til stedlig kontrol, udvælgelse, gennemførelse, kvalitetskontrol og indberetning af de enkelte resultater | Implementering af kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand/krydsoverensstemmelse og kontrol heraf
   (2) | Samlet vurdering
   (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien Vallonien | SPS | 230 | 1, 2 | | | |
| Det Forenede Kongerige Skotland | SPS | 579 | 1, 2, 3, 4 | | a | |
| Spanien Katalonien | SPS | 178 | 1, 2, 5 | | b | |
| Slovenien | SPS | 49 | 1 | | | |
| Estland | SAPS | 40 | | | | |
| Bulgarien | SAPS | 166 | 6, 7, 8 | A, B, C | b | |
| Rumænien | SAPS | 421 | 8, 9, 10 | | b | |
| Polen | SAPS | 1 123 | 11, 12 | | c | |
| | Effektive |
| | Delvist effektive |
| | Ikke effektive |
| 1 | Ukorrekt beregning af støtten i tilfælde, hvor det fastlagte areal er for lille til at kunne aktivere alle de anmeldte rettigheder, eller hvor landbrugeren ikke havde opgivet alle sine udtagningsrettigheder. |
| 2 | Ukorrekt fastlæggelse af de rettigheder, der skal tilbageføres til den nationale reserve. |
| 3 | Det skotske delloft var overskredet med 25,4 millioner euro. Det er umuligt at vurdere, om Det Forenede Kongerige har holdt sig inden for det nationale loft, fordi den engelske database er upålidelig. |
| 4 | LPIS indeholder mere end 12 000 overlappende referenceparceller, hvilket har medført, at der i ansøgningsåret 2007 er udbetalt dobbelt støtte for ca. 15 000 ha. |
| 5 | Uoverensstemmelser mellem den regionale og den centrale database over rettigheder. |
| 6 | Der er ikke registreret et nøjagtigt beregnet støtteberettiget areal i LPIS. |
| 7 | Revisorerne konstaterede, at det støtteberettigede areal registreret i LPIS ikke var pålideligt, og at det ikke havde nogen begrænsende effekt på det areal, der var godkendt og udbetalt støtte for. |
| 8 | Ansøgningerne var indsendt af en fysisk person eller en kommune og vedrørte jord, som faktisk blev dyrket af andre personer. |
| 9 | Mange korrektioner af ansøgninger uden anvendelse af sanktioner. |
| 10 | Dobbeltbetaling og overbetaling til 5 500 landbrugere. |
| 11 | Betaling for arealer ud over de støtteberettigede arealer registreret i LPIS. |
| 12 | Vektorisering af alle referenceparceller ikke fuldført. |
| A | Resultater af telemåling godkendt til betaling uden kontrol. |
| B | Den obligatoriske kontrolprocent ikke overholdt. |
| C | Jord, som ikke var støtteberettiget, godkendt til støtte under SAPS. |
| a | Ingen krav om landbrugsaktivitet og god landbrugs- og miljømæssig stand i forbindelse med store græsarealer godkendt til støtte under SPS. |
| b | Utilstrækkelige nationale krav til god landbrugs- og miljømæssig stand/krydsoverensstemmelse for græsarealer. |
| c | Intet revisionsspor i forbindelse med sanktioner for manglende overholdelse af kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand. |

Medlemsstat

Ordning

Udgifter

(millioner euro)

Administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekt betaling, herunder databasernes kvalitet

Metode til stedlig kontrol, udvælgelse, gennemførelse, kvalitetskontrol og indberetning af de enkelte resultater

Implementering af kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand/krydsoverensstemmelse og kontrol heraf
   (2)

Samlet vurdering
   (3)

Belgien Vallonien

SPS

230

1, 2

Det Forenede Kongerige Skotland

SPS

579

1, 2, 3, 4

a

Spanien Katalonien

SPS

178

1, 2, 5

b

Slovenien

SPS

49

1

Estland

SAPS

40

Bulgarien

SAPS

166

6, 7, 8

A, B, C

b

Rumænien

SAPS

421

8, 9, 10

b

Polen

SAPS

1 123

11, 12

c

Effektive

Delvist effektive

Ikke effektive

1

Ukorrekt beregning af støtten i tilfælde, hvor det fastlagte areal er for lille til at kunne aktivere alle de anmeldte rettigheder, eller hvor landbrugeren ikke havde opgivet alle sine udtagningsrettigheder.

2

Ukorrekt fastlæggelse af de rettigheder, der skal tilbageføres til den nationale reserve.

3

Det skotske delloft var overskredet med 25,4 millioner euro. Det er umuligt at vurdere, om Det Forenede Kongerige har holdt sig inden for det nationale loft, fordi den engelske database er upålidelig.

4

LPIS indeholder mere end 12 000 overlappende referenceparceller, hvilket har medført, at der i ansøgningsåret 2007 er udbetalt dobbelt støtte for ca. 15 000 ha.

5

Uoverensstemmelser mellem den regionale og den centrale database over rettigheder.

6

Der er ikke registreret et nøjagtigt beregnet støtteberettiget areal i LPIS.

7

Revisorerne konstaterede, at det støtteberettigede areal registreret i LPIS ikke var pålideligt, og at det ikke havde nogen begrænsende effekt på det areal, der var godkendt og udbetalt støtte for.

8

Ansøgningerne var indsendt af en fysisk person eller en kommune og vedrørte jord, som faktisk blev dyrket af andre personer.

9

Mange korrektioner af ansøgninger uden anvendelse af sanktioner.

10

Dobbeltbetaling og overbetaling til 5 500 landbrugere.

11

Betaling for arealer ud over de støtteberettigede arealer registreret i LPIS.

12

Vektorisering af alle referenceparceller ikke fuldført.

A

Resultater af telemåling godkendt til betaling uden kontrol.

B

Den obligatoriske kontrolprocent ikke overholdt.

C

Jord, som ikke var støtteberettiget, godkendt til støtte under SAPS.

a

Ingen krav om landbrugsaktivitet og god landbrugs- og miljømæssig stand i forbindelse med store græsarealer godkendt til støtte under SPS.

b

Utilstrækkelige nationale krav til god landbrugs- og miljømæssig stand/krydsoverensstemmelse for græsarealer.

c

Intet revisionsspor i forbindelse med sanktioner for manglende overholdelse af kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand.

2.2 —   Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer — Udvikling af landdistrikter

| Medlemsstat | Administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekt betaling, herunder databasernes kvalitet | Metode til stedlig kontrol, udvælgelse, gennemførelse, kvalitetskontrol og indberetning af de enkelte resultater | Implementering af kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand/krydsoverensstemmelse og kontrol heraf | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Den Tjekkiske Republik | | | I/R | |
| Grækenland | | | | |
| Ungarn | | | I/R | |
| Irland | | | I/R | |
| Italien | | | I/R | |
| Portugal | | | I/R | |
| Spanien | | | | |
| | Effektive |
| | Delvist effektive |
| | Ikke effektive |
| I/R | Ikke relevant (de reviderede betalinger ikke omfattet af krydsoverensstemmelse) |

Medlemsstat

Administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekt betaling, herunder databasernes kvalitet

Metode til stedlig kontrol, udvælgelse, gennemførelse, kvalitetskontrol og indberetning af de enkelte resultater

Implementering af kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand/krydsoverensstemmelse og kontrol heraf

Samlet vurdering

Den Tjekkiske Republik

I/R

Grækenland

Ungarn

I/R

Irland

I/R

Italien

I/R

Portugal

I/R

Spanien

Effektive

Delvist effektive

Ikke effektive

I/R

Ikke relevant (de reviderede betalinger ikke omfattet af krydsoverensstemmelse)

2.3 —   Samlet vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne

| Samlet vurdering | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |
| | Effektive |
| | Delvist effektive |
| | Ikke effektive |

Samlet vurdering

2008

2007

Effektive

Delvist effektive

Ikke effektive

---

(1)  Retten opererer med tre intervaller for den mest sandsynlige fejlprocent: under 2 %, mellem 2 % og 5 %, over 5 %.

Tallene i { } er absolutte tal.

(2)  I overensstemmelse med artikel 143b, stk. 6, i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 er de nye medlemsstater først forpligtet til at opfylde lovgivningsbestemte forvaltningskrav (krydsoverensstemmelse) pr. 31. december 2008 (for Bulgarien og Rumænien pr. 31. december 2011). Derfor omfattede revisionen i de nye medlemsstater kun opfyldelse af kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand.

(3)  Den samlede vurdering kan ikke være bedre end vurderingen af de administrative procedurer og kontroller.

| | Effektive |
| --- | --- |
| | Delvist effektive |
| | Ikke effektive |
| 1 | Ukorrekt beregning af støtten i tilfælde, hvor det fastlagte areal er for lille til at kunne aktivere alle de anmeldte rettigheder, eller hvor landbrugeren ikke havde opgivet alle sine udtagningsrettigheder. |
| 2 | Ukorrekt fastlæggelse af de rettigheder, der skal tilbageføres til den nationale reserve. |
| 3 | Det skotske delloft var overskredet med 25,4 millioner euro. Det er umuligt at vurdere, om Det Forenede Kongerige har holdt sig inden for det nationale loft, fordi den engelske database er upålidelig. |
| 4 | LPIS indeholder mere end 12 000 overlappende referenceparceller, hvilket har medført, at der i ansøgningsåret 2007 er udbetalt dobbelt støtte for ca. 15 000 ha. |
| 5 | Uoverensstemmelser mellem den regionale og den centrale database over rettigheder. |
| 6 | Der er ikke registreret et nøjagtigt beregnet støtteberettiget areal i LPIS. |
| 7 | Revisorerne konstaterede, at det støtteberettigede areal registreret i LPIS ikke var pålideligt, og at det ikke havde nogen begrænsende effekt på det areal, der var godkendt og udbetalt støtte for. |
| 8 | Ansøgningerne var indsendt af en fysisk person eller en kommune og vedrørte jord, som faktisk blev dyrket af andre personer. |
| 9 | Mange korrektioner af ansøgninger uden anvendelse af sanktioner. |
| 10 | Dobbeltbetaling og overbetaling til 5 500 landbrugere. |
| 11 | Betaling for arealer ud over de støtteberettigede arealer registreret i LPIS. |
| 12 | Vektorisering af alle referenceparceller ikke fuldført. |
| A | Resultater af telemåling godkendt til betaling uden kontrol. |
| B | Den obligatoriske kontrolprocent ikke overholdt. |
| C | Jord, som ikke var støtteberettiget, godkendt til støtte under SAPS. |
| a | Ingen krav om landbrugsaktivitet og god landbrugs- og miljømæssig stand i forbindelse med store græsarealer godkendt til støtte under SPS. |
| b | Utilstrækkelige nationale krav til god landbrugs- og miljømæssig stand/krydsoverensstemmelse for græsarealer. |
| c | Intet revisionsspor i forbindelse med sanktioner for manglende overholdelse af kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand. |

Effektive

Delvist effektive

Ikke effektive

1

Ukorrekt beregning af støtten i tilfælde, hvor det fastlagte areal er for lille til at kunne aktivere alle de anmeldte rettigheder, eller hvor landbrugeren ikke havde opgivet alle sine udtagningsrettigheder.

2

Ukorrekt fastlæggelse af de rettigheder, der skal tilbageføres til den nationale reserve.

3

Det skotske delloft var overskredet med 25,4 millioner euro. Det er umuligt at vurdere, om Det Forenede Kongerige har holdt sig inden for det nationale loft, fordi den engelske database er upålidelig.

4

LPIS indeholder mere end 12 000 overlappende referenceparceller, hvilket har medført, at der i ansøgningsåret 2007 er udbetalt dobbelt støtte for ca. 15 000 ha.

5

Uoverensstemmelser mellem den regionale og den centrale database over rettigheder.

6

Der er ikke registreret et nøjagtigt beregnet støtteberettiget areal i LPIS.

7

Revisorerne konstaterede, at det støtteberettigede areal registreret i LPIS ikke var pålideligt, og at det ikke havde nogen begrænsende effekt på det areal, der var godkendt og udbetalt støtte for.

8

Ansøgningerne var indsendt af en fysisk person eller en kommune og vedrørte jord, som faktisk blev dyrket af andre personer.

9

Mange korrektioner af ansøgninger uden anvendelse af sanktioner.

10

Dobbeltbetaling og overbetaling til 5 500 landbrugere.

11

Betaling for arealer ud over de støtteberettigede arealer registreret i LPIS.

12

Vektorisering af alle referenceparceller ikke fuldført.

A

Resultater af telemåling godkendt til betaling uden kontrol.

B

Den obligatoriske kontrolprocent ikke overholdt.

C

Jord, som ikke var støtteberettiget, godkendt til støtte under SAPS.

a

Ingen krav om landbrugsaktivitet og god landbrugs- og miljømæssig stand i forbindelse med store græsarealer godkendt til støtte under SPS.

b

Utilstrækkelige nationale krav til god landbrugs- og miljømæssig stand/krydsoverensstemmelse for græsarealer.

c

Intet revisionsspor i forbindelse med sanktioner for manglende overholdelse af kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand.

BILAG 5.2

OPFØLGNING AF CENTRALE BEMÆRKNINGER I REVISIONSERKLÆRINGEN
   (1)
   (2)

| Rettens bemærkning | De foranstaltninger, der er truffet | Rettens analyse | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Udvikling af landdistrikter |
| Rentegodtgørelser: De gældende procedurer sikrer ikke et tilstrækkeligt revisionsspor med det resultat, at det ikke kan efterprøves, om betalingen af EU-støtte til de endelige støttemodtagere er formelt rigtig (Frankrig) (punkt 5.15 (1)). | Frankrig erkender, at det eksisterende system ikke er perfekt, og har til hensigt at indføre et nyt system, der vil gøre det muligt at afstemme administrationens databaser med bankernes. Når dette system bliver funktionsdygtigt, bliver det nemmere at spore lånet fra banken til den endelige modtager. | Det problem, Retten bemærkede, vil mindst bestå, så længe det nye system ikke er fuldt operationelt. | Kommissionen har fulgt op på dette punkt. Medlemsstaten har indført en ny administrativ ordning, som med virkning fra 2008 gør det lettere at spore bankens lån til den endelige modtager. Kommissionen har herudover gennemgået resultaterne af medlemsstatens seneste revisioner for at få et overblik over de finansielle konsekvenser for de tidligere programmeringsperioder. |
| Udvikling af landdistrikter |
| Nogle af betingelserne for støtteberettigelse er upræcist defineret i den nationale lovgivning, og det har sammen med de ofte komplekse regler, navnlig med hensyn til landbrugsmiljøforanstaltninger, negativ indflydelse på kvaliteten af den kontrol, der foretages for at efterprøve, om landbrugerne overholder de relevante krav (punkt 5.32 (1)). | I 2008 var der ikke truffet nogen mærkbare foranstaltninger til forenkling af de regler, der gælder for udgifterne til udvikling af landdistrikter. Kommissionen mener, at landbrugsmiljøforanstaltningerne i sagens natur er komplekse, og at mulighederne for at forenkle dem uden at tilsidesætte formålet med foranstaltningerne derfor er meget begrænsede (Den årlige aktivitetsrapport for 2008 fra Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, s. 117). | Det er stadig ønskeligt, at der sker en forenkling af komplekse regler, især reglerne for landbrugsmiljøforanstaltninger. | Følgende konkrete foranstaltninger er enten iværksat eller planlagt:







  — | ændring af forordning (EF) nr. 1975/2006, så der bliver større klarhed på visse punkter, og bestemmelserne kommer til at passe bedre overens med bestemmelserne under den første søjle |

Rettens bemærkning

De foranstaltninger, der er truffet

Rettens analyse

Kommissionens svar

Udvikling af landdistrikter

Rentegodtgørelser: De gældende procedurer sikrer ikke et tilstrækkeligt revisionsspor med det resultat, at det ikke kan efterprøves, om betalingen af EU-støtte til de endelige støttemodtagere er formelt rigtig (Frankrig) (punkt 5.15 (1)).

Frankrig erkender, at det eksisterende system ikke er perfekt, og har til hensigt at indføre et nyt system, der vil gøre det muligt at afstemme administrationens databaser med bankernes. Når dette system bliver funktionsdygtigt, bliver det nemmere at spore lånet fra banken til den endelige modtager.

Det problem, Retten bemærkede, vil mindst bestå, så længe det nye system ikke er fuldt operationelt.

Kommissionen har fulgt op på dette punkt. Medlemsstaten har indført en ny administrativ ordning, som med virkning fra 2008 gør det lettere at spore bankens lån til den endelige modtager. Kommissionen har herudover gennemgået resultaterne af medlemsstatens seneste revisioner for at få et overblik over de finansielle konsekvenser for de tidligere programmeringsperioder.

Udvikling af landdistrikter

Nogle af betingelserne for støtteberettigelse er upræcist defineret i den nationale lovgivning, og det har sammen med de ofte komplekse regler, navnlig med hensyn til landbrugsmiljøforanstaltninger, negativ indflydelse på kvaliteten af den kontrol, der foretages for at efterprøve, om landbrugerne overholder de relevante krav (punkt 5.32 (1)).

I 2008 var der ikke truffet nogen mærkbare foranstaltninger til forenkling af de regler, der gælder for udgifterne til udvikling af landdistrikter. Kommissionen mener, at landbrugsmiljøforanstaltningerne i sagens natur er komplekse, og at mulighederne for at forenkle dem uden at tilsidesætte formålet med foranstaltningerne derfor er meget begrænsede (Den årlige aktivitetsrapport for 2008 fra Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, s. 117).

Det er stadig ønskeligt, at der sker en forenkling af komplekse regler, især reglerne for landbrugsmiljøforanstaltninger.

Følgende konkrete foranstaltninger er enten iværksat eller planlagt:

—

ændring af forordning (EF) nr. 1975/2006, så der bliver større klarhed på visse punkter, og bestemmelserne kommer til at passe bedre overens med bestemmelserne under den første søjle

| — | fortsættelse af den igangværende forenklingsproces, som har medført en række forslag om forenkling også med henblik på den anden søjle |
| --- | --- |

—

fortsættelse af den igangværende forenklingsproces, som har medført en række forslag om forenkling også med henblik på den anden søjle

| — | indførelse af en forbedret procedure for drøftelse af medlemsstaternes problemer med at gennemføre og kontrollere udviklingsforanstaltningerne i landdistrikter med det formål at fremme udvekslingen og udbredelsen af erfaring og ekspertise medlemsstaterne imellem. Resultatet af disse møder kunne bidrage til en yderligere forbedring og opdatering af de nugældende retningslinjer, hvilket på sin side ville være til fordel for en bedre tilrettelæggelse, gennemførelse og kontrol af de berørte foranstaltninger. |
| --- | --- |

—

indførelse af en forbedret procedure for drøftelse af medlemsstaternes problemer med at gennemføre og kontrollere udviklingsforanstaltningerne i landdistrikter med det formål at fremme udvekslingen og udbredelsen af erfaring og ekspertise medlemsstaterne imellem. Resultatet af disse møder kunne bidrage til en yderligere forbedring og opdatering af de nugældende retningslinjer, hvilket på sin side ville være til fordel for en bedre tilrettelæggelse, gennemførelse og kontrol af de berørte foranstaltninger.

IFKS

LPIS i Grækenland er ufuldstændigt og indeholder fejl i parcellernes referenceangivelse. I nogle medlemsstater indeholder det geografiske lag i LPIS (GIS) endvidere kun luftfotos, som er mere end fem år gamle (Frankrig og Sverige). I Portugal er opdateringen væsentligt forsinket. (5.30, b), og 5.30, c) (1)).

Den årlige aktivitetsrapport for 2007 fra generaldirektøren for landbrug indeholder igen et forbehold på grund af den utilstrækkelige anvendelse af IFKS i Grækenland.

Ifølge den årlige aktivitetsrapport for 2008 fra generaldirektøren for landbrug er alle elementer i IFKS i Grækenland implementeret og operationelle med henblik på ansøgningsproceduren i 2009, og forbeholdet kan derfor hæves.

Det berører dog ikke den igangværende efterprøvende regnskabsafslutning, som omfatter de finansielle risici hidrørende fra svaghederne i IFKS i årene 2006-2008. De vedvarende svagheder i LPIS-GIS bør behandles inden for rammerne af denne procedure.

I 2009 vil Retten udføre en revision vedrørende SPS og IFKS/LPIS i Grækenland.

Kommissionen overvåger nøje situationen i Grækenland. Kommissionen planlægger at gennemføre et nyt kontrolbesøg i efteråret 2009.

SPS

Under revisionen blev der påvist systematiske mangler vedrørende beregningen af betalingsrettigheder (5.22 (1)-5.26 (1)).

Under Rettens gentagelse af kontroller blev der konstateret en række specifikke svagheder ved kvaliteten af kontrollerne på stedet og påvist arealer eller parceller, som ikke var støtteberettigede, og som burde have været udelukket af de nationale inspektører (Grækenland, Italien, Spanien og Portugal) (5.28 (1)).

Generelt er de forhold, der nævnes i årsberetningen for 2006 og årsberetningen for 2007, allerede blevet fulgt op gennem overensstemmelsesprocedurer.

Retten konstaterede tilfælde, hvor de regionale data om det nationale loft var forskellige fra de data, der forelå på nationalt niveau (Spanien), og en af databaserne over betalingsrettigheder var ufuldstændig, unøjagtig og forældet (Det Forenede Kongerige) (5.37 (2)).

Retten konstaterede også fejl, som skyldtes, at støtten systematisk beregnes forkert, når ansøgerne anmelder et areal, som er mindre end de tildelte rettigheder, og har rettigheder med forskellig værdi. (5.38 (2)).

Hvad angår den eventuelle overskridelse af Det Forenede Kongeriges loft for tildeling af rettigheder, vurderes det i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.

Med hensyn til beregningen af betalingerne er Kommissionen opmærksom på situationen i Spanien, Slovenien og Det Forenede Kongerige, og der er allerede gjort en indsats i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.

Ifølge de foreliggende oplysninger om Belgien har den procedure, der er anvendt til beregning af støtten i de tilfælde, som Revisionsretten fremhæver, ganske rigtigt ført til forskelle i støttebeløbet, men ikke medført noget tab for fællesskabsbudgettet.

Olivenolie

GIS-dataenes nøjagtighed indvirker på integreringen af ordningen for produktionsstøtte til olivenolie i enkeltbetalingsordningen, hvilket Retten fik bekræftet i Grækenland og Italien, hvor fire af de fem reviderede SPS-transaktioner indeholdt fejl, hvoraf nogle havde resulteret i betydelige overbetalinger (5.14, c) (1)).

Ifølge Kommissionen er der blevet foretaget yderligere finansielle korrektioner af produktionsstøtten til olivenolie i 2007 og 2008.

Retten konstaterede igen fejl som følge af ukorrekt beregning af betalingsrettigheder vedrørende produktionen af olivenolie (Grækenland).

Kommissionen oplyser, at de svagheder, som Revisionsretten påpeger, indgår i den efterprøvende regnskabsafslutning.

Efterfølgende kontrol

Rettens analyse af godkendelsesorganernes rapporter har vist, at der er behov for at få forbedret betalingsorganernes efterprøvelse af og rapportering om opfølgningen af de potentielle uregelmæssigheder, der er indberettet (5.36 (1)).

For så vidt angår betalingsorganernes kontrol og rapportering om opfølgningen af potentielle uregelmæssigheder, havde godkendelsesorganerne i 90 % af tilfældene foretaget en vurdering (selv om det udførte arbejde ikke altid var så omfattende, som Kommissionen havde bedt om), og i 74 % af tilfældene afgav betalingsorganerne en positiv erklæring.

Kommissionens korrektioner viser, at der er risiko for væsentlige fejl i debitorregnskabet generelt. Retten gentager derfor, at den har sine tvivl med hensyn til debitorregnskabets rigtighed.

Hvad regnskabsafslutning og bogføring angår, har Kommissionen fået tilstrækkelige oplysninger om debitorerne. Der er ikke i nogen tilfælde konstateret væsentlige finansielle konsekvenser på det overordnede regnskabsniveau (og således heller ikke på beslutningen). Der rettes op på de finansielle fejl under den ordinære efterprøvende regnskabsafslutning.

---

(1)  Punkt i Rettens 2007-årsberetning.

(2)  Punkt i Rettens 2008-årsberetning.

BILAG 5.3

BETALINGSORGANER, HVIS REGNSKAB FOR 2008 BLEV UDSKILT

| (millioner euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Betalingsorgan | Udskilte regnskaber
   (1) |
| EGFL | ELFUL | MIUL |
| Belgien | ALV | 274 | 29 | |
| Frankrig | ODARC | | 7 | |
| Tyskland | Baden-Württemberg | 421 | | |
| Tyskland | Bayern | | 127 | |
| Tyskland | Brandenburg | | 47 | |
| Tyskland | Niedersachsen | | 70 | |
| Tyskland | Schleswig-Holstein | | 29 | |
| Grækenland | OPEKEPE | 2 461 | 224 | |
| Italien | ARBEA | 102 | 18 | |
| Malta | MRRA | 2 | | 3 |
| Portugal | IFAP | 720 | 253 | |
| Rumænien | PIAA | 462 | | |
| Slovakiet | APA | | 98 | |
| Spanien | Galicia | | 40 | |
| I alt | 4 442 | 942 | 3 |

(millioner euro)

Medlemsstat

Betalingsorgan

Udskilte regnskaber
   (1)

EGFL

ELFUL

MIUL

Belgien

ALV

274

29

Frankrig

ODARC

7

Tyskland

Baden-Württemberg

421

Tyskland

Bayern

127

Tyskland

Brandenburg

47

Tyskland

Niedersachsen

70

Tyskland

Schleswig-Holstein

29

Grækenland

OPEKEPE

2 461

224

Italien

ARBEA

102

18

Malta

MRRA

2

3

Portugal

IFAP

720

253

Rumænien

PIAA

462

Slovakiet

APA

98

Spanien

Galicia

40

I alt

4 442

942

3

---

(1)  Regnskaber, som Kommissionen ikke mente, den var i stand til at medtage i sine beslutninger om regnskabsafslutning af 29. april 2009 af årsager, der kan tilskrives de pågældende medlemsstater, og som kræver yderligere undersøgelser.

Kilde: Kommissionens beslutning 2009/366/EF, 2009/367/EF og 2009/373/EF (EUT L 111 af 5.5.2009 og EUT L 116 af 9.5.2009).

---

KAPITEL 6

Samhørighed

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved samhørighedspolitikkerne

Politikmål og instrumenter

Hvordan pengene bruges

Overvågnings- og kontrolsystemerne

Finansielle korrektioner

Transaktionernes formelle rigtighed

Systemernes effektivitet

Systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

Perioden 2000-2006

Perioden 2007-2013

Systemer med relation til inddrivelser og finansielle korrektioner

Medlemsstater (perioden 2000-2006)

Kommissionens overvågning (perioden 2000-2006)

Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

Anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 6.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen Samhørighed, som omfatter politikområderne 4 – Beskæftigelse og sociale anliggender og 13 – Regionalpolitik (1). Detaljerede oplysninger om de reviderede aktiviteter, årets udgifter og den anvendte forvaltningsmåde findes i
  tabel 6.1. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

6.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen Samhørighed, som omfatter politikområderne 4 – Beskæftigelse og sociale anliggender og 13 – Regionalpolitik (1). Detaljerede oplysninger om de reviderede aktiviteter, årets udgifter og den anvendte forvaltningsmåde findes i
  tabel 6.1.

| 6.1. | Kommissionen skal bemærke, at budgetpost 4 og 13 omfatter områder ud over samhørighedspolitikken. Disse poster omfatter nemlig også dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, ligestillingspolitikken, førtiltrædelsesbistand og driftstilskud til EU's agenturer. |
| --- | --- |

6.1.

Tabel 6.1 —   Betalinger for politikområderne 4 og 13 i 2008

| Budget-afsnit | Politikområde | Tekst | Betalinger 2008


  (millioner euro) | Budgetforvaltnings-måde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 | Beskæftigelse og sociale anliggender | Administrative udgifter | 25,93 | Direkte central forvaltning |
| Den Europæiske Socialfond | 8 788,53 | Delt forvaltning |
| Arbejde i Europa – social dialog og mobilitet | 56,63 | Direkte central forvaltning |
| Beskæftigelse, social solidaritet og ligestilling | 105,14 | Direkte central forvaltning |
| Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen | 49,04 | Delt forvaltning |
| Instrument til førtiltrædelsesbistand | 0,00 | Decentral forvaltning |
| 13 | Regionalpolitik | Administrative udgifter | 15,64 | Direkte central forvaltning |
| Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og andre regionale foranstaltninger | 21 455,21 | Delt forvaltning |
| Samhørighedsfonden (inklusive ex-ISPA) | 5 826,46 | Delt forvaltning |
| Førtiltrædelsesforanstaltninger i tilknytning til strukturpolitikkerne | 42,71 | Decentral forvaltning |
| Solidaritetsfonden | 273,19 | Delt forvaltning |
| Administrative udgifter i alt (24) | 41,57 | |
| Aktionsudgifter i alt | 36 596,91 | |
| Årets betalinger i alt | 36 638,48 | |
| Årets forpligtelser i alt | 48 189,59 | |

Budget-afsnit

Politikområde

Tekst

Betalinger 2008

(millioner euro)

Budgetforvaltnings-måde

4

Beskæftigelse og sociale anliggender

Administrative udgifter

25,93

Direkte central forvaltning

Den Europæiske Socialfond

8 788,53

Delt forvaltning

Arbejde i Europa – social dialog og mobilitet

56,63

Direkte central forvaltning

Beskæftigelse, social solidaritet og ligestilling

105,14

Direkte central forvaltning

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen

49,04

Delt forvaltning

Instrument til førtiltrædelsesbistand

0,00

Decentral forvaltning

13

Regionalpolitik

Administrative udgifter

15,64

Direkte central forvaltning

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og andre regionale foranstaltninger

21 455,21

Delt forvaltning

Samhørighedsfonden (inklusive ex-ISPA)

5 826,46

Delt forvaltning

Førtiltrædelsesforanstaltninger i tilknytning til strukturpolitikkerne

42,71

Decentral forvaltning

Solidaritetsfonden

273,19

Delt forvaltning

Administrative udgifter i alt (24)

41,57

Aktionsudgifter i alt

36 596,91

Årets betalinger i alt

36 638,48

Årets forpligtelser i alt

48 189,59

Særlige karakteristika ved samhørighedspolitikkerne

| 6.2. | Planlægningen af EU's udgifter til samhørighed sker i flerårige »programmeringsperioder«. Betalingerne til den enkelte programmeringsperiode fortsætter i nogle år efter, at perioden er afsluttet. EU's støtte til samhørighedspolitikkerne ydes i form af medfinansiering. I dette kapitel fokuseres der primært på udgifter vedrørende programmeringsperioden 2000-2006. Der er kun udbetalt få godtgørelser (mellemliggende betalinger) i 2008 for programmeringsperioden 2007-2013 (jf. punkt 6.8). |
| --- | --- |

6.2.

Planlægningen af EU's udgifter til samhørighed sker i flerårige »programmeringsperioder«. Betalingerne til den enkelte programmeringsperiode fortsætter i nogle år efter, at perioden er afsluttet. EU's støtte til samhørighedspolitikkerne ydes i form af medfinansiering. I dette kapitel fokuseres der primært på udgifter vedrørende programmeringsperioden 2000-2006. Der er kun udbetalt få godtgørelser (mellemliggende betalinger) i 2008 for programmeringsperioden 2007-2013 (jf. punkt 6.8).

| 6.2. | Kommissionen noterer sig, at Revisionsrettens bemærkninger i første række går på betalingerne fra struktur- og samhørighedsfondene alene for tidsrummet 2000-2006, der repræsenterer ca. 68 % af de samhørighedspolitiske betalinger i 2008. Forfinansieringen for tidsrummet 2007-2013 andrager 32 %. |
| --- | --- |

6.2.

Politikmål og instrumenter

| 6.3. | I programmingsperioden 2000-2006 blev udgifterne til samhørighedspolitikkerne anvendt til tre mål:






  a) | strukturtilpasning i regioner med udviklingsefterslæb (mål 1) |
| --- | --- | --- |

6.3.

I programmingsperioden 2000-2006 blev udgifterne til samhørighedspolitikkerne anvendt til tre mål:

a)

strukturtilpasning i regioner med udviklingsefterslæb (mål 1)

| b) | økonomisk og social omstilling i områder med strukturproblemer (mål 2) |
| --- | --- |

b)

økonomisk og social omstilling i områder med strukturproblemer (mål 2)

| c) | modernisering af uddannelses- og beskæftigelsessystemer (mål 3) |
| --- | --- |

c)

modernisering af uddannelses- og beskæftigelsessystemer (mål 3)

og en række mere specifikke »Fællesskabsinitiativer« om f.eks. interregionalt samarbejde i EU, byfornyelse og fremme af lige muligheder på arbejdsmarkedet.

| 6.4. | Finansieringen ydes primært over to strukturfonde og Samhørighedsfonden (2):






  a) | Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU) støtter mål 1 og 2 ved at finansiere investeringer i infrastruktur, oprettelse eller bevarelse af arbejdspladser, lokale udviklingsinitiativer og aktiviteter i små og mellemstore virksomheder |
| --- | --- | --- |

6.4.

Finansieringen ydes primært over to strukturfonde og Samhørighedsfonden (2):

a)

Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU) støtter mål 1 og 2 ved at finansiere investeringer i infrastruktur, oprettelse eller bevarelse af arbejdspladser, lokale udviklingsinitiativer og aktiviteter i små og mellemstore virksomheder

| b) | Den Europæiske Socialfond (ESF) støtter mål 1, 2 og 3 og yder finansiel støtte til bekæmpelse af arbejdsløshed, udvikling af menneskelige ressourcer og social integration på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

b)

Den Europæiske Socialfond (ESF) støtter mål 1, 2 og 3 og yder finansiel støtte til bekæmpelse af arbejdsløshed, udvikling af menneskelige ressourcer og social integration på arbejdsmarkedet

| c) | Samhørighedsfonden støtter forbedring af miljø- og transportinfrastrukturen i medlemsstater, hvis bruttonationalindkomst pr. indbygger er lavere end 90 % af gennemsnittet i Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

c)

Samhørighedsfonden støtter forbedring af miljø- og transportinfrastrukturen i medlemsstater, hvis bruttonationalindkomst pr. indbygger er lavere end 90 % af gennemsnittet i Den Europæiske Union.

| 6.5. | I programmeringsperioden 2007-2013 er EFRU, ESF og Samhørighedsfonden rettet mod tre mål (konvergens, regional konkurrenceevne og beskæftigelse samt europæisk territorialt samarbejde). Programmerne er udformet med henblik på at fremme innovation, iværksætterlyst, beskæftigelse og en vidensbaseret økonomi, udvikle regionale økonomier og skabe nye og bedre jobs. |
| --- | --- |

6.5.

I programmeringsperioden 2007-2013 er EFRU, ESF og Samhørighedsfonden rettet mod tre mål (konvergens, regional konkurrenceevne og beskæftigelse samt europæisk territorialt samarbejde). Programmerne er udformet med henblik på at fremme innovation, iværksætterlyst, beskæftigelse og en vidensbaseret økonomi, udvikle regionale økonomier og skabe nye og bedre jobs.

Hvordan pengene bruges

| 6.6. | Strukturfondene medfinansierer projekter, der gennemføres som led i flerårige operationelle programmer. Medlemsstaterne skal også bidrage til de projekter, der støttes. I perioden 2000-2006 var der 545 operationelle programmer af varierende størrelse — fra under 500 000 euro til over 8 milliarder euro. Udgifterne til projekter under disse programmer lå på mellem et par hundrede euro til en enkelt modtager og flere hundrede millioner euro til et stor infrastrukturprojekt. I perioden 2000-2006 medfinansierede Samhørighedsfonden individuelle projekter. Der var ingen operationelle programmer. I denne periode var der 1 170 samhørighedsfondsprojekter. Disse projekters størrelse var mellem 50 000 euro og over 1 milliard euro. I 2008 blev der for alle fonde og aktioner på begge politikområder, jf.
  tabel 6.1
  , i alt godtgjort 24,8 milliarder euro. |
| --- | --- |

6.6.

Strukturfondene medfinansierer projekter, der gennemføres som led i flerårige operationelle programmer. Medlemsstaterne skal også bidrage til de projekter, der støttes. I perioden 2000-2006 var der 545 operationelle programmer af varierende størrelse — fra under 500 000 euro til over 8 milliarder euro. Udgifterne til projekter under disse programmer lå på mellem et par hundrede euro til en enkelt modtager og flere hundrede millioner euro til et stor infrastrukturprojekt. I perioden 2000-2006 medfinansierede Samhørighedsfonden individuelle projekter. Der var ingen operationelle programmer. I denne periode var der 1 170 samhørighedsfondsprojekter. Disse projekters størrelse var mellem 50 000 euro og over 1 milliard euro. I 2008 blev der for alle fonde og aktioner på begge politikområder, jf.
  tabel 6.1
  , i alt godtgjort 24,8 milliarder euro.

| 6.7. | Strukturfondene og samhørighedsfonden medfinansierer normalt projekter ved at godtgøre omkostninger (3)baseret på udgiftsanmeldelser fra projektlederne (4). Udgiftsanmeldelserne samles i betalingsanmodninger, som betalings-/attesteringsmyndigheden sender til Kommissionen. En projektleder modtager normalt forfinansiering og indgiver en eller flere udgiftsanmeldelser for mellemliggende betalinger og en endelig anmeldelse ved projektets afslutning. |
| --- | --- |

6.7.

Strukturfondene og samhørighedsfonden medfinansierer normalt projekter ved at godtgøre omkostninger (3)baseret på udgiftsanmeldelser fra projektlederne (4). Udgiftsanmeldelserne samles i betalingsanmodninger, som betalings-/attesteringsmyndigheden sender til Kommissionen. En projektleder modtager normalt forfinansiering og indgiver en eller flere udgiftsanmeldelser for mellemliggende betalinger og en endelig anmeldelse ved projektets afslutning.

| 6.8. | Finansieringsmekanismerne er ikke blevet ændret væsentligt for perioden 2007-2013 i forhold til den foregående periode. Programmernes opstart har været langsom. Betalingerne for 2008 beløb sig til 11,8 milliarder euro, hvoraf 11,7 milliarder var forskudsbetalinger. |
| --- | --- |

6.8.

Finansieringsmekanismerne er ikke blevet ændret væsentligt for perioden 2007-2013 i forhold til den foregående periode. Programmernes opstart har været langsom. Betalingerne for 2008 beløb sig til 11,8 milliarder euro, hvoraf 11,7 milliarder var forskudsbetalinger.

| 6.8. | Kommissionen mener, at der har været en vigtig ændring i finansieringsordningen i tidsrummet 2007-2013, eftersom grundlaget for medfinansieringen nu sættes på opgaveniveau. Denne forenkling forventes at medføre en reduktion af de fejl, der forekom i de tidligere programplanlægningsperioder, hvor medfinansieringssatsen blev fastsat på projektniveau. |
| --- | --- |

6.8.

Overvågnings- og kontrolsystemerne

| 6.9. | Ansvaret for, at udgifterne til samhørighedspolitikkerne er lovlige og formelt rigtige, ligger som udgangspunkt hos medlemsstaterne, men Kommissionen har det endelige ansvar for, at budgettet gennemføres korrekt. |
| --- | --- |

6.9.

Ansvaret for, at udgifterne til samhørighedspolitikkerne er lovlige og formelt rigtige, ligger som udgangspunkt hos medlemsstaterne, men Kommissionen har det endelige ansvar for, at budgettet gennemføres korrekt.

| 6.9. | Ifølge reglerne for sektoren har medlemsstaterne ansvaret for, at de medfinansieringsudgifter, der anmeldes til Kommissionen, opfylder bestemmelserne. Ifølge fællesforvaltningsordningen skal Kommissionen i kraft af sin tilsynsrolle kontrollere, at medlemsstaternes kontrolsystemer fungerer korrekt, og den skal iværksætte korrigerende foranstaltninger, hvor den konkluderer, at dette ikke er tilfældet; dette følger af det ansvar, der påhviler Kommissionen med hensyn til varetagelsen af budgettet (artikel 53b, stk. 4, i finansforordningen). Kommissionen varetager denne tilsynsrolle dels gennem sit revisionsarbejde dels gennem sine programforhandlinger, tilsynsudvalg, årlige møder med forvaltnings- og revisionsmyndighederne, vejledningsarbejde og seminarer. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | I forbindelse med projekter under samhørighedspolitikkerne er der to kontrolniveauer. Det første er kontrolsystemet i medlemsstaterne. Det skal forebygge eller opdage og korrigere ukorrekte godtgørelser af projektomkostninger og andre uregelmæssigheder. Det andet niveau er Kommissionens tilsyn. Det skal sikre, at medlemsstaten har indført passende kontrolsystemer, og at disse fungerer, som de skal, og afværge risikoen for kontrolsvigt. |
| --- | --- |

6.10.

I forbindelse med projekter under samhørighedspolitikkerne er der to kontrolniveauer. Det første er kontrolsystemet i medlemsstaterne. Det skal forebygge eller opdage og korrigere ukorrekte godtgørelser af projektomkostninger og andre uregelmæssigheder. Det andet niveau er Kommissionens tilsyn. Det skal sikre, at medlemsstaten har indført passende kontrolsystemer, og at disse fungerer, som de skal, og afværge risikoen for kontrolsvigt.

| 6.11. | I forordningerne for den nye programmeringsperiode 2007-2013 (5)er kontrolbestemmelserne blevet styrket, ligesom Kommissionens og medlemsstaternes respektive ansvarsområder er blevet præciseret. Revisionsbestemmelserne er blevet væsentligt styrket. For hvert operationelt program skal medlemsstaterne forelægge en systembeskrivelse ledsaget af en overensstemmelsesvurdering og en udtalelse, der udarbejdes af et uafhængigt revisionsorgan, samt en revisionsstrategi for Kommissionen til godkendelse. Der skal også indsendes en årlig kontrolrapport med resultaterne af revisionen af systemerne og af revisionen af en repræsentativ stikprøve af transaktioner samt en årlig revisionserklæring. |
| --- | --- |

6.11.

I forordningerne for den nye programmeringsperiode 2007-2013 (5)er kontrolbestemmelserne blevet styrket, ligesom Kommissionens og medlemsstaternes respektive ansvarsområder er blevet præciseret. Revisionsbestemmelserne er blevet væsentligt styrket. For hvert operationelt program skal medlemsstaterne forelægge en systembeskrivelse ledsaget af en overensstemmelsesvurdering og en udtalelse, der udarbejdes af et uafhængigt revisionsorgan, samt en revisionsstrategi for Kommissionen til godkendelse. Der skal også indsendes en årlig kontrolrapport med resultaterne af revisionen af systemerne og af revisionen af en repræsentativ stikprøve af transaktioner samt en årlig revisionserklæring.

| 6.11. | En vigtig nyskabelse for tidsrummet 2007-2013 er, at der for hvert program oprettes en tilsynsmyndighed, der får ansvaret for kontrollen af, at der oprettes forvaltnings- og kontrolsystemer, og at disse fungerer tilfredsstillende, sålænge programmet løber. Det forventes, at den årlige kontrolrapport og udtalelse, der udarbejdes af revisionsmyndigheden, vil medføre en stor forbedring af den sikkerhed, de nationale kontrolsystemer indebærer. Revisionsmyndigheden har også pligt til at indberette de fejlprocenter, som myndighedens revisioner af de statistiske stikprøver af driften resulterer i. |
| --- | --- |

6.11.

Finansielle korrektioner

| 6.12. | På samhørighedsområdet anvendes procedurerne for finansielle korrektioner til at udelukke de udgifter, der ikke opfylder betingelserne for EU-finansiering. |
| --- | --- |

6.12.

På samhørighedsområdet anvendes procedurerne for finansielle korrektioner til at udelukke de udgifter, der ikke opfylder betingelserne for EU-finansiering.

| 6.13. | Medlemsstaterne bærer hovedansvaret for at foretage finansielle korrektioner i forbindelse med uregelmæssigheder i de udgifter, som anmeldes til Kommissionen. Når de nationale kontrolsystemer opdager fejl i anmeldte udgifter, skal medlemsstaten træffe foranstaltninger til at inddrive de beløb, der uretmæssigt er udbetalt til de endelige støttemodtagere, og til, hvis det er relevant, at trække de ikke-støtteberettigede udgifter fra i godtgørelsesanmodningen (6). |
| --- | --- |

6.13.

Medlemsstaterne bærer hovedansvaret for at foretage finansielle korrektioner i forbindelse med uregelmæssigheder i de udgifter, som anmeldes til Kommissionen. Når de nationale kontrolsystemer opdager fejl i anmeldte udgifter, skal medlemsstaten træffe foranstaltninger til at inddrive de beløb, der uretmæssigt er udbetalt til de endelige støttemodtagere, og til, hvis det er relevant, at trække de ikke-støtteberettigede udgifter fra i godtgørelsesanmodningen (6).

| 6.13. | Medlemsstaterne er i første række ansvarlige for påvisning af fejl, inden udgiften anmeldes til Kommissionen, og for påvisning af fejl i anmeldte udgifter. |
| --- | --- |

6.13.

| 6.14. | Viser Kommissionens revision, at en medlemsstat har undladt at korrigere regelstridige udgifter, eller at der er alvorlige svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemerne, skal den »suspendere [...] de [...] mellemliggende betalinger« (7)og anmode medlemsstaten om at træffe foranstaltninger for at rette op på de alvorlige fejl i systemet og/eller foretage finansielle korrektioner. Hvis medlemsstaterne foretager de finansielle korrektioner, der anmodes om, har de mulighed for at erstatte de afviste udgifter med andre støtteberettigede udgifter. |
| --- | --- |

6.14.

Viser Kommissionens revision, at en medlemsstat har undladt at korrigere regelstridige udgifter, eller at der er alvorlige svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemerne, skal den »suspendere [...] de [...] mellemliggende betalinger« (7)og anmode medlemsstaten om at træffe foranstaltninger for at rette op på de alvorlige fejl i systemet og/eller foretage finansielle korrektioner. Hvis medlemsstaterne foretager de finansielle korrektioner, der anmodes om, har de mulighed for at erstatte de afviste udgifter med andre støtteberettigede udgifter.

| 6.15. | Undlader medlemsstaten at foretage de påkrævede korrigende foranstaltninger og/eller finansielle korrektioner, kan Kommissionen gennemføre finansielle korrektioner ved kommissionsbeslutninger, som indebærer en nettoreduktion af de disponible midler. |
| --- | --- |

6.15.

Undlader medlemsstaten at foretage de påkrævede korrigende foranstaltninger og/eller finansielle korrektioner, kan Kommissionen gennemføre finansielle korrektioner ved kommissionsbeslutninger, som indebærer en nettoreduktion af de disponible midler.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 6.16. | I
  1.3
  og
  1.4
  i
  bilag 6.1
  gives en oversigt over revisionsresultaterne med hensyn til den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for EU's finansiering af projekter under samhørighedspolitikkerne. |
| --- | --- |

6.16.

I
  1.3
  og
  1.4
  i
  bilag 6.1
  gives en oversigt over revisionsresultaterne med hensyn til den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for EU's finansiering af projekter under samhørighedspolitikkerne.

| 6.17. | I 2008 var der endnu engang et stort antal godtgørelser vedrørende samhørighedsprojekter, der var behæftet med fejl, idet der for en lang række projekter var godtgjort for store udgiftsbeløb. Andelen af projekter i den repræsentative statistiske stikprøve, der var behæftet med fejl (jf. punkt 1.9 til 1.12) er 43 % (8). Retten vurderer, at mindst 11 % (9)af det samlede godtgjorte beløb (10)ikke skulle have været godtgjort. |
| --- | --- |

6.17.

I 2008 var der endnu engang et stort antal godtgørelser vedrørende samhørighedsprojekter, der var behæftet med fejl, idet der for en lang række projekter var godtgjort for store udgiftsbeløb. Andelen af projekter i den repræsentative statistiske stikprøve, der var behæftet med fejl (jf. punkt 1.9 til 1.12) er 43 % (8). Retten vurderer, at mindst 11 % (9)af det samlede godtgjorte beløb (10)ikke skulle have været godtgjort.

| 6.17. | Kommissionen bemærker, at de fleste projekter med store kvantificerbare fejl er koncentreret på kun tre medlemsstater. Kommissionen var allerede klar over, at fem af de seks programmer var mangelfulde, og havde truffet passende foranstaltninger til afhjælpning heraf, og herunder gennemførelse af handlingsplaner og iværksættelse af suspensionsprocedurer, på grundlag af hvilke der i 2008 blev vedtaget to beslutninger med konsekvenser for tre programmer. |
| --- | --- |

6.17.

Kommissionen skal også understrege, at 58 % af fejlene ikke er kvantificerbare - bl.a. fejl i forbindelse med overholdelsen af bestemmelserne - og at mange af disse ikke har nogen følger for refusionen af udgifter, selv ikke hvis de påvises forud. Eksempler på sådanne er forsinkelser i offentliggørelsen af meddelelser om kontrakttilsagn, svagheder i revisionssporet og utilstrækkelig reklame på projektniveau.

Af de 73 projekter, som berøres af de fejl, der omtales i bilag 6.1, er der seks, hvor Kommissionen ikke finder, at de omstændigheder, der påpeges af Revisionsretten, kan danne grundlag for iværksættelse af en finansiel berigtigelse, i det mindste ikke på det foreslåede niveau. Specifikt gælder dette fire fejl i forbindelse med offentlige udbud, der bidrager til den samlede fejlprocent.

Kommissionen skal også henvise til svaret på punkt 6.2.

| 6.18. | En væsentlig del af den skønnede fejlprocent kan tilskrives støtteberettigelsesfejl, som er den hyppigst forekommende af de kvantificerbare fejl i stikprøven. Der blev fundet støtteberettigelsesfejl i 41 af de reviderede godtgørelser. Årsagerne til støtteberettigelsesfejlene var: |
| --- | --- |

6.18.

En væsentlig del af den skønnede fejlprocent kan tilskrives støtteberettigelsesfejl, som er den hyppigst forekommende af de kvantificerbare fejl i stikprøven. Der blev fundet støtteberettigelsesfejl i 41 af de reviderede godtgørelser. Årsagerne til støtteberettigelsesfejlene var:

| 6.18. | Kommissionen vil følge alle konstateringer op og sikre, at der træffes passende foranstaltninger. |
| --- | --- |

6.18.

| a) | at projekterne eller støttemodtagerne ikke opfyldte de specifikke finansieringsbetingelser |
| --- | --- |

a)

at projekterne eller støttemodtagerne ikke opfyldte de specifikke finansieringsbetingelser

| b) | at der var alvorlige brud på reglerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler, og |
| --- | --- |

b)

at der var alvorlige brud på reglerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler, og

| b) | Kommissionen bemærker også, at overtrædelser af reglerne for offentlige udbud er en af de vigtigste årsager til uregelmæssigheder, og har derfor koncentreret sit eget revisionsarbejde om dette risikoområde; den har også truffet andre foranstaltninger, idet den bl.a. har givet medlemsstaterne retningslinjer for, hvilke finansielle korrektionsniveauer der skal anvendes. Kommissionen skal dog også henvise til svaret i punkt 6.17 med hensyn til kvantificering af sådanne fejl. |
| --- | --- |

b)

| c) | at der var medtaget omkostninger, som ikke var godtgørelsesberettigede. |
| --- | --- |

c)

at der var medtaget omkostninger, som ikke var godtgørelsesberettigede.

De første to af de tre ovenfor anførte årsager til støtteberettigelsesfejl tegner sig for næsten 80 % af den skønnede fejlprocent.

Eksempler

| a) | I et EFRU-projekt vedrørte de anmeldte udgifter kun køb af jord. I henhold til støtteberettigelsesreglerne for EFRU må køb af jord ikke overstige 10 % af de samlede støtteberettigede udgifter. Alligevel havde forvaltningsmyndigheden godkendt projektet som støtteberettiget. Godtgørelsesanmodningen på 25 millioner euro er ikke berettiget til medfinansiering fra strukturfondene. |
| --- | --- |

a)

I et EFRU-projekt vedrørte de anmeldte udgifter kun køb af jord. I henhold til støtteberettigelsesreglerne for EFRU må køb af jord ikke overstige 10 % af de samlede støtteberettigede udgifter. Alligevel havde forvaltningsmyndigheden godkendt projektet som støtteberettiget. Godtgørelsesanmodningen på 25 millioner euro er ikke berettiget til medfinansiering fra strukturfondene.

| b) | I forbindelse med et andet EFRU-projekt var målet at udvikle et IT-system. Den ordregivende myndighed var forpligtet til at udbyde en tjenesteydelseskontrakt til et beløb på over 236 000 euro i henhold til de almindelige udbudsprocedurer. De regionale myndigheder, som var de endelige modtagere af dette projekt, indgik kontrakt direkte med en virksomhed uden at afholde udbud, hvorved de 1,8 millioner euro i udgifter, der var anmeldt for dette projekt, ikke var støtteberettigede. |
| --- | --- |

b)

I forbindelse med et andet EFRU-projekt var målet at udvikle et IT-system. Den ordregivende myndighed var forpligtet til at udbyde en tjenesteydelseskontrakt til et beløb på over 236 000 euro i henhold til de almindelige udbudsprocedurer. De regionale myndigheder, som var de endelige modtagere af dette projekt, indgik kontrakt direkte med en virksomhed uden at afholde udbud, hvorved de 1,8 millioner euro i udgifter, der var anmeldt for dette projekt, ikke var støtteberettigede.

| c) | Udgifterne skal have relation til de medfinansierede foranstaltninger for at være støtteberettigede. I et ESF-projekt var vederlaget for en administrator, fakturaer fra flere leverandører og en række indkøb af udstyr anmeldt under projektet, selv om disse udgifter også vedrørte modtagerens andre aktiviteter. I forbindelse med indkøb af udstyr er det ydermere kun nedskrivningen, der er støtteberettiget, men modtageren anmeldte hele købsprisen. Det resulterede i en overanmeldelse på 88 705 euro eller 13,5 %. |
| --- | --- |

c)

Udgifterne skal have relation til de medfinansierede foranstaltninger for at være støtteberettigede. I et ESF-projekt var vederlaget for en administrator, fakturaer fra flere leverandører og en række indkøb af udstyr anmeldt under projektet, selv om disse udgifter også vedrørte modtagerens andre aktiviteter. I forbindelse med indkøb af udstyr er det ydermere kun nedskrivningen, der er støtteberettiget, men modtageren anmeldte hele købsprisen. Det resulterede i en overanmeldelse på 88 705 euro eller 13,5 %.

| 6.19. | I to EFRU-finansierede operationelle programmer i Rettens stikprøve anmeldte de nationale myndigheder syv projekter, som oprindeligt var blevet finansieret med nationale midler. Disse projekter var allerede afsluttet, inden de blev forelagt til EU-medfinansiering enten for at generere yderligere nye udgifter eller for at erstatte ikke-støtteberettigede udgifter. Retten konstaterede, at der oftere forekom fejl i disse projekter end i de projekter, der udvælges på normal vis (11). De nationale myndigheder havde ikke foretaget effektiv forudgående kontrol af, om disse projekter opfyldte reglerne for EU-finansiering (12). Eftersom programmeringsperioden 2000-2006 er ved at være slut, er de nationale myndigheder under pres for at absorbere de EU-midler, der er indgået forpligtelser for. Det øger risikoen for, at ikke-støtteberettigede projekter får godtgjort udgifter over EU-budgettet. |
| --- | --- |

6.19.

I to EFRU-finansierede operationelle programmer i Rettens stikprøve anmeldte de nationale myndigheder syv projekter, som oprindeligt var blevet finansieret med nationale midler. Disse projekter var allerede afsluttet, inden de blev forelagt til EU-medfinansiering enten for at generere yderligere nye udgifter eller for at erstatte ikke-støtteberettigede udgifter. Retten konstaterede, at der oftere forekom fejl i disse projekter end i de projekter, der udvælges på normal vis (11). De nationale myndigheder havde ikke foretaget effektiv forudgående kontrol af, om disse projekter opfyldte reglerne for EU-finansiering (12). Eftersom programmeringsperioden 2000-2006 er ved at være slut, er de nationale myndigheder under pres for at absorbere de EU-midler, der er indgået forpligtelser for. Det øger risikoen for, at ikke-støtteberettigede projekter får godtgjort udgifter over EU-budgettet.

| 6.19. | I 2005 opstillede Kommissionen retningslinjer, hvori den fastslog, at sådanne projekter kun kunne medtages i programmerne, hvis de opfyldte alle fastlagte krav, og herunder programmets udvælgelseskrav, gennemførelsen af kontrolforanstaltninger, reklame mv. Kommissionens repræsentanter har mindet medlemsstaternes myndigheder om disse krav, når medtagelsen af sådanne projekter er blevet drøftet på møder i tilsynsudvalget. Kommissionen har i visse tilfælde, hvor den har skønnet, at kravene ikke var opfyldt, foretaget finansielle korrektioner.

  For så vidt angår fire af de fem projekter, hvortil der efter Revisionsrettens mening overhovedet ikke kan ydes støtte, fordi de ikke er operationelle, er det Kommissionens standpunkt, at reglerne siger, at der først kan tages stilling hertil ved programmets afslutning. Hvis forholdene ikke ændrer sig, ydes der ikke medfinansiering til projekterne. Hvad angår det andet tilfælde, har de nationale myndigheder indvilliget i at trække projektet tilbage. |
| --- | --- |

6.19.

For så vidt angår fire af de fem projekter, hvortil der efter Revisionsrettens mening overhovedet ikke kan ydes støtte, fordi de ikke er operationelle, er det Kommissionens standpunkt, at reglerne siger, at der først kan tages stilling hertil ved programmets afslutning. Hvis forholdene ikke ændrer sig, ydes der ikke medfinansiering til projekterne. Hvad angår det andet tilfælde, har de nationale myndigheder indvilliget i at trække projektet tilbage.

Eksempel

Et EFRU-projekt støttede opførelsen af tre ventilationstårne på en vandrørledning, der leverede vand fra en lokal dam. Projektet blev gennemført i perioden 2000-2004. Rørledningen blev aldrig brugt, fordi dammen aldrig blev fyldt med vand.

Forvaltningsmyndigheden vidste, at projektet ikke kunne nå de specifikke mål, og at det derfor ikke var støtteberettiget. Den besluttede imidlertid at indføje det i det operationelle program til erstatning af et andet projekt, der var blevet afvist af Kommissionen. Der blev anmeldt udgifter på 5,7 millioner euro til Kommissionen for dette projekt.

Eksempel

Kommissionen vil ved programmets afslutning kontrollere, hvorvidt dette projekt er operationelt, og vil i modsat fald iværksætte den fornødne finansielle korrektion.

| 6.20. | 58 % af de fejl, der blev fundet i stikprøven, er ikke kvantificerbare og er derfor ikke medtaget i den skønnede fejlprocent. De fleste af dem er overensstemmelsesfejl, f.eks.:






  a) | mangler i udbuds- og kontraktindgåelsesprocedurerne |
| --- | --- | --- |

6.20.

58 % af de fejl, der blev fundet i stikprøven, er ikke kvantificerbare og er derfor ikke medtaget i den skønnede fejlprocent. De fleste af dem er overensstemmelsesfejl, f.eks.:

a)

mangler i udbuds- og kontraktindgåelsesprocedurerne

| b) | manglende overholdelse af reglerne om offentlig omtale. |
| --- | --- |

b)

manglende overholdelse af reglerne om offentlig omtale.

6.20.

Eksempler

Under udbudsproceduren for to kontrakter i et EFRU-projekt blev der anvendt en formel med gennemsnitlige priser ved evalueringen af de finansielle bud. Denne formel var ikke til fordel for de laveste bud og gav ikke den bydende mulighed for at begrunde sit bud.

I henhold til en afgørelse fra EF-Domstolen (SECAP SpA, sag C-147/06) er denne fremgangsmåde diskriminerende.

Med denne fremgangsmåde er det valgte bud heller ikke nødvendigvis det laveste, hvilket i visse tilfælde vil være i strid med Rådets direktiv 93/37/EØF af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsmåderne med hensyn til indgåelse af offentlige bygge- og anlægskontrakter (13), navnlig med hensyn til fastlæggelsen af det økonomisk mest fordelagtige bud.

Eksempel

Kommissionen er stødt på denne type fejl i sine egne revisioner og har iværksat korrigerende foranstaltninger, hvor dette har været nødvendigt.

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

| 6.21. | Programmeringsperioden 2000-2006 er ved at være slut, og Retten mente derfor ikke, at endnu en fuldstændig vurdering af medlemsstaternes kontrolsystemer for perioden 2000-2006 ville tilføre noget nævneværdigt. Eftersom der næsten ikke er blevet foretaget nogen mellemliggende betalinger for perioden 2007-2013 (jf. punkt 6.8), koncentrerede Retten sin vurdering på den del af medlemsstaternes systemer, der er etableret med henblik på behandling af konstaterede fejl og rapportering af finansielle korrektioner til Kommissionen. |
| --- | --- |

6.21.

Programmeringsperioden 2000-2006 er ved at være slut, og Retten mente derfor ikke, at endnu en fuldstændig vurdering af medlemsstaternes kontrolsystemer for perioden 2000-2006 ville tilføre noget nævneværdigt. Eftersom der næsten ikke er blevet foretaget nogen mellemliggende betalinger for perioden 2007-2013 (jf. punkt 6.8), koncentrerede Retten sin vurdering på den del af medlemsstaternes systemer, der er etableret med henblik på behandling af konstaterede fejl og rapportering af finansielle korrektioner til Kommissionen.

| 6.21. | Ordningen for, hvordan medlemsstaterne skal indberette finansielle korrektioner til Kommissionen, er blevet væsentligt afklaret og styrket for tidsrummet 2007-2013, idet der er udpeget en ansvarlig myndighed og opstillet en årlig indberetningstabel (artikel 61 i forordning (EF) nr. 1083/2006 og artikel 20 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1828/2006). |
| --- | --- |

6.21.

| 6.22. | Retten gennemgik også Kommissionens tilsyn med medlemsstaternes kontrolsystemer. Denne gennemgang omfattede to elementer. Retten undersøgte:






  a) | Kommissionens revision af medlemsstaternes systemer for programmeringsperioden 2000-2006, og |
| --- | --- | --- |

6.22.

Retten gennemgik også Kommissionens tilsyn med medlemsstaternes kontrolsystemer. Denne gennemgang omfattede to elementer. Retten undersøgte:

a)

Kommissionens revision af medlemsstaternes systemer for programmeringsperioden 2000-2006, og

| b) | Kommissionens godkendelse af udformningen af medlemsstaternes kontrolsystemer for programmeringsperioden 2007-2013. Retten gennemgik blandt andet Kommissionens godkendelse af de overensstemmelsesvurderinger og revisionsstrategier, som medlemsstaterne har udarbejdet for den igangværende programmeringsperiode. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens godkendelse af udformningen af medlemsstaternes kontrolsystemer for programmeringsperioden 2007-2013. Retten gennemgik blandt andet Kommissionens godkendelse af de overensstemmelsesvurderinger og revisionsstrategier, som medlemsstaterne har udarbejdet for den igangværende programmeringsperiode.

| 6.22. | Kommissionens tilsynsrolle omfatter ud over de to elementer i forbindelse med dens tilsyn med medlemsstaternes kontrolsystemer, der behandles af Revisionsretten, også mange andre aktiviteter, jf. Kommissionens handlingsplan til styrkelse af dens tilsynsrolle i forbindelse med strukturforanstaltninger (KOM(2008) 97)).

  Kommissionen skal også henvise til svaret i punkt 6.9. |
| --- | --- |

6.22.

Kommissionen skal også henvise til svaret i punkt 6.9.

Systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

Perioden 2000-2006

| 6.23. | I 2007 var Rettens vurdering, at kontrolsystemerne i medlemsstaterne var delvis effektive. I 2008 var der ingen større ændringer i de regler, der indvirker på medlemsstaternes kontrolsystemer. Den fejlforkomst, der blev konstateret i de tidligere år og i dette år, er fortsat et godt stykke over væsentligtærsklen. |
| --- | --- |

6.23.

I 2007 var Rettens vurdering, at kontrolsystemerne i medlemsstaterne var delvis effektive. I 2008 var der ingen større ændringer i de regler, der indvirker på medlemsstaternes kontrolsystemer. Den fejlforkomst, der blev konstateret i de tidligere år og i dette år, er fortsat et godt stykke over væsentligtærsklen.

| 6.23. | Kommissionen mener, at der i 2008 har været store forbedringer i varetagelsen af visse programmers forvaltnings- og kontrolsystemer som følge af dens foranstaltninger i de foregående år, herunder navnlig 2008-handlingsplanen til styrkelse af Kommissionens tilsynsrolle i forbindelse med strukturforanstaltninger.

  Generaldirektoratet for regionalpolitik og generaldirektoratet for beskæftigelse, sociale anliggender og ligestilling har i deres årlige aktivitetsrapporter gjort rede for resultaterne af vurderingen af, hvor effektivt systemerne i 545 operationelle programmer har fungeret. En analyse af de samlede tal viser en stor spredning:







  — | 31 % af systemerne fungerer godt (31 % i 2007) |
| --- | --- | --- |

6.23.

Generaldirektoratet for regionalpolitik og generaldirektoratet for beskæftigelse, sociale anliggender og ligestilling har i deres årlige aktivitetsrapporter gjort rede for resultaterne af vurderingen af, hvor effektivt systemerne i 545 operationelle programmer har fungeret. En analyse af de samlede tal viser en stor spredning:

—

31 % af systemerne fungerer godt (31 % i 2007)

| — | 47 % af systemerne fungerer, men bør forbedres (mangler af middelsvær grad) (26 % i 2007) |
| --- | --- |

—

47 % af systemerne fungerer, men bør forbedres (mangler af middelsvær grad) (26 % i 2007)

| — | 16 % af systemerne fungerer, men bør forbedres (mangler af svær grad) (29 % i 2007) |
| --- | --- |

—

16 % af systemerne fungerer, men bør forbedres (mangler af svær grad) (29 % i 2007)

| — | 6 % af systemerne fungerer ikke (14 % i 2007). |
| --- | --- |

—

6 % af systemerne fungerer ikke (14 % i 2007).

Perioden 2007-2013

| 6.24. | For programmeringsperioden 2007-2013 er der (som anført i punkt 6.11) blevet indført nye elementer i kontrolsystemerne fra starten for at mindske risikoen for fejl i transaktionerne. Inden den første mellemliggende betaling til et program eller mindst 12 måneder efter godkendelsen af programmet skal medlemsstaterne forelægge en systembeskrivelse ledsaget af en overensstemmelsesvurdering fra et uafhængigt revisionsorgan for Kommissionen til godkendelse. Revisionsmyndighederne skal også forelægge en revisionsstrategi for Kommissionen senest ni måneder efter godkendelsen af programmet. |
| --- | --- |

6.24.

For programmeringsperioden 2007-2013 er der (som anført i punkt 6.11) blevet indført nye elementer i kontrolsystemerne fra starten for at mindske risikoen for fejl i transaktionerne. Inden den første mellemliggende betaling til et program eller mindst 12 måneder efter godkendelsen af programmet skal medlemsstaterne forelægge en systembeskrivelse ledsaget af en overensstemmelsesvurdering fra et uafhængigt revisionsorgan for Kommissionen til godkendelse. Revisionsmyndighederne skal også forelægge en revisionsstrategi for Kommissionen senest ni måneder efter godkendelsen af programmet.

| 6.25. | Rettens revision viste, at Kommissionen har gennemført sine godkendelsesprocedurer inden for de fastsatte frister, både for så vidt angår overensstemmelsesvurderinger og revisionsstrategier. Godkendelser af systembeskrivelser og overensstemmelsesvurderinger er blevet dokumenteret, og afslag har været baseret på klare mangler i de dokumenter, der blev forelagt af medlemsstaterne (hvis dokumenterne ikke var fyldestgørende og derfor ikke i overensstemmelse med reglerne, og/eller hvis de var af utilfredsstillende kvalitet). |
| --- | --- |

6.25.

Rettens revision viste, at Kommissionen har gennemført sine godkendelsesprocedurer inden for de fastsatte frister, både for så vidt angår overensstemmelsesvurderinger og revisionsstrategier. Godkendelser af systembeskrivelser og overensstemmelsesvurderinger er blevet dokumenteret, og afslag har været baseret på klare mangler i de dokumenter, der blev forelagt af medlemsstaterne (hvis dokumenterne ikke var fyldestgørende og derfor ikke i overensstemmelse med reglerne, og/eller hvis de var af utilfredsstillende kvalitet).

| 6.26. | Ved udgangen af 2008 havde Kommissionen modtaget systembeskrivelser og overensstemmelsesvurderinger for 282 (65 %) af de 432 godkendte programmer og havde godkendt 88 (20 %). I 38 % af tilfældene havde medlemsstaterne forelagt dokumenterne for sent for Kommissionen til godkendelse. |
| --- | --- |

6.26.

Ved udgangen af 2008 havde Kommissionen modtaget systembeskrivelser og overensstemmelsesvurderinger for 282 (65 %) af de 432 godkendte programmer og havde godkendt 88 (20 %). I 38 % af tilfældene havde medlemsstaterne forelagt dokumenterne for sent for Kommissionen til godkendelse.

| 6.26. | Pr. 30. juni 2009 havde Kommissionen modtaget rapporter om overholdelsen af bestemmelserne for mere end 88 % af samtlige programmer og havde — efter undersøgelser foretaget inden for de forskriftsmæssige frister — godkendt rapporter for 48 % af samtlige programmer. |
| --- | --- |

6.26.

| 6.27. | Situationen var den samme for godkendelsen af medlemsstaternes revisionsstrategier. Ved udgangen af 2008 havde Kommissionen modtaget revisionsstrategier for 363 (84 %) af de 432 godkendte programmer. Der var godkendt 206 strategier (47 %). Medlemsstaterne havde forelagt 39 % af disse dokumenter for sent. |
| --- | --- |

6.27.

Situationen var den samme for godkendelsen af medlemsstaternes revisionsstrategier. Ved udgangen af 2008 havde Kommissionen modtaget revisionsstrategier for 363 (84 %) af de 432 godkendte programmer. Der var godkendt 206 strategier (47 %). Medlemsstaterne havde forelagt 39 % af disse dokumenter for sent.

| 6.27. | Pr. 30. juni 2009 havde Kommissionen modtaget revisionsstrategier for 91 % af alle programmer og havde — efter undersøgelser foretaget inden for de forskriftsmæssige frister — godkendt revisionsstrategier for 85 % af samtlige programmer. |
| --- | --- |

6.27.

| 6.28. | Projekterne under perioden 2007-2013 er allerede under gennemførelse. Projektudgifter anmeldes af modtagerne til de nationale myndigheder eller af de nationale myndigheder til Kommissionen, inden kontrolsystemerne er blevet godkendt (14). Retten vurderer, at der er en risiko for, at den sene godkendelse af medlemsstaternes systembeskrivelser, overensstemmelsesvurderinger og revisionsstrategier øger sandsynligheden for, at kontrolsystemerne ikke forhindrer og afslører fejl i opstartsfasen. |
| --- | --- |

6.28.

Projekterne under perioden 2007-2013 er allerede under gennemførelse. Projektudgifter anmeldes af modtagerne til de nationale myndigheder eller af de nationale myndigheder til Kommissionen, inden kontrolsystemerne er blevet godkendt (14). Retten vurderer, at der er en risiko for, at den sene godkendelse af medlemsstaternes systembeskrivelser, overensstemmelsesvurderinger og revisionsstrategier øger sandsynligheden for, at kontrolsystemerne ikke forhindrer og afslører fejl i opstartsfasen.

| 6.28. | Kommissionen har udført sine godkendelsesprocedurer inden for fristen. Den risiko, som Revisionsretten har påpeget, er en følge af den frist, der er fastsat i forordningerne om 2007-2013-programmerne for indsendelse og godkendelse af rapporterne om bestemmelsernes overholdelse og revisionsstrategierne. Kommissionen mener, at denne risiko er begrænset, fordi kontrolsystemer kan opfylde kravene og fungere korrekt, også uden nogen godkendelse af rapporterne om bestemmelsernes overholdelse. De enkelte programrevisionsmyndigheder har pligt til at forelægge Kommissionen konklusionerne af resultatet af en repræsentativ operationsstikprøve, der dækker de udgifter, der er anmeldt i 2008 og efterfølgende år, samt en udtalelse om, hvor godt systemerne fungerer.

  Kommissionen har også taget hensyn til denne risiko i sin revisionsstrategi for 2009. |
| --- | --- |

6.28.

Kommissionen har også taget hensyn til denne risiko i sin revisionsstrategi for 2009.

Systemer med relation til inddrivelser og finansielle korrektioner

Medlemsstater (perioden 2000-2006)

| 6.29. | Retten vurderede medlemsstaternes systemer for registrering og korrigering af fejl, der er konstateret ved hjælp af de forskellige nationale efterfølgende kontroller, og rapporteringen af de finansielle korrektioner til Kommissionen. Dette blev gjort for at efterprøve pålideligheden af Kommissionens oplysninger om de finansielle korrektioner, medlemsstaterne foretager. Retten kontrollerede, om de fejl, som allerede var afsløret ved hjælp af medlemsstaternes kontrolsystemer, registreres nøjagtigt og fuldstændigt på medlemsstatsniveau, om de korrigeres inden for en rimelig tidsfrist, og om disse korrektioner registreres korrekt (15)i de nationale systemer og rapporteres til Kommissionen (16). |
| --- | --- |

6.29.

Retten vurderede medlemsstaternes systemer for registrering og korrigering af fejl, der er konstateret ved hjælp af de forskellige nationale efterfølgende kontroller, og rapporteringen af de finansielle korrektioner til Kommissionen. Dette blev gjort for at efterprøve pålideligheden af Kommissionens oplysninger om de finansielle korrektioner, medlemsstaterne foretager. Retten kontrollerede, om de fejl, som allerede var afsløret ved hjælp af medlemsstaternes kontrolsystemer, registreres nøjagtigt og fuldstændigt på medlemsstatsniveau, om de korrigeres inden for en rimelig tidsfrist, og om disse korrektioner registreres korrekt (15)i de nationale systemer og rapporteres til Kommissionen (16).

| 6.30. | Det fremgår af
  del 2
  i
  bilag 6. 1
  , at det mindst tilfredsstillende aspekt i systemerne med relation til inddrivelser og finansielle korrektioner vedrører rapportering af korrektioner til Kommissionen. I fire af de undersøgte operationelle programmer var denne rapportering utilfredsstillende, og i seks andre var den delvist tilfredsstillende. I nogle tilfælde blev oplysninger om finansielle korrektioner slet ikke videregivet til Kommissionen, i andre tilfælde blev de ikke præsenteret som fastsat i de retningslinjer, Kommissionen (GD REGIO) havde udsendt, og det var derfor ikke muligt at konkludere, om de indsendte tal var pålidelige. Det betyder, at Kommissionen ikke har fuldstændige og pålidelige oplysninger om disse finansielle korrektioner fra alle medlemsstater. |
| --- | --- |

6.30.

Det fremgår af
  del 2
  i
  bilag 6. 1
  , at det mindst tilfredsstillende aspekt i systemerne med relation til inddrivelser og finansielle korrektioner vedrører rapportering af korrektioner til Kommissionen. I fire af de undersøgte operationelle programmer var denne rapportering utilfredsstillende, og i seks andre var den delvist tilfredsstillende. I nogle tilfælde blev oplysninger om finansielle korrektioner slet ikke videregivet til Kommissionen, i andre tilfælde blev de ikke præsenteret som fastsat i de retningslinjer, Kommissionen (GD REGIO) havde udsendt, og det var derfor ikke muligt at konkludere, om de indsendte tal var pålidelige. Det betyder, at Kommissionen ikke har fuldstændige og pålidelige oplysninger om disse finansielle korrektioner fra alle medlemsstater.

| 6.30. | Kommissionen bemærker, at det for 11 af de 16 systemer, som Revisionsretten har behandlet, gælder, at samtlige aspekter er tilfredsstillende eller delvis tilfredsstillende. Kommissionen har gjort en stor indsats for at sikre, at medlemsstaterne indsender bedre oplysninger. I 2008 foretog Kommissionen som led i sin handlingsplan revisioner af samme art som Revisionsretten i ti medlemsstater. Den fortsætter sine bestræbelser på at forbedre indberetningen, således at der står komplette og korrekte data til rådighed for alle medlemsstater. Kommissionen henviser også til de svar, der er givet under punkt 6.21 og 6.36. |
| --- | --- |

6.30.

Kommissionens overvågning (perioden 2000-2006)

| 6.31. | Retten gennemgik Kommissionens centrale overvågningsaktiviteter, som omfatter den efterfølgende revision, der gennemføres af Kommissionen (17), og anvendelsen af suspensionsprocedurer og finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

6.31.

Retten gennemgik Kommissionens centrale overvågningsaktiviteter, som omfatter den efterfølgende revision, der gennemføres af Kommissionen (17), og anvendelsen af suspensionsprocedurer og finansielle korrektioner.

| 6.31. | Kommissionen henviser til de svar, der er givet under punkt 6.9 og 6.22. |
| --- | --- |

6.31.

| 6.32. | I 2008 indledte Kommissionen 52 procedurer for formel suspendering af betalinger og vedtog 10 (18)beslutninger om suspendering (19)vedrørende perioden 2000-2006. Som følge heraf er omfanget af de finansielle korrektioner vedrørende programmerne for perioden 2000-2006, der er foretaget i 2008 for EFRU, ESF og Samhørighedsfonden, steget fra 220 millioner euro (20)i 2007 til 1 169 millioner euro (21)i 2008 (22). Ca. 60 % af de anmeldte finansielle korrektioner er reelt blevet gennemført (dvs. at midlerne er trukket tilbage, tilbagebetalt eller frigjort) i 2008. 94 % af de finansielle korrektioner blev gennemført af medlemsstaterne, ved at de trak ikke-støtteberettigede udgifter tilbage, som de kunne erstatte ved at anmelde nye støtteberettigede udgifter. Det viser, at medlemsstaterne accepterer at korrigere uregelmæssighederne selv for at undgå en kommissionsbeslutning, der resulterer i en nettonedsættelse af de midler, der er indgået forpligtelser for. |
| --- | --- |

6.32.

I 2008 indledte Kommissionen 52 procedurer for formel suspendering af betalinger og vedtog 10 (18)beslutninger om suspendering (19)vedrørende perioden 2000-2006. Som følge heraf er omfanget af de finansielle korrektioner vedrørende programmerne for perioden 2000-2006, der er foretaget i 2008 for EFRU, ESF og Samhørighedsfonden, steget fra 220 millioner euro (20)i 2007 til 1 169 millioner euro (21)i 2008 (22). Ca. 60 % af de anmeldte finansielle korrektioner er reelt blevet gennemført (dvs. at midlerne er trukket tilbage, tilbagebetalt eller frigjort) i 2008. 94 % af de finansielle korrektioner blev gennemført af medlemsstaterne, ved at de trak ikke-støtteberettigede udgifter tilbage, som de kunne erstatte ved at anmelde nye støtteberettigede udgifter. Det viser, at medlemsstaterne accepterer at korrigere uregelmæssighederne selv for at undgå en kommissionsbeslutning, der resulterer i en nettonedsættelse af de midler, der er indgået forpligtelser for.

| 6.33. | Retten understreger, at fremgangsmåden med, at ikke-støtteberettigede udgifter erstattes med nye udgifter (tilbagetrækning), uden at medlemsstaterne foretager effektiv forudgående kontrol, ikke sikrer, at man undgår at finansiere regelstridige udgifter med EU-midler, når programmet afsluttes. |
| --- | --- |

6.33.

Retten understreger, at fremgangsmåden med, at ikke-støtteberettigede udgifter erstattes med nye udgifter (tilbagetrækning), uden at medlemsstaterne foretager effektiv forudgående kontrol, ikke sikrer, at man undgår at finansiere regelstridige udgifter med EU-midler, når programmet afsluttes.

| 6.33. | Kommissionen har konstateret samme problem; den vil specifikt tage dette op i strategien for afslutning af 2000-2006-programmerne. Kommissionen henviser også til det svar, der er givet under punkt 6.19. |
| --- | --- |

6.33.

| 6.34. | For så vidt angår »Kommissionens handlingsplan til styrkelse af Kommissionens tilsynsfunktion ved delt forvaltning af strukturforanstaltninger« (23), anfører Kommissionen, at den har implementeret 28 af 37 foranstaltninger. De fem væsentligste foranstaltninger, der kan indvirke på fejlene, og som vedrører efterfølgende revision, finansielle korrektioner, suspendering og afhjælpende handlingsplaner, er under fortsat gennemførelse, eftersom de er en iboende og integreret del af Kommissionens kontrolansvar. Det er endnu ikke muligt at vurdere handlingsplanens effekt, eftersom fejl begået i tidligere år fortsat indvirker på de udgifter, der godtgøres af Kommissionen. |
| --- | --- |

6.34.

For så vidt angår »Kommissionens handlingsplan til styrkelse af Kommissionens tilsynsfunktion ved delt forvaltning af strukturforanstaltninger« (23), anfører Kommissionen, at den har implementeret 28 af 37 foranstaltninger. De fem væsentligste foranstaltninger, der kan indvirke på fejlene, og som vedrører efterfølgende revision, finansielle korrektioner, suspendering og afhjælpende handlingsplaner, er under fortsat gennemførelse, eftersom de er en iboende og integreret del af Kommissionens kontrolansvar. Det er endnu ikke muligt at vurdere handlingsplanens effekt, eftersom fejl begået i tidligere år fortsat indvirker på de udgifter, der godtgøres af Kommissionen.

| 6.34. | Kommissionen er enig i, at det er for tidligt at foretage en komplet vurdering af resultaterne af handlingsplanen for så vidt angår tidsrummet 2000-2006. Kommissionen har derfor givet tilsagn om at ville fremlægge en rapport om de første følger af handlingsplanen i februar 2010.

  Kommissionen viser dog i sin slutrapport om gennemførelsen af handlingsplanen (KOM(2009) 42)), at der er opnået gode resultater som følge af gennemførelsen af Kommissionens handlingsplan i 2008: Der er således vedtaget ti suspensionsbeslutninger og gennemført 14 nationale handlingsplaner. I 2008 er der endvidere foretaget korrektion af et beløb på 1,527 mia. EUR af de samlede betalingsanmodninger for 2000-2006 (samt slutanmodninger fra foregående perioder); et yderligere beløb på 2,832 mia. EUR er under tilbagebetaling. |
| --- | --- |

6.34.

Kommissionen viser dog i sin slutrapport om gennemførelsen af handlingsplanen (KOM(2009) 42)), at der er opnået gode resultater som følge af gennemførelsen af Kommissionens handlingsplan i 2008: Der er således vedtaget ti suspensionsbeslutninger og gennemført 14 nationale handlingsplaner. I 2008 er der endvidere foretaget korrektion af et beløb på 1,527 mia. EUR af de samlede betalingsanmodninger for 2000-2006 (samt slutanmodninger fra foregående perioder); et yderligere beløb på 2,832 mia. EUR er under tilbagebetaling.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

| 6.35. | På grundlag af sit revisionsarbejde (jf. punkt 6.17) konkluderer Retten, at betalingerne (godtgørelsen af udgifter) for det år, der afsluttedes den 31. december 2008 for gruppen Samhørighed, er behæftet med væsentlige fejl. |
| --- | --- |

6.35.

På grundlag af sit revisionsarbejde (jf. punkt 6.17) konkluderer Retten, at betalingerne (godtgørelsen af udgifter) for det år, der afsluttedes den 31. december 2008 for gruppen Samhørighed, er behæftet med væsentlige fejl.

| 6.35. | De fleste af de væsentlige fejl, som Revisionsretten har påpeget, er koncentreret om nogle få medlemsstater. I de fleste tilfælde var Kommissionen allerede tidligere klar over disse systemmangler, og den har i 2008 truffet de fornødne korrigerende foranstaltninger i disse programmer. Gennemførelsen af handlingsplanen til styrkelse af Kommissionens tilsynsrolle inden for strukturforanstaltninger har i løbet af 2008 givet gode resultater. Styrkede kontrolordninger for tidsrummet 2007-2013 og Kommissionens indsats i opstartfasen forventes at ville mindske antallet af fejl i Fællesskabets betalinger i den nye periode. |
| --- | --- |

6.35.

| 6.36. | Retten konstaterede, at medlemsstaternes systemer for korrigering af fejl konstateret ved nationale kontroller i de fleste tilfælde som minimum var delvist effektive. |
| --- | --- |

6.36.

Retten konstaterede, at medlemsstaternes systemer for korrigering af fejl konstateret ved nationale kontroller i de fleste tilfælde som minimum var delvist effektive.

| 6.36. | Kommissionen skal hertil bemærke, at de fleste af de korrektionssystemer, som Revisionsretten har behandlet, har fungeret tilfredsstillende eller delvis tilfredsstillende. Kommissionen mener, at der har været fremskridt i arbejdet på at tilvejebringe pålidelige beviser på, at de flerårige korrektionsmekanismer fungerer effektivt. Den fortsætter sine bestræbelser på at sikre en bedre kvalitet i de oplysninger, som medlemsstaterne stiller til rådighed; Kommissionen vil igen i 2009 - som den gjorde under handlingsplanen i 2008 - foretage systemrevision på stedet af samme art som Revisionsretten. |
| --- | --- |

6.36.

Anbefalinger

| 6.37. | Retten anbefaler Kommissionen at: |
| --- | --- |

6.37.

Retten anbefaler Kommissionen at:

6.37.

| a) | koncentrere de retningslinjer, der gives til medlemsstaterne, om de områder, hvor der oftest forekommer fejl, dvs. støtteberettigelse og udbud |
| --- | --- |

a)

koncentrere de retningslinjer, der gives til medlemsstaterne, om de områder, hvor der oftest forekommer fejl, dvs. støtteberettigelse og udbud

| a) | Kommissionen koncentrerede foranstaltningerne i handlingsplanen for 2008 om denne anbefaling og fortsætter dette arbejde i 2009. Den har udarbejdet vejledninger med hensyn til problemerne omkring støtteberettigelse, såsom indtægtsskabende investeringer og de forenklede omkostningsscenarier (faste takster og faste beløb), der blev indført i de seneste ændringer af reglerne for tidsrummet 2007-2013. Kommissionen har afholdt workshops om problemer i forbindelse med offentlige indkøb og agter at fortsætte med aktivt at deltage i kurserne for medlemsstaternes myndigheder. |
| --- | --- |

a)

| b) | søge at sikre, at arbejdet med at opdage og korrigere fejl fungerer produktivt på medlemsstatsniveau, herunder inddrivelsesprocedurerne og rapporteringen til Kommissionen |
| --- | --- |

b)

søge at sikre, at arbejdet med at opdage og korrigere fejl fungerer produktivt på medlemsstatsniveau, herunder inddrivelsesprocedurerne og rapporteringen til Kommissionen

| b) | Kommissionen satte fokus på dette problem i flere foranstaltninger under handlingsplanen i 2008. Den vil videreføre dette arbejde og har i betragtning af afslutningen af 2000-2006-programmerne anmodet medlemsstaterne om at styrke inddrivelsesprocedurerne og forbedre rapporteringen til Kommissionen i 2009. |
| --- | --- |

b)

| c) | fortsætte den risikobaserede revision af de operationelle programmer, idet der fokuseres på de emner og programmer, som er mest tilbøjelige til at være behæftet med fejl |
| --- | --- |

c)

fortsætte den risikobaserede revision af de operationelle programmer, idet der fokuseres på de emner og programmer, som er mest tilbøjelige til at være behæftet med fejl

| c) | Kommissionen koncentrerede foranstaltning 1.1 i handlingsplanen om denne anbefaling i 2008. Den vil forfølge denne målsætning i 2009, som det fremgår af den fælles revisionsstrategi for strukturfondene (2009-2011). |
| --- | --- |

c)

| d) | sikre, at korrektionsmekanismerne anvendes strengt på de operationelle programmer, som der er blevet konstateret problemer i, samtidig med, at det sikres, at der ikke opstår nye fejl som følge af denne proces. |
| --- | --- |

d)

sikre, at korrektionsmekanismerne anvendes strengt på de operationelle programmer, som der er blevet konstateret problemer i, samtidig med, at det sikres, at der ikke opstår nye fejl som følge af denne proces.

| d) | Kommissionen koncentrerede foranstaltning 8.1 og 8.2 i handlingsplanen om denne anbefaling i 2008; den vil fortsætte med at kontrollere til og med afslutningstidspunktet, at uregelmæssigt udbetalte midler i stedet anvendes til dækning af støtteberettigede udgifter. |
| --- | --- |

d)

---

(1)  Udgifterne til udvikling af landdistrikterne og fiskeri henhører under politikområde 5 – Landbrug og udvikling af landdistrikterne og politikområde 11 – Fiskeri.

(2)  Disse tre fonde dækkede 97 % af betalingerne i 2008 under afsnit 4 og 13 i det almindelige budget. De andre instrumenter anført i
  tabel 6.1
  . tegnede sig for de resterende 3 %.

(3)  En anmodning om godtgørelse kan omfatte mange typer omkostninger og omkostningselementer afhængig af, hvilken type projekt der er tale om, og hvor komplekst det er.

(4)  Projektledere er støttemodtagere, som kan være såvel enkeltpersoner som sammenslutninger, private eller offentlige virksomheder og regionale eller nationale organer.

(5)  Navnlig Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25) og Kommissionens forordning (EF) nr. 1828/2006 (EUT L 371 af 27.12.2006, s. 1).

(6)  Medlemsstaterne indberetter disse finansielle korrektioner til Kommissionen som »tilbagetrækninger«, »inddrivelser« og »endnu ikke inddrevne beløb«.

(7)  Artikel 39, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1).

(8)  Jf.
  1.3 i bilag 6.1
  . I 2007 var det tilsvarende tal 54 %.

(9)  I 2007 var det tilsvarende tal 11 % (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 6.27) og i 2006 var det 12 % (Årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 6.39).

(10)  Denne ratio refererer til de 24,8 milliarder euro i godtgørelser, der er omtalt i sidste sætning i punkt 6.6.

(11)  Fem af de syv projekter var slet ikke berettigede til medfinansiering, og to af dem havde alvorlige fejl.

(12)  Fondens specifikke støtteberettigelsesregler og andre fællesskabsregler såsom EU's regler for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler samt statsstøtteregler.

(13)  EFT L 199 af 9.8.1993, s. 54.

(14)  Godkendelsen af systembeskrivelserne og overensstemmelsesvurderingerne er en forudsætning for, at den første mellemliggende betaling kan afholdes.

(15)  Medlemsstaterne skal indberette deres egne finansielle korrektioner til Kommissionen, idet der sondres mellem tilbagetrækninger, foretagne og igangværende inddrivelser (som anført i punkt 6.13).

(16)  Retten vurderede ikke, om medlemsstaterne var effektive til at afsløre fejl.

(17)  I
  bilag 6.2
  findes en oversigt over resultaterne af Rettens opfølgning af revisionsberetningerne.

(18)  I 2007 blev der til sammenligning vedtaget én.

(19)  Når der indledes en suspensionsprocedure under programgennemførelsen er det Kommissionens første skridt henimod en mulig anvendelse af en finansiel korrektion. Hvis medlemsstaten ikke selv gennemfører de nødvendige korrigerende foranstaltninger og finansielle korrektioner, kan Kommissionen suspendere betalingerne og træffe en beslutning om finansiel korrektion.

(20)  Det samlede beløb på 220 millioner euro vedrører finansielle korrektioner, der er foretaget uden en kommissionsbeslutning.

(21)  1 109 milioner euro uden kommissionsbeslutning og 60 millioner euro med kommissionsbeslutning.

(22)  Det kumulerede beløb i finansielle korrektioner vedrørende perioden 2000-2006, som er foretaget som følge af Kommissionens overvågning, er 3 313 millioner euro.

(23)  KOM(2008) 97 vedtaget den 19. februar 2008 og endelig rapport om gennemførelsen KOM(2009) 42/3.

(24)  Der redegøres for revisionen af administrative udgifter i kapitel 11.

BILAG 6.1

DEL 1:   DE VIGTIGSTE KARAKTERISTIKA VED DEN STIKPRØVEBASEREDE TEST AF TRANSAKTIONER

1.1 —   Stikprøvens størrelse

| År | Antal testede transaktioner |
| --- | --- |
| 2008 | 170
   (1) |
| 2007 | 180 |

År

Antal testede transaktioner

2008

170
   (1)

2007

180

1.2 —   Stikprøvens sammensætning

| Procent af testede transaktioner, som var | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| ESF | EFRU | Samhørighedsfonden | I alt |
| Endelige/mellemliggende betalinger | 29 % | 55 % | 16 % | 100 % | 100 % |
| Forskud | — | — | — | — | — |
| I alt | 29 % | 55 % | 16 % | 100 % | 100 % |

Procent af testede transaktioner, som var

2008

2007

ESF

EFRU

Samhørighedsfonden

I alt

Endelige/mellemliggende betalinger

29 %

55 %

16 %

100 %

100 %

Forskud

—

—

—

—

—

I alt

29 %

55 %

16 %

100 %

100 %

1.3 —   Fejlenes frekvens og anslåede effekt

| Fejl | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| ESF | EFRU | Samhørigheds- fonden | I alt |
| Frekvens af:

  testede transaktioner, som var behæftet med fejl | 18 % {9} | 51 % {48} | 59 % {16} | 43 % {73} | 54 % {97} |
| Frekvens af:

  kvantificerbare fejl | 44 % {4} | 47 % {37} | 21 % {4} | 42 % {45} | 43 % {63} |
| Effekten af de kvantificerbare fejl:

  den mest sandsynlige fejlprocent falder i intervallet (2) | over 5 % | over 5 % |

Fejl

2008

2007

ESF

EFRU

Samhørigheds- fonden

I alt

Frekvens af:

testede transaktioner, som var behæftet med fejl

18 % {9}

51 % {48}

59 % {16}

43 % {73}

54 % {97}

Frekvens af:

kvantificerbare fejl

44 % {4}

47 % {37}

21 % {4}

42 % {45}

43 % {63}

Effekten af de kvantificerbare fejl:

den mest sandsynlige fejlprocent falder i intervallet (2)

over 5 %

over 5 %

1.4 —   Fejltyper i stikprøven

| Procenten af fejl i de testede transaktioner, som vedrører | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| ESF | EFRU | Samhørighedsfonden | I alt |
| Støtteberettigelse | 22 % | 46 % | 16 % | 38 % | 34 % |
| Forekomst | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 5 % |
| Nøjagtighed | 33 % | 10 % | 10 % | 12 % | 18 % |
| Andet (overensstemmelse, som ikke indvirker på betalingen) | 45 % | 44 % | 74 % | 50 % | 43 % |
| I alt | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Procenten af fejl i de testede transaktioner, som vedrører

2008

2007

ESF

EFRU

Samhørighedsfonden

I alt

Støtteberettigelse

22 %

46 %

16 %

38 %

34 %

Forekomst

0 %

0 %

0 %

0 %

5 %

Nøjagtighed

33 %

10 %

10 %

12 %

18 %

Andet (overensstemmelse, som ikke indvirker på betalingen)

45 %

44 %

74 %

50 %

43 %

I alt

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

DEL 2:   SAMLET VURDERING AF OVERVÅGNINGS- OG KONTROLSYSTEMERNE

2.1 —   Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer — Systemer med relation til inddrivelser og finansielle korrektioner på medlemsstatsniveau

| | Registrering af fejl | Korrektion af fejl | Registrering af korrektioner | Rapportering af korrektioner til Kommissionen | Rapportering af uregelmæssigheder til OLAF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EFRU — Grækenland — Ipiros | | | | | |
| EFRU — INTERREG Tyskland/Polen — System Tyskland | | | | | |
| EFRU — INTERREG Tyskland/Polen — System Polen | | | | | |
| EFRU — INTERREG Spanien/Portugal | | | | | |
| EFRU — Italien — Calabrien | | | | | |
| EFRU — Italien — Puglia | | | | | |
| EFRU — Spanien — Andalusien | | | | | |
| EFRU — Polen — Konkurrenceevne | | | | | |
| EFRU — Portugal — Adgangsveje og transport | | | | | |
| EFRU — Spanien — mål 1 | | | | | |
| EFRU — Det Forenede Kongerige — Cornwall mål 1 | | | | | |
| ESF — Belgien — Hainaut | | | | | |
| ESF — Frankrig — mål 3 | | | | | |
| ESF — Grækenland — Konkurrenceevne | | | | | |
| ESF — Nederlandene — mål 3 | | | | | |
| ESF — Sverige — mål 3 | | | | | |
| Forklaring | Tilfredsstillende |
| | Delvist tilfredsstillende |
| | Ikke tilfredsstillende |

Registrering af fejl

Korrektion af fejl

Registrering af korrektioner

Rapportering af korrektioner til Kommissionen

Rapportering af uregelmæssigheder til OLAF

EFRU — Grækenland — Ipiros

EFRU — INTERREG Tyskland/Polen — System Tyskland

EFRU — INTERREG Tyskland/Polen — System Polen

EFRU — INTERREG Spanien/Portugal

EFRU — Italien — Calabrien

EFRU — Italien — Puglia

EFRU — Spanien — Andalusien

EFRU — Polen — Konkurrenceevne

EFRU — Portugal — Adgangsveje og transport

EFRU — Spanien — mål 1

EFRU — Det Forenede Kongerige — Cornwall mål 1

ESF — Belgien — Hainaut

ESF — Frankrig — mål 3

ESF — Grækenland — Konkurrenceevne

ESF — Nederlandene — mål 3

ESF — Sverige — mål 3

Forklaring

Tilfredsstillende

Delvist tilfredsstillende

Ikke tilfredsstillende

---

(1)  De 170 mellemliggende godtgørelser svarer til 180 stikprøveenheder. Retten anvender pengeenhedsstikprøvemetoden, hvor en godtgørelse kan udvælges mere end én gang, hvis den monetære værdi overstiger prøvetagningsintervallet.

(2)  Retten opererer med tre intervaller for den mest sandsynlige fejlprocent: under 2 %, mellem 2 % og 5 %, over 5 %.

Tallene i {} parenteser er det absolutte antal transaktioner.

BILAG 6.2

OPFØLGNING AF CENTRALE BEMÆRKNINGER I REVISIONSERKLÆRINGEN

| Rettens bemærkning | De foranstaltninger, der er truffet | Rettens analyse | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Kommissionens foranstaltninger til forbedring af forvaltningen af samhørighedsprojekter |
| Retten har gentagne gange konstateret en væsentlig fejlforekomst i samhørighedsprojekterne. Retten vurderer, at kontrolsystemerne i medlemsstaterne er ineffektive eller moderat effektive, og at Kommissionens egen overvågning ikke effektivt forhindrer fejl på medlemsstatsniveau.
  (Jf. f.eks. årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 6.22-6.32, årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 6.37-6.45, årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 6.38-6.45, årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 5.47-5.54 og årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 5.55, 5.56 og 5.66-5.69). | I begyndelsen af 2008 vedtog Kommissionen en handlingsplan til styrkelse af sin tilsynsfunktion ved delt forvaltning af strukturforanstaltninger (KOM(2008) 97 endelig, offentliggjort den 19.2.2008). | Kommissionen er i gang med at gennemføre handlingsplanen, og i 2008 rapporteredes 28 af 37 foranstaltninger at være gennemført. Effekten af Kommissionens foranstaltninger kan imidlertid først vurderes i de kommende år, når resultaterne af de trufne foranstaltninger foreligger. | Kommissionen har lovet at fremlægge en rapport om de første følger af handlingsplanen i februar 2010. |
| 2.   Revisionserklæringen 2006: Kommissionens opfølgning på Rettens bemærkninger |
| I 2006 konstaterede Retten en væsentlig forekomst af fejl i udgiftsanmeldelserne for projekter i alle de reviderede programmer. Af de 177 reviderede projekter fra programmeringsperioden 2000-2006 var 77 behæftet med væsentlige fejl.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 6.13-6.15 og 6.26-6.28). | Kommissionen er fortsat med at forbedre opfølgningen på revisionsbemærkningerne, blandt andet med suspendering af betalinger og finansielle korrektioner. | Retten undersøgte, hvordan Kommissionen havde fulgt op på de bemærkninger, som Retten havde fremsat i revisionserklæringen for regnskabsåret 2006 på basis af 20 revisioner. Rettens analyse viser, at der blev fulgt op på alle sager. | Kommissionen har forbedret tilsynet med og opfølgningen af revisionsresultaterne — og herunder også Revisionsrettens bemærkninger — som resultat af gennemførelsen af 2008-handlingsplanen for styrkelse af Kommissionens tilsynsrolle. |
| 3.   Opfølgning af centrale revisionsresultater vedrørende Kommissionens revisionsaktivitet |
| For så vidt angår årsberetningen for regnskabsåret 2006 gennemgik Retten 15 revisioner, der var gennemført af GD REGIO og GD EMPL. Lidt over halvdelen af disse revisioner havde alle de kvaliteter, der er nødvendige for at gøre et tilsynssystem effektivt. (Årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 6.23 og 6.36, tabel 6.3. Jf. også årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 6.30) | Kommissionen har i medfør af handlingsplanen om strukturforanstaltninger forpligtet sig til at træffe foranstaltninger for at øge virkningen af revisionsarbejdet ved hurtigere at anvende suspenderinger og finansielle korrektioner (jf. årsberetningen for regnskabsåret 2007, Kommissionens svar til punkt 6.30). | Til sin opfølgningsrevision udtog Retten en ny stikprøve på 15 revisioner udført af Kommissionen. Retten vurderede revisionssporet og dokumentationen for væsentlige forhold og gennemgik revisionsarbejdet. Retten konkluderede, at GD REGIO og GD EMPL i disse 15 tilfælde har anvendt rimelige revisionsprocedurer til at vurdere medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer.
  Der bør dog gennemføres en række forbedringer vedrørende dokumentationen af det udførte revisionsarbejde, navnlig med hensyn til om revisionsprocedurerne er udtømmende. | Det er Kommissionens opfattelse, at dokumentationen i de fleste tilfælde har været komplet. Den giver tilsagn om fortsat at ville holde en høj standard med hensyn til gennemgangens og dokumentationens kvalitet. |

Rettens bemærkning

De foranstaltninger, der er truffet

Rettens analyse

Kommissionens svar

1.   Kommissionens foranstaltninger til forbedring af forvaltningen af samhørighedsprojekter

Retten har gentagne gange konstateret en væsentlig fejlforekomst i samhørighedsprojekterne. Retten vurderer, at kontrolsystemerne i medlemsstaterne er ineffektive eller moderat effektive, og at Kommissionens egen overvågning ikke effektivt forhindrer fejl på medlemsstatsniveau.

(Jf. f.eks. årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 6.22-6.32, årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 6.37-6.45, årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 6.38-6.45, årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 5.47-5.54 og årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 5.55, 5.56 og 5.66-5.69).

I begyndelsen af 2008 vedtog Kommissionen en handlingsplan til styrkelse af sin tilsynsfunktion ved delt forvaltning af strukturforanstaltninger (KOM(2008) 97 endelig, offentliggjort den 19.2.2008).

Kommissionen er i gang med at gennemføre handlingsplanen, og i 2008 rapporteredes 28 af 37 foranstaltninger at være gennemført. Effekten af Kommissionens foranstaltninger kan imidlertid først vurderes i de kommende år, når resultaterne af de trufne foranstaltninger foreligger.

Kommissionen har lovet at fremlægge en rapport om de første følger af handlingsplanen i februar 2010.

2.   Revisionserklæringen 2006: Kommissionens opfølgning på Rettens bemærkninger

I 2006 konstaterede Retten en væsentlig forekomst af fejl i udgiftsanmeldelserne for projekter i alle de reviderede programmer. Af de 177 reviderede projekter fra programmeringsperioden 2000-2006 var 77 behæftet med væsentlige fejl.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 6.13-6.15 og 6.26-6.28).

Kommissionen er fortsat med at forbedre opfølgningen på revisionsbemærkningerne, blandt andet med suspendering af betalinger og finansielle korrektioner.

Retten undersøgte, hvordan Kommissionen havde fulgt op på de bemærkninger, som Retten havde fremsat i revisionserklæringen for regnskabsåret 2006 på basis af 20 revisioner. Rettens analyse viser, at der blev fulgt op på alle sager.

Kommissionen har forbedret tilsynet med og opfølgningen af revisionsresultaterne — og herunder også Revisionsrettens bemærkninger — som resultat af gennemførelsen af 2008-handlingsplanen for styrkelse af Kommissionens tilsynsrolle.

3.   Opfølgning af centrale revisionsresultater vedrørende Kommissionens revisionsaktivitet

For så vidt angår årsberetningen for regnskabsåret 2006 gennemgik Retten 15 revisioner, der var gennemført af GD REGIO og GD EMPL. Lidt over halvdelen af disse revisioner havde alle de kvaliteter, der er nødvendige for at gøre et tilsynssystem effektivt. (Årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 6.23 og 6.36, tabel 6.3. Jf. også årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 6.30)

Kommissionen har i medfør af handlingsplanen om strukturforanstaltninger forpligtet sig til at træffe foranstaltninger for at øge virkningen af revisionsarbejdet ved hurtigere at anvende suspenderinger og finansielle korrektioner (jf. årsberetningen for regnskabsåret 2007, Kommissionens svar til punkt 6.30).

Til sin opfølgningsrevision udtog Retten en ny stikprøve på 15 revisioner udført af Kommissionen. Retten vurderede revisionssporet og dokumentationen for væsentlige forhold og gennemgik revisionsarbejdet. Retten konkluderede, at GD REGIO og GD EMPL i disse 15 tilfælde har anvendt rimelige revisionsprocedurer til at vurdere medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer.

Der bør dog gennemføres en række forbedringer vedrørende dokumentationen af det udførte revisionsarbejde, navnlig med hensyn til om revisionsprocedurerne er udtømmende.

Det er Kommissionens opfattelse, at dokumentationen i de fleste tilfælde har været komplet. Den giver tilsagn om fortsat at ville holde en høj standard med hensyn til gennemgangens og dokumentationens kvalitet.

---

KAPITEL 7

Forskning, energi og transport

INDHOLD

Indledning

Hvordan pengene bruges

Transaktionernes formelle rigtighed

Systemernes effektivitet

Systemer vedrørende transaktionernes formelle rigtighed

Forudgående skrivebordskontrol af omkostningsanmeldelser

Revisionsattestering af omkostningsanmeldelser

Kommissionens strategi for efterfølgende revision

Systemer vedrørende inddrivelser og finansielle korrektioner

Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

Anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 7.1. | I dette kapitel fremlægges Rettens specifikke vurdering af gruppen Forskning, energi og transport, som omfatter politikområderne 06 — Energi og Transport, 08 — Forskning, 09 — Informationssamfundet og Medier og 10 — Direkte Forskning. Detaljerede oplysninger om de omhandlede aktiviteter, regnskabsårets udgifter og forvaltningsformen vises i
  tabel 7.1. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

7.1.

I dette kapitel fremlægges Rettens specifikke vurdering af gruppen Forskning, energi og transport, som omfatter politikområderne 06 — Energi og Transport, 08 — Forskning, 09 — Informationssamfundet og Medier og 10 — Direkte Forskning. Detaljerede oplysninger om de omhandlede aktiviteter, regnskabsårets udgifter og forvaltningsformen vises i
  tabel 7.1.

| 7.2. | Energi- og transportpolitikkerne sigter mod at forsyne borgerne og erhvervslivet i Europa med konkurrencedygtige energi- og transportsystemer, at gøre energiproduktion og -forbrug til mere bæredygtige aktiviteter, at tilvejebringe forudsætningerne for uafbrudte og sikre energiforsynings- og transporttjenester i EU, at forøge transport- og energisikkerheden og at sikre international udbredelse for EU's politik for konkurrence- og bæredygtig, sikker og betryggende transport og energi. |
| --- | --- |

7.2.

Energi- og transportpolitikkerne sigter mod at forsyne borgerne og erhvervslivet i Europa med konkurrencedygtige energi- og transportsystemer, at gøre energiproduktion og -forbrug til mere bæredygtige aktiviteter, at tilvejebringe forudsætningerne for uafbrudte og sikre energiforsynings- og transporttjenester i EU, at forøge transport- og energisikkerheden og at sikre international udbredelse for EU's politik for konkurrence- og bæredygtig, sikker og betryggende transport og energi.

| 7.3. | Forskningspolitikken er rettet mod etableringen af det europæiske forskningsrum (EFR). Sammen med virkeliggørelsen af det indre marked er EFR centralt for gennemførelsen af Lissabon-strategien for beskæftigelse, international konkurrenceevne, økonomisk reform og social samhørighed, navnlig gennem etablering af et område for undervisning, uddannelse, forskning og innovation. |
| --- | --- |

7.3.

Forskningspolitikken er rettet mod etableringen af det europæiske forskningsrum (EFR). Sammen med virkeliggørelsen af det indre marked er EFR centralt for gennemførelsen af Lissabon-strategien for beskæftigelse, international konkurrenceevne, økonomisk reform og social samhørighed, navnlig gennem etablering af et område for undervisning, uddannelse, forskning og innovation.

| 7.4. | Politikområdet Informationssamfundet og Medier fokuserer på EU's strategiske i2010-initiativ, der støtter innovation og konkurrenceevne gennem forskning og udvikling af informations- og kommunikationsteknologier og bidrager til en stærkere europæisk audiovisuel sektor. |
| --- | --- |

7.4.

Politikområdet Informationssamfundet og Medier fokuserer på EU's strategiske i2010-initiativ, der støtter innovation og konkurrenceevne gennem forskning og udvikling af informations- og kommunikationsteknologier og bidrager til en stærkere europæisk audiovisuel sektor.

| 7.5. | Udgifterne til Direkte Forskning finansierer forskning og dertil knyttede aktiviteter udført af Det Fælles Forskningscenter (FFC), som er et af Kommissionens generaldirektorater. FFC har til opgave at yde brugerorienteret videnskabelig og teknisk støtte til udformning, udvikling, gennemførelse og overvågning af Den Europæiske Unions politikker. |
| --- | --- |

7.5.

Udgifterne til Direkte Forskning finansierer forskning og dertil knyttede aktiviteter udført af Det Fælles Forskningscenter (FFC), som er et af Kommissionens generaldirektorater. FFC har til opgave at yde brugerorienteret videnskabelig og teknisk støtte til udformning, udvikling, gennemførelse og overvågning af Den Europæiske Unions politikker.

Tabel 7.1 —   Betalingernes fordeling på politikområder

| Budgetafsnit | Politikområde | Betegnelse | Betalinger 2008

  (millioner euro) | Budgetforvaltning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 | Energi og Transport | Administrative udgifter (10) | 128 | Direkte central forvaltning |
| Land-, sø- og lufttransport | 278 | Direkte central forvaltning |
| Transeuropæiske net (TEN) | 888 | Direkte central forvaltning |
| Konventionel og vedvarende energi | 72 | Direkte central forvaltning |
| Kerneenergi | 215 | Direkte central forvaltning
  Indirekte central forvaltning
  Decentral og fælles forvaltning |
| Energi- og transportrelateret forskning (syvende rammeprogram) | 108 | Direkte central forvaltning |
| Afslutning af tidligere rammeprogrammer (femte rammeprogram og sjette rammeprogram) | 92 | Direkte central forvaltning |
| Sikring og beskyttelse af energi- og transportbrugere | 3 | Direkte central forvaltning |
| | 1 784 | |
| 8 | Forskning | Administrative udgifter (10) | 241 | Direkte central forvaltning |
| Syvende rammeprogram | 2 223 | Direkte central forvaltning |
| ITER | 96 | Indirekte central forvaltning |
| Afslutning af tidligere rammeprogrammer (femte rammeprogram og sjette rammeprogram) | 1 836 | Direkte central forvaltning |
| Andet | 42 | Direkte central forvaltning |
| | 4 438 | |
| 9 | Informations-samfundet og Medier | Administrative udgifter (10) | 129 | Direkte central forvaltning |
| Syvende rammeprogram | 749 | Direkte central forvaltning |
| Media | 82 | Direkte central forvaltning |
| Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation samt andet | 141 | Direkte central forvaltning |
| Afslutning af tidligere programmer | 607 | Direkte central forvaltning |
| | 1 708 | |
| 10 | Direkte Forskning | Personaleomkostninger, løbende omkostninger og investeringer (11) | 306 | Direkte central forvaltning |
| Syvende rammeprogram | 38 | Direkte central forvaltning |
| Fortidsbyrden efter nukleare aktiviteter | 23 | Direkte central forvaltning |
| Afslutning af tidligere rammeprogrammer (femte rammeprogram og sjette rammeprogram) | 22 | Direkte central forvaltning |
| | 389 | |
| Administrative udgifter i alt | 804 | |
| Syvende rammeprogram (11)i alt | 3 214 | |
| Tidligere rammeprogrammer i alt | 2 557 | |
| TEN i alt | 888 | |
| Andet i alt | 857 | |
| Aktionsudgifter i alt | 7 516 | |
| Regnskabsårets samlede betalinger | 8 320 | |
| Regnskabsårets samlede forpligtelser | 9 157 | |

Budgetafsnit

Politikområde

Betegnelse

Betalinger 2008

(millioner euro)

Budgetforvaltning

6

Energi og Transport

Administrative udgifter (10)

128

Direkte central forvaltning

Land-, sø- og lufttransport

278

Direkte central forvaltning

Transeuropæiske net (TEN)

888

Direkte central forvaltning

Konventionel og vedvarende energi

72

Direkte central forvaltning

Kerneenergi

215

Direkte central forvaltning

Indirekte central forvaltning

Decentral og fælles forvaltning

Energi- og transportrelateret forskning (syvende rammeprogram)

108

Direkte central forvaltning

Afslutning af tidligere rammeprogrammer (femte rammeprogram og sjette rammeprogram)

92

Direkte central forvaltning

Sikring og beskyttelse af energi- og transportbrugere

3

Direkte central forvaltning

1 784

8

Forskning

Administrative udgifter (10)

241

Direkte central forvaltning

Syvende rammeprogram

2 223

Direkte central forvaltning

ITER

96

Indirekte central forvaltning

Afslutning af tidligere rammeprogrammer (femte rammeprogram og sjette rammeprogram)

1 836

Direkte central forvaltning

Andet

42

Direkte central forvaltning

4 438

9

Informations-samfundet og Medier

Administrative udgifter (10)

129

Direkte central forvaltning

Syvende rammeprogram

749

Direkte central forvaltning

Media

82

Direkte central forvaltning

Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation samt andet

141

Direkte central forvaltning

Afslutning af tidligere programmer

607

Direkte central forvaltning

1 708

10

Direkte Forskning

Personaleomkostninger, løbende omkostninger og investeringer (11)

306

Direkte central forvaltning

Syvende rammeprogram

38

Direkte central forvaltning

Fortidsbyrden efter nukleare aktiviteter

23

Direkte central forvaltning

Afslutning af tidligere rammeprogrammer (femte rammeprogram og sjette rammeprogram)

22

Direkte central forvaltning

389

Administrative udgifter i alt

804

Syvende rammeprogram (11)i alt

3 214

Tidligere rammeprogrammer i alt

2 557

TEN i alt

888

Andet i alt

857

Aktionsudgifter i alt

7 516

Regnskabsårets samlede betalinger

8 320

Regnskabsårets samlede forpligtelser

9 157

Hvordan pengene bruges

| 7.6. | Ca. 80 % af aktionsudgifterne i denne gruppe af politikområder går til forskningsprojekter under flerårige rammeprogrammer, der har mange forskellige støtteordninger for de forskellige forskningstemaer og projekttyper. |
| --- | --- |

7.6.

Ca. 80 % af aktionsudgifterne i denne gruppe af politikområder går til forskningsprojekter under flerårige rammeprogrammer, der har mange forskellige støtteordninger for de forskellige forskningstemaer og projekttyper.

| 7.7. | Kommissionen afholder normalt betalinger til modtagerne, uden at de nationale, regionale eller lokale myndigheder i medlemsstaterne involveres. Siden 2008 er EU's bidrag til en række større forskningsprojekter, f.eks. udviklingen af ITER-faciliteten nuklear fusion, blevet kanaliseret gennem fællesforetagender. Fællesforetagender er fællesskabsorganer, som forvalter midler ydet af Kommissionen og andre offentlige og private partnere. |
| --- | --- |

7.7.

Kommissionen afholder normalt betalinger til modtagerne, uden at de nationale, regionale eller lokale myndigheder i medlemsstaterne involveres. Siden 2008 er EU's bidrag til en række større forskningsprojekter, f.eks. udviklingen af ITER-faciliteten nuklear fusion, blevet kanaliseret gennem fællesforetagender. Fællesforetagender er fællesskabsorganer, som forvalter midler ydet af Kommissionen og andre offentlige og private partnere.

| 7.8. | Modtagerne kan være forskningsinstitutter, universiteter, offentlige myndigheder, selskaber eller fysiske personer. Modtagerne eller partnerne (1)arbejder sædvanligvis på et projekt som et konsortium på tværs af medlemsstaterne eller de associerede stater. Projekter løber typisk over flere år. Finansieringen ydes på grundlag af en finansieringsaftale med Kommissionen. Støtten varierer fra ca. 20 000 euro til individuelle forskere til 30 millioner euro til større samarbejdsprojekter. Der er over 15 000 modtagere, men de 240 største tegner sig for ca. 50 % af de samlede betalinger. |
| --- | --- |

7.8.

Modtagerne kan være forskningsinstitutter, universiteter, offentlige myndigheder, selskaber eller fysiske personer. Modtagerne eller partnerne (1)arbejder sædvanligvis på et projekt som et konsortium på tværs af medlemsstaterne eller de associerede stater. Projekter løber typisk over flere år. Finansieringen ydes på grundlag af en finansieringsaftale med Kommissionen. Støtten varierer fra ca. 20 000 euro til individuelle forskere til 30 millioner euro til større samarbejdsprojekter. Der er over 15 000 modtagere, men de 240 største tegner sig for ca. 50 % af de samlede betalinger.

| 7.9. | En anden større udgiftskategori (ca. 12 % af totalen) er udgifterne til større energi- og transportprojekter under programmet for transeuropæiske net (2). Støttemodtagerne er sædvanligvis myndigheder i medlemsstaterne, men kan også være offentlige eller private virksomheder. |
| --- | --- |

7.9.

En anden større udgiftskategori (ca. 12 % af totalen) er udgifterne til større energi- og transportprojekter under programmet for transeuropæiske net (2). Støttemodtagerne er sædvanligvis myndigheder i medlemsstaterne, men kan også være offentlige eller private virksomheder.

| 7.10. | For både forsknings- og transport- og energiprojekter udbetales støtten i rater: et forskud ved undertegnelsen af finansieringsaftalen, efterfulgt af en eller flere mellemliggende betalinger og en endelig betaling, der godtgør de støtteberettigede udgifter, som modtagerne anmelder med jævne mellemrum. |
| --- | --- |

7.10.

For både forsknings- og transport- og energiprojekter udbetales støtten i rater: et forskud ved undertegnelsen af finansieringsaftalen, efterfulgt af en eller flere mellemliggende betalinger og en endelig betaling, der godtgør de støtteberettigede udgifter, som modtagerne anmelder med jævne mellemrum.

| 7.6-7.10. | Rammeprogrammerne for forskning omfatter teknisk og finansielt komplekse projekter. Kontrollen omfatter et stort antal støttemodtagere, som hver især råder over deres egne kontrolsystemer.

  Forvaltningen af rammeprogrammerne for forskning kan inddeles i fire forskellige faser: evaluering af forslag, udvælgelse af forslag og forhandling om kontrakter, projekt- og kontraktforvaltning og finansielle revisioner og andre former for efterfølgende kontrol.


  Mange af de fejl, der begås af støttemodtagerne, kan ikke konstateres af Kommissionen, før betalingerne er foretaget. For at afhjælpe det problem anvender Kommissionen en kontrolstrategi, der skal sikre betalingernes lovlighed og regelmæssighed over en flerårig periode. Den er baseret på systematisk påvisning og korrektion af fejl, der ikke kunne konstateres, inden betalingen blev foretaget. Det er opnået gennem øget efterfølgende revision, som er et centralt element i kontrolstrategien, og opkrævning af alle beløb, der er udbetalt uretmæssigt til de reviderede støttemodtagere.


  For det syvende rammeprogram er der endvidere taget initiativer til styrkelse af anden kontrol. De generaldirektorater, der beskæftiger sig med forskning, har indført »aftalte procedurer« for bedre revisionsattester og forudgående godkendelse af støttemodtagerens revisionsmetode, for anvendelse af gennemsnitlige personaleomkostninger og/eller samlet omkostningsberegning (herunder af indirekte omkostninger).


  Hvad angår andre programmer, der er omhandlet i dette kapitel, som f.eks. vedrørende de transeuropæiske net og fonde til nuklear nedlukning, afviger deres kontrolstrategier i forskellig grad fra dem, der er fastlagt for forskningsrammeprogrammerne, for at tage hensyn til deres særlige karakteristika. |
| --- | --- |

7.6-7.10.

Forvaltningen af rammeprogrammerne for forskning kan inddeles i fire forskellige faser: evaluering af forslag, udvælgelse af forslag og forhandling om kontrakter, projekt- og kontraktforvaltning og finansielle revisioner og andre former for efterfølgende kontrol.

Mange af de fejl, der begås af støttemodtagerne, kan ikke konstateres af Kommissionen, før betalingerne er foretaget. For at afhjælpe det problem anvender Kommissionen en kontrolstrategi, der skal sikre betalingernes lovlighed og regelmæssighed over en flerårig periode. Den er baseret på systematisk påvisning og korrektion af fejl, der ikke kunne konstateres, inden betalingen blev foretaget. Det er opnået gennem øget efterfølgende revision, som er et centralt element i kontrolstrategien, og opkrævning af alle beløb, der er udbetalt uretmæssigt til de reviderede støttemodtagere.

For det syvende rammeprogram er der endvidere taget initiativer til styrkelse af anden kontrol. De generaldirektorater, der beskæftiger sig med forskning, har indført »aftalte procedurer« for bedre revisionsattester og forudgående godkendelse af støttemodtagerens revisionsmetode, for anvendelse af gennemsnitlige personaleomkostninger og/eller samlet omkostningsberegning (herunder af indirekte omkostninger).

Hvad angår andre programmer, der er omhandlet i dette kapitel, som f.eks. vedrørende de transeuropæiske net og fonde til nuklear nedlukning, afviger deres kontrolstrategier i forskellig grad fra dem, der er fastlagt for forskningsrammeprogrammerne, for at tage hensyn til deres særlige karakteristika.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 7.11. | Resultaterne af transaktionstesten vises i oversigtsform i
  bilag 7.1, del 1
  . Retten konstaterede, at 33 af stikprøvens 150 betalinger var fejlbehæftede. Der konstateredes ikke fejl i de 63 forskud under syvende rammeprogram og én mellemliggende betaling, som Retten reviderede. Retten har fundet frem til, at den mest sandsynlige fejlprocent ligger på mellem 2 % og 5 %. |
| --- | --- |

7.11.

Resultaterne af transaktionstesten vises i oversigtsform i
  bilag 7.1, del 1
  . Retten konstaterede, at 33 af stikprøvens 150 betalinger var fejlbehæftede. Der konstateredes ikke fejl i de 63 forskud under syvende rammeprogram og én mellemliggende betaling, som Retten reviderede. Retten har fundet frem til, at den mest sandsynlige fejlprocent ligger på mellem 2 % og 5 %.

| 7.12. | Hovedparten af fejlene er, at der er blevet godtgjort ikke-støtteberettigede omkostninger i mellemliggende og endelige betalinger til forskningsprojekter under sjette rammeprogram. I disse tilfælde har Kommissionen enten ikke opdaget, at omkostningerne ikke var støtteberettigede, før den afholdt betaling, eller også har den beregnet det støtteberettigede godtgørelsesbeløb forkert. |
| --- | --- |

7.12.

Hovedparten af fejlene er, at der er blevet godtgjort ikke-støtteberettigede omkostninger i mellemliggende og endelige betalinger til forskningsprojekter under sjette rammeprogram. I disse tilfælde har Kommissionen enten ikke opdaget, at omkostningerne ikke var støtteberettigede, før den afholdt betaling, eller også har den beregnet det støtteberettigede godtgørelsesbeløb forkert.

| 7.13. | Disse resultater stemmer overens med resultaterne af Kommissionens eget revisionsprogram og med de forbehold med hensyn til nøjagtigheden af udgiftsanmeldelserne under sjette rammeprogram, som generaldirektørerne i forskningsgeneraldirektoraterne tager i deres årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

7.13.

Disse resultater stemmer overens med resultaterne af Kommissionens eget revisionsprogram og med de forbehold med hensyn til nøjagtigheden af udgiftsanmeldelserne under sjette rammeprogram, som generaldirektørerne i forskningsgeneraldirektoraterne tager i deres årlige aktivitetsrapporter.

| 7.14. | Den almindeligste fejltype er stadig godtgørelse af ikke-støtteberettigede personaleomkostninger og indirekte omkostninger. Faktisk konstateres det ofte, at støttemodtageren ikke opfylder det lovgivningsmæssige krav om at anmelde de omkostninger, der faktisk er påløbet projektet, især fordi der bruges ukorrekte takster for personale, der arbejder på projektet. Det belyses i nedenstående eksempel. |
| --- | --- |

7.14.

Den almindeligste fejltype er stadig godtgørelse af ikke-støtteberettigede personaleomkostninger og indirekte omkostninger. Faktisk konstateres det ofte, at støttemodtageren ikke opfylder det lovgivningsmæssige krav om at anmelde de omkostninger, der faktisk er påløbet projektet, især fordi der bruges ukorrekte takster for personale, der arbejder på projektet. Det belyses i nedenstående eksempel.

| 7.12-7.14. | Hovedparten af fejlene kan tilskrives ukorrekt angivelse af omkostninger i forbindelse med personale og faste omkostninger. Mange af disse fejl kan kun påvises ved en revision hos støttemodtagerne. Kommissionen har derfor fastlagt en kontrolstrategi og udviklet efterfølgende revision. De korrigerende foranstaltninger har bidraget til at reducere fejlprocenten i de senere år. Der er iværksat yderligere korrigerende foranstaltninger for det syvende rammeprogram, navnlig vedrørende revisionsattestering. |
| --- | --- |

7.12-7.14.

Eksempel: ikke-støtteberettigede personaleomkostninger og indirekte omkostninger

Rettens stikprøve af transaktioner omfattede et projekt under sjette rammeprogram om forskning i og udvikling af transportsystemer med over 30 partnere i en række medlemsstater. Projektet har en varighed på flere år og EU-finansiering på over 10 millioner euro.

Retten gennemgik en omkostningsopgørelse fra en af partnerne for perioden januar-december 2006, som Kommissionen godtgjorde i 2008.

I standardbetingelserne for støtteberettigelse i finansieringsaftalen mellem Kommissionen og modtagerstaten er det fastsat, at de støtteberettigede omkostninger skal være faktisk påløbne, rentable og nødvendige for gennemførelsen af projektet. Hertil kommer, at omkostningerne for at være berettigede til godtgørelse skal opføres i kontrahentens (dvs. projektpartnerens) regnskaber, og at de anvendte regnskabsprocedurer skal gøre det muligt direkte at afstemme omkostningerne og indtægterne ved gennemførelsen af projektet og det samlede regnskab vedrørende kontrahentens samlede forretningsaktivitet.

Støttemodtageren beregnede de personaleomkostninger, der skulle udgiftsføres under projektet på grundlag af timesatser for de to personalekategorier (overordnet ingeniør/projektleder og ingeniør/tekniker), som arbejdede på projektet. Retten konstaterede, at de satser, der blev brugt, ikke afspejlede modtagerens faktiske udgifter til gennemførelse af de projektaktiviteter, der var fastsat i finansieringsaftalen.

Rettens revisorer foretog en ny beregning af personaleomkostningerne på grundlag af de faktiske lønomkostninger, der var registreret i modtagerens regnskaber. Dette viste, at modtageren havde udgiftsført projektets personaleomkostninger mere end 13 000 euro for højt. Det indebærer, at de støtteberettigede indirekte omkostninger, der udgiftsføres under projektet, skal reduceres tilsvarende.

I alt ansatte modtageren de støtteberettigede omkostninger over 16 000 euro for højt, og Kommissionen godtgjorde uberettiget lidt mere end 8 000 euro (med en medfinansieringssats på 50 %).

Eksempel

I dette særlige tilfælde vil Kommissionen gå videre med den nødvendige kompensation i den kommende rapporteringsperiode. Kommissionen vil imidlertid gerne påpege, at det kun er ved efterfølgende kontrol, at denne type fejl kan opdages.

I forbindelse med det sjette rammeprogram skal projektomkostningerne beregnes i overensstemmelse med deltagernes sædvanlige regnskabsprincipper. Det blev af Kommissionens tjenestegrene fortolket således, at gennemsnitsomkostninger kunne accepteres, hvis de andre krav til støtteberettigelse var opfyldt, og de var i overensstemmelse med deltagerens sædvanlige regnskabsprincipper. Det var imidlertid ikke klart, i hvilket omfang udsving mellem gennemsnitlige omkostninger og reelle omkostninger for de personer, der arbejdede på projektet, kunne godkendes.

Ifølge deltagelsesreglerne for det syvende rammeprogram er det muligt at operere med gennemsnitskomkostninger, hvis de ikke er signifikant forskellige fra de faktiske omkostninger. Kommissionen har derfor gjort det muligt at godkende attester for deltagerne vedrørende deres metoder for anvendelse af gennemsnitlige personaleomkostninger (se svar på punkt 7.6-7.10 og punkt 7.27).

Dette burde føre til en reduktion af fejlene i forbindelse med de anmeldte gennemsnitlige personaleomkostninger.

| 7.15. | Andre væsentlige fejl, som Retten konstaterede, var: |
| --- | --- |

7.15.

Andre væsentlige fejl, som Retten konstaterede, var:

7.15.

| a) | godtgørelse under sjette rammeprogram til en modtager, som ikke kunne fremlægge bevis for, at de anmeldte omkostninger faktisk var påløbet, og at der havde været nogen væsentlig projektaktivitet |
| --- | --- |

a)

godtgørelse under sjette rammeprogram til en modtager, som ikke kunne fremlægge bevis for, at de anmeldte omkostninger faktisk var påløbet, og at der havde været nogen væsentlig projektaktivitet

| a) | Problemerne med den pågældende støttemodtager var allerede konstateret og var ved at blive løst inden for rammerne af Kommissionens eget kontrolsystem inden Rettens revisionsmeddelelse. |
| --- | --- |

a)

Problemerne med den pågældende støttemodtager var allerede konstateret og var ved at blive løst inden for rammerne af Kommissionens eget kontrolsystem inden Rettens revisionsmeddelelse.

| b) | en dataindtastningsfejl i Kommissionens beregningstabel vedrørende en mellemliggende godtgørelse under sjette rammeprogram, som ikke blev opdaget under betalingsgodkendelsesprocedurerne, hvorfor støttemodtageren fik udbetalt 76 % for meget |
| --- | --- |

b)

en dataindtastningsfejl i Kommissionens beregningstabel vedrørende en mellemliggende godtgørelse under sjette rammeprogram, som ikke blev opdaget under betalingsgodkendelsesprocedurerne, hvorfor støttemodtageren fik udbetalt 76 % for meget

| b) | De kontrolforanstaltninger, der er truffet af Kommissionen, har til formål at undgå denne type fejl i videst muligt omfang. I det konkrete tilfælde har Kommissionen truffet korrigerende foranstaltninger og opkrævet beløbet i efterfølgende rapporteringsperioder. |
| --- | --- |

b)

De kontrolforanstaltninger, der er truffet af Kommissionen, har til formål at undgå denne type fejl i videst muligt omfang. I det konkrete tilfælde har Kommissionen truffet korrigerende foranstaltninger og opkrævet beløbet i efterfølgende rapporteringsperioder.

| c) | godtgørelse til en støttemodtager af store udgifter til underleverancer vedrørende et projekt under femte rammeprogram, selv om den krævede forudgående godkendelse fra Kommissionen manglede |
| --- | --- |

c)

godtgørelse til en støttemodtager af store udgifter til underleverancer vedrørende et projekt under femte rammeprogram, selv om den krævede forudgående godkendelse fra Kommissionen manglede

| c) | Det er korrekt, at der på betalingstidspunktet ikke var givet forudgående godkendelse af disse omkostninger. Kommissionen havde konstateret problemet inden den afsluttende betaling og derfor anmodet kontrahenten om yderligere dokumentation. Under hensyn til de yderligere oplysninger, der blev fremlagt, vurderede Kommissionen, at det var berettiget at foretage betalingen. |
| --- | --- |

c)

Det er korrekt, at der på betalingstidspunktet ikke var givet forudgående godkendelse af disse omkostninger. Kommissionen havde konstateret problemet inden den afsluttende betaling og derfor anmodet kontrahenten om yderligere dokumentation. Under hensyn til de yderligere oplysninger, der blev fremlagt, vurderede Kommissionen, at det var berettiget at foretage betalingen.

| d) | godtgørelse af omkostninger påløbet et TEN-T-projekt uden for den støtteberettigede periode, der er fastsat i finansieringsaftalen mellem Kommissionen og støttemodtageren. |
| --- | --- |

d)

godtgørelse af omkostninger påløbet et TEN-T-projekt uden for den støtteberettigede periode, der er fastsat i finansieringsaftalen mellem Kommissionen og støttemodtageren.

| d) | Det var en fejl, der skyldtes en forglemmelse fra Kommissionens side. I realiteten var omkostningerne begrundede. |
| --- | --- |

d)

Det var en fejl, der skyldtes en forglemmelse fra Kommissionens side. I realiteten var omkostningerne begrundede.

| 7.16. | Retten fulgte også op på tidligere bemærkninger som rapporteret i
  bilag 7.2
  . Retten konstaterede, at Kommissionen — ganske vist med nogen forsinkelse — har truffet korrigerende foranstaltninger vedrørende de fejl, der er omhandlet i DAS 2006. For så vidt angår forsinkede betalinger, konstaterede Retten, at Kommissionen i 2008 er blevet meget bedre til at afholde betalingerne til støttemodtagerne i rette tid. |
| --- | --- |

7.16.

Retten fulgte også op på tidligere bemærkninger som rapporteret i
  bilag 7.2
  . Retten konstaterede, at Kommissionen — ganske vist med nogen forsinkelse — har truffet korrigerende foranstaltninger vedrørende de fejl, der er omhandlet i DAS 2006. For så vidt angår forsinkede betalinger, konstaterede Retten, at Kommissionen i 2008 er blevet meget bedre til at afholde betalingerne til støttemodtagerne i rette tid.

| 7.16. | Kommissionen glæder sig over Rettens positive kommentarer om opfølgning af revisioner og rettidige betalinger. Der er gjort en betydelig indsats på begge disse områder, og resultaterne heraf kunne allerede konstateres i 2008. Kommissionen vil fortsat følge disse spørgsmål nøje. |
| --- | --- |

7.16.

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

| 7.17. | Resultaterne af Rettens vurdering af overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet summeres op i
  bilag 7.1, del 2
  . Vurderingen fokuserede på sjette rammeprogram, som tegner sig for 82 % af stikprøvens mellemliggende og endelige betalinger i 2008. Retten konstaterede, at systemerne delvis effektivt sikrede, at transaktionerne var formelt rigtige. |
| --- | --- |

7.17.

Resultaterne af Rettens vurdering af overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet summeres op i
  bilag 7.1, del 2
  . Vurderingen fokuserede på sjette rammeprogram, som tegner sig for 82 % af stikprøvens mellemliggende og endelige betalinger i 2008. Retten konstaterede, at systemerne delvis effektivt sikrede, at transaktionerne var formelt rigtige.

| 7.17. | Kommissionen anvender en kontrolstrategi, der skal sikre betalingernes lovlighed og regelmæssighed over en flerårig periode. For det sjette rammeprograms vedkommende er formålet med denne strategi at sikre, at de resterende fejl ved udgangen af dets fjerde gennemførelsesår (2010) ligger under væsentlighedstærsklen på 2 %. Dette mål tages op til revision årligt under hensyn til de påviste fejls art, hyppighed og økonomiske omfang og ud fra cost-benefit-betragtninger. |
| --- | --- |

7.17.

Systemer vedrørende transaktionernes formelle rigtighed

Forudgående skrivebordskontrol af omkostningsanmeldelser

| 7.18. | Den forudgående skrivebordskontrol består hovedsagelig i, at Kommissionen foretager regnskabsmæssig kontrol og beregningskontrol af omkostningsanmeldelserne, før den udbetaler godtgørelsen. I nogle tilfælde kan kontrollen også omfatte efterprøvelse af de enkelte omkostninger baseret på supplerende oplysninger, f.eks. fakturaer eller lønsedler, som den indhenter hos modtageren. |
| --- | --- |

7.18.

Den forudgående skrivebordskontrol består hovedsagelig i, at Kommissionen foretager regnskabsmæssig kontrol og beregningskontrol af omkostningsanmeldelserne, før den udbetaler godtgørelsen. I nogle tilfælde kan kontrollen også omfatte efterprøvelse af de enkelte omkostninger baseret på supplerende oplysninger, f.eks. fakturaer eller lønsedler, som den indhenter hos modtageren.

| 7.19. | Retten gennemgik retningslinjer og procedurer og rapporterings- og overvågningsordninger for den forudgående skrivebordskontrol i GD INFSO. Retten undersøgte, hvordan kontrollen fungerede for 30 transaktioner (3). |
| --- | --- |

7.19.

Retten gennemgik retningslinjer og procedurer og rapporterings- og overvågningsordninger for den forudgående skrivebordskontrol i GD INFSO. Retten undersøgte, hvordan kontrollen fungerede for 30 transaktioner (3).

| 7.20. | Revisorerne konstaterede ikke nogen specifikke svagheder men bekræftede, at kontrollen fungerede efter hensigten. Retten noterer sig, at mens grundlæggende mangler i omkostningsanmeldelserne kan opdages ved skrivebordskontrol, kan mange fejl kun konstateres ved kontrol hos modtageren. Denne begrænsning ved skrivebordskontrol bør der kompenseres for med de øvrige elementer i overvågnings- og kontrolsystemerne (revisionspåtegning og efterfølgende revisioner). |
| --- | --- |

7.20.

Revisorerne konstaterede ikke nogen specifikke svagheder men bekræftede, at kontrollen fungerede efter hensigten. Retten noterer sig, at mens grundlæggende mangler i omkostningsanmeldelserne kan opdages ved skrivebordskontrol, kan mange fejl kun konstateres ved kontrol hos modtageren. Denne begrænsning ved skrivebordskontrol bør der kompenseres for med de øvrige elementer i overvågnings- og kontrolsystemerne (revisionspåtegning og efterfølgende revisioner).

Revisionsattestering af omkostningsanmeldelser

| 7.21. | Når det kræves i finansieringsaftalen (4), skal modtagernes omkostningsanmeldelser, der indsendes med henblik på godtgørelse, ledsages af en revisionsattest udstedt af en uafhængig revisor. Revisor attesterer, at revisor har rimelig sikkerhed for, at de anmeldte omkostninger opfylder støtteberettigelseskriterierne. |
| --- | --- |

7.21.

Når det kræves i finansieringsaftalen (4), skal modtagernes omkostningsanmeldelser, der indsendes med henblik på godtgørelse, ledsages af en revisionsattest udstedt af en uafhængig revisor. Revisor attesterer, at revisor har rimelig sikkerhed for, at de anmeldte omkostninger opfylder støtteberettigelseskriterierne.

| 7.22. | For så vidt angår de 39 transaktioner, der blev revideret hos modtageren, og hvor der var fremlagt en attest, sammenlignede Retten resultaterne af sin egen test med attesten. I 17 tilfælde eller 43 % af tilfældene fandt Retten fejl i de omkostningsanmeldelser, hvor revisor havde givet en attest uden forbehold, før de blev fremsendt med henblik på godtgørelse. |
| --- | --- |

7.22.

For så vidt angår de 39 transaktioner, der blev revideret hos modtageren, og hvor der var fremlagt en attest, sammenlignede Retten resultaterne af sin egen test med attesten. I 17 tilfælde eller 43 % af tilfældene fandt Retten fejl i de omkostningsanmeldelser, hvor revisor havde givet en attest uden forbehold, før de blev fremsendt med henblik på godtgørelse.

| 7.22. | Kommissionen deler Rettens bekymring angående nøjagtigheden af revisionsattesterne for det sjette rammeprogram, som ikke fuldt ud giver den supplerende garanti, der oprindeligt var forventet for så vidt angår lovligheden og regelmæssigheden af omkostningsanmeldelserne. Det er imidlertid klart, at der med dette redskab er ydet et betydeligt bidrag til forebyggelse og tidlig korrektion af fejl, og at det har medført en begrænsning af fejlene under det sjette rammeprogram sammenlignet med det femte rammeprogram. |
| --- | --- |

7.22.

| 7.23. | I de fleste af den slags tilfælde har revisor ikke konstateret, at nogle støtteberettigede omkostninger er ansat for højt, navnlig i kategorierne personaleomkostninger og indirekte omkostninger, hvor der konstateres flest fejl i støttemodtagernes omkostningsanmeldelser (jf. punkt 7.14). |
| --- | --- |

7.23.

I de fleste af den slags tilfælde har revisor ikke konstateret, at nogle støtteberettigede omkostninger er ansat for højt, navnlig i kategorierne personaleomkostninger og indirekte omkostninger, hvor der konstateres flest fejl i støttemodtagernes omkostningsanmeldelser (jf. punkt 7.14).

| 7.24. | Dette revisionsresultat svarer til resultaterne fra det forudgående år og til de revisionsresultater, der rapporteres i kapitel 10. Det bekræfter, at der er behov for, at Kommissionen fortsat yder støtte og vejledning til modtagerne og de attesterende revisorer for at gøre denne kontrol mere pålidelig (5). |
| --- | --- |

7.24.

Dette revisionsresultat svarer til resultaterne fra det forudgående år og til de revisionsresultater, der rapporteres i kapitel 10. Det bekræfter, at der er behov for, at Kommissionen fortsat yder støtte og vejledning til modtagerne og de attesterende revisorer for at gøre denne kontrol mere pålidelig (5).

| 7.23-7.24. | For at forbedre situationen er revisionsattesteringen blevet tilpasset under det syvende rammeprogram.

  Revisionsattesteringen under det syvende rammeprogram er baseret på »aftalte procedurer«, som kræver, at den attesterende revisor gennemfører allerede fastlagte procedurer og aflægger rapport på grundlag af faktiske forhold. Der findes vejledninger for støttemodtagere og attesterende revisorer på Cordis-hjemmesiden (http://cordis.europa.eu/); se også punkt 7.33. Denne fremgangsmåde bør føre til en begrænsning af fejl vedrørende fortolkning af reglerne for støtteberettigelse som dem, der blev begået af revisorerne under det sjette rammeprogram, og udgør en yderligere forbedring af denne kontrol. |
| --- | --- |

7.23-7.24.

Revisionsattesteringen under det syvende rammeprogram er baseret på »aftalte procedurer«, som kræver, at den attesterende revisor gennemfører allerede fastlagte procedurer og aflægger rapport på grundlag af faktiske forhold. Der findes vejledninger for støttemodtagere og attesterende revisorer på Cordis-hjemmesiden (http://cordis.europa.eu/); se også punkt 7.33. Denne fremgangsmåde bør føre til en begrænsning af fejl vedrørende fortolkning af reglerne for støtteberettigelse som dem, der blev begået af revisorerne under det sjette rammeprogram, og udgør en yderligere forbedring af denne kontrol.

Forudgående godkendelse af modtagernes metode til beregning af omkostningerne under syvende rammeprogram

| 7.25. | Kommissionen har forsøgt at forenkle procedurerne med en reform af ordningen med revisionsattester under syvende rammeprogram. Den væsentligste nyskabelse er, at der ikke længere er krav om, at der skal fremlægges en attest for mellemliggende omkostningsanmeldelser, forudsat at der er foretaget en forudgående attestering af støttemodtagernes metoder til beregning af omkostninger. |
| --- | --- |

7.25.

Kommissionen har forsøgt at forenkle procedurerne med en reform af ordningen med revisionsattester under syvende rammeprogram. Den væsentligste nyskabelse er, at der ikke længere er krav om, at der skal fremlægges en attest for mellemliggende omkostningsanmeldelser, forudsat at der er foretaget en forudgående attestering af støttemodtagernes metoder til beregning af omkostninger.

| 7.26. | Det er hensigten, at denne foranstaltning — ud over at den skal nedbringe den administrative byrde for modtagerne — skal fremme anvendelse af korrekte metoder til beregning af omkostninger og dermed reducere fejlfrekvensen i omkostningsanmeldelserne. |
| --- | --- |

7.26.

Det er hensigten, at denne foranstaltning — ud over at den skal nedbringe den administrative byrde for modtagerne — skal fremme anvendelse af korrekte metoder til beregning af omkostninger og dermed reducere fejlfrekvensen i omkostningsanmeldelserne.

| 7.25-7.26. | Attestering af metoden vedrørende både personaleomkostninger og indirekte omkostninger er blevet indført for at forenkle procedurerne for de modtagere af flere tilskud, hvis systemer kunne give rimelig sikkerhed for, at de anvendte metoder er i overensstemmelse med bestemmelserne i aftalen om tilskud. Denne attestering er fakultativ. |
| --- | --- |

7.25-7.26.

| 7.27. | Kommissionen har dog endnu ikke udarbejdet en klar definition af de kriterier, der er nødvendige for, at det kan vurderes, om støttemodtagernes metoder til beregning af omkostninger stemmer overens med de lovbestemte krav. Ved udgangen af 2008 var denne nye form for forudgående attestering kun blevet godkendt i ét tilfælde. |
| --- | --- |

7.27.

Kommissionen har dog endnu ikke udarbejdet en klar definition af de kriterier, der er nødvendige for, at det kan vurderes, om støttemodtagernes metoder til beregning af omkostninger stemmer overens med de lovbestemte krav. Ved udgangen af 2008 var denne nye form for forudgående attestering kun blevet godkendt i ét tilfælde.

| 7.27. | Det er vanskeligt at opstille kriterier for evaluering af omkostningsmetoder. Kommissionen har klarlagt kriterierne for forudgående attestering af omkostningsberegningsmetoder for støttemodtagere, der anvender gennemsnitlige personaleomkostninger, i en beslutning truffet af Kommissionen den 23. juni 2009 (K(2009) 4705).

  Efter en langsom start har der i løbet af 2009 været tale om en stigning i antallet af attesterede metoder. |
| --- | --- |

7.27.

Efter en langsom start har der i løbet af 2009 været tale om en stigning i antallet af attesterede metoder.

Kommissionens strategi for efterfølgende revision

| 7.28. | Det andet hovedelement i Kommissionens system til kontrol af forskningsudgifter er dens program for efterfølgende (dvs. efter godtgørelse) finansielle revisioner hos støttemodtagerne. Revisionerne udføres af Kommissionens revisorer og af eksterne revisionsfirmaer under overvågning af Kommissionen. Formålet med efterfølgende revisioner er at afsløre og korrigere fejl, som ikke er blevet forhindret eller afsløret af tidligere kontroller. |
| --- | --- |

7.28.

Det andet hovedelement i Kommissionens system til kontrol af forskningsudgifter er dens program for efterfølgende (dvs. efter godtgørelse) finansielle revisioner hos støttemodtagerne. Revisionerne udføres af Kommissionens revisorer og af eksterne revisionsfirmaer under overvågning af Kommissionen. Formålet med efterfølgende revisioner er at afsløre og korrigere fejl, som ikke er blevet forhindret eller afsløret af tidligere kontroller.

| 7.29. | I 2008 forøgede Kommissionens forskningsgeneraldirektorater (6)fortsat deres aktiviteter på dette område i overensstemmelse med den fælles strategi for efterfølgende revision i forbindelse med sjette rammeprogram, der blev indført i 2007. Strategien omfatter en styrkelse af de efterfølgende revisioner og er udformet med henblik på at give øget sikkerhed for, at udgifterne under sjette rammeprogram, som tegner sig for 42 % af de samlede udgifter til rammeprogrammerne for forskning i 2008, er formelt rigtige. |
| --- | --- |

7.29.

I 2008 forøgede Kommissionens forskningsgeneraldirektorater (6)fortsat deres aktiviteter på dette område i overensstemmelse med den fælles strategi for efterfølgende revision i forbindelse med sjette rammeprogram, der blev indført i 2007. Strategien omfatter en styrkelse af de efterfølgende revisioner og er udformet med henblik på at give øget sikkerhed for, at udgifterne under sjette rammeprogram, som tegner sig for 42 % af de samlede udgifter til rammeprogrammerne for forskning i 2008, er formelt rigtige.

| 7.30. | Retten undersøgte, hvor langt Kommissionen var nået med at gennemføre strategien i forhold til dens centrale mål, om






  a) | at skabe større revisionsdækning |
| --- | --- | --- |

7.30.

Retten undersøgte, hvor langt Kommissionen var nået med at gennemføre strategien i forhold til dens centrale mål, om

a)

at skabe større revisionsdækning

| b) | at gøre forskningsgeneraldirektoraternes aktiviteter vedrørende ekstern revision indbyrdes mere kohærente og konsekvente |
| --- | --- |

b)

at gøre forskningsgeneraldirektoraternes aktiviteter vedrørende ekstern revision indbyrdes mere kohærente og konsekvente

| c) | at implementere et nyt centralt it-system med oplysninger om revisionsforvaltningen, der tillige fungerer som et fælles redskab til deling af revisionsdata |
| --- | --- |

c)

at implementere et nyt centralt it-system med oplysninger om revisionsforvaltningen, der tillige fungerer som et fælles redskab til deling af revisionsdata

| d) | at styrke processen med revisionsattester |
| --- | --- |

d)

at styrke processen med revisionsattester

| e) | at sikre, at forskningsgeneraldirektoraterne har samme tilgang med hensyn til, hvordan de eksterne revisionsfirmaer, der får kontrakt på at udføre revisioner på Kommissionens vegne, skal behandles. |
| --- | --- |

e)

at sikre, at forskningsgeneraldirektoraterne har samme tilgang med hensyn til, hvordan de eksterne revisionsfirmaer, der får kontrakt på at udføre revisioner på Kommissionens vegne, skal behandles.

| 7.31. | I 2008 blev udgifterne i meget større omfang end tidligere dækket af efterfølgende revisioner (
  figur 7.1
  ), hvad der imødekommer Rettens tidligere kritik. Antallet af afsluttede revisioner steg fra 432 ved udgangen af 2007 til 1 084 ved udgangen af 2008. |
| --- | --- |

7.31.

I 2008 blev udgifterne i meget større omfang end tidligere dækket af efterfølgende revisioner (
  figur 7.1
  ), hvad der imødekommer Rettens tidligere kritik. Antallet af afsluttede revisioner steg fra 432 ved udgangen af 2007 til 1 084 ved udgangen af 2008.

| 7.31. | Kommissionen bemærker sig Rettens positive kommentar om den øgede revision af udgifterne. |
| --- | --- |

7.31.

| 7.32. | Forskningsgeneraldirektoraterne følger konsekvent en sammenhængende fremgangsmetode i forbindelse med de efterfølgende revisioner og har bestræbt sig på nøje at koordinere og kontrollere implementeringen af revisionsstrategien. Men aktiviteternes fordeling på forskningsgeneraldirektoraterne i kombination med, at der ikke anvendes et integreret ledelsesinformationssystem, gør det vanskeligere at koordinere, og især at koordinere, opfølgningen af revisionsresultaterne. |
| --- | --- |

7.32.

Forskningsgeneraldirektoraterne følger konsekvent en sammenhængende fremgangsmetode i forbindelse med de efterfølgende revisioner og har bestræbt sig på nøje at koordinere og kontrollere implementeringen af revisionsstrategien. Men aktiviteternes fordeling på forskningsgeneraldirektoraterne i kombination med, at der ikke anvendes et integreret ledelsesinformationssystem, gør det vanskeligere at koordinere, og især at koordinere, opfølgningen af revisionsresultaterne.

| 7.32. | Kommissionen glæder sig over Rettens positive kommentar angående forskningsgeneraldirektoraternes konsekvente og sammenhængende fremgangsmåde i forbindelse med gennemførelsen af den fælles revisionsstrategi.

  Det forhold, at der ikke findes et specifikt it-redskab, forhindrer ikke i sig selv koordinering. En høj grad af koordinering sikres gennem de arbejdsgrupper, der er sammensat på tværs af forskningsgeneraldirektoraternes forskellige afdelinger. De månedlige møder om kortfattede revisionsrapporter er et godt eksempel på dette effektive samarbejde (se også punkt 7.34).


  Forvaltningsorganet for Forskning og Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd vil blive inddraget i disse koordineringsaktiviteter i løbet af 2009. |
| --- | --- |

7.32.

Det forhold, at der ikke findes et specifikt it-redskab, forhindrer ikke i sig selv koordinering. En høj grad af koordinering sikres gennem de arbejdsgrupper, der er sammensat på tværs af forskningsgeneraldirektoraternes forskellige afdelinger. De månedlige møder om kortfattede revisionsrapporter er et godt eksempel på dette effektive samarbejde (se også punkt 7.34).

Forvaltningsorganet for Forskning og Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd vil blive inddraget i disse koordineringsaktiviteter i løbet af 2009.

Figur 7.1 —   Implementeringen af Kommissionens fælles strategi for efterfølgende revision

Image

| 7.33. | Kommissionens strategi for efterfølgende revision sigter mod at styrke processen med revisionsattester ved at støtte modtagerne og de attesterende revisorer mere. Trods Kommissionens bestræbelser på at forbedre vejledningen og udbrede bedste praksis bestod de problemer, Retten tidligere havde konstateret, fortsat i 2008 (punkt 7.22). |
| --- | --- |

7.33.

Kommissionens strategi for efterfølgende revision sigter mod at styrke processen med revisionsattester ved at støtte modtagerne og de attesterende revisorer mere. Trods Kommissionens bestræbelser på at forbedre vejledningen og udbrede bedste praksis bestod de problemer, Retten tidligere havde konstateret, fortsat i 2008 (punkt 7.22).

| 7.33. | De nye initiativer, der er taget under det syvende rammeprogram — f.eks. forudgående attestering af metoder og attesten vedrørende personaleomkostninger, der har til formål at forebygge ukorrekt praksis i forbindelse med omkostningsanmeldelser, og som har været genstand for en omfattende oplysningskampagne — forventes at resultere i yderligere begrænsning af de problemer, der er konstateret af Retten (se også punkt 7.23). |
| --- | --- |

7.33.

| 7.34. | Afholdelsen af månedlige møder, hvor de rapporterede revisionsresultater sammenfattes, og anvendelsen af procedurer for kvalitetskontrol af revisionsberetningerne, er befordrende for en fælles tilgang til samarbejdet med de eksterne revisionsfirmaer. |
| --- | --- |

7.34.

Afholdelsen af månedlige møder, hvor de rapporterede revisionsresultater sammenfattes, og anvendelsen af procedurer for kvalitetskontrol af revisionsberetningerne, er befordrende for en fælles tilgang til samarbejdet med de eksterne revisionsfirmaer.

| 7.34. | Rettens kommentar bekræfter, at forskningsgeneraldirektoraterne har udviklet et effektivt samarbejde med de eksterne revisorer (se svaret på punkt 7.32). |
| --- | --- |

7.34.

Systemer vedrørende inddrivelser og finansielle korrektioner

| 7.35. | Den større dækning af den efterfølgende revision giver Kommissionen en bredere basis for at træffe korrigerende foranstaltninger og forøger sikkerheden for udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

7.35.

Den større dækning af den efterfølgende revision giver Kommissionen en bredere basis for at træffe korrigerende foranstaltninger og forøger sikkerheden for udgifternes lovlighed og formelle rigtighed.

| 7.36. | Der er planlagt supplerende korrigerende foranstaltninger, eller sådanne er under gennemførelse med fokusering på store modtagere og efterfølgende ekstrapolering af systemiske revisionsresultater til ikke-reviderede kontrakter hos de reviderede modtagere. |
| --- | --- |

7.36.

Der er planlagt supplerende korrigerende foranstaltninger, eller sådanne er under gennemførelse med fokusering på store modtagere og efterfølgende ekstrapolering af systemiske revisionsresultater til ikke-reviderede kontrakter hos de reviderede modtagere.

| 7.37. | Den store stigning i revisionsaktiviteten medfører en væsentlig større arbejdsbyrde forbundet med implementeringen af resultaterne af revisionen (ekstrapolering af fejl, pålæg om justeringer, inddrivelser og sanktioner). desuden kræver det en betydelig koordineringsindsats af forskningsgeneraldirektoraterne. |
| --- | --- |

7.37.

Den store stigning i revisionsaktiviteten medfører en væsentlig større arbejdsbyrde forbundet med implementeringen af resultaterne af revisionen (ekstrapolering af fejl, pålæg om justeringer, inddrivelser og sanktioner). desuden kræver det en betydelig koordineringsindsats af forskningsgeneraldirektoraterne.

| 7.38. | I juli 2007 oprettede GD INFSO et internt net af kontaktpersoner vedrørende efterfølgende revision med henblik på implementering af resultaterne af revisionen. I september 2008 oprettede GD RTD en ny enhed, der skulle tage sig af inddrivelser. Enheden har udsendt retningslinjer for implementering af revisionsresultater til de projektansvarlige i generaldirektoratet. |
| --- | --- |

7.38.

I juli 2007 oprettede GD INFSO et internt net af kontaktpersoner vedrørende efterfølgende revision med henblik på implementering af resultaterne af revisionen. I september 2008 oprettede GD RTD en ny enhed, der skulle tage sig af inddrivelser. Enheden har udsendt retningslinjer for implementering af revisionsresultater til de projektansvarlige i generaldirektoratet.

| 7.39. | Ved udgangen af 2008 havde Kommissionen imidlertid kun iværksat få inddrivelser, som det ses i
  figur 7.2
  , og havde stadig ikke iværksat nogen sanktioner (7)til trods for, at et omfattende sanktionssystem var en af de vigtigste korrigerende foranstaltninger, der blev indført med sjette rammeprogram for forskning i 2002 (8). |
| --- | --- |

7.39.

Ved udgangen af 2008 havde Kommissionen imidlertid kun iværksat få inddrivelser, som det ses i
  figur 7.2
  , og havde stadig ikke iværksat nogen sanktioner (7)til trods for, at et omfattende sanktionssystem var en af de vigtigste korrigerende foranstaltninger, der blev indført med sjette rammeprogram for forskning i 2002 (8).

| 7.39. | Som Retten bemærker, har den fortsatte forøgelse af revisionsaktiviteterne betydelige konsekvenser for generaldirektoraternes arbejdsbyrde. Den udvikling kræver øget koordinering og etablering af et omfattende internt kontrolsystem, der kan sikre opfølgning af revisionsanbefalinger gennem udstedelse af betalingsordrer eller udligning af beløb i forbindelse med efterfølgende betalinger samt anvendelse af skadeserstatning (se fodnote 7).

  Ved udgangen af 2008 var de forvaltningsprocedurer, der er nødvendige for at kunne implementere den flerårige kontrolstrategi, stort set på plads. |
| --- | --- |

7.39.

Ved udgangen af 2008 var de forvaltningsprocedurer, der er nødvendige for at kunne implementere den flerårige kontrolstrategi, stort set på plads.

Figur 7.2 —   Implementeringen af finansielle korrektioner efter revision

Image

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

| 7.40. | Retten konkluderer på grundlag af sin revision, at betalingerne for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008 for gruppen af politikområder Forskning, energi og transport, var behæftet med væsentlige fejl. Den mest sandsynlige fejlprocent ligger på mellem 2 % og 5 %. |
| --- | --- |

7.40.

Retten konkluderer på grundlag af sin revision, at betalingerne for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008 for gruppen af politikområder Forskning, energi og transport, var behæftet med væsentlige fejl. Den mest sandsynlige fejlprocent ligger på mellem 2 % og 5 %.

| 7.40. | Kommissionen vil fortsat forsøge at nå frem til en forekomst af resterende fejl, som kan give en revisionserklæring uden forbehold på dette politikområde. |
| --- | --- |

7.40.

| 7.41. | På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne for gruppen af politikområder Forskning, energi og transport delvis effektivt sikrer, at betalingerne er formelt rigtige. |
| --- | --- |

7.41.

På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne for gruppen af politikområder Forskning, energi og transport delvis effektivt sikrer, at betalingerne er formelt rigtige.

Anbefalinger

| 7.42. | I de senere år har Kommissionen styrket sine kontrolsystemer og forenklet reglerne for finansiering af forskningsprojekter. Disse foranstaltninger har bidraget til en reduktion af fejlniveauet for denne gruppe af politikområder. Med henblik på at fortsætte denne positive udvikling bør Kommissionen: |
| --- | --- |

7.42.

I de senere år har Kommissionen styrket sine kontrolsystemer og forenklet reglerne for finansiering af forskningsprojekter. Disse foranstaltninger har bidraget til en reduktion af fejlniveauet for denne gruppe af politikområder. Med henblik på at fortsætte denne positive udvikling bør Kommissionen:

| 7.42. | Kommissionen godkender Revisionsrettens anbefalinger. |
| --- | --- |

7.42.

| a) | sikre, at kontrollerne anvendes konsekvent, navnlig ved at gøre revisionsattesterne mere pålidelige og ved at implementere sin strategi for efterfølgende revision effektivt, iværksætte sanktioner, hvor det er relevant, og foretage inddrivelser eller justeringer i tilfælde, hvor anmeldte omkostninger er blevet godtgjort uberettiget |
| --- | --- |

a)

sikre, at kontrollerne anvendes konsekvent, navnlig ved at gøre revisionsattesterne mere pålidelige og ved at implementere sin strategi for efterfølgende revision effektivt, iværksætte sanktioner, hvor det er relevant, og foretage inddrivelser eller justeringer i tilfælde, hvor anmeldte omkostninger er blevet godtgjort uberettiget

| a) | Kommissionen er fuldt ud klar over betydningen af et effektivt kontrolsystem og tilstræber til stadighed forbedringer. Der er allerede gjort en betydelig indsats for at forbedre forvaltningen af forskningspolitikken inden for de gældende retlige og finansielle rammer. Kommissionen vil fortsat gennemføre omhyggelig kontrol. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen er fuldt ud klar over betydningen af et effektivt kontrolsystem og tilstræber til stadighed forbedringer. Der er allerede gjort en betydelig indsats for at forbedre forvaltningen af forskningspolitikken inden for de gældende retlige og finansielle rammer. Kommissionen vil fortsat gennemføre omhyggelig kontrol.

| b) | i overensstemmelse med det nylig udsendte kommissionsdokument om forenkling af de finansielle bestemmelser (9)yderligere forenkle finansieringsreglerne for det næste rammeprogram for forskning (ottende rammeprogram), og samtidig opretholde målet om et omkostningseffektivt kontrolsystem, der er tilstrækkeligt til, at det giver rimelig sikkerhed for, at udgifterne er formelt rigtige. |
| --- | --- |

b)

i overensstemmelse med det nylig udsendte kommissionsdokument om forenkling af de finansielle bestemmelser (9)yderligere forenkle finansieringsreglerne for det næste rammeprogram for forskning (ottende rammeprogram), og samtidig opretholde målet om et omkostningseffektivt kontrolsystem, der er tilstrækkeligt til, at det giver rimelig sikkerhed for, at udgifterne er formelt rigtige.

| b) | Kommissionen er enig i, at yderligere forenkling af de finansielle bestemmelser er ønskelig under det ottende rammeprogram, og at der bør opretholdes et effektivt kontrolsystem. Kommissionen vil fortsætte med at forenkle og forbedre gennemførelsen af budgettet og ledsage sin genopretningsplan i overensstemmelse med meddelelsen om forenkling af de finansielle bestemmelser og fremskyndelse af budgetgennemførelsen af hensyn til den økonomiske genopretning. Kommissionen vil fortsætte sin indsats for at gøre kontrolsystemerne mere omkostningseffektive og foreslå acceptable fejlniveauer for forskning og andre områder i 2010. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen er enig i, at yderligere forenkling af de finansielle bestemmelser er ønskelig under det ottende rammeprogram, og at der bør opretholdes et effektivt kontrolsystem. Kommissionen vil fortsætte med at forenkle og forbedre gennemførelsen af budgettet og ledsage sin genopretningsplan i overensstemmelse med meddelelsen om forenkling af de finansielle bestemmelser og fremskyndelse af budgetgennemførelsen af hensyn til den økonomiske genopretning. Kommissionen vil fortsætte sin indsats for at gøre kontrolsystemerne mere omkostningseffektive og foreslå acceptable fejlniveauer for forskning og andre områder i 2010.

---

(1)  Hvert enkelt projekt har i gennemsnit ca. 20 partnere, men antallet kan variere fra 4 til 95. Partnerne kan deltage i flere projekter.

(2)  I 2008: 434 igangværende transportprojekter (TEN T projekter) med en gennemsnitlig støtte på 16,43 millioner euro og 53 igangværende energiprojekter (TEN E projekter) med en gennemsnitlig støtte på 1,34 millioner euro.

(3)  14 tilfælde i den stikprøve, der var udtaget til substansrevision, plus yderligere 16 udvalgte tilfælde.

(4)  Under sjette rammeprogram skulle hver projektpartner fremlægge mindst én revisionsattest som dækkede hele projektets varighed. En attest er altid obligatorisk, når en partner anmoder om et EF bidrag på over 750 000 euro inden for en bestemt rapporteringsperiode.

(5)  Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 7.31-7.33 og 7.43 c).

(6)  GD RTD, GD INFSO, GD TREN og GD ENTR.

(7)  Ud over, at Kommissionen kan inddrive midler, kan den også kræve erstatning (konventionalbod) fra en støttemodtager, som den konstaterer har ansat de støtteberettigede omkostninger for højt og derfor uretmæssigt har modtaget et tilskud fra EU. Der kan også iværksættes sanktioner over for en støttemodtager, som gentagne gange misligeholder kontraktlige forpligtelser.

(8)  Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 7.23.

(9)  Meddelelse fra Dalia Grybauskaite efter aftale med Kommissionens formand - (SEK(2009) 477 endelig af 8.4.2009).

(10)  Revisionen af administrationsudgifterne er omhandlet i kapitel 11.

(11)  Syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling er Den Europæiske Unions hovedinstrument til finansiering af forskning i perioden 2007-2013. Udgifter under »Tidligere rammeprogrammer« står for mellemliggende og endelige betalinger afholdt til projekter, der er udvalgt under de tidligere rammeprogrammer (dvs. sjette rammeprogram (2002-2006) eller femte rammeprogram (1998-2002). Jf. også punkt 7.6.

BILAG 7.1

DEL 1:   DE VIGTIGSTE KARAKTERISTIKA VED DEN STIKPRØVEBASEREDE TEST AF TRANSAKTIONER

1.1 —   Stikprøvens størrelse

| År | Antal testede transaktioner |
| --- | --- |
| 2008 | 150 |
| 2007 | 180 |

År

Antal testede transaktioner

2008

150

2007

180

1.2 —   Stikprøvens struktur

| Procentdel af de testede transaktioner, som var | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Femte rammeprogram | Sjette rammeprogram | Syvende rammeprogram | TEN | Demontering af nukleare anlæg
   (4) | Andet | I alt |
| forskud (1) | — | — | 42 % | 3 % | 1 % | 3 % | 49 % | 74 | 33 % | 59 |
| mellemliggende og endelige betalinger (2) | 1 % | 33 % | 1 % | 3 % | 3 % | 3 % | 44 % | 65 | 61 % | 109 |
| betalinger til andet end projekter (3) | — | — | — | 1 % | — | 6 % | 7 % | 11 | 6 % | 12 |
| I alt | 1 % | 33 % | 43 % | 7 % | 4 % | 12 % | 100 % | 100 % |

Procentdel af de testede transaktioner, som var

2008

2007

Femte rammeprogram

Sjette rammeprogram

Syvende rammeprogram

TEN

Demontering af nukleare anlæg
   (4)

Andet

I alt

forskud (1)

—

—

42 %

3 %

1 %

3 %

49 %

74

33 %

59

mellemliggende og endelige betalinger (2)

1 %

33 %

1 %

3 %

3 %

3 %

44 %

65

61 %

109

betalinger til andet end projekter (3)

—

—

—

1 %

—

6 %

7 %

11

6 %

12

I alt

1 %

33 %

43 %

7 %

4 %

12 %

100 %

100 %

1.3 —   Fejlenes frekvens og anslåede effekt

| Fejl | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Femte rammeprogram | Sjette rammeprogram | Syvende rammeprogram | TEN | Demontering af nukleare anlæg | Andet | I alt |
| Hyppigheden af testede transaktioner, som var behæftet med fejl | 100 % {2} | 44 % {22} | — | 30 % {3} | 67 % {4} | 12 % {2} | 22 % {33} | 48 % {86} |
| Hyppigheden af kvantificerbare fejl | 50 % {1} | 91 % {20} | — | 20 % {1} | 0 % {0} | 67 % {2} | 68 % {24} | 44 % {61} |
| Effekten af de kvantificerbare fejl:

  Den mest sandsynlige fejlprocent falder i intervallet (5) | Mellem 2 % og 5 % | Mellem 2 % og 5 % |
| Tallene i {} er absolutte tal. |

Fejl

2008

2007

Femte rammeprogram

Sjette rammeprogram

Syvende rammeprogram

TEN

Demontering af nukleare anlæg

Andet

I alt

Hyppigheden af testede transaktioner, som var behæftet med fejl

100 % {2}

44 % {22}

—

30 % {3}

67 % {4}

12 % {2}

22 % {33}

48 % {86}

Hyppigheden af kvantificerbare fejl

50 % {1}

91 % {20}

—

20 % {1}

0 % {0}

67 % {2}

68 % {24}

44 % {61}

Effekten af de kvantificerbare fejl:

Den mest sandsynlige fejlprocent falder i intervallet (5)

Mellem 2 % og 5 %

Mellem 2 % og 5 %

Tallene i {} er absolutte tal.

DEL 2:   SAMLET VURDERING AF OVERVÅGNINGS- OG KONTROLSYSTEMERNE

2.1 —   Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer

| Ordning | Central intern kontrol (Kommissionen) | Central intern kontrol i de nationale forvaltninger | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- |
| Skrivebords-kontrol før udbetaling | Revisions- påtegning | Efterfølgende finansielle revisioner |
| Sjette rammeprogram | | | | I/R | |

Ordning

Central intern kontrol (Kommissionen)

Central intern kontrol i de nationale forvaltninger

Samlet vurdering

Skrivebords-kontrol før udbetaling

Revisions- påtegning

Efterfølgende finansielle revisioner

Sjette rammeprogram

I/R

| Samlet vurdering | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Forklaring: | Effektivt |
| | Delvist effektivt |
| | Ikke effektivt |
| I/R | Ingen vurdering: Vurdering ikke relevant eller ikke foretaget |

Samlet vurdering

2008

2007

Forklaring:

Effektivt

Delvist effektivt

Ikke effektivt

I/R

Ingen vurdering: Vurdering ikke relevant eller ikke foretaget

---

(1)  74 forskud: 63 vedrørende syvende rammeprogram, 5 vedrørende TEN, 2 vedrørende demontering af nukleare anlæg (betalt direkte til modtageren), 2 til Forvaltningsorganet for Intelligent Energi, 1 til Forvaltningsorganet for Undervisning og Kultur, 1 til Den Europæiske Rumorganisation (Galileo).

(2)  65 mellemliggende og endelige betalinger: 1 vedrørende syvende rammeprogram, 50 vedrørende sjette rammeprogram, 2 vedrørende femte rammeprogram, 4 vedrørende TEN, 4 vedrørende demontering af nukleare anlæg (betalt til internationale støttefonde), 2 til Forvaltningsorganet for Undervisning og Kultur, 1 Kul- og Stålforskningsfonden, 1 faktura vedrørende en aftale om tjenesteydelser med IST-programmet.

(3)  11 betalinger til andet end projekter: f.eks. fakturerede tjenesteydelser og leverancer, betalinger til et lånegarantiinstrument for TEN-T-projekter, tilskud til syvende rammeprograms finansieringsfacilitet for risikodeling, driftsstøtte til forskningsinstitutioner og til fællesforetagendet for ITER.

(4)  Program under fælles forvaltning: Kommissionen (GD TREN) og den Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) forvalter det i fællesskab.

(5)  Retten skelner mellem tre intervaller for den mest sandsynlige fejlprocent: under 2 %, mellem 2 % og 5 %, over 5 %.

Tallene i {} er absolutte tal.

BILAG 7.2

OPFØLGNING PÅ CENTRALE BEMÆRKNINGER I REVISIONSERKLÆRINGEN

| Rettens bemærkning | De foranstaltninger, der er truffet | Rettens analyse | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Revisionserklæring 2006: høj fejlfrekvens i betalingerne |
| I 2006 konstaterede Retten fejl i 26 ud af 150 reviderede transaktioner. De hyppigst forekommende fejltyper var: De anmeldte omkostninger og navnlig personaleomkostningerne, der normalt er den største enkelte omkostningskategori, var ikke tilstrækkeligt dokumenteret, der var brugt budgetterede tal og ikke faktiske udgifter, fællesomkostninger var uberettiget allokeret til projektet, der blev anmodet om dækning af udgifter, der var afholdt uden for den støtteberettigede periode, og der var medtaget forskellige omkostninger, der ikke var støtteberettigede.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 7.10-7.11). | I fire tilfælde er GD'er uden for gruppen af politikker nu ansvarlige for opfølgningen.
  I seks tilfælde har Kommissionen konkluderet, at der ikke er behov for korrigerende foranstaltninger.
  I 13 tilfælde har Kommissionen foretaget finansielle korrektioner, enten ved at udstede en tilbagesøgningsordre eller ved at justere betalingerne til modtagerne i efterfølgende perioder.
  I tre tilfælde har Kommissionen iværksat korrigerende foranstaltninger, som endnu ikke er afsluttet. | Kommissionen har fulgt op på fejlene og truffet korrigerende foranstaltninger, selv om de finansielle korrektioner i tre tilfælde ikke er afsluttet. Kommissionens udestående fordringer bør hurtigst muligt tilbagesøges som et led i en forsvarlig økonomisk forvaltning. | Kommissionen har truffet korrigerende foranstaltninger for at sikre, at der bliver fulgt op på de tre tilfælde, der stadig ikke er afsluttet. I to af de tre tilfælde er der indledt betalings- og tilbagesøgningsprocedure. I det tredje tilfælde er der iværksat revision; den endelige revisionsberetning foreligger endnu ikke. |
| 2.   Kommissionens betalinger er forsinkede |
| I et væsentligt antal tilfælde har Kommissionen afholdt betalinger til modtagerne med unødig forsinkelse.
  I 2005 blev 11 ud af 69 betalinger (dvs. 16 %), som Retten reviderede, afholdt for sent. Vedrørende 2006 konstaterede Retten, at betalingerne var forsinkede i 21 ud af 113 tilfælde (dvs. 18,6 %). I 2007 konstaterede Retten forsinkelser i betalingerne i 30 ud af 180 reviderede tilfælde (dvs. 17 %).
  I 2008 konstaterede Retten færre forsinkede betalinger: 12 tilfælde ud af 150 reviderede betalinger (dvs. 8 %).
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 7.10, årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 7.29 og bilag 7.1, og årsberetningen for regnskabsåret 2007, bilag 7.2). | Kommissionen har forbedret tilsynet med forsinkelserne, indført strømlinede procedurer, tilpasset sine it-værktøjer og udbygget sit uddannelsesprogram for medarbejdere, der er involveret i betalingerne. | Kommissionen er blevet meget bedre til at afholde rettidige betalinger i 2008. | De forbedringer, Retten omtaler, afspejler Kommissionens bestræbelser. Kommissionen vil fortsat overvåge dette forhold nøje. |

Rettens bemærkning

De foranstaltninger, der er truffet

Rettens analyse

Kommissionens svar

1.   Revisionserklæring 2006: høj fejlfrekvens i betalingerne

I 2006 konstaterede Retten fejl i 26 ud af 150 reviderede transaktioner. De hyppigst forekommende fejltyper var: De anmeldte omkostninger og navnlig personaleomkostningerne, der normalt er den største enkelte omkostningskategori, var ikke tilstrækkeligt dokumenteret, der var brugt budgetterede tal og ikke faktiske udgifter, fællesomkostninger var uberettiget allokeret til projektet, der blev anmodet om dækning af udgifter, der var afholdt uden for den støtteberettigede periode, og der var medtaget forskellige omkostninger, der ikke var støtteberettigede.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 7.10-7.11).

I fire tilfælde er GD'er uden for gruppen af politikker nu ansvarlige for opfølgningen.

I seks tilfælde har Kommissionen konkluderet, at der ikke er behov for korrigerende foranstaltninger.

I 13 tilfælde har Kommissionen foretaget finansielle korrektioner, enten ved at udstede en tilbagesøgningsordre eller ved at justere betalingerne til modtagerne i efterfølgende perioder.

I tre tilfælde har Kommissionen iværksat korrigerende foranstaltninger, som endnu ikke er afsluttet.

Kommissionen har fulgt op på fejlene og truffet korrigerende foranstaltninger, selv om de finansielle korrektioner i tre tilfælde ikke er afsluttet. Kommissionens udestående fordringer bør hurtigst muligt tilbagesøges som et led i en forsvarlig økonomisk forvaltning.

Kommissionen har truffet korrigerende foranstaltninger for at sikre, at der bliver fulgt op på de tre tilfælde, der stadig ikke er afsluttet. I to af de tre tilfælde er der indledt betalings- og tilbagesøgningsprocedure. I det tredje tilfælde er der iværksat revision; den endelige revisionsberetning foreligger endnu ikke.

2.   Kommissionens betalinger er forsinkede

I et væsentligt antal tilfælde har Kommissionen afholdt betalinger til modtagerne med unødig forsinkelse.

I 2005 blev 11 ud af 69 betalinger (dvs. 16 %), som Retten reviderede, afholdt for sent. Vedrørende 2006 konstaterede Retten, at betalingerne var forsinkede i 21 ud af 113 tilfælde (dvs. 18,6 %). I 2007 konstaterede Retten forsinkelser i betalingerne i 30 ud af 180 reviderede tilfælde (dvs. 17 %).

I 2008 konstaterede Retten færre forsinkede betalinger: 12 tilfælde ud af 150 reviderede betalinger (dvs. 8 %).

(Årsberetningen for regnskabsåret 2005, punkt 7.10, årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 7.29 og bilag 7.1, og årsberetningen for regnskabsåret 2007, bilag 7.2).

Kommissionen har forbedret tilsynet med forsinkelserne, indført strømlinede procedurer, tilpasset sine it-værktøjer og udbygget sit uddannelsesprogram for medarbejdere, der er involveret i betalingerne.

Kommissionen er blevet meget bedre til at afholde rettidige betalinger i 2008.

De forbedringer, Retten omtaler, afspejler Kommissionens bestræbelser. Kommissionen vil fortsat overvåge dette forhold nøje.

---

KAPITEL 8

Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse

Revisionens omfang

Transaktionernes formelle rigtighed

Systemernes effektivitet

Systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

EuropeAid

GD RELEX

GD ELARG

GD ECHO

Det fælles RELEX-Informationssystem (CRIS)

Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

Anbefalinger

Opfølgning af tidligere bemærkninger fremsat uden for revisionserklæringen

Opfølgning på særberetning nr. 5/2006 om meda-programmet

Indledning

Opfølgning på anbefalingerne

Konklusioner og anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 8.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse, som omfatter følgende politikområder: 19 – Eksterne forbindelser, 21 – Udvikling og forbindelser med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) (1), 22 - Udvidelse og 23 – Humanitær bistand.
  Tabel 8.1
  indeholder mere detaljerede oplysninger om de reviderede aktiviteter, regnskabsårets udgifter og den anvendte forvaltningsform. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

8.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse, som omfatter følgende politikområder: 19 – Eksterne forbindelser, 21 – Udvikling og forbindelser med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) (1), 22 - Udvidelse og 23 – Humanitær bistand.
  Tabel 8.1
  indeholder mere detaljerede oplysninger om de reviderede aktiviteter, regnskabsårets udgifter og den anvendte forvaltningsform.

Tabel 8.1. —   Betalingernes fordeling på politikområder

| Budgetafsnit | Politikområde | Tekst | Betalinger i 2008


  (millioner euro) | Budget forvaltningsmåde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 | Eksterne forbindelser | Administrative udgifter | 336 | Direkte central forvaltning |
| Multilaterale forbindelser, samarbejde med tredjelande inden for migration og asyl samt generelle eksterne forbindelser | 54 | Direkte central forvaltning |
| Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik | 192 | Indirekte central (6)/fælles forvaltning |
| Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR) | 109 | Direkte central forvaltning |
| Forbindelser og samarbejde med industrialiserede tredjelande | 16 | Direkte central forvaltning |
| Krisereaktion og globale trusler mod sikkerheden | 199 | Direkte central forvaltning |
| Den europæiske naboskabspolitik og forbindelserne med Rusland | 1 475 | Direkte central/decentral forvaltning |
| Forbindelserne med Latinamerika | 310 | Direkte central/decentral forvaltning |
| Forbindelserne med landene i Asien, Centralasien og Mellemøsten | 667 | Direkte central/ decentral/fælles forvaltning |
| Politisk strategi og koordination | 22 | Direkte central forvaltning |
| | 3 380 | |
| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande | Administrative udgifter | 248 | Direkte central forvaltning |
| Fødevaresikkerhed | 258 | Direkte central forvaltning |
| Ikke-statslige udviklingsaktører | 172 | Direkte central forvaltning |
| Miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder energi | 76 | Direkte central forvaltning |
| Menneskelig og social udvikling | 127 | Direkte central/fælles forvaltning |
| Geografisk samarbejde med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) | 223 | Direkte central/ decentral /fælles forvaltning |
| Udviklingssamarbejdsforanstaltninger og ad hoc-programmer | 24 | Direkte central forvaltning |
| Politisk strategi og koordination | 13 | Direkte central forvaltning |
| | 1 141 | |
| 22 | Udvidelse | Administrative udgifter | 71 | Direkte central forvaltning |
| Udvidelsesprocessen og udvidelsesstrategi | 1 388 | Direkte central/indirekte/decentral forvaltning |
| Finansiel støtte efter tiltrædelsen | 66 | Direkte central/decentral forvaltning |
| Informations- og kommunikationsstrategi | 9 | Direkte central forvaltning |
| | 1 534 | |
| 23 | Humanitær bistand | Administrative udgifter | 21 | Direkte central forvaltning |
| Humanitær bistand | 862 | Direkte central/fælles forvaltning |
| | 883 | |
| Administrative udgifter (7)i alt | 676 | |
| Aktionsudgifter i alt | 6 262 | |
| Årets betalinger i alt | 6 938 | |
| Årets forpligtelser i alt | 7 415 | |
| Kilde: Årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber for regnskabsåret 2008, Bind II, Bilag B. |

Budgetafsnit

Politikområde

Tekst

Betalinger i 2008

(millioner euro)

Budget forvaltningsmåde

19

Eksterne forbindelser

Administrative udgifter

336

Direkte central forvaltning

Multilaterale forbindelser, samarbejde med tredjelande inden for migration og asyl samt generelle eksterne forbindelser

54

Direkte central forvaltning

Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik

192

Indirekte central (6)/fælles forvaltning

Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR)

109

Direkte central forvaltning

Forbindelser og samarbejde med industrialiserede tredjelande

16

Direkte central forvaltning

Krisereaktion og globale trusler mod sikkerheden

199

Direkte central forvaltning

Den europæiske naboskabspolitik og forbindelserne med Rusland

1 475

Direkte central/decentral forvaltning

Forbindelserne med Latinamerika

310

Direkte central/decentral forvaltning

Forbindelserne med landene i Asien, Centralasien og Mellemøsten

667

Direkte central/ decentral/fælles forvaltning

Politisk strategi og koordination

22

Direkte central forvaltning

3 380

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

Administrative udgifter

248

Direkte central forvaltning

Fødevaresikkerhed

258

Direkte central forvaltning

Ikke-statslige udviklingsaktører

172

Direkte central forvaltning

Miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder energi

76

Direkte central forvaltning

Menneskelig og social udvikling

127

Direkte central/fælles forvaltning

Geografisk samarbejde med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS)

223

Direkte central/ decentral /fælles forvaltning

Udviklingssamarbejdsforanstaltninger og ad hoc-programmer

24

Direkte central forvaltning

Politisk strategi og koordination

13

Direkte central forvaltning

1 141

22

Udvidelse

Administrative udgifter

71

Direkte central forvaltning

Udvidelsesprocessen og udvidelsesstrategi

1 388

Direkte central/indirekte/decentral forvaltning

Finansiel støtte efter tiltrædelsen

66

Direkte central/decentral forvaltning

Informations- og kommunikationsstrategi

9

Direkte central forvaltning

1 534

23

Humanitær bistand

Administrative udgifter

21

Direkte central forvaltning

Humanitær bistand

862

Direkte central/fælles forvaltning

883

Administrative udgifter (7)i alt

676

Aktionsudgifter i alt

6 262

Årets betalinger i alt

6 938

Årets forpligtelser i alt

7 415

Kilde: Årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber for regnskabsåret 2008, Bind II, Bilag B.

Særlige karakteristika ved gruppen Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse

| 8.2. | Udgifterne under Eksterne forbindelser og udvikling implementeres af Samarbejdskontoret EuropeAid (EuropeAid) og også af Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (GD RELEX). Udgifterne under Udvidelse forvaltes af Generaldirektoratet for Udvidelse (GD ELARG), og udgifterne under Humanitær bistand, herunder fødevarebistand, af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (GD ECHO). |
| --- | --- |

8.2.

Udgifterne under Eksterne forbindelser og udvikling implementeres af Samarbejdskontoret EuropeAid (EuropeAid) og også af Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (GD RELEX). Udgifterne under Udvidelse forvaltes af Generaldirektoratet for Udvidelse (GD ELARG), og udgifterne under Humanitær bistand, herunder fødevarebistand, af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (GD ECHO).

| 8.3. | EuropeAid forvalter blandt andet udgifter til:






  a) | finansiel og faglig bistand til samt økonomisk samarbejde med lande i Asien og Latinamerika |
| --- | --- | --- |

8.3.

EuropeAid forvalter blandt andet udgifter til:

a)

finansiel og faglig bistand til samt økonomisk samarbejde med lande i Asien og Latinamerika

| b) | den europæiske naboskabspolitik inklusive det strategiske partnerskab med Rusland |
| --- | --- |

b)

den europæiske naboskabspolitik inklusive det strategiske partnerskab med Rusland

| c) | temaprogrammer inklusive fødevaresikkerhed, ikke-statslige aktører og lokale myndigheder, miljø, sundhed og uddannelse samt demokrati og menneskerettigheder. |
| --- | --- |

c)

temaprogrammer inklusive fødevaresikkerhed, ikke-statslige aktører og lokale myndigheder, miljø, sundhed og uddannelse samt demokrati og menneskerettigheder.

| 8.4. | Hovedparten af udgifterne forvaltes ved central forvaltning, som varetages direkte af Kommissionens tjenestegrene enten centralt i Kommissionen eller i Kommissionens delegationer i de pågældende tredjelande. Bistand ydet gennem internationale organisationer forvaltes ved fælles forvaltning. |
| --- | --- |

8.4.

Hovedparten af udgifterne forvaltes ved central forvaltning, som varetages direkte af Kommissionens tjenestegrene enten centralt i Kommissionen eller i Kommissionens delegationer i de pågældende tredjelande. Bistand ydet gennem internationale organisationer forvaltes ved fælles forvaltning.

| 8.5. | En stor del af udgifterne er budgetstøtte og betalinger (forskud/forfinansiering) til de organisationer, der implementerer udviklingsprojekter, herunder statslige institutioner, ngo’er og internationale organisationer. |
| --- | --- |

8.5.

En stor del af udgifterne er budgetstøtte og betalinger (forskud/forfinansiering) til de organisationer, der implementerer udviklingsprojekter, herunder statslige institutioner, ngo’er og internationale organisationer.

| 8.6. | De udviklingsprojekter, der får støtte, er spredt over mere end 150 lande, og gennemførelsesorganisationerne er meget forskellige, både hvad angår størrelse og kompetence. Under de enkelte projekter afholdes der en lang række individuelle betalinger efter komplekse regler, navnlig for udbud og for leverancers oprindelse. |
| --- | --- |

8.6.

De udviklingsprojekter, der får støtte, er spredt over mere end 150 lande, og gennemførelsesorganisationerne er meget forskellige, både hvad angår størrelse og kompetence. Under de enkelte projekter afholdes der en lang række individuelle betalinger efter komplekse regler, navnlig for udbud og for leverancers oprindelse.

| 8.7. | Følgende forvaltningsmåder anvendes i forbindelse med udgifter, der forvaltes af GD RELEX:






  a) | indirekte central eller fælles forvaltning sammen med internationale organisationer, når der er tale om Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik, og |
| --- | --- | --- |

8.7.

Følgende forvaltningsmåder anvendes i forbindelse med udgifter, der forvaltes af GD RELEX:

a)

indirekte central eller fælles forvaltning sammen med internationale organisationer, når der er tale om Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik, og

| b) | direkte central forvaltning for både udgifter til forbindelser og samarbejde med industrialiserede tredjelande (Instrumentet for Industrialiserede Lande) og udgifter til krisereaktion og globale trusler mod sikkerheden (Stabilitetsinstrumentet). Projekterne implementeres enten centralt af tjenestegrenene eller af delegationerne. |
| --- | --- |

b)

direkte central forvaltning for både udgifter til forbindelser og samarbejde med industrialiserede tredjelande (Instrumentet for Industrialiserede Lande) og udgifter til krisereaktion og globale trusler mod sikkerheden (Stabilitetsinstrumentet). Projekterne implementeres enten centralt af tjenestegrenene eller af delegationerne.

| 8.8. | GD ELARG forvalter primært udgifter i tilknytning til udvidelsesstrategien og -processen under instrumentet for førtiltrædelsesbistand, Phareprogrammet, herunder eftertiltrædelsesstøtte, CARDS (2)samt under førtiltrædelsesstøtten til Tyrkiet. |
| --- | --- |

8.8.

GD ELARG forvalter primært udgifter i tilknytning til udvidelsesstrategien og -processen under instrumentet for førtiltrædelsesbistand, Phareprogrammet, herunder eftertiltrædelsesstøtte, CARDS (2)samt under førtiltrædelsesstøtten til Tyrkiet.

| 8.9. | Generelt afholdes betalingerne på basis af enten centrale eller decentrale forvaltningsmåder. Ved decentral forvaltning udfører Kommissionens delegation forudgående kontrol af beslutningerne om ordretildeling, mens der under visse omstændigheder ikke udføres forudgående kontrol. |
| --- | --- |

8.9.

Generelt afholdes betalingerne på basis af enten centrale eller decentrale forvaltningsmåder. Ved decentral forvaltning udfører Kommissionens delegation forudgående kontrol af beslutningerne om ordretildeling, mens der under visse omstændigheder ikke udføres forudgående kontrol.

| 8.10. | Udgifterne til EU’s finansielle støtte til potentielle kandidatlande (Albanien, Bosnien-Herzegovina, Montenegro, Serbien og Kosovo (3)) og til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien forvaltes primært direkte af delegationerne. Disse udgifter omfatter fra og med oktober 2008 også den del af støtten, der tidligere blev kanaliseret gennem Det Europæiske Genopbygningsagentur (EAR). |
| --- | --- |

8.10.

Udgifterne til EU’s finansielle støtte til potentielle kandidatlande (Albanien, Bosnien-Herzegovina, Montenegro, Serbien og Kosovo (3)) og til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien forvaltes primært direkte af delegationerne. Disse udgifter omfatter fra og med oktober 2008 også den del af støtten, der tidligere blev kanaliseret gennem Det Europæiske Genopbygningsagentur (EAR).

| 8.11. | De udgifter, der implementeres af GD ECHO, forvaltes centralt i Bruxelles. Ca. halvdelen af de bevillinger, der er indgået forpligtelser for, vedrører ngo'er (direkte central forvaltning), den anden halvdel FN eller andre internationale organisationer (fælles forvaltning). |
| --- | --- |

8.11.

De udgifter, der implementeres af GD ECHO, forvaltes centralt i Bruxelles. Ca. halvdelen af de bevillinger, der er indgået forpligtelser for, vedrører ngo'er (direkte central forvaltning), den anden halvdel FN eller andre internationale organisationer (fælles forvaltning).

Revisionens omfang

| 8.12. | Revisionen var baseret på tre hovedelementer:






  a) | substansrevision af betalinger afholdt i 2008 ved hjælp af en repræsentativ statistisk stikprøve på 180 enheder (jf.
  1.1
  og
  1.2
  i
  bilag 8.1
  ). Stikprøven omfattede betalinger til gennemførelsesorganisationer, budgetstøtte, betalinger til trustfonde og andre betalinger, som Kommissionen havde afholdt direkte på grundlag af for eksempel kontrakter om bygge- og anlægsarbejder, tjenesteydelser eller vareindkøb |
| --- | --- | --- |

8.12.

Revisionen var baseret på tre hovedelementer:

a)

substansrevision af betalinger afholdt i 2008 ved hjælp af en repræsentativ statistisk stikprøve på 180 enheder (jf.
  1.1
  og
  1.2
  i
  bilag 8.1
  ). Stikprøven omfattede betalinger til gennemførelsesorganisationer, budgetstøtte, betalinger til trustfonde og andre betalinger, som Kommissionen havde afholdt direkte på grundlag af for eksempel kontrakter om bygge- og anlægsarbejder, tjenesteydelser eller vareindkøb

| b) | en vurdering af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer både centralt og i delegationerne, som omfattede:






  i) | forudgående kontrol af kontrakter og betalinger |
| --- | --- | --- |

b)

en vurdering af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer både centralt og i delegationerne, som omfattede:

i)

forudgående kontrol af kontrakter og betalinger

| ii) | forvaltnings- og overvågningsaktiviteter |
| --- | --- |

ii)

forvaltnings- og overvågningsaktiviteter

| iii) | eksterne revisioner |
| --- | --- |

iii)

eksterne revisioner

| iv) | den interne revision |
| --- | --- |

iv)

den interne revision

| c) | en opfølgning af tidligere bemærkninger i revisionserklæringen (jf.
  bilag 8.2
  ). |
| --- | --- |

c)

en opfølgning af tidligere bemærkninger i revisionserklæringen (jf.
  bilag 8.2
  ).

| 8.13. | For så vidt angår betalingerne til FN-agenturer, skal det nævnes, at det er svært for Rettens revisorer at få revisionsberetninger om projektudgifter og den nødvendige dokumentation fra FN. Og det til trods for Kommissionens tiltag med henblik på at lette Rettens revisionsarbejde. |
| --- | --- |

8.13.

For så vidt angår betalingerne til FN-agenturer, skal det nævnes, at det er svært for Rettens revisorer at få revisionsberetninger om projektudgifter og den nødvendige dokumentation fra FN. Og det til trods for Kommissionens tiltag med henblik på at lette Rettens revisionsarbejde.

| 8.13. | Kommissionen støtter til fulde Revisionsrettens anmodninger om oplysninger fra FN-agenturerne inden for rammerne af den finansielle og administrative rammeaftale (FAFA), som blev undertegnet mellem Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Nationer den 29. april 2003. |
| --- | --- |

8.13.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 8.14. | Substansrevisionen af gruppen Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse afslørede et væsentligt fejlniveau. Resultaterne af denne revision vises og analyseres nærmere i
  bilag 8.1
  . |
| --- | --- |

8.14.

Substansrevisionen af gruppen Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse afslørede et væsentligt fejlniveau. Resultaterne af denne revision vises og analyseres nærmere i
  bilag 8.1
  .

| 8.15. | De reviderede transaktioner var blandt andet betalinger, som Kommissionens tjenestegrene havde afholdt direkte enten til kontrahenter og konsulenter eller til gennemførelsesorganisationer. Der blev konstateret et væsentligt fejlniveau for begge typer betalinger. |
| --- | --- |

8.15.

De reviderede transaktioner var blandt andet betalinger, som Kommissionens tjenestegrene havde afholdt direkte enten til kontrahenter og konsulenter eller til gennemførelsesorganisationer. Der blev konstateret et væsentligt fejlniveau for begge typer betalinger.

| 8.16. | For så vidt angår de betalinger, som Kommissionens tjenestegrene afholdt direkte til kontrahenter og konsulenter, var de væsentligste fejl: |
| --- | --- |

8.16.

For så vidt angår de betalinger, som Kommissionens tjenestegrene afholdt direkte til kontrahenter og konsulenter, var de væsentligste fejl:

8.16.

| a) | kvantificerbare støtteberettigelsesfejl (f.eks. i moms og andre afgifter, manglende opfyldelse af centrale betingelser) |
| --- | --- |

a)

kvantificerbare støtteberettigelsesfejl (f.eks. i moms og andre afgifter, manglende opfyldelse af centrale betingelser)

| a) | Hvad angår et af Revisionsrettens eksempler finder Kommissionen, at det ikke kan betragtes som en kvantificerbar fejl udelukkende på grundlag af, at formelle krav i kontrakten ikke var overholdt. |
| --- | --- |

a)

| b) | kvantificerbare nøjagtighedsfejl (f.eks. regnefejl, herunder tilfælde af budgetstøttebetalinger) og |
| --- | --- |

b)

kvantificerbare nøjagtighedsfejl (f.eks. regnefejl, herunder tilfælde af budgetstøttebetalinger) og

| c) | ikke-kvantificerbare overensstemmelsesfejl (f.eks. at tidsfrister var overskredet, at der ikke forelå vigtig dokumentation, at der var uregelmæssigheder i udbudsprocedurerne). |
| --- | --- |

c)

ikke-kvantificerbare overensstemmelsesfejl (f.eks. at tidsfrister var overskredet, at der ikke forelå vigtig dokumentation, at der var uregelmæssigheder i udbudsprocedurerne).

| c) | Med hensyn til overholdelse af betalingsfristerne har Kommissionen — ud fra hensynet til en sund finansiel forvaltning — ved enkelte lejligheder ikke underrettet kontrahenterne om indstilling af betalingerne i de tilfælde, hvor der har været mistanke om finansielle uregelmæssigheder, mens der var undersøgelser i gang. |
| --- | --- |

c)

| 8.17. | For så vidt angår gennemførelsesorganisationerne, var de påviste fejl navnlig: |
| --- | --- |

8.17.

For så vidt angår gennemførelsesorganisationerne, var de påviste fejl navnlig:

8.17.

| a) | kvantificerbare støtteberettigelsesfejl (medtagelse af ikke-støtteberettigede projektudgifter i udgiftsanmeldelserne og uregelmæssigheder i udbuds- og ordretildelingsprocedurerne) |
| --- | --- |

a)

kvantificerbare støtteberettigelsesfejl (medtagelse af ikke-støtteberettigede projektudgifter i udgiftsanmeldelserne og uregelmæssigheder i udbuds- og ordretildelingsprocedurerne)

| a) | Kommissionen er ikke enig i Revisionsrettens klassificering af en sag som en kvantificerbar støtteberettigelsesfejl. Denne sag vedrørte en uregelmæssighed begået af en underkontrahent, som Kommissionen har fuldt kendskab til, og efter en grundig gennemgang af situationen besluttede den at foretage reduceret udbetaling i overensstemmelse med finansforordningens artikel 81, 113 og 119. Det har indflydelse på bilag 8.1. både med hensyn til det transaktionsniveau, der påvirkes af fejlen, og med hensyn til den opgivne generelle fejlprocent.

  De obligatoriske finansielle revisioner før de endelige udbetalinger, der er forudset i Kommissionens kontrolsystem, gør det muligt for Kommissionen at opdage og korrigere de forskudsbetalings-/præfinansieringsfejl, som Revisionsretten konstaterer, i et senere regnskabsår. |
| --- | --- |

a)

De obligatoriske finansielle revisioner før de endelige udbetalinger, der er forudset i Kommissionens kontrolsystem, gør det muligt for Kommissionen at opdage og korrigere de forskudsbetalings-/præfinansieringsfejl, som Revisionsretten konstaterer, i et senere regnskabsår.

| b) | én kvantificerbar nøjagtighedsfejl (ukorrekte vekselkurser). |
| --- | --- |

b)

én kvantificerbar nøjagtighedsfejl (ukorrekte vekselkurser).

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

Systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

| 8.18. | Retten vurderede systemerne med relation til transaktionernes formelle rigtighed og gennemgik i den forbindelse den forudgående kontrol af betalinger og kontrakter (på basis af resultaterne af substansrevisionen), forvaltnings- og overvågningsaktiviteterne, systemet med eksterne revisioner og efterfølgende kontrol og den interne revisionsfunktion. Den generelle vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne for alle de berørte GD’er er, at systemerne er delvist effektive (jf.
  del 2
  i
  bilag 8.1
  ). |
| --- | --- |

8.18.

Retten vurderede systemerne med relation til transaktionernes formelle rigtighed og gennemgik i den forbindelse den forudgående kontrol af betalinger og kontrakter (på basis af resultaterne af substansrevisionen), forvaltnings- og overvågningsaktiviteterne, systemet med eksterne revisioner og efterfølgende kontrol og den interne revisionsfunktion. Den generelle vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne for alle de berørte GD’er er, at systemerne er delvist effektive (jf.
  del 2
  i
  bilag 8.1
  ).

| 8.18. | Kommissionen mener, at kontrollen med hensyn til politikområderne Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse er forbedret betydeligt sammenlignet med tidligere år (og Revisionsrettens henstillinger i tidligere år er blevet implementeret). For eksempel er EuropeAid's forudgående kontrol blevet styrket betydelig i denne periode, især med hensyn til (forudgående og efterfølgende) revision, hvor der er indført nye standardkompetenceområder, IT-systemer og metodologier siden 2007. Kommissionens egen efterfølgende kontrol (i EuropeAid og GD ECHO) bekræfter et meget lavt tilbageværende fejlniveau ved endelig udbetaling/projektafslutning. |
| --- | --- |

8.18.

| 8.19. | På basis af resultaterne af de udførte revisioner analyserede Retten endvidere også effektiviteten af det fælles Relex-informationssystem (CRIS). CRIS-systemet er vigtigt redskab, som EuropeAid, GD RELEX og GD ELARG anvender – både centralt og i delegationerne – ved forvaltningen af de udgifter, som de er ansvarlige for. |
| --- | --- |

8.19.

På basis af resultaterne af de udførte revisioner analyserede Retten endvidere også effektiviteten af det fælles Relex-informationssystem (CRIS). CRIS-systemet er vigtigt redskab, som EuropeAid, GD RELEX og GD ELARG anvender – både centralt og i delegationerne – ved forvaltningen af de udgifter, som de er ansvarlige for.

EuropeAid

| 8.20. | EuropeAid forvalter både udgifter, der finansieres over EU-budgettet, og udgifter, der finansieres over De Europæiske Udviklingsfonde. En mere detaljeret vurdering af effektiviteten af EuropeAid's kontrolsystemer præsenteres i en separat beretning, som offentliggøres sammen med denne årsberetning, og som omhandler 7., 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF’s) aktiviteter. |
| --- | --- |

8.20.

EuropeAid forvalter både udgifter, der finansieres over EU-budgettet, og udgifter, der finansieres over De Europæiske Udviklingsfonde. En mere detaljeret vurdering af effektiviteten af EuropeAid's kontrolsystemer præsenteres i en separat beretning, som offentliggøres sammen med denne årsberetning, og som omhandler 7., 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF’s) aktiviteter.

| 8.21. | Retten noterede, at EuropeAid er fortsat med at forbedre sine overvågnings- og kontrolsystemer. |
| --- | --- |

8.21.

Retten noterede, at EuropeAid er fortsat med at forbedre sine overvågnings- og kontrolsystemer.

| 8.22. | Der blev imidlertid blandt andet konstateret følgende svagheder med hensyn til den forudgående kontrol: |
| --- | --- |

8.22.

Der blev imidlertid blandt andet konstateret følgende svagheder med hensyn til den forudgående kontrol:

8.22.

| a) | ineffektiv og utilstrækkelig forebyggende kontrol i Kommissionens tjenester (revisorerne fandt tilfælde, hvor der var afholdt betalinger, selv om der manglede vigtige bilag, og hvor der var uregelmæssigheder i de udbuds- og ordretildelingsprocedurer, der blev gennemført af Kommissionens tjenester) |
| --- | --- |

a)

ineffektiv og utilstrækkelig forebyggende kontrol i Kommissionens tjenester (revisorerne fandt tilfælde, hvor der var afholdt betalinger, selv om der manglede vigtige bilag, og hvor der var uregelmæssigheder i de udbuds- og ordretildelingsprocedurer, der blev gennemført af Kommissionens tjenester)

| b) | utilstrækkelig overvågning af og støtte til de organisationer, der er ansvarlige for at implementere EU-finansierede projekter (for eksempel er de organisationer, der implementerer EU-finansierede projekter, ikke altid helt klar over, hvilke regnskabsregler der skal anvendes ved udarbejdelsen af de krævede finansielle rapporter) |
| --- | --- |

b)

utilstrækkelig overvågning af og støtte til de organisationer, der er ansvarlige for at implementere EU-finansierede projekter (for eksempel er de organisationer, der implementerer EU-finansierede projekter, ikke altid helt klar over, hvilke regnskabsregler der skal anvendes ved udarbejdelsen af de krævede finansielle rapporter)

| b) | Støtten til organisationer, der forestår implementeringen af EU-finansierede projekter, er betydelig og omfatter trykte retningslinjer, en altid ajourført webside for EuropeAid-finansiering og -kontrakter, uddannelse i marken og lokal rådgivning fra finansierings- og kontraktpersonalet i delegationerne. For eksempel blev der for det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument tilbudt 29 dages finansierings- og kontraktuddannelse i marken i 2008, hvor 151 (76 %) af de 200 pladser blev taget af fagministerier og projektpersonale.

  Støtte til finansforvaltningen, overvågnings- og uddannelsesbehov kan altid udvides yderligere og forbedres. Der forberedes et sæt værktøjer til finansiel forvaltning til brug for de implementerende organisationer, og dette skulle være klart i 2010. |
| --- | --- |

b)

Støtte til finansforvaltningen, overvågnings- og uddannelsesbehov kan altid udvides yderligere og forbedres. Der forberedes et sæt værktøjer til finansiel forvaltning til brug for de implementerende organisationer, og dette skulle være klart i 2010.

| c) | i forbindelse med budgetstøttebetalinger var der svagheder i procedurerne for kontrol af opfyldelsen af betalingsbetingelserne. |
| --- | --- |

c)

i forbindelse med budgetstøttebetalinger var der svagheder i procedurerne for kontrol af opfyldelsen af betalingsbetingelserne.

| c) | Kommissionen arbejder for at skabe størst mulig opmærksomhed i sine tjenestegrene omkring behovet for at sikre en mere struktureret og formel tilgang i forbindelse med vurdering af budgetstøttebetalinger. I februar 2009 styrkede Kommissionen finansierings- og kontraktpersonales verifikationsrolle i betalingsgodkendelsesprocessen. |
| --- | --- |

c)

| 8.23. | For så vidt angår anvendelsen af eksterne revisioner, som er et af de vigtigste elementer i EuropeAid’s interne kontrol, konstaterede Retten, at procedurerne er blevet forbedret. Retten konkluderer imidlertid, at disse kontroller samlet set fortsat kun er delvist effektive. Hertil kommer, at risikostyringsprocessen blev vurderet til at være delvis effektiv. |
| --- | --- |

8.23.

For så vidt angår anvendelsen af eksterne revisioner, som er et af de vigtigste elementer i EuropeAid’s interne kontrol, konstaterede Retten, at procedurerne er blevet forbedret. Retten konkluderer imidlertid, at disse kontroller samlet set fortsat kun er delvist effektive. Hertil kommer, at risikostyringsprocessen blev vurderet til at være delvis effektiv.

| 8.23. | Der er gjort betydelige fremskridt med revisionsmetodologien siden 2007, og mange af de seneste reformer vil med tiden føre yderligere fordele med sig, f.eks. når alle revisionsresultaterne er baseret på standardkompetencerne fra 2007.

  Kommissionen fortsætter sine bestræbelser på at øge opmærksomheden omkring risikoforvaltningsprocessen. Risikoforvaltning var en prioriteret intern kontrolstandard i 2008, og der fandt en række uddannelsestiltag sted i hovedkvarteret og i alle eksterne bistandsregioner. Der er planlagt yderligere uddannelsesforbedringer med henblik på risikostyringsgennemgangen i 2010, herunder tilbud om webbaseret uddannelse. |
| --- | --- |

8.23.

Kommissionen fortsætter sine bestræbelser på at øge opmærksomheden omkring risikoforvaltningsprocessen. Risikoforvaltning var en prioriteret intern kontrolstandard i 2008, og der fandt en række uddannelsestiltag sted i hovedkvarteret og i alle eksterne bistandsregioner. Der er planlagt yderligere uddannelsesforbedringer med henblik på risikostyringsgennemgangen i 2010, herunder tilbud om webbaseret uddannelse.

| 8.24. | De svagheder, der fortsat bestod i 2008, var navnlig uoverensstemmelser og mangler i den årlige revisionsplan, i revisionsmodulet CRIS-audit og i den overordnede overvågning af resultaterne af de udførte revisioner. Der var blandt andet: |
| --- | --- |

8.24.

De svagheder, der fortsat bestod i 2008, var navnlig uoverensstemmelser og mangler i den årlige revisionsplan, i revisionsmodulet CRIS-audit og i den overordnede overvågning af resultaterne af de udførte revisioner. Der var blandt andet:

| 8.24. | Baseret på de indhøstede erfaringer blev metodologien i den årlige revisionsplan ændret betydeligt i løbet af 2008 med henblik på regnskabsåret 2009, og man er i gang med yderligere revisioner med henblik på regnskabsåret 2010. Siden 2007 har CRIS audit gennemgået en gennemgribende udvikling. |
| --- | --- |

8.24.

| a) | en lav gennemførelsesgrad for den årlige revisionsplan |
| --- | --- |

a)

en lav gennemførelsesgrad for den årlige revisionsplan

| a) | Antallet af revisioner, der er afsluttet i løbet af ét år, er øget støt i de seneste år. Der blev afsluttet i alt 455 revisioner i 2008, hvilket udgår en stigning på 35 % sammenlignet med det antal revisioner, der blev afsluttet i 2007 (337).

  Imidlertid skal timingen for de fleste revisioner afspejle hastigheden i implementeringen af projektaktiviteterne. |
| --- | --- |

a)

Imidlertid skal timingen for de fleste revisioner afspejle hastigheden i implementeringen af projektaktiviteterne.

| b) | ufuldstændige oplysninger i revisionsmodulet CRIS-audit |
| --- | --- |

b)

ufuldstændige oplysninger i revisionsmodulet CRIS-audit

| b) | 2008 var det første år, hvor det var obligatorisk at anvende CRIS Audit, og overordnet set har resultaterne været meget positive. Kommissionen erkender ikke desto mindre, at der skal gøres fremskridt med at sikre dokumenterne uploades rettidigt. |
| --- | --- |

b)

| c) | uoverensstemmelser mellem resultaterne af de gennemførte revisioner og ingen analyse af resultaterne. |
| --- | --- |

c)

uoverensstemmelser mellem resultaterne af de gennemførte revisioner og ingen analyse af resultaterne.

| c) | For tiden foretages der en omfattende analyse af revisionsresultaterne med fokus på revisioner, der er indgået aftale om som led i revisionsrammekontrakten. |
| --- | --- |

c)

GD RELEX

| 8.25. | Retten undersøgte i detaljer de overvågnings- og kontrolsystemer, som GD RELEX har etableret til sikring af transaktionernes formelle rigtighed. Der blev konstateret væsentlige mangler i systemet for efterfølgende kontrol. For eksempel var der planlagt tre efterfølgende kontroller på stedet, men der blev kun gennemført to, og ingen af de seks planlagte eksterne revisioner var rent faktisk blevet sat i gang. |
| --- | --- |

8.25.

Retten undersøgte i detaljer de overvågnings- og kontrolsystemer, som GD RELEX har etableret til sikring af transaktionernes formelle rigtighed. Der blev konstateret væsentlige mangler i systemet for efterfølgende kontrol. For eksempel var der planlagt tre efterfølgende kontroller på stedet, men der blev kun gennemført to, og ingen af de seks planlagte eksterne revisioner var rent faktisk blevet sat i gang.

| 8.25. | Kommissionen finder, at efterfølgende kontrol bør spille en mere fremtrædende rolle for GD RELEX med hensyn til sikring af rigtigheden set i lyset af det stadig større budget. Implementering af planlægningen vil blive overvåget nøje i løbet af 2009, og anvendelsen af resultaterne af revisionerne og kontrolforanstaltningerne vil blive optimeret. |
| --- | --- |

8.25.

| 8.26. | Undersøgelsen afslørede ydermere svagheder i den finansielle forvaltning og i overvågningen af de finansielle oplysninger om projekterne. For eksempel anvender Kommissionens delegationer ledelsesinformationssystemet CRIS, som tilhører EuropeAid, til at forvalte finansielle oplysninger vedrørende de GD RELEX-projekter, der forvaltes af delegationerne, som led i dekoncentrationsprocessen (Stabilitetsinstrumentet). Der er imidlertid ikke et automatisk interface til det system, Kommissionens centrale tjenester anvender til opfølgning af budgetgennemførelsen. Denne opfølgning foretages på basis af regneark, som hentes fra regnskabssystemet ABAC. Det kan føre til uoverensstemmelser i ledelsesinformationerne. |
| --- | --- |

8.26.

Undersøgelsen afslørede ydermere svagheder i den finansielle forvaltning og i overvågningen af de finansielle oplysninger om projekterne. For eksempel anvender Kommissionens delegationer ledelsesinformationssystemet CRIS, som tilhører EuropeAid, til at forvalte finansielle oplysninger vedrørende de GD RELEX-projekter, der forvaltes af delegationerne, som led i dekoncentrationsprocessen (Stabilitetsinstrumentet). Der er imidlertid ikke et automatisk interface til det system, Kommissionens centrale tjenester anvender til opfølgning af budgetgennemførelsen. Denne opfølgning foretages på basis af regneark, som hentes fra regnskabssystemet ABAC. Det kan føre til uoverensstemmelser i ledelsesinformationerne.

GD ELARG

| 8.27. | Rettens samlede vurdering var, at systemerne kun var delvist effektive som følge af de svagheder, der var konstateret i generaldirektoratets interne revisionsfunktion (IAC) og i den efterfølgende kontrol. IAC’s arbejdsplan var baseret på en risikovurdering, men det flerårige program var ikke tilstrækkeligt udviklet. Retten understreger endvidere i lyset af det stigende omfang af midler, at det er vigtigt, at der opstilles en specifik strategi for den efterfølgende kontrol af projekter, der forvaltes centralt, som fastsat i den årlige forvaltningsplan for 2008. Effektiviteten af den forudgående kontrol blev vurderet til at være tilfredsstillende. |
| --- | --- |

8.27.

Rettens samlede vurdering var, at systemerne kun var delvist effektive som følge af de svagheder, der var konstateret i generaldirektoratets interne revisionsfunktion (IAC) og i den efterfølgende kontrol. IAC’s arbejdsplan var baseret på en risikovurdering, men det flerårige program var ikke tilstrækkeligt udviklet. Retten understreger endvidere i lyset af det stigende omfang af midler, at det er vigtigt, at der opstilles en specifik strategi for den efterfølgende kontrol af projekter, der forvaltes centralt, som fastsat i den årlige forvaltningsplan for 2008. Effektiviteten af den forudgående kontrol blev vurderet til at være tilfredsstillende.

| 8.27. | Kommissionen deler ikke fuldt ud Revisionsrettens vurdering af effektiviteten af systemerne for efterfølgende kontrol og revision i betragtning af, at der er gennemført forbedringer.

  Den hurtige udvikling inden for GD ELARG's område gør IAC's flerårlige planlægning vanskelig, og det kræver derfor stadige tilpasninger.


  I begyndelsen af 2009 vedtog GD ELARG en omfattende kontrolstrategi, som dækker alle forvaltningsfunktioner, herunder centraliseret forvaltning. Man overvejer at indføre en specifik politik for efterfølgende kontrol i den centraliserede forvaltning baseret på de erfaringer, der er gjort med en forsøgsordning, der blev gennemført i 2008, og med udgangspunkt i cost/benefit-overvejelser. |
| --- | --- |

8.27.

Den hurtige udvikling inden for GD ELARG's område gør IAC's flerårlige planlægning vanskelig, og det kræver derfor stadige tilpasninger.

I begyndelsen af 2009 vedtog GD ELARG en omfattende kontrolstrategi, som dækker alle forvaltningsfunktioner, herunder centraliseret forvaltning. Man overvejer at indføre en specifik politik for efterfølgende kontrol i den centraliserede forvaltning baseret på de erfaringer, der er gjort med en forsøgsordning, der blev gennemført i 2008, og med udgangspunkt i cost/benefit-overvejelser.

| 8.28. | Hertil kommer, at der fortsat er en række grundlæggende svagheder, som vedrører mulige uregelmæssigheder i to bulgarske gennemførelsesorganers forvaltning af Pharemidler. Rettens vurdering er fortsat, at de bulgarske myndigheders centrale kontroller kun er delvis effektive (jf.
  bilag 8.2
  ). |
| --- | --- |

8.28.

Hertil kommer, at der fortsat er en række grundlæggende svagheder, som vedrører mulige uregelmæssigheder i to bulgarske gennemførelsesorganers forvaltning af Pharemidler. Rettens vurdering er fortsat, at de bulgarske myndigheders centrale kontroller kun er delvis effektive (jf.
  bilag 8.2
  ).

| 8.28. | Som følge af, at man opdagede en række systemsvagheder, suspenderede Kommissionen alle udbetalinger fra udgangen af februar 2008 og tilbagekaldte akkrediteringen af de to pågældende agenturer i juli 2008. Hvis der stadig skulle være nogle systemsvagheder, er der ikke længere noget potentiale for at indgå uregelmæssige kontrakter, eftersom kontraktindgåelse for Phare-midler blev afsluttet. |
| --- | --- |

8.28.

GD ECHO

| 8.29. | GD ECHO's interne revisionsfunktion blev etableret i 2008 (tidligere blev GD ECHO betjent af EuropeAid’s interne revisionsfunktion). Efter Rettens opfattelse var 2008 et overgangsår for den interne revisionsfunktion, og det fulde udbytte af den nye organisation kan først forventes fra og med 2009. |
| --- | --- |

8.29.

GD ECHO's interne revisionsfunktion blev etableret i 2008 (tidligere blev GD ECHO betjent af EuropeAid’s interne revisionsfunktion). Efter Rettens opfattelse var 2008 et overgangsår for den interne revisionsfunktion, og det fulde udbytte af den nye organisation kan først forventes fra og med 2009.

| 8.30. | Med hensyn til eksterne revisioner, og navnlig i generaldirektoratets revisionsstrategi, konstaterede Retten, at der var gjort en indsats for at øge andelen af stedlige revisioner af projekter. |
| --- | --- |

8.30.

Med hensyn til eksterne revisioner, og navnlig i generaldirektoratets revisionsstrategi, konstaterede Retten, at der var gjort en indsats for at øge andelen af stedlige revisioner af projekter.

Det fælles RELEX-informationssystem (CRIS)

| 8.31. | Ved gennemgangen af transaktionerne blev det konstateret, at oplysningerne i CRIS ikke altid var helt nøjagtige. Der blev konstateret tilfælde, hvor data vedrørende såvel betalinger som forpligtelser var indlæst med forkerte koder (for eksempel i forbindelse med projekter og/eller kontrakter, hvor CRIS-landekoden er indlæst forkert). Andre fejl kan indvirke på rigtigheden af Kommissionens regnskaber (for eksempel vedrørende udløbsdatoen for bankgarantier og projekt-/kontraktforvaltningsmåder). |
| --- | --- |

8.31.

Ved gennemgangen af transaktionerne blev det konstateret, at oplysningerne i CRIS ikke altid var helt nøjagtige. Der blev konstateret tilfælde, hvor data vedrørende såvel betalinger som forpligtelser var indlæst med forkerte koder (for eksempel i forbindelse med projekter og/eller kontrakter, hvor CRIS-landekoden er indlæst forkert). Andre fejl kan indvirke på rigtigheden af Kommissionens regnskaber (for eksempel vedrørende udløbsdatoen for bankgarantier og projekt-/kontraktforvaltningsmåder).

| 8.31. | Der er iværksat en række foranstaltninger for at øge datakvaliteten i CRIS. For det første udvikles der klarere og bedre dokumenterede regler for dataindførsel, og CRIS-systemet tages jævnligt op til revision og udvikles i overensstemmelse hermed. For det andet arbejdes der på at forbedre kvaliteten af de data, der allerede er i systemet, herunder en datakvalitetsrevision (for at identificere grundlæggende årsager), datarensning og datakvalitetsovervågning for at skabe en løbende oversigt over datakvalitetsstatus. |
| --- | --- |

8.31.

| 8.32. | Revisorerne konstaterede endvidere en række tekniske begrænsninger, som brugerne af systemet ofte støder på, og som kan indvirke på de gennemførte transaktioners formelle rigtighed (det er ikke usædvanligt at se tilfælde, hvor betalingerne afholdes efter de fastsatte frister, fordi systemet ikke fungerer). |
| --- | --- |

8.32.

Revisorerne konstaterede endvidere en række tekniske begrænsninger, som brugerne af systemet ofte støder på, og som kan indvirke på de gennemførte transaktioners formelle rigtighed (det er ikke usædvanligt at se tilfælde, hvor betalingerne afholdes efter de fastsatte frister, fordi systemet ikke fungerer).

| 8.32. | CRIS var ikke tilgængelig i nogle perioder i 2008, hovedsagelig på grund af de tekniske krav i forbindelse med integreringen af Den Europæiske Udviklingsfonds regnskaber i Kommissionens centrale regnskabssystem i februar 2009, som var en engangsforeteelse. Imidlertid er der siden taget en række skridt til at reducere de perioder, hvor CRIS ikke er tilgængelig. |
| --- | --- |

8.32.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

| 8.33. | På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at betalingerne for gruppen Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse for det regnskabsår, der sluttede den 31. december 2008, var behæftet med væsentlige fejl. |
| --- | --- |

8.33.

På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at betalingerne for gruppen Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse for det regnskabsår, der sluttede den 31. december 2008, var behæftet med væsentlige fejl.

| 8.33. | Kommissionen har udformet sine kontrolforanstaltninger på en sådan måde, at de dækker dens flerårlige projekters livscyklus. Revisionsrettens tilgang er årlig og akkumulerer alle de fejl, der konstateres i et specifikt år. De fleste af de typer finansielle fejl, der identificeres af Revisionsretten, ville også være blevet konstateret af Kommissionen som led i den normale efterfølgende kontrol og blive korrigeret i et efterfølgende regnskabsår, før projektets regnskaber afsluttes, hvilket efterlader en lavere residualfejlprocent. |
| --- | --- |

8.33.

| 8.34. | På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne for Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse er delvis effektive til at sikre, at betalingerne er formelt rigtige. |
| --- | --- |

8.34.

På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne for Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse er delvis effektive til at sikre, at betalingerne er formelt rigtige.

| 8.34. | Kommissionen mener, at kontrollen med hensyn til politikområderne bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse er forbedret betydeligt sammenlignet med tidligere år (og Revisionsrettens henstillinger i tidligere år er blevet implementeret). Faktisk er mange af de signifikante elementer i de vigtigste kontrolsystemer blevet vurderet som effektive. |
| --- | --- |

8.34.

Anbefalinger

| 8.35. | Retten anbefaler at: |
| --- | --- |

8.35.

Retten anbefaler at:

8.35.

| a) | der vedtages foranstaltninger, som sigter mod at forbedre effektiviteten af Kommissionens system for forudgående kontrol af betalinger og kontrakter (EuropeAid og GD RELEX) |
| --- | --- |

a)

der vedtages foranstaltninger, som sigter mod at forbedre effektiviteten af Kommissionens system for forudgående kontrol af betalinger og kontrakter (EuropeAid og GD RELEX)

| a) | Kommissionen deler ikke fuldt ud Revisionsrettens vurdering af effektiviteten af den forudgående kontrol for EuropeAids vedkommende i betragtning af, at der er gennemført forbedringer. Ikke desto mindre erkender Kommissionen, at der som led i dens igangværende bestræbelser på at forbedre det overordnede interne kontrolsystem er behov for at udbygge arkitekturen i kontrolsystemerne for ekstern bistand. Med dette for øje og i forbindelse med Kommissionens arbejde med hensyn til tolerabel fejlrisiko vil EuropeAid iværksætte en gennemgang af sin kontrolstrategi i 2010.

  Kommissionen er enig i, at anvendelsen af forudgående kontrol i GD RELEX bør dokumenteres bedre. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen er enig i, at anvendelsen af forudgående kontrol i GD RELEX bør dokumenteres bedre.

| b) | der ydes mere støtte til de organisationer, der implementerer EU-finansierede projekter, og at disse organisationer overvåges nøjere |
| --- | --- |

b)

der ydes mere støtte til de organisationer, der implementerer EU-finansierede projekter, og at disse organisationer overvåges nøjere

| b) | Kommissionen erkender, at støtte til finansiel forvaltning og overvågning skal udbygges og forbedres. Der forberedes et sæt værktøjer til finansiel forvaltning til brug for de implementerende organisationer, og dette skulle være klart i 2010. |
| --- | --- |

b)

| c) | revisioner og efterfølgende kontroller planlægges på en mere realistisk måde, hvor der tages hensyn til de ressourcer, der er til rådighed til formålet, så planerne kan gennemføres som planlagt |
| --- | --- |

c)

revisioner og efterfølgende kontroller planlægges på en mere realistisk måde, hvor der tages hensyn til de ressourcer, der er til rådighed til formålet, så planerne kan gennemføres som planlagt

| c) | Kommissionens hovedkvarter vil fortsat yde støtte til de revisionsansvarlige — især i delegationerne — for at forbedre deres revisionsplanlægning. I forbindelse med udarbejdelsen af den årlige revisionsplan for 2009 er delegationerne blevet opfordret til at være særlig opmærksom på, hvor store ressourcer der er til rådighed.

  Hvert år fastsættes der årlige mål for efterfølgende kontrol af transaktioner. |
| --- | --- |

c)

Hvert år fastsættes der årlige mål for efterfølgende kontrol af transaktioner.

| d) | der følges nøje op på gennemførelsen af de planlagte revisioner og efterfølgende kontroller, således at enhver afvigelse konstateres omgående og korrigeres |
| --- | --- |

d)

der følges nøje op på gennemførelsen af de planlagte revisioner og efterfølgende kontroller, således at enhver afvigelse konstateres omgående og korrigeres

| d) | Implementering af den årlige planlægning vil blive overvåget nøje i løbet af 2009, og anvendelsen af resultaterne af revisionerne og kontrolforanstaltningerne vil blive optimeret. |
| --- | --- |

d)

| e) | resultaterne af de gennemførte revisioner og efterfølgende kontroller registreres korrekt og analyseres systematisk |
| --- | --- |

e)

resultaterne af de gennemførte revisioner og efterfølgende kontroller registreres korrekt og analyseres systematisk

| e) | Kommissionen er i gang med at planlægge forbedringer af CRIS for at åbne mulighed for en forbedret analyse af revisionsdata. |
| --- | --- |

e)

| f) | der godkendes og implementeres en videreudviklet strategi for efterfølgende revisioner i forbindelse med central forvaltning (GD ELARG). |
| --- | --- |

f)

der godkendes og implementeres en videreudviklet strategi for efterfølgende revisioner i forbindelse med central forvaltning (GD ELARG).

| f) | I begyndelsen af 2009 vedtog GD ELARG en omfattende kontrolstrategi, som dækker alle forvaltningsfunktioner, herunder centraliseret forvaltning. Man overvejer at indføre en specifik politik for efterfølgende kontrol i den centraliserede forvaltning baseret på de erfaringer, der er gjort med en forsøgsordning, der blev gennemført i 2008, og med udgangspunkt i cost/benefit-overvejelser. |
| --- | --- |

f)

| 8.36. | Retten anbefaler også, at der træffes egnede foranstaltninger og gennemføres aktioner for at forbedre kvaliteten af de data, der indlæses i de forskellige ledelsesinformationssystemer, som Kommissionens tjenestegrene anvender. |
| --- | --- |

8.36.

Retten anbefaler også, at der træffes egnede foranstaltninger og gennemføres aktioner for at forbedre kvaliteten af de data, der indlæses i de forskellige ledelsesinformationssystemer, som Kommissionens tjenestegrene anvender.

| 8.36. | Der er iværksat en række foranstaltninger for at øge datakvaliteten i CRIS. For det første udvikles der klarere og bedre dokumenterede regler for dataindførsel, og CRIS-systemet tages jævnligt op til revision og udvikles yderligere. For det andet er der bestræbelser i gang for at forbedre kvaliteten af de data, er allerede er i systemet. |
| --- | --- |

8.36.

| 8.37. | For så vidt angår betalinger vedrørende budgetstøtte, anbefaler Retten endvidere, at man fortsætter de hidtidige bestræbelser på at indføre resultatindikatorer, der i højere grad er orienteret mod output og udfald. |
| --- | --- |

8.37.

For så vidt angår betalinger vedrørende budgetstøtte, anbefaler Retten endvidere, at man fortsætter de hidtidige bestræbelser på at indføre resultatindikatorer, der i højere grad er orienteret mod output og udfald.

| 8.37. | Kommissionen vil skabe større præcision i udformning og måling af indikatorer i budgetstøtteoperationer. Retningslinjerne for generel budgetstøtte er under revision for at forbedre udformning og vurdering af støttebetingelserne og de specifikke resultatorienterede indikatorer for at opnå en mere rigorøs resultatorienteret tilgang, hvor man gør brug af såvel proces- som output- og resultatindikatorer. |
| --- | --- |

8.37.

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER FREMSAT UDEN FOR REVISIONSERKLÆRINGEN

Opfølgning på særberetning nr. 5/2006 om MEDA-programmet

Indledning

| 8.38. | I august 2006 offentliggjorde Retten særberetning nr. 5/2006 om MEDA-programmet (4). MEDA-forordningen udløb i 2006, og Rettens anbefalinger var derfor rettet mod det nye europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI), som trådte i kraft i 2007. Retten anbefalede Kommissionen: |
| --- | --- |

8.38.

I august 2006 offentliggjorde Retten særberetning nr. 5/2006 om MEDA-programmet (4). MEDA-forordningen udløb i 2006, og Rettens anbefalinger var derfor rettet mod det nye europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI), som trådte i kraft i 2007. Retten anbefalede Kommissionen:

| 8.38. | Kommissionen har taget de nødvendige skridt til at følge op på anbefalingerne i særberetning 5/2006 om MEDA-programmet. |
| --- | --- |

8.38.

| — | at sørge for, at overgangen til de nye landeprogrammer kommer til at foregå gnidningsløst og hurtigt, så man undgår negative konsekvenser for den fremtidige gennemførelse |
| --- | --- |

—

at sørge for, at overgangen til de nye landeprogrammer kommer til at foregå gnidningsløst og hurtigt, så man undgår negative konsekvenser for den fremtidige gennemførelse

| — | at definere sine strategiske mål klarere i de nye landeprogrammeringsdokumenter og opstille passende indikatorer, så der bliver mulighed for bedre overvågning og måling af effekt |
| --- | --- |

—

at definere sine strategiske mål klarere i de nye landeprogrammeringsdokumenter og opstille passende indikatorer, så der bliver mulighed for bedre overvågning og måling af effekt

| — | fortsat at koncentrere støtten på et begrænset antal interventionsområder, så der sikres kontinuitet, og så programmerne forbliver overskuelige |
| --- | --- |

—

fortsat at koncentrere støtten på et begrænset antal interventionsområder, så der sikres kontinuitet, og så programmerne forbliver overskuelige

| — | fortsat at arbejde på at finde frem til bedste praksis med hensyn til projektforvaltning, så forsinkelser undgås |
| --- | --- |

—

fortsat at arbejde på at finde frem til bedste praksis med hensyn til projektforvaltning, så forsinkelser undgås

| 8.39. | Europa-Parlamentet og Det Europæiske Råd tilsluttede sig Rettens anbefalinger. Dechargemyndigheden henledte endvidere opmærksomheden på en række emner vedrørende synligheden af de aktioner, der finansieres af EU, og forbedringen af planlægningen og gennemførelsen af det nye instrument. |
| --- | --- |

8.39.

Europa-Parlamentet og Det Europæiske Råd tilsluttede sig Rettens anbefalinger. Dechargemyndigheden henledte endvidere opmærksomheden på en række emner vedrørende synligheden af de aktioner, der finansieres af EU, og forbedringen af planlægningen og gennemførelsen af det nye instrument.

Opfølgning på anbefalingerne

| 8.40. | Kommissionen udarbejdede landerapporter, handlingsplaner og de tilhørende strategiske programmeringsdokumenter rettidigt. Overgangen fra det gamle MEDA-instrument til det nye ENPI-instrument indvirkede ikke på strømmen af finansiel støtte fra EU. I 2007 og 2008 var både forpligtelser og udbetalinger (for MEDA og ENPI tilsammen) endog på et højere niveau end gennemsnittet for de foregående år. |
| --- | --- |

8.40.

Kommissionen udarbejdede landerapporter, handlingsplaner og de tilhørende strategiske programmeringsdokumenter rettidigt. Overgangen fra det gamle MEDA-instrument til det nye ENPI-instrument indvirkede ikke på strømmen af finansiel støtte fra EU. I 2007 og 2008 var både forpligtelser og udbetalinger (for MEDA og ENPI tilsammen) endog på et højere niveau end gennemsnittet for de foregående år.

| 8.41. | De strategiske programmeringsdokumenter indeholdt omfattende strategiske mål, som stemte overens med landehandlingsplanerne, men som oftest var beskrevet i generelle vendinger, hvilket gør det vanskeligt at vurdere EU-midlernes effekt ved udgangen af den periode, der er fastsat i de strategiske dokumenter. Kvaliteten af de resultatindikatorer, der var opstillet på dette niveau, varierede meget fra land til land. Generelt var der ikke defineret baseline og mål for de opstillede indikatorer i strategidokumenterne. |
| --- | --- |

8.41.

De strategiske programmeringsdokumenter indeholdt omfattende strategiske mål, som stemte overens med landehandlingsplanerne, men som oftest var beskrevet i generelle vendinger, hvilket gør det vanskeligt at vurdere EU-midlernes effekt ved udgangen af den periode, der er fastsat i de strategiske dokumenter. Kvaliteten af de resultatindikatorer, der var opstillet på dette niveau, varierede meget fra land til land. Generelt var der ikke defineret baseline og mål for de opstillede indikatorer i strategidokumenterne.

| 8.41. | Se svar på 8.46. |
| --- | --- |

8.41.

| 8.42. | Kommissionen har koncentreret sin støtte på et begrænset antal interventionsområder, og interventionsområderne var tilpasset de enkelte modtagerlandes behovsvurderinger. Kommissionen sørgede endvidere for at fortsætte støtten til specifikke områder eller endda at videreføre sektorprogrammer under det nye ENP-instrument. Kommissionen har også støttet en række højt prioriterede områder, som er fælles for de fleste af modtagerlandene. |
| --- | --- |

8.42.

Kommissionen har koncentreret sin støtte på et begrænset antal interventionsområder, og interventionsområderne var tilpasset de enkelte modtagerlandes behovsvurderinger. Kommissionen sørgede endvidere for at fortsætte støtten til specifikke områder eller endda at videreføre sektorprogrammer under det nye ENP-instrument. Kommissionen har også støttet en række højt prioriterede områder, som er fælles for de fleste af modtagerlandene.

| 8.43. | Kommissionen arbejdede i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i ENPI-forordningen, hvilket forbedrede gennemsigtigheden af EU-finansieringen, der blev ydet gennem internationale trustfonde. For nylig er der også blevet udarbejdet to omfattende evalueringsrapporter om den støtte, Kommissionen yder gennem udviklingsbanker og Den Europæiske Investeringsbank og gennem organisationer fra FN-familien. Evalueringsenheden (5)bemyndigede eksterne konsulenter at udarbejde rapporterne, som havde til formål at vurdere merværdien af disse måder til kanalisering af støtte. |
| --- | --- |

8.43.

Kommissionen arbejdede i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i ENPI-forordningen, hvilket forbedrede gennemsigtigheden af EU-finansieringen, der blev ydet gennem internationale trustfonde. For nylig er der også blevet udarbejdet to omfattende evalueringsrapporter om den støtte, Kommissionen yder gennem udviklingsbanker og Den Europæiske Investeringsbank og gennem organisationer fra FN-familien. Evalueringsenheden (5)bemyndigede eksterne konsulenter at udarbejde rapporterne, som havde til formål at vurdere merværdien af disse måder til kanalisering af støtte.

| 8.44. | I 2008 udarbejdede Kommissionen en manual for kommunikation og synlighed. I 2006 blev der også indgået særlige aftaler om kommunikation, synlighed og rapportering med FN og Verdensbanken. |
| --- | --- |

8.44.

I 2008 udarbejdede Kommissionen en manual for kommunikation og synlighed. I 2006 blev der også indgået særlige aftaler om kommunikation, synlighed og rapportering med FN og Verdensbanken.

| 8.45. | Kommissionen traf foranstaltninger med henblik på at implementere de fleste af anbefalingerne fra rapporten om midtvejsevalueringen af MEDA II. Den endelige evalueringsrapport, som var forventet midt i 2008, vil først blive afsluttet senere i 2009. |
| --- | --- |

8.45.

Kommissionen traf foranstaltninger med henblik på at implementere de fleste af anbefalingerne fra rapporten om midtvejsevalueringen af MEDA II. Den endelige evalueringsrapport, som var forventet midt i 2008, vil først blive afsluttet senere i 2009.

| 8.45. | Se svar på 8.46. |
| --- | --- |

8.45.

Konklusioner og anbefalinger

| 8.46. | De foranstaltninger, Kommissionen har truffet, svarer i stor udstrækning til anbefalingerne i beretningen. Kommissionen: |
| --- | --- |

8.46.

De foranstaltninger, Kommissionen har truffet, svarer i stor udstrækning til anbefalingerne i beretningen. Kommissionen:

8.46.

| — | gjorde det fornødne for at sørge for, at overgangen til de nye landeprogrammer kom til at foregå gnidningsløst og hurtigt |
| --- | --- |

—

gjorde det fornødne for at sørge for, at overgangen til de nye landeprogrammer kom til at foregå gnidningsløst og hurtigt

| — | opstillede imidlertid ikke strategiske mål og indikatorer af tilfredsstillende kvalitet i alle strategiske programmeringsdokumenter. Retten anbefaler derfor fortsat, at Kommissionen definerer strategiske mål og opstiller passende indikatorer, så det bliver muligt at foretage en produktiv vurdering af effekten af EU-foranstaltningerne i perioden som helhed |
| --- | --- |

—

opstillede imidlertid ikke strategiske mål og indikatorer af tilfredsstillende kvalitet i alle strategiske programmeringsdokumenter. Retten anbefaler derfor fortsat, at Kommissionen definerer strategiske mål og opstiller passende indikatorer, så det bliver muligt at foretage en produktiv vurdering af effekten af EU-foranstaltningerne i perioden som helhed

| — | Ifølge ENPI-forordningen specificeres udgangs- og præstationsindikatorerne på et senere tidspunkt, når de årlige handlingsprogrammer opstilles. Det er faktisk på tidspunktet for formuleringen af et program, når de har en tendens til at blive mere relevante og bedre defineret, at disse indikatorer opstilles. Landestrategidokumenterne har som målsætning, at der udarbejdes en generel skitse over situationen i landet, og at de prioriterede strategiske indsatsområder præsenteres for at tage de udfordringer op, der identificeres i landet. |
| --- | --- |

—

| — | koncentrerede støtten på et begrænset antal interventionsområder, som var tilpasset handlingsplanerne og behovsvurderingerne for de enkelte modtagerlande |
| --- | --- |

—

koncentrerede støtten på et begrænset antal interventionsområder, som var tilpasset handlingsplanerne og behovsvurderingerne for de enkelte modtagerlande

| — | fortsatte arbejdet med at finde frem til bedste praksis med hensyn til planlægning og forvaltning af programmer og projekter. Kommissionens endelige evalueringsrapport om MEDA er imidlertid forsinket. Denne rapport kunne ellers have givet værdifulde anbefalinger til brug ved gennemførelsen af den indledende fase af ENPI. |
| --- | --- |

—

fortsatte arbejdet med at finde frem til bedste praksis med hensyn til planlægning og forvaltning af programmer og projekter. Kommissionens endelige evalueringsrapport om MEDA er imidlertid forsinket. Denne rapport kunne ellers have givet værdifulde anbefalinger til brug ved gennemførelsen af den indledende fase af ENPI.

| — | Midtvejsevalueringsrapporten blev først færdiggjort i juli 2005. På grund af den omstændighed, at MEDA-finansieringsbeslutningerne først blev vedtaget i løbet af 2006, blev mange af aktionerne i relation til disse beslutninger stadig implementeret i 2008 og 2009; det blev besluttet at udsætte den endelige evalueringsrapport i et år. Rapporten forventes at være færdig ved udgangen af 2009. |
| --- | --- |

—

---

(1)  Den bistand, der ydes over De Europæiske Udviklingsfonde, finansieres ikke over det almindelige budget og gennemgås derfor i en særskilt beretning.

(2)  Phare var det vigtigste finansielle instrument i førtiltrædelsesstrategien for de central- og østeuropæiske lande. Cardsprogrammet yder fællesskabsbistand til genopbygning, udvikling og stabilisering på Balkan.

(3)  I henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution 1244/99.

(4)  EUT C 200 af 24.8.2006.

(5)  Evalueringsenhed, der er fælles for EuropeAid, GD for Udvikling og GD for Eksterne Forbindelser.

(6)  I henhold til finansforordningens artikel 53 anvendes der direkte central forvaltning, når gennemførelsesopgaverne udføres direkte af Kommissionens tjenestegrene, og indirekte central forvaltning, når Kommissionen overdrager budgetgennemførelsesopgaver i overensstemmelse med finansforordningens artikel 54-57.

(7)  Revisionen af de administrative udgifter er omhandlet i kapitel 11.

Kilde: Årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber for regnskabsåret 2008, Bind II, Bilag B.

BILAG 8.1

RESULTATER AF TRANSAKTIONSTEST

DEL 1:   DE VIGTIGSTE KARAKTERISTIKA VED DEN STIKPRØVEBASEREDE TEST AF TRANSAKTIONER

1.1 —   Stikprøvens størrelse

| År | Antal testede transaktioner |
| --- | --- |
| 2008 | 180 |
| 2007 | 145 |

År

Antal testede transaktioner

2008

180

2007

145

1.2 —   Stikprøvens struktur

| Procentdel af de testede transaktioner, som var | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Eksterne forbindelser | Udvikling og forbindelser med AVS-stater | Udvidelse | Humanitær bistand | I alt |
| Endelige/mellemliggende betalinger | 30 % | 7 % | 20 % | 3 % | 61 % | 68 % |
| Forskud | 18 % | 9 % | 1 % | 11 % | 39 % | 32 % |
| I alt | 48 % | 16 % | 21 % | 14 % | 100 % | 100 % |

Procentdel af de testede transaktioner, som var

2008

2007

Eksterne forbindelser

Udvikling og forbindelser med AVS-stater

Udvidelse

Humanitær bistand

I alt

Endelige/mellemliggende betalinger

30 %

7 %

20 %

3 %

61 %

68 %

Forskud

18 %

9 %

1 %

11 %

39 %

32 %

I alt

48 %

16 %

21 %

14 %

100 %

100 %

1.3 —   Fejlenes frekvens og anslåede effekt

| Fejl | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Eksterne forbindelser | Udvikling og forbindelser med AVS-stater | Udvidelse | Humanitær bistand | I alt |
| Hyppigheden af testede transaktioner, som var behæftet med fejl | 29 % {25} | 38 % {11} | 24 % {9} | 12 % {3} | 27 % {48} | 26 % {37} |
| Hyppigheden af kvantificerbare fejl | 31 % {10} | 45 % {5} | 23 % {3} | 67 % {2} | 34 % {20} | 27 % {10} |
| Effekten af de kvantificerbare fejl: Den mest sandsynlige fejlprocent falder i intervallet (1) | 2 %—5 % | 2 %—5 % |
| Tallene i { } er det absolutte antal transaktioner. |

Fejl

2008

2007

Eksterne forbindelser

Udvikling og forbindelser med AVS-stater

Udvidelse

Humanitær bistand

I alt

Hyppigheden af testede transaktioner, som var behæftet med fejl

29 % {25}

38 % {11}

24 % {9}

12 % {3}

27 % {48}

26 % {37}

Hyppigheden af kvantificerbare fejl

31 % {10}

45 % {5}

23 % {3}

67 % {2}

34 % {20}

27 % {10}

Effekten af de kvantificerbare fejl: Den mest sandsynlige fejlprocent falder i intervallet (1)

2 %—5 %

2 %—5 %

Tallene i { } er det absolutte antal transaktioner.

1.4 —   Fejltyper

| Procentdel af de testede transaktioner, der vedrører | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Eksterne forbindelser | Udvikling og forbindelser med AVS-stater | Udvidelse | Humanitær bistand | I alt |
| Støtteberettigelse | 9 % | 45 % | 23 % | 67 % | 22 % | 46 % |
| Forekomst | 6 % | 0 % | 0 % | 0 % | 3 % |
| Nøjagtighed | 19 % | 9 % | 15 % | 33 % | 17 % |
| Andet | 66 % | 46 % | 62 % | 0 % | 58 % | 54 % |
| I alt | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 % |

Procentdel af de testede transaktioner, der vedrører

2008

2007

Eksterne forbindelser

Udvikling og forbindelser med AVS-stater

Udvidelse

Humanitær bistand

I alt

Støtteberettigelse

9 %

45 %

23 %

67 %

22 %

46 %

Forekomst

6 %

0 %

0 %

0 %

3 %

Nøjagtighed

19 %

9 %

15 %

33 %

17 %

Andet

66 %

46 %

62 %

0 %

58 %

54 %

I alt

100

100

100

100

100

100 %

DEL 2:   GENEREL VURDERING AF OVERVÅGNINGS- OG KONTROLSYSTEMERNE

2.1 —   Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer

Forklaring:

| | Effektivt |
| --- | --- |
| | Delvist effektivt |
| | Ikke effektivt |
| I/R | Ingen vurdering: vurdering ikke relevant eller ikke foretaget |

Effektivt

Delvist effektivt

Ikke effektivt

I/R

Ingen vurdering: vurdering ikke relevant eller ikke foretaget

| System | Central intern kontrol (Kommissionen) | Central kontrol i den nationale administration | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- |
| Forudgående kontrol af kontrakter og betalinger | Forvaltning og overvågning | Eksterne revisioner/afslutningsrevision | Intern revision |
| EuropeAid (2) | Hovedsæde | | | | | I/R | |
| Delegationer | | | | |
| DG RELEX | | | | | I/R | |
| (3) |
| DG ELARG | | | | | | |
| DG ECHO | | | | | I/R | |

System

Central intern kontrol (Kommissionen)

Central kontrol i den nationale administration

Samlet vurdering

Forudgående kontrol af kontrakter og betalinger

Forvaltning og overvågning

Eksterne revisioner/afslutningsrevision

Intern revision

EuropeAid (2)

Hovedsæde

I/R

Delegationer

DG RELEX

I/R

(3)

DG ELARG

DG ECHO

I/R

| Samlet vurdering | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |

Samlet vurdering

2008

2007

---

(1)  Retten opererer med tre intervaller for den mest sandsynlige fejlprocent: under 2 %, mellem 2 % og 5 %, over 5 %.

Tallene i { } er det absolutte antal transaktioner.

(2)  Denne vurdering svarer til den, der offentliggøres i beretningen om EUF.

(3)  Efterfølgende kontrol.

BILAG 8.2

OPFØLGNING PÅ TIDLIGERE BEMÆRKNINGER I REVISIONSERKLÆRINGEN

| Rettens bemærkning | De foranstaltninger, der er truffet | Rettens analyse | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Eksterne forbindelser og udvikling |
| Budgetstøtte |
| Der kan ydes budgetstøtte, når partnerlandets forvaltning af offentlige udgifter er tilstrækkelig gennemskuelig, pålidelig og effektiv, og når partnerlandet har indført hensigtsmæssige sektorspecifikke eller makroøkonomiske politikker, som er godkendt af dets vigtigste donorer, herunder eventuelt de internationale finansieringsinstitutioner. På dette grundlag udarbejdede Kommissionen specifikke retningslinjer, hvori der blev fastsat betingelser for udbetaling af midler, og hvor betalingen af de efterfølgende trancher var betinget af, at målopfyldelsen var tilfredsstillende. De resultatindikatorer, der blev brugt til vurderingerne og til at måle de fremskridt, der var gjort, var dog ikke i alle tilfælde tidsbundne, klare, utvetydige og realistiske.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 8.14) | Der er indført resultatindikatorer, der i højere grad er orienteret mod output og udfald. | Det er allerede nu muligt at se resultaterne af de foranstaltninger, der er truffet på dette område. | Kommissionen erkender behovet for at skabe større præcision i udformning og måling af indikatorer i budgetstøtteoperationer. Retningslinjerne for generel budgetstøtte er under revision for at forbedre udformning og vurdering af støttebetingelserne og de specifikke resultatorienterede indikatorer for at opnå en mere rigorøs resultatorienteret tilgang, hvor man gør brug af proces- og outputindikatorer ud over resultatindikatorer. |
| Ordningen med eksterne revisioner |
| For at opnå yderligere sikkerhed får EuropeAid udført supplerende revision af projekter, som udvælges på grundlag af en risikoanalyse. Men der er endnu ikke udviklet fuldstændige procedurer, så disse revisioner kan udnyttes fuldt ud.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 8.25) | Nøjere overvågning af gennemførelsen af den årlige revisionsplan og bedre anvendelse af resultaterne af revisionerne. | De vedtagne foranstaltninger har endnu ikke været fuldt effektive, og der skal gøres en yderligere indsats på dette område. | Kommissionen er i gang med at planlægge forbedringer af CRIS for at åbne mulighed for en forbedret analyse af revisionsdata. |
| Udvidelse |
| Det udvidede decentrale gennemførelsessystem (EDIS) |
| I Bulgarien konstaterede Retten, at der var betydelige svagheder ved de pågældende systemer, selv om der var givet EDIS-godkendelse (og delegationen dermed ikke udførte forudgående kontrol).
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 8.12) | Der er blevet udarbejdet en handlingsplan, der skal sikre, at der sker forbedringer. Betalingerne til to gennemførelsesorganer blev suspenderet i februar 2008, og deres akkreditering blev trukket tilbage i juli 2008. | På trods af disse foranstaltninger består de grundliggende svagheder, som førte til suspenderingen af betalingerne og tilbagetrækningen af EDIS-godkendelsen, fortsat. | Situationen er i bedring. Hvis der imidlertid stadig skulle være nogle systemsvagheder, er der ikke længere noget potentiale for at indgå uregelmæssige kontrakter, eftersom kontraktindgåelse for Phare-midler blev afsluttet. |
| Efterfølgende kontrol (afslutningsrevisioner) |
| Anvendelsen af en ny metode resulterede i ekstraordinært mange beretninger i 2007, og nogle af dem er ikke blevet fulgt op.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 8.26) | Kommissionen har gjort en stor indsats for at følge og behandle revisionsberetningerne. | Behandlingen af sager er blevet væsentligt forbedret. | I 2008 blev der udarbejdet 133 rapporter, hvoraf 89 kunne afsluttes, mens der for de første fem måneder af 2009 blev udarbejdet 71, heraf de 44, som ikke blev afsluttet i 2008, og afsluttet 38. |
| Humanitær bistand |
| Eksterne revisioner |
| I 2007 øgede GD ECHO antallet af stedlige revisioner væsentligt, men som i 2006, blev hovedparten af revisionerne i 2007 udført i partnernes hovedsæder, hvor det ikke kan kontrolleres fuldstændigt, om udgifterne rent faktisk er blevet afholdt
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 8.27) | Kommissionen øgede allerede i 2007 antallet af stedlige revisioner. | Retten noterer den indsats, Kommissionen har gjort for at øge andelen af stedlige revisioner af projekterne. | Om udgifterne rent faktisk er afholdt, tjekkes løbende på grundlag af de tekniske assistenters overvågning af projekter, anvendelse af stedlige revisioner, kontrolbesøg på stedet foretaget af Kommissionens personale og status- og finansrapporter, der forelægges af partneren. I overensstemmelse med Revisionsrettens henstilling har GD ECHO skabt en ny balance mellem antallet af revisioner i hovedkvarteret og de stedlige revisioner for at opnå en optimal og omkostningseffektiv balance. |

Rettens bemærkning

De foranstaltninger, der er truffet

Rettens analyse

Kommissionens svar

Eksterne forbindelser og udvikling

Budgetstøtte

Der kan ydes budgetstøtte, når partnerlandets forvaltning af offentlige udgifter er tilstrækkelig gennemskuelig, pålidelig og effektiv, og når partnerlandet har indført hensigtsmæssige sektorspecifikke eller makroøkonomiske politikker, som er godkendt af dets vigtigste donorer, herunder eventuelt de internationale finansieringsinstitutioner. På dette grundlag udarbejdede Kommissionen specifikke retningslinjer, hvori der blev fastsat betingelser for udbetaling af midler, og hvor betalingen af de efterfølgende trancher var betinget af, at målopfyldelsen var tilfredsstillende. De resultatindikatorer, der blev brugt til vurderingerne og til at måle de fremskridt, der var gjort, var dog ikke i alle tilfælde tidsbundne, klare, utvetydige og realistiske.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 8.14)

Der er indført resultatindikatorer, der i højere grad er orienteret mod output og udfald.

Det er allerede nu muligt at se resultaterne af de foranstaltninger, der er truffet på dette område.

Kommissionen erkender behovet for at skabe større præcision i udformning og måling af indikatorer i budgetstøtteoperationer. Retningslinjerne for generel budgetstøtte er under revision for at forbedre udformning og vurdering af støttebetingelserne og de specifikke resultatorienterede indikatorer for at opnå en mere rigorøs resultatorienteret tilgang, hvor man gør brug af proces- og outputindikatorer ud over resultatindikatorer.

Ordningen med eksterne revisioner

For at opnå yderligere sikkerhed får EuropeAid udført supplerende revision af projekter, som udvælges på grundlag af en risikoanalyse. Men der er endnu ikke udviklet fuldstændige procedurer, så disse revisioner kan udnyttes fuldt ud.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 8.25)

Nøjere overvågning af gennemførelsen af den årlige revisionsplan og bedre anvendelse af resultaterne af revisionerne.

De vedtagne foranstaltninger har endnu ikke været fuldt effektive, og der skal gøres en yderligere indsats på dette område.

Kommissionen er i gang med at planlægge forbedringer af CRIS for at åbne mulighed for en forbedret analyse af revisionsdata.

Udvidelse

Det udvidede decentrale gennemførelsessystem (EDIS)

I Bulgarien konstaterede Retten, at der var betydelige svagheder ved de pågældende systemer, selv om der var givet EDIS-godkendelse (og delegationen dermed ikke udførte forudgående kontrol).

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 8.12)

Der er blevet udarbejdet en handlingsplan, der skal sikre, at der sker forbedringer. Betalingerne til to gennemførelsesorganer blev suspenderet i februar 2008, og deres akkreditering blev trukket tilbage i juli 2008.

På trods af disse foranstaltninger består de grundliggende svagheder, som førte til suspenderingen af betalingerne og tilbagetrækningen af EDIS-godkendelsen, fortsat.

Situationen er i bedring. Hvis der imidlertid stadig skulle være nogle systemsvagheder, er der ikke længere noget potentiale for at indgå uregelmæssige kontrakter, eftersom kontraktindgåelse for Phare-midler blev afsluttet.

Efterfølgende kontrol (afslutningsrevisioner)

Anvendelsen af en ny metode resulterede i ekstraordinært mange beretninger i 2007, og nogle af dem er ikke blevet fulgt op.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 8.26)

Kommissionen har gjort en stor indsats for at følge og behandle revisionsberetningerne.

Behandlingen af sager er blevet væsentligt forbedret.

I 2008 blev der udarbejdet 133 rapporter, hvoraf 89 kunne afsluttes, mens der for de første fem måneder af 2009 blev udarbejdet 71, heraf de 44, som ikke blev afsluttet i 2008, og afsluttet 38.

Humanitær bistand

Eksterne revisioner

I 2007 øgede GD ECHO antallet af stedlige revisioner væsentligt, men som i 2006, blev hovedparten af revisionerne i 2007 udført i partnernes hovedsæder, hvor det ikke kan kontrolleres fuldstændigt, om udgifterne rent faktisk er blevet afholdt

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 8.27)

Kommissionen øgede allerede i 2007 antallet af stedlige revisioner.

Retten noterer den indsats, Kommissionen har gjort for at øge andelen af stedlige revisioner af projekterne.

Om udgifterne rent faktisk er afholdt, tjekkes løbende på grundlag af de tekniske assistenters overvågning af projekter, anvendelse af stedlige revisioner, kontrolbesøg på stedet foretaget af Kommissionens personale og status- og finansrapporter, der forelægges af partneren. I overensstemmelse med Revisionsrettens henstilling har GD ECHO skabt en ny balance mellem antallet af revisioner i hovedkvarteret og de stedlige revisioner for at opnå en optimal og omkostningseffektiv balance.

---

KAPITEL 9

Uddannelse og medborgerskab

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved Uddannelse og medborgerskab

Revisionens omfang

Revision af forskud

Transaktionernes formelle rigtighed

Systemernes effektivitet

Systemer vedrørende transaktionernes formelle rigtighed

Systemer vedrørende programmet for livslang læring

Efterfølgende kontrol i GD EAC

Fonden for de Ydre Grænser

GD for Kommunikation

Konklusioner og anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| Særlige karakteristika ved Uddannelse og medborgerskab |
| 9.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering vedrørende gruppen Uddannelse og medborgerskab, som består af følgende politikområder: 15 – Uddannelse og kultur, 16 – Kommunikation og 18 – Frihed, sikkerhed og retfærdighed. Detaljerede oplysninger om de omfattede aktiviteter, regnskabsårets udgifter og forvaltningstypen gives i
  tabel 9.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

Særlige karakteristika ved Uddannelse og medborgerskab

9.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering vedrørende gruppen Uddannelse og medborgerskab, som består af følgende politikområder: 15 – Uddannelse og kultur, 16 – Kommunikation og 18 – Frihed, sikkerhed og retfærdighed. Detaljerede oplysninger om de omfattede aktiviteter, regnskabsårets udgifter og forvaltningstypen gives i
  tabel 9.1
  .

Tabel 9.1 —   Uddannelse og medborgerskab, betalinger i 2008 pr. politikområde

| (millioner euro) |
| --- |
| Budgetafsnit | Politikområde | Beskrivelse | Betalinger 2008 | Budgetforvaltningsmetode |
| 15 | Uddannelse og kultur | Administrative udgifter (11) | 111 | Direkte central forvaltning |
| Livslang læring, herunder flersprogethed | 1 060 | Indirekte central forvaltning |
| Udvikling af det kulturelle samarbejde i Europa | 48 | Indirekte central forvaltning |
| Fremme af samarbejde vedrørende ungdom og sport | 134 | Indirekte central forvaltning |
| Stærkere tilhørsforhold til EU blandt befolkningen | 24 | Indirekte central forvaltning |
| | 1 378 | |
| 16 | Kommunikation | Administrative udgifter (11) | 104 | Direkte central forvaltning |
| Kommunikation og medierne | 25 | Direkte central forvaltning |
| Kommunikation på lokalt niveau | 35 | Direkte central forvaltning |
| Analyse- og kommunikationsværktøjer | 23 | Direkte central forvaltning |
| | 186 | |
| 18 | Frihed, sikkerhed og retfærdighed | Administrative udgifter (11) | 58 | Direkte central forvaltning |
| Solidaritet — ydre grænser, visumpolitik og fri bevægelighed for personer | 189 | Delt forvaltning/indirekte central forvaltning |
| Migrationsstrømme — fælles indvandrings- og asylpolitik | 80 | Delt forvaltning |
| Grundlæggende rettigheder og statsborgerskab | 26 | Direkte forvaltning |
| Sikkerhed og sikring af friheder | 28 | Direkte forvaltning |
| Retspleje i strafferetlige og civilretlige anliggender | 42 | Direkte forvaltning |
| Information om og bekæmpelse af narkotika | 15 | Direkte forvaltning |
| Politisk strategi og koordinering | 7 | Direkte forvaltning |
| | 445 | |
| Administrative udgifter i alt | 274 | |
| Aktionsudgifter i alt | 1 735 | |
| Regnskabsårets betalinger i alt | 2 009 | |
| Regnskabsårets forpligtelser i alt | 2 323 | |

(millioner euro)

Budgetafsnit

Politikområde

Beskrivelse

Betalinger 2008

Budgetforvaltningsmetode

15

Uddannelse og kultur

Administrative udgifter (11)

111

Direkte central forvaltning

Livslang læring, herunder flersprogethed

1 060

Indirekte central forvaltning

Udvikling af det kulturelle samarbejde i Europa

48

Indirekte central forvaltning

Fremme af samarbejde vedrørende ungdom og sport

134

Indirekte central forvaltning

Stærkere tilhørsforhold til EU blandt befolkningen

24

Indirekte central forvaltning

1 378

16

Kommunikation

Administrative udgifter (11)

104

Direkte central forvaltning

Kommunikation og medierne

25

Direkte central forvaltning

Kommunikation på lokalt niveau

35

Direkte central forvaltning

Analyse- og kommunikationsværktøjer

23

Direkte central forvaltning

186

18

Frihed, sikkerhed og retfærdighed

Administrative udgifter (11)

58

Direkte central forvaltning

Solidaritet — ydre grænser, visumpolitik og fri bevægelighed for personer

189

Delt forvaltning/indirekte central forvaltning

Migrationsstrømme — fælles indvandrings- og asylpolitik

80

Delt forvaltning

Grundlæggende rettigheder og statsborgerskab

26

Direkte forvaltning

Sikkerhed og sikring af friheder

28

Direkte forvaltning

Retspleje i strafferetlige og civilretlige anliggender

42

Direkte forvaltning

Information om og bekæmpelse af narkotika

15

Direkte forvaltning

Politisk strategi og koordinering

7

Direkte forvaltning

445

Administrative udgifter i alt

274

Aktionsudgifter i alt

1 735

Regnskabsårets betalinger i alt

2 009

Regnskabsårets forpligtelser i alt

2 323

| 9.2. | De tre budgetafsnit på dette område forvaltes næsten udelukkende af tre generaldirektorater (GD) i Kommissionen. GD for Uddannelse og Kultur (GD EAC) forvalter budgetafsnit 15, GD for Kommunikation (GD COMM) budgetafsnit 16, og GD for Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed (GD JLS) budgetafsnit 18. Hovedparten af udgifterne på området forvaltes ved indirekte central forvaltning eller ved delt forvaltning, idet gennemførelsen af aktionerne i form af flerårige programmer er uddelegeret til Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur, nationale kontorer (1)eller lignende forvaltningsstrukturer i medlemsstaterne. De ansvarlige enheder i medlemsstaterne giver tilskud og indgår kontrakter om projekter eller foranstaltninger, som private og offentlige støttemodtagere gennemfører. Støtten udbetales normalt i trancher som beskrevet i punkt 9.6 og 9.7. |
| --- | --- |

9.2.

De tre budgetafsnit på dette område forvaltes næsten udelukkende af tre generaldirektorater (GD) i Kommissionen. GD for Uddannelse og Kultur (GD EAC) forvalter budgetafsnit 15, GD for Kommunikation (GD COMM) budgetafsnit 16, og GD for Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed (GD JLS) budgetafsnit 18. Hovedparten af udgifterne på området forvaltes ved indirekte central forvaltning eller ved delt forvaltning, idet gennemførelsen af aktionerne i form af flerårige programmer er uddelegeret til Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur, nationale kontorer (1)eller lignende forvaltningsstrukturer i medlemsstaterne. De ansvarlige enheder i medlemsstaterne giver tilskud og indgår kontrakter om projekter eller foranstaltninger, som private og offentlige støttemodtagere gennemfører. Støtten udbetales normalt i trancher som beskrevet i punkt 9.6 og 9.7.

| 9.3. | For de programmer, der skal gennemføres under den nye finansielle ramme for 2007 2013, er den interne kontrolstruktur blevet ændret, så medlemsstaterne har fået et større ansvar. For eksempel kan kontrakter under programmet for livslang læring først sættes i gang, når de nationale myndigheder (jf. punkt 9.13) har afgivet en forhåndsgarantierklæring om den finansielle forvaltning af udgifterne i den pågældende medlemsstat. Hvert år skal myndigheden afgive en efterfølgende erklæring med garanti for, at ressourcerne er blevet anvendt efter hensigten, og at de systemer og kontrolprocedurer, der er oprettet, er pålidelige (2). |
| --- | --- |

9.3.

For de programmer, der skal gennemføres under den nye finansielle ramme for 2007 2013, er den interne kontrolstruktur blevet ændret, så medlemsstaterne har fået et større ansvar. For eksempel kan kontrakter under programmet for livslang læring først sættes i gang, når de nationale myndigheder (jf. punkt 9.13) har afgivet en forhåndsgarantierklæring om den finansielle forvaltning af udgifterne i den pågældende medlemsstat. Hvert år skal myndigheden afgive en efterfølgende erklæring med garanti for, at ressourcerne er blevet anvendt efter hensigten, og at de systemer og kontrolprocedurer, der er oprettet, er pålidelige (2).

| 9.3. | EAC har tilpasset sin tilsyns- og kontrolordning efter en enkelt revisionsmodel. Den indebærer:







  a) | en vurdering af de nationale myndigheders forudgående erklæring, som er afgivet i begyndelsen af programmeringsperioden 2007–2013 |
| --- | --- | --- |

9.3.

a)

en vurdering af de nationale myndigheders forudgående erklæring, som er afgivet i begyndelsen af programmeringsperioden 2007–2013

| b) | systemkontrol og kontrolbesøg på stedet |
| --- | --- |

b)

systemkontrol og kontrolbesøg på stedet

| c) | vurdering af den årlige, efterfølgende erklæring |
| --- | --- |

c)

vurdering af den årlige, efterfølgende erklæring

| d) | finansrevision |
| --- | --- |

d)

finansrevision

| e) | uddannelsesaktiviteter med de nationale agenturer og de nationale myndigheder |
| --- | --- |

e)

uddannelsesaktiviteter med de nationale agenturer og de nationale myndigheder

| f) | løbende underretning af og kommunikation med interessenterne |
| --- | --- |

f)

løbende underretning af og kommunikation med interessenterne

| g) | et fælles sæt procedurer, som regelmæssigt ajourføres. |
| --- | --- |

g)

et fælles sæt procedurer, som regelmæssigt ajourføres.

Vurderingen af den årlige, efterfølgende revisionserklæring var et nyt og supplerende kontrolelement i 2008.

| 9.4. | EU-støtten inden for uddannelse og medborgerskab er kendetegnet ved, at der er mange ordninger, som finansierer forskellige tematiske områder og projekttyper, f. eks. tilskud til foranstaltninger til fremme af medborgerskab eller mobilitet i uddannelses- og erhvervsuddannelsessektoren. Projekterne gennemføres ikke kun af uddannelsesinstitutioner, men også af private firmaer og offentlige forvaltninger. De endelige modtagere er fysiske personer, for det meste EU-borgere. Forvaltningen af nogle programmer — Fonden for de Ydre Grænser, Integrationsfonden, Tilbagesendelsesfonden og Den Europæiske flygtningefond — deles dog med medlemsstaterne. |
| --- | --- |

9.4.

EU-støtten inden for uddannelse og medborgerskab er kendetegnet ved, at der er mange ordninger, som finansierer forskellige tematiske områder og projekttyper, f. eks. tilskud til foranstaltninger til fremme af medborgerskab eller mobilitet i uddannelses- og erhvervsuddannelsessektoren. Projekterne gennemføres ikke kun af uddannelsesinstitutioner, men også af private firmaer og offentlige forvaltninger. De endelige modtagere er fysiske personer, for det meste EU-borgere. Forvaltningen af nogle programmer — Fonden for de Ydre Grænser, Integrationsfonden, Tilbagesendelsesfonden og Den Europæiske flygtningefond — deles dog med medlemsstaterne.

Revisionens omfang

| 9.5. | Den specifikke vurdering er baseret på:






  a) | substanstest af en repræsentativ statistisk stikprøve på 150 betalinger (jf.
  tabel 9.2
  ) |
| --- | --- | --- |

9.5.

Den specifikke vurdering er baseret på:

a)

substanstest af en repræsentativ statistisk stikprøve på 150 betalinger (jf.
  tabel 9.2
  )

| b) | gennemgang og evaluering af de nationale myndigheders og de nationale kontorers (3)kontrolsystemer vedrørende programmet for livslang læring i seks medlemsstater |
| --- | --- |

b)

gennemgang og evaluering af de nationale myndigheders og de nationale kontorers (3)kontrolsystemer vedrørende programmet for livslang læring i seks medlemsstater

| c) | en vurdering af Kommissionens tilsynskontrol vedrørende de nationale myndigheders årlige garantierklæringer for 2007 (efterfølgende godkendelse) vedrørende programmet for livslang læring |
| --- | --- |

c)

en vurdering af Kommissionens tilsynskontrol vedrørende de nationale myndigheders årlige garantierklæringer for 2007 (efterfølgende godkendelse) vedrørende programmet for livslang læring

| d) | en vurdering af, hvordan overvågnings- og kontrolsystemerne vedrørende Fonden for de Ydre Grænser fungerer |
| --- | --- |

d)

en vurdering af, hvordan overvågnings- og kontrolsystemerne vedrørende Fonden for de Ydre Grænser fungerer

| e) | en opfølgning af Rettens væsentligste bemærkninger i de seneste års revisionserklæringer (jf.
  bilag 9.2
  ). |
| --- | --- |

e)

en opfølgning af Rettens væsentligste bemærkninger i de seneste års revisionserklæringer (jf.
  bilag 9.2
  ).

Revision af forskud

| 9.6. | I overensstemmelse med udgiftsmønstret for regnskabsåret 2008 bestod Rettens stikprøve af betalinger udvalgt med henblik på substanstest af 129 transaktioner, hvor betalingsbetingelserne først og fremmest er formelle. De vedrører især forskud til EU agenturer og nationale kontorer og et mindre antal kvartalsvise bidrag til deres driftsomkostninger. Disse betalinger foretages, når der er blevet underskrevet en kontrakt eller godkendt et arbejdsprogram, eller når Kommissionen godkender, at 70 % af de allerede udbetalte midler er blevet brugt, som det sker i de fleste af de tilfælde, hvor der udbetales et andet og tredje forfinansieringsbeløb. Disse forskud når normalt op på 100 % af det godkendte maksimum. Der knytter sig så få betingelser til disse betalinger, at risikoen for fejl er meget lav. |
| --- | --- |

9.6.

I overensstemmelse med udgiftsmønstret for regnskabsåret 2008 bestod Rettens stikprøve af betalinger udvalgt med henblik på substanstest af 129 transaktioner, hvor betalingsbetingelserne først og fremmest er formelle. De vedrører især forskud til EU agenturer og nationale kontorer og et mindre antal kvartalsvise bidrag til deres driftsomkostninger. Disse betalinger foretages, når der er blevet underskrevet en kontrakt eller godkendt et arbejdsprogram, eller når Kommissionen godkender, at 70 % af de allerede udbetalte midler er blevet brugt, som det sker i de fleste af de tilfælde, hvor der udbetales et andet og tredje forfinansieringsbeløb. Disse forskud når normalt op på 100 % af det godkendte maksimum. Der knytter sig så få betingelser til disse betalinger, at risikoen for fejl er meget lav.

| 9.7. | Kontorerne indgår så selv tilskudsaftaler med de deltagende organisationer (4)og bruger forskuddene fra Kommissionen til at udbetale forskud til disse organisationer på mellem 80 % og 100 % afhængigt af, hvilken type program der er tale om. Disse projekter gennemføres inden for en periode på op til to år og munder ud i endelige rapporter og i, at kontoret og støttemodtageren afslutter projektet. Når alle projekterne i arbejdsprogrammet for et bestemt år er blevet afsluttet, forelægger kontoret en konsolideret endelig rapport for Kommissionen, som så beregner det endelige restbeløb og foretager afregning. Støttemodtagerens og kontorets afslutninger forventes at indebære en højere risiko end forskuddene, som er forbundet med de normale risici, der gælder for anmeldte udgifter med hensyn til støtteberettigelse og forekomst. Afslutningerne kan imidlertid først undersøges, når de har fundet sted, flere år efter at de oprindelige forskud er blevet udbetalt. |
| --- | --- |

9.7.

Kontorerne indgår så selv tilskudsaftaler med de deltagende organisationer (4)og bruger forskuddene fra Kommissionen til at udbetale forskud til disse organisationer på mellem 80 % og 100 % afhængigt af, hvilken type program der er tale om. Disse projekter gennemføres inden for en periode på op til to år og munder ud i endelige rapporter og i, at kontoret og støttemodtageren afslutter projektet. Når alle projekterne i arbejdsprogrammet for et bestemt år er blevet afsluttet, forelægger kontoret en konsolideret endelig rapport for Kommissionen, som så beregner det endelige restbeløb og foretager afregning. Støttemodtagerens og kontorets afslutninger forventes at indebære en højere risiko end forskuddene, som er forbundet med de normale risici, der gælder for anmeldte udgifter med hensyn til støtteberettigelse og forekomst. Afslutningerne kan imidlertid først undersøges, når de har fundet sted, flere år efter at de oprindelige forskud er blevet udbetalt.

| 9.7. | Kommissionen mener også, at risikoen er højere i forbindelse med endelige betalinger, og har netop derfor udvidet kontrollen og tilsynet på dette punkt for at mindske risikoen.

  Angående GD EAC er der ved udformningen af de nye programmer for 2007-2013 taget højde for Revisionsrettens anbefalinger fra tidligere år om at forenkle reglerne og gøre større brug af finansiering med faste beløb. Herved burde risikoen ved de endelige betalinger blive mindre. |
| --- | --- |

9.7.

Angående GD EAC er der ved udformningen af de nye programmer for 2007-2013 taget højde for Revisionsrettens anbefalinger fra tidligere år om at forenkle reglerne og gøre større brug af finansiering med faste beløb. Herved burde risikoen ved de endelige betalinger blive mindre.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 9.8. | Retten fandt, at transaktionerne på politikområdet som helhed betragtet var uden væsentlige fejl. Den konstaterede dog en væsentlig fejlprocent i de undersøgte mellemliggende og endelige betalinger. |
| --- | --- |

9.8.

Retten fandt, at transaktionerne på politikområdet som helhed betragtet var uden væsentlige fejl. Den konstaterede dog en væsentlig fejlprocent i de undersøgte mellemliggende og endelige betalinger.

| 9.8. | Kommissionen har med tilfredshed noteret, at der ifølge Revisionsretten ingen væsentlige fejl var i den politiske uddannelses- og medborgerskabsgruppes betalinger i 2008. Det er et bemærkelsesværdigt fremskridt i forhold til tidligere år.

  Kommissionen har bemærket, at Revisionsretten har fundet kvantificerbare fejl i 4 ud af de 21 mellemliggende og endelige betalinger, der er kontrolleret (jf. svaret på punkt 9.9). |
| --- | --- |

9.8.

Kommissionen har bemærket, at Revisionsretten har fundet kvantificerbare fejl i 4 ud af de 21 mellemliggende og endelige betalinger, der er kontrolleret (jf. svaret på punkt 9.9).

| 9.9. | 21 af de 150 betalinger i stikprøven var endelige og mellemliggende betalinger (5), og i seks af disse konstatere Retten en væsentlig fejlprocent med hensyn til formel rigtighed. fire betalinger var behæftet med kvantificerbare fejl, og fire med ikke kvantificerbare fejl, mens to betalinger var behæftet med begge typer af fejl.
  Tabel 9.2
  viser, hvordan fejlene fordeler sig på betalingstype og politikområde. |
| --- | --- |

9.9.

21 af de 150 betalinger i stikprøven var endelige og mellemliggende betalinger (5), og i seks af disse konstatere Retten en væsentlig fejlprocent med hensyn til formel rigtighed. fire betalinger var behæftet med kvantificerbare fejl, og fire med ikke kvantificerbare fejl, mens to betalinger var behæftet med begge typer af fejl.
  Tabel 9.2
  viser, hvordan fejlene fordeler sig på betalingstype og politikområde.

| 9.9. | Kommissionen vil følge op på de fejl, som Revisionsretten har fundet, og om nødvendigt vil de uberettiget udbetalte midler blive geninddrevet.

  Fejlene hos GD EAC drejer sig om mindre foranstaltninger gennemført under det tidligere retsgrundlag. Planlægningen af de nye programmer for 2007-2013 forventes at mindske risikoen i forbindelse med de endelige betalinger, eftersom reglerne er blevet forenklet, og brugen af faste beløb ved finansieringen er øget. |
| --- | --- |

9.9.

Fejlene hos GD EAC drejer sig om mindre foranstaltninger gennemført under det tidligere retsgrundlag. Planlægningen af de nye programmer for 2007-2013 forventes at mindske risikoen i forbindelse med de endelige betalinger, eftersom reglerne er blevet forenklet, og brugen af faste beløb ved finansieringen er øget.

| 9.10. | Af de 129 undersøgte forskudsbetalinger (6)var de ni, som vedrørte forskud, som GD JLS og GD EAC havde betalt til kontorerne, behæftet med væsentlige, ikke kvantificerbare fejl, som enten skyldtes, at der var indgået en forpligtelse, før den nødvendige finansieringsafgørelse var vedtaget, eller at overslagene over likviditetsbehovet ikke var detaljerede nok. |
| --- | --- |

9.10.

Af de 129 undersøgte forskudsbetalinger (6)var de ni, som vedrørte forskud, som GD JLS og GD EAC havde betalt til kontorerne, behæftet med væsentlige, ikke kvantificerbare fejl, som enten skyldtes, at der var indgået en forpligtelse, før den nødvendige finansieringsafgørelse var vedtaget, eller at overslagene over likviditetsbehovet ikke var detaljerede nok.

| 9.10. | Kommissionen vil gerne understrege, at de nødvendige beslutninger vedrørende finansieringen blev truffet, omend for sent (seks dage for JLS-sagen). Kommissionen var opmærksom på agenturernes daværende krav vedrørende kontanter og budget.

  For at undgå denne form for ikke-målelige fejl træffer Kommissionen nu sine finansieringsbeslutninger i god tid i forvejen, og ved alle betalinger til agenturerne kræves der fremlagt et overslag over likviditetsbehovet (f.eks. ved hjælp af et aftalememorandum). |
| --- | --- |

9.10.

For at undgå denne form for ikke-målelige fejl træffer Kommissionen nu sine finansieringsbeslutninger i god tid i forvejen, og ved alle betalinger til agenturerne kræves der fremlagt et overslag over likviditetsbehovet (f.eks. ved hjælp af et aftalememorandum).

Tabel 9.2 —   Stikprøvens struktur, antal undersøgte transaktioner (antal fejlbehæftede transaktioner i parentes)

| Betalingens art
   (12) | Politikområde |
| --- | --- |
| 15


  Uddannelse og kultur | 16


  Kommunikation | 18


  Frihed, sikkerhed og retfærdighed | I alt |
| Endelige/mellemliggende betalinger | 10 (3) | 6 (1) | 5 (2) | 21 (6) |
| Forskud | 100 (5) | 0 (0) | 29 (4) | 129 (9) |
| I alt | 110 (8) | 6 (1) | 34 (6) | 150 (15) |

Betalingens art
   (12)

Politikområde

15

Uddannelse og kultur

16

Kommunikation

18

Frihed, sikkerhed og retfærdighed

I alt

Endelige/mellemliggende betalinger

10 (3)

6 (1)

5 (2)

21 (6)

Forskud

100 (5)

0 (0)

29 (4)

129 (9)

I alt

110 (8)

6 (1)

34 (6)

150 (15)

| 9.11. | Som vist i
  tabel 9.2
  er de mellemliggende og endelige betalinger behæftet med forholdsvis flere fejl end forskudsbetalingerne. Eksempler på fejl konstateret i endelige og mellemliggende betalinger var:






  a) | Der var anmeldt omkostninger vedrørende perioder, som tilskudsaftalen ikke dækkede (støtteberettigelse). |
| --- | --- | --- |

9.11.

Som vist i
  tabel 9.2
  er de mellemliggende og endelige betalinger behæftet med forholdsvis flere fejl end forskudsbetalingerne. Eksempler på fejl konstateret i endelige og mellemliggende betalinger var:

a)

Der var anmeldt omkostninger vedrørende perioder, som tilskudsaftalen ikke dækkede (støtteberettigelse).

| b) | Refusionsberettiget moms var anmeldt som omkostninger (støtteberettigelse). |
| --- | --- |

b)

Refusionsberettiget moms var anmeldt som omkostninger (støtteberettigelse).

| c) | Der mangler dokumentation vedrørende den udvælgelsesprocedure, der var fulgt i forbindelse med tildelingen af tilskud (forekomst). |
| --- | --- |

c)

Der mangler dokumentation vedrørende den udvælgelsesprocedure, der var fulgt i forbindelse med tildelingen af tilskud (forekomst).

| d) | Bilagene til dokumentation for de anmeldte omkostninger var ikke fyldestgørende (forekomst). |
| --- | --- |

d)

Bilagene til dokumentation for de anmeldte omkostninger var ikke fyldestgørende (forekomst).

| 9.11. | Kommissionen følger nøje op på alle de forhold, som Revisionsretten påpeger. Geninddrivelsesproceduren er allerede eller vil blive sat i værk i de tilfælde, hvor det er nødvendigt. Der er desuden blevet truffet en række afhjælpende foranstaltninger for at mindske risikoen ved de endelige betalinger i forbindelse med den nye generation af programmer for 2007-2013 (se desuden svaret til punkt 9.9). |
| --- | --- |

9.11.

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

Systemer vedrørende transaktionernes formelle rigtighed

| 9.12. | I forskellige generaldirektorater undersøgte Retten tre særskilte kontrolsystemer vedrørende efterfølgende kontrol i GD EAC, programmet for livslang læring og Fonden for de Ydre Grænser. |
| --- | --- |

9.12.

I forskellige generaldirektorater undersøgte Retten tre særskilte kontrolsystemer vedrørende efterfølgende kontrol i GD EAC, programmet for livslang læring og Fonden for de Ydre Grænser.

Systemer vedrørende programmet for livslang læring

| 9.13. | Programmet for livslang læring og programmet Aktive unge gennemføres med indirekte central forvaltning af 63 nationale kontorer i de deltagende lande. De nationale kontorer er udpeget og overvåges af de nationale myndigheder, og de er placeret så tæt på de endelige modtagere, at de har fået pålagt forvaltningen af de talrige, men relativt små beløb, der udbetales som tilskud på dette område. Tilsammen tegner de aktioner, som de nationale kontorer forvalter, sig for ca. 68 % af budgettet under afsnit 15. Andre uddannelsesprogrammer, f.eks. Jean Monnet og Erasmus Mundus, samt nogle dele af programmet for livslang læring og programmet Aktive unge forvaltes af Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur. |
| --- | --- |

9.13.

Programmet for livslang læring og programmet Aktive unge gennemføres med indirekte central forvaltning af 63 nationale kontorer i de deltagende lande. De nationale kontorer er udpeget og overvåges af de nationale myndigheder, og de er placeret så tæt på de endelige modtagere, at de har fået pålagt forvaltningen af de talrige, men relativt små beløb, der udbetales som tilskud på dette område. Tilsammen tegner de aktioner, som de nationale kontorer forvalter, sig for ca. 68 % af budgettet under afsnit 15. Andre uddannelsesprogrammer, f.eks. Jean Monnet og Erasmus Mundus, samt nogle dele af programmet for livslang læring og programmet Aktive unge forvaltes af Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur.

| 9.14. | Ansvarsområderne i kontrolmiljøet for programmet for livslang læring er fastlagt i Kommissionens beslutning K(2007) 1807. Der er tale om:






  a) | primære kontroller, som forvaltes af de nationale kontorer, herunder analysen af de endelige rapporter, skrivebordskontrol af bilag vedrørende anmeldte omkostninger, kontrol på stedet under aktionernes gennemførelse, revisioner efter aktionens afslutning samt systemrevision af gengangere blandt støttemodtagerne, som f.eks. universiteter. De nationale kontorer skal hvert år sende Kommissionen og de nationale myndigheder en rapport med oplysninger om de primære kontroller, som de har udført |
| --- | --- | --- |

9.14.

Ansvarsområderne i kontrolmiljøet for programmet for livslang læring er fastlagt i Kommissionens beslutning K(2007) 1807. Der er tale om:

a)

primære kontroller, som forvaltes af de nationale kontorer, herunder analysen af de endelige rapporter, skrivebordskontrol af bilag vedrørende anmeldte omkostninger, kontrol på stedet under aktionernes gennemførelse, revisioner efter aktionens afslutning samt systemrevision af gengangere blandt støttemodtagerne, som f.eks. universiteter. De nationale kontorer skal hvert år sende Kommissionen og de nationale myndigheder en rapport med oplysninger om de primære kontroller, som de har udført

| b) | sekundære kontroller, som udføres af de nationale myndigheder, og som skal give garanti og underbygge en årlig efterfølgende erklæring om, at rammerne og de primære kontroller er effektive |
| --- | --- |

b)

sekundære kontroller, som udføres af de nationale myndigheder, og som skal give garanti og underbygge en årlig efterfølgende erklæring om, at rammerne og de primære kontroller er effektive

| c) | kontroller, som udføres af Kommissionen, herunder navnlig en vurdering af den årlige erklæring og kontrolbesøg. |
| --- | --- |

c)

kontroller, som udføres af Kommissionen, herunder navnlig en vurdering af den årlige erklæring og kontrolbesøg.

| 9.15. | Med henblik på DAS'en for 2008 udførte Retten systemrevision vedrørende seks af de nationale kontorer og de tilsynsførende nationale myndigheder. |
| --- | --- |

9.15.

Med henblik på DAS'en for 2008 udførte Retten systemrevision vedrørende seks af de nationale kontorer og de tilsynsførende nationale myndigheder.

Primære kontroller

| 9.16. | Under revisionen af de nationale kontorer konstaterede Retten generelt en høj grad af overensstemmelse med de krav, Kommissionen har fastsat i sin »Guide for National Agencies«. I to tilfælde var der dog problemer med gennemførelsen af de primære kontroller, som er af afgørende betydning for, at Fællesskabets midler anvendes lovligt og formelt rigtigt på et område, hvor der er mange direkte støttemodtagere. I nogle tilfælde var der ingen dokumentation for den analyse eller de skrivebordskontroller, der var udført, eller der var ikke foretaget systemrevision vedrørende universiteter, selv om Kommissionen havde fastsat et mindste antal af sådanne revisioner, der skulle udføres før udgangen af 2008. Af andre mangler kan nævnes, at der ikke fandtes undtagelsesregistre, at likviditetspolitikken ikke sikrede, at midlerne blev indsat på rentebærende konti, og at de årlige rapporter blev indsendt til Kommissionen for sent. |
| --- | --- |

9.16.

Under revisionen af de nationale kontorer konstaterede Retten generelt en høj grad af overensstemmelse med de krav, Kommissionen har fastsat i sin »Guide for National Agencies«. I to tilfælde var der dog problemer med gennemførelsen af de primære kontroller, som er af afgørende betydning for, at Fællesskabets midler anvendes lovligt og formelt rigtigt på et område, hvor der er mange direkte støttemodtagere. I nogle tilfælde var der ingen dokumentation for den analyse eller de skrivebordskontroller, der var udført, eller der var ikke foretaget systemrevision vedrørende universiteter, selv om Kommissionen havde fastsat et mindste antal af sådanne revisioner, der skulle udføres før udgangen af 2008. Af andre mangler kan nævnes, at der ikke fandtes undtagelsesregistre, at likviditetspolitikken ikke sikrede, at midlerne blev indsat på rentebærende konti, og at de årlige rapporter blev indsendt til Kommissionen for sent.

| 9.16. | Kommissionen har med tilfredshed bemærket, at Revisionsretten har konstateret en generelt høj efterlevelse af kravene i vejledningen for nationale agenturer og ser det som bevis for, at den flerstrengede tilsyns- og kontrolstrategi har båret frugt (herunder undervisningsforløb og løbende informationsaktiviteter og kommunikation med de nationale agenturer og de nationale myndigheder).

  Et af de nationale agenturer var ude af stand til at overholde kravet om systemrevision på universiteterne på grund af personalemangel, men indhentede det forsømte i første halvår af 2009. |
| --- | --- |

9.16.

Et af de nationale agenturer var ude af stand til at overholde kravet om systemrevision på universiteterne på grund af personalemangel, men indhentede det forsømte i første halvår af 2009.

Sekundære kontroller

| 9.17. | I årsberetningen for 2007 rapporterede Retten om de forhåndserklæringer om kvaliteten af de nationale kontorers forvaltnings- og kontrolsystemer, som de nationale myndigheder skulle udarbejde forud for programmernes start. Efter det første gennemførelsesår, 2007, og efter hvert af de følgende år skal de nationale myndigheder afgive en efterfølgende erklæring om pålideligheden af de finansielle systemer og procedurer, der er implementeret i det foregående år, om regnskabernes rigtighed og om den garanti, de kontrolprocedurer, der er oprettet, giver. |
| --- | --- |

9.17.

I årsberetningen for 2007 rapporterede Retten om de forhåndserklæringer om kvaliteten af de nationale kontorers forvaltnings- og kontrolsystemer, som de nationale myndigheder skulle udarbejde forud for programmernes start. Efter det første gennemførelsesår, 2007, og efter hvert af de følgende år skal de nationale myndigheder afgive en efterfølgende erklæring om pålideligheden af de finansielle systemer og procedurer, der er implementeret i det foregående år, om regnskabernes rigtighed og om den garanti, de kontrolprocedurer, der er oprettet, giver.

| 9.18. | I Kommissionens beslutning K(2007) 1807, artikel 8, stk. 3, hedder det, at »den nationale myndighed fastlægger [...] rammerne for sekundære kontroller, som har til formål at give en rimelig garanti for, at rammerne og de primære kontroller er effektive. Den kan overdrage udførelsen af sekundære kontroller til et eksternt revisionsorgan«. |
| --- | --- |

9.18.

I Kommissionens beslutning K(2007) 1807, artikel 8, stk. 3, hedder det, at »den nationale myndighed fastlægger [...] rammerne for sekundære kontroller, som har til formål at give en rimelig garanti for, at rammerne og de primære kontroller er effektive. Den kan overdrage udførelsen af sekundære kontroller til et eksternt revisionsorgan«.

| 9.19. | Rettens revision viste, at de nationale myndigheder brugte metoder af uensartet kvalitet til at skaffe sig et grundlag for garantien i forhåndserklæringen og den efterfølgende erklæring, og at de ikke alle gav lige fyldestgørende oplysninger om procedurerne. Tre af de seks nationale myndigheders sekundære kontroller blev udført tilfredsstillende, enten af en ekstern kontrahent eller af de nationale myndigheders ansatte, som omhyggeligt kontrollerede, at de rammer og primære kontroller, de nationale kontorer havde oprettet, stemte overens med Kommissionens retningslinjer. De øvrige nationale myndigheder udførte ikke sekundære kontroller, eller disse var utilstrækkelige, ikke dokumenteret godt nok, eller de var blevet overdraget til et eksternt firma, og der blev ikke ført ordentligt tilsyn med, at der blev foretaget passende kontroller. Garantien i erklæringen fra disse nationale myndigheder var derfor ikke dokumenteret. |
| --- | --- |

9.19.

Rettens revision viste, at de nationale myndigheder brugte metoder af uensartet kvalitet til at skaffe sig et grundlag for garantien i forhåndserklæringen og den efterfølgende erklæring, og at de ikke alle gav lige fyldestgørende oplysninger om procedurerne. Tre af de seks nationale myndigheders sekundære kontroller blev udført tilfredsstillende, enten af en ekstern kontrahent eller af de nationale myndigheders ansatte, som omhyggeligt kontrollerede, at de rammer og primære kontroller, de nationale kontorer havde oprettet, stemte overens med Kommissionens retningslinjer. De øvrige nationale myndigheder udførte ikke sekundære kontroller, eller disse var utilstrækkelige, ikke dokumenteret godt nok, eller de var blevet overdraget til et eksternt firma, og der blev ikke ført ordentligt tilsyn med, at der blev foretaget passende kontroller. Garantien i erklæringen fra disse nationale myndigheder var derfor ikke dokumenteret.

| 9.19. | Med henvisning til de forskellige situationer i medlemsstaterne stilles der ikke i retsgrundlaget krav om en kontrolordning fælles for alle; ansvaret for at nå målsætningerne for kontrollen, fastsat efter fælles standarder, overlades derimod til medlemsstaterne.

  Med henvisning til de første erfaringer med erklæringerne definerede Kommissionen dog yderligere målsætningerne for de nationale myndigheders kontrol i et sæt retningslinjer, som blev sendt til medlemsstaterne i februar 2008 og ajourført i marts 2009.


  De nationale myndigheder skal nu i detaljer beskrive den sekundære kontrol, der udføres i henhold til det nye bilag 4 til den årlige revisionserklæring. |
| --- | --- |

9.19.

Med henvisning til de første erfaringer med erklæringerne definerede Kommissionen dog yderligere målsætningerne for de nationale myndigheders kontrol i et sæt retningslinjer, som blev sendt til medlemsstaterne i februar 2008 og ajourført i marts 2009.

De nationale myndigheder skal nu i detaljer beskrive den sekundære kontrol, der udføres i henhold til det nye bilag 4 til den årlige revisionserklæring.

| 9.20. | Desuden blev kun 10 af de 40 efterfølgende erklæringer for 2007 sendt til Kommissionen, før fristen udløb den 30. april 2008. Forsinkelserne skyldtes delvis, at Kommissionens vejledning om, hvilke oplysninger rapporterne skulle indeholde, først blev stillet til rådighed i marts 2008. Men overholdelsesgraden var ikke blevet større i marts 2009. Fristen for de efterfølgende erklæringer for 2008 var den 30. april 2009, men kun seks erklæringer blev indsendt til tiden. |
| --- | --- |

9.20.

Desuden blev kun 10 af de 40 efterfølgende erklæringer for 2007 sendt til Kommissionen, før fristen udløb den 30. april 2008. Forsinkelserne skyldtes delvis, at Kommissionens vejledning om, hvilke oplysninger rapporterne skulle indeholde, først blev stillet til rådighed i marts 2008. Men overholdelsesgraden var ikke blevet større i marts 2009. Fristen for de efterfølgende erklæringer for 2008 var den 30. april 2009, men kun seks erklæringer blev indsendt til tiden.

| 9.20. | Alle efterfølgende erklæringer for 2007 blev gennemgået rettidigt i 2008, så de kunne indgå i GD EAC’s revisionserklæring.

  Sikkerheden i GD EAC’s tilsynsordning understøttes i årets løb af forskellige elementer og ikke kun i forbindelse med modtagelsen af revisionserklæringerne fra de nationale myndigheder (jf. punkt 9.3). |
| --- | --- |

9.20.

Sikkerheden i GD EAC’s tilsynsordning understøttes i årets løb af forskellige elementer og ikke kun i forbindelse med modtagelsen af revisionserklæringerne fra de nationale myndigheder (jf. punkt 9.3).

| 9.21. | De nationale kontorer har en velgennemtænkt vejledning, både i retsakter (7)
   (8)og i Kommissionens »Guide for National Agencies implementing the Lifelong Learning Programme«, men det har de nationale myndigheder ikke. Kommissionen har ganske vist udarbejdet en vejledning (9), som præciserer myndighedernes ansvar, men der foreligger ikke nogen tilstrækkelig detaljeret forskriftsmæssig vejledning med specifikke procedurer, som de skal følge. |
| --- | --- |

9.21.

De nationale kontorer har en velgennemtænkt vejledning, både i retsakter (7)
   (8)og i Kommissionens »Guide for National Agencies implementing the Lifelong Learning Programme«, men det har de nationale myndigheder ikke. Kommissionen har ganske vist udarbejdet en vejledning (9), som præciserer myndighedernes ansvar, men der foreligger ikke nogen tilstrækkelig detaljeret forskriftsmæssig vejledning med specifikke procedurer, som de skal følge.

| 9.21. | Kommissionen har med tilfredshed noteret, at vejledningen for nationale agenturer ifølge Revisionsretten er veltilrettelagt. Kommissionen er enig i, at der kan gøres en yderligere indsats for at forenkle og i højere grad harmonisere de nationale myndigheders indsats, dog under hensyntagen til den konkrete situation i de forskellige medlemslande. |
| --- | --- |

9.21.

Kommissionens kontrol

| 9.22. | Retten undersøgte, hvordan vurderingen af forhåndserklæringerne for perioden 2007-2013 og af de efterfølgende erklæringer for 2007 var foretaget. Retten konstaterede, at anvendelsen af såvel proceduren for afgivelse af forhåndserklæringer som af de efterfølgende erklæringer kun gav begrænset garanti for, at forvaltningen af udgifterne for de pågældende år var af den fornødne kvalitet. Som Retten rapporterede sidste år, mener den dog, at systemet er udformet sådan, at det – hvis det anvendes efter hensigten – vil kunne give et rimeligt grundlag for garantien fremover. |
| --- | --- |

9.22.

Retten undersøgte, hvordan vurderingen af forhåndserklæringerne for perioden 2007-2013 og af de efterfølgende erklæringer for 2007 var foretaget. Retten konstaterede, at anvendelsen af såvel proceduren for afgivelse af forhåndserklæringer som af de efterfølgende erklæringer kun gav begrænset garanti for, at forvaltningen af udgifterne for de pågældende år var af den fornødne kvalitet. Som Retten rapporterede sidste år, mener den dog, at systemet er udformet sådan, at det – hvis det anvendes efter hensigten – vil kunne give et rimeligt grundlag for garantien fremover.

| 9.22. | De forudgående og efterfølgende erklæringer er nye og supplerende elementer i den udvidede tilsyns- og kontrolordning (jf. svarene på punkt 9.3 og 9.20). |
| --- | --- |

9.22.

| 9.23. | Kommissionens vurdering var baseret på skrivebordsrevision af systemerne og kontrollerne samt stedlig kontrol af systemerne i 11 lande i 2008. Men Kommissionen undersøgte kun i nogle af disse tilfælde, om de primære og sekundære kontroller, som der blev henvist til i de årlige erklæringer, rent faktisk var udført og var af den fornødne kvalitet, og den kontrollerede heller ikke oplysningerne i de årlige rapporter. |
| --- | --- |

9.23.

Kommissionens vurdering var baseret på skrivebordsrevision af systemerne og kontrollerne samt stedlig kontrol af systemerne i 11 lande i 2008. Men Kommissionen undersøgte kun i nogle af disse tilfælde, om de primære og sekundære kontroller, som der blev henvist til i de årlige erklæringer, rent faktisk var udført og var af den fornødne kvalitet, og den kontrollerede heller ikke oplysningerne i de årlige rapporter.

| 9.23. | GD EAC’s tilsynsordning er flerårig, risikobaseret og procesorienteret. De årlige revisionserklæringer blev alle sammen vurderet inden for den fastsatte frist ved hjælp af en omfattende skrivebordskontrol, og i det omfang, det har været nødvendigt, er der taget forbehold. Under de kontrolbesøg, der er gennemført som led i ordningen, har man vurderet kvaliteten af den primære og sekundære kontrol, og om kontrollen har fundet sted, og der er taget visse forbehold (jf. 9.24). |
| --- | --- |

9.23.

| 9.24. | På grundlag af sin vurdering af forhåndserklæringerne og de efterfølgende erklæringer, de årlige rapporter fra de nationale kontorer og resultaterne af sine kontrolbesøg i de nationale kontorer og hos de nationale myndigheder har Kommissionen opstillet en liste over betingelser, som de nationale kontorer og de nationale myndigheder skal opfylde. I 2008 blev 169 sådanne forbehold vedrørende programmet for livslang læring hævet, og 98 blev tilføjet, så der ved årets udgang var 162 udestående betingelser, som ikke var opfyldt. Kommissionen klassificerede ingen af dem som »kritiske«, men 62 blev bedømt som »meget vigtige«. 110 af de 162 betingelser vedrørte kontrolsystemer: 94 i de nationale kontorer og 16 hos de nationale myndigheder. |
| --- | --- |

9.24.

På grundlag af sin vurdering af forhåndserklæringerne og de efterfølgende erklæringer, de årlige rapporter fra de nationale kontorer og resultaterne af sine kontrolbesøg i de nationale kontorer og hos de nationale myndigheder har Kommissionen opstillet en liste over betingelser, som de nationale kontorer og de nationale myndigheder skal opfylde. I 2008 blev 169 sådanne forbehold vedrørende programmet for livslang læring hævet, og 98 blev tilføjet, så der ved årets udgang var 162 udestående betingelser, som ikke var opfyldt. Kommissionen klassificerede ingen af dem som »kritiske«, men 62 blev bedømt som »meget vigtige«. 110 af de 162 betingelser vedrørte kontrolsystemer: 94 i de nationale kontorer og 16 hos de nationale myndigheder.

| 9.24. | Ifølge den procesorienterede tilsynsstrategi kan der i årets løb fjernes eller indføres nye forbehold. Det beviser, at der er tale om en løbende indsats, og at der systematisk følges op på forbeholdene.

  Ved udgangen af 2008 var der i gennemsnit ca. fire uafgjorte forbehold for hvert af de nationale agenturer.


  Blandt de »meget vigtige« forbehold drejede de fleste sig om primær kontrol, som skulle gennemføres inden udgangen på aftalerne om decentraliserede foranstaltninger med det formål at øge kendskabet til de nationale agenturer. |
| --- | --- |

9.24.

Ved udgangen af 2008 var der i gennemsnit ca. fire uafgjorte forbehold for hvert af de nationale agenturer.

Blandt de »meget vigtige« forbehold drejede de fleste sig om primær kontrol, som skulle gennemføres inden udgangen på aftalerne om decentraliserede foranstaltninger med det formål at øge kendskabet til de nationale agenturer.

| 9.25. | De mangler ved systemerne til intern kontrol, som er påpeget i ovennævnte forbehold, udgør en risiko med hensyn til den formelle rigtighed af betalingerne til de endelige modtagere og betalingerne til de nationale kontorer. Forbeholdene må fortsat følges op med mere tilbundsgående kontrolbesøg, og Kommissionen må føre et tættere tilsyn med proceduren for afgivelse af den årlige efterfølgende erklæring, så der for de kommende år kan opnås garanti for, at de nationale kontorer opfylder kravene til udgiftsforvaltning og -kontrol. |
| --- | --- |

9.25.

De mangler ved systemerne til intern kontrol, som er påpeget i ovennævnte forbehold, udgør en risiko med hensyn til den formelle rigtighed af betalingerne til de endelige modtagere og betalingerne til de nationale kontorer. Forbeholdene må fortsat følges op med mere tilbundsgående kontrolbesøg, og Kommissionen må føre et tættere tilsyn med proceduren for afgivelse af den årlige efterfølgende erklæring, så der for de kommende år kan opnås garanti for, at de nationale kontorer opfylder kravene til udgiftsforvaltning og -kontrol.

| 9.25. | Med revisionsplanen for 2009 øges kontrolbesøgene, hvorunder det tjekkes, om de managementprocedurer og kontrolformer, som medlemsstaterne har beskrevet, forefindes og er gennemført. |
| --- | --- |

9.25.

Efterfølgende kontrol i GD EAC

| 9.26. | Ifølge GD EAC's årlige aktivitetsrapport for 2008 viser resultaterne af de finansielle revisioner af projekter, som et privat firma udfører på vegne af Kommissionen, en gennemsnitlig fejlprocent i de reviderede kontrakter på 0,01 % for programmet for livslang læring. En fejlprocent beregnet ud fra de projekter, der afsluttes i årets løb, ville imidlertid være meget højere. Og da disse revisioner især blev udført i de nationale kontorer, som normalt ikke får tilsendt alle bilag, dækker de ikke alle støtteberettigelseskriterierne. |
| --- | --- |

9.26.

Ifølge GD EAC's årlige aktivitetsrapport for 2008 viser resultaterne af de finansielle revisioner af projekter, som et privat firma udfører på vegne af Kommissionen, en gennemsnitlig fejlprocent i de reviderede kontrakter på 0,01 % for programmet for livslang læring. En fejlprocent beregnet ud fra de projekter, der afsluttes i årets løb, ville imidlertid være meget højere. Og da disse revisioner især blev udført i de nationale kontorer, som normalt ikke får tilsendt alle bilag, dækker de ikke alle støtteberettigelseskriterierne.

| 9.26. | Kommissionens årlige aktivitetsrapport drejer sig også om de finansielle aktiviteter, og de betalinger, der har fundet sted i årets løb, gennemgås (uanset om det er forskud eller endelige betalinger). Kommissionen vil genoverveje metoden til beregning af fejlraten, som er angivet i årsrapporten.

  Eftersom tilskuddene til støttemodtagerne generelt er små, er det et spørgsmål om at finde den rette balance mellem antallet af kontroller og udgifterne hertil. |
| --- | --- |

9.26.

Eftersom tilskuddene til støttemodtagerne generelt er små, er det et spørgsmål om at finde den rette balance mellem antallet af kontroller og udgifterne hertil.

Fonden for de Ydre Grænser

| 9.27. | Rammeprogrammet om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme planlagt for perioden 2007/2008 2013 tegner sig for ca. 50 % af GD JLS' aktionsudgifter og gennemføres med delt forvaltning med medlemsstaterne. Det består af fire finansielle instrumenter (10), hvoraf det største, Fonden for de Ydre Grænser, tegner sig for over 50 % af udgifterne til programmet. |
| --- | --- |

9.27.

Rammeprogrammet om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme planlagt for perioden 2007/2008 2013 tegner sig for ca. 50 % af GD JLS' aktionsudgifter og gennemføres med delt forvaltning med medlemsstaterne. Det består af fire finansielle instrumenter (10), hvoraf det største, Fonden for de Ydre Grænser, tegner sig for over 50 % af udgifterne til programmet.

| 9.28. | Fonden for de Ydre Grænser blev oprettet for den periode, der begyndte 1. januar 2007, men retsgrundlaget blev først vedtaget den 23. maj 2007, og gennemførelsesbestemmelserne den 5. marts 2008. Hertil kommer, at en række medlemsstater indsendte de første udgaver af beskrivelserne af forvaltnings- og kontrolsystemerne og af programmeringsdokumenterne meget sent, eller de var af utilstrækkelig kvalitet. Derfor kunne Kommissionen ikke afholde de første forfinansieringsbetalinger til medlemsstaterne før i de sidste måneder af 2008. |
| --- | --- |

9.28.

Fonden for de Ydre Grænser blev oprettet for den periode, der begyndte 1. januar 2007, men retsgrundlaget blev først vedtaget den 23. maj 2007, og gennemførelsesbestemmelserne den 5. marts 2008. Hertil kommer, at en række medlemsstater indsendte de første udgaver af beskrivelserne af forvaltnings- og kontrolsystemerne og af programmeringsdokumenterne meget sent, eller de var af utilstrækkelig kvalitet. Derfor kunne Kommissionen ikke afholde de første forfinansieringsbetalinger til medlemsstaterne før i de sidste måneder af 2008.

| 9.29. | Rettens revision med henblik på DAS'en for 2008 var derfor begrænset til GD JLS's gennemgang af de beskrivelser af forvaltnings- og kontrolsystemerne, medlemsstaterne havde indsendt vedrørende Fonden for de Ydre Grænser. Der blev ikke påvist væsentlige svagheder under denne revision, men det vil først kunne vurderes, om forvaltnings- og kontrolsystemerne reelt er effektive, når de er operationelle. |
| --- | --- |

9.29.

Rettens revision med henblik på DAS'en for 2008 var derfor begrænset til GD JLS's gennemgang af de beskrivelser af forvaltnings- og kontrolsystemerne, medlemsstaterne havde indsendt vedrørende Fonden for de Ydre Grænser. Der blev ikke påvist væsentlige svagheder under denne revision, men det vil først kunne vurderes, om forvaltnings- og kontrolsystemerne reelt er effektive, når de er operationelle.

GD for Kommunikation

| 9.30. | Retten undersøgte GD for Kommunikations årlige aktivitetsrapport for 2008, som (jf. også
  bilag 9.2
  ) viste, at fejlprocenten påvist ved generaldirektoratets forudgående kontroller på andet niveau var 0,05 %. Det kan betyde, at de regelmæssige forudgående kontroller er blevet bedre siden sidste år. |
| --- | --- |

9.30.

Retten undersøgte GD for Kommunikations årlige aktivitetsrapport for 2008, som (jf. også
  bilag 9.2
  ) viste, at fejlprocenten påvist ved generaldirektoratets forudgående kontroller på andet niveau var 0,05 %. Det kan betyde, at de regelmæssige forudgående kontroller er blevet bedre siden sidste år.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 9.31. | På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at betalingerne vedrørende gruppen Uddannelse og medborgerskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008, var uden væsentlig fejlforekomst. Rettens test tyder dog på, at de mellemliggende og endelige betalinger var behæftet med en væsentlig fejlforekomst. |
| --- | --- |

9.31.

På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at betalingerne vedrørende gruppen Uddannelse og medborgerskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008, var uden væsentlig fejlforekomst. Rettens test tyder dog på, at de mellemliggende og endelige betalinger var behæftet med en væsentlig fejlforekomst.

| 9.31. | Kommissionen har med tilfredshed bemærket, at der ifølge Revisionsretten ingen væsentlige fejl var i den politiske uddannelses- og medborgerskabsgruppes betalinger for det år, der sluttede den 31. december 2008. Det er et bemærkelsesværdigt fremskridt i forhold til tidligere år.

  Kommissionen har noteret sig, at Revisionsretten har fundet væsentlige fejl i 4 ud af de 21 mellemliggende og endelige betalinger, der er blevet kontrolleret.


  Kommissionen vil følge op på de fejl, som Revisionsretten har fundet, og om nødvendigt vil midlerne blive inddrevet. |
| --- | --- |

9.31.

Kommissionen har noteret sig, at Revisionsretten har fundet væsentlige fejl i 4 ud af de 21 mellemliggende og endelige betalinger, der er blevet kontrolleret.

Kommissionen vil følge op på de fejl, som Revisionsretten har fundet, og om nødvendigt vil midlerne blive inddrevet.

| 9.32. | Retten konkluderer, at overvågnings- og kontrolsystemerne for gruppen Uddannelse og medborgerskab er delvis effektive med hensyn til at sikre, at betalingerne er formelt rigtige. |
| --- | --- |

9.32.

Retten konkluderer, at overvågnings- og kontrolsystemerne for gruppen Uddannelse og medborgerskab er delvis effektive med hensyn til at sikre, at betalingerne er formelt rigtige.

| 9.32. | Tilsyns- og kontrolordningen gældende for perioden 2007-2013 udgør et fornuftigt grundlag. For GD EAC’s vedkommende blev gennemførelsen væsentligt forbedret i 2008 takket være gennemgangen af de efterfølgende revisionserklæringer og en udvidelse af kontrolbesøgene og revisionen. |
| --- | --- |

9.32.

| 9.33. | Som nævnt i punkt 9.21 er den vejledning, der er udsendt til de nationale kontorer, velgennemtænkt og kan bruges som en procedurehåndbog. Der findes imidlertid ingen tilsvarende vejledning for de nationale myndigheder, og Retten anbefaler, at Kommissionen indfører mere forskriftsmæssige rammer, som viser de specifikke foranstaltninger, der skal træffes. |
| --- | --- |

9.33.

Som nævnt i punkt 9.21 er den vejledning, der er udsendt til de nationale kontorer, velgennemtænkt og kan bruges som en procedurehåndbog. Der findes imidlertid ingen tilsvarende vejledning for de nationale myndigheder, og Retten anbefaler, at Kommissionen indfører mere forskriftsmæssige rammer, som viser de specifikke foranstaltninger, der skal træffes.

| 9.33. | Kommissionen har med tilfredshed noteret, at vejledningen for nationale agenturer ifølge Revisionsretten er veltilrettelagt. Kommissionen er enig i, at der kan gøres en yderligere indsats for at forenkle og i højere grad harmonisere de nationale myndigheders indsats, dog under hensyntagen til den konkrete situation i de forskellige medlemslande. |
| --- | --- |

9.33.

| 9.34. | Som nævnt i punkt 9.22-9.25 mener Retten, at de nationale myndigheders procedure for udarbejdelse af erklæringen om programmet for livslang læring og det kontrolsystem, som skal underbygge den, i fremtiden vil kunne udgøre et rimeligt grundlag for den fornødne garanti. Men selv om der er sket fremskridt, er overvågnings- og kontrolsystemet endnu ikke implementeret godt nok til, at det giver tilstrækkelig sikkerhed for, at fejl med hensyn til formel rigtighed vil blive forhindret eller opdaget og korrigeret. Retten anbefaler derfor, at Kommissionen overvåger udarbejdelsen af den årlige efterfølgende erklæring tættere med mere tilbundsgående kontrolbesøg og direkte kontrol af, at de beskrevne kontroller er hensigtsmæssige og udføres fuldt ud. |
| --- | --- |

9.34.

Som nævnt i punkt 9.22-9.25 mener Retten, at de nationale myndigheders procedure for udarbejdelse af erklæringen om programmet for livslang læring og det kontrolsystem, som skal underbygge den, i fremtiden vil kunne udgøre et rimeligt grundlag for den fornødne garanti. Men selv om der er sket fremskridt, er overvågnings- og kontrolsystemet endnu ikke implementeret godt nok til, at det giver tilstrækkelig sikkerhed for, at fejl med hensyn til formel rigtighed vil blive forhindret eller opdaget og korrigeret. Retten anbefaler derfor, at Kommissionen overvåger udarbejdelsen af den årlige efterfølgende erklæring tættere med mere tilbundsgående kontrolbesøg og direkte kontrol af, at de beskrevne kontroller er hensigtsmæssige og udføres fuldt ud.

| 9.34. | Kommissionen har med tilfredshed noteret sig Revisionsrettens udtalelse om, at den nuværende integrerede tilsyns- og kontrolordning er passende.

  Kommissionen er enig i, at der er brug for et nærmere tilsyn af de årlige efterfølgende erklæringer. Derfor øges kontrolbesøgene i revisionsplanen for 2009, og under besøgene tjekkes det, om de managementprocedurer og kontrolformer, som medlemsstaterne har beskrevet, er indført. |
| --- | --- |

9.34.

Kommissionen er enig i, at der er brug for et nærmere tilsyn af de årlige efterfølgende erklæringer. Derfor øges kontrolbesøgene i revisionsplanen for 2009, og under besøgene tjekkes det, om de managementprocedurer og kontrolformer, som medlemsstaterne har beskrevet, er indført.

---

(1)  Disse har indgået kontrakt med Kommissionen.

(2)  Artikel 7, stk. 3, i Kommissionens beslutning K(2007) 1807 endelig, af 26.4.2007 om henholdsvis medlemsstaternes, Kommissionens og de nationale kontorers ansvar i forbindelse med gennemførelsen af programmet for livslang læring (2007-2013).

(3)  De pågældende seks kontorer var EPOS vzw — Europese Programma's voor Onderwijs, Opleiding en Samenwerking — Agentschap (Belgien), DAAD — Deutscher Akademischer Austauschdienst (Tyskland), FRSE — Fundacja Rozwoju Systemu Edukacji (Polen), OAPEE — Organismo Autónomo Programas Educativos Europeos (Spanien), Léargas (Irland) og ISFOL — Istituto per lo Sviluppo della Formazione e dell'Orientamento Professionale dei Lavoratori (Italien).

(4)  Deltagende organisationer er normalt universiteter, skoler eller læreanstalter, som forvalter betalinger til støttemodtagere som studenter eller undervisere.

(5)  Eksklusive fire betalinger, der var klassificeret som »mellemliggende betalinger«, men er tilskud til kontorets administrationsomkostninger og, i lighed med forskuddene til kontoret, kun betinget af, at der undertegnes en tilskudsaftale.

(6)  Inklusive fire mellemliggende betalinger (jf. punkt 9.9).

(7)  K(2007) 1807 endelig.

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/2006/EF af 15. november 2006 om et handlingsprogram for livslang læring (EUT L 327 af 24.11.2006, s. 45).

(9)  »Lifelong Learning and Youth in Action programmes 2007-2013, Yearly Declaration of Assurance 2008, Guidelines for National Authorities«, Bruxelles, 2.3.2009.

(10)  De fire instrumenter er: Fonden for de Ydre Grænser, Integrationsfonden, Tilbagesendelsesfonden og Den Europæiske Flygtningefond.

(11)  Der redegøres for revisionen af administrative udgifter i kapitel 11.

(12)  Fire mellemliggende betalinger vedrørende administrative bidrag til kontorer er opført sammen med forskud, hvor der gælder lignende betingelser.

BILAG 9.1

RESULTATERNE AF DE UDFØRTE TEST

DEL 1:   DE VIGTIGSTE KARAKTERISTIKA VED DEN STIKPRØVEBASEREDE TEST AF TRANSAKTIONER

1.1 —   Stikprøvens størrelse

| År | Antal testede transaktioner |
| --- | --- |
| 2008 | 150 |
| 2007 | 150 |

År

Antal testede transaktioner

2008

150

2007

150

1.2 —   Stikprøvens struktur

| Procent af testede transaktioner, der var | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| 15


  Uddannelse og kultur | 16


  Kommunikation | 18


  Frihed, sikkerhed og retfærdighed | I alt |
| Endelige/mellemliggende betalinger | 6,7 | 4,0 | 3,3 | 14,0 | 37 |
| Forskud | 66,7 | 0,0 | 19,3 | 86,0 | 63 |
| I alt | 73,3 | 4,0 | 22,7 | 100,0 | 100 |

Procent af testede transaktioner, der var

2008

2007

15

Uddannelse og kultur

16

Kommunikation

18

Frihed, sikkerhed og retfærdighed

I alt

Endelige/mellemliggende betalinger

6,7

4,0

3,3

14,0

37

Forskud

66,7

0,0

19,3

86,0

63

I alt

73,3

4,0

22,7

100,0

100

1.3 —   Fejlenes frekvens og anslåede effekt

| Fejl | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| 15


  Uddannelse og kultur | 16


  Kommunikation | 18


  Frihed, sikkerhed og retfærdighed | I alt |
| Hyppigheden af testede transaktioner, som var behæftet med fejl | 7 % {8} | 17 % {1} | 18 % {6} | 10 % {15} | 21 % {31} |
| Hyppigheden af kvantificerbare fejl | 18 % {2} | 0 % {0} | 25 % {2} | 20 % {4} | 26 % {10} |
| Effekten af de kvantificerbare fejl:

  Den mest sandsynlige fejlprocent falder i intervallet (1) | Under 2 % | Under 2 % | Mellem 2 % og 5 % |

Fejl

2008

2007

15

Uddannelse og kultur

16

Kommunikation

18

Frihed, sikkerhed og retfærdighed

I alt

Hyppigheden af testede transaktioner, som var behæftet med fejl

7 % {8}

17 % {1}

18 % {6}

10 % {15}

21 % {31}

Hyppigheden af kvantificerbare fejl

18 % {2}

0 % {0}

25 % {2}

20 % {4}

26 % {10}

Effekten af de kvantificerbare fejl:

Den mest sandsynlige fejlprocent falder i intervallet (1)

Under 2 %

Under 2 %

Mellem 2 % og 5 %

DEL 2:   SAMLET VURDERING AF OVERVÅGNINGS- OG KONTROLSYSTEMERNE

2.1 —   Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer

Forklaring:

| | Effektivt |
| --- | --- |
| | Delvist effektivt |
| | Ikke effektivt |
| I/R | Ingen vurdering: Vurdering ikke relevant eller ikke foretaget. |

Effektivt

Delvist effektivt

Ikke effektivt

I/R

Ingen vurdering: Vurdering ikke relevant eller ikke foretaget.

| System under programmet for livslang læring | National myndighed | Nationalt kontor | Kommissionen | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien (EPOS) | | | | |
| Tyskland (DAAD) | | | | |
| Spanien (OAPEE) | | | | |
| Irland (Léargas) | | | | |
| Italien (ISFOL) | | | | |
| Polen (FRSE) | | | | |

System under programmet for livslang læring

National myndighed

Nationalt kontor

Kommissionen

Samlet vurdering

Belgien (EPOS)

Tyskland (DAAD)

Spanien (OAPEE)

Irland (Léargas)

Italien (ISFOL)

Polen (FRSE)

| Samlet vurdering | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | I/R |

Samlet vurdering

2008

2007

I/R

---

(1)  Retten opererer med tre intervaller for den mest sandsynlige fejlprocent: under 2 %, mellem 2 % og 5 %, over 5 %.

Tallene i {} er absolutte tal.

BILAG 9.2

OPFØLGNING AF TIDLIGERE DAS BEMÆRKNINGER

| Rettens bemærkning | De foranstaltninger, der er truffet | Rettens analyse | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Bemærkning 1:   Svagheder ved proceduren for afgivelse af en forhåndserklæring vedrørende programmet for livslang læring |
| Retten konstaterede følgende svagheder ved proceduren for forhåndserklæringer vedrørende programmet for livslang læring, der forringede procedurens værdi som element i overvågnings- og kontrolsystemet:






  — | De nationale myndigheder brugte uensartede metoder til at skaffe sig et grundlag for garantien i forhåndserklæringen og gav ikke alle lige fyldestgørende oplysninger om procedurerne, hvorfor Kommissionen ikke har kunnet forlade sig lige meget på alle erklæringerne. |

Rettens bemærkning

De foranstaltninger, der er truffet

Rettens analyse

Kommissionens svar

Bemærkning 1:   Svagheder ved proceduren for afgivelse af en forhåndserklæring vedrørende programmet for livslang læring

Retten konstaterede følgende svagheder ved proceduren for forhåndserklæringer vedrørende programmet for livslang læring, der forringede procedurens værdi som element i overvågnings- og kontrolsystemet:

—

De nationale myndigheder brugte uensartede metoder til at skaffe sig et grundlag for garantien i forhåndserklæringen og gav ikke alle lige fyldestgørende oplysninger om procedurerne, hvorfor Kommissionen ikke har kunnet forlade sig lige meget på alle erklæringerne.

| — | Kommissionen efterprøvede ikke, om systemerne og kontrollerne fungerede effektivt, idet dens vurdering var begrænset til en gennemgang af dokumentationen. |
| --- | --- |

—

Kommissionen efterprøvede ikke, om systemerne og kontrollerne fungerede effektivt, idet dens vurdering var begrænset til en gennemgang af dokumentationen.

| — | Kommissionen accepterede erklæringer fra medlemsstaterne på forskellige betingelser, som skulle være opfyldt senest ved udgangen af 2007, uden nogen sikkerhedsforanstaltning, der skulle finde anvendelse på dens kontraktuelle samarbejde med kontorerne. Desuden blev der ikke fulgt omhyggeligt op på korrigerende foranstaltninger, i mange tilfælde blev tidsfrister ikke overholdt, og en stor del af betingelserne var endnu ikke opfyldt ved udgangen af 2007. |
| --- | --- |

—

Kommissionen accepterede erklæringer fra medlemsstaterne på forskellige betingelser, som skulle være opfyldt senest ved udgangen af 2007, uden nogen sikkerhedsforanstaltning, der skulle finde anvendelse på dens kontraktuelle samarbejde med kontorerne. Desuden blev der ikke fulgt omhyggeligt op på korrigerende foranstaltninger, i mange tilfælde blev tidsfrister ikke overholdt, og en stor del af betingelserne var endnu ikke opfyldt ved udgangen af 2007.

| — | En række kriterier, som Kommissionen anvender i vurderingsproceduren, var ikke defineret tilstrækkeligt, hvad der gjorde det uklart, hvad der menes med, at vurderingsprocessen er afsluttet, og med sikkerhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

—

En række kriterier, som Kommissionen anvender i vurderingsproceduren, var ikke defineret tilstrækkeligt, hvad der gjorde det uklart, hvad der menes med, at vurderingsprocessen er afsluttet, og med sikkerhedsforanstaltninger.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 9.16 og 9.17)

GD EAC svarer, at forhåndserklæringen var et nyt krav og en enkeltstående foranstaltning (»one-shot-operation«) ved de nye programmers start. Siden da har GD EAC iværksat følgende for at afhjælpe denne svaghed:

| — | Der er udsendt mere præcise retningslinjer vedrørende de årlige erklæringer og afholdt specifikke møder med de nationale myndigheder i marts og november 2008. |
| --- | --- |

—

Der er udsendt mere præcise retningslinjer vedrørende de årlige erklæringer og afholdt specifikke møder med de nationale myndigheder i marts og november 2008.

| — | Der er udført mere kontrol på stedet (herunder finansielle revisioner, og der er iværksat et program for overvågningskontrol). |
| --- | --- |

—

Der er udført mere kontrol på stedet (herunder finansielle revisioner, og der er iværksat et program for overvågningskontrol).

| — | Der er sikret en forbedring af de korrigerende foranstaltninger ved, at der nu anvendes en bedømmelsesmetode. |
| --- | --- |

—

Der er sikret en forbedring af de korrigerende foranstaltninger ved, at der nu anvendes en bedømmelsesmetode.

| — | Der er blevet etableret en klar forbindelse mellem bedømmelsen og de sikkerhedsforanstaltninger, der skal træffes. |
| --- | --- |

—

Der er blevet etableret en klar forbindelse mellem bedømmelsen og de sikkerhedsforanstaltninger, der skal træffes.

| — | Det er rigtigt, at Kommissionen i marts 2009 udsendte nogle retningslinjer, men Rettens kontrol på stedet viste, at de nationale myndigheder stadig har forskellige fortolkninger af, hvordan de sekundære kontroller skal udføres. |
| --- | --- |

—

Det er rigtigt, at Kommissionen i marts 2009 udsendte nogle retningslinjer, men Rettens kontrol på stedet viste, at de nationale myndigheder stadig har forskellige fortolkninger af, hvordan de sekundære kontroller skal udføres.

| — | I 2008 blev der aflagt kontrolbesøg hos nationale kontorer og myndigheder i 11 lande. Selv i de lande, hvor der blev aflagt kontrolbesøg, undersøgte Kommissionen ikke, om de primære og sekundære kontroller, der blev henvist til i de årlige erklæringer, var blevet udført. |
| --- | --- |

—

I 2008 blev der aflagt kontrolbesøg hos nationale kontorer og myndigheder i 11 lande. Selv i de lande, hvor der blev aflagt kontrolbesøg, undersøgte Kommissionen ikke, om de primære og sekundære kontroller, der blev henvist til i de årlige erklæringer, var blevet udført.

| — | Kommissionen følger nu løbende op på opfyldelsen af betingelserne for hver enkelt medlemsstat, men et stort antal (162) var endnu ikke opfyldt ved udgangen af 2008. |
| --- | --- |

—

Kommissionen følger nu løbende op på opfyldelsen af betingelserne for hver enkelt medlemsstat, men et stort antal (162) var endnu ikke opfyldt ved udgangen af 2008.

Der blev allerede i februar 2008 udarbejdet nogle retningslinjer, som blev opdateret i 2009. Der er fastsat nogle målsætninger for kontrollen, men hvordan de skal nås, afgøres af de nationale myndigheder under hensyntagen til den særlige situation i medlemsstaterne.

I forbindelse med de kontrolbesøg, som kræves i henhold til i ordningen, er gennemførelsen og kvaliteten af den primære og sekundære kontrol blevet tjekket, og i visse tilfælde er der taget forbehold.

Ifølge den procesorienterede tilsynsstrategi kan der i årets løb fjernes eller indføres nye forbehold. Det beviser, at der er tale om en løbende indsats, og at der systematisk følges op på forbeholdene.

Ved udgangen af 2008 var der i gennemsnit ca. fire uafgjorte forbehold for hvert af de nationale agenturer.

Bemærkning 2:   Kommissionen overvågning af EFF II er delvis effektiv

Kommissionens foreløbige vurdering af systemerne til overvågning og kontrol af EFF II har ikke været fuldstændig effektiv. Retten har noteret sig følgende: Medlemsstaternes beskrivelser af forvaltnings- og kontrolprocedurerne er mangelfulde. Der er kun aflagt få kontrolbesøg i medlemsstaterne, og i mange tilfælde er 12 månedersreglen ikke blevet overholdt. Opfølgningen med henblik på at kontrollere fremskridt i medlemsstaterne er ikke systematisk.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 9.20 og 9.21)

Ifølge GD JLS’ årlige aktivitetsrapport for 2008 er kontrolbesøgene i de 14 medlemsstater (dvs. dem, der ikke allerede var blevet besøgt) alle blevet gennemført i 2008. Konklusionerne fra disse besøg giver et generelt klart og tilfredsstillende billede af forholdene, selv om der er svagheder i en række medlemsstaters forvaltnings- og kontrolsystemer. Efter disse kontrolbesøg vurderer GD JLS, at der er opnået rimelig garanti i 4 tilfælde, acceptabel garanti i 7 tilfælde og begrænset garanti i 3 tilfælde. For de sidstnævntes vedkommende var problemerne navnlig, at godkendelsesmyndigheden ikke var uafhængig, og JLS derfor har iværksat en passende handlingsplan: 2 af dem underkastes efterfølgende kontrol, hvor man er nået til den kontradiktoriske procedure, og den tredje medlemsstat er i gang med at revidere sit kontrolsystem efter anvisninger fra JLS.

Intet at bemærke.

Bemærkning 3:   Systemet til forudgående kontrol af udgifterne under Kommunikation er ineffektivt

Hovedparten (7 ud af 12) af de fejl, Retten konstaterede vedrørende udgifterne under Kommunikation, var ikke blevet opdaget under Kommissionens forudgående kontrol.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 9.22 og 9.23)

Ifølge GD COMM's årlige aktivitetsrapport for 2008 anvender generaldirektoratet tjeklister. Med henblik på at anvende disse lister mere kohærent og højne kvaliteten af kontrollen forud for betaling vil der blive afholdt mere omfattende kurser for de ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede, de administrative chefer og det operationelle personale.

GD COMM anvender et system med forudgående kontroller på andet niveau baseret på MUS. Ifølge GD COMM's årlige aktivitetsrapport for 2008 blev der udført forudgående kontrol på andet niveau af 5 % af transaktionerne svarende til 43 % af disses samlede værdi, med følgende resultat: Den samlede konstaterede fejlprocent i de kontrollerede transaktioner er 9,4 % i antal og 0,05 % i direkte værdi.

Den lave fejlprocent (i værdi), der er konstateret ved den forudgående kontrol på andet niveau, tyder på, at de »normale« forudgående kontroller er blevet bedre siden sidste år.

Der er iværksat en handlingsplan til forbedring af transaktionernes kvalitet, og nok så vigtigt gennemføres der uddannelsesforanstaltninger.

---

KAPITEL 10

Økonomiske og finansielle anliggender

INDHOLD

Oversigt

Specifik vurdering — DAS-revision

Indledning

Revisionens omfang

Den største risiko med hensyn til formel rigtighed

Transaktionernes formelle rigtighed

Systemernes effektivitet

Forudgående skrivebordskontrol af betalingsanmodninger

Udstedelse af revisionsattester vedrørende anmeldelser af projektomkostninger

Efterfølgende kontrol

Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

Anbefalinger

Resultaterne af revisionen af garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande

Resultaterne af revisionen af EKSF under afvikling

Opfølgning af tidligere bemærkninger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| OVERSIGT |
| 10.1. | Kapitel 10 består af fire dele: først den specifikke vurdering af gruppen af politikområder Økonomiske og Finansielle Anliggender som led i DAS-revisionen (punkt 10.2-10.31), dernæst resultaterne af de periodisk tilbagevendende revisioner af Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (punkt 10.32-10.36) og Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling (punkt 10.37-10.41), og endelig en opfølgning af bemærkningerne fra tidligere år. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

OVERSIGT

10.1.

Kapitel 10 består af fire dele: først den specifikke vurdering af gruppen af politikområder Økonomiske og Finansielle Anliggender som led i DAS-revisionen (punkt 10.2-10.31), dernæst resultaterne af de periodisk tilbagevendende revisioner af Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (punkt 10.32-10.36) og Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling (punkt 10.37-10.41), og endelig en opfølgning af bemærkningerne fra tidligere år.

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Indledning

| 10.2. | Denne del omhandler Rettens specifikke vurdering af gruppen Økonomiske og Finansielle Anliggender, som omfatter følgende politikområder: 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender, 02-Erhvervspolitik, 03-Konkurrence, 12-Det Indre Marked og 20-Handel.
  Tabel 10.1
  indeholder mere detaljerede oplysninger om regnskabsårets udgifter og forvaltningsformen. |
| --- | --- |

10.2.

Denne del omhandler Rettens specifikke vurdering af gruppen Økonomiske og Finansielle Anliggender, som omfatter følgende politikområder: 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender, 02-Erhvervspolitik, 03-Konkurrence, 12-Det Indre Marked og 20-Handel.
  Tabel 10.1
  indeholder mere detaljerede oplysninger om regnskabsårets udgifter og forvaltningsformen.

Tabel 10.1 —   Betalings- og forpligtelsesbevillinger i 2008

| (millioner euro) |
| --- |
| Budget-afsnit | Politikområde | Beskrivelse | Betalinger afholdt i 2008 | Budgetforvaltningsmåde |
| 1 | Økonomiske og Finansielle Anliggender | Administrative udgifter (20) | 59 | Direkte central forvaltning |
| Den Økonomiske og Monetære Union | 13 | Direkte central forvaltning |
| Internationale økonomiske og finansielle anliggender | 42 | Direkte central forvaltning |
| Finansielle transaktioner og instrumenter | 172 | Indirekte central eller fælles forvaltning |
| | 286 | |
| 2 | Erhvervspolitik | Administrative udgifter (20) | 110 | Direkte central forvaltning |
| Konkurrenceevne, industripolitik, innovation og iværksætterånd | 94 | Direkte central forvaltning |
| Det indre marked for varer og sektorpolitik | 142 | Direkte central forvaltning |
| Samarbejde — sikkerhed og rummet | 131 | Direkte central forvaltning |
| | 477 | |
| 3 | Konkurrence | Administrative udgifter (20) | 79 | Direkte central forvaltning |
| Karteller, monopoler og liberalisering | 8 | Direkte central forvaltning |
| | 87 | |
| 12 | Det Indre Marked | Administrative udgifter (20) | 52 | Direkte central forvaltning |
| Politisk strategi og koordinering for Generaldirektoratet for det Indre Marked og Tjenesteydelser | 6 | Direkte central forvaltning |
| Det indre marked for tjenesteydelser | 0 | Direkte central forvaltning |
| | 58 | |
| 20 | Handel | Administrative udgifter (20) | 63 | Direkte central forvaltning |
| Handelspolitik | 13 | |
| | 76 | |
| I alt | 984 | |
| Administrative udgifter i alt | 363 | |
| Aktionsudgifter i alt | 621 | |
| Årets betalinger i alt | 984 | |
| Årets forpligtelser i alt | 1 131 | |

(millioner euro)

Budget-afsnit

Politikområde

Beskrivelse

Betalinger afholdt i 2008

Budgetforvaltningsmåde

1

Økonomiske og Finansielle Anliggender

Administrative udgifter (20)

59

Direkte central forvaltning

Den Økonomiske og Monetære Union

13

Direkte central forvaltning

Internationale økonomiske og finansielle anliggender

42

Direkte central forvaltning

Finansielle transaktioner og instrumenter

172

Indirekte central eller fælles forvaltning

286

2

Erhvervspolitik

Administrative udgifter (20)

110

Direkte central forvaltning

Konkurrenceevne, industripolitik, innovation og iværksætterånd

94

Direkte central forvaltning

Det indre marked for varer og sektorpolitik

142

Direkte central forvaltning

Samarbejde — sikkerhed og rummet

131

Direkte central forvaltning

477

3

Konkurrence

Administrative udgifter (20)

79

Direkte central forvaltning

Karteller, monopoler og liberalisering

8

Direkte central forvaltning

87

12

Det Indre Marked

Administrative udgifter (20)

52

Direkte central forvaltning

Politisk strategi og koordinering for Generaldirektoratet for det Indre Marked og Tjenesteydelser

6

Direkte central forvaltning

Det indre marked for tjenesteydelser

0

Direkte central forvaltning

58

20

Handel

Administrative udgifter (20)

63

Direkte central forvaltning

Handelspolitik

13

76

I alt

984

Administrative udgifter i alt

363

Aktionsudgifter i alt

621

Årets betalinger i alt

984

Årets forpligtelser i alt

1 131

| 10.3. | De vigtigste programmer under denne gruppe af politikområder, der tegner sig for næsten 80 % (493 millioner euro) af gruppens samlede aktionsudgifter, finansieres over politikområderne 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender og 02-Erhvervspolitik. Disse programmer vises i
  tabel 10.2. |
| --- | --- |

10.3.

De vigtigste programmer under denne gruppe af politikområder, der tegner sig for næsten 80 % (493 millioner euro) af gruppens samlede aktionsudgifter, finansieres over politikområderne 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender og 02-Erhvervspolitik. Disse programmer vises i
  tabel 10.2.

Tabel 10.2 —   Vigtigste programmer under gruppen Økonomiske og Finansielle Anliggender

| Budget-afsnit | Programmer | Betalinger 2008
  (millioner euro) | % af de samlede aktionsudgifter |
| --- | --- | --- | --- |
| 01 | Finansielle instrumenter under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP) og det flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd (MAP) | 139 | 22 % |
| 01 | Makroøkonomisk bistand | 41 | 7 % |
| 02 | Finansiering af EU-agenturer (21) | 111 | 18 % |
| 02 | Syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP7) | 77 | 12 % |
| 02 | Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP) — Iværksætter- og Innovationsprogrammet (EIP) | 76 | 12 % |
| 02 | Sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP6) | 49 | 8 % |
| I alt | 493 | 79 % |

Budget-afsnit

Programmer

Betalinger 2008

(millioner euro)

% af de samlede aktionsudgifter

01

Finansielle instrumenter under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP) og det flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd (MAP)

139

22 %

01

Makroøkonomisk bistand

41

7 %

02

Finansiering af EU-agenturer (21)

111

18 %

02

Syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP7)

77

12 %

02

Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP) — Iværksætter- og Innovationsprogrammet (EIP)

76

12 %

02

Sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP6)

49

8 %

I alt

493

79 %

| 10.4. | CIP- og MAP-programmerne finansieres over politikområdet 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender og har til formål at støtte små og mellemstore virksomheder (SMV) ved at give dem adgang til egenkapital, risikovillig kapital og lånefinansiering gennem Fællesskabets finansielle instrumenter, som Den Europæiske Investeringsfond (EIF) (1). forvalter for Kommissionen. Den makroøkonomiske bistand er et finansielt instrument til betalingsbalancestøtte til tredjelande. Støtten ydes i form af mellem- og langfristede lån og/eller tilskud og er betinget af, at modtageren opfylder en række økonomiske og finanspolitiske betingelser. |
| --- | --- |

10.4.

CIP- og MAP-programmerne finansieres over politikområdet 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender og har til formål at støtte små og mellemstore virksomheder (SMV) ved at give dem adgang til egenkapital, risikovillig kapital og lånefinansiering gennem Fællesskabets finansielle instrumenter, som Den Europæiske Investeringsfond (EIF) (1). forvalter for Kommissionen. Den makroøkonomiske bistand er et finansielt instrument til betalingsbalancestøtte til tredjelande. Støtten ydes i form af mellem- og langfristede lån og/eller tilskud og er betinget af, at modtageren opfylder en række økonomiske og finanspolitiske betingelser.

| 10.5. | Formålet med iværksætter- og innovationsprogrammet (EIP), der finansieres under politikområde 02-Erhvervspolitik, er at styrke virksomhedernes, navnlig de små og mellemstore virksomheders, konkurrenceevne og at fremme innovation, herunder miljøinnovation, samt at yde støtte til virksomhedsreformer og administrative reformer. |
| --- | --- |

10.5.

Formålet med iværksætter- og innovationsprogrammet (EIP), der finansieres under politikområde 02-Erhvervspolitik, er at styrke virksomhedernes, navnlig de små og mellemstore virksomheders, konkurrenceevne og at fremme innovation, herunder miljøinnovation, samt at yde støtte til virksomhedsreformer og administrative reformer.

| 10.6. | Formålet med de aktioner, der gennemføres under Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram (2007-2013), er at støtte et europæisk rumprogram og at udvikle teknologier og viden for at beskytte borgerne mod trusler fra terrorisme og mod virkningerne og konsekvenserne af hændelser som f.eks. naturkatastrofer eller industriulykker. Ud over at yde støtte til europæiske rumprojekter finansierede Det Europæiske Fællesskabs Sjette Rammeprogram (2002-2006) også specifikke aktioner til fremme af teknologisk innovation, udnyttelse af forskningsresultater og oprettelse af teknologivirksomheder i Fællesskabet og i alle dets regioner. |
| --- | --- |

10.6.

Formålet med de aktioner, der gennemføres under Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram (2007-2013), er at støtte et europæisk rumprogram og at udvikle teknologier og viden for at beskytte borgerne mod trusler fra terrorisme og mod virkningerne og konsekvenserne af hændelser som f.eks. naturkatastrofer eller industriulykker. Ud over at yde støtte til europæiske rumprojekter finansierede Det Europæiske Fællesskabs Sjette Rammeprogram (2002-2006) også specifikke aktioner til fremme af teknologisk innovation, udnyttelse af forskningsresultater og oprettelse af teknologivirksomheder i Fællesskabet og i alle dets regioner.

Revisionens omfang

| 10.7. | Denne specifikke vurdering er baseret på:






  a) | substanstest af en repræsentativ statistisk stikprøve på 80 betalinger afholdt af Kommissionen i 2008 |
| --- | --- | --- |

10.7.

Denne specifikke vurdering er baseret på:

a)

substanstest af en repræsentativ statistisk stikprøve på 80 betalinger afholdt af Kommissionen i 2008

| b) | en vurdering af følgende overvågnings- og kontrolsystemer:






  — | Kommissionens forudgående skrivebordskontrol af tilskudsbetalinger og offentlige indkøbsaftaler, navnlig gennem en undersøgelse af en stikprøve på 120 betalinger |
| --- | --- | --- |

b)

en vurdering af følgende overvågnings- og kontrolsystemer:

—

Kommissionens forudgående skrivebordskontrol af tilskudsbetalinger og offentlige indkøbsaftaler, navnlig gennem en undersøgelse af en stikprøve på 120 betalinger

| — | revisionsattester vedrørende omkostningsanmeldelser udstedt af uafhængige revisorer |
| --- | --- |

—

revisionsattester vedrørende omkostningsanmeldelser udstedt af uafhængige revisorer

| — | efterfølgende kontrol, navnlig inden for rammerne af revisionsstrategien for sjette rammeprogram (RP6). |
| --- | --- |

—

efterfølgende kontrol, navnlig inden for rammerne af revisionsstrategien for sjette rammeprogram (RP6).

| 10.8. | De undersøgte betalinger omfattede tilskud til endelige støttemodtagere (2), overførsler til forvaltningskontiene (3)under MAP- og CIP-programmerne, EIF’s kapitalforhøjelse, overførsler til de to EU-agenturer samt betalinger vedrørende aftaler om indkøb og tjenesteydelser. |
| --- | --- |

10.8.

De undersøgte betalinger omfattede tilskud til endelige støttemodtagere (2), overførsler til forvaltningskontiene (3)under MAP- og CIP-programmerne, EIF’s kapitalforhøjelse, overførsler til de to EU-agenturer samt betalinger vedrørende aftaler om indkøb og tjenesteydelser.

| 10.9. | Revisionen af 10 af de 80 betalinger blev gennemført hos de endelige støttemodtagere. De resterende transaktioner, herunder betalingerne til forvaltningskonti under MAP og CIP og til de to EU-agenturer, blev revideret i Kommissionen. |
| --- | --- |

10.9.

Revisionen af 10 af de 80 betalinger blev gennemført hos de endelige støttemodtagere. De resterende transaktioner, herunder betalingerne til forvaltningskonti under MAP og CIP og til de to EU-agenturer, blev revideret i Kommissionen.

| 10.10. | I den stikprøve af betalinger, der er omhandlet i punkt 10.7.a), indgik også en betaling afholdt til OECD i henhold til en tilskudsaftale (4). Kommissionen har på vegne af Fællesskaberne indgået en aftale med OECD om administrative spørgsmål i forbindelse med fællesskabsprojekter, der gennemføres af OECD. OECD fortolker denne aftale på en måde, der begrænser Rettens revisionsbeføjelser. I det specifikke tilfælde blev revisionen udført af OECD’s interne revisor. Retten vurderede resultaterne af denne revision ved at gennemgå arbejdspapirerne fra revisionen og den underliggende dokumentation. |
| --- | --- |

10.10.

I den stikprøve af betalinger, der er omhandlet i punkt 10.7.a), indgik også en betaling afholdt til OECD i henhold til en tilskudsaftale (4). Kommissionen har på vegne af Fællesskaberne indgået en aftale med OECD om administrative spørgsmål i forbindelse med fællesskabsprojekter, der gennemføres af OECD. OECD fortolker denne aftale på en måde, der begrænser Rettens revisionsbeføjelser. I det specifikke tilfælde blev revisionen udført af OECD’s interne revisor. Retten vurderede resultaterne af denne revision ved at gennemgå arbejdspapirerne fra revisionen og den underliggende dokumentation.

| 10.10. | Efter Kommissionens synspunkt begrænser den klausul om at gøre sit yderste, der er indeholdt i følgeskrivelsen til fortolkningsmeddelelsen af 17. november 1994, ikke Rettens beføjelser til at iværksætte kontrol som fastlagt i traktaten. Kommissionen vil rette henvendelse til OECD for at sikre, at Rettens revisionsbeføjelser ikke indskrænkes. |
| --- | --- |

10.10.

Den største risiko med hensyn til formel rigtighed

| 10.11. | De fleste tilskud i denne gruppe af politikområder udbetales på grundlag af modtagernes omkostningsanmeldelser. Den største risiko med hensyn til lovlighed og formel rigtighed er, at de støtteberettigede omkostninger ansættes for højt i omkostningsanmeldelserne, og at dette ikke opdages af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer. På grund af det store antal omkostningsanmeldelser er Kommissionen ikke i stand til at kontrollere hver enkelt anmeldelse på stedet hos modtageren. Retten vurderer derfor, at der er stor risiko for, at de betalinger, der er foretaget på grundlag af omkostningsanmeldelser, ikke er formelt rigtige. |
| --- | --- |

10.11.

De fleste tilskud i denne gruppe af politikområder udbetales på grundlag af modtagernes omkostningsanmeldelser. Den største risiko med hensyn til lovlighed og formel rigtighed er, at de støtteberettigede omkostninger ansættes for højt i omkostningsanmeldelserne, og at dette ikke opdages af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer. På grund af det store antal omkostningsanmeldelser er Kommissionen ikke i stand til at kontrollere hver enkelt anmeldelse på stedet hos modtageren. Retten vurderer derfor, at der er stor risiko for, at de betalinger, der er foretaget på grundlag af omkostningsanmeldelser, ikke er formelt rigtige.

| 10.11. | Risikoen for, at støttemodtagerne overanmelder udgifter, skyldes især den indbyggede kompleksitet i de finansieringsmekanismer, som findes i de gældende forskriftsmæssige rammer, og som er baseret på godtgørelse af de faktiske udgifter. Denne kompleksitet begrænser også omfanget af den skrivebordskontrol, der kan foretages, inden udgifterne godtgøres.

  De fleste fejl kan tilskrives forkert anmeldte udgifter i forbindelse med personale og faste udgifter. Kommissionen kan ikke opdage disse fejl inden udbetalingen og har derfor indført en kontrolstrategi og efterfølgende revision. Formålet med de korrigerende tiltag er at nedbringe fejlprocenten. Der er indledt yderligere korrigerende tiltag for 7. rammeprogram, navnlig for udstedelse af revisionsattester. Kommissionen inddriver alle beløb, der er udbetalt for meget til de reviderede støttemodtagere. |
| --- | --- |

10.11.

De fleste fejl kan tilskrives forkert anmeldte udgifter i forbindelse med personale og faste udgifter. Kommissionen kan ikke opdage disse fejl inden udbetalingen og har derfor indført en kontrolstrategi og efterfølgende revision. Formålet med de korrigerende tiltag er at nedbringe fejlprocenten. Der er indledt yderligere korrigerende tiltag for 7. rammeprogram, navnlig for udstedelse af revisionsattester. Kommissionen inddriver alle beløb, der er udbetalt for meget til de reviderede støttemodtagere.

Transaktionernes formelle rigtighed

| 10.12. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 10.1.
  Retten konstaterede, at 14 % af betalingerne (11 ud af 80) var behæftet med 13 fejl. 46 % af disse fejl (6 ud af 13) vedrørte de anmeldte udgifters støtteberettigelse. Retten konstaterede, at den mest sandsynlige fejlforekomst ligger på lidt over 2 %. De fleste af disse fejl vedrørte projekter finansieret over sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP6). Dette resultat bekræfter Rettens risikovurdering, jf. punkt 10.11, og underbygges af resultaterne af Kommissionens efterfølgende kontroller (5), Rettens konklusion i kapitel 10 i årsberetningen for regnskabsåret 2007 og revisionsresultaterne i kapitel 7. |
| --- | --- |

10.12.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 10.1.
  Retten konstaterede, at 14 % af betalingerne (11 ud af 80) var behæftet med 13 fejl. 46 % af disse fejl (6 ud af 13) vedrørte de anmeldte udgifters støtteberettigelse. Retten konstaterede, at den mest sandsynlige fejlforekomst ligger på lidt over 2 %. De fleste af disse fejl vedrørte projekter finansieret over sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP6). Dette resultat bekræfter Rettens risikovurdering, jf. punkt 10.11, og underbygges af resultaterne af Kommissionens efterfølgende kontroller (5), Rettens konklusion i kapitel 10 i årsberetningen for regnskabsåret 2007 og revisionsresultaterne i kapitel 7.

| 10.12. | Kommissionen er uenig i Rettens beregninger i to sager, hvor arbejdet blev udført, resultaterne accepteret og udgifterne oppebåret, hvilket berettiger en delvis tilbagebetaling. På grundlag af Rettens fortolkning af de kontraktmæssige bestemmelser i disse to sager har den imidlertid anset de fleste af de anmeldte udgifter for ikke at være støtteberettigede. Tages Kommissionens vurdering af fejlprocenten for disse to sager med i betragtning, falder den samlede fejlprocent for dette politikområde til under 2 %. |
| --- | --- |

10.12.

| 10.13. | Som det fremgår af
  1.3
  i
  bilag 10.1
  , kan den mest sandsynlige fejlprocent for denne gruppe af politikområder fortrinsvis tilskrives fejl i betalingerne under RP6. De fleste fejl vedrører Kommissionens tilbagebetaling af støtteberettigede omkostninger, som modtagerne har ansat for højt i deres omkostningsanmeldelser. Årsagerne til de konstaterede fejl var: |
| --- | --- |

10.13.

Som det fremgår af
  1.3
  i
  bilag 10.1
  , kan den mest sandsynlige fejlprocent for denne gruppe af politikområder fortrinsvis tilskrives fejl i betalingerne under RP6. De fleste fejl vedrører Kommissionens tilbagebetaling af støtteberettigede omkostninger, som modtagerne har ansat for højt i deres omkostningsanmeldelser. Årsagerne til de konstaterede fejl var:

| 10.13. | Rettens vurdering bygger på revision af 80 transaktioner, hvoraf kun fem kvantificerbare fejl blev konstateret vedrørende betalinger under 6. rammeprogram. Endvidere tegner 6. rammeprogram sig kun for 8 % af betalingerne (se tabel 10.2 — Vigtigste programmer under gruppen Økonomiske og Finansielle Anliggender). Alle resultater vedrørende udgifter under 6. rammeprogram svarer til resultaterne i kapitel 7.

  Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger til opkrævning af støttebeløb i forbindelse med ikke-støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

10.13.

Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger til opkrævning af støttebeløb i forbindelse med ikke-støtteberettigede omkostninger.

| — | Der var fremlagt mangelfuld eller slet ingen dokumentation for de anmeldte omkostninger (f.eks. ingen faktura). |
| --- | --- |

—

Der var fremlagt mangelfuld eller slet ingen dokumentation for de anmeldte omkostninger (f.eks. ingen faktura).

| — | Kommissionen er enig i, at dokumentationen ikke altid forelå. Den mener imidlertid, at fejlenes finansielle indvirkning var lavere, end hvad Retten antager. Selv om der ikke forelå fyldestgørende, formel understøttende dokumentation, var arbejdet udført, og der er bevis for betalingerne. |
| --- | --- |

—

| — | Der var brugt budgetterede tal eller gennemsnitlige omkostninger, hvorved kontraktkravet om, at det er de faktiske omkostninger, der skal bruges, ikke var opfyldt. |
| --- | --- |

—

Der var brugt budgetterede tal eller gennemsnitlige omkostninger, hvorved kontraktkravet om, at det er de faktiske omkostninger, der skal bruges, ikke var opfyldt.

| — | Kommissionen er enig i Rettens konstatering, som er forbundet med den specifikke risiko, som Retten nævner i punkt 10.11. Kommissionen har indført en omfattende strategi for efterfølgende kontrol med det sigte at nedbringe fejlprocenten betragteligt. |
| --- | --- |

—

| — | Der var anmodet om dækning af omkostninger afholdt uden for den støtteberettigede periode. |
| --- | --- |

—

Der var anmodet om dækning af omkostninger afholdt uden for den støtteberettigede periode.

| — | Der var medtaget forskellige omkostninger, der ikke var støtteberettigede (f.eks. omkostninger afholdt af tredjemand) eller ikke-eksisterende omkostninger. |
| --- | --- |

—

Der var medtaget forskellige omkostninger, der ikke var støtteberettigede (f.eks. omkostninger afholdt af tredjemand) eller ikke-eksisterende omkostninger.

| — | I to af de projekter, hvor der blev konstateret fejl, var modtagerne af EU-tilskuddene SMV med en kompleks retlig struktur. Selv om der ikke forelå ansættelseskontrakter, blev der fremlagt dokumentation for kontraktbindingen mellem støttemodtageren og de personer, der udførte arbejdet. |
| --- | --- |

—

| — | Kommissionen havde beregnet det endelige støttebeløb forkert. |
| --- | --- |

—

Kommissionen havde beregnet det endelige støttebeløb forkert.

| — | De kontrolforanstaltninger, som Kommissionen har indført, er udformet med henblik på at undgå denne slags situationer. |
| --- | --- |

—

| 10.14. | 38 % af fejlene (5 ud af 13) (alle klassificeret som andre overensstemmelsesspørgsmål) indvirkede på politikområde 20-Handel og skyldtes, at dokumenter, der er en del af procedurerne for indgåelse af offentlige aftaler, ikke forelå. Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer burde have opdaget dette. |
| --- | --- |

10.14.

38 % af fejlene (5 ud af 13) (alle klassificeret som andre overensstemmelsesspørgsmål) indvirkede på politikområde 20-Handel og skyldtes, at dokumenter, der er en del af procedurerne for indgåelse af offentlige aftaler, ikke forelå. Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer burde have opdaget dette.

| 10.14. | Kommissionen accepterer Rettens konstateringer, men ønsker at gøre opmærksom på det forhold, at de fleste af de fejl, som Retten konstaterede, vedrører procedurer for offentlige indkøb iværksat i 2004 eller 2005.

  Siden er disse procedurer strammet markant op, og Kommissionen forventer ikke, at sådanne fejl igen vil opstå. En nylig revision foretaget af GD IAC af procedurerne i Generaldirektoratet for Handel har bekræftet denne positive vurdering. |
| --- | --- |

10.14.

Siden er disse procedurer strammet markant op, og Kommissionen forventer ikke, at sådanne fejl igen vil opstå. En nylig revision foretaget af GD IAC af procedurerne i Generaldirektoratet for Handel har bekræftet denne positive vurdering.

Systemernes effektivitet

| 10.15. | Kommissionen har indført forskellige kontroller for at mindske risikoen for, at der udbetales beløb uregelmæssigt. Det drejer sig navnlig om:






  — | forudgående skrivebordskontrol af betalingsanmodninger |
| --- | --- | --- |

10.15.

Kommissionen har indført forskellige kontroller for at mindske risikoen for, at der udbetales beløb uregelmæssigt. Det drejer sig navnlig om:

—

forudgående skrivebordskontrol af betalingsanmodninger

| — | udstedelse af revisionsattester vedrørende anmeldelser af projektomkostninger |
| --- | --- |

—

udstedelse af revisionsattester vedrørende anmeldelser af projektomkostninger

| — | kontrol af en stikprøve af modtagere, efter at de mellemliggende betalinger eller den endelige betaling er afholdt |
| --- | --- |

—

kontrol af en stikprøve af modtagere, efter at de mellemliggende betalinger eller den endelige betaling er afholdt

| 10.16. | Resultaterne af Rettens vurdering af overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet er sammenfattet i
  bilag 10.1, del 2
  . Vurderingen fokuserede på de tre politikområder, der tegner sig for næsten alle betalingerne i stikprøven i 2008. |
| --- | --- |

10.16.

Resultaterne af Rettens vurdering af overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet er sammenfattet i
  bilag 10.1, del 2
  . Vurderingen fokuserede på de tre politikområder, der tegner sig for næsten alle betalingerne i stikprøven i 2008.

| 10.16. | Kommissionen mener, at den forudgående kontrol af betalingerne er effektiv. De svagheder, som Retten påpeger vedrørende afkrydsning af rubrikker på tjeklister, har ingen markant indvirkning på tilsyns- og kontrolsystemernes effektivitet (se også punkt 10.19.). |
| --- | --- |

10.16.

Forudgående skrivebordskontrol af betalingsanmodninger

| 10.17. | Formålet med den forudgående skrivebordskontrol er at kontrollere, om en transaktion er lovlig, formelt rigtig og i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Den skal også sikre, at alle opgaver er blevet udført korrekt og under overholdelse af kravene i kontrakten eller støtteaftalen, inden der er afholdt betaling. |
| --- | --- |

10.17.

Formålet med den forudgående skrivebordskontrol er at kontrollere, om en transaktion er lovlig, formelt rigtig og i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Den skal også sikre, at alle opgaver er blevet udført korrekt og under overholdelse af kravene i kontrakten eller støtteaftalen, inden der er afholdt betaling.

| 10.18. | Retten vurderede de finansielle kredsløb i de generaldirektorater, der står for gennemførelsen af politikområderne 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender, 02-Erhvervspolitik og 20-Handel (6). For hver af de udvalgte betalinger vedrørende disse tre generaldirektorater i den stikprøve på 80 betalinger, der er omhandlet i punkt 10.7, undersøgte Retten, om det finansielle kredsløb var anvendt konsekvent, og om der konsekvent var foretaget dækkende forudgående skrivebordskontrol. Den supplerende stikprøve på 120 betalinger blev brugt til at vurdere, om de forudgående kontroller i tre programmer, der forvaltes af Generaldirektoratet for Erhvervspolitik (7), og i 30 betalinger afholdt af Generaldirektoratet for Handel, fungerede effektivt. |
| --- | --- |

10.18.

Retten vurderede de finansielle kredsløb i de generaldirektorater, der står for gennemførelsen af politikområderne 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender, 02-Erhvervspolitik og 20-Handel (6). For hver af de udvalgte betalinger vedrørende disse tre generaldirektorater i den stikprøve på 80 betalinger, der er omhandlet i punkt 10.7, undersøgte Retten, om det finansielle kredsløb var anvendt konsekvent, og om der konsekvent var foretaget dækkende forudgående skrivebordskontrol. Den supplerende stikprøve på 120 betalinger blev brugt til at vurdere, om de forudgående kontroller i tre programmer, der forvaltes af Generaldirektoratet for Erhvervspolitik (7), og i 30 betalinger afholdt af Generaldirektoratet for Handel, fungerede effektivt.

| 10.19. | Retten konstaterede, at der på politikområdet 02-Erhvervspolitik blev anvendt tjeklister og regneark blandt andet for at identificere og forebygge fejl i omkostningsanmeldelserne. Der blev dog konstateret følgende svagheder: |
| --- | --- |

10.19.

Retten konstaterede, at der på politikområdet 02-Erhvervspolitik blev anvendt tjeklister og regneark blandt andet for at identificere og forebygge fejl i omkostningsanmeldelserne. Der blev dog konstateret følgende svagheder:

| 10.19. | Kommissionen er overbevist om, at kontrolsystemerne er omkostningseffektive og står i forhold til formålet, og at tjeklisterne udgør et væsentligt værktøj i behandlingen af transaktionerne. De observerede svagheder har ingen virkninger for en konsekvent anvendelse af det finansielle kredsløb eller hensigtsmæssigheden af den forudgående skrivebordskontrol.

  En tjekliste er ikke et mål i sig selv. Tjeklister har først og fremmest til formål at sikre, at samtlige nødvendige tjeks udføres. |
| --- | --- |

10.19.

En tjekliste er ikke et mål i sig selv. Tjeklister har først og fremmest til formål at sikre, at samtlige nødvendige tjeks udføres.

| — | der var ikke altid givet en tilstrækkelig detaljeret beskrivelse af de kontroller, der var udført af de ansatte, der gennemførte den forudgående kontrol (8) |
| --- | --- |

—

der var ikke altid givet en tilstrækkelig detaljeret beskrivelse af de kontroller, der var udført af de ansatte, der gennemførte den forudgående kontrol (8)

| — | Samtlige kontroller står i forhold til formålet og er relevante med hensyn til transaktionernes lovlige og formelle rigtighed. Rettens vurdering gælder: i) tjeklister, hvor kontrollant nummer to bare undertegner og ikke afkrydser de enkelte rubrikker, og ii) fem tilfælde, hvor Retten anså rubrikkerne for at være fejlagtigt afkrydset. Kommissionen mener ikke, at Rettens konstateringer har nogen markant indvirkning på tilsyns- og kontrolsystemernes effektivitet. Mere specifikt mener Kommissionen følgende:







  i) | udformningen af tjeklister er den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes ansvar. Kontrollantens undertegnelse bekræfter, at kontrollen er foretaget. Udarbejdelsen af tjeklister til bekræftelse af kontrollen ved hjælp af afkrydsning eller en undertegnelse har ingen indvirkning på den forudgående kontrols effektivitet |
| --- | --- | --- |

—

i)

udformningen af tjeklister er den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes ansvar. Kontrollantens undertegnelse bekræfter, at kontrollen er foretaget. Udarbejdelsen af tjeklister til bekræftelse af kontrollen ved hjælp af afkrydsning eller en undertegnelse har ingen indvirkning på den forudgående kontrols effektivitet

| ii) | i nogle tilfælde kan rubrikker i tjeklister ikke være behørigt afkrydsede, men det er ikke bevis for, at — ud over denne formalitet uden finansielle konsekvenser — kontrollen ikke blev udført korrekt. |
| --- | --- |

ii)

i nogle tilfælde kan rubrikker i tjeklister ikke være behørigt afkrydsede, men det er ikke bevis for, at — ud over denne formalitet uden finansielle konsekvenser — kontrollen ikke blev udført korrekt.

Som opfølgning herpå er alt personale, der indgår i de arbejdsgange, der skal sikre, at alle tjeklister udfyldes udtømmende efter kontrollen, blevet erindret herom.

| — | den tjekliste, der var brugt ved gennemgangen af de eksterne revisorers revisionsattester, gav ikke et overblik over det arbejde, der var gjort for hver undersøgt attest, og |
| --- | --- |

—

den tjekliste, der var brugt ved gennemgangen af de eksterne revisorers revisionsattester, gav ikke et overblik over det arbejde, der var gjort for hver undersøgt attest, og

| — | Revisionsattesterne for hver partner, der er bundet af kontrakten, er allerede indeholdt i sagsakterne med henblik på forudgående kontrol. De tjeklister, der anvendes til at gennemgå revisionsattesten, beskriver kort den kontrol, der er foretaget.

  Udarbejdelse af tjeklister svarende til det relevante risikoniveau er den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes ansvar. Kommissionen mener ikke, at det er omkostningseffektivt at have særskilte tjeklister for hver eneste revisionsattest. |
| --- | --- |

—

Udarbejdelse af tjeklister svarende til det relevante risikoniveau er den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes ansvar. Kommissionen mener ikke, at det er omkostningseffektivt at have særskilte tjeklister for hver eneste revisionsattest.

| — | der var to eksempler på utilstrækkelig forudgående kontrol af overførslen af midler til et EU-agentur, hvilket havde ført til finansielle korrektioner på et senere tidspunkt. |
| --- | --- |

—

der var to eksempler på utilstrækkelig forudgående kontrol af overførslen af midler til et EU-agentur, hvilket havde ført til finansielle korrektioner på et senere tidspunkt.

| — | De kontrolforanstaltninger, som Kommissionen har indført, er udformet med henblik på så vidt muligt at undgå denne slags situationer. |
| --- | --- |

—

I et af de to tilfælde blev fejlen opdaget umiddelbart efter udbetalingen, hvilket viser, at der allerede er indført tilstrækkelig kontrol for at sikre et hensigtsmæssigt kontrolforløb. Der var truffet korrigerende foranstaltninger, inden Retten påbegyndte sin vurdering af sagsakterne. Der var ingen finansiel risiko, da det drejede sig om betalinger vedrørende forfinansiering, og eftersom EU’s agenturer på årlig basis tilbagebetaler alle udbetalte beløb, som overstiger udgifterne.

| 10.20. | Retten bemærkede også, at 30 % af betalingerne under to af programmerne (9)ikke var afholdt inden for den betalingsfrist, der er fastsat i gennemførelsesbestemmelserne. Der blev ikke konstateret forsinkelser i forbindelse med det tredje program, der blev undersøgt. |
| --- | --- |

10.20.

Retten bemærkede også, at 30 % af betalingerne under to af programmerne (9)ikke var afholdt inden for den betalingsfrist, der er fastsat i gennemførelsesbestemmelserne. Der blev ikke konstateret forsinkelser i forbindelse med det tredje program, der blev undersøgt.

| 10.20. | Kommissionen har nedbragt betalingsforsinkelserne markant og viderefører sit arbejde med at nedbringe antallet af forsinkede betalinger yderligere. Betalingerne i den stikprøve, som Retten henviser til, blev foretaget af Generaldirektoratet for Erhvervspolitik, som igen har opnået en markant forbedring i første halvår 2009 (kun 6 % af betalingerne var forsinkede) sammenholdt med resultaterne for 2008 (13 % forsinkelser) og 2007 (34 % forsinkelser). Dette har kun været muligt med indførelsen af en bred vifte af foranstaltninger, herunder mere præcise og fuldt reviderede procedurer, effektiv forudgående kontrol og forenklede arbejdsgange. |
| --- | --- |

10.20.

| 10.21. | Med hensyn til tilskud og betalinger under politikområderne 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender og 20-Handel blev der ikke konstateret væsentlige svagheder i de forudgående skrivebordskontroller. |
| --- | --- |

10.21.

Med hensyn til tilskud og betalinger under politikområderne 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender og 20-Handel blev der ikke konstateret væsentlige svagheder i de forudgående skrivebordskontroller.

Udstedelse af revisionsattester vedrørende anmeldelser af projektomkostninger

| 10.22. | Når der er tale om omkostningsanmeldelser over et vist beløb, skal en autoriseret revisor i henhold til artikel 180 i gennemførelsesbestemmelserne (10)udarbejde en attest, der bekræfter de anmeldte omkostningers støtteberettigelse, forekomst og nøjagtighed. Disse revisionsattester er en central kontrol for Kommissionen ved projekter, der finansieres under politikområde 02-Erhvervspolitik. |
| --- | --- |

10.22.

Når der er tale om omkostningsanmeldelser over et vist beløb, skal en autoriseret revisor i henhold til artikel 180 i gennemførelsesbestemmelserne (10)udarbejde en attest, der bekræfter de anmeldte omkostningers støtteberettigelse, forekomst og nøjagtighed. Disse revisionsattester er en central kontrol for Kommissionen ved projekter, der finansieres under politikområde 02-Erhvervspolitik.

| 10.23. | For de betalinger revideret på modtagerniveau, hvor der var udstedt en attest, sammenlignede Retten resultaterne af sin egen revision med attesten. I 71 % af de tilfælde (5 af 7), hvor en autoriseret revisor havde afgivet en erklæring uden forbehold, konstaterede Retten kvantificerbare fejl (11). De fleste af disse projekter var finansieret under RP6. Dette resultat svarer til resultaterne fra tidligere år (12)og til de resultater, der redegøres for i kapitel 7, og viser, at revisionsattesterne kun delvist er pålidelige. |
| --- | --- |

10.23.

For de betalinger revideret på modtagerniveau, hvor der var udstedt en attest, sammenlignede Retten resultaterne af sin egen revision med attesten. I 71 % af de tilfælde (5 af 7), hvor en autoriseret revisor havde afgivet en erklæring uden forbehold, konstaterede Retten kvantificerbare fejl (11). De fleste af disse projekter var finansieret under RP6. Dette resultat svarer til resultaterne fra tidligere år (12)og til de resultater, der redegøres for i kapitel 7, og viser, at revisionsattesterne kun delvist er pålidelige.

| 10.23. | Kommissionen deler Rettens bekymringer med hensyn til korrektheden af revisionsattesterne for 6. rammeprogram, der ikke fuldt ud giver den yderligere sikkerhed som oprindeligt forventet vedrørende udgiftsanmeldelsernes lovlige og formelle rigtighed. Det står dog klart, at instrumentet i høj grad har bidraget til at forebygge og tidligt korrigere fejl og dermed til det store fald i fejlprocenterne for 6. rammeprogram i forhold til 5. rammeprogram. |
| --- | --- |

10.23.

Efterfølgende kontrol

| 10.24. | Primært på grund af det store antal betalinger har de generaldirektorater, der har ansvaret for politikområderne 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender og 02-Erhvervspolitik, oprettet systemer for efterfølgende kontrol. |
| --- | --- |

10.24.

Primært på grund af det store antal betalinger har de generaldirektorater, der har ansvaret for politikområderne 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender og 02-Erhvervspolitik, oprettet systemer for efterfølgende kontrol.

| 10.24. | For så vidt angår Generaldirektoratet med ansvar for gennemførelsen af politikområdet 02-Erhvervspolitik blev der indført funktioner for efterfølgende kontrol, fordi de var et nødvendigt element i den integrerede struktur for intern kontrol, når en betydelig andel af udgifterne skyldes tilskud inden for forskning. |
| --- | --- |

10.24.

| 10.25. | Med hensyn til politikområde 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender konstaterede Retten, at der ikke var fastsat noget arbejdsprogram for efterfølgende kontrol for 2008. De fleste af de midler, der blev brugt til efterfølgende kontrol, var alene afsat til en specifik, men ikke desto mindre vigtig, kontrol, og der er derfor en pukkel af kontroller, der endnu ikke er blevet gennemført. |
| --- | --- |

10.25.

Med hensyn til politikområde 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender konstaterede Retten, at der ikke var fastsat noget arbejdsprogram for efterfølgende kontrol for 2008. De fleste af de midler, der blev brugt til efterfølgende kontrol, var alene afsat til en specifik, men ikke desto mindre vigtig, kontrol, og der er derfor en pukkel af kontroller, der endnu ikke er blevet gennemført.

| 10.25. | Dele af forsinkelserne blev indhentet i 2008, og resten forventes indhentet i løbet af 2009.

  Et revideret arbejdsprogram vedtaget af forvaltningsgruppen for intern kontrol i Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender i juli 2007 opstiller fremtidige prioriteringer, hvoraf den første var kontrollen med de yderligere krav i SMV-garantifaciliteten, som indebærer store beløb. I dette reviderede arbejdsprogram understreges usikkerheden med hensyn til tidsrammen for kontrollen.


  Ved udgangen af 2007 var disse kontroller af største vigtighed stadig ikke gennemført af forskellige årsager i tilknytning til den store kompleksitet. Som følge heraf, og da prioriteringerne fra juli 2007 stadig var gældende, var der enighed om en strategi, som gik ud på at færdiggøre programmet fra 2007.


  Med hensyn til puklen af ikke-gennemført kontrol var den specifikke kontrol, som Retten henviser til, af umådelig stor betydning og har ført til store forbedringer i den integrerede kontrolstruktur, der er indført for opfølgningsprogrammet.


  Der blev udført yderligere kontrolarbejde vedrørende erhvervs- og forbrugerundersøgelserne og PRINCE-programmet. |
| --- | --- |

10.25.

Et revideret arbejdsprogram vedtaget af forvaltningsgruppen for intern kontrol i Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender i juli 2007 opstiller fremtidige prioriteringer, hvoraf den første var kontrollen med de yderligere krav i SMV-garantifaciliteten, som indebærer store beløb. I dette reviderede arbejdsprogram understreges usikkerheden med hensyn til tidsrammen for kontrollen.

Ved udgangen af 2007 var disse kontroller af største vigtighed stadig ikke gennemført af forskellige årsager i tilknytning til den store kompleksitet. Som følge heraf, og da prioriteringerne fra juli 2007 stadig var gældende, var der enighed om en strategi, som gik ud på at færdiggøre programmet fra 2007.

Med hensyn til puklen af ikke-gennemført kontrol var den specifikke kontrol, som Retten henviser til, af umådelig stor betydning og har ført til store forbedringer i den integrerede kontrolstruktur, der er indført for opfølgningsprogrammet.

Der blev udført yderligere kontrolarbejde vedrørende erhvervs- og forbrugerundersøgelserne og PRINCE-programmet.

| 10.26. | Med hensyn til politikområde 02-Erhvervspolitik er hjørnestenen i overvågnings- og kontrolsystemet for forskningsudgifter programmet for efterfølgende (dvs. efter udbetaling) finansielle revisioner hos støttemodtagerne. Revisionerne udføres af Kommissionens revisorer og af eksterne revisionsfirmaer under overvågning af Kommissionen. Formålet med de efterfølgende revisioner er at afsløre og korrigere fejl, der ikke er blevet forhindret eller afsløret ved tidligere kontroller. Retten redegør for de efterfølgende revisioner af projekter under RP6 i kapitel 7, punkt 7.28-7.34. |
| --- | --- |

10.26.

Med hensyn til politikområde 02-Erhvervspolitik er hjørnestenen i overvågnings- og kontrolsystemet for forskningsudgifter programmet for efterfølgende (dvs. efter udbetaling) finansielle revisioner hos støttemodtagerne. Revisionerne udføres af Kommissionens revisorer og af eksterne revisionsfirmaer under overvågning af Kommissionen. Formålet med de efterfølgende revisioner er at afsløre og korrigere fejl, der ikke er blevet forhindret eller afsløret ved tidligere kontroller. Retten redegør for de efterfølgende revisioner af projekter under RP6 i kapitel 7, punkt 7.28-7.34.

Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

| 10.27. | For gruppen af politikområder Økonomiske og Finansielle Anliggender, konkluderer Retten på grundlag revisionen, at betalingerne — bortset fra betalinger afholdt under sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP6) (13)— for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008, er fri for væsentlige fejl. |
| --- | --- |

10.27.

For gruppen af politikområder Økonomiske og Finansielle Anliggender, konkluderer Retten på grundlag revisionen, at betalingerne — bortset fra betalinger afholdt under sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP6) (13)— for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008, er fri for væsentlige fejl.

| 10.27. | Fordi 6. rammeprogram kun tegner sig for 8 % af betalingerne (se tabel 10.2 Vigtigste programmer under gruppen Økonomiske og Finansielle Anliggender), mener Kommissionen, at den samlede fejlprocent for transaktionerne på dette politikområde som helhed er fri for væsentlige fejl.

  For så vidt angår betalingerne vedrørende 6. rammeprogram svarer Rettens konstateringer og konklusioner i dette kapitel til dem i kapitel 7. |
| --- | --- |

10.27.

For så vidt angår betalingerne vedrørende 6. rammeprogram svarer Rettens konstateringer og konklusioner i dette kapitel til dem i kapitel 7.

| 10.28. | Retten undersøgte tre overvågnings- og kontrolsystemer for gruppen af politikområder Økonomiske og Finansielle Anliggender. To af systemerne blev vurderet til at være effektive, mens ét kun blev vurderet til at være delvist effektivt med hensyn til at sikre, at betalingerne er lovlige og formelt rigtige (14). |
| --- | --- |

10.28.

Retten undersøgte tre overvågnings- og kontrolsystemer for gruppen af politikområder Økonomiske og Finansielle Anliggender. To af systemerne blev vurderet til at være effektive, mens ét kun blev vurderet til at være delvist effektivt med hensyn til at sikre, at betalingerne er lovlige og formelt rigtige (14).

| 10.28. | Kommissionen mener, at kontrolsystemerne er hensigtsmæssige, og at tjeklisterne bidrager til den vigtige kontrol i behandlingen af transaktionerne. De observerede svagheder har ingen virkning for en konsekvent anvendelse af det finansielle kredsløb eller hensigtsmæssigheden af den forudgående skrivebordskontrol. |
| --- | --- |

10.28.

Anbefalinger

| 10.29. | I forbindelse med sjette og syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling bør Kommissionen sætte yderligere ind for at nedbringe antallet af fejl, der opstår som følge af, at der i modtagernes omkostningsanmeldelser anmeldes omkostninger, der ikke er støtteberettigede. |
| --- | --- |

10.29.

I forbindelse med sjette og syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling bør Kommissionen sætte yderligere ind for at nedbringe antallet af fejl, der opstår som følge af, at der i modtagernes omkostningsanmeldelser anmeldes omkostninger, der ikke er støtteberettigede.

| 10.29. | Kommissionen vil undersøge, om der kan træffes yderligere foranstaltninger for at nedbringe fejlene under hensyntagen til omkostningseffektiviteten. Generelt er Kommissionen enig i, at der er behov for mere dybdegående handling, og den beder lovgiver om at støtte de tilpasninger af retsgrundlaget, som måtte vise sig nødvendige på dette område i tilknytning til forberedelsen af det 8. rammeprogram. Der er allerede med det 7. rammeprogram indført en række væsentlige forenklinger, og Kommissionen fortsætter sit arbejde med at forenkle systemet for tilbagebetaling af udgifter. |
| --- | --- |

10.29.

| 10.30. | To af de vigtigste årsager til fejl i omkostningsanmeldelserne er: a) at modtagerne stadig ikke forstår støtteberettigelsesreglerne og b) det faktum, at disse regler ikke anvendes strengt. I den forbindelse bør Kommissionen: |
| --- | --- |

10.30.

To af de vigtigste årsager til fejl i omkostningsanmeldelserne er: a) at modtagerne stadig ikke forstår støtteberettigelsesreglerne og b) det faktum, at disse regler ikke anvendes strengt. I den forbindelse bør Kommissionen:

| 10.30. | Kommissionen kan ikke opdage mange af de fejl, som støttemodtagerne begår, inden udbetalingen. For at løse dette problem indfører Kommissionen en strategi for efterfølgende kontrol for at sikre den lovlige og formelle rigtighed af betalingerne over flere år. Strategien bygger på systematisk opdagelse og korrigering af eventuelle fejl, som ikke kunne opdages inden betalingen blev foretaget. Det sker ved at optrappe indsatsen i den efterfølgende revision, som er et centralt element i kontrolstrategien, og ved omhyggeligt at inddrive alle beløb, der er udbetalt for meget til de reviderede støttemodtagere. |
| --- | --- |

10.30.

| — | øge oplysningsindsatsen for at gøre støttemodtagerne mere bevidste om reglerne for støtteberettigelse, og |
| --- | --- |

—

øge oplysningsindsatsen for at gøre støttemodtagerne mere bevidste om reglerne for støtteberettigelse, og

| — | Der vil blive taget yderligere skridt til at oplyse støttemodtagere og attesterende revisorer om kravene til anvendelse af faktiske udgifter og til fremsendelse af understøttende dokumentation for udgiftsanmeldelserne og også om de fejl, der ofte begås. |
| --- | --- |

—

| — | aktivt sørge for, at en typologi over de hyppigste fejl formidles til de attesterende revisorer for at gøre dem opmærksomme herpå, så man i højere grad vil kunne forlade sig på revisionsattesterne. |
| --- | --- |

—

aktivt sørge for, at en typologi over de hyppigste fejl formidles til de attesterende revisorer for at gøre dem opmærksomme herpå, så man i højere grad vil kunne forlade sig på revisionsattesterne.

| — | Når der opdages væsentlige fejl i revisionsattester, vil revisorerne pr. brev blive informeret om de korrekte beløb og den korrekte metode, ligesom de bliver opfordret til at tage hensyn hertil i efterfølgende attesteringer. |
| --- | --- |

—

Da støttemodtagerne står frit med hensyn til valg af attesterende revisor, vil Kommissionen skriftligt erindre støttemodtagerne om, at det er nødvendigt at de oplyser deres attesterende revisorer om de særlige regler og forskrifter, der gælder for støtteberettigede omkostninger inden for rammerne af forskningsprogrammer, og om de oplysninger, der er tilgængelige på CORDIS om de hyppigste fejl.

| 10.31. | Kommissionen bør endvidere forbedre anvendelsen af sine overvågnings- og kontrolsystemer, navnlig ved yderligere at højne kvaliteten af procedurerne for forudgående kontrol. |
| --- | --- |

10.31.

Kommissionen bør endvidere forbedre anvendelsen af sine overvågnings- og kontrolsystemer, navnlig ved yderligere at højne kvaliteten af procedurerne for forudgående kontrol.

| 10.31. | Kommissionen mener, at tilsyns- og kontrolsystemerne er hensigtsmæssige og omkostningseffektive, og at de anvendes konsekvent. |
| --- | --- |

10.31.

RESULTATERNE AF REVISIONEN AF GARANTIFONDEN FOR AKTIONER I FORHOLD TIL TREDJELANDE

| 10.32. | Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (15)(i det følgende »fonden«), der yder garantier for lån til tredjelande, har til formål at godtgøre Fællesskabets kreditorer (16)i tilfælde af, at en låntager misligholder sine forpligtelser, så det undgås, at der trækkes direkte på fællesskabsbudgettet. Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender (GD ECFIN) varetager den administrative forvaltning af fonden, mens Den Europæiske Investeringsbank (EIB) er ansvarlig for den finansielle styring. |
| --- | --- |

10.32.

Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (15)(i det følgende »fonden«), der yder garantier for lån til tredjelande, har til formål at godtgøre Fællesskabets kreditorer (16)i tilfælde af, at en låntager misligholder sine forpligtelser, så det undgås, at der trækkes direkte på fællesskabsbudgettet. Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender (GD ECFIN) varetager den administrative forvaltning af fonden, mens Den Europæiske Investeringsbank (EIB) er ansvarlig for den finansielle styring.

| 10.33. | Pr. 31. december 2008 androg fondens samlede midler 1 091 millioner euro mod 1 152 millioner euro pr. 31. december 2007. Formindskelsen af fondens samlede ressourcer skyldes primært, at fonden betalte 126 millioner euro tilbage til Fællesskabernes almindelige budget. Årsagen til tilbagebetalingen var, at fondens værdi pr. 31. december 2006 var højere end målbeløbet 31. December 2006 var højere end målbeløbet (17). I 2008 modtog fonden ingen anmodninger om garantistillelse. |
| --- | --- |

10.33.

Pr. 31. december 2008 androg fondens samlede midler 1 091 millioner euro mod 1 152 millioner euro pr. 31. december 2007. Formindskelsen af fondens samlede ressourcer skyldes primært, at fonden betalte 126 millioner euro tilbage til Fællesskabernes almindelige budget. Årsagen til tilbagebetalingen var, at fondens værdi pr. 31. december 2006 var højere end målbeløbet 31. December 2006 var højere end målbeløbet (17). I 2008 modtog fonden ingen anmodninger om garantistillelse.

| 10.34. | EIB og Kommissionen anvender et benchmarkindeks for at undersøge fondens årsafkast. I 2008 var afkastet af fondens portefølje 6,4 % sammenlignet med et benchmark på 7,5 %. EIB begrunder det relativt utilstrækkelige resultat — en manko på 1,1 % — med, at de finansielle instrumenter i benchmarket var mindre påvirket af finanskrisen. |
| --- | --- |

10.34.

EIB og Kommissionen anvender et benchmarkindeks for at undersøge fondens årsafkast. I 2008 var afkastet af fondens portefølje 6,4 % sammenlignet med et benchmark på 7,5 %. EIB begrunder det relativt utilstrækkelige resultat — en manko på 1,1 % — med, at de finansielle instrumenter i benchmarket var mindre påvirket af finanskrisen.

| 10.35. | Retten konstaterede svagheder i GD ECFIN’s kontrol af investeringsrestriktionerne fastsat i forvaltningsaftalen. I de undersøgte sager havde det imidlertid ingen effekt på resultaterne af overensstemmelseskontrollerne. |
| --- | --- |

10.35.

Retten konstaterede svagheder i GD ECFIN’s kontrol af investeringsrestriktionerne fastsat i forvaltningsaftalen. I de undersøgte sager havde det imidlertid ingen effekt på resultaterne af overensstemmelseskontrollerne.

| 10.35. | Relevant kontrol om efterlevelse af de begrænsninger, der er fastsat i forvaltningsaftalen, er regelmæssigt blevet udført af Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender. De viste, at investeringerne ikke var i overensstemmelse med de relevante begrænsninger i aftalen. Som opfølgning på Rettens revision er der indført yderligere kontrol for at forbedre efterlevelsen selv på marginale spørgsmål, der falder uden for de begrænsninger, der er fastsat i forvaltningsaftalen. |
| --- | --- |

10.35.

| 10.36. | Det er Rettens opfattelse, at forvaltningen af Garantifonden var tilfredsstillende i 2008, og at der er truffet egnede foranstaltninger til at overvåge effekten af finanskrisen på fondens portefølje. |
| --- | --- |

10.36.

Det er Rettens opfattelse, at forvaltningen af Garantifonden var tilfredsstillende i 2008, og at der er truffet egnede foranstaltninger til at overvåge effekten af finanskrisen på fondens portefølje.

RESULTATERNE AF REVISIONEN AF EKSF UNDER AFVIKLING

| 10.37. | Den 23. juli 2002 udløb traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, og EKSF’s aktiver og passiver blev overført til Det Europæiske Fællesskab (18). Deres nettoværdi omtales som Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling og bruges til forskning i kul- og stålindustrien. |
| --- | --- |

10.37.

Den 23. juli 2002 udløb traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, og EKSF’s aktiver og passiver blev overført til Det Europæiske Fællesskab (18). Deres nettoværdi omtales som Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling og bruges til forskning i kul- og stålindustrien.

| 10.38. | Pr. 31. december 2008 beløb de samlede aktiver i EKSF under afvikling sig til 2 045 millioner euro mod 2 152 millioner euro pr. 31. december 2007. Nettotabet for 2008 var 14,8 millioner euro mod et nettooverskud på 5,3 millioner euro i 2007. Nettotabet skyldtes navnlig et tab i dagsværdien af de finansielle derivater, der bruges til hedgingformål i forbindelse med EKSF under afviklings finansielle transaktioner. |
| --- | --- |

10.38.

Pr. 31. december 2008 beløb de samlede aktiver i EKSF under afvikling sig til 2 045 millioner euro mod 2 152 millioner euro pr. 31. december 2007. Nettotabet for 2008 var 14,8 millioner euro mod et nettooverskud på 5,3 millioner euro i 2007. Nettotabet skyldtes navnlig et tab i dagsværdien af de finansielle derivater, der bruges til hedgingformål i forbindelse med EKSF under afviklings finansielle transaktioner.

| 10.38. | Nettotabet fra afledte instrumenter vedrører hovedsageligt et bogført tab på en swap-transaktion involverende valutaomregning (EUR/GBP) til dækning af en valutapost på grundlag af et lån indgået af EKSF for mere end 19 år siden. Den pågældende swap-transaktion udløb den 13. marts 2009 2009 uden noget egentligt tab på denne hedging-transaktion. Der er ikke bogført andre swap-transaktioner i EKSF under afvikling. |
| --- | --- |

10.38.

| 10.39. | Nettoindtægterne af EKSF under afviklings investeringer i 2008 beløb sig til 56 millioner euro og vil blive overført til det almindelige budget med henblik på finansiering af forskning i forbindelse med kul- og stålprojekter. Retten konstaterede, at det uudnyttede budget, der var disponibelt til finansiering af forskning i kul og stål, var steget til i alt 235 millioner euro (19). |
| --- | --- |

10.39.

Nettoindtægterne af EKSF under afviklings investeringer i 2008 beløb sig til 56 millioner euro og vil blive overført til det almindelige budget med henblik på finansiering af forskning i forbindelse med kul- og stålprojekter. Retten konstaterede, at det uudnyttede budget, der var disponibelt til finansiering af forskning i kul og stål, var steget til i alt 235 millioner euro (19).

| 10.39. | Det forskningsprogram, der finansieres af Generaldirektoratet for Forskning og Teknologisk Udviklings fond for kul og stål (RFCS), anvendes udelukkende til forskning uden for rammeprogrammet i sektorer tilknyttet kul- og stålindustrien i overensstemmelse med retsgrundlaget (protokollen til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og retsakter vedtaget efterfølgende på samme retsgrundlag). Beløbet på 235 mio. EUR omfatter:






  — | dels bevillinger for 2010 (56 mio. EUR) og bevillinger for 2009, som endnu ikke er forpligtet, og |
| --- | --- | --- |

10.39.

—

dels bevillinger for 2010 (56 mio. EUR) og bevillinger for 2009, som endnu ikke er forpligtet, og

| — | dels udestående beløb i tilknytning til kontrakter undertegnet siden 2003 (påbegyndelsen af Fonden for Kul og Stål under Generaldirektoratet for Forskning og Udvikling), for hvilke regnskaberne endnu ikke er afsluttet. |
| --- | --- |

—

dels udestående beløb i tilknytning til kontrakter undertegnet siden 2003 (påbegyndelsen af Fonden for Kul og Stål under Generaldirektoratet for Forskning og Udvikling), for hvilke regnskaberne endnu ikke er afsluttet.

| 10.40. | Afkastet på porteføljen for EKSF under afvikling var på 5,4 % for 2008, mens det benchmark for afkast, der fungerer som referencesats for EKSF under afvikling, var på 7,4 %. Det relativt utilfredsstillende resultat — en manko på 2 % — skyldtes navnlig mindre afkast på obligationer fra nye EU-medlemsstater, der ikke var medtaget i benchmarket. |
| --- | --- |

10.40.

Afkastet på porteføljen for EKSF under afvikling var på 5,4 % for 2008, mens det benchmark for afkast, der fungerer som referencesats for EKSF under afvikling, var på 7,4 %. Det relativt utilfredsstillende resultat — en manko på 2 % — skyldtes navnlig mindre afkast på obligationer fra nye EU-medlemsstater, der ikke var medtaget i benchmarket.

| 10.40. | EKSF under afvikling's portefølje bevilger regelmæssigt andele af sine investeringer til værdipapirer, der udstedes af de nye medlemsstater med henblik på at forbedre diversificeringen og målrette yderligere afkast på længere sigt.

  Den finansielle krise (som startede i juli 2007 og udviklede sig yderligere i 2008) førte til en kvalitets- og likviditetsflugt, som var den væsentligste årsag til de dårlige resultater i den periode. I dette forløb ramtes værdipapirer udstedt af de nye medlemsstater hårdere (på grund af markedets opfattelse af dem som mindre likvide og sikre end traditionelle udstedere som Tyskland og Frankrig).


  Afkastet på porteføljen for EKSF under afvikling var imidlertid ret højt i absolutte tal, på trods af den finansielle krise, med det tredjebedste resultat i absolutte tal, siden starten på resultaternes måling: + 5,4 %, kun slået i 2002 (+ 6,3 %) og i 2004 (+ 5,8 %). |
| --- | --- |

10.40.

Den finansielle krise (som startede i juli 2007 og udviklede sig yderligere i 2008) førte til en kvalitets- og likviditetsflugt, som var den væsentligste årsag til de dårlige resultater i den periode. I dette forløb ramtes værdipapirer udstedt af de nye medlemsstater hårdere (på grund af markedets opfattelse af dem som mindre likvide og sikre end traditionelle udstedere som Tyskland og Frankrig).

Afkastet på porteføljen for EKSF under afvikling var imidlertid ret højt i absolutte tal, på trods af den finansielle krise, med det tredjebedste resultat i absolutte tal, siden starten på resultaternes måling: + 5,4 %, kun slået i 2002 (+ 6,3 %) og i 2004 (+ 5,8 %).

| 10.41. | Afviklingen af EKSF’s finansielle transaktioner foregår i overensstemmelse med de gældende retsregler, herunder de flerårige finansielle retningslinjer. Retten konstaterede, at der var truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at overvåge effekten af den finansielle krise på EKSF’s aktiver. |
| --- | --- |

10.41.

Afviklingen af EKSF’s finansielle transaktioner foregår i overensstemmelse med de gældende retsregler, herunder de flerårige finansielle retningslinjer. Retten konstaterede, at der var truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at overvåge effekten af den finansielle krise på EKSF’s aktiver.

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER

| 10.42. | Se
  bilag 10.2. |
| --- | --- |

10.42.

Se
  bilag 10.2.

---

(1)  EIF er det fællesskabsorgan, som er specialiseret i at yde risikovillig kapital og garantiinstrumenter til SMV. Disse programmer forvaltes af EIF i henhold til forpligtelses- og forvaltningsaftaler.

(2)  Fortrinsvis forskud vedrørende RP7 og mellemliggende og endelige betalinger vedrørende RP6.

(3)  Med henblik på gennemførelsen af programmerne overføres der midler fra det almindelige budget til EIF’s forvaltningskonti til dækning af mulige fremtidige betalinger.

(4)  Denne tilskudsaftale giver fællesskabsstøtte til projektet vedrørende bedre regulering i Europa og OECD's vurdering af reguleringskapaciteten i 15 medlemsstater.

(5)  Jf. det forbehold, som den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede har fremsat i sin erklæring med hensyn til procenten af fejl for så vidt angår omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed i forbindelse med tilskud under RP6 i aktivitetsrapporten for 2008 fra Generaldirektoratet for Erhvervspolitik.

(6)  Revisionen omfattede kun de to generaldirektorater med de største politikområder og et af de små politikområder.

(7)  De tre programmer, som Generaldirektoratet for Erhvervspolitik forvaltede, var tilskud betalt under RP6, virksomhedsnetværk under MAP og tilskud til standardisering og tilnærmelse af lovgivningen.

(8)  I forbindelse med betalinger vedrørende standardisering og tilnærmelse af lovgivningen kunne tjeklisten for eksempel ikke anvendes til at spore det arbejde, som den ansatte, der gennemførte den forudgående kontrol, udførte, og for så vidt angik betalinger under RP6 var kontroller anført som gennemført, selv om de på grundlag af den disponible dokumentation ikke kunne have været udført.

(9)  De to programmer er RP6 og standardisering og tilnærmelse af lovgivningen.

(10)  Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, som ændret (EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1).

(11)  Fejl i forbindelse med forkert beregning af støtteberettigede omkostninger (f.eks. for højt anmeldte personaleomkostninger) og ikke-støtteberettigede omkostninger (f.eks. omkostninger, som der ikke foreligger faktura for). Disse fejl burde have været opdaget af de godkendte revisorer.

(12)  Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 10.27-10.30 (EUT C 286 af 10.11.2008).

(13)  Betalingerne under sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling udgør næsten 8 % af gruppens samlede aktionsudgifter.

(14)  Det skyldes fortrinsvis overvågnings- og kontrolsystemerne for sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling.

(15)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande (EFT L 293 af 12.11.1994, s. 1), senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 89/2007 (EUT L 22 af 31.1.2007, s. 1).

(16)  Primært EIB, men også Euratoms eksterne långivning og EF lån til tredjelande i form af makrofinansiel bistand.

(17)  Målbeløbet er fastsat til 9 % af de udestående lån ydet til tredjelande eller garanteret af Kommissionen inklusive forfaldne, ikke betalte renter. I henhold til forordning (EF, Euratom) nr. 89/2007 skal et eventuelt overskud i forhold til målbeløbet og værdien af fondens nettoaktiver beregnet i år »n-1« tilbageføres til Den Europæiske Unions almindelige budget i år »n+1«.

(18)  Protokol om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om kul- og stålforskningsfonden (EFT C 80 af 10.3.2001, s. 67).

(19)  Inkl. bevillingerne til 2009 på 52 millioner euro og til 2010 på 54 millioner euro.

(20)  Der redegøres for revisionen af administrative udgifter i kapitel 11.

(21)  De to EU-agenturer er Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) og Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMEA). Retten udsender en årlig revisionsberetning om begge agenturer.

BILAG 10.1

DEL 1:   DE VIGTIGSTE KARAKTERISTIKA VED DEN STIKPRØVEBASEREDE TEST AF TRANSAKTIONER

1.1 —   Stikprøvens størrelse

| År | Antal testede transaktioner |
| --- | --- |
| 2008 | 80 |
| 2007 | 55 |

År

Antal testede transaktioner

2008

80

2007

55

1.2 —   Stikprøvens struktur

| Procentdel af de testede transaktioner, der var | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Økonomiske og Finansielle Anliggender | Erhvervspolitik | Konkurrence | Det Indre Marked | Handel | I alt |
| Endelige/mellemliggende betalinger | 35 % | 16 % | 1 % | 0 % | 4 % | 56 % | 72 % |
| Forskud | 0 % | 44 % | 0 % | 0 % | 0 % | 44 % | 27 % |
| I alt | 35 % | 60 % | 1 % | 0 % | 4 % | 100 % | 100 % |

Procentdel af de testede transaktioner, der var

2008

2007

Økonomiske og Finansielle Anliggender

Erhvervspolitik

Konkurrence

Det Indre Marked

Handel

I alt

Endelige/mellemliggende betalinger

35 %

16 %

1 %

0 %

4 %

56 %

72 %

Forskud

0 %

44 %

0 %

0 %

0 %

44 %

27 %

I alt

35 %

60 %

1 %

0 %

4 %

100 %

100 %

1.3 —   Fejlenes frekvens og anslåede effekt

| Fejl | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Økonomiske og Finansielle Anliggender, Handel, Konkurrence og Det Indre Marked | Erhvervspolitik | I alt |
| Hyppigheden af testede transaktioner, der var behæftet med fejl | 9 % {3} | 17 % {8} | 14 % {11} | 7 % {4} |
| Hyppigheden af fejl som er kvantificerbare | 0 % {0} | 88 % {7} | 54 % {7} | 43 % {3} |
| Effekten af kvantificerbare fejl:

  Den mest sandsynlige fejlprocent falder i intervallet (1) | I/R | Mellem 2 % og 5 % | Mellem 2 % og 5 % (2) | Under 2 % |

Fejl

2008

2007

Økonomiske og Finansielle Anliggender, Handel, Konkurrence og Det Indre Marked

Erhvervspolitik

I alt

Hyppigheden af testede transaktioner, der var behæftet med fejl

9 % {3}

17 % {8}

14 % {11}

7 % {4}

Hyppigheden af fejl som er kvantificerbare

0 % {0}

88 % {7}

54 % {7}

43 % {3}

Effekten af kvantificerbare fejl:

Den mest sandsynlige fejlprocent falder i intervallet (1)

I/R

Mellem 2 % og 5 %

Mellem 2 % og 5 % (2)

Under 2 %

1.4 —   Fejltyper i stikprøven

| Procentdel og antal af fejl i de testede transaktioner, der vedrører | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Økonomiske og Sociale Anliggender, Handel, Konkurrence og Det Indre Marked | Erhvervspolitik | I alt |
| Støtteberettigelse | 0 % | 0 | 75 % | 6 | 46 % | 6 | 29 % | 2 |
| Forekomst | 0 % | 0 | 0 % | 0 | 0 % | 0 | 0 % | 0 |
| Nøjagtighed | 0 % | 0 | 12,5 % | 1 | 8 % | 1 | 29 % | 2 |
| Andet | 100 % | 5 | 12,5 % | 1 | 46 % | 6 | 42 % | 3 |
| I alt | 100 % | 5 | 100 % | 8 | 100 % | 13 | 100 % | 7 |

Procentdel og antal af fejl i de testede transaktioner, der vedrører

2008

2007

Økonomiske og Sociale Anliggender, Handel, Konkurrence og Det Indre Marked

Erhvervspolitik

I alt

Støtteberettigelse

0 %

0

75 %

6

46 %

6

29 %

2

Forekomst

0 %

0

0 %

0

0 %

0

0 %

0

Nøjagtighed

0 %

0

12,5 %

1

8 %

1

29 %

2

Andet

100 %

5

12,5 %

1

46 %

6

42 %

3

I alt

100 %

5

100 %

8

100 %

13

100 %

7

DEL 2:   GENEREL VURDERING AF OVERVÅGNINGS- OG KONTROLSYSTEMERNE

2.1 —   Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer

| System | Central intern kontrol (Kommissionen) | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- |
| Forudgående kontrol | Revisionsattest | Efterfølgende finansiel revision |
| Betalinger under politikområde 01 — Økonomiske og Finansielle Anliggender | | I/R | | |
| Betalinger under politikområde 02 — Erhvervspolitik | | | I/R | |
| Betalinger under politikområde 20 — Handel | | I/R | I/R | |
| Forklaring: | Effektivt |
| | Delvist effektivt |
| | Ikke effektivt |
| I/R | Ingen vurdering: vurdering ikke relevant eller ikke foretaget |

System

Central intern kontrol (Kommissionen)

Samlet vurdering

Forudgående kontrol

Revisionsattest

Efterfølgende finansiel revision

Betalinger under politikområde 01 — Økonomiske og Finansielle Anliggender

I/R

Betalinger under politikområde 02 — Erhvervspolitik

I/R

Betalinger under politikområde 20 — Handel

I/R

I/R

Forklaring:

Effektivt

Delvist effektivt

Ikke effektivt

I/R

Ingen vurdering: vurdering ikke relevant eller ikke foretaget

---

(1)  Retten skelner mellem tre intervaller for den mest sandsynlige fejlprocent: under 2 %, mellem 2 % og 5 %, over 5 %.

(2)  Sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP6) tegner sig for en uforholdsmæssig stor del af den samlede fejlprocent (se punkt 10.27)

Tallene i {} er absolutte tal.

BILAG 10.2

OPFØLGNING AF RETTENS TIDLIGERE BEMÆRKNINGER

| Rettens bemærkning | De foranstaltninger, der er truffet | Rettens analyse | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Risikokapitaltransaktioner — tilvejebringelse af risikovillig kapital gennem investeringsfonde |
| Det fremgik af Rettens revision, at de investeringsfonde, der var med i porteføljen af risikokapitaltransaktioner, ikke var helt i overensstemmelse med Meda-forordningen:






  — | i porteføljen var der medtaget investeringsfonde med hjemsted uden for EU |

Rettens bemærkning

De foranstaltninger, der er truffet

Rettens analyse

Kommissionens svar

1.   Risikokapitaltransaktioner — tilvejebringelse af risikovillig kapital gennem investeringsfonde

Det fremgik af Rettens revision, at de investeringsfonde, der var med i porteføljen af risikokapitaltransaktioner, ikke var helt i overensstemmelse med Meda-forordningen:

—

i porteføljen var der medtaget investeringsfonde med hjemsted uden for EU

| — | investeringsfondene foretog investeringer uden for listen over støtteberettigede partnerterritorier og -lande. Det skyldtes navnlig, at fondenes investeringsregler ikke indeholdt de nødvendige investeringsbegrænsninger. |
| --- | --- |

—

investeringsfondene foretog investeringer uden for listen over støtteberettigede partnerterritorier og -lande. Det skyldtes navnlig, at fondenes investeringsregler ikke indeholdt de nødvendige investeringsbegrænsninger.

Der var endvidere ingen procedure for kontrol af krydsinvesteringer mellem fondene. Det var derfor vanskeligt at kontrollere, at de generelle lofter ikke var blevet overskredet.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 11.8 og 11.9)

Siden 2003 har Kommissionen sørget for, at overholdelsen af Meda forordningens bestemmelser om støtteberettigelse for så vidt angår den geografiske placering af såvel investeringsfondene som af investeringsfondenes målregion kontrolleres på godkendelsestidspunktet.

Kommissionen griber også ind på godkendelsestidspunktet, hvis den mener, at krydsinvesteringer mellem forskellige fonde kunne blive et problem.

Både for 2007 og 2008 modtog Kommissionen også årsberetninger fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB) om risikokapitaltransaktioner med oplysninger om de faktiske investeringer.

Kommissionens overvågning i forbindelse med godkendelsen af investeringsfondene er blevet væsentligt bedre, men overvågningen af den geografiske placering og af krydsinvesteringer i fondenes levetid bør styrkes yderligere.

EIB’s årsberetninger giver endvidere ikke detaljerede oplysninger om de investeringer, der finansieres af globallån. Kommissionen kan derfor ikke kontrollere, om disse bestemmelser er overholdt for så vidt angår globallån.

Den nye rammeaftale mellem EIB og Kommissionen, som for øjeblikket er under forhandling, vil sikre, at EIB's drifts- og regnskabsmæssige oplysninger i højere grad bidrager til en bedre overvågning af den geografiske placering og krydsinvesteringer i hele finansieringens varighed. Dette omfatter oplysninger vedrørende globallån.

2.   Risikokapitaltransaktioner — svagheder ved værdiansættelsen af risikokapitaltransaktioner

Kommissionen vurderer risikokapitaltransaktioner til historisk anskaffelsesværdi fratrukket hensættelser til værdiforringelse. Hensættelserne til værdiforringelse byggede på de foreløbige eller endelige nedskrivninger. Denne metode blev ikke anvendt konsekvent. Retten konstaterede nogle tilfælde, hvor foreløbige skøn vedrørende værdiforringelser, som EIB havde adgang til, ikke var blevet videresendt til Kommissionen. Det er derfor nødvendigt at ajourføre aftalen mellem Kommissionen og EIB, således at Kommissionen kan modtage alle relevante oplysninger i så god tid, at den kan tage dem i betragtning under anvendelsen af sine regnskabsregler. Kommissionen bør endvidere mere aktivt overvåge anvendelsen af aftalen i stedet for at forlade sig fuldt ud på de oplysninger, den modtager fra EIB.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 11.11)

I sit svar til Rettens bemærkninger anførte Kommissionen, at EIB og Kommissionen havde fulgt udviklingen og sammen var ved at vurdere situationen for at finde den mest omkostningseffektive løsning. Efter første kvartal af 2009 er Kommissionen og EIB stadig ved at vurdere situationen og forsøge at finde en omkostningseffektiv løsning.

Retten konstaterede, at der ikke var gjort fremskridt. Kommissionen bør sigte på at løse dette problem inden udgangen af regnskabsåret 2009.

Kommissionens krav vil indgå i den nye rammeaftale.

3.   Forpligtelse til at rapportere til budgetmyndigheden

Siden Meda-programmet startede i 1996, har Kommissionen skullet forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en årsrapport om de foranstaltninger, der er blevet finansieret i årets løb (artikel 15 i Meda-forordningen). Kommissionen har offentliggjort en generel årsberetning om udviklingssamarbejdet, men denne beretning giver på nuværende tidspunkt ikke tilstrækkelige oplysninger om fremskridt opnået ved hjælp af de finansielle instrumenter.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 11.14)

Kommissionen fortsatte med at offentliggøre en generel årsberetning om udviklingssamarbejdet og ikke en specifik beretning for hvert retsgrundlag.

Informationsniveauet vedrørende Meda i de generelle årsberetninger svinger temmelig meget. Retten mener, at Kommissionen burde have givet tilstrækkelige oplysninger i årsberetningerne som krævet i Meda-forordningen.

EuropeAid besluttede i 2001 at udarbejde en ny almindelig beretning i stedet for en særberetning for hvert retsgrundlag. Denne beslutning blev taget med henblik på en bedre udnyttelse af de begrænsede menneskelige ressourcer, der er til rådighed. I de efterfølgende år tog EuropeAid hensyn til budgetmyndighedens bemærkninger i udarbejdelsen af denne rapport.

---

KAPITEL 11

Administrationsudgifter og andre udgifter

INDHOLD

Indledning

Transaktionernes formelle rigtighed

Systemernes overensstemmelse med finansforordningen

Specifikke bemærkninger

Parlamentet

Rådet

Kommissionen

Domstolen

Revisionsretten

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

Regionsudvalget

Den Europæiske Ombudsmand

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

Konklusioner

Den Europæiske Unions agenturer

Europaskolerne

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 11.1 | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af institutionernes administrationsudgifter. Der gives nærmere oplysninger i
  tabel 11.1
  , som viser, hvilke institutioner revisionen omfatter, hvordan betalingerne var fordelt i regnskabsåret og budgetforvaltningsmåden. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

11.1

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af institutionernes administrationsudgifter. Der gives nærmere oplysninger i
  tabel 11.1
  , som viser, hvilke institutioner revisionen omfatter, hvordan betalingerne var fordelt i regnskabsåret og budgetforvaltningsmåden.

Tabel 11.1 —   Fordelingen af politikområdets betalinger

| (millioner euro) |
| --- |
| Budgetafsnit | Politikområde | Tekst | Betalinger i 2008 | Budgetforvaltningsmåde |
| 24-27 og 29 | Administrationsudgifter og andre udgifter | Europa Parlamentet | 1 489 | Direkte central forvaltning |
| Rådet | 618 | Direkte central forvaltning |
| Kommissionen | 5 867 | Direkte central forvaltning |
| Domstolen | 288 | Direkte central forvaltning |
| Revisionsretten | 116 | Direkte central forvaltning |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 114 | Direkte central forvaltning |
| Regionsudvalget | 79 | Direkte central forvaltning |
| Den Europæiske Ombudsmand | 8 | Direkte central forvaltning |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 4 | Direkte central forvaltning |
| Administrationsudgifter i alt | 8 583 | |
| Aktionsudgifter i alt | 0 | |
| Årets betalinger i alt | 8 583 | |
| Årets forpligtelser i alt | 8 826 | |

(millioner euro)

Budgetafsnit

Politikområde

Tekst

Betalinger i 2008

Budgetforvaltningsmåde

24-27 og 29

Administrationsudgifter og andre udgifter

Europa Parlamentet

1 489

Direkte central forvaltning

Rådet

618

Direkte central forvaltning

Kommissionen

5 867

Direkte central forvaltning

Domstolen

288

Direkte central forvaltning

Revisionsretten

116

Direkte central forvaltning

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

114

Direkte central forvaltning

Regionsudvalget

79

Direkte central forvaltning

Den Europæiske Ombudsmand

8

Direkte central forvaltning

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

4

Direkte central forvaltning

Administrationsudgifter i alt

8 583

Aktionsudgifter i alt

0

Årets betalinger i alt

8 583

Årets forpligtelser i alt

8 826

| 11.2. | Administrationsudgifterne omfatter primært udgifter til menneskelige ressourcer og udgifter til bygninger, udstyr, energi, kommunikation og informationsteknologi. Dette kapitel omfatter også udgifter, som i det almindelige budget betragtes som aktionsudgifter, selv om de i de fleste tilfælde snarere vedrører driften af Kommissionens administration end gennemførelsen af politikker (1). |
| --- | --- |

11.2.

Administrationsudgifterne omfatter primært udgifter til menneskelige ressourcer og udgifter til bygninger, udstyr, energi, kommunikation og informationsteknologi. Dette kapitel omfatter også udgifter, som i det almindelige budget betragtes som aktionsudgifter, selv om de i de fleste tilfælde snarere vedrører driften af Kommissionens administration end gennemførelsen af politikker (1).

| 11.3. | Retten gennemgik en stikprøve på 57 transaktioner, der var udtaget tilfældigt fra de administrationsudgifter, der er anført i punkt 11.2 (jf. også
  1.1
  i
  bilag 11.1
  ). Retten undersøgte også, om de overvågnings- og kontrolsystemer, som de enkelte institutioner anvender, opfyldte kravene i finansforordningen. Retten reviderede også en række udvalgte emner (2). |
| --- | --- |

11.3.

Retten gennemgik en stikprøve på 57 transaktioner, der var udtaget tilfældigt fra de administrationsudgifter, der er anført i punkt 11.2 (jf. også
  1.1
  i
  bilag 11.1
  ). Retten undersøgte også, om de overvågnings- og kontrolsystemer, som de enkelte institutioner anvender, opfyldte kravene i finansforordningen. Retten reviderede også en række udvalgte emner (2).

| 11.4. | Revisionsretten revideres af et uafhængigt eksternt revisionsfirma (3), som har afgivet erklæring med sikkerhed for så vidt angår lovligheden og den formelle rigtighed af anvendelsen af Rettens midler og de kontrolprocedurer, der var etableret for perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 (jf. punkt 11.15). |
| --- | --- |

11.4.

Revisionsretten revideres af et uafhængigt eksternt revisionsfirma (3), som har afgivet erklæring med sikkerhed for så vidt angår lovligheden og den formelle rigtighed af anvendelsen af Rettens midler og de kontrolprocedurer, der var etableret for perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 (jf. punkt 11.15).

| 11.5. | I kapitlet redegøres der også for resultaterne af Rettens revision af EU-agenturerne og andre decentrale organer samt af Europaskolerne. |
| --- | --- |

11.5.

I kapitlet redegøres der også for resultaterne af Rettens revision af EU-agenturerne og andre decentrale organer samt af Europaskolerne.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 11.6. | Ved revisionen af stikprøven på 57 transaktioner konstateredes der ingen væsentlige fejl. |
| --- | --- |

11.6.

Ved revisionen af stikprøven på 57 transaktioner konstateredes der ingen væsentlige fejl.

SYSTEMERNES OVERENSSTEMMELSE MED FINANSFORORDNINGEN

| 11.7. | Retten undersøgte, om de systemer, der er udformet til at sikre transaktionernes formelle rigtighed, var i overensstemmelse med finansforordningens bestemmelser (jf. punkt 11.3), og fandt ingen væsentlige svagheder. |
| --- | --- |

11.7.

Retten undersøgte, om de systemer, der er udformet til at sikre transaktionernes formelle rigtighed, var i overensstemmelse med finansforordningens bestemmelser (jf. punkt 11.3), og fandt ingen væsentlige svagheder.

SPECIFIKKE BEMÆRKNINGER

| 11.8. | De specifikke bemærkninger, der i det følgende fremlægges for de enkelte institutioner, er baseret på Rettens revision af de enkelte institutioners overvågnings- og kontrolsystemer og på revisionen af udvalgte emner (jf. punkt 11.3). Disse resultater drager ikke de vurderinger, der anført i punkt 11.6 og 11.7, i tvivl. |
| --- | --- |

11.8.

De specifikke bemærkninger, der i det følgende fremlægges for de enkelte institutioner, er baseret på Rettens revision af de enkelte institutioners overvågnings- og kontrolsystemer og på revisionen af udvalgte emner (jf. punkt 11.3). Disse resultater drager ikke de vurderinger, der anført i punkt 11.6 og 11.7, i tvivl.

Parlamentet

| 11.9. | Parlamentet indgik i december 2007 en kontrakt om indretning af lokaler, i henhold til hvilken fakturaerne skulle forelægges månedligt efter hver periode på basis af det arbejde, der var afsluttet. Revisionen af disse udgifter viste, at der på en faktura, som var dateret den 17. november 2008, var anført »attesteret korrekt« og »godkendt til betaling«, selv om den i realiteten vedrørte forskud på arbejde, som endnu ikke var udført. Der var i alt uretmæssigt udbetalt 1 547 915 euro i forskud. |
| --- | --- |

11.9.

Parlamentet indgik i december 2007 en kontrakt om indretning af lokaler, i henhold til hvilken fakturaerne skulle forelægges månedligt efter hver periode på basis af det arbejde, der var afsluttet. Revisionen af disse udgifter viste, at der på en faktura, som var dateret den 17. november 2008, var anført »attesteret korrekt« og »godkendt til betaling«, selv om den i realiteten vedrørte forskud på arbejde, som endnu ikke var udført. Der var i alt uretmæssigt udbetalt 1 547 915 euro i forskud.

| 11.9. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

  Faktura nr. 8101025356 for et beløb på 1 547 915,33 EUR blev udfærdiget og dateret den 17. november 2008 og officielt registreret af regnskabsføreren den 19. november 2008. Dette beløb blev angiveligt, hvad angår arbejde udført i december 2008 i henhold til den regelmæssige statusrapport nr. EA 008, valideret af en ekstern konsulent og to behørigt bemyndigede personer fra Parlamentet den 4. december 2008, da der på fakturaen blev anført »attesteret korrekt« og »godkendt til betaling«. Betalingsordren for denne betaling blev valideret af den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede den 9. december 2008.


  Det erkendes, at denne betaling blev gennemført på uretmæssig vis forud for det arbejde, der blev udført i den pågældende periode. Betalingen var baseret på en fejlagtig vurdering af de risici, der var forbundet med den manglende brug af bevillinger overført fra 2007 til 2008 inden udgangen af 2008. Betalingen var dækket af en bankgaranti, som de kontraherende parter havde ydet, og den indebar således ingen budgetmæssige konsekvenser for institutionen.


  Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede blev gjort opmærksom på disse omstændigheder efter Revisionsrettens kontrol i forbindelse med forberedelsen af revisionserklæringen for 2008. Efter at have drøftet anliggendet med den interne revisor og underrettet generalsekretæren besluttede den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede, der erkendte fejlen og påtog sig ansvaret for den, selv at forelægge sagen for instansen for økonomiske uregelmæssigheder den 20. maj 2009 i henhold til finansforordningens artikel 75, stk. 1, andet afsnit.


  I mellemtiden har Præsidiet besluttet at gennemføre omfattende strukturelle ændringer i GD for Infrastruktur og Logistik, hvilket vil medføre, at disse ansvarsområder vil blive samlet på generaldirektørplan. |
| --- | --- |

11.9.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

Faktura nr. 8101025356 for et beløb på 1 547 915,33 EUR blev udfærdiget og dateret den 17. november 2008 og officielt registreret af regnskabsføreren den 19. november 2008. Dette beløb blev angiveligt, hvad angår arbejde udført i december 2008 i henhold til den regelmæssige statusrapport nr. EA 008, valideret af en ekstern konsulent og to behørigt bemyndigede personer fra Parlamentet den 4. december 2008, da der på fakturaen blev anført »attesteret korrekt« og »godkendt til betaling«. Betalingsordren for denne betaling blev valideret af den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede den 9. december 2008.

Det erkendes, at denne betaling blev gennemført på uretmæssig vis forud for det arbejde, der blev udført i den pågældende periode. Betalingen var baseret på en fejlagtig vurdering af de risici, der var forbundet med den manglende brug af bevillinger overført fra 2007 til 2008 inden udgangen af 2008. Betalingen var dækket af en bankgaranti, som de kontraherende parter havde ydet, og den indebar således ingen budgetmæssige konsekvenser for institutionen.

Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede blev gjort opmærksom på disse omstændigheder efter Revisionsrettens kontrol i forbindelse med forberedelsen af revisionserklæringen for 2008. Efter at have drøftet anliggendet med den interne revisor og underrettet generalsekretæren besluttede den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede, der erkendte fejlen og påtog sig ansvaret for den, selv at forelægge sagen for instansen for økonomiske uregelmæssigheder den 20. maj 2009 i henhold til finansforordningens artikel 75, stk. 1, andet afsnit.

I mellemtiden har Præsidiet besluttet at gennemføre omfattende strukturelle ændringer i GD for Infrastruktur og Logistik, hvilket vil medføre, at disse ansvarsområder vil blive samlet på generaldirektørplan.

Rådet

| 11.10. | Den fastsatte dato for færdiggørelsen af SESAME-systemet (Secured European System for Automatic Messaging), der skulle anvendes ved opstillingen af Rådets årlige budgetter (4), var konsekvent alt for optimistisk. Som følge heraf var det årlige budget for SESAME sat for højt hvert år indtil 2008. I perioden 2005-2008 var Rådets udgifter til SESAME mindre end 2 millioner euro, mens der i samme periode var afsat 59 millioner euro hertil på Rådets budget. De overskydende bevillinger på 57 millioner euro var derefter disponible til overførsel til andre poster på Rådets budget. Den vedvarende overbudgettering til SESAME, som viste, at der var en svaghed i planlægningen og implementeringen, er ikke i overensstemmelse med finansforordningens budgetprincip om et realistisk budget (artikel 5, stk. 3), eftersom de fleste af de beløb, der var opført på de enkelte års oprindelige budgetter til SESAME, ikke blev anvendt efter hensigten. |
| --- | --- |

11.10.

Den fastsatte dato for færdiggørelsen af SESAME-systemet (Secured European System for Automatic Messaging), der skulle anvendes ved opstillingen af Rådets årlige budgetter (4), var konsekvent alt for optimistisk. Som følge heraf var det årlige budget for SESAME sat for højt hvert år indtil 2008. I perioden 2005-2008 var Rådets udgifter til SESAME mindre end 2 millioner euro, mens der i samme periode var afsat 59 millioner euro hertil på Rådets budget. De overskydende bevillinger på 57 millioner euro var derefter disponible til overførsel til andre poster på Rådets budget. Den vedvarende overbudgettering til SESAME, som viste, at der var en svaghed i planlægningen og implementeringen, er ikke i overensstemmelse med finansforordningens budgetprincip om et realistisk budget (artikel 5, stk. 3), eftersom de fleste af de beløb, der var opført på de enkelte års oprindelige budgetter til SESAME, ikke blev anvendt efter hensigten.

| 11.10. | RÅDETS SVAR |
| --- | --- |

11.10.

RÅDETS SVAR

| 1. | Rådet noterer sig Revisionsrettens bemærkninger efter den kontradiktoriske procedure i forbindelse med SESAME-programmet (se bilag) og konstaterer med tilfredshed, at der ikke blev fremsat andre bemærkninger til regnskabet for 2008. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det grundlæggende formål med dette nyskabende program er at erstatte de eksisterende kommunikationssystemer CORTESY og ESDP-NET med ét samlet, integreret system med opdeling af netværkene efter klassifikation (network classification split): systemets første lag skal muliggøre håndteringen af oplysninger op til RESTREINT UE-niveau, og det andet lag håndteringen af oplysninger, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE og SECRET UE. Programmet er derfor mere end et erstatningsprojekt, idet der bliver indført yderligere kommunikationsstrukturer og forretningsfunktioner. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Budgetbeløbene er altid blevet baseret på de anslåede udgifter for det kommende år i overensstemmelse med vedtagne politiske beslutninger. Årsagerne til forsinkelsen og det deraf følgende budgetefterslæb i de seneste år er primært ændringer i programmets aktionsområde foretaget efter den dato, hvor sekretariatet forelagde forslaget til det kommende regnskabsår, samt antallet af de interessenter og forberedende rådsorganer, der er involveret.

  Der er nu langt større vished om den fremtidige udvikling af programmet; kravene er fastlagt, og de væsentligste trin i programmet er godkendt. Der er derfor rimelig udsigt til, at programmet inden længe vil gå ind i den næste fase. |
| --- | --- |

3.

Der er nu langt større vished om den fremtidige udvikling af programmet; kravene er fastlagt, og de væsentligste trin i programmet er godkendt. Der er derfor rimelig udsigt til, at programmet inden længe vil gå ind i den næste fase.

| 4. | På baggrund af disse erfaringer er Rådet i øjeblikket i gang med at overveje måder, hvorpå det kan forbedre koordinationen af strukturer til styring af omfattende it-projekter såsom SESAME. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen

Implementering af informationssystemet for individuelle rettigheder

| 11.11. | I juni 2008 indførte Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (PMO) et nyt informationssystem for individuelle rettigheder (Individual Rights Information System (IRIS)) til forvaltning af de ansattes rettigheder, herunder lønninger. Overgangen til IRIS førte til en række problemer i lønberegningen. En task force, der var etableret af PMO, skønnede, at sagsmapperne for mere end 8 000 ansatte kunne indeholde fejlagtige data, som kunne indvirke på lønberegningen. Arbejdet med at kontrollere samtlige individuelle sager er endnu ikke afsluttet. For at korrigere uoverensstemmelserne blev der indført nødforanstaltninger, herunder manuelle indgreb i lønberegningssystemet, som ikke blev tilstrækkeligt overvåget. Der blev ikke foretaget tilstrækkelig systemtest af IRIS, og det gamle system og det nye system kørte ikke parallelt, indtil det var bevist, at det nye system fungerede tilfredsstillende. |
| --- | --- |

11.11.

I juni 2008 indførte Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (PMO) et nyt informationssystem for individuelle rettigheder (Individual Rights Information System (IRIS)) til forvaltning af de ansattes rettigheder, herunder lønninger. Overgangen til IRIS førte til en række problemer i lønberegningen. En task force, der var etableret af PMO, skønnede, at sagsmapperne for mere end 8 000 ansatte kunne indeholde fejlagtige data, som kunne indvirke på lønberegningen. Arbejdet med at kontrollere samtlige individuelle sager er endnu ikke afsluttet. For at korrigere uoverensstemmelserne blev der indført nødforanstaltninger, herunder manuelle indgreb i lønberegningssystemet, som ikke blev tilstrækkeligt overvåget. Der blev ikke foretaget tilstrækkelig systemtest af IRIS, og det gamle system og det nye system kørte ikke parallelt, indtil det var bevist, at det nye system fungerede tilfredsstillende.

| 11.11. | KOMMISSIONENS SVAR

  Indførelsen af det nye IRIS-system, som fodrer lønberegningssystemet, afslørede uoverensstemmelser mellem historiske data, især data vedrørende familiesammensætning, og data, der anvendes ved lønudbetalinger. Hovedkonsekvensen af disse uoverensstemmelser var, at lønberegningssystemet afviste de gamle data.


  Det resulterede i, at beløb, der var udbetalt på basis af disse data, blev annulleret med tilbagevirkende kraft. Kommissionen skønnede tallet på 8 000 på basis af en analyse over potentielt fejlagtige data, som skulle undersøges nærmere i fremtiden.


  Beregningen af ydelser med tilbagevirkende kraft blev stillet i bero, indtil dataene var blevet korrigeret, for at undgå tilbagesøgning af for meget udbetalte beløb. Det har allerede gjort det muligt at begrænse antallet af fejlbehæftede sager. Faren ved uoverensstemmende data, der resulterer i ukorrekte betalinger, er hermed under kontrol, men ulempen er, at korrektioner med tilbagevirkende kraft, der skulle have være foretaget, blokeres og stadig er blokeret. Kontroller af uoverensstemmende data er undervejs og kan få indvirkning på nogle gamle betalinger, men ikke nuværende lønninger.


  En række sager blev korrigeret direkte ved manuel indkodning i lønsystemet, men det har altid været muligt, og de sædvanlige kontrolprocedurer er blevet fulgt. Denne fremgangsmåde medfører større risici og bør derfor begrænses mest muligt.


  Der blev gennemført mange kontroltest over en meget lang periode, og resultaterne blev endelig anset for tilfredsstillende i midten af 2008. Set i bakspejlet erkendes det, at resultaterne ikke helt levede op til forventningerne. PMO vil for fremtiden evaluere efterprøvningerne meget strengere, inden etablering af et nyt system eller ændring af et eksisterende system godkendes. |
| --- | --- |

11.11.

KOMMISSIONENS SVAR

Indførelsen af det nye IRIS-system, som fodrer lønberegningssystemet, afslørede uoverensstemmelser mellem historiske data, især data vedrørende familiesammensætning, og data, der anvendes ved lønudbetalinger. Hovedkonsekvensen af disse uoverensstemmelser var, at lønberegningssystemet afviste de gamle data.

Det resulterede i, at beløb, der var udbetalt på basis af disse data, blev annulleret med tilbagevirkende kraft. Kommissionen skønnede tallet på 8 000 på basis af en analyse over potentielt fejlagtige data, som skulle undersøges nærmere i fremtiden.

Beregningen af ydelser med tilbagevirkende kraft blev stillet i bero, indtil dataene var blevet korrigeret, for at undgå tilbagesøgning af for meget udbetalte beløb. Det har allerede gjort det muligt at begrænse antallet af fejlbehæftede sager. Faren ved uoverensstemmende data, der resulterer i ukorrekte betalinger, er hermed under kontrol, men ulempen er, at korrektioner med tilbagevirkende kraft, der skulle have være foretaget, blokeres og stadig er blokeret. Kontroller af uoverensstemmende data er undervejs og kan få indvirkning på nogle gamle betalinger, men ikke nuværende lønninger.

En række sager blev korrigeret direkte ved manuel indkodning i lønsystemet, men det har altid været muligt, og de sædvanlige kontrolprocedurer er blevet fulgt. Denne fremgangsmåde medfører større risici og bør derfor begrænses mest muligt.

Der blev gennemført mange kontroltest over en meget lang periode, og resultaterne blev endelig anset for tilfredsstillende i midten af 2008. Set i bakspejlet erkendes det, at resultaterne ikke helt levede op til forventningerne. PMO vil for fremtiden evaluere efterprøvningerne meget strengere, inden etablering af et nyt system eller ændring af et eksisterende system godkendes.

Overførsel af pensionsrettigheder

| 11.12. | I nogle tilfælde skal institutionerne godtgøre de ansatte en del af kapitalværdien af de overførte pensionsrettigheder (5). Retten gennemgik de kontroller, der er indført for at sikre, at beregningerne gennemføres korrekt, og at godtgørelserne inddrives i tilfælde af fejlagtige beregninger, og fandt en svaghed. Revisorerne konstaterede, at Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (PMO) fejlagtigt havde godtgjort et beløb på i alt 138 000 euro til to ansatte, og at disse sager endnu ikke var afklaret. |
| --- | --- |

11.12.

I nogle tilfælde skal institutionerne godtgøre de ansatte en del af kapitalværdien af de overførte pensionsrettigheder (5). Retten gennemgik de kontroller, der er indført for at sikre, at beregningerne gennemføres korrekt, og at godtgørelserne inddrives i tilfælde af fejlagtige beregninger, og fandt en svaghed. Revisorerne konstaterede, at Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (PMO) fejlagtigt havde godtgjort et beløb på i alt 138 000 euro til to ansatte, og at disse sager endnu ikke var afklaret.

| 11.12. | KOMMISSIONENS SVAR

  Så snart Revisionsretten identificerede disse to sager og formulerede sine konklusioner, traf PMO passende foranstaltninger. Beregningen af pensionsrettigheder blev ændret, og man forberedte inddrivelse af uberettiget godtgjorte beløb. Der er tale om inddrivelse af den del af den overførte kapital, der skulle have dannet grundlag for supplerende pensionsrettigheder i EU's pensionsordning i stedet for at blive tilbagebetalt til modtagerne.


  (Ud fra et forsikringsmatematisk synspunkt) er den finansielle indvirkning på lang sigt neutral, da de uberettige godtgjorte beløb kompenseres af lavere pensionsudbetalinger i fremtiden, og omvendt vil inddrivelserne blive kompenseret af tildeling af supplerende pensionsrettigheder.


  Der er sideløbende hermed truffet foranstaltninger for at stramme op på den interne kontrol på området for overførsel af pensionsrettigheder. |
| --- | --- |

11.12.

KOMMISSIONENS SVAR

Så snart Revisionsretten identificerede disse to sager og formulerede sine konklusioner, traf PMO passende foranstaltninger. Beregningen af pensionsrettigheder blev ændret, og man forberedte inddrivelse af uberettiget godtgjorte beløb. Der er tale om inddrivelse af den del af den overførte kapital, der skulle have dannet grundlag for supplerende pensionsrettigheder i EU's pensionsordning i stedet for at blive tilbagebetalt til modtagerne.

(Ud fra et forsikringsmatematisk synspunkt) er den finansielle indvirkning på lang sigt neutral, da de uberettige godtgjorte beløb kompenseres af lavere pensionsudbetalinger i fremtiden, og omvendt vil inddrivelserne blive kompenseret af tildeling af supplerende pensionsrettigheder.

Der er sideløbende hermed truffet foranstaltninger for at stramme op på den interne kontrol på området for overførsel af pensionsrettigheder.

Pensionsordningen for lokalt ansatte i Kommissionens delegationer

| 11.13. | I 1996 etablerede direktoratet for delegationerne i Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser en pensionsordning for de lokalt ansatte i Kommissionens delegationer. Ordningen er baseret på en fond, der finansieres af månedlige bidrag fra de pågældende ansatte og fra Kommissionen. Ordningen er siden 1996 blevet administreret på basis af midlertidige regler. Disse regler omhandler ikke spørgsmålet om Kommissionens ansvar med hensyn til beskyttelsen og afkastet af fondens midler, og de indeholder heller ikke detaljerede bestemmelser for afvikling af personalets rettigheder. Fondens aktiver blev opgjort til ca. 34 millioner euro ved udgangen af 2008. |
| --- | --- |

11.13.

I 1996 etablerede direktoratet for delegationerne i Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser en pensionsordning for de lokalt ansatte i Kommissionens delegationer. Ordningen er baseret på en fond, der finansieres af månedlige bidrag fra de pågældende ansatte og fra Kommissionen. Ordningen er siden 1996 blevet administreret på basis af midlertidige regler. Disse regler omhandler ikke spørgsmålet om Kommissionens ansvar med hensyn til beskyttelsen og afkastet af fondens midler, og de indeholder heller ikke detaljerede bestemmelser for afvikling af personalets rettigheder. Fondens aktiver blev opgjort til ca. 34 millioner euro ved udgangen af 2008.

| 11.13. | KOMMISSIONENS SVAR

  Pensionsfonden for lokalt ansatte blev oprettet for i det mindste at tilbyde Kommissionens lokalt ansatte i delegationerne et basalt socialt sikringsniveau. Der er tale om en supplerende fond, der forvaltes uden for EU's budget, og som fungerer via kapitalisering af forud fastsatte bidrag. De lokalt ansatte holdes ajour om pensionsfonden og kan i berettiget omfang udøve kontrol herover. Kommissionen undersøger for indeværende, hvorledes denne ordning kan gøres permanent, samt de retlige og finansielle virkninger heraf. Den nuværende fonds aktiver anses for at være tilstrækkelige til at dække de lokalt ansattes individuelle rettigheder. Der er planlagt en detaljeret akturarundersøgelse med henblik på et lovforslag. |
| --- | --- |

11.13.

KOMMISSIONENS SVAR

Pensionsfonden for lokalt ansatte blev oprettet for i det mindste at tilbyde Kommissionens lokalt ansatte i delegationerne et basalt socialt sikringsniveau. Der er tale om en supplerende fond, der forvaltes uden for EU's budget, og som fungerer via kapitalisering af forud fastsatte bidrag. De lokalt ansatte holdes ajour om pensionsfonden og kan i berettiget omfang udøve kontrol herover. Kommissionen undersøger for indeværende, hvorledes denne ordning kan gøres permanent, samt de retlige og finansielle virkninger heraf. Den nuværende fonds aktiver anses for at være tilstrækkelige til at dække de lokalt ansattes individuelle rettigheder. Der er planlagt en detaljeret akturarundersøgelse med henblik på et lovforslag.

Domstolen

| 11.14. | I 2008 indgik Domstolen en kontrakt om levering af tjenesteydelser efter en fælles procedure for afholdelse af offentligt udbud sammen med en medlemsstat. Rettens revision af kontrakten viste, at der var svagheder i det interne kontrolsystem for gennemførelsen af denne udbudsprocedure. Disse svagheder resulterede i, at de bydendes frist for indhentning af udbudsbetingelserne var alt for kort (6), at det blev meddelt i udbudsbekendtgørelsen, at buddene kun kunne forelægges på ét sprog (7), og at der blev afholdt et lukket møde til åbningen af buddene (8). Domstolen bør forbedre procedurerne for at gøre det nemmere for de anvisningsberettigede at afholde udbudsprocedurer og kontrollere, at retsreglerne håndhæves. |
| --- | --- |

11.14.

I 2008 indgik Domstolen en kontrakt om levering af tjenesteydelser efter en fælles procedure for afholdelse af offentligt udbud sammen med en medlemsstat. Rettens revision af kontrakten viste, at der var svagheder i det interne kontrolsystem for gennemførelsen af denne udbudsprocedure. Disse svagheder resulterede i, at de bydendes frist for indhentning af udbudsbetingelserne var alt for kort (6), at det blev meddelt i udbudsbekendtgørelsen, at buddene kun kunne forelægges på ét sprog (7), og at der blev afholdt et lukket møde til åbningen af buddene (8). Domstolen bør forbedre procedurerne for at gøre det nemmere for de anvisningsberettigede at afholde udbudsprocedurer og kontrollere, at retsreglerne håndhæves.

| 11.14. | DOMSTOLEN SVAR

  Domstolen skal efter at have nævnt, at udbudsproceduren, som Revisionsretten omtaler vedrørende det nye bygningskompleks, for Domstolen udgjorde den første udbudserfaring sammen med en medlemsstat ifølge de seneste bestemmelser i finansforordningens artikel 91, fremlægge følgende præciseringer vedrørende de mangler, Revisionsretten har identificeret i denne proces.


  Hvad for det første angår tidsplanen for processen, var de forenede ordregivende myndigheder forpligtet til – i deres egen interesse såvel som i de bydendes interesse – at forene nødvendigheden af at tildele kontrakten på en dato, der ville gøre det muligt for ordremodtagerne at være driftsklar lige fra leveringen af det pågældende nye bygningskompleks, med nødvendigheden af – henset til kontraktens kompleksitet – at fastsætte en tilstrækkelig lang tidsfrist, for at gøre det muligt for de bydende at forberede deres tilbud på gode vilkår.


  Dette forklarer, at tidsplanen samtidig med tidsfristerne, der er udtrykkeligt fastsat i finansforordningen, uundgåeligt blev stramme, for så vidt angår tidsfristen for potentielle bydende til at anmode om udbudsmaterialet.


  Hvad angår manglerne vedrørende to af udbudsbekendtgørelsens specifikke afsnit, henhører de under administrative fejl og var selvfølgelig ikke tilsigtede. For så vidt angår reglerne om sprog, er en manglende koordination skyld i, at udbudsbekendtgørelsen bestemmer, at buddene udelukkende skal afgives på fransk (som tales i den pågældende medlemsstat), når standardudbudsmaterialet fastsætter, at buddene kan afgives på et hvilket som helst af Fællesskabets officielle sprog (som anvendes ved Domstolen). Vedrørende mødet i det udvalg, der åbner buddene, bemærkes, at såfremt de bydende var mødt op, havde de selvfølgelig fået adgang til at overvære mødet i overensstemmelse med finansforordningens bestemmelser.


  Vedrørende Revisionsrettens anbefaling om øget assistance til de anvisningsberettigede afdelinger på området for udbudsprocedurer har Domstolen allerede, siden juni 2008 og som reaktion på en anbefaling fra sin interne revisor, truffet konkrete foranstaltninger i denne retning. Domstolen vil – i det omfang, der er menneskelige ressourcer hertil – fortsat forbedre sine aktiviteter på dette område. |
| --- | --- |

11.14.

DOMSTOLEN SVAR

Domstolen skal efter at have nævnt, at udbudsproceduren, som Revisionsretten omtaler vedrørende det nye bygningskompleks, for Domstolen udgjorde den første udbudserfaring sammen med en medlemsstat ifølge de seneste bestemmelser i finansforordningens artikel 91, fremlægge følgende præciseringer vedrørende de mangler, Revisionsretten har identificeret i denne proces.

Hvad for det første angår tidsplanen for processen, var de forenede ordregivende myndigheder forpligtet til – i deres egen interesse såvel som i de bydendes interesse – at forene nødvendigheden af at tildele kontrakten på en dato, der ville gøre det muligt for ordremodtagerne at være driftsklar lige fra leveringen af det pågældende nye bygningskompleks, med nødvendigheden af – henset til kontraktens kompleksitet – at fastsætte en tilstrækkelig lang tidsfrist, for at gøre det muligt for de bydende at forberede deres tilbud på gode vilkår.

Dette forklarer, at tidsplanen samtidig med tidsfristerne, der er udtrykkeligt fastsat i finansforordningen, uundgåeligt blev stramme, for så vidt angår tidsfristen for potentielle bydende til at anmode om udbudsmaterialet.

Hvad angår manglerne vedrørende to af udbudsbekendtgørelsens specifikke afsnit, henhører de under administrative fejl og var selvfølgelig ikke tilsigtede. For så vidt angår reglerne om sprog, er en manglende koordination skyld i, at udbudsbekendtgørelsen bestemmer, at buddene udelukkende skal afgives på fransk (som tales i den pågældende medlemsstat), når standardudbudsmaterialet fastsætter, at buddene kan afgives på et hvilket som helst af Fællesskabets officielle sprog (som anvendes ved Domstolen). Vedrørende mødet i det udvalg, der åbner buddene, bemærkes, at såfremt de bydende var mødt op, havde de selvfølgelig fået adgang til at overvære mødet i overensstemmelse med finansforordningens bestemmelser.

Vedrørende Revisionsrettens anbefaling om øget assistance til de anvisningsberettigede afdelinger på området for udbudsprocedurer har Domstolen allerede, siden juni 2008 og som reaktion på en anbefaling fra sin interne revisor, truffet konkrete foranstaltninger i denne retning. Domstolen vil – i det omfang, der er menneskelige ressourcer hertil – fortsat forbedre sine aktiviteter på dette område.

Revisionsretten

| 11.15. | Det fremgår af den eksterne revisors beretning (jf. punkt 11.4), at det er revisorernes opfattelse, »at dette årsregnskab giver et retvisende billede af Den Europæiske Revisionsrets finansielle stilling pr. 31. december 2008 samt af resultatet af dens transaktioner og af dens pengestrømme i det regnskabsår, der afsluttedes pr. denne dato, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002, Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til denne rådsforordning og Den Europæiske Revisionsrets regnskabsregler.« Beretningen vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

11.15.

Det fremgår af den eksterne revisors beretning (jf. punkt 11.4), at det er revisorernes opfattelse, »at dette årsregnskab giver et retvisende billede af Den Europæiske Revisionsrets finansielle stilling pr. 31. december 2008 samt af resultatet af dens transaktioner og af dens pengestrømme i det regnskabsår, der afsluttedes pr. denne dato, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002, Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til denne rådsforordning og Den Europæiske Revisionsrets regnskabsregler.« Beretningen vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

| 11.16. | Ved revisionen blev der ikke konstateret svagheder på de reviderede områder, som giver anledning til bemærkninger her. |
| --- | --- |

11.16.

Ved revisionen blev der ikke konstateret svagheder på de reviderede områder, som giver anledning til bemærkninger her.

Regionsudvalget

| 11.17. | Ved revisionen blev der ikke konstateret svagheder på de reviderede områder, som giver anledning til bemærkninger her. |
| --- | --- |

11.17.

Ved revisionen blev der ikke konstateret svagheder på de reviderede områder, som giver anledning til bemærkninger her.

Den Europæiske Ombudsmand

| 11.18. | Ved revisionen blev der ikke konstateret svagheder på de reviderede områder, som giver anledning til bemærkninger her. |
| --- | --- |

11.18.

Ved revisionen blev der ikke konstateret svagheder på de reviderede områder, som giver anledning til bemærkninger her.

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| 11.19. | Ved revisionen blev der ikke konstateret svagheder på de reviderede områder, som giver anledning til bemærkninger her. |
| --- | --- |

11.19.

Ved revisionen blev der ikke konstateret svagheder på de reviderede områder, som giver anledning til bemærkninger her.

KONKLUSIONER

| 11.20. | På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at betalingerne vedrørende institutionernes administrationsudgifter for det regnskabsår, der sluttede den 31. december 2008, ikke er behæftet med væsentlige fejl (jf. punkt 11.6). |
| --- | --- |

11.20.

På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at betalingerne vedrørende institutionernes administrationsudgifter for det regnskabsår, der sluttede den 31. december 2008, ikke er behæftet med væsentlige fejl (jf. punkt 11.6).

| 11.21. | På basis af revisionen konkluderer Retten, at systemerne til overvågning og kontrol af institutionernes administrationsudgifter opfylder kravene i finansforordningen (jf. punkt 11.7 til 11.19). |
| --- | --- |

11.21.

På basis af revisionen konkluderer Retten, at systemerne til overvågning og kontrol af institutionernes administrationsudgifter opfylder kravene i finansforordningen (jf. punkt 11.7 til 11.19).

DEN EUROPÆISKE UNIONS AGENTURER

| 11.22. | Retten redegør for den årlige revision af EU’s agenturer og andre decentrale organer i særlige årsberetninger, som offentliggøres separat i Den Europæiske Unions Tidende
   (9). I regnskabsåret 2008 reviderede Retten 29 agenturer. Deres budgetter androg i alt 1 488,5 millioner euro i 2008. De vigtigste oplysninger om agenturerne er anført i
  tabel 11.2
  . |
| --- | --- |

11.22.

Retten redegør for den årlige revision af EU’s agenturer og andre decentrale organer i særlige årsberetninger, som offentliggøres separat i Den Europæiske Unions Tidende
   (9). I regnskabsåret 2008 reviderede Retten 29 agenturer. Deres budgetter androg i alt 1 488,5 millioner euro i 2008. De vigtigste oplysninger om agenturerne er anført i
  tabel 11.2
  .

| 11.23. | Retten afgav en revisionserklæring uden forbehold om regnskabernes rigtighed og om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed for alle de reviderede agenturer med undtagelse af Det Europæiske Politiakademi. |
| --- | --- |

11.23.

Retten afgav en revisionserklæring uden forbehold om regnskabernes rigtighed og om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed for alle de reviderede agenturer med undtagelse af Det Europæiske Politiakademi.

EUROPASKOLERNE

| 11.24. | Rettens særlige årsberetning om Europaskolerne (som ikke offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende) forelægges for Det Øverste Råd som dechargemyndighed. Skolernes budget for 2008 var på 258,0 millioner euro, og det blev først og fremmest finansieret med et tilskud fra Kommissionen (138,9 millioner euro) og med bidrag fra medlemsstaterne (54,5 millioner euro) (10). De vigtigste oplysninger om Europaskolerne er anført i
  tabel 11.3
  . |
| --- | --- |

11.24.

Rettens særlige årsberetning om Europaskolerne (som ikke offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende) forelægges for Det Øverste Råd som dechargemyndighed. Skolernes budget for 2008 var på 258,0 millioner euro, og det blev først og fremmest finansieret med et tilskud fra Kommissionen (138,9 millioner euro) og med bidrag fra medlemsstaterne (54,5 millioner euro) (10). De vigtigste oplysninger om Europaskolerne er anført i
  tabel 11.3
  .

| 11.25. | Ved revisionen konstaterede Retten ikke væsentlige fejl, der kan rejse tvivl om rigtigheden af de regnskaber, den reviderede (for skolerne i Karlsruhe og Mol og for det centrale kontor), og som er udarbejdet i henhold til bestemmelserne i finansforordningen af 24. oktober 2006 vedrørende Europaskolernes budget, og om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for disse regnskaber. På grundlag af sin gennemgang konkluderer Retten imidlertid, at det konsoliderede regnskab ikke i alt væsentligt giver et retvisende billede og en gennemsigtig fremlæggelse i overensstemmelse med de relevante regnskabsstandarder med hensyn til a) den utilfredsstillende anvendelse af princippet om periodiseret regnskabsføring og b) medregningen af det foregående regnskabsårs overskud som en indtægt i indeværende regnskabsår. |
| --- | --- |

11.25.

Ved revisionen konstaterede Retten ikke væsentlige fejl, der kan rejse tvivl om rigtigheden af de regnskaber, den reviderede (for skolerne i Karlsruhe og Mol og for det centrale kontor), og som er udarbejdet i henhold til bestemmelserne i finansforordningen af 24. oktober 2006 vedrørende Europaskolernes budget, og om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for disse regnskaber. På grundlag af sin gennemgang konkluderer Retten imidlertid, at det konsoliderede regnskab ikke i alt væsentligt giver et retvisende billede og en gennemsigtig fremlæggelse i overensstemmelse med de relevante regnskabsstandarder med hensyn til a) den utilfredsstillende anvendelse af princippet om periodiseret regnskabsføring og b) medregningen af det foregående regnskabsårs overskud som en indtægt i indeværende regnskabsår.

Tabel 11.2 —   Den Europæiske Unions Agenturer — vigtigste oplysninger

| Den Europæiske Unions agenturer | Hjemsted | Første år med finansiel uafhængighed | Budget
   (11)


  (millioner euro) | Godkendte stillinger |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | 2007 | 2008 | 2007 |
| Agenturer |
| Euratoms Forsyningsagentur | Luxembourg | 1960 | — | 0,3 | — | — |
| Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse | Thessaloniki | 1977 | 18,3 | 17,4 | 99 | 97 |
| Det Europæiske Institut til Forbedring Leve- og Arbejdsvilkårene | Dublin | 1977 | 21,0 | 20,2 | 101 | 94 |
| Det Europæiske Miljøagentur | København | 1994 | 37,1 | 35,1 | 123 | 116 |
| Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut | Torino | 1994 | 22,4 | 25,5 | 96 | 100 |
| Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug | Lissabon | 1995 | 15,1 | 13,8 | 82 | 82 |
| Det Europæiske Lægemiddelagentur | London | 1994 | 182,9 | 163,1 | 481 | 441 |
| Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer | Luxembourg | 1995 | 59,9 | 46,1 | 233 | 200 |
| EF-Sortsmyndigheden | Angers | 1995 | 12,5 | 13,4 | 43 | 42 |
| Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) | Alicante | 1995 | 318,4 | 276,0 | 643 | 647 |
| Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | Bilbao | 1996 | 14,9 | 14,9 | 44 | 42 |
| Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder | Wien | 1998 | 15,0 | 14,5 | 49 | 46 |
| Det Europæiske Genopbygningsagentur | Thessaloniki | 2000 | 235,0 | 250,0 | 93 | 108 |
| Det Europæiske Politiakademi | Bramshill | 2006 | 8,7 | 7,4 | 22,5 | 22,5 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 24,8 | 18,4 | 175 | 147 |
| Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur | Køln | 2003 | 102,0 | 72,0 | 452 | 467 |
| Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur | Lissabon | 2003 | 50,2 | 48,2 | 181 | 153 |
| Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | Parma | 2003 | 66,4 | 52,2 | 335 | 300 |
| Det Europæiske Agentur for Net og Informationssikkerhed | Heraklion | 2005 | 8,4 | 8,3 | 44 | 44 |
| Det Europæiske Jernbaneagentur | Valenciennes | 2006 | 18 | 16,6 | 116 | 116 |
| Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme | Stockholm | 2005 | 40,6 | 28,9 | 130 | 90 |
| Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser | Warszawa | 2006 | 71,2 | 42,2 | 94 | 49 |
| Den Europæiske GNSS Tilsynsmyndighed | Bruxelles (12) | 2006 | 10,5 | 7,0 | 50 | 39 |
| EF-Fiskerikontrolagenturet | Vigo | 2007 | 9,5 | 5,0 | 47 | 38 |
| Det Europæiske Kemikalieagentur (13) | Helsinki | 2008 | 66,4 | — | 220 | — |
| Forvaltningsorganer |
| Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation | Bruxelles | 2006 | 11,5 | 6,9 | 36 | 35 |
| Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur | Bruxelles | 2006 | 38,2 | 36,0 | 92 | 83 |
| Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere (14) | Luxembourg | 2007 | 4,4 | 4,1 | 42 | 28 |
| Forvaltningsorganet for de Transeuropæiske Transportnet (13) | Bruxelles | 2008 | 5,2 | — | 32 | 2 |
| I alt | 1 488,5 | 1 243,5 | 4 155,5 | 3 626,5 |

Den Europæiske Unions agenturer

Hjemsted

Første år med finansiel uafhængighed

Budget
   (11)

(millioner euro)

Godkendte stillinger

2008

2007

2008

2007

Agenturer

Euratoms Forsyningsagentur

Luxembourg

1960

—

0,3

—

—

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

Thessaloniki

1977

18,3

17,4

99

97

Det Europæiske Institut til Forbedring Leve- og Arbejdsvilkårene

Dublin

1977

21,0

20,2

101

94

Det Europæiske Miljøagentur

København

1994

37,1

35,1

123

116

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

Torino

1994

22,4

25,5

96

100

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

Lissabon

1995

15,1

13,8

82

82

Det Europæiske Lægemiddelagentur

London

1994

182,9

163,1

481

441

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

Luxembourg

1995

59,9

46,1

233

200

EF-Sortsmyndigheden

Angers

1995

12,5

13,4

43

42

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design)

Alicante

1995

318,4

276,0

643

647

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

Bilbao

1996

14,9

14,9

44

42

Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder

Wien

1998

15,0

14,5

49

46

Det Europæiske Genopbygningsagentur

Thessaloniki

2000

235,0

250,0

93

108

Det Europæiske Politiakademi

Bramshill

2006

8,7

7,4

22,5

22,5

Eurojust

Haag

2002

24,8

18,4

175

147

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

Køln

2003

102,0

72,0

452

467

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

Lissabon

2003

50,2

48,2

181

153

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

Parma

2003

66,4

52,2

335

300

Det Europæiske Agentur for Net og Informationssikkerhed

Heraklion

2005

8,4

8,3

44

44

Det Europæiske Jernbaneagentur

Valenciennes

2006

18

16,6

116

116

Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme

Stockholm

2005

40,6

28,9

130

90

Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser

Warszawa

2006

71,2

42,2

94

49

Den Europæiske GNSS Tilsynsmyndighed

Bruxelles (12)

2006

10,5

7,0

50

39

EF-Fiskerikontrolagenturet

Vigo

2007

9,5

5,0

47

38

Det Europæiske Kemikalieagentur (13)

Helsinki

2008

66,4

—

220

—

Forvaltningsorganer

Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation

Bruxelles

2006

11,5

6,9

36

35

Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur

Bruxelles

2006

38,2

36,0

92

83

Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere (14)

Luxembourg

2007

4,4

4,1

42

28

Forvaltningsorganet for de Transeuropæiske Transportnet (13)

Bruxelles

2008

5,2

—

32

2

I alt

1 488,5

1 243,5

4 155,5

3 626,5

Tabel 11.3 —   Europaskolerne — vigtigste oplysninger

| Europaskole | Land | Budget
   (15)
   (16)


  (millioner euro) | Tilskud fra Kommissionen
   (16)


  (millioner euro) | Antal elever
   (17) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 |
| Generalsekretariatet | Belgien | 9,2 | 9,3 | 7,0 | 7,5 | — | — |
| Luxembourg I | Luxembourg | 37,4 | 35,1 | 22,8 | 21,1 | 3 437 | 3 376 |
| Luxembourg II | Luxembourg | 7,0 | 7,0 | 3,4 | 2,9 | 888 | 897 |
| Bruxelles I (Uccle) | Belgien | 32,1 | 30,4 | 22,7 | 21,0 | 3 057 | 3 045 |
| Bruxelles II (Woluwé) | Belgien | 31,5 | 29,3 | 21,5 | 19,2 | 2 904 | 2 893 |
| Bruxelles III (Ixelles) | Belgien | 29,1 | 26,2 | 19,8 | 16,7 | 2 649 | 2 621 |
| Bruxelles IV | Belgien | 5,5 | 2,4 | 3,4 | 1,8 | 438 | 172 |
| Mol | Belgien | 11,3 | 11,2 | 6,0 | 6,0 | 718 | 657 |
| Varese | Italien | 18,7 | 17,9 | 9,3 | 8,8 | 1 341 | 1 317 |
| Karlsruhe | Tyskland | 12,9 | 11,9 | 2,4 | 3,5 | 979 | 1 001 |
| München | Tyskland | 19,5 | 18,9 | 0,6 | 0,4 | 1 756 | 1 666 |
| Frankfurt | Tyskland | 10,6 | 10,3 | 3,9 | 3,8 | 1 053 | 978 |
| Alicante | Spanien | 11,9 | 11,3 | 5,2 | 4,2 | 1 029 | 1 017 |
| Bergen | Nederlandene | 9,8 | 9,8 | 5,1 | 4,6 | 565 | 554 |
| Culham | Det Forenede Kongerige | 11,4 | 11,1 | 5,7 | 5,9 | 835 | 827 |
| I alt | 258,0 | 242,1 | 138,9 | 127,4 | 21 649 | 21 021 |
| NB.: Tallene er afrundede, og summen af tallene kan derfor afvige fra totalen. |

Europaskole

Land

Budget
   (15)
   (16)

(millioner euro)

Tilskud fra Kommissionen
   (16)

(millioner euro)

Antal elever
   (17)

2008

2007

2008

2007

2008

2007

Generalsekretariatet

Belgien

9,2

9,3

7,0

7,5

—

—

Luxembourg I

Luxembourg

37,4

35,1

22,8

21,1

3 437

3 376

Luxembourg II

Luxembourg

7,0

7,0

3,4

2,9

888

897

Bruxelles I (Uccle)

Belgien

32,1

30,4

22,7

21,0

3 057

3 045

Bruxelles II (Woluwé)

Belgien

31,5

29,3

21,5

19,2

2 904

2 893

Bruxelles III (Ixelles)

Belgien

29,1

26,2

19,8

16,7

2 649

2 621

Bruxelles IV

Belgien

5,5

2,4

3,4

1,8

438

172

Mol

Belgien

11,3

11,2

6,0

6,0

718

657

Varese

Italien

18,7

17,9

9,3

8,8

1 341

1 317

Karlsruhe

Tyskland

12,9

11,9

2,4

3,5

979

1 001

München

Tyskland

19,5

18,9

0,6

0,4

1 756

1 666

Frankfurt

Tyskland

10,6

10,3

3,9

3,8

1 053

978

Alicante

Spanien

11,9

11,3

5,2

4,2

1 029

1 017

Bergen

Nederlandene

9,8

9,8

5,1

4,6

565

554

Culham

Det Forenede Kongerige

11,4

11,1

5,7

5,9

835

827

I alt

258,0

242,1

138,9

127,4

21 649

21 021

NB.: Tallene er afrundede, og summen af tallene kan derfor afvige fra totalen.

---

(1)  Disse udgifter omfatter følgende afsnit på det almindelige budget: afsnit 24 (»bekæmpelse af svig«), afsnit 25 (»koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning«), afsnit 26 (»Kommissionens administration«), afsnit 27 (»budget«) og afsnit 29 (»statistik«). Nogle af disse afsnit omfatter også aktionsudgifter. Afsnit 27 omfatter for 2008 et beløb på 200 millioner euro som »Midlertidig kompensation og kompensation i form af engangsbeløb til de nye medlemsstater«.

(2)  Følgende emner blev udvalgt til revision: indgåelse af offentlige indkøbsaftaler i alle institutioner undtagen Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, forvaltningen af offentlige indkøbsaftaler om informationsteknologi i Parlamentet, Rådet og Kommissionen, forlængelse af kontrakter i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, sanktioner ved forsinket betaling i alle institutioner, betalinger afholdt over fremførte bevillinger i Parlamentet, overførsel af pensionsrettigheder i alle institutioner undtagen Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse.

(3)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(4)  SESAME er et sikkert kommunikationssystem, som har været under udvikling i Rådet siden 2002. Den oprindeligt planlagte gennemførelsesdato for det nye system var juli 2004. I januar 2009 blev gennemførelsesdatoen yderligere udsat til udgangen af 2012. Der var mange ændringer i forhold til det oprindelige projektdesign, og ved udgangen af 2008 var planlægningen vedrørende SESAME endnu ikke afsluttet, fordi medlemsstaternes delegationer i en af de centrale komitéer ikke var enige om, hvordan man skulle behandle visse former for følsomme oplysninger. Den strenge akkrediteringsprocedure for opnåelse af Rådets sikkerhedsgodkendelse og projektets tekniske kompleksitet blev undervurderet fra starten.

(5)  I henhold til artikel 11, stk. 2, i bilag VIII til tjenestemandsvedtægten kan tjenestemænd overføre pensionsrettigheder, som er erhvervet fra tidligere beskæftigelse, til Fællesskabernes pensionsordning (PSEO). Kapitalværdien af de overførte pensionsrettigheder omsættes til pensionsgivende tjenesteår i pensionsordningen. Revisorerne undersøgte, om institutionerne har egnede procedurer, som gør det muligt at foretage en korrekt vurdering af de overførte pensionsrettigheder og foretage overførslen hensigtsmæssigt. Procedurerne fungerer tilfredsstillende i de fleste tilfælde, men de gældende bestemmelser i tjenestemandsvedtægten og i de nationale pensionsbestemmelser er så komplekse, at det resulterer i, at behandlingen af individuelle overførsler forsinkes, og at der forekommer mange skrivefejl i beregningerne.

(6)  I finansforordningens artikel 98 fastsættes det, at reglerne for afgivelse af bud skal sikre, at der bliver tale om reel konkurrence. I gennemførelsesbestemmelserne til denne artikel fastsættes der minimumsfrister, som skal overholdes af de ordregivende myndigheder.

(7)  I artikel 125c i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen hedder det, at i forbindelse med en fælles procedure for indgåelse af aftaler mellem en institution og den ordregivende myndighed fra en eller flere medlemsstater finder de procedurebestemmelser, som gælder for institutionen, såsom sprogordningen, anvendelse.

(8)  I gennemførelsesbestemmelsernes artikel 118, stk. 3, fastsættes det, at hvis der er tale om et offentligt udbud, kan de bydende deltage i åbningsudvalgets møde.

(9)  Rettens årsberetninger om agenturernes regnskaber findes på Rettens websted (http://www.eca.europa.eu) og vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, dog ikke beretningen om Euratoms Forsyningsagentur.

(10)  Kilde: Europaskolerne, regnskabsafslutningen 2008.

(11)  Betalingsbevillinger.

(12)  Midlertidigt hjemsted.

(13)  Finansiel uafhængighed i 2008.

(14)  Indtil maj 2008 kendt som Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet.

(15)  De samlede indtægter og udgifter på hver Europaskoles budget og på generalsekretariatets budget inklusive samtlige ændringer til de oprindeligt vedtagne budgetter.

(16)  Kilde: Europaskolerne, regnskabsafslutning 2008.

(17)  Kilde: Generalsekretærens 2008-beretning til Europaskolernes Øverste Råd.

NB.: Tallene er afrundede, og summen af tallene kan derfor afvige fra totalen.

BILAG 11.1

RESULTATER AF TRANSAKTIONSTEST

DEL 1:   DE VIGTIGSTE KARAKTERISTIKA VED DEN STIKPRØVEBASEREDE TEST AF TRANSAKTIONER

1.1 —   Stikprøvens størrelse

| År | Antal testede transaktioner |
| --- | --- |
| 2008 | 57 |
| 2007 | 56 |

År

Antal testede transaktioner

2008

57

2007

56

1.2 —   Stikprøvens struktur

| Procentdel af de testede transaktioner, der var | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Udgifter vedrørende institutionernes personale | Udgifter vedrørende bygninger | Andre udgifter | I alt |
| Endelige/mellemliggende betalinger | 55 | 19 | 26 | 100 | 100 |
| Forskud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| I alt | 55 | 19 | 26 | 100 | 100 |

Procentdel af de testede transaktioner, der var

2008

2007

Udgifter vedrørende institutionernes personale

Udgifter vedrørende bygninger

Andre udgifter

I alt

Endelige/mellemliggende betalinger

55

19

26

100

100

Forskud

0

0

0

0

0

I alt

55

19

26

100

100

DEL 2:   GENEREL VURDERING AF OVERVÅGNINGS- OG KONTROLSYSTEMERNE

2.1 —   Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer

| Samlet vurdering | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Forklaring: | Effektivt |
| | Delvist effektivt |
| | Ikke effektivt |
| I/R | Ingen vurdering: vurdering ikke relevant eller ikke foretaget |

Samlet vurdering

2008

2007

Forklaring:

Effektivt

Delvist effektivt

Ikke effektivt

I/R

Ingen vurdering: vurdering ikke relevant eller ikke foretaget

BILAG 11.2

OPFØLGNING PÅ CENTRALE BEMÆRKNINGER I REVISIONSERKLÆRINGEN

| Rettens bemærkning | De foranstaltninger, der er truffet | Rettens analyse | Institutionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Anvendelsen af multiplikationsfaktoren på lønninger |
| Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 11.7 til 11.11: | | | Europa-Parlamentets svar |
| Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg anvender ikke tjenestemandsvedtægtens bestemmelser om multiplikationsfaktoren på samme måde, som de andre institutioner. Det resulterer i, at de to institutioner giver deres ansatte en finansiel fordel, som de øvrige institutioner ikke giver, og fører til højere udgifter. | Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg fortsætter med at anvende deres nuværende praksis, mens de afventer Domstolens endelige afgørelse i de sager, som ansatte i institutionerne har anlagt om dette forhold. | Revisionsretten vil overvåge opfølgningen på Domstolens afgørelse. | Europa-Parlamentet er helt enigt i den forsigtige tilgang, som Revisionsretten har valgt, og det vil fortsætte med at undersøge sagens substans. |
| Godtgørelse af tjenesterejsendes opholdsudgifter |
| Årsberetningerne for regnskabsårene 2004 til 2007, senest bilag 11.2 i årsberetningen for 2007: | | | Europa-Parlamentets svar |
| I henhold til den ændrede tjenestemandsvedtægt, som trådte i kraft den 1. maj 2004, godtgøres tjenesterejsendes opholdsudgifter mod forelæggelse af bilag op til et loft, der er fastsat for hvert land (artikel 13 i bilag VII til tjenestemandsvedtægten). I strid med disse regler har samtlige institutioner med undtagelse af Domstolen, Revisionsretten og Ombudsmanden fastsat i deres interne regler, at der udbetales et fast beløb på mellem 30 og 60 % af det maksimalt tilladte beløb til ansatte, som ikke forelægger bilag for opholdsudgifter. | Parlamentets Præsidium bekræftede sin støtte til den eksisterende ordning med godtgørelse af faste beløb, samtidig med at det tilsluttede sig, at systemet blev ændret. Parlamentet fortsætter derfor med at godtgøre opholdsudgifter med relation til overnatninger i Luxembourg, Strasbourg og Bruxelles med et forudfastsat beløb. | Parlamentet bør sikre, at tjenesterejsendes opholdsudgifter godtgøres i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægten. | Parlamentet anførte i forbindelse med revisionserklæringen fra 2007, at det ville revidere visse aspekter af bestemmelserne om missioner som følge af en rapport fra institutionens interne revision.


  Parlamentets Præsidium henviste til de særlige vanskeligheder, som institutionen står over for (hvilket Revisionsretten også er blevet gjort opmærksom på i tidligere svar), og bekræftede sin fortsatte støtte til en fast ordning, men anvendelsen af denne er dog i mellemtiden blevet ændret.


  Som følge af en ændring af de relevante interne bestemmelser fra den 1. september 2008 er det kun overnatninger inden for behørigt attesteret arbejdstid, der kan godtgøres med et fast beløb.


  Endvidere blev der i foråret 2009 fastsat en række nye gennemførelsesbestemmelser og interne bestemmelser for at afklare situationen.


  Denne pakke vil træde i kraft i starten af september 2009.

  Europa-Parlamentets svar

  Endelig er budgetanmærkningerne til konto 3000 »Udgifter til personalets tjenesterejser« blevet ændret i forbindelse med budgettet for 2010. Konto 3000 vil fremover have titlen »Udgifter til personalets tjenesterejser og rejser mellem de tre arbejdssteder«, mens det tydeligt fremgår af anmærkningerne, at bevillingerne skal dække udgifterne i forbindelse med rejser foretaget af institutionens personale og tilknyttede nationale eksperter eller praktikanter mellem tjenestestedet og et af Europa-Parlamentets tre arbejdssteder (Bruxelles, Luxembourg og Strasbourg) og i forbindelse med tjenesterejser til alle andre steder end de tre arbejdssteder, hvilket således udgør det budgetmæssige grundlag for de bestemmelser, som gælder i Parlamentet for rejser mellem de tre arbejdssteder.


  Endelig har Parlamentet til hensigt i denne forbindelse at fremsætte ændringsforslag til tjenestemandsvedtægten for at sikre, at forskellen mellem rejser mellem de tre arbejdssteder og almindelige tjenesterejser understreges. |
| Godtgørelser vedrørende assistenter til medlemmerne af Europa-Parlamentet |
| I årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 10.10 til 10.12, og bilag 11.2 i årsberetningen for 2007: | | | Europa-Parlamentets svar |
| I årsberetningen for regnskabsåret 2006 fandt Retten det ikke tilstrækkeligt dokumenteret, at medlemmerne faktisk har ansat eller engageret en eller flere assistenter, og at de arbejdsopgaver eller tjenesteydelser, som er nævnt i de kontrakter, medlemmerne har underskrevet, faktisk er blevet udført. Præsidiet bør bestræbe sig på at skaffe de bilag, som det finder nødvendige for at bevise, at udgifterne var berettigede.
  I henhold til Præsidiets ændrede bestemmelser af december 2006 skal medlemmerne af Parlamentet ikke længere forelægge fakturaer og honoraropgørelser udstedt af betalingsagenter og tjenesteydere, men blot opbevare dem. De skal i stedet forelægge genparter af »udgiftsopgørelser« og »opgørelser over fakturerede beløb« udstedt af betalingsagenter og tjenesteydere. Disse nye regler gælder for perioden fra juli 2004.
  I årsberetningen for 2007 anbefalede Retten, at Parlamentet yderligere styrkede kontrollen af godtgørelsen af udgifter til medlemmernes assistenter, og bl.a. foretog stikprøvekontrol af fakturaer, som er i medlemmernes besiddelse. | Fra og med den nye valgperiode, der begynder i 2009, vil medlemmerne blive assisteret af akkrediterede parlamentariske assistenter, som udvælges af medlemmerne og ansættes af Parlamentet, og af lokale assistenter, som ansættes af medlemmerne.
  Rådets forordning (EF) nr. 160/2009 (EUT L 55 af 27.2.2009, s. 1) ændrede ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber og etablerede en kategori af akkrediterede parlamentariske assistenter, som vil blive rekrutteret fra og med den nye valgperiode. Disse assistenter vil blive udvalgt af medlemmerne og ansat af Europa-Parlamentet og vil blive aflønnet efter en fast lønskala. De vil have base i Parlamentets kontorer og yde bistand til specifikke parlamentsmedlemmer.
  Den 7. juli 2008 vedtog Præsidiet gennemførelsesbestemmelserne for lokale assistenter, der ansættes af parlamentsmedlemmer for den nye valgperiode. Det bliver obligatorisk for parlamentsmedlemmerne at anvende betalingsagenter, der kan ikke foretages betalinger til parlamentsmedlemmernes familiemedlemmer, og betalingsagenterne skal fremlægge årlige udgiftsopgørelser inden den 30. marts det følgende år.
  Parlamentets administration har modtaget mere end 98 % af udgiftsopgørelserne og de fakturerede beløb for 2004 og 2005; mere end 99 % for 2006 og 2007 og 87 % for 2008. Parlamentets tjenester er ved at være færdig med at indsamle udgiftsopgørelser for 2008.
  I 2008 foretog Parlamentet efterfølgende stikprøvekontrol dels af de opgørelser, det havde modtaget fra medlemmerne vedrørende betalinger foretaget i 2007, dels af de interne procedurer, som Parlamentets tjenester anvender for at behandle disse opgørelser korrekt. Kun i visse tilfælde omfattede denne kontrol en gennemgang af de fakturaer til underbygning af den samlede opgørelse, som parlamentsmedlemmerne havde i deres besiddelse. | Retten vil overvåge Parlamentets afvikling af medlemmernes udgiftsopgørelser vedrørende regnskabsårene 2004-2007.
  For så vidt angår regnskabsåret 2008 bør Parlamentet afvikle alle udgiftsopgørelser, og herunder foretage kontrol af de originale fakturaer. | Reguleringerne vedrørende assistentbistand udbetalt i 2004 og 2006 er fuldstændigt afsluttet. For 2005 og 2007 er der ét dossier åbent for hvert af de enkelte år for et samlet beløb på ca. 10 000 euro (mindre end 0,1 % af de samlede udgifter). Navnlig hvad angår det uafsluttede dossier for 2005, afventer parlamentets administration tilbagebetalingen af et beløb, som den belgiske sociale sikring har betalt for meget. Dossieret fra 2007 er genstand for en tvist, der er under behandling i Juridisk Tjeneste.

  Europa-Parlamentets svar

  I de enkelte tilfælde hvor der har været tvivl, hvad angår oplysningerne, har tjenesterne anmodet medlemmerne om behørige forklaringer, herunder fremlæggelse af regninger og fakturaer. I de tilfælde hvor man har opdaget, at der er begået fejl, eller at godtgørelserne er blevet brugt på uretmæssig vis, eller hvor der har været tvivl, er medlemmerne blevet anmodet om tilbagebetaling. Der er også visse sager, der er blevet henvist til OLAF.


  Hvad angår regnskabsåret 2008, mente Parlamentet at det var bedst at bevare verifikationsaftalerne, der havde medført væsentlige resultater i perioden 2004-2007. Tilfældigvis kræver etableringen af den nye ordning vedrørende medlemmernes assistenter, at alle de tilgængelige ressourcer bliver brugt. En ændring af ordningen for 2008 ville derfor have været uhensigtsmæssig eller endog have haft den modsatte virkning.


  I Parlamentets nye valgperiode, der indledtes den 14. juli 2009, blev ordningen for godtgørelse af udgifter til medlemmernes assistenter gennemarbejdet med henblik på at indføje to særskilte kategorier af assistenter. Navnlig får akkrediterede assistenter (der arbejder i Parlamentets bygninger) i medfør af de nye bestemmelser samme status som andre ansatte i institutionen. De vil blive ansat på kontrakter indgået med Parlamentet, og de vil blive underlagt samme betalingsprocedurer som andre ansatte i Parlamentet. Dette mindsker behovet for regulariseringsdokumenter. Lokale assistenter, der arbejder i de medlemsstater, hvor medlemmerne er valgt, vil fortsat indgå privatretlige kontrakter med medlemmerne i overensstemmelse med den gældende nationale lovgivning. I henhold til de nye bestemmelser er det dog obligatorisk, at alle kontrakter forvaltes af en behørigt bemyndiget betalingsagent. Selvstændige tjenesteydere vil derfor kun blive betalt efter fremlæggelse af fakturaer eller honoraropgørelser, for hvilke betalingsagenten har bekræftet, at de er i overensstemmelse med den gældende nationale lovgivning, inden de fremsendes til Parlamentets administration til betaling. Følgelig forventes det nye retsgrundlag at sikre behørig overholdelse af de relevante bestemmelser og principper, og på mange måder går den ud over det, der kan opnås med en procedure for efterfølgende kontrol, eftersom en sådan procedure pr. definition er begrænset til en stikprøvekontrol. Faktisk vil en generel anvendelse af den nye procedure med øgede krav i begyndelsen af betalingscyklussen give den bedste garanti for gennemsigtighed, lovlighed og forsvarlig økonomisk forvaltning af godtgørelsen af udgifter til medlemmernes assistenter.

  Europa-Parlamentets svar

  Især bør den nyligt etablerede ramme hilses velkommen, idet den udgør et væsentligt skridt hen imod videreudvikling og forbedring af de eksisterende beskyttelsesforanstaltninger og gennemførelse af ovennævnte mål uden at skabe unødigt bureaukrati. |
| Den supplerende pensionsordning for Europa-Parlamentets medlemmer |
| Årsberetningen for regnskabsåret 2006, tabel 10.2, og bilag 11.2 i årsberetningen for 2007: | | | Europa-Parlamentets svar |
| Der bør opstilles klare regler for Europa-Parlamentets og de tilsluttede medlemmers forpligtelser og ansvar i tilfælde af et underskud. | Pr. 31. december 2008 havde fonden et aktuarmæssigt underskud på 121 844 000 euro. Pr. samme dato skønnede fonden, at de resterende udbetalinger til de tilsluttede medlemmer androg 276 984 000 euro.
  I marts 2009 afgav Parlamentets juridiske tjeneste en udtalelse om anvendelsen af den nye statut for Europa Parlamentets medlemmer, som fastsætter, at Parlamentet er forpligtet til at garantere erhvervede pensionsrettigheder.
  På grundlag af ovenstående traf Præsidiet en række afgørelser på mødet den 1. april 2009:






  a) | Pensionsalderen blev sat op fra 60 til 63 år i overensstemmelse med en række overgangsforanstaltninger |

Rettens bemærkning

De foranstaltninger, der er truffet

Rettens analyse

Institutionens svar

Anvendelsen af multiplikationsfaktoren på lønninger

Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 11.7 til 11.11:

Europa-Parlamentets svar

Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg anvender ikke tjenestemandsvedtægtens bestemmelser om multiplikationsfaktoren på samme måde, som de andre institutioner. Det resulterer i, at de to institutioner giver deres ansatte en finansiel fordel, som de øvrige institutioner ikke giver, og fører til højere udgifter.

Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg fortsætter med at anvende deres nuværende praksis, mens de afventer Domstolens endelige afgørelse i de sager, som ansatte i institutionerne har anlagt om dette forhold.

Revisionsretten vil overvåge opfølgningen på Domstolens afgørelse.

Europa-Parlamentet er helt enigt i den forsigtige tilgang, som Revisionsretten har valgt, og det vil fortsætte med at undersøge sagens substans.

Godtgørelse af tjenesterejsendes opholdsudgifter

Årsberetningerne for regnskabsårene 2004 til 2007, senest bilag 11.2 i årsberetningen for 2007:

Europa-Parlamentets svar

I henhold til den ændrede tjenestemandsvedtægt, som trådte i kraft den 1. maj 2004, godtgøres tjenesterejsendes opholdsudgifter mod forelæggelse af bilag op til et loft, der er fastsat for hvert land (artikel 13 i bilag VII til tjenestemandsvedtægten). I strid med disse regler har samtlige institutioner med undtagelse af Domstolen, Revisionsretten og Ombudsmanden fastsat i deres interne regler, at der udbetales et fast beløb på mellem 30 og 60 % af det maksimalt tilladte beløb til ansatte, som ikke forelægger bilag for opholdsudgifter.

Parlamentets Præsidium bekræftede sin støtte til den eksisterende ordning med godtgørelse af faste beløb, samtidig med at det tilsluttede sig, at systemet blev ændret. Parlamentet fortsætter derfor med at godtgøre opholdsudgifter med relation til overnatninger i Luxembourg, Strasbourg og Bruxelles med et forudfastsat beløb.

Parlamentet bør sikre, at tjenesterejsendes opholdsudgifter godtgøres i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægten.

Parlamentet anførte i forbindelse med revisionserklæringen fra 2007, at det ville revidere visse aspekter af bestemmelserne om missioner som følge af en rapport fra institutionens interne revision.

Parlamentets Præsidium henviste til de særlige vanskeligheder, som institutionen står over for (hvilket Revisionsretten også er blevet gjort opmærksom på i tidligere svar), og bekræftede sin fortsatte støtte til en fast ordning, men anvendelsen af denne er dog i mellemtiden blevet ændret.

Som følge af en ændring af de relevante interne bestemmelser fra den 1. september 2008 er det kun overnatninger inden for behørigt attesteret arbejdstid, der kan godtgøres med et fast beløb.

Endvidere blev der i foråret 2009 fastsat en række nye gennemførelsesbestemmelser og interne bestemmelser for at afklare situationen.

Denne pakke vil træde i kraft i starten af september 2009.

Europa-Parlamentets svar

Endelig er budgetanmærkningerne til konto 3000 »Udgifter til personalets tjenesterejser« blevet ændret i forbindelse med budgettet for 2010. Konto 3000 vil fremover have titlen »Udgifter til personalets tjenesterejser og rejser mellem de tre arbejdssteder«, mens det tydeligt fremgår af anmærkningerne, at bevillingerne skal dække udgifterne i forbindelse med rejser foretaget af institutionens personale og tilknyttede nationale eksperter eller praktikanter mellem tjenestestedet og et af Europa-Parlamentets tre arbejdssteder (Bruxelles, Luxembourg og Strasbourg) og i forbindelse med tjenesterejser til alle andre steder end de tre arbejdssteder, hvilket således udgør det budgetmæssige grundlag for de bestemmelser, som gælder i Parlamentet for rejser mellem de tre arbejdssteder.

Endelig har Parlamentet til hensigt i denne forbindelse at fremsætte ændringsforslag til tjenestemandsvedtægten for at sikre, at forskellen mellem rejser mellem de tre arbejdssteder og almindelige tjenesterejser understreges.

Godtgørelser vedrørende assistenter til medlemmerne af Europa-Parlamentet

I årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 10.10 til 10.12, og bilag 11.2 i årsberetningen for 2007:

Europa-Parlamentets svar

I årsberetningen for regnskabsåret 2006 fandt Retten det ikke tilstrækkeligt dokumenteret, at medlemmerne faktisk har ansat eller engageret en eller flere assistenter, og at de arbejdsopgaver eller tjenesteydelser, som er nævnt i de kontrakter, medlemmerne har underskrevet, faktisk er blevet udført. Præsidiet bør bestræbe sig på at skaffe de bilag, som det finder nødvendige for at bevise, at udgifterne var berettigede.

I henhold til Præsidiets ændrede bestemmelser af december 2006 skal medlemmerne af Parlamentet ikke længere forelægge fakturaer og honoraropgørelser udstedt af betalingsagenter og tjenesteydere, men blot opbevare dem. De skal i stedet forelægge genparter af »udgiftsopgørelser« og »opgørelser over fakturerede beløb« udstedt af betalingsagenter og tjenesteydere. Disse nye regler gælder for perioden fra juli 2004.

I årsberetningen for 2007 anbefalede Retten, at Parlamentet yderligere styrkede kontrollen af godtgørelsen af udgifter til medlemmernes assistenter, og bl.a. foretog stikprøvekontrol af fakturaer, som er i medlemmernes besiddelse.

Fra og med den nye valgperiode, der begynder i 2009, vil medlemmerne blive assisteret af akkrediterede parlamentariske assistenter, som udvælges af medlemmerne og ansættes af Parlamentet, og af lokale assistenter, som ansættes af medlemmerne.

Rådets forordning (EF) nr. 160/2009 (EUT L 55 af 27.2.2009, s. 1) ændrede ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber og etablerede en kategori af akkrediterede parlamentariske assistenter, som vil blive rekrutteret fra og med den nye valgperiode. Disse assistenter vil blive udvalgt af medlemmerne og ansat af Europa-Parlamentet og vil blive aflønnet efter en fast lønskala. De vil have base i Parlamentets kontorer og yde bistand til specifikke parlamentsmedlemmer.

Den 7. juli 2008 vedtog Præsidiet gennemførelsesbestemmelserne for lokale assistenter, der ansættes af parlamentsmedlemmer for den nye valgperiode. Det bliver obligatorisk for parlamentsmedlemmerne at anvende betalingsagenter, der kan ikke foretages betalinger til parlamentsmedlemmernes familiemedlemmer, og betalingsagenterne skal fremlægge årlige udgiftsopgørelser inden den 30. marts det følgende år.

Parlamentets administration har modtaget mere end 98 % af udgiftsopgørelserne og de fakturerede beløb for 2004 og 2005; mere end 99 % for 2006 og 2007 og 87 % for 2008. Parlamentets tjenester er ved at være færdig med at indsamle udgiftsopgørelser for 2008.

I 2008 foretog Parlamentet efterfølgende stikprøvekontrol dels af de opgørelser, det havde modtaget fra medlemmerne vedrørende betalinger foretaget i 2007, dels af de interne procedurer, som Parlamentets tjenester anvender for at behandle disse opgørelser korrekt. Kun i visse tilfælde omfattede denne kontrol en gennemgang af de fakturaer til underbygning af den samlede opgørelse, som parlamentsmedlemmerne havde i deres besiddelse.

Retten vil overvåge Parlamentets afvikling af medlemmernes udgiftsopgørelser vedrørende regnskabsårene 2004-2007.

For så vidt angår regnskabsåret 2008 bør Parlamentet afvikle alle udgiftsopgørelser, og herunder foretage kontrol af de originale fakturaer.

Reguleringerne vedrørende assistentbistand udbetalt i 2004 og 2006 er fuldstændigt afsluttet. For 2005 og 2007 er der ét dossier åbent for hvert af de enkelte år for et samlet beløb på ca. 10 000 euro (mindre end 0,1 % af de samlede udgifter). Navnlig hvad angår det uafsluttede dossier for 2005, afventer parlamentets administration tilbagebetalingen af et beløb, som den belgiske sociale sikring har betalt for meget. Dossieret fra 2007 er genstand for en tvist, der er under behandling i Juridisk Tjeneste.

Europa-Parlamentets svar

I de enkelte tilfælde hvor der har været tvivl, hvad angår oplysningerne, har tjenesterne anmodet medlemmerne om behørige forklaringer, herunder fremlæggelse af regninger og fakturaer. I de tilfælde hvor man har opdaget, at der er begået fejl, eller at godtgørelserne er blevet brugt på uretmæssig vis, eller hvor der har været tvivl, er medlemmerne blevet anmodet om tilbagebetaling. Der er også visse sager, der er blevet henvist til OLAF.

Hvad angår regnskabsåret 2008, mente Parlamentet at det var bedst at bevare verifikationsaftalerne, der havde medført væsentlige resultater i perioden 2004-2007. Tilfældigvis kræver etableringen af den nye ordning vedrørende medlemmernes assistenter, at alle de tilgængelige ressourcer bliver brugt. En ændring af ordningen for 2008 ville derfor have været uhensigtsmæssig eller endog have haft den modsatte virkning.

I Parlamentets nye valgperiode, der indledtes den 14. juli 2009, blev ordningen for godtgørelse af udgifter til medlemmernes assistenter gennemarbejdet med henblik på at indføje to særskilte kategorier af assistenter. Navnlig får akkrediterede assistenter (der arbejder i Parlamentets bygninger) i medfør af de nye bestemmelser samme status som andre ansatte i institutionen. De vil blive ansat på kontrakter indgået med Parlamentet, og de vil blive underlagt samme betalingsprocedurer som andre ansatte i Parlamentet. Dette mindsker behovet for regulariseringsdokumenter. Lokale assistenter, der arbejder i de medlemsstater, hvor medlemmerne er valgt, vil fortsat indgå privatretlige kontrakter med medlemmerne i overensstemmelse med den gældende nationale lovgivning. I henhold til de nye bestemmelser er det dog obligatorisk, at alle kontrakter forvaltes af en behørigt bemyndiget betalingsagent. Selvstændige tjenesteydere vil derfor kun blive betalt efter fremlæggelse af fakturaer eller honoraropgørelser, for hvilke betalingsagenten har bekræftet, at de er i overensstemmelse med den gældende nationale lovgivning, inden de fremsendes til Parlamentets administration til betaling. Følgelig forventes det nye retsgrundlag at sikre behørig overholdelse af de relevante bestemmelser og principper, og på mange måder går den ud over det, der kan opnås med en procedure for efterfølgende kontrol, eftersom en sådan procedure pr. definition er begrænset til en stikprøvekontrol. Faktisk vil en generel anvendelse af den nye procedure med øgede krav i begyndelsen af betalingscyklussen give den bedste garanti for gennemsigtighed, lovlighed og forsvarlig økonomisk forvaltning af godtgørelsen af udgifter til medlemmernes assistenter.

Europa-Parlamentets svar

Især bør den nyligt etablerede ramme hilses velkommen, idet den udgør et væsentligt skridt hen imod videreudvikling og forbedring af de eksisterende beskyttelsesforanstaltninger og gennemførelse af ovennævnte mål uden at skabe unødigt bureaukrati.

Den supplerende pensionsordning for Europa-Parlamentets medlemmer

Årsberetningen for regnskabsåret 2006, tabel 10.2, og bilag 11.2 i årsberetningen for 2007:

Europa-Parlamentets svar

Der bør opstilles klare regler for Europa-Parlamentets og de tilsluttede medlemmers forpligtelser og ansvar i tilfælde af et underskud.

Pr. 31. december 2008 havde fonden et aktuarmæssigt underskud på 121 844 000 euro. Pr. samme dato skønnede fonden, at de resterende udbetalinger til de tilsluttede medlemmer androg 276 984 000 euro.

I marts 2009 afgav Parlamentets juridiske tjeneste en udtalelse om anvendelsen af den nye statut for Europa Parlamentets medlemmer, som fastsætter, at Parlamentet er forpligtet til at garantere erhvervede pensionsrettigheder.

På grundlag af ovenstående traf Præsidiet en række afgørelser på mødet den 1. april 2009:

a)

Pensionsalderen blev sat op fra 60 til 63 år i overensstemmelse med en række overgangsforanstaltninger

| b) | Muligheden for at få udbetalt en nedsat pension fra en alder af 50 blev afskaffet |
| --- | --- |

b)

Muligheden for at få udbetalt en nedsat pension fra en alder af 50 blev afskaffet

| c) | Muligheden for at få udbetalt et samlet beløb svarende til 25 % af pensionsrettighederne blev afskaffet. |
| --- | --- |

c)

Muligheden for at få udbetalt et samlet beløb svarende til 25 % af pensionsrettighederne blev afskaffet.

Parlamentets forpligtelser bør fremgå af regnskaberne pr. 31.12.2008, som Retten anbefalede det i sin udtalelse nr. 5/99 (punkt 1.23).

Der bør foretages en ny aktuarmæssig undersøgelse for at vurdere effekten af Præsidiets afgørelser om de foranstaltninger, der gælder for de tilsluttede medlemmer.

Parlamentet bør afklare sin rolle i forbindelse med forvaltningen og overvågningen af fondens aktiver.

Parlamentets forpligtelser fremgår af regnskaberne pr. 31.december 2008.

Parlamentet vil igangsætte en ny uafhængig aktuarmæssig undersøgelse for at vurdere virkningen af den afgørelse, som Præsidiet traf på mødet den 1. april 2009 og konsekvenserne af ikrafttrædelsen af statutten for Europa-Parlamentets medlemmer. Denne undersøgelse skal især give et overblik over Parlamentets forpligtelser, der skal fremgå af budgettet.

Parlamentets rolle i forvaltningen af og kontrollen med fondens aktiver er betinget af det nuværende retsgrundlag vedrørende fondens uafhængige organer. Endvidere skal det understreges, at sagen for øjeblikket verserer for retten efter klager fra nogle af fondens medlemmer. Det er derfor ikke hensigtsmæssigt at træffe foranstaltninger på dette område, før Domstolen har truffet en afgørelse.

Formanden for Europa-Parlamentet har dog med skrivelse af 4. maj 2009 officielt anmodet fondens formand om at sikre en forsigtig investeringsstrategi for at beskytte Parlamentets interesser.

Opfølgning vedrørende familietillæg i Kommissionen

Årsberetningen for regnskabsåret 2005, pkt. 10.12, årsberetningen for regnskabsåret 2006, tabel 10.2, og årsberetningen for regnskabsåret 2007, bilag 11.2:

Kommissionens svar

Der er ikke fastsat krav om, at ansatte, som modtager husstandstillæg, og som ikke har forsørgelsesberettigede børn, regelmæssigt skal ajourføre disse oplysninger. Der foreligger således ingen dokumentation for, at 676 af 1 605 berørte kommissionsansatte i Bruxelles er blevet anmodet om at bekræfte eller ajourføre deres oprindelige erklæringer.

Der blev heller ikke foretaget tilstrækkelig kontrol i tilfælde, hvor den ansatte kunne have modtaget nationale børnetilskud, som i givet fald skulle have været trukket fra de tillæg, som udbetales i henhold til tjenestemandsvedtægten.

Siden september 2008 har en kontorfunktionær været fuldtidsbeskæftiget med at kontrollere retten til husstandstillæg for ansatte uden børn. Dette arbejde førte til, at der i 2008 blev inddrevet 88 000 euro. Der er imidlertid stadig ikke nogen dokumentation for, at 926 ud af 2 001 berørte kommissionsansatte i Bruxelles i 2008 er blevet anmodet om at bekræfte eller ajourføre deres oprindelige oplysninger.

Kontrollen vedrørende modtagelse af nationale børnetilskud fortsatte med at være utilstrækkelig i 2008.

Kommissionen bør fortsætte denne kontrol.

Kommissionen bør tage yderligere skridt til at kontrollere sådanne tilfælde.

PMO udformer i øjeblikket på basis af en risikoanalyse en højperformant (omkostningseffektiv, rentabel og effektiv) forudgående og efterfølgende kontrolstrategi for alle rettigheder i forbindelse med tiltrædelse af en stilling og for familietillæg.

Den omfatter en kontrolstrategi for familietillæg hidrørende fra andre kilder.

Der gennemføres stadig kontrol med husstandstillæg for tjenestemænd med en ægtefælle men uden børn.

Lønudbetalinger (PMO)

Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 11.17:

Kommissionens svar

En efterfølgende kontrol foretaget af PMO viste, at der i januar 2007 som følge af en filhåndteringsfejl var blevet udbetalt et samlet beløb på over 365 000 euro til 118 tidligere midlertidigt ansatte, selv om de ikke længere arbejdede for Kommissionen. Fejlen var ikke blevet opdaget ved den forudgående kontrol inden den endelige lønkørsel. Der blev fortsat inddrevet beløb i 2008.

I de fleste tilfælde har Kommissionen inddrevet de uretmæssigt udbetalte beløb

Kommissionen bør indføre mere produktive forudgående kontroller for at eliminere risikoen for, at der foretages uretmæssige udbetalinger til ansatte, som har forladt institutionen.

Betalingsfejlen er en følge af en fejlagtig korrektion i den sidste tid forud for NAP (den nye lønningsapplikation) den 29. december, dagen for den endelige beregning af udbetalinger, da den foregående kontrol af de ændrede data allerede var afsluttet. Efter denne episode udstedte PMO en række påmindelser til personalet med ansvar for indlæsning i NAP om overholdelse af de aftale procedurer med henblik på at undgå udbetaling af beløb, der ikke er forfaldne.

---

BILAG I

Finansielle oplysninger om det almindelige budget

INDHOLD

GRUNDLÆGGENDE OPLYSNINGER OM BUDGETTET

| 1. | Budgettets oprindelse |
| --- | --- |

1.

| 2. | Retsgrundlag |
| --- | --- |

2.

| 3. | Budgetprincipperne i traktaterne og finansforordningen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Budgettets indhold og struktur |
| --- | --- |

4.

| 5. | Finansiering af budgettet (indtægter) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Bevillingernes art |
| --- | --- |

6.

| 7. | Budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Ansvaret for gennemførelsen |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Indtægter |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Udgifter |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen og regnskabsårets saldo |
| --- | --- |

7.4.

| 8. | Regnskabsaflæggelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ekstern revision |
| --- | --- |

9.

| 10. | Decharge og opfølgning |
| --- | --- |

10.

FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

Kildemateriale

Regningsenhed

Forkortelser og tegn

TAVLER

GRUNDLÆGGENDE OPLYSNINGER OM BUDGETTET

1.   BUDGETTETS OPRINDELSE

Budgettet omfatter Det Europæiske Fællesskabs og Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) udgifter. Det omfatter også alle administrationsudgifterne i forbindelse med samarbejdet om retlige og indre anliggender og med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik samt alle andre udgifter i forbindelse med gennemførelsen af disse politikker, som Rådet beslutter at lade afholde over budgettet.

2.   RETSGRUNDLAG

Retsgrundlaget for budgettet er de finansielle bestemmelser i Romtraktaten (1)
   (2) (artikel 268-280 EF og artikel 171-183 Euratom) samt finansforordningerne (3).

3.   BUDGETPRINCIPPERNE I TRAKTATERNE OG FINANSFORORDNINGEN

Alle Fællesskabets indtægter og udgifter skal opføres i ét og samme budget (principperne om enhed og et realistisk budget). Budgettet vedtages for ét regnskabsår ad gangen (princippet om etårighed). Indtægter og udgifter skal balancere (princippet om balance). Budgettet opstilles og gennemføres i euro, og regnskaberne aflægges i euro (princippet om én regningsenhed). Indtægterne skal uden sondring anvendes til finansiering af samtlige udgifter og skal ligesom udgifterne opføres med det fulde beløb i budgettet og efterfølgende i årsregnskabet uden indbyrdes modregning (princippet om bruttoopgørelse). Bevillingerne øremærkes til specifikke formål og fordeles på afsnit og kapitler, og kapitlerne underinddeles i artikler og konti (princippet om specificering). Budgetbevillingerne skal anvendes i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet (princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning). Budgettet opstilles og gennemføres, og regnskaberne aflægges under overholdelse af princippet om klarhed og åbenhed (princippet om klarhed og åbenhed). Der er mindre undtagelser fra disse almindelige principper.

4.   BUDGETTETS INDHOLD OG STRUKTUR

Budgettet består af en »samlet oversigt over indtægter og udgifter« og en særskilt sektion for hver institution med en »oversigt over indtægter og udgifter«. De ni sektioner er: sektion I - Parlamentet, sektion II - Rådet, sektion III - Kommissionen, sektion IV - Domstolen, sektion V - Revisionsretten, sektion VI - Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, sektion VII - Regionsudvalget og sektion VIII - Den Europæiske Ombudsmand og sektion IX - Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse.

Inden for hver sektion er indtægter og udgifter opført under budgetposter (afsnit, kapitler, artikler og eventuelt konti) efter art eller formål.

5.   FINANSIERING AF BUDGETTET (INDTÆGTER)

Hovedparten af budgettet finansieres af Fællesskabernes egne indtægter: egne indtægter beregnet på grundlag af medlemsstaternes BNI, egne indtægter hidhørende fra moms, told, landbrugstold samt sukker- og isoglukoseafgifter (4).

Ud over de egne indtægter har Fællesskaberne andre indtægter (jf.
  tavle I
  ).

6.   BEVILLINGERNES ART

Der sondres i budgettet mellem følgende bevillinger til dækning af de anslåede udgifter:

| a) | Opdelte bevillinger (OB) anvendes til finansiering af flerårige foranstaltninger inden for bestemte budgetområder. De omfatter forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):






  — | Forpligtelsesbevillinger er grundlaget for de retlige forpligtelser, der indgås i regnskabsåret i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over flere regnskabsår. |
| --- | --- | --- |

a)

Opdelte bevillinger (OB) anvendes til finansiering af flerårige foranstaltninger inden for bestemte budgetområder. De omfatter forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):

—

Forpligtelsesbevillinger er grundlaget for de retlige forpligtelser, der indgås i regnskabsåret i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over flere regnskabsår.

| — | Betalingsbevillinger anvendes til finansiering af de udgifter, der opstår i forbindelse med de årlige foranstaltninger i løbet af regnskabsåret og i tidligere regnskabsår. |
| --- | --- |

—

Betalingsbevillinger anvendes til finansiering af de udgifter, der opstår i forbindelse med de årlige foranstaltninger i løbet af regnskabsåret og i tidligere regnskabsår.

| b) | Ikke opdelte bevillinger (IOB) dækker både forpligtelser og betalinger som følge af de forpligtelser, der er indgået i hvert regnskabsår. |
| --- | --- |

b)

Ikke opdelte bevillinger (IOB) dækker både forpligtelser og betalinger som følge af de forpligtelser, der er indgået i hvert regnskabsår.

Det er derfor vigtigt, at der for hvert regnskabsår beregnes følgende to totaler:

| a) | de samlede bevillinger til forpligtelser (BTF) (5) = ikke-opdelte bevillinger (IOB) + forpligtelsesbevillinger (FB) (5) |
| --- | --- |

a)

de samlede bevillinger til forpligtelser (BTF) (5) = ikke-opdelte bevillinger (IOB) + forpligtelsesbevillinger (FB) (5)

| b) | de samlede bevillinger til betalinger (BTB) (5) = ikke-opdelte bevillinger (IOB) + betalingsbevillinger (BB) (5). |
| --- | --- |

b)

de samlede bevillinger til betalinger (BTB) (5) = ikke-opdelte bevillinger (IOB) + betalingsbevillinger (BB) (5).

Indtægterne på budgettet skal dække samtlige bevillinger til betalinger. Forpligtelsesbevillingerne behøver ikke at være dækket af indtægter.

Nedenstående forenklede skema (med fiktive beløb) viser, hvorledes disse bevillinger indvirker på det enkelte regnskabsår.

Image

7.   BUDGETGENNEMFØRELSEN

7.1.   Ansvaret for gennemførelsen

Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af budgettet i overensstemmelse med finansforordningen og inden for de tildelte bevillinger. Kommissionen giver de øvrige institutioner de nødvendige beføjelser til at gennemføre de sektioner af budgettet, som vedrører dem (6). Principperne for gennemførelsen af budgettet og det ansvar, der påhviler institutionernes anvisningsberettigede, regnskabsførere, forskudsbestyrere og interne revisorer, er fastlagt i finansforordningen. Inden for de to største udgiftsområder (EGFL og samhørighed) varetages forvaltningen af fællesskabsmidlerne af Kommissionen og medlemsstaterne i fællesskab.

7.2.   Indtægter

De anslåede indtægter opføres på budgettet med forbehold for eventuelle ændringer i henhold til ændringsbudgetter.

Den budgetmæssige gennemførelse af indtægterne sker ved, at fordringer konstateres, og Fællesskabernes tilgodehavender (egne indtægter og andre indtægter) inkasseres. Der gælder særlige regler herfor (7). De faktiske indtægter i et regnskabsår svarer til de indtægter, der i løbet af regnskabsåret inkasseres på grundlag af de konstaterede fordringer, og de beløb, der inkasseres på grundlag af uinddrevne fordringer fra tidligere regnskabsår.

7.3.   Udgifter

De anslåede udgifter opføres i budgettet.

Den budgetmæssige gennemførelse af udgifterne, dvs. udviklingen i og udnyttelsen af bevillingerne, kan sammenfattes som følger:

| a) | bevillinger til forpligtelser:
  i)   udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede bevillinger til forpligtelser består af følgende elementer: det oprindelige budget (IOB og FB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + forpligtelsesbevillinger fremført fra det foregående regnskabsår + ikke-automatiske fremførsler fra det foregående regnskabsår, for hvilke der endnu ikke er indgået forpligtelser + frigjorte forpligtelsesbevillinger fra foregående regnskabsår, der er genopført
  ii)   udnyttelse af bevillingerne: De endelige bevillinger til forpligtelser er disponible i regnskabsåret til indgåelse af forpligtelser (udnyttede bevillinger til forpligtelser = summen af indgåede forpligtelser)
  iii)   fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikke-udnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. Bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk
  iv)   bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder |
| --- | --- |

a)

bevillinger til forpligtelser:

i)   udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede bevillinger til forpligtelser består af følgende elementer: det oprindelige budget (IOB og FB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + forpligtelsesbevillinger fremført fra det foregående regnskabsår + ikke-automatiske fremførsler fra det foregående regnskabsår, for hvilke der endnu ikke er indgået forpligtelser + frigjorte forpligtelsesbevillinger fra foregående regnskabsår, der er genopført

ii)   udnyttelse af bevillingerne: De endelige bevillinger til forpligtelser er disponible i regnskabsåret til indgåelse af forpligtelser (udnyttede bevillinger til forpligtelser = summen af indgåede forpligtelser)

iii)   fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikke-udnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. Bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk

iv)   bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder

| b) | bevillinger til betalinger:
  i)   udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede disponible bevillinger til betalinger består af følgende elementer: det oprindelige budget (IOB og BB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + fremførte bevillinger fra det foregående regnskabsår i form af automatiske eller ikke-automatiske fremførsler
  ii)   udnyttelse af regnskabsårets bevillinger: Regnskabsårets bevillinger til betalinger er disponible i regnskabsåret til betalinger. De omfatter ikke bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår (udnyttede bevillinger til betalinger = summen af effektuerede betalinger, der er dækket af regnskabsårets bevillinger)
  iii)   fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikke-udnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. Bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk
  iv)   bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder
  v)   regnskabsårets samlede betalinger: Betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + betalinger over bevillinger til betalinger fremført fra det foregående regnskabsår
  vi)   regnskabsårets faktiske udgifter: De udgifter, der er opført i det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen (jf. punkt 7.4) = betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + regnskabsårets bevillinger til betalinger fremført til det følgende regnskabsår. |
| --- | --- |

b)

bevillinger til betalinger:

i)   udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede disponible bevillinger til betalinger består af følgende elementer: det oprindelige budget (IOB og BB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + fremførte bevillinger fra det foregående regnskabsår i form af automatiske eller ikke-automatiske fremførsler

ii)   udnyttelse af regnskabsårets bevillinger: Regnskabsårets bevillinger til betalinger er disponible i regnskabsåret til betalinger. De omfatter ikke bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår (udnyttede bevillinger til betalinger = summen af effektuerede betalinger, der er dækket af regnskabsårets bevillinger)

iii)   fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikke-udnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. Bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk

iv)   bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder

v)   regnskabsårets samlede betalinger: Betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + betalinger over bevillinger til betalinger fremført fra det foregående regnskabsår

vi)   regnskabsårets faktiske udgifter: De udgifter, der er opført i det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen (jf. punkt 7.4) = betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + regnskabsårets bevillinger til betalinger fremført til det følgende regnskabsår.

7.4.   Det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen og regnskabsårets saldo

Ved afslutningen af hvert regnskabsår udarbejdes det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen. Regnskabsårets saldo, der opføres på budgettet for det følgende regnskabsår ved et ændringsbudget, fremgår heraf.

8.   REGNSKABSAFLÆGGELSE

Kommissionen sender årsregnskabet for regnskabsåret til Parlamentet, Rådet og Revisionsretten; årsregnskabet omfatter årsregnskabet og beretningerne om budgetgennemførelsen ledsaget af en beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning. Det foreløbige årsregnskab fremsendes senest den 31. marts efter det afsluttede regnskabsår. Det endelige årsregnskab skal foreligge den 31. juli efter det afsluttede regnskabsår.

9.   EKSTERN REVISION

Siden 1977 har den eksterne revision af budgetgennemførelsen påhvilet Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber (8). Revisionsretten reviderer regnskaberne over samtlige de indtægter og udgifter, der er opført på budgettet. Den skal afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Den efterprøver også lovligheden og den formelle rigtighed af indtægterne og udgifterne samt undersøger, om den økonomiske forvaltning har været forsvarlig. Revisionen kan foretages inden afslutningen af regnskaberne for det pågældende regnskabsår. Den består i kontrol af regnskabsbilag og, når det er nødvendigt, i undersøgelser på stedet i fællesskabsinstitutionerne, i medlemsstaterne og i tredjelande. Revisionsretten udarbejder en årsberetning for hvert regnskabsår, og den kan endvidere når som helst fremkomme med bemærkninger til særlige spørgsmål og på begæring af enhver af de øvrige fællesskabsinstitutioner afgive udtalelser.

10.   DECHARGE OG OPFØLGNING

Følgende bestemmelser (9) har været gældende siden 1977: Senest den 30. april det andet år, der følger efter et givet regnskabsår, meddeler Parlamentet efter henstilling fra Rådet Kommissionen decharge for budgettets gennemførelse. Rådet og Parlamentet behandler i den forbindelse de regnskaber, som Kommissionen har forelagt, og Revisionsrettens årsberetning og særberetninger. Institutionerne skal træffe egnede foranstaltninger til, at bemærkningerne i dechargeafgørelserne bliver efterkommet, og aflægge rapport om de foranstaltninger, der er truffet som følge af bemærkningerne.

FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

KILDEMATERIALE

De finansielle oplysninger i dette bilag er taget fra De Europæiske Fællesskabers årsregnskab og fra andre regnskaber fra Kommissionen. Den geografiske fordeling er baseret på landekoderne i Kommissionens it-regnskabssystem (ABAC). Alle fordelingerne af poster, det være sig indtægter eller udgifter, på medlemsstaterne er, som Kommissionen påpeger, resultater af udregninger, som ikke giver et fuldstændigt overblik over de fordele, hver medlemsstat har af unionsmedlemskabet. De skal derfor fortolkes med forsigtighed.

REGNINGSENHED

Alle beløb er udtrykt i millioner euro. Totaler er den afrundede sum af nøjagtige enkeltbeløb og svarer derfor ikke altid til summen af de afrundede beløb.

FORKORTELSER OG TEGN

| AT | Østrig |
| --- | --- |
| BA | Budgetafsnit |
| BB | Betalingsbevillinger |
| BE | Belgien |
| BG | Bulgarien |
| BNI | Bruttonationalindkomst |
| BS | Budgetsektion |
| BTB | Bevillinger til betalinger |
| BTF | Bevillinger til forpligtelser |
| CY | Cypern |
| CZ | Den Tjekkiske Republik |
| DE | Tyskland |
| DEA eller Euratom | Det Europæiske Atomenergifællesskab |
| DK | Danmark |
| EE | Estland |
| EF | Det Europæiske Fællesskab/De Europæiske Fællesskaber |
| EFT | De Europæiske Fællesskabers Tidende |
| EFTA | Den Europæiske Frihandelssammenslutning |
| EL | Grækenland |
| ES | Spanien |
| EU | Den Europæiske Union |
| EU-27 | De 27 medlemsstater i Den Europæiske Union i alt |
| EUT | Den Europæiske Unions Tidende |
| EØF | Det Europæiske Økonomiske Fællesskab |
| FB | Forpligtelsesbevillinger |
| FFO | Finansforordningen af 25. juni 2002 |
| FI | Finland |
| FR | Frankrig |
| HU | Ungarn |
| IE | Irland |
| IOB | Ikke-opdelte bevillinger |
| IT | Italien |
| LT | Litauen |
| LU | Luxembourg |
| LV | Letland |
| MT | Malta |
| NL | Nederlandene |
| OB | Opdelte bevillinger |
| PL | Polen |
| PT | Portugal |
| RO | Rumænien |
| SE | Sverige |
| SI | Slovenien |
| SK | Slovakiet |
| UK | Det Forenede Kongerige |
| 0,0 | Mellem 0 og 0,05 |
| — | Ingen oplysninger |

AT

Østrig

BA

Budgetafsnit

BB

Betalingsbevillinger

BE

Belgien

BG

Bulgarien

BNI

Bruttonationalindkomst

BS

Budgetsektion

BTB

Bevillinger til betalinger

BTF

Bevillinger til forpligtelser

CY

Cypern

CZ

Den Tjekkiske Republik

DE

Tyskland

DEA eller Euratom

Det Europæiske Atomenergifællesskab

DK

Danmark

EE

Estland

EF

Det Europæiske Fællesskab/De Europæiske Fællesskaber

EFT

De Europæiske Fællesskabers Tidende

EFTA

Den Europæiske Frihandelssammenslutning

EL

Grækenland

ES

Spanien

EU

Den Europæiske Union

EU-27

De 27 medlemsstater i Den Europæiske Union i alt

EUT

Den Europæiske Unions Tidende

EØF

Det Europæiske Økonomiske Fællesskab

FB

Forpligtelsesbevillinger

FFO

Finansforordningen af 25. juni 2002

FI

Finland

FR

Frankrig

HU

Ungarn

IE

Irland

IOB

Ikke-opdelte bevillinger

IT

Italien

LT

Litauen

LU

Luxembourg

LV

Letland

MT

Malta

NL

Nederlandene

OB

Opdelte bevillinger

PL

Polen

PT

Portugal

RO

Rumænien

SE

Sverige

SI

Slovenien

SK

Slovakiet

UK

Det Forenede Kongerige

0,0

Mellem 0 og 0,05

—

Ingen oplysninger

TAVLER

BUDGETTET FOR REGNSKABSÅRET 2008 OG BUDGETGENNEMFØRELSEN I REGNSKABSÅRET 2008

| TAVLE I | 2008-budgettet — Anslåede indtægter og endelige bevillinger til betalinger |
| --- | --- |
| TAVLE II | 2008-budgettet — Bevillinger til forpligtelser |
| TAVLE III | Disponible bevillinger til forpligtelser i 2008 og deres udnyttelse |
| TAVLE IV | Disponible bevillinger til betalinger i 2008 og deres udnyttelse |
| TAVLE V | Egne indtægter i 2008, pr. medlemsstat |
| TAVLE VI | Betalinger i 2008 i hver medlemsstat |

TAVLE I

2008-budgettet — Anslåede indtægter og endelige bevillinger til betalinger

TAVLE II

2008-budgettet — Bevillinger til forpligtelser

TAVLE III

Disponible bevillinger til forpligtelser i 2008 og deres udnyttelse

TAVLE IV

Disponible bevillinger til betalinger i 2008 og deres udnyttelse

TAVLE V

Egne indtægter i 2008, pr. medlemsstat

TAVLE VI

Betalinger i 2008 i hver medlemsstat

DET KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKAB FOR REGNSKABSÅRET 2008

| TAVLE VII | Den konsoliderede balance |
| --- | --- |
| TAVLE VIII | Den konsoliderede resultatopgørelse |

TAVLE VII

Den konsoliderede balance

TAVLE VIII

Den konsoliderede resultatopgørelse

Image

Image

Tavle III

Disponible bevillinger til forpligtelser i 2008 og deres udnyttelse

| (millioner euro og %) |
| --- |
| Sektioner (BS) og afsnit (BA) svarende til kontoplanen for 2008 og udgiftsområderne i den finansielle ramme | Den finansielle ramme | Endelige bevillinger | Udnyttelse af bevillingerne |
| Beløb (10) | Grad
  (%) | Indgåede forpligtelser | Udnyttelsesgrad
  (%) | Fremførsler 2009 (11) | Grad
  (%) | Bortfald | Grad
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| Kontoplanen |
| I | Parlamentet (BS I) |

(millioner euro og %)

Sektioner (BS) og afsnit (BA) svarende til kontoplanen for 2008 og udgiftsområderne i den finansielle ramme

Den finansielle ramme

Endelige bevillinger

Udnyttelse af bevillingerne

Beløb (10)

Grad

(%)

Indgåede forpligtelser

Udnyttelsesgrad

(%)

Fremførsler 2009 (11)

Grad

(%)

Bortfald

Grad

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Kontoplanen

I

Parlamentet (BS I)

1 556,2

1 472,3

94,6

41,6

2,7

42,2

2,7

| II | Rådet (BS II) |
| --- | --- |

II

Rådet (BS II)

743,3

693,8

93,3

34,6

4,6

15,0

2,0

| III | Kommissionen (BS III) (12) |
| --- | --- |

III

Kommissionen (BS III) (12)

137 660,0

131 748,3

95,7

5 062,0

3,7

849,7

0,6

| III.1 | Økonomiske og finansielle anliggender (BA 01) |
| --- | --- |

III.1

Økonomiske og finansielle anliggender (BA 01)

284,4

278,8

98,0

1,3

0,5

4,2

1,5

| III.2 | Erhvervspolitik (BA 02) |
| --- | --- |

III.2

Erhvervspolitik (BA 02)

659,5

620,4

94,1

31,1

4,7

7,9

1,2

| III.3 | Konkurrence (BA 03) |
| --- | --- |

III.3

Konkurrence (BA 03)

95,8

93,7

97,8

1,5

1,6

0,6

0,6

| III.4 | Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold (BA 04) |
| --- | --- |

III.4

Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold (BA 04)

11 061,8

11 029,7

99,7

9,2

0,1

22,9

0,2

| III.5 | Landbrug og udvikling af landdistrikter (BA 05) |
| --- | --- |

III.5

Landbrug og udvikling af landdistrikter (BA 05)

61 570,0

57 905,3

94,0

3 555,3

5,8

109,4

0,2

| III.6 | Energi og transport (BA 06) |
| --- | --- |

III.6

Energi og transport (BA 06)

2 894,0

2 830,2

97,8

54,7

1,9

9,2

0,3

| III.7 | Miljø (BA 07) |
| --- | --- |

III.7

Miljø (BA 07)

425,7

394,1

92,6

17,4

4,1

14,1

3,3

| III.8 | Forskning (BA 08) |
| --- | --- |

III.8

Forskning (BA 08)

4 646,8

4 355,4

93,7

286,7

6,2

4,7

0,1

| III.9 | Informationssamfundet og medier (BA 09) |
| --- | --- |

III.9

Informationssamfundet og medier (BA 09)

1 634,7

1 568,6

96,0

62,4

3,8

3,7

0,2

| III.10 | Direkte forskning (BA 10) |
| --- | --- |

III.10

Direkte forskning (BA 10)

708,2

403,2

56,9

298,7

42,2

6,2

0,9

| III.11 | Fiskeri og maritime anliggender (BA 11) |
| --- | --- |

III.11

Fiskeri og maritime anliggender (BA 11)

1 020,8

974,5

95,5

3,6

0,4

42,7

4,2

| III.12 | Det indre marked (BA 12) |
| --- | --- |

III.12

Det indre marked (BA 12)

64,0

62,7

98,1

1,0

1,5

0,3

0,4

| III.13 | Regionalpolitik (BA 13) |
| --- | --- |

III.13

Regionalpolitik (BA 13)

37 335,2

37 291,1

99,9

24,9

0,1

19,3

0,1

| III.14 | Beskatning og toldunion (BA 14) |
| --- | --- |

III.14

Beskatning og toldunion (BA 14)

128,2

119,3

93,1

1,8

1,4

7,1

5,6

| III.15 | Uddannelse og kultur (BA 15) |
| --- | --- |

III.15

Uddannelse og kultur (BA 15)

1 547,9

1 432,1

92,5

108,9

7,0

6,9

0,4

| III.16 | Kommunikation (BA 16) |
| --- | --- |

III.16

Kommunikation (BA 16)

210,9

206,6

98,0

1,3

0,6

3,0

1,4

| III.17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse (BA 17) |
| --- | --- |

III.17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse (BA 17)

703,2

690,2

98,2

7,9

1,1

5,1

0,7

| III.18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (BA 18) |
| --- | --- |

III.18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (BA 18)

804,7

704,2

87,5

84,3

10,5

16,2

2,0

| III.19 | Eksterne forbindelser (BA 19) |
| --- | --- |

III.19

Eksterne forbindelser (BA 19)

4 151,0

4 090,4

98,5

29,4

0,7

31,1

0,8

| III.20 | Handel (BA 20) |
| --- | --- |

III.20

Handel (BA 20)

79,9

75,8

94,9

1,1

1,4

3,0

3,7

| III.21 | Udvikling og forbindelser med AVS-stater (BA 21) |
| --- | --- |

III.21

Udvikling og forbindelser med AVS-stater (BA 21)

1 759,1

1 402,8

79,7

352,6

20,0

3,6

0,2

| III.22 | Udvidelse (BA 22) |
| --- | --- |

III.22

Udvidelse (BA 22)

1 217,3

1 164,4

95,7

51,0

4,2

1,9

0,2

| III.23 | Humanitær bistand (BA 23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitær bistand (BA 23)

958,5

955,8

99,7

2,1

0,2

0,7

0,1

| III.24 | Bekæmpelse af svig (BA 24) |
| --- | --- |

III.24

Bekæmpelse af svig (BA 24)

74,4

72,5

97,4

0,0

0,0

1,9

2,6

| III.25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning (BA 25) |
| --- | --- |

III.25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning (BA 25)

185,7

180,4

97,1

3,3

1,8

2,1

1,1

| III.26 | Kommissionens administration (BA 26) |
| --- | --- |

III.26

Kommissionens administration (BA 26)

1 051,1

987,6

94,0

42,5

4,0

21,1

2,0

| III.27 | Budget (BA 27) |
| --- | --- |

III.27

Budget (BA 27)

274,7

265,5

96,6

1,4

0,5

7,9

2,9

| III.28 | Revision (BA 28) |
| --- | --- |

III.28

Revision (BA 28)

10,7

10,2

95,4

0,3

2,6

0,2

2,0

| III.29 | Statistik (BA 29) |
| --- | --- |

III.29

Statistik (BA 29)

135,1

124,9

92,5

2,6

1,9

7,6

5,6

| III.30 | Pensioner (BA 30) |
| --- | --- |

III.30

Pensioner (BA 30)

1 080,5

1 049,5

97,1

—

—

31,0

2,9

| III.31 | Sprogtjenester (BA 31) |
| --- | --- |

III.31

Sprogtjenester (BA 31)

434,8

408,4

93,9

23,7

5,5

2,7

0,6

| III.40 | Reserver (BA 40) |
| --- | --- |

III.40

Reserver (BA 40)

451,6

—

—

—

—

451,6

100,0

| IV | Domstolen (BS IV) |
| --- | --- |

IV

Domstolen (BS IV)

296,6

291,3

98,2

1,6

0,6

3,7

1,2

| V | Revisionsretten (BS V) |
| --- | --- |

V

Revisionsretten (BS V)

133,3

120,8

90,7

0,3

0,2

12,1

9,1

| VI | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (BS VI) |
| --- | --- |

VI

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (BS VI)

118,3

113,2

95,6

0,3

0,2

4,9

4,1

| VII | Regionsudvalget (BS VII) |
| --- | --- |

VII

Regionsudvalget (BS VII)

93,1

80,8

86,8

10,8

11,6

1,5

1,6

| VIII | Den Europæiske Ombudsmand (BS VIII) |
| --- | --- |

VIII

Den Europæiske Ombudsmand (BS VIII)

8,5

7,8

91,5

—

—

0,7

8,5

| IX | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (BS IX) |
| --- | --- |

IX

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (BS IX)

5,3

4,6

86,1

—

—

0,7

13,9

Bevillinger til forpligtelser tilsammen

132 797,0

140 614,7

105,9

134 532,9

95,7

5 151,2

3,7

930,6

0,7

Den finansielle ramme

| 1 | Bæredygtig vækst |
| --- | --- |

1

Bæredygtig vækst

57 653,0

59 879,3

58 514,2

97,7

820,5

1,4

544,6

0,9

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

59 193,0

63 037,9

59 306,6

94,1

3 571,3

5,7

159,9

0,3

| 3 | EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 362,0

1 722,2

1 565,5

90,9

133,3

7,7

23,5

1,4

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

7 002,0

7 973,3

7 512,9

94,2

435,2

5,5

25,2

0,3

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

(13)7 380,0

7 795,4

7 427,0

95,3

190,9

2,4

177,5

2,3

| 6 | Kompensation |
| --- | --- |

6

Kompensation

207,0

206,6

206,6

100,0

—

—

—

—

Bevillinger til forpligtelser tilsammen

132 797,0

140 614,7

105,9

134 532,9

95,7

5 151,2

3,7

930,6

0,7

Bevillinger til betalinger tilsammen

129 681,0

125 659,9

96,9

116 544,5

92,7

7 333,3

5,8

1 782,2

1,4

Tavle IV

Disponible bevillinger til betalinger i 2008 og deres udnyttelse

| (millioner euro og %) |
| --- |
| Sektioner (BS) og afsnit (BA) svarende til kontoplanen for 2008 og udgiftsområderne i den finansielle ramme | Endelige bevillinger (14) | Udnyttelse af bevillingerne |
| Betalinger afholdt i 2008 | Udnyttelsesgrad
  (%) | Fremførsler 2009 | Grad
  (%) | Bortfald | Grad
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a)-(b)-(c) | (d)/(a) |
| Kontoplanen |
| I | Parlamentet (BS I) |

(millioner euro og %)

Sektioner (BS) og afsnit (BA) svarende til kontoplanen for 2008 og udgiftsområderne i den finansielle ramme

Endelige bevillinger (14)

Udnyttelse af bevillingerne

Betalinger afholdt i 2008

Udnyttelsesgrad

(%)

Fremførsler 2009

Grad

(%)

Bortfald

Grad

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a)-(b)-(c)

(d)/(a)

Kontoplanen

I

Parlamentet (BS I)

1 807,4

1 488,9

82,4

244,6

13,5

74,0

4,1

| II | Rådet (BS II) |
| --- | --- |

II

Rådet (BS II)

798,5

618,1

77,4

154,7

19,4

25,7

3,2

| III | Kommissionen (BS III) (15) |
| --- | --- |

III

Kommissionen (BS III) (15)

122 362,1

113 827,9

93,0

6 880,1

5,6

1 654,1

1,4

| III.1 | Økonomiske og finansielle anliggender (BA 01) |
| --- | --- |

III.1

Økonomiske og finansielle anliggender (BA 01)

358,1

285,9

79,8

17,5

4,9

54,6

15,3

| III.2 | Erhvervspolitik (BA 02) |
| --- | --- |

III.2

Erhvervspolitik (BA 02)

603,1

477,3

79,1

64,4

10,7

61,4

10,2

| III.3 | Konkurrence (BA 03) |
| --- | --- |

III.3

Konkurrence (BA 03)

103,6

87,4

84,4

14,4

13,9

1,7

1,6

| III.4 | Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold (BA 04) |
| --- | --- |

III.4

Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold (BA 04)

9 414,9

9 092,0

96,6

25,6

0,3

297,3

3,2

| III.5 | Landbrug og udvikling af landdistrikter (BA 05) |
| --- | --- |

III.5

Landbrug og udvikling af landdistrikter (BA 05)

58 507,9

53 803,2

92,0

4 499,8

7,7

204,9

0,4

| III.6 | Energi og transport (BA 06) |
| --- | --- |

III.6

Energi og transport (BA 06)

2 168,6

1 784,5

82,3

126,7

5,8

257,4

11,9

| III.7 | Miljø (BA 07) |
| --- | --- |

III.7

Miljø (BA 07)

319,2

263,9

82,7

25,8

8,1

29,5

9,2

| III.8 | Forskning (BA 08) |
| --- | --- |

III.8

Forskning (BA 08)

5 146,4

4 438,5

86,2

686,1

13,3

21,8

0,4

| III.9 | Informationssamfundet og medier (BA 09) |
| --- | --- |

III.9

Informationssamfundet og medier (BA 09)

1 889,7

1 708,4

90,4

170,7

9,0

10,6

0,6

| III.10 | Direkte forskning (BA 10) |
| --- | --- |

III.10

Direkte forskning (BA 10)

671,7

389,4

58,0

269,0

40,1

13,2

2,0

| III.11 | Fiskeri og maritime anliggender (BA 11) |
| --- | --- |

III.11

Fiskeri og maritime anliggender (BA 11)

931,5

878,9

94,3

8,3

0,9

44,4

4,8

| III.12 | Det indre marked (BA 12) |
| --- | --- |

III.12

Det indre marked (BA 12)

69,2

58,4

84,3

8,1

11,7

2,8

4,0

| III.13 | Regionalpolitik (BA 13) |
| --- | --- |

III.13

Regionalpolitik (BA 13)

27 891,2

27 674,5

99,2

195,2

0,7

21,5

0,1

| III.14 | Beskatning og toldunion (BA 14) |
| --- | --- |

III.14

Beskatning og toldunion (BA 14)

121,0

105,3

87,0

10,3

8,5

5,4

4,5

| III.15 | Uddannelse og kultur (BA 15) |
| --- | --- |

III.15

Uddannelse og kultur (BA 15)

1 554,6

1 377,7

88,6

147,2

9,5

29,7

1,9

| III.16 | Kommunikation (BA 16) |
| --- | --- |

III.16

Kommunikation (BA 16)

223,8

186,3

83,2

18,5

8,3

19,1

8,5

| III.17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse (BA 17) |
| --- | --- |

III.17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse (BA 17)

603,7

515,1

85,3

38,2

6,3

50,5

8,4

| III.18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (BA 18) |
| --- | --- |

III.18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (BA 18)

549,7

444,6

80,9

19,9

3,6

85,2

15,5

| III.19 | Eksterne forbindelser (BA 19) |
| --- | --- |

III.19

Eksterne forbindelser (BA 19)

3 603,8

3 449,1

95,7

71,8

2,0

82,9

2,3

| III.20 | Handel (BA 20) |
| --- | --- |

III.20

Handel (BA 20)

85,2

75,3

88,3

7,2

8,4

2,8

3,2

| III.21 | Udvikling og forbindelser med AVS-stater (BA 21) |
| --- | --- |

III.21

Udvikling og forbindelser med AVS-stater (BA 21)

1 400,7

1 229,0

87,7

118,5

8,5

53,2

3,8

| III.22 | Udvidelse (BA 22) |
| --- | --- |

III.22

Udvidelse (BA 22)

1 642,5

1 554,6

94,6

57,5

3,5

30,4

1,8

| III.23 | Humanitær bistand (BA 23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitær bistand (BA 23)

903,6

895,1

99,1

6,8

0,8

1,7

0,2

| III.24 | Bekæmpelse af svig (BA 24) |
| --- | --- |

III.24

Bekæmpelse af svig (BA 24)

76,2

62,8

82,4

5,9

7,7

7,5

9,9

| III.25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning (BA 25) |
| --- | --- |

III.25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning (BA 25)

200,9

176,9

88,0

21,0

10,4

3,0

1,5

| III.26 | Kommissionens administration (BA 26) |
| --- | --- |

III.26

Kommissionens administration (BA 26)

1 181,6

970,9

82,2

171,1

14,5

39,6

3,4

| III.27 | Budget (BA 27) |
| --- | --- |

III.27

Budget (BA 27)

283,7

263,4

92,8

11,7

4,1

8,6

3,0

| III.28 | Revision (BA 28) |
| --- | --- |

III.28

Revision (BA 28)

11,5

10,3

89,3

0,9

8,0

0,3

2,8

| III.29 | Statistik (BA 29) |
| --- | --- |

III.29

Statistik (BA 29)

130,3

109,6

84,1

14,5

11,2

6,2

4,8

| III.30 | Pensioner (BA 30) |
| --- | --- |

III.30

Pensioner (BA 30)

1 080,5

1 049,5

97,1

—

—

31,0

2,9

| III.31 | Sprogtjenester (BA 31) |
| --- | --- |

III.31

Sprogtjenester (BA 31)

462,3

410,3

88,7

47,4

10,2

4,6

1,0

| III.40 | Reserver (BA 40) |
| --- | --- |

III.40

Reserver (BA 40)

171,2

—

—

—

—

171,2

100,0

| IV | Domstolen (BS IV) |
| --- | --- |

IV

Domstolen (BS IV)

309,6

288,5

93,2

16,3

5,3

4,8

1,6

| V | Revisionsretten (BS V) |
| --- | --- |

V

Revisionsretten (BS V)

142,1

116,5

81,9

12,6

8,9

13,0

9,2

| VI | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (BS VI) |
| --- | --- |

VI

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (BS VI)

125,6

114,0

90,7

5,9

4,7

5,7

4,6

| VII | Regionsudvalget (BS VII) |
| --- | --- |

VII

Regionsudvalget (BS VII)

99,2

78,7

79,3

17,6

17,8

2,9

2,9

| VIII | Den Europæiske Ombudsmand (BS VIII) |
| --- | --- |

VIII

Den Europæiske Ombudsmand (BS VIII)

9,1

7,7

84,6

0,6

6,7

0,8

8,7

| IX | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (BS IX) |
| --- | --- |

IX

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (BS IX)

6,3

4,3

68,1

0,9

14,3

1,1

17,6

Bevillinger til betalinger tilsammen

125 659,9

116 544,5

92,7

7 333,3

5,8

1 782,2

1,4

Den finansielle ramme

| 1 | Bæredygtig vækst |
| --- | --- |

1

Bæredygtig vækst

47 743,4

45 611,4

95,5

1 431,1

3,0

700,9

1,5

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

59 431,4

54 812,7

92,2

4 361,1

7,3

257,7

0,4

| 3 | EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 533,2

1 310,6

85,5

91,3

6,0

131,3

8,6

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

8 251,6

7 310,7

88,6

527,3

6,4

413,6

5,0

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

8 493,7

7 292,5

85,9

922,5

10,9

278,8

3,3

| 6 | Kompensation |
| --- | --- |

6

Kompensation

206,6

206,6

100,0

—

—

—

—

Bevillinger til betalinger tilsammen

125 659,9

116 544,5

92,7

7 333,3

5,8

1 782,2

1,4

Tavle V

Egne indtægter i 2008 pr. medlemsstat

| (millioner euro og %) |
| --- |
| Gennemførelsen af budgettets indtægtsside |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK (16) | EU 27 |
| — | Traditionelle egne indtægter |

(millioner euro og %)

Gennemførelsen af budgettets indtægtsside

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK (16)

EU 27

—

Traditionelle egne indtægter

1 820,2

86,3

206,9

343,6

3 337,0

33,9

201,1

230,6

1 189,7

1 568,5

1 648,6

45,0

29,1

60,0

14,8

113,3

12,6

2 032,8

201,6

450,6

134,0

199,9

89,9

111,7

166,7

454,3

2 500,1

17 282,9

| — | Momsindtægter |
| --- | --- |

—

Momsindtægter

465,9

52,5

221,4

322,3

3 336,3

23,7

260,1

394,5

1 655,0

2 991,6

2 907,1

25,5

35,3

53,1

44,8

152,8

9,0

910,6

389,4

562,9

251,5

168,5

60,6

72,8

246,1

453,8

2 940,5

19 007,7

| — | BNI-indtægter |
| --- | --- |

—

BNI-indtægter

2 041,5

196,2

843,9

1 420,6

15 139,9

89,0

974,4

1 482,0

6 189,7

11 742,3

9 186,1

95,2

131,9

190,3

172,0

591,7

33,6

3 643,4

1 567,5

2 157,8

940,1

741,1

226,5

360,7

1 126,8

2 269,0

10 925,2

74 478,5

| — | UK-korrektionen |
| --- | --- |

—

UK-korrektionen

303,4

28,6

123,7

214,7

402,1

14,7

141,0

220,8

931,7

1 722,6

1 402,6

14,2

19,3

25,8

27,8

89,3

4,9

81,9

36,0

301,2

140,2

108,1

31,4

49,8

170,4

45,9

–6 252,0

400,0

I ALT

4 631,0

363,7

1 396,0

2 301,2

22 215,3

161,2

1 576,6

2 327,9

9 966,1

18 025,1

15 144,5

179,9

215,6

329,2

259,4

947,1

60,1

6 668,7

2 194,4

3 472,5

1 465,7

1 217,6

408,5

594,9

1 710,0

3 223,1

10 113,9

111 169,1

4,2 %

0,3 %

1,3 %

2,1 %

20,0 %

0,1 %

1,4 %

2,1 %

9,0 %

16,2 %

13,6 %

0,2 %

0,2 %

0,3 %

0,2 %

0,9 %

0,1 %

6,0 %

2,0 %

3,1 %

1,3 %

1,1 %

0,4 %

0,5 %

1,5 %

2,9 %

9,1 %

100,0 %

Tavle VI

Betalinger i 2008 i hver medlemsstat (17)

NB: Betalinger i 2008 = betalinger over aktionsbevillinger for 2008 plus betalinger over fremførsler fra 2007.

| (millioner euro og %) |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK | Tredjelande og diverse (18) | I alt |
| — | Bæredygtig vækst |

(millioner euro og %)

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK

Tredjelande og diverse (18)

I alt

—

Bæredygtig vækst

1 178,5

271,7

1 742,8

239,5

4 124,7

251,4

296,1

4 868,5

4 785,6

3 288,5

4 569,3

61,0

401,0

808,8

73,2

1 250,9

51,0

1 112,6

450,9

4 738,7

2 684,1

695,7

273,0

848,7

420,6

391,1

2 994,8

2 738,8

45 611,4

Konkurrenceevne

781,1

48,6

63,4

141,5

1 042,7

14,4

82,5

156,1

538,9

975,9

880,5

13,7

17,6

178,6

63,5

62,3

7,0

441,8

219,0

129,9

115,3

47,2

38,3

39,2

206,9

237,4

894,5

2 662,8

10 100,7

Samhørighed

397,4

223,0

1 679,4

98,0

3 082,1

237,0

213,6

4 712,4

4 246,7

2 312,6

3 688,7

47,3

383,4

630,2

9,6

1 188,6

43,9

670,8

231,9

4 608,7

2 568,9

648,5

234,6

809,5

213,7

153,7

2 100,3

76,0

35 510,7

| — | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

—

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

984,8

420,1

699,5

1 245,6

6 641,2

97,4

1 849,6

3 539,7

7 332,1

10 151,5

6 351,9

55,7

227,6

253,2

53,0

728,3

13,7

1 082,9

1 228,9

2 663,1

1 428,8

1 060,5

192,5

392,3

868,1

989,8

4 087,6

173,5

54 812,7

| — | EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

—

EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

115,6

5,0

12,4

11,6

81,1

8,2

7,5

117,5

58,4

116,3

125,5

8,7

9,6

27,0

9,4

27,0

16,7

53,6

32,6

82,7

27,0

16,9

22,8

11,2

11,7

52,6

205,4

36,7

1 310,6

| — | EU som global partner |
| --- | --- |

—

EU som global partner

152,2

201,5

6,1

2,2

26,1

3,4

0,2

3,4

19,5

34,1

24,5

15,0

3,8

34,6

2,1

15,2

0,1

10,3

5,1

125,3

4,3

744,9

3,4

11,6

3,4

12,1

52,6

5 793,5

7 310,7

| — | Kompensation |
| --- | --- |

—

Kompensation

—

64,0

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

142,7

—

—

—

—

—

—

206,6

I ALT

2 431,1

962,3

2 460,9

1 498,9

10 873,1

360,4

2 153,4

8 529,1

12 195,6

13 590,5

11 071,1

140,4

641,9

1 123,6

137,6

2 021,4

81,4

2 259,4

1 717,6

7 609,8

4 144,2

2 660,7

491,6

1 263,8

1 303,8

1 445,6

7 340,4

8 742,5

109 252,0

2,2 %

0,9 %

2,3 %

1,4 %

10,0 %

0,3 %

2,0 %

7,8 %

11,2 %

12,4 %

10,1 %

0,1 %

0,6 %

1,0 %

0,1 %

1,9 %

0,1 %

2,1 %

1,6 %

7,0 %

3,8 %

2,4 %

0,4 %

1,2 %

1,2 %

1,3 %

6,7 %

8,0 %

100,0 %

Tavle VII

Den konsoliderede balance

| (millioner euro) |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Langfristede aktiver: |
| Immaterielle aktiver | 56 | 44 |
| Ejendomme, anlæg og udstyr | 4 881 | 4 523 |
| Langsigtede investeringer | 2 078 | 1 973 |
| Lån | 3 565 | 1 806 |
| Langsigtet forfinansiering | 29 023 | 14 015 |
| Langfristede tilgodehavender | 45 | 127 |
| | 39 648 | 22 488 |
| Omsætningsaktiver: |
| Lagre | 85 | 88 |
| Kortsigtede investeringer | 1 553 | 1 420 |
| Kortsigtet forfinansiering | 10 262 | 20 583 |
| Kortfristede tilgodehavender | 11 920 | 12 051 |
| Likvide midler | 23 724 | 18 756 |
| | 47 544 | 52 898 |
| Aktiver i alt | 87 192 | 75 386 |
| Langfristet gæld: |
| Ydelser til medarbejdere | –37 556 | –33 480 |
| Langsigtede hensættelser | –1 341 | –1 079 |
| Langfristede finansielle forpligtelser | –3 349 | –1 574 |
| Anden langfristet gæld | –2 226 | –1 989 |
| | –44 472 | –38 122 |
| Kortfristet gæld: |
| Kortsigtede hensættelser | – 348 | – 369 |
| Kortfristede finansielle forpligtelser | – 119 | – 135 |
| Diverse kreditorer | –89 677 | –95 380 |
| | –90 144 | –95 884 |
| Passiver i alt | – 134 616 | – 134 006 |
| Nettoaktiver | –47 424 | –58 620 |
| Reserver | 3 115 | 2 806 |
| Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne: |
| Personaleydelser | –37 556 | –33 480 |
| Andre beløb | –12 983 | –27 946 |
| Nettoaktiver | –47 424 | –58 620 |

(millioner euro)

31.12.2008

31.12.2007

Langfristede aktiver:

Immaterielle aktiver

56

44

Ejendomme, anlæg og udstyr

4 881

4 523

Langsigtede investeringer

2 078

1 973

Lån

3 565

1 806

Langsigtet forfinansiering

29 023

14 015

Langfristede tilgodehavender

45

127

39 648

22 488

Omsætningsaktiver:

Lagre

85

88

Kortsigtede investeringer

1 553

1 420

Kortsigtet forfinansiering

10 262

20 583

Kortfristede tilgodehavender

11 920

12 051

Likvide midler

23 724

18 756

47 544

52 898

Aktiver i alt

87 192

75 386

Langfristet gæld:

Ydelser til medarbejdere

–37 556

–33 480

Langsigtede hensættelser

–1 341

–1 079

Langfristede finansielle forpligtelser

–3 349

–1 574

Anden langfristet gæld

–2 226

–1 989

–44 472

–38 122

Kortfristet gæld:

Kortsigtede hensættelser

– 348

– 369

Kortfristede finansielle forpligtelser

– 119

– 135

Diverse kreditorer

–89 677

–95 380

–90 144

–95 884

Passiver i alt

– 134 616

– 134 006

Nettoaktiver

–47 424

–58 620

Reserver

3 115

2 806

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne:

Personaleydelser

–37 556

–33 480

Andre beløb

–12 983

–27 946

Nettoaktiver

–47 424

–58 620

Tavle VIII

Den konsoliderede resultatopgørelse

| (millioner euro) |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Driftsindtægter |
| Egne indtægter og indtægter fra bidrag | 112 713 | 112 084 |
| Andre driftsindtægter | 9 731 | 9 080 |
| | 122 444 | 121 164 |
| Driftsudgifter |
| Administrative udgifter | –7 720 | –7 120 |
| Aktionsudgifter | –97 214 | – 104 682 |
| | – 104 934 | – 111 802 |
| Overskud på driften | 17 510 | 9 362 |
| Indtægter fra finansielle transaktioner | 698 | 674 |
| Udgifter til finansielle transaktioner | – 467 | – 354 |
| Bevægelse i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere | –5 009 | –2 207 |
| Del af nettooverskud/(-underskud) af associerede selskaber og joint ventures | –46 | –13 |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | 12 686 | 7 462 |

(millioner euro)

31.12.2008

31.12.2007

Driftsindtægter

Egne indtægter og indtægter fra bidrag

112 713

112 084

Andre driftsindtægter

9 731

9 080

122 444

121 164

Driftsudgifter

Administrative udgifter

–7 720

–7 120

Aktionsudgifter

–97 214

– 104 682

– 104 934

– 111 802

Overskud på driften

17 510

9 362

Indtægter fra finansielle transaktioner

698

674

Udgifter til finansielle transaktioner

– 467

– 354

Bevægelse i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere

–5 009

–2 207

Del af nettooverskud/(-underskud) af associerede selskaber og joint ventures

–46

–13

Regnskabsårets økonomiske resultat

12 686

7 462

---

(1)  Romtraktaten (25. marts 1957): traktat om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF).

(2)  Romtraktaten (25. marts 1957): traktat om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom).

(3)  Især finansforordningen (FFO) af 25. juni 2002 (EFT L 248 af 16.9.2002).

(4)  Vigtigste retsakter vedrørende Fællesskabernes egne indtægter: Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 (EUT L 163 af 23.6.2007), Rådets afgørelse 2000/597/EF, Euratom af 29. september 2000 (EFT L 253 af 7.10.2000), Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 (EFT L 130 af 31.5.2000), Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89 af 29. maj 1989 (EFT L 155 af 7.6.1989), Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (EUT L 347 af 11.12.2006), Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom af 13. februar 1989 om harmonisering af fastlæggelsen af bruttonationalindkomsten i markedspriser (EFT L 49 af 21.2.1989) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 af 15. juli 2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (EUT L 181 af 19.7.2003).

(5)  Det er vigtigt at bemærke, at »bevillinger til forpligtelser« ikke er det samme som »forpligtelsesbevillinger«, og at »bevillinger til betalinger« ikke er det samme som »betalingsbevillinger«. »Forpligtelsesbevillinger« og »betalingsbevillinger« anvendes udelukkende i forbindelse med opdelte bevillinger.

(6)  Jf. EF-traktatens artikel 274, Euratomtraktatens artikel 179 og FFO's artikel 50.

(7)  Jf. FFO's artikel 69-74 og forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000.

(8)  Jf. EF-traktatens artikel 246, 247 og 248, Euratomtraktatens artikel 160 A, 160 B og 160 C og FFO's artikel 139-147.

(9)  Jf. EF-traktatens artikel 276 og Euratomtraktatens artikel 180 b.

(10)  Endelige budgetbevillinger efter hensyntagen til overførsler mellem budgetposter, bevillinger vedrørende formålsbestemte indtægter eller lignende og bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår. Som følge heraf overskrider de disponible bevillinger på bestemte poster loftet i den finansielle ramme.

(11)  Inkl. bevillinger svarende til formålsbestemte indtægter eller lignende bevillinger.

(12)  Afsnittene (BA) i sektion III (Kommissionen) svarer til Kommissionens definition af aktivitetsområderne/de politiske områder med henblik på aktivitetsbaseret budgettering (ABB).

(13)  I henhold til bilaget til den interinstitutionelle aftale af 2006 er de beløb, der er medtaget under lofterne for dette udgiftsområde, de beløb, der fremkommer efter fradrag af personalets indbetalinger til pensionsordningen inden for en grænse på 500 millioner euro i 2004-priser for perioden 2007-2013. I 2008 andrager denne reduktion 77,3 millioner euro.

(14)  Endelige budgetbevillinger efter hensyntagen til overførsler mellem budgetposter, bevillinger vedrørende formålsbestemte indtægter eller lignende bevillinger og bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår.

(15)  Afsnittene (BA) i sektion III (Kommissionen) svarer til Kommissionens definition af aktivitetsområderne/de politiske områder med henblik på aktivitetsbaseret budgettering (ABB).

(16)  Der er foretaget en korrektion (på 6 252 millioner euro) af bruttobeløbet for Det Forenede Kongeriges andel af de egne indtægter (16 365,9 millioner euro). De øvrige medlemsstater finansierer denne justering. Korrektionen vedrører udelukkende moms- og BNI-elementet af de egne bruttoindtægter og fordeles på de to elementer efter deres relative størrelse.

(17)  Den geografiske fordeling er ikke baseret på betalingerne til medlemsstaterne, men på udgifternes fordeling i henhold til dataene i Kommissionens it-regnskabssystem ABAC.

(18)  Beløbene under »Tredjelande og diverse« er i det væsentlige udgifter til projekter uden for Unionen og til tredjelandes deltagelse. Herunder er også medtaget udgifter, som ikke kunne fordeles geografisk.

---

BILAG II

Liste over særberetninger vedtaget af Revisionsretten siden sidste årsberetning:

| — | Særberetning nr. 8/2008 — Er krydsoverensstemmelsesordningen effektiv? |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 8/2008 — Er krydsoverensstemmelsesordningen effektiv?

| — | Særberetning nr. 9/2008 — Effektiviteten af EU’s støtte til Belarus, Moldova og Ukraine vedrørende frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 9/2008 — Effektiviteten af EU’s støtte til Belarus, Moldova og Ukraine vedrørende frihed, sikkerhed og retfærdighed

| — | Særberetning nr. 10/2008 — EF’s udviklingsbistand til sundhedstjenester i Afrika syd for Sahara |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 10/2008 — EF’s udviklingsbistand til sundhedstjenester i Afrika syd for Sahara

| — | Særberetning nr. 11/2008 — Forvaltningen af Den Europæiske Unions støtte til operationer vedrørende offentlig oplagring af korn |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 11/2008 — Forvaltningen af Den Europæiske Unions støtte til operationer vedrørende offentlig oplagring af korn

| — | Særberetning nr. 12/2008 — Det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA), 2000-2006 |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 12/2008 — Det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA), 2000-2006

| — | Særberetning nr. 1/2009 — Bankforanstaltninger i Middelhavsområdet som led i Meda-programmet og tidligere protokoller |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 1/2009 — Bankforanstaltninger i Middelhavsområdet som led i Meda-programmet og tidligere protokoller

| — | Særberetning nr. 2/2009 — Den Europæiske Unions folkesundhedsprogram (2003-2007): et effektivt redskab til at forbedre de europæiske borgeres sundhed? |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 2/2009 — Den Europæiske Unions folkesundhedsprogram (2003-2007): et effektivt redskab til at forbedre de europæiske borgeres sundhed?

| — | Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-2006 |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 3/2009 — Strukturfondsmidlernes anvendelse til spildevandsrensning i programperioderne 1994-1999 og 2000-2006

| — | Særberetning nr. 4/2009 — Kommissionens forvaltning af ikke-statslige aktørers deltagelse i EF’s udviklingssamarbejde |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 4/2009 — Kommissionens forvaltning af ikke-statslige aktørers deltagelse i EF’s udviklingssamarbejde

| — | Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring

| — | Særberetning nr. 6/2009 — Den Europæiske Unions fødevarehjælp til socialt dårligt stillede personer: en vurdering af målene og de anvendte midler og metoder |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 6/2009 — Den Europæiske Unions fødevarehjælp til socialt dårligt stillede personer: en vurdering af målene og de anvendte midler og metoder

| — | Særberetning nr. 7/2009 — Forvaltningen af Galileoprogrammet i udvikling- og valideringsfasen |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 7/2009 — Forvaltningen af Galileoprogrammet i udvikling- og valideringsfasen

| — | Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik – Nåede de deres mål? |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik – Nåede de deres mål?

| — | Særberetning nr. 9/2009 — Effektiviteten og produktiviteten af Det Europæiske Personaleudvælgelseskontors personaleudvælgelse |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 9/2009 — Effektiviteten og produktiviteten af Det Europæiske Personaleudvælgelseskontors personaleudvælgelse

| — | Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter

| — | Særberetning nr. 11/2009 — LIFE-Naturprojekternes bæredygtighed og Kommissionens forvaltning af dem |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 11/2009 — LIFE-Naturprojekternes bæredygtighed og Kommissionens forvaltning af dem

| — | Særberetning nr. 12/2009 — Effekten af Kommissionens projekter på området retlige og indre anliggender i den vestlige Balkanregion |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 12/2009 — Effekten af Kommissionens projekter på området retlige og indre anliggender i den vestlige Balkanregion

| — | Særberetning nr. 13/2009 — Uddelegering af gennemførelsesopgaver til forvaltningsorganer: en vellykket løsning? |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 13/2009 — Uddelegering af gennemførelsesopgaver til forvaltningsorganer: en vellykket løsning?

| — | Særberetning nr. 14/2009 — Har forvaltningsinstrumenterne på markedet for mælk og mejeriprodukter opfyldt deres vigtigste mål? |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 14/2009 — Har forvaltningsinstrumenterne på markedet for mælk og mejeriprodukter opfyldt deres vigtigste mål?

Disse rapporter kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: www.eca.europa.eu

En papirudgave eller en CD-ROM kan rekvireres ved henvendelse til Revisionsretten:

| Den Europæiske Revisionsret |
| --- |
| Kommunikation og Beretninger |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tlf. + (352) 4398-1 |
| e-mail: euraud@eca.europa.eu |

Den Europæiske Revisionsret

Kommunikation og Beretninger

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tlf. + (352) 4398-1

e-mail: euraud@eca.europa.eu

eller ved udfyldelse af den elektroniske ordreseddel på EU Bookshop.

---

| 10.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 269/257 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 269/257

---

ÅRSBERETNING OM 7., 8., 9. OG 10. EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDS (EUF'S) AKTIVITETER

2009/C 269/02

Årsberetning om 7., 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter

INDHOLD

Indledning

Kapitel I – Gennemførelsen af 7., 8., 9. og 10. EUF

Finansiel gennemførelse

Kommissionens årsberetning om den økonomiske forvaltning af 7. til 10. Europæiske Udviklingsfond

Kapitel II – Revisionserklæring om EUF

Revisionsrettens erklæring om 7., 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond (EUF) for regnskabsåret 2008

Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen

Revisionens omfang og revisionsmetode

Regnskabernes rigtighed

Transaktionernes formelle rigtighed

Den årlige aktivitetsrapport og erklæring fra generaldirektøren for EuropeAid

Systemernes effektivitet

Konklusioner og anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 1. | Retsgrundlaget for de europæiske udviklingsfonde (EUF) er de internationale konventioner eller aftaler (1), som Fællesskabet og dets medlemsstater har indgået med en række stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), og Rådets afgørelser om associering af oversøiske lande og territorier (OLT). |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

1.

Retsgrundlaget for de europæiske udviklingsfonde (EUF) er de internationale konventioner eller aftaler (1), som Fællesskabet og dets medlemsstater har indgået med en række stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), og Rådets afgørelser om associering af oversøiske lande og territorier (OLT).

| 2. | Kommissionen er ansvarlig for forvaltningen af hovedparten af EUF's udgifter. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) har siden 1. april 2003 været eneansvarlig for forvaltningen af EUF's investeringsfacilitet. Denne facilitet er hverken omfattet af Rettens revisionserklæring eller Europa Parlamentets dechargeprocedure (2)
   (3). |
| --- | --- |

2.

Kommissionen er ansvarlig for forvaltningen af hovedparten af EUF's udgifter. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) har siden 1. april 2003 været eneansvarlig for forvaltningen af EUF's investeringsfacilitet. Denne facilitet er hverken omfattet af Rettens revisionserklæring eller Europa Parlamentets dechargeprocedure (2)
   (3).

| 3. | EUF's struktur vises i
  tavle 1
  . EUF forvaltes ved forskellige forvaltningsmetoder: central, fælles og decentral forvaltning (4). Ved central forvaltning forvalter Kommissionen selv procedurerne for indgåelse af aftaler og betalingerne til de endelige modtagere. Ved fælles forvaltning overdrages visse gennemførelsesopgaver til internationale organisationer på betingelse af, at organisationernes regnskaber, revision og kontrol samt procedurer for indgåelse af indkøbsaftaler frembyder garantier svarende til internationalt anerkendte standarder. Ved decentral forvaltning varetages den daglige forvaltning af den nationale anvisningsberettigede (5)i hvert enkelt modtagerland og af Kommissionen (jf. see
  tavle 2
  ). De er ansvarlige for:






  a) | regelmæssig at tjekke, at foranstaltningerne er blevet implementeret efter hensigten |
| --- | --- | --- |

3.

EUF's struktur vises i
  tavle 1
  . EUF forvaltes ved forskellige forvaltningsmetoder: central, fælles og decentral forvaltning (4). Ved central forvaltning forvalter Kommissionen selv procedurerne for indgåelse af aftaler og betalingerne til de endelige modtagere. Ved fælles forvaltning overdrages visse gennemførelsesopgaver til internationale organisationer på betingelse af, at organisationernes regnskaber, revision og kontrol samt procedurer for indgåelse af indkøbsaftaler frembyder garantier svarende til internationalt anerkendte standarder. Ved decentral forvaltning varetages den daglige forvaltning af den nationale anvisningsberettigede (5)i hvert enkelt modtagerland og af Kommissionen (jf. see
  tavle 2
  ). De er ansvarlige for:

a)

regelmæssig at tjekke, at foranstaltningerne er blevet implementeret efter hensigten

| b) | at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at forebygge uregelmæssigheder og alvorlige overtrædelser af love og bestemmelser, og at indlede eventuel retsforfølgelse for at inddrive midler, der er udbetalt uretmæssigt. |
| --- | --- |

b)

at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at forebygge uregelmæssigheder og alvorlige overtrædelser af love og bestemmelser, og at indlede eventuel retsforfølgelse for at inddrive midler, der er udbetalt uretmæssigt.

Tavle 1 — EUF's struktur (opstillet efter kontraktværdi)

Image

Tavle 2 — Princippet om decentral forvaltning

Image

| 4. | I Kommissionen forvaltes næsten alle EUF programmerne af Samarbejdskontoret EuropeAid (herefter: EuropeAid), som også er ansvarligt for forvaltningen af hovedparten af de udgifter vedrørende eksterne forbindelser og udvikling, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget (6). En beskeden andel af EUF projekterne (7)drejer sig om humanitær bistand og forvaltes af Generaldirektoratet for Humanitær bistand (GD ECHO). |
| --- | --- |

4.

I Kommissionen forvaltes næsten alle EUF programmerne af Samarbejdskontoret EuropeAid (herefter: EuropeAid), som også er ansvarligt for forvaltningen af hovedparten af de udgifter vedrørende eksterne forbindelser og udvikling, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget (6). En beskeden andel af EUF projekterne (7)drejer sig om humanitær bistand og forvaltes af Generaldirektoratet for Humanitær bistand (GD ECHO).

GENNEMFØRELSEN AF 7., 8., 9. OG 10. EUF

Finansiel gennemførelse

| 5. | I 2008 blev 7., 8., 9. og 10. EUF gennemført sideløbende. EUF's anvisningsberettigede afviklede 7. EUF den 31. august 2008 (8). På afviklingstidspunktet var der udbetalt 10 381 millioner euro (98,3 % af de 10 559 millioner euro, der var afsat til bistandsforanstaltninger). Restbeløbet på 178 millioner euro blev overført til 9. EUF. |
| --- | --- |

5.

I 2008 blev 7., 8., 9. og 10. EUF gennemført sideløbende. EUF's anvisningsberettigede afviklede 7. EUF den 31. august 2008 (8). På afviklingstidspunktet var der udbetalt 10 381 millioner euro (98,3 % af de 10 559 millioner euro, der var afsat til bistandsforanstaltninger). Restbeløbet på 178 millioner euro blev overført til 9. EUF.

| 5. | Kommissionen er af hensyn til sund finansiel EUF-forvaltning fortsat med at nedtrappe gamle projekter, og den 7. EUF blev som planlagt indstillet den 31. august 2008. |
| --- | --- |

5.

| 6. | 10. EUF, der dækker perioden fra 2008 til 2013, og hvortil der er afsat fællesskabsbistand på 22 682 millioner euro, trådte i kraft den 1. juli 2008. Af dette beløb er 21 966 millioner euro afsat til AVS landene, og 286 millioner euro til OLT. Beløbene omfatter1 500 millioner euro og 30 millioner euro til henholdsvis AVS landene og OLT, indbetalt til investeringsfaciliteten, som forvaltes af EIB. Endelig er der afsat 430 millioner euro til Kommissionens udgifter til programmering og gennemførelse af EUF. |
| --- | --- |

6.

10. EUF, der dækker perioden fra 2008 til 2013, og hvortil der er afsat fællesskabsbistand på 22 682 millioner euro, trådte i kraft den 1. juli 2008. Af dette beløb er 21 966 millioner euro afsat til AVS landene, og 286 millioner euro til OLT. Beløbene omfatter1 500 millioner euro og 30 millioner euro til henholdsvis AVS landene og OLT, indbetalt til investeringsfaciliteten, som forvaltes af EIB. Endelig er der afsat 430 millioner euro til Kommissionens udgifter til programmering og gennemførelse af EUF.

| 7. | Tabel 1
  viser den kumulerede udnyttelse de EUF midler, som Kommissionen forvalter, og den finansielle gennemførelse.
  Figur I
  og
  II
  viser de kumulerede midler og kumulerede afgørelser fordelt på interventionsområder. I 2008 blev de samlede forpligtelser, de specifikke forpligtelser og betalingerne alle større end de overslag over den finansielle gennemførelse, som Kommissionen havde opstillet, idet de samlede forpligtelser (4 723 millioner euro), specifikke forpligtelser (2 649 millioner euro) og nettobetalinger (3 143 millioner euro) var rekordhøje. Dette skyldes til dels den hurtige igangsætning af gennemførelsen af 10. EUF og den store stigning i budgetstøttetransaktioner med samlede forpligtelser og betalinger, der nåede op på henholdsvis 2 583 millioner euro og 606 millioner euro. De udestående betalinger steg med 15 %, hvad der er rimeligt i betragtning af, at årets forpligtelser var rekordhøje. Samtidig faldt de gamle og hvilende udestående betalinger med 33 %. |
| --- | --- |

7.

Tabel 1
  viser den kumulerede udnyttelse de EUF midler, som Kommissionen forvalter, og den finansielle gennemførelse.
  Figur I
  og
  II
  viser de kumulerede midler og kumulerede afgørelser fordelt på interventionsområder. I 2008 blev de samlede forpligtelser, de specifikke forpligtelser og betalingerne alle større end de overslag over den finansielle gennemførelse, som Kommissionen havde opstillet, idet de samlede forpligtelser (4 723 millioner euro), specifikke forpligtelser (2 649 millioner euro) og nettobetalinger (3 143 millioner euro) var rekordhøje. Dette skyldes til dels den hurtige igangsætning af gennemførelsen af 10. EUF og den store stigning i budgetstøttetransaktioner med samlede forpligtelser og betalinger, der nåede op på henholdsvis 2 583 millioner euro og 606 millioner euro. De udestående betalinger steg med 15 %, hvad der er rimeligt i betragtning af, at årets forpligtelser var rekordhøje. Samtidig faldt de gamle og hvilende udestående betalinger med 33 %.

| 7. | Kommissionen har igen i år opnået usædvanligt gode resultater, hvad angår forpligtelser og betalinger og forvaltning af udestående beløb. Det viser, at den indsats, der i de senere år er gjort for at fremskynde programgennemførelsen, har båret frugt. |
| --- | --- |

7.

Kommissionens årsberetning om den økonomiske forvaltning af 7. til 10. Europæiske Udviklingsfond

| 8. | I henhold til finansforordningen for 10. EUF (9)skal Kommissionen hvert år aflægge en beretning om den økonomiske forvaltning af EUF. Retten finder, at beretningen om den økonomiske forvaltning giver en pålidelig redegørelse for virkeliggørelsen af Kommissionens operationelle mål for regnskabsåret (navnlig vedrørende den finansielle gennemførelse og kontrolaktiviteterne), den finansielle situation og begivenheder, der har haft væsentlig indflydelse på de aktiviteter, der har fundet sted i 2008. |
| --- | --- |

8.

I henhold til finansforordningen for 10. EUF (9)skal Kommissionen hvert år aflægge en beretning om den økonomiske forvaltning af EUF. Retten finder, at beretningen om den økonomiske forvaltning giver en pålidelig redegørelse for virkeliggørelsen af Kommissionens operationelle mål for regnskabsåret (navnlig vedrørende den finansielle gennemførelse og kontrolaktiviteterne), den finansielle situation og begivenheder, der har haft væsentlig indflydelse på de aktiviteter, der har fundet sted i 2008.

Tabel 1 —   Den kumulerede udnyttelse af EUF's midler pr. 31. december 2008

| (millioner euro) |
| --- |
| | Stillingen pr. udgangen af 2007 | Budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2008 | Stillingen pr. udgangen af 2008 |
| Samlet beløb | Udnyttelses- grad (40) | 7. EUF | 8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | Samlet beløb | 7. EUF Afviklet | 8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | Samlet beløb
   (41) | Udnyttelsesgrad (40) |
| A — | MIDLER
   (39) |

(millioner euro)

Stillingen pr. udgangen af 2007

Budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2008

Stillingen pr. udgangen af 2008

Samlet beløb

Udnyttelses- grad (40)

7. EUF

8. EUF

9. EUF

10. EUF

Samlet beløb

7. EUF Afviklet

8. EUF

9. EUF

10. EUF

Samlet beløb
   (41)

Udnyttelsesgrad (40)

A —

37 328,7

– 765,0

–53,4

725,4

21 260,1

21 167,1

0,0

10 785,9

16 631,8

21 260,1

48 677,7

B —   UDNYTTELSE

| 1. | Finansielle forpligtelser |
| --- | --- |

1.

37 279,4

99,9 %

– 765,0

–53,4

774,7

4 766,4

4 722,7

0,0

10 785,8

16 631,8

4 766,4

32 184,1

66,1 %

| 2. | Specifikke retlige forpligtelser |
| --- | --- |

2.

32 046,0

85,8 %

– 699,2

54,6

3 163,2

130,4

2 649,1

0,0

10 539,2

14 207,4

130,4

2 649,1

51,1 %

| 3. | Betalinger |
| --- | --- |

3.

26 700,0

71,5 %

– 522,8

323,1

3 253,0

89,8

3 143,1

0,0

9 928,6

10 006,7

89,8

20 025,1

41,1 %

| C — | Udestående betalinger (B1-B3) |
| --- | --- |

C —

10 579,4

28,3 %

0,0

857,3

6 625,1

4 676,6

12 159,0

25,0 %

| D — | Disponibelt beløb (A-B1) |
| --- | --- |

D —

49,3

0,1 %

0,0

0,0

0,0

16 493,7

16 493,7

33,9 %

Kilde: Revisionsretten på grundlag af EUF's beretninger om den økonomiske forvaltning og årsregnskabet pr. 31. december 2008.

Image

REVISIONSERKLÆRING OM EUF

Revisionsrettens erklæring om 7., 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond (EUF) for regnskabsåret 2008

| I. | I overensstemmelse med traktatens artikel 248 har Retten







  a) | revideret det endelige årsregnskab for 7., 8., 9. og 10 Europæiske Udviklingsfond for regnskabsåret 2008, som omfatter det konsoliderede årsregnskab
   (10)
  og den konsoliderede beretning om den økonomiske forvaltning af 7., 8., 9. og 10. EUF |
| --- | --- | --- |

I.

a)

revideret det endelige årsregnskab for 7., 8., 9. og 10 Europæiske Udviklingsfond for regnskabsåret 2008, som omfatter det konsoliderede årsregnskab
   (10)
  og den konsoliderede beretning om den økonomiske forvaltning af 7., 8., 9. og 10. EUF

| b) | kontrolleret de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed inden for den retlige ramme, der gælder for EUF, for så vidt angår den del af fondenes midler, som Kommissionen står for den økonomiske forvaltning af
   (11). |
| --- | --- |

b)

kontrolleret de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed inden for den retlige ramme, der gælder for EUF, for så vidt angår den del af fondenes midler, som Kommissionen står for den økonomiske forvaltning af
   (11).

Ledelsens ansvar

| II. | I henhold til finansforordningerne for 7., 8., 9. og 10. EUF har ledelsen
   (12)
  ansvaret for at udarbejde et endeligt årsregnskab for EUF, som giver et retvisende billede, og for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed:







  a) | Ledelsens ansvar med hensyn til det endelige årsregnskab for EUF omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at årsregnskabet opstilles og udformes, så det giver et retvisende billede og er fri for væsentlige fejlangivelser, uanset om sådanne måtte være opstået som følge af svig eller fejl, udvælgelse og anvendelse af hensigtsmæssige regnskabspraksis på grundlag af de regnskabsregler, som EUF's regnskabsfører
   (13)
  har fastlagt, samt foretagelse af regnskabsmæssige skøn, der er rimelige i betragtning af omstændighederne. Kommissionen godkender EUF's endelige årsregnskab. |
| --- | --- | --- |

II.

a)

Ledelsens ansvar med hensyn til det endelige årsregnskab for EUF omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at årsregnskabet opstilles og udformes, så det giver et retvisende billede og er fri for væsentlige fejlangivelser, uanset om sådanne måtte være opstået som følge af svig eller fejl, udvælgelse og anvendelse af hensigtsmæssige regnskabspraksis på grundlag af de regnskabsregler, som EUF's regnskabsfører
   (13)
  har fastlagt, samt foretagelse af regnskabsmæssige skøn, der er rimelige i betragtning af omstændighederne. Kommissionen godkender EUF's endelige årsregnskab.

| b) | Den måde, hvorpå ledelsen udøver sit ansvar for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, afhænger af, efter hvilken metode EUF gennemføres. Når der er tale om direkte central forvaltning, er det Kommissionens tjenester, der står for gennemførelsen. Ved decentral forvaltning overdrages der gennemførelsesopgaver til tredjelande og ved indirekte central forvaltning til andre organer. Når der er tale om fælles forvaltning, deles gennemførelsesopgaverne mellem Kommissionen og internationale organisationer. Gennemførelsesopgaverne skal opfylde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, hvilket kræver udformning, gennemførelse og opretholdelse af en effektiv og produktiv intern kontrol, herunder tilstrækkelig overvågning og hensigtsmæssige foranstaltninger til at forhindre uregelmæssigheder og svig samt, om fornødent, anlæggelse af retssager med henblik på at inddrivelse af uretmæssigt udbetalte eller anvendte midler. Uanset gennemførelsesmetoden bærer Kommissionen det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for EUF's regnskab. |
| --- | --- |

b)

Den måde, hvorpå ledelsen udøver sit ansvar for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, afhænger af, efter hvilken metode EUF gennemføres. Når der er tale om direkte central forvaltning, er det Kommissionens tjenester, der står for gennemførelsen. Ved decentral forvaltning overdrages der gennemførelsesopgaver til tredjelande og ved indirekte central forvaltning til andre organer. Når der er tale om fælles forvaltning, deles gennemførelsesopgaverne mellem Kommissionen og internationale organisationer. Gennemførelsesopgaverne skal opfylde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, hvilket kræver udformning, gennemførelse og opretholdelse af en effektiv og produktiv intern kontrol, herunder tilstrækkelig overvågning og hensigtsmæssige foranstaltninger til at forhindre uregelmæssigheder og svig samt, om fornødent, anlæggelse af retssager med henblik på at inddrivelse af uretmæssigt udbetalte eller anvendte midler. Uanset gennemførelsesmetoden bærer Kommissionen det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for EUF's regnskab.

Revisors ansvar

| III. | Det er Revisionsrettens ansvar på baggrund af sin revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten reviderede regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's og INTOSAI's internationale revisionsstandarder og etiske kodekser. I henhold til disse standarder skal Retten planlægge og udføre revisionen med henblik på at få rimelig sikkerhed for, at det endelige årsregnskab for EUF er uden væsentlig fejlinformation, og at de underliggende transaktioner, taget under ét, er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

III.

| IV. | I den sammenhæng, som er beskrevet i punkt III, indgår det i revisionen, at der udføres revisionshandlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i det endelige konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af revisionshandlinger foretages på grundlag af revisors dømmekraft, herunder hans vurdering af risikoen for, at der er væsentlig fejlinformation i det endelige konsoliderede regnskab, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i den retlige ramme for EUF, uanset om der er tale om svig eller fejl. Når revisor vurderer risiciene, undersøger han det interne kontrolsystem, som er relevant for udarbejdelsen af et endeligt konsolideret regnskab, som giver et retvisende billede, og de overvågnings- og kontrolsystemer, som skal sikre, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, og definerer revisionshandlinger, som er hensigtsmæssige under de givne omstændigheder. I denne sammenhæng omfatter en revision også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede fremlæggelse af det endelige konsoliderede regnskab og de årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

IV.

| V. | Retten fik ikke alle de nødvendige oplysninger og hele den nødvendige dokumentation vedrørende 10 af stikprøvens betalinger til internationale organisationer. Derfor kan Retten ikke afgive erklæring om den formelle rigtighed af udgifter på 190 millioner euro, eller 6,7 % af årets udgifter. |
| --- | --- |

V.

| VI. | Med den begrænsning, der er anført i punkt V, mener Retten, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og anvendeligt til at danne grundlag for dens revisionserklæring. |
| --- | --- |

VI.

Erklæring om regnskabernes rigtighed

| VII. | Det er Rettens opfattelse, at det endelige årsregnskab for 7., 8., 9. og 10. EUF i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF's finansielle stilling pr. 31. december 2008 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastlagt. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Uden at det ændrer ved erklæringen i punkt VII, skal Retten gøre opmærksom på, at den metode, der bruges til at skønne omfanget af hensættelser til imødegåelse af påløbne omkostninger, ikke holder stik for bestemte kontrakttypers vedkommende, og på Kommissionens beslutning om at forfine metoden fra og med regnskabsåret 2009. |
| --- | --- |

VIII.

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet

| IX. | Det er Rettens opfattelse, at 7., 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds indtægter og forpligtelser vedrørende det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008, er uden væsentlig fejl. |
| --- | --- |

IX.

| X. | Uden at drage erklæringen i punkt IX i tvivl skal Retten gøre opmærksom på den høje forekomst af ikke kvantificerbare fejl, som den konstaterede i forbindelse med forpligtelserne til budgetstøtte, men som ikke er medtaget i skønnet over den samlede fejl. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Efter Rettens opfattelse er 7., 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds betalinger for det år, der afsluttedes den 31. december 2008, behæftet med væsentlige fejl. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Retten har konstateret betydelige forbedringer i Kommissionens overvågnings og kontrolsystemer. Retten noterer sig, at det stadig kan gøres klarere, hvordan resultaterne af forskellige kontroller kan bidrage til generaldirektørens erklæring, og at udformningen og/eller implementeringen af en række systemer stadig kan forbedres. Retten skal også gøre opmærksom på, at det er nødvendigt, at Kommissionen fortsætter sine bestræbelser på at dokumentere sine beslutninger om berettigelse til budgetstøtte. Dette kræver en struktureret og formaliseret påvisning af, at modtagerlandene har et relevant reformprogram. |
| --- | --- |

XII.

16. og 17. september 2009

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Formand

| Den Europæiske Revisionsret |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen

Revisionens omfang og revisionsmetode

| 9. | Bemærkningerne om EUF regnskabernes rigtighed i revisionserklæringens punkt VII og VIII er baseret på revision af det konsoliderede årsregnskab (14)og den konsoliderede beretning om den økonomiske forvaltning af 7., 8., 9. og 10. EUF (15). Revisionen omfattede et passende udvalg af revisionshandlinger, hvis sigte det var på grundlag af test at efterprøve dokumentationen for såvel beløb som andre oplysninger. Den omfattede en vurdering af de anvendte regnskabsprincipper, af væsentlige skøn foretaget af ledelsen og af den samlede opstilling af det konsoliderede regnskab. |
| --- | --- |

9.

Bemærkningerne om EUF regnskabernes rigtighed i revisionserklæringens punkt VII og VIII er baseret på revision af det konsoliderede årsregnskab (14)og den konsoliderede beretning om den økonomiske forvaltning af 7., 8., 9. og 10. EUF (15). Revisionen omfattede et passende udvalg af revisionshandlinger, hvis sigte det var på grundlag af test at efterprøve dokumentationen for såvel beløb som andre oplysninger. Den omfattede en vurdering af de anvendte regnskabsprincipper, af væsentlige skøn foretaget af ledelsen og af den samlede opstilling af det konsoliderede regnskab.

| 10. | Bemærkningerne om transaktionernes formelle rigtighed (16)i revisionserklæringens punkt IX og XII er baseret på følgende elementer:






  a) | substansrevision af en repræsentativ statistisk stikprøve på 225 poster svarende til 45 finansielle og specifikke retlige forpligtelser og 180 betalinger afholdt af EuropeAids centrale tjenestegrene og delegationerne, herunder 40 forskudsbetalinger. Om fornødent besøgte Retten gennemførelsesorganisationerne og de endelige modtagere på stedet for at efterprøve de underliggende betalinger, der var anmeldt i finansielle rapporter eller omkostningsopgørelser |
| --- | --- | --- |

10.

Bemærkningerne om transaktionernes formelle rigtighed (16)i revisionserklæringens punkt IX og XII er baseret på følgende elementer:

a)

substansrevision af en repræsentativ statistisk stikprøve på 225 poster svarende til 45 finansielle og specifikke retlige forpligtelser og 180 betalinger afholdt af EuropeAids centrale tjenestegrene og delegationerne, herunder 40 forskudsbetalinger. Om fornødent besøgte Retten gennemførelsesorganisationerne og de endelige modtagere på stedet for at efterprøve de underliggende betalinger, der var anmeldt i finansielle rapporter eller omkostningsopgørelser

| b) | en vurdering af effektiviteten af overvågnings og kontrolsystemerne i EuropeAids centrale tjenestegrene og i delegationerne, herunder opfølgning på centrale bemærkninger i tidligere revisionserklæringer (jf.
  bilag 2
  ):






  i) | de anvisningsberettigedes forudgående kontrol af kontrakter og betalinger |
| --- | --- | --- |

b)

en vurdering af effektiviteten af overvågnings og kontrolsystemerne i EuropeAids centrale tjenestegrene og i delegationerne, herunder opfølgning på centrale bemærkninger i tidligere revisionserklæringer (jf.
  bilag 2
  ):

i)

de anvisningsberettigedes forudgående kontrol af kontrakter og betalinger

| ii) | tilsynet med gennemførelsesorganisationerne |
| --- | --- |

ii)

tilsynet med gennemførelsesorganisationerne

| iii) | eksterne revisioner |
| --- | --- |

iii)

eksterne revisioner

| iv) | EuropeAids centrale tjenestegrenes overvågning |
| --- | --- |

iv)

EuropeAids centrale tjenestegrenes overvågning

| v) | intern revision |
| --- | --- |

v)

intern revision

| c) | en vurdering af den årlige aktivitetsrapport og erklæring fra generaldirektøren for EuropeAid. |
| --- | --- |

c)

en vurdering af den årlige aktivitetsrapport og erklæring fra generaldirektøren for EuropeAid.

| 11. | Som led i revisionen besøgte Retten fem lande for på stedet at foretage en detaljeret gennemgang af transaktionerne: Angola, Malawi, Mauretanien, Mozambique og Republikken Congo. |
| --- | --- |

11.

Som led i revisionen besøgte Retten fem lande for på stedet at foretage en detaljeret gennemgang af transaktionerne: Angola, Malawi, Mauretanien, Mozambique og Republikken Congo.

| 12. | Rettens revision omfattede en gennemgang af de gældende procedurer for regnskabsføring og overvågning af udstedte indtægtsordrer. |
| --- | --- |

12.

Rettens revision omfattede en gennemgang af de gældende procedurer for regnskabsføring og overvågning af udstedte indtægtsordrer.

Regnskabernes rigtighed

| 13. | Årsregnskabet for 2008 er det fjerde regnskab, der er opstillet efter regnskabsregler, som bygger på periodiseringsprincippet. I sine tidligere årsberetninger har Retten bemærket, at EUF's regnskabssystem ikke har alle de funktioner, som en produktiv og effektiv rapportering af økonomiske oplysninger efter periodiseringsprincippet kræver, hvad der øger risikoen for regnskabsfejl som følge af den omfattende manuelle bearbejdning, der skal til for at konvertere kasseregnskabsdata til et årsregnskab efter periodiseringsprincippet. Trods denne risiko konstaterede revisorerne dog, at regnskabet var uden væsentlige fejl. |
| --- | --- |

13.

Årsregnskabet for 2008 er det fjerde regnskab, der er opstillet efter regnskabsregler, som bygger på periodiseringsprincippet. I sine tidligere årsberetninger har Retten bemærket, at EUF's regnskabssystem ikke har alle de funktioner, som en produktiv og effektiv rapportering af økonomiske oplysninger efter periodiseringsprincippet kræver, hvad der øger risikoen for regnskabsfejl som følge af den omfattende manuelle bearbejdning, der skal til for at konvertere kasseregnskabsdata til et årsregnskab efter periodiseringsprincippet. Trods denne risiko konstaterede revisorerne dog, at regnskabet var uden væsentlige fejl.

| 13. | Indførelsen af det nye regnskabssystem i 2009 har betydet, at man ikke lider under tidligere tiders begrænsninger. Det nye system har alt, hvad der skal til for at sikre effektiv opgørelse efter periodiseringsprincippet. Som det har været tilfældet de tidligere år, er der for regnskabsåret 2008 også gennemført omhyggelig kontrol af den manuelle behandling for at begrænse risiciene. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Det nye regnskabssystem ABAC FED, der bygger på periodiseringsprincippet, blev taget i brug i februar 2009. Alle data vedrørende EUF's operationer, finanser og regnskaber er blevet overført til det nye system. Det skulle yderligere styrke EUF's regnskabsmiljø. |
| --- | --- |

14.

Det nye regnskabssystem ABAC FED, der bygger på periodiseringsprincippet, blev taget i brug i februar 2009. Alle data vedrørende EUF's operationer, finanser og regnskaber er blevet overført til det nye system. Det skulle yderligere styrke EUF's regnskabsmiljø.

| 15. | Regnskabet omfatter en hensættelse på 2 113 millioner euro til imødegåelse af omkostninger, der er påløbet i den periode, rapporteringen dækker, men som der pr. årets udgang ikke var modtaget fakturaer for. Hensættelsens omfang bygger på en række antagelser, herunder at projektudgifter er lineære. Som Kommissionen bebudede i sit svar til Rettens årsberetning for EUF for regnskabsåret 2007 (17), har den udført en undersøgelse, som bekræftede, at antagelsen ikke holder stik, for så vidt angår bestemte kontrakttyper. Som anført i noterne til årsregnskabet har Kommissionen besluttet at forfine sine metoder fra regnskabsåret 2009. |
| --- | --- |

15.

Regnskabet omfatter en hensættelse på 2 113 millioner euro til imødegåelse af omkostninger, der er påløbet i den periode, rapporteringen dækker, men som der pr. årets udgang ikke var modtaget fakturaer for. Hensættelsens omfang bygger på en række antagelser, herunder at projektudgifter er lineære. Som Kommissionen bebudede i sit svar til Rettens årsberetning for EUF for regnskabsåret 2007 (17), har den udført en undersøgelse, som bekræftede, at antagelsen ikke holder stik, for så vidt angår bestemte kontrakttyper. Som anført i noterne til årsregnskabet har Kommissionen besluttet at forfine sine metoder fra regnskabsåret 2009.

| 15. | Der er gennemført en undersøgelse for at kontrollere gyldigheden af den metode, der anvendes til at foretage skøn over indsendelsen af fakturaer. Det blev konstateret, at metoden var anvendelig i langt de fleste tilfælde. Kommissionen vil på baggrund af undersøgelsens konklusioner forbedre metoden til regnskabsafslutningen for 2009. |
| --- | --- |

15.

Transaktionernes formelle rigtighed

| 16. | De vigtigste karakteristika ved og resultaterne af den stikprøvebaserede substansrevision vises i
  bilag 1
  . |
| --- | --- |

16.

De vigtigste karakteristika ved og resultaterne af den stikprøvebaserede substansrevision vises i
  bilag 1
  .

Indtægter

| 17. | Rettens revision af indtægtstransaktionerne viste, at de var uden væsentlige fejl. |
| --- | --- |

17.

Rettens revision af indtægtstransaktionerne viste, at de var uden væsentlige fejl.

Projektforpligtelser

| 18. | Rettens revision af projektforpligtelserne viste, at de var uden væsentlige fejl. |
| --- | --- |

18.

Rettens revision af projektforpligtelserne viste, at de var uden væsentlige fejl.

Forpligtelser til budgetstøtte

| 19. | Rettens revision af forpligtelserne til budgetstøtte viste, at de i høj grad var behæftet med ikke kvantificerbare fejl. Retten fandt, at Kommissionen er blevet bedre end tidligere til at vurdere overensstemmelsen med Cotonouaftalen, og dokumentationen er bedre struktureret og formaliseret, navnlig for så vidt angår kontrakterne vedrørende millenniumudviklingsmålene (MDG). Retten konstaterede dog stadig i mange tilfælde, at Kommissionen ikke struktureret og formaliseret dokumenterede, at forvaltningen af de offentlige finanser var tilstrækkelig gennemsigtig, ansvarlig og effektiv (jf. punkt 44-46). |
| --- | --- |

19.

Rettens revision af forpligtelserne til budgetstøtte viste, at de i høj grad var behæftet med ikke kvantificerbare fejl. Retten fandt, at Kommissionen er blevet bedre end tidligere til at vurdere overensstemmelsen med Cotonouaftalen, og dokumentationen er bedre struktureret og formaliseret, navnlig for så vidt angår kontrakterne vedrørende millenniumudviklingsmålene (MDG). Retten konstaterede dog stadig i mange tilfælde, at Kommissionen ikke struktureret og formaliseret dokumenterede, at forvaltningen af de offentlige finanser var tilstrækkelig gennemsigtig, ansvarlig og effektiv (jf. punkt 44-46).

| 19. | Kommissionen ser med tilfredshed på Revisionsrettens anerkendelse af, at dens fortsatte og igangværende indsats for at sikre større klarhed og bedre strukturering i forbindelse med vurdering af overensstemmelse med Cotonouaftalen, hvad angår berettigelse til budgetstøtte, (artikel 61 i aftalen) giver mærkbare resultater. Kommissionen tilstræber at fortsætte forbedringerne, således at vurderingerne bliver klarest mulige. Det skal nås gennem yderligere forbedringer af vejledningen om budgetstøtte, uddannelse og øget informering om betydningen af at dokumentere støtteberettigelse på en måde, der både er struktureret og formel.

  For yderligere at forbedre sin evaluering af troværdigheden af støttemodtagernes programmer til reform af forvaltningen af de offentlige finanser er Kommissionen ved at udvikle en evalueringsmetode til brug i delegationerne. |
| --- | --- |

19.

For yderligere at forbedre sin evaluering af troværdigheden af støttemodtagernes programmer til reform af forvaltningen af de offentlige finanser er Kommissionen ved at udvikle en evalueringsmetode til brug i delegationerne.

Projektbetalinger

| 20. | Rettens revision af forskudsbetalingerne viste, at de var uden væsentlige fejl. |
| --- | --- |

20.

Rettens revision af forskudsbetalingerne viste, at de var uden væsentlige fejl.

| 21. | Selv om Kommissionen greb ind for at lette det revisionsarbejde, der skulle udføres, fik Retten ikke udleveret alle de nødvendige oplysninger og den nødvendige dokumentation vedrørende 10 transaktioner forvaltet af internationale organisationer (18). Retten kan derfor ikke afgive en erklæring om disse transaktioners formelle rigtighed. Retten noterer, at den kontrollant, som af Kommissionen havde fået mandat til at aflægge revisionsbesøg i en af disse organisationer (19), havde rapporteret et lignende problem. |
| --- | --- |

21.

Selv om Kommissionen greb ind for at lette det revisionsarbejde, der skulle udføres, fik Retten ikke udleveret alle de nødvendige oplysninger og den nødvendige dokumentation vedrørende 10 transaktioner forvaltet af internationale organisationer (18). Retten kan derfor ikke afgive en erklæring om disse transaktioners formelle rigtighed. Retten noterer, at den kontrollant, som af Kommissionen havde fået mandat til at aflægge revisionsbesøg i en af disse organisationer (19), havde rapporteret et lignende problem.

| 21. | Kommissionen støtter fuldt ud Rettens anmodninger om information. Den erkender, at i forbindelse med to organisationer, der tegnede sig for fem transaktioner, nåede den krævede dokumentation for sent frem på trods af Kommissionens indgriben. Disse organisationer er imidlertid i stigende grad villige til at samarbejde. Kommissionen har siden da gjort de pågældende organisationer opmærksomme på, at det under hensyn til Rettens stramme tidsfrister, er vigtigt, at der sker rettidig indsendelse af de oplysninger, der anmodes om. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Rettens revision af de reviderede betalinger viste, at der var en væsentlig fejlfrekvens, der indvirkede på betalingernes beløb (20). Fejlfrekvensen og typerne samt indvirkningen af de kvantificerbare fejl vises i
  bilag 1 (del 1, 1.3
  og
  1.4
  ). |
| --- | --- |

22.

Rettens revision af de reviderede betalinger viste, at der var en væsentlig fejlfrekvens, der indvirkede på betalingernes beløb (20). Fejlfrekvensen og typerne samt indvirkningen af de kvantificerbare fejl vises i
  bilag 1 (del 1, 1.3
  og
  1.4
  ).

| 22. | Kommissionen har oprettet et kontrolsystem, der er baseret på arbejde udført af eksterne revisorer, tilsynsførende og intern kontrol, som forebygger eller påviser og afhjælper mange fejl, inden der foretages betalinger. Det må imidlertid erkendes, at visse delegationer arbejder under særligt vanskelige vilkår, således som det var tilfældet i Angola, der indgik i Rettens revision. Kommissionen forbedrer til stadighed sit kontrolsystem og søger at opnå en passende balance mellem omkostningseffektivitet og tilstrækkelig sikkerhed. |
| --- | --- |

22.

| 23. | De kvantificerbare fejl, Retten konstaterede, er navnlig af følgende typer:






  a) | støtteberettigelse: Udgifter der var påløbet uden for gennemførelsesperioden, som overskred det afsatte budget, eller som vedrørte ikke støtteberettigede poster |
| --- | --- | --- |

23.

De kvantificerbare fejl, Retten konstaterede, er navnlig af følgende typer:

a)

støtteberettigelse: Udgifter der var påløbet uden for gennemførelsesperioden, som overskred det afsatte budget, eller som vedrørte ikke støtteberettigede poster

| b) | faktisk forekomst: mangel på fakturaer eller andre bilag |
| --- | --- |

b)

faktisk forekomst: mangel på fakturaer eller andre bilag

| c) | nøjagtighed: regnefejl. |
| --- | --- |

c)

nøjagtighed: regnefejl.

| 24. | De ikke kvantificerbare fejl, Retten konstaterede, vedrører navnlig overensstemmelse med de bankgarantier, der efter bestemmelserne skal stilles, den anvendte kontrakttype, synligheden af den finansielle støtte fra EUF, forudgående godkendelse af indkøbsdokumenter og kontraktlige frister for fremlæggelse af finansielle beretninger. |
| --- | --- |

24.

De ikke kvantificerbare fejl, Retten konstaterede, vedrører navnlig overensstemmelse med de bankgarantier, der efter bestemmelserne skal stilles, den anvendte kontrakttype, synligheden af den finansielle støtte fra EUF, forudgående godkendelse af indkøbsdokumenter og kontraktlige frister for fremlæggelse af finansielle beretninger.

| 24. | Kommissionen har fulgt Rettens anbefalinger og truffet foranstaltninger til at skærpe kontrollen med bankgarantier, og fastlæggelsen af nye instrukser vedrørende synlighed er ved at være afsluttet. De andre forhold, Retten har påpeget, er i høj grad knyttet til projektgennemførelse og dermed til problemer i marken. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Hovedparten af fejlene burde være blevet opdaget og korrigeret af de lokale tilsynsførende eller de anvisningsberettigede, før betalingerne blev godkendt (jf. punkt 33 og 34). Hovedparten af de tilfælde, hvor der manglede bilag, drejer sig om afslutning af gamle projekter under 7. EUF i Angola, som var blevet gennemført i en periode med væbnet konflikt og politisk uro. Både fordi situationen var vanskelig, og fordi der var gået så lang tid, siden projekterne sluttede, var det yderst vanskeligt for delegationen, som desuden ikke havde været ansvarlig for forvaltningen af disse projekter at fremskaffe de nødvendige bilag. |
| --- | --- |

25.

Hovedparten af fejlene burde være blevet opdaget og korrigeret af de lokale tilsynsførende eller de anvisningsberettigede, før betalingerne blev godkendt (jf. punkt 33 og 34). Hovedparten af de tilfælde, hvor der manglede bilag, drejer sig om afslutning af gamle projekter under 7. EUF i Angola, som var blevet gennemført i en periode med væbnet konflikt og politisk uro. Både fordi situationen var vanskelig, og fordi der var gået så lang tid, siden projekterne sluttede, var det yderst vanskeligt for delegationen, som desuden ikke havde været ansvarlig for forvaltningen af disse projekter at fremskaffe de nødvendige bilag.

| 25. | Der er specifikke risici forbundet med at forvalte samarbejdet i lande, der er ramt af særlige vanskeligheder som f.eks. krige, uroligheder m.m., således som det var tilfældet i Angola. Omfanget af problemet med manglende dokumentation, der blev konstateret af Retten i Angola, bør på ingen måde opfattes som værende generelt for alt AVS-samarbejde, således som det fremgår af de fremragende resultater fra de andre reviderede organer. |
| --- | --- |

25.

Betalinger vedrørende budgetstøtte

| 26. | Rettens revision af betalingerne vedrørende budgetstøtte viste, at de var behæftet med en væsentlig frekvens af ikke kvantificerbare fejl. Retten konstaterede f.eks., at der manglede bevis på, at overførsler i udenlandsk valuta var regnskabsført i overensstemmelse med de gældende regler, at Kommissionen havde baseret sin vurdering af overensstemmelse med bestemmelserne på forældede data eller slet ikke havde foretaget en vurdering, at analysen af de faktorer, som hindrede gennemførslen af reformerne af forvaltningen af de offentlige finanser, var utilstrækkelig, og at der var brugt en forkert referenceperiode til vurderingen af indikatoropfyldelsen (jf. punkt 44-46). |
| --- | --- |

26.

Rettens revision af betalingerne vedrørende budgetstøtte viste, at de var behæftet med en væsentlig frekvens af ikke kvantificerbare fejl. Retten konstaterede f.eks., at der manglede bevis på, at overførsler i udenlandsk valuta var regnskabsført i overensstemmelse med de gældende regler, at Kommissionen havde baseret sin vurdering af overensstemmelse med bestemmelserne på forældede data eller slet ikke havde foretaget en vurdering, at analysen af de faktorer, som hindrede gennemførslen af reformerne af forvaltningen af de offentlige finanser, var utilstrækkelig, og at der var brugt en forkert referenceperiode til vurderingen af indikatoropfyldelsen (jf. punkt 44-46).

| 26. | Kommissionen bemærker, at i en række tilfælde skyldes disse ikke-kvantificerbare fejl manglende gennemsigtighed i finansieringsaftaler, der blev indgået inden vedtagelsen af den seneste vejledning i 2007. Nyere finansieringsaftaler, der er i overensstemmelse med 2007-vejledningen, er mere klart strukturerede. Det forventes, at betalinger, der foretages på grundlag af disse nyere aftaler, vil føre til mere entydige evalueringer og mærkbart færre fejl. Hertil kommer, at Kommissionen gennem sine tjenestegrene informerer bredt om behovet for en mere struktureret og formel tilgang til evaluering af budgetstøtte.

  I februar 2009 reviderede Kommissionen endvidere de finansielle kredsløb for budgetstøtte med henblik på at styrke den finansielle kontrol i godkendelsesprocessen. Det forventes at føre til yderligere forbedring af betalingsevalueringerne og dermed også til øget efterlevelse af de betingelser, der er fastsat i finansieringsaftalerne. |
| --- | --- |

26.

I februar 2009 reviderede Kommissionen endvidere de finansielle kredsløb for budgetstøtte med henblik på at styrke den finansielle kontrol i godkendelsesprocessen. Det forventes at føre til yderligere forbedring af betalingsevalueringerne og dermed også til øget efterlevelse af de betingelser, der er fastsat i finansieringsaftalerne.

Den årlige aktivitetsrapport og erklæring fra generaldirektøren for EuropeAid

| 27. | Ved sin undersøgelse af den årlige aktivitetsrapport og erklæring fra generaldirektøren for EuropeAid for regnskabsåret 2008 vurderede Retten, om disse dokumenter giver et retvisende billede (dvs. uden væsentlig fejlinformation) af, hvor effektive de indførte procedurer er. Den vurderede navnlig, om overvågnings og kontrolsystemerne giver den fornødne sikkerhed for, at transaktionerne er formelt rigtige. |
| --- | --- |

27.

Ved sin undersøgelse af den årlige aktivitetsrapport og erklæring fra generaldirektøren for EuropeAid for regnskabsåret 2008 vurderede Retten, om disse dokumenter giver et retvisende billede (dvs. uden væsentlig fejlinformation) af, hvor effektive de indførte procedurer er. Den vurderede navnlig, om overvågnings og kontrolsystemerne giver den fornødne sikkerhed for, at transaktionerne er formelt rigtige.

| 28. | Som nævnt i punkt 4 har EuropeAid til opgave at implementere hovedparten af de instrumenter vedrørende bistand til tredjelande (21), der finansieres over Det Europæiske Fællesskabs almindelige budget og over EUF. I den årlige aktivitetsrapport og erklæringen skelnes der ikke mellem det almindelige budget og de EUF finansierede foranstaltninger, der indebærer samme iboende risici og er omfattet af stort set ens implementeringsordninger. Rettens bemærkninger om den årlige aktivitetsrapport og erklæringen samt om overvågnings og kontrolsystemerne sigter derfor medmindre andet anføres til hele EuropeAids ansvarsområde. |
| --- | --- |

28.

Som nævnt i punkt 4 har EuropeAid til opgave at implementere hovedparten af de instrumenter vedrørende bistand til tredjelande (21), der finansieres over Det Europæiske Fællesskabs almindelige budget og over EUF. I den årlige aktivitetsrapport og erklæringen skelnes der ikke mellem det almindelige budget og de EUF finansierede foranstaltninger, der indebærer samme iboende risici og er omfattet af stort set ens implementeringsordninger. Rettens bemærkninger om den årlige aktivitetsrapport og erklæringen samt om overvågnings og kontrolsystemerne sigter derfor medmindre andet anføres til hele EuropeAids ansvarsområde.

| 29. | Den årlige aktivitetsrapport stemmer overens med Rettens revisionsresultater vedrørende implementeringen og resultaterne af de indførte overvågnings- og kontrolsystemer. Retten noterer, at kvaliteten af den årlige aktivitetsrapport er væsentlig bedre end tidligere år: Den er bedre struktureret, klarere og mere informativ, navnlig gennem en udvidet brug af kvantitative indikatorer. Konklusionerne om, hvordan resultaterne af de forskellige kontroller bidrager til generaldirektøren sikkerhed, kan dog stadig blive mere eksplicitte. En nøgleindikator for den anslåede finansielle effekt af resterende fejl, efter at alle forudgående og efterfølgende kontroller er blevet gennemført, ville også give generaldirektøren et mere solidt grundlag for at afgøre, om den ligger lavere end de fastsatte væsentlighedskriterier. |
| --- | --- |

29.

Den årlige aktivitetsrapport stemmer overens med Rettens revisionsresultater vedrørende implementeringen og resultaterne af de indførte overvågnings- og kontrolsystemer. Retten noterer, at kvaliteten af den årlige aktivitetsrapport er væsentlig bedre end tidligere år: Den er bedre struktureret, klarere og mere informativ, navnlig gennem en udvidet brug af kvantitative indikatorer. Konklusionerne om, hvordan resultaterne af de forskellige kontroller bidrager til generaldirektøren sikkerhed, kan dog stadig blive mere eksplicitte. En nøgleindikator for den anslåede finansielle effekt af resterende fejl, efter at alle forudgående og efterfølgende kontroller er blevet gennemført, ville også give generaldirektøren et mere solidt grundlag for at afgøre, om den ligger lavere end de fastsatte væsentlighedskriterier.

| 29. | Kommissionen erkender, at den som led i sin fortsatte indsats for at forbedre det generelle interne kontrolsystem er nødt til at foretage yderligere forbedringer af opbygningen af systemerne til kontrol med ekstern bistand og øge deres bidrag til generaldirektørens revisionserklæring. EuropeAid vil på den baggrund og i tilknytning til Kommissionens arbejde angående acceptabel risiko gennemføre en revision af sin kontrolstrategi i 2010. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Den årlige aktivitetsrapport henviser til en betydelig personalemangel (22). Det anføres, at den store andel af korttidsansatte i EuropeAids centrale tjenestegrene og den dermed forbundne personaleomsætning fører til et tab af institutionel hukommelse, som indvirker negativt på den operationelle forvaltnings kontinuitet og synlighed og står i vejen for en produktiv udnyttelse af ressourcerne. Andelen af ledige stillinger i delegationerne fremstilles som faretruende høj og på vej opad. |
| --- | --- |

30.

Den årlige aktivitetsrapport henviser til en betydelig personalemangel (22). Det anføres, at den store andel af korttidsansatte i EuropeAids centrale tjenestegrene og den dermed forbundne personaleomsætning fører til et tab af institutionel hukommelse, som indvirker negativt på den operationelle forvaltnings kontinuitet og synlighed og står i vejen for en produktiv udnyttelse af ressourcerne. Andelen af ledige stillinger i delegationerne fremstilles som faretruende høj og på vej opad.

| 30. | Personaleudskiftningen hænger sammen med, at kontraktansatte højst kan være ansat i tre år i Bruxelles. For at begrænse risikoen for at miste »institutionel hukommelse« om sagsbehandlingen på grund af personaleudskiftning har EuropeAid truffet en række foranstaltninger: rapportering, obligatoriske overdragelsesnoter i overensstemmelse med interne kontrolstandarder, og systematisk kontrol med kontraktansatte, der gennemføres af tjenestemænd i delegationerne. |
| --- | --- |

30.

| 31. | I årsberetningen om EUF for regnskabsåret 2007 anbefalede Retten, at der gennemføres en undersøgelse af, om EuropeAids centrale tjenestegrene og delegationerne har de fornødne menneskelige ressourcer med de kvalifikationer, der skal til for at sikre kontrollernes kvalitet (23). Den anbefalede også, at der — da budgetstøtten bliver mere og mere omfattende — udvikles en politik for menneskelige ressourcer på grundlag af en analyse af, hvilke kvalifikationer og hvilken viden der er behov for til forvaltning af denne støtte (24). |
| --- | --- |

31.

I årsberetningen om EUF for regnskabsåret 2007 anbefalede Retten, at der gennemføres en undersøgelse af, om EuropeAids centrale tjenestegrene og delegationerne har de fornødne menneskelige ressourcer med de kvalifikationer, der skal til for at sikre kontrollernes kvalitet (23). Den anbefalede også, at der — da budgetstøtten bliver mere og mere omfattende — udvikles en politik for menneskelige ressourcer på grundlag af en analyse af, hvilke kvalifikationer og hvilken viden der er behov for til forvaltning af denne støtte (24).

| 31. | I en situation med ansættelsesstop frem til 2013 søger EuropeAid at løse personaleproblemer gennem tre forskellige tiltag: | Gennemførelse af årlige detaljerede behovsevalueringer under hensyn til arbejdspresset for de afdelinger i delegationerne, der beskæftiger sig med operationelle og finansielle anliggender og kontrakter og revisioner; udvælgelse og ansættelse af personale med kvalifikationer og færdigheder, der modsvarer behovene; sammensætning af juryer med henblik på at sikre dækning af alle relevante geografiske og tematiske arbejdsområder, og endelig er der fastlagt et omfattende uddannelsesprogram, som er i overensstemmelse med de nuværende behov for forvaltning af ekstern bistand i delegationer og hovedkvarteret. |
| --- | --- | --- |

31.

Gennemførelse af årlige detaljerede behovsevalueringer under hensyn til arbejdspresset for de afdelinger i delegationerne, der beskæftiger sig med operationelle og finansielle anliggender og kontrakter og revisioner; udvælgelse og ansættelse af personale med kvalifikationer og færdigheder, der modsvarer behovene; sammensætning af juryer med henblik på at sikre dækning af alle relevante geografiske og tematiske arbejdsområder, og endelig er der fastlagt et omfattende uddannelsesprogram, som er i overensstemmelse med de nuværende behov for forvaltning af ekstern bistand i delegationer og hovedkvarteret.

| | Ansøgere til stillinger på budgetstøtteområdet testes og udvælges ud fra deres kendskab og kvalifikationer på dette område. Uddannelsestiltagene inden for budgetstøtte er øget fra 7 kurser i 2006 til 14 i 2007 og 24 i 2008. Dette supplerer uddannelsen i hovedkvarteret, hvor den gennemsnitlige deltagelse fra delegationerne er på 40 %. Der afholdes også årlige regionale seminarer for ansatte på budgetstøtteområdet. |
| --- | --- |

Ansøgere til stillinger på budgetstøtteområdet testes og udvælges ud fra deres kendskab og kvalifikationer på dette område. Uddannelsestiltagene inden for budgetstøtte er øget fra 7 kurser i 2006 til 14 i 2007 og 24 i 2008. Dette supplerer uddannelsen i hovedkvarteret, hvor den gennemsnitlige deltagelse fra delegationerne er på 40 %. Der afholdes også årlige regionale seminarer for ansatte på budgetstøtteområdet.

| 32. | Generaldirektøren for EuropeAid erklærer, at han har opnået rimelig sikkerhed for, at de kontrolprocedurer, der er indført, giver den fornødne garanti for, at transaktionerne er formelt rigtige, mens Rettens revision viste en væsentlig fejlfrekvens. Retten fandt, at effekten af en række nylige foranstaltninger endnu ikke fuldt ud kunne ses i 2008, men at der fortsat blev gjort store fremskridt, og at udformningen eller implementeringen af en række kontroller kan blive bedre (jf. punkt 33-43). En oversigt over resultaterne af Rettens opfølgning på centrale bemærkninger i revisionserklæringen vises i
  bilag 2
  . |
| --- | --- |

32.

Generaldirektøren for EuropeAid erklærer, at han har opnået rimelig sikkerhed for, at de kontrolprocedurer, der er indført, giver den fornødne garanti for, at transaktionerne er formelt rigtige, mens Rettens revision viste en væsentlig fejlfrekvens. Retten fandt, at effekten af en række nylige foranstaltninger endnu ikke fuldt ud kunne ses i 2008, men at der fortsat blev gjort store fremskridt, og at udformningen eller implementeringen af en række kontroller kan blive bedre (jf. punkt 33-43). En oversigt over resultaterne af Rettens opfølgning på centrale bemærkninger i revisionserklæringen vises i
  bilag 2
  .

| 32. | EuropeAid's kontrol er af en sådan art, at den dækker hele cyklussen for sine flerårige projekter, og det er herved muligt at forebygge eller påvise de fleste af de finansielle fejl under det normale kontrolforløb. Kommissionens efterfølgende kontroller bekræfter - og reducerer yderligere - de meget få resterende fejl.

  Kommissionen erkender imidlertid, at effekten af de nylige forbedringer af det generelle kontrolsystem endnu ikke var fuldt synlig i 2008, og at det stadig er muligt at forbedre systemet. |
| --- | --- |

32.

Kommissionen erkender imidlertid, at effekten af de nylige forbedringer af det generelle kontrolsystem endnu ikke var fuldt synlig i 2008, og at det stadig er muligt at forbedre systemet.

Systemernes effektivitet

De anvisningsberettigedes forudgående kontrol

| 33. | Retten vurderede, at den forudgående kontrol delvis effektivt opdager og korrigerer fejl, navnlig for så vidt angår beregning af anmeldte beløb, adgang til krævede bilag og overensstemmelse med udbudsbestemmelserne. De fejl, Retten konstaterede i Angola, skyldes som nævnt i punkt 25 ekstraordinære forhold og rejser ikke tvivl om delegationens ordning med forudgående kontrol. |
| --- | --- |

33.

Retten vurderede, at den forudgående kontrol delvis effektivt opdager og korrigerer fejl, navnlig for så vidt angår beregning af anmeldte beløb, adgang til krævede bilag og overensstemmelse med udbudsbestemmelserne. De fejl, Retten konstaterede i Angola, skyldes som nævnt i punkt 25 ekstraordinære forhold og rejser ikke tvivl om delegationens ordning med forudgående kontrol.

Tilsynet med gennemførelsesorganisationerne

| 34. | Som i tidligere år konstaterede Retten store svagheder ved gennemførelsesorganisationernes, de tilsynsførendes og de nationale anvisningsberettigedes finansielle procedurer og kontroller:






  a) | Gennemførelsesorganisationernes væsentligste svagheder var utilstrækkelige bilags- og arkiveringsprocedurer og regnskabssystemer, som ikke sikrer, at udgifterne registreres og rapporteres korrekt. |
| --- | --- | --- |

34.

Som i tidligere år konstaterede Retten store svagheder ved gennemførelsesorganisationernes, de tilsynsførendes og de nationale anvisningsberettigedes finansielle procedurer og kontroller:

a)

Gennemførelsesorganisationernes væsentligste svagheder var utilstrækkelige bilags- og arkiveringsprocedurer og regnskabssystemer, som ikke sikrer, at udgifterne registreres og rapporteres korrekt.

| b) | Kvaliteten af de tilsynsførendes kontroller af bygge og anlægskontrakter var i nogle tilfælde ikke god nok. |
| --- | --- |

b)

Kvaliteten af de tilsynsførendes kontroller af bygge og anlægskontrakter var i nogle tilfælde ikke god nok.

| c) | Kontrollerne er ikke dokumenteret godt nok og ikke effektive, fordi der mangler kapacitet eller ejerskab i hovedparten af de nationale anvisningsberettigedes tjenestegrene. |
| --- | --- |

c)

Kontrollerne er ikke dokumenteret godt nok og ikke effektive, fordi der mangler kapacitet eller ejerskab i hovedparten af de nationale anvisningsberettigedes tjenestegrene.

| 34. | Støtten til organisationer med ansvar for gennemførelse af EUF-finansierede projekter er allerede betydelig og omfatter skriftlige retningslinjer, en ajourført EuropeAid-hjemmeside vedrørende finansiering og kontrakter, uddannelse i marken og rådgivning på stedet, der varetages af personale fra delegationernes afdelinger for finansielle og kontraktlige spørgsmål. For AVS-landenes vedkommende blev der i 2008 i marken tilbudt 150 dages uddannelse i finansielle og kontraktlige spørgsmål og 20 revisionskurser. 94 % af pladserne var besat af nationale anvisningsberettigede, fagministerier og projektpersonale.







  a) | Kommissionen har udviklet forskellige informations- og forvaltningsværktøjer, der navnlig tager sigte på tekniske assistenter (specifik vejledning) og ngo'er ( 23. og 24. marts 2009 blev der afholdt et seminar med Concorde-gruppen om disse spørgsmål). Den fortsætter sin indsats for inden for den nærmeste fremtid at tilvejebringe et sæt værktøjer til finansiel forvaltning for de støttemodtagende organisationer. |
| --- | --- | --- |

34.

a)

Kommissionen har udviklet forskellige informations- og forvaltningsværktøjer, der navnlig tager sigte på tekniske assistenter (specifik vejledning) og ngo'er ( 23. og 24. marts 2009 blev der afholdt et seminar med Concorde-gruppen om disse spørgsmål). Den fortsætter sin indsats for inden for den nærmeste fremtid at tilvejebringe et sæt værktøjer til finansiel forvaltning for de støttemodtagende organisationer.

| b) | Kommissionen har fastlagt en særlig arbejdsbeskrivelse for den tekniske infrastrukturrevision, som er tilgængelig for delegationerne fra og med 2009. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen har fastlagt en særlig arbejdsbeskrivelse for den tekniske infrastrukturrevision, som er tilgængelig for delegationerne fra og med 2009.

| c) | Der er undertegnet en ny uddannelseskontrakt i 2009 for at sikre kontinuiteten i uddannelsen for nationale anvisningsberettigede. Hertil kommer, at der er fastlagt et stort antal programmer, der skal styrke de nationale anvisningsberettigedes kapacitet. |
| --- | --- |

c)

Der er undertegnet en ny uddannelseskontrakt i 2009 for at sikre kontinuiteten i uddannelsen for nationale anvisningsberettigede. Hertil kommer, at der er fastlagt et stort antal programmer, der skal styrke de nationale anvisningsberettigedes kapacitet.

| 35. | Delegationerne var generelt klar over disse svagheder og havde kun i begrænset omfang forladt sig på kontrollerne. De havde også truffet passende foranstaltninger til afhjælpning af de konstaterede svagheder, navnlig ved at kræve lovpligtige revisioner og efterprøvelse af udgifter, før projekterne afsluttes finansielt, iværksætte tekniske revisioner af løbende bygge- og anlægskontrakter og yde faglig bistand for at styrke kapaciteten i de nationale anvisningsberettigedes tjenestegrene. Herudover gik EuropeAid i 2008 i gang med at få fremstillet bedre vejlednings og kommunikationsredskaber, der skulle afhjælpe tilbagevendende svagheder hos de endelige modtagere og gennemførelsesorganisationerne. |
| --- | --- |

35.

Delegationerne var generelt klar over disse svagheder og havde kun i begrænset omfang forladt sig på kontrollerne. De havde også truffet passende foranstaltninger til afhjælpning af de konstaterede svagheder, navnlig ved at kræve lovpligtige revisioner og efterprøvelse af udgifter, før projekterne afsluttes finansielt, iværksætte tekniske revisioner af løbende bygge- og anlægskontrakter og yde faglig bistand for at styrke kapaciteten i de nationale anvisningsberettigedes tjenestegrene. Herudover gik EuropeAid i 2008 i gang med at få fremstillet bedre vejlednings og kommunikationsredskaber, der skulle afhjælpe tilbagevendende svagheder hos de endelige modtagere og gennemførelsesorganisationerne.

| 35. | Kommissionen er tilfreds med Rettens vurdering af de foranstaltninger, delegationerne har truffet for at afhjælpe svagheder, der er konstateret hos de nationale anvisningsberettigede, og af den støtte, der er ydet til støttemodtagere og gennemførelsesorganisationer. |
| --- | --- |

35.

Eksterne revisioner

| 36. | Finansiel revision og systemrevision af projekterne, før den endelige betaling finder sted, er et centralt element i EuropeAids overvågnings og kontrolsystemer (25). Ganske vist var det nye standardrevisionsmandat endnu ikke fuldt ud operationelt i 2008, der var det første implementeringsår, men anvendelsen af det på ca. to tredjedele af de revisioner, der blev igangsat, og indførelsen af et ledelsesinformationssystem (CRIS Audit) er et vigtigt skridt i retning af at sikre en mere ensartet rapportering fra revisorerne samt passende overvågning af revisionerne og analyse af resultaterne af revisionen (26). |
| --- | --- |

36.

Finansiel revision og systemrevision af projekterne, før den endelige betaling finder sted, er et centralt element i EuropeAids overvågnings og kontrolsystemer (25). Ganske vist var det nye standardrevisionsmandat endnu ikke fuldt ud operationelt i 2008, der var det første implementeringsår, men anvendelsen af det på ca. to tredjedele af de revisioner, der blev igangsat, og indførelsen af et ledelsesinformationssystem (CRIS Audit) er et vigtigt skridt i retning af at sikre en mere ensartet rapportering fra revisorerne samt passende overvågning af revisionerne og analyse af resultaterne af revisionen (26).

| 36. | Den udbredte anvendelse af standardiserede arbejdsbeskrivelser og af CRIS-Audit vil bidrage til at forbedre revisionernes kvalitet og konsolidere revisionsresultaterne. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Rettens revision viste, at delegationerne ikke fulgte EuropeAids operationelle retningslinjer konsekvent, da de udarbejdede deres årlige revisionsplan for 2008, og at det ikke var klart, hvordan de risikobaserede revisioner var blevet udtaget, og dermed heller ikke, hvor meget disse bidrager til generaldirektørens sikkerhed. EuropeAid er dog helt bevidst om behovet for forbedringer i denne henseende: Det opprioriterede standard 6 for intern kontrol »Risikostyring« i sin årlige forvaltningsplan for 2008, og der er vedtaget en række aktioner, navnlig personaleuddannelse, for at sikre, at denne standard implementeres mere effektivt. |
| --- | --- |

37.

Rettens revision viste, at delegationerne ikke fulgte EuropeAids operationelle retningslinjer konsekvent, da de udarbejdede deres årlige revisionsplan for 2008, og at det ikke var klart, hvordan de risikobaserede revisioner var blevet udtaget, og dermed heller ikke, hvor meget disse bidrager til generaldirektørens sikkerhed. EuropeAid er dog helt bevidst om behovet for forbedringer i denne henseende: Det opprioriterede standard 6 for intern kontrol »Risikostyring« i sin årlige forvaltningsplan for 2008, og der er vedtaget en række aktioner, navnlig personaleuddannelse, for at sikre, at denne standard implementeres mere effektivt.

| 37. | For at øge regelmæssigheden af delegationernes bidrag til den årlige revisionsplan vil der skulle anvendes et harmoniseret format fra og med den årlige revisionsplan for 2010. Der indgår en vis grad af fleksibilitet i risikoanalysen, hvilket er nødvendigt i en kompleks kontekst for ekstern støtte, der til stadighed ændrer sig. De grundlæggende metodeprincipper, som der er redegjort detaljeret for, vil imidlertid skulle respekteres. Det er Kommissionens overbevisning, at disse revisioner vil øge den årlige revisionsplans gennemsigtighed og kvalitet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Gennemførelsesgraden for de årlige revisionsplaner var lav: 56 % af revisionerne på den årlige revisionsplan for 2008 blev igangsat i året, mens de øvrige blev udsat eller undertiden aflyst, og 67 % på den årlige revisionsplan for 2007 var afsluttet ved udgangen af 2008. Det skyldes delvis at den årlige revisionsplan ikke er planlagt hensigtsmæssigt, at revisionsprocessen tager lang tid, og at delegationerne kun har begrænset kapacitet til at tilrettelægge revisioner og følge op på dem. |
| --- | --- |

38.

Gennemførelsesgraden for de årlige revisionsplaner var lav: 56 % af revisionerne på den årlige revisionsplan for 2008 blev igangsat i året, mens de øvrige blev udsat eller undertiden aflyst, og 67 % på den årlige revisionsplan for 2007 var afsluttet ved udgangen af 2008. Det skyldes delvis at den årlige revisionsplan ikke er planlagt hensigtsmæssigt, at revisionsprocessen tager lang tid, og at delegationerne kun har begrænset kapacitet til at tilrettelægge revisioner og følge op på dem.

| 38. | Kommissionen vil gerne understrege de vedvarende fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af de årlige revisionsplaner. Der blev i 2008 afsluttet 455 revisioner, hvilket er en stigning på 35 % i forhold til 2007 (337).

  EuropeAid's ledelse har siden 2008 ført regelmæssigt tilsyn med gennemførelsen af de årlige revisionsplaner.


  EuropeAid's centrale tjenestegrene vil fortsætte med at yde bistand til delegationerne for at forbedre deres revisionsplanlægning. Delegationerne er i forbindelse med forberedelsen af de årlige revisionsplaner for 2009 blevet opfordret til at være særligt opmærksomme på de disponible ressourcer. |
| --- | --- |

38.

EuropeAid's ledelse har siden 2008 ført regelmæssigt tilsyn med gennemførelsen af de årlige revisionsplaner.

EuropeAid's centrale tjenestegrene vil fortsætte med at yde bistand til delegationerne for at forbedre deres revisionsplanlægning. Delegationerne er i forbindelse med forberedelsen af de årlige revisionsplaner for 2009 blevet opfordret til at være særligt opmærksomme på de disponible ressourcer.

| 39. | Trods gentagne påmindelser fra EuropeAids centrale tjenestegrene var der mange delegationer, som ikke registrerede samtlige data i CRIS Audit i rette tid, og det truer nytteværdien af dette it system. EuropeAids retningslinjer for kontrolansvarlige fra november 2008 tager fat på denne svaghed. |
| --- | --- |

39.

Trods gentagne påmindelser fra EuropeAids centrale tjenestegrene var der mange delegationer, som ikke registrerede samtlige data i CRIS Audit i rette tid, og det truer nytteværdien af dette it system. EuropeAids retningslinjer for kontrolansvarlige fra november 2008 tager fat på denne svaghed.

| 39. | 2008 var det første år med obligatorisk anvendelse af CRIS-Audit. CRIS-Audit har generelt været anvendt korrekt. Kommissionen anerkender imidlertid, at det er nødvendigt at gøre fremskridt med hensyn til rettidig upload af dokumenter. |
| --- | --- |

39.

EuropeAids centrale tjenestegrenes overvågning

| 40. | De revisioner, EuropeAids centrale tjenestegrene får udført i henhold til rammekontraktaftalen, bliver kvalitetskontrolleret. EuropeAid analyserer også resultaterne af disse revisioner og følger som nævnt i punkt 35 op på tilbagevendende revisionsresultater konstateret hos de endelige modtagere og gennemførelsespartnere. Kontoret foretog også kvalitetskontrol af en stikprøve af revisioner, som delegationerne havde fået udført. Endnu er der ikke gennemført en samlet analyse af revisionsresultaterne og anbefalingerne fra de revisioner, som delegationerne havde fået udført. |
| --- | --- |

40.

De revisioner, EuropeAids centrale tjenestegrene får udført i henhold til rammekontraktaftalen, bliver kvalitetskontrolleret. EuropeAid analyserer også resultaterne af disse revisioner og følger som nævnt i punkt 35 op på tilbagevendende revisionsresultater konstateret hos de endelige modtagere og gennemførelsespartnere. Kontoret foretog også kvalitetskontrol af en stikprøve af revisioner, som delegationerne havde fået udført. Endnu er der ikke gennemført en samlet analyse af revisionsresultaterne og anbefalingerne fra de revisioner, som delegationerne havde fået udført.

| 40. | Fra og med 2009 vil EuropeAid's centrale tjenestegrene fokusere deres kvalitetskontrol af revisionsrapporter på kontrahenter, der ikke er omfattet af rammekontrakten. Hertil kommer, at en række forbedringer af CRIS-Audit, der skal foretages, vil gøre det lettere at analysere det arbejde, der gøres af revisorer, som ikke er omfattet af rammekontrakten. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Indførelsen af CRIS Audit må hilses velkommen. Det må stadig forbedres noget, så det bliver muligt at vurdere udgifternes revisionsdækning og anvende dette system mere produktivt til indsamling og analyse af samt reaktion på revisionsresultater og anbefalinger. |
| --- | --- |

41.

Indførelsen af CRIS Audit må hilses velkommen. Det må stadig forbedres noget, så det bliver muligt at vurdere udgifternes revisionsdækning og anvende dette system mere produktivt til indsamling og analyse af samt reaktion på revisionsresultater og anbefalinger.

| 41. | CRIS-Audit's funktionaliteter forbedres til stadighed for at gøre optimal brug af databasen. |
| --- | --- |

41.

| 42. | I 2008 aflagde EuropeAids centrale tjenestegrene 8 kontrolbesøg. Disse besøg var alle veltilrettelagt og mundede ud i relevante anbefalinger, som kan bidrage til at forbedre den interne kontrol i de kontrollerede delegationer. |
| --- | --- |

42.

I 2008 aflagde EuropeAids centrale tjenestegrene 8 kontrolbesøg. Disse besøg var alle veltilrettelagt og mundede ud i relevante anbefalinger, som kan bidrage til at forbedre den interne kontrol i de kontrollerede delegationer.

| 43. | Som anført i Rettens årsberetning om EUF for regnskabsåret 2007 (27)er EuropeAids system til transaktionsbaseret efterfølgende kontrol en effektiv mekanisme til identifikation af overensstemmelsesfejl, der indvirker på transaktionerne, men det er mindre effektivt, når det drejer sig om at identificere fejl, som indvirker på betalingens beløb. Retten noterede, at det ansvarlige direktorat havde udvidet omfanget af disse kontroller af EUF's operationer i 2008: Direktoratet kontrollerede systematisk en stikprøve af dokumentationen for de anmeldte udgifter og nøjagtigheden af de beregninger, der begrunder prisændringer. Desuden indførte det en halvårlig opfølgning på de foranstaltninger, delegationerne traf for at afhjælpe de forhold, som blev konstateret ved kontrollerne. En sådan tilgang kan sandsynligvis gøre den transaktionsbaserede efterfølgende kontrol mere relevant og effektiv med hensyn til såvel undersøgelsen af transaktionernes formelle rigtighed som vurderingen af kvaliteten af de anvisningsberettigedes forudgående kontrol. |
| --- | --- |

43.

Som anført i Rettens årsberetning om EUF for regnskabsåret 2007 (27)er EuropeAids system til transaktionsbaseret efterfølgende kontrol en effektiv mekanisme til identifikation af overensstemmelsesfejl, der indvirker på transaktionerne, men det er mindre effektivt, når det drejer sig om at identificere fejl, som indvirker på betalingens beløb. Retten noterede, at det ansvarlige direktorat havde udvidet omfanget af disse kontroller af EUF's operationer i 2008: Direktoratet kontrollerede systematisk en stikprøve af dokumentationen for de anmeldte udgifter og nøjagtigheden af de beregninger, der begrunder prisændringer. Desuden indførte det en halvårlig opfølgning på de foranstaltninger, delegationerne traf for at afhjælpe de forhold, som blev konstateret ved kontrollerne. En sådan tilgang kan sandsynligvis gøre den transaktionsbaserede efterfølgende kontrol mere relevant og effektiv med hensyn til såvel undersøgelsen af transaktionernes formelle rigtighed som vurderingen af kvaliteten af de anvisningsberettigedes forudgående kontrol.

| 43. | Hvad angår transaktionsbaseret efterfølgende kontrol, er EuropeAid i øjeblikket i færd med at vurdere, om den kontrol, der gennemføres af direktoratet med ansvar for AVS-landene, bør udvides til at omfatte andre regioner. Dette vil imidlertid afhænge af tildelingsprioriteter og tilgængelige ressourcer. |
| --- | --- |

43.

Budgetstøtte

| 44. | I henhold til Cotonouaftalen ydes der budgetstøtte, såfremt forvaltningen af de offentlige udgifter er tilstrækkelig gennemsigtig, ansvarlig og effektiv (28). Kommissionen fortolker denne betingelse dynamisk (29). Den mener, at de svagheder, som indvirker på forvaltningen af de offentlige finanser på det tidspunkt, hvor finansieringsafgørelsen træffes, ikke er til hinder for lanceringen af et budgetstøtteprogram, hvis viljen til reform er der, og hvis de planlagte reformer bedømmes til at være tilfredsstillende. Europa-Parlamentet har sat spørgsmålstegn ved Kommissionens »dynamiske fortolkning« af budgetstøttekriterierne og anført, at budgetstøtte kun skal ydes i lande, der allerede opfylder minimumsstandarderne for en troværdig forvaltning af de offentlige finanser (30). |
| --- | --- |

44.

I henhold til Cotonouaftalen ydes der budgetstøtte, såfremt forvaltningen af de offentlige udgifter er tilstrækkelig gennemsigtig, ansvarlig og effektiv (28). Kommissionen fortolker denne betingelse dynamisk (29). Den mener, at de svagheder, som indvirker på forvaltningen af de offentlige finanser på det tidspunkt, hvor finansieringsafgørelsen træffes, ikke er til hinder for lanceringen af et budgetstøtteprogram, hvis viljen til reform er der, og hvis de planlagte reformer bedømmes til at være tilfredsstillende. Europa-Parlamentet har sat spørgsmålstegn ved Kommissionens »dynamiske fortolkning« af budgetstøttekriterierne og anført, at budgetstøtte kun skal ydes i lande, der allerede opfylder minimumsstandarderne for en troværdig forvaltning af de offentlige finanser (30).

| 44. | Kommissionen har redegjort nøje for sin fremgangsmåde ved evaluering af berettigelse til budgetstøtte som svar på de holdninger, der er formuleret af Retten og Parlamentet. Brevet fra kommissær fra Louis Michel af 9. januar 2009 til Retten, med kopi til Europa-Parlamentet, redegør således nøje for Kommissionens holdning. Det understreges heri, at Kommissionens fremgangsmåde er på linje med den, der anvendes af andre vigtige donorer (f.eks. Den Internationale Valutafond og Verdensbanken). Det bemærkes samtidigt, at en fremgangsmåde, der er baseret på minimumsstandarder, ikke er i overensstemmelse med OECD's retningslinjer for støtte til reform af offentlig finansforvaltning eller med Paris- og Accra-principperne om bistandseffektivitet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | I årsberetningerne om EUF for regnskabsårene 2006 (31)og 2007 (32)anbefalede Retten, at overensstemmelse med Cotonouaftalen benchmarkes mod basale krav. Kommissionen tilsluttede sig ikke denne anbefaling, da den ikke mener, at det er hensigtsmæssigt at opstille fælles minimumsstandarder, som anvendes ens på alle lande. Som Europa-Parlamentet påpegede i sin betænkning om decharge for regnskabsåret 2007 (33), giver denne tilgang Kommissionen en høj grad af skønsudøvelse, hvad der nødvendiggør en lige så høj grad af klarhed og åbenhed. Som Retten anførte det i sin særberetning nr. 2/2005 om budgetstøtten over EUF til AVS-landene (34), bør vurderingen af, om Cotonouaftalens krav er opfyldt, derfor opstilles struktureret og standardiseret. |
| --- | --- |

45.

I årsberetningerne om EUF for regnskabsårene 2006 (31)og 2007 (32)anbefalede Retten, at overensstemmelse med Cotonouaftalen benchmarkes mod basale krav. Kommissionen tilsluttede sig ikke denne anbefaling, da den ikke mener, at det er hensigtsmæssigt at opstille fælles minimumsstandarder, som anvendes ens på alle lande. Som Europa-Parlamentet påpegede i sin betænkning om decharge for regnskabsåret 2007 (33), giver denne tilgang Kommissionen en høj grad af skønsudøvelse, hvad der nødvendiggør en lige så høj grad af klarhed og åbenhed. Som Retten anførte det i sin særberetning nr. 2/2005 om budgetstøtten over EUF til AVS-landene (34), bør vurderingen af, om Cotonouaftalens krav er opfyldt, derfor opstilles struktureret og standardiseret.

| 45. | Kommissionen forstår og accepterer kravet om endnu større gennemsigtighed i forbindelse med behandlingen af budgetstøtten. Kommissionen foreslår i den sammenhæng mere dybtgående dækning af budgetstøttespørgsmål i de fremtidige årsberetninger om »Det Europæiske Fællesskabs udviklingspolitik og gennemførelsen af bistand til tredjelande«.

  Kommissionen erkender, at der kan gennemføres forbedringer ved anvendelse af en mere struktureret og formaliseret tilgang til evaluering af budgetstøtteberettigelse - i overensstemmelse med Cotonou-aftalen. Kommissionen er derfor i færd med at forbedre sin vejledning om budgetstøtte for at optimere sin tilgang. |
| --- | --- |

45.

Kommissionen erkender, at der kan gennemføres forbedringer ved anvendelse af en mere struktureret og formaliseret tilgang til evaluering af budgetstøtteberettigelse - i overensstemmelse med Cotonou-aftalen. Kommissionen er derfor i færd med at forbedre sin vejledning om budgetstøtte for at optimere sin tilgang.

| 46. | Som nævnt i Rettens årsberetning om EUF for regnskabsåret 2007 (35)er finansieringsaftalerne under budgetstøtteprogrammer finansieret under 9. EUF ofte ufuldstændige eller uklare, og de afstikker dermed ikke tilstrækkelig klare rammer for en struktureret og standardiseret vurdering. I 2008 noterede Retten, at der var opnået en stor forbedring med finansieringsaftaler under budgetstøtteprogrammer finansieret under 10. EUF. I nogle tilfælde kan både de prioriterede foranstaltninger, modtagerlandet skal træffe vedrørende forvaltningen af de offentlige finanser, og de informationskilder, der bruges til kontrol af, om de aftalte betingelser er opfyldt, stadig præciseres bedre. |
| --- | --- |

46.

Som nævnt i Rettens årsberetning om EUF for regnskabsåret 2007 (35)er finansieringsaftalerne under budgetstøtteprogrammer finansieret under 9. EUF ofte ufuldstændige eller uklare, og de afstikker dermed ikke tilstrækkelig klare rammer for en struktureret og standardiseret vurdering. I 2008 noterede Retten, at der var opnået en stor forbedring med finansieringsaftaler under budgetstøtteprogrammer finansieret under 10. EUF. I nogle tilfælde kan både de prioriterede foranstaltninger, modtagerlandet skal træffe vedrørende forvaltningen af de offentlige finanser, og de informationskilder, der bruges til kontrol af, om de aftalte betingelser er opfyldt, stadig præciseres bedre.

| 46. | Kommissionen ser med tilfredshed på Rettens anerkendelse af den øgede klarhed i forbindelse med de seneste finansieringsaftaler. Samtidigt erkender Kommissionen også, at der kan foretages yderligere forbedringer og udvikler derfor sin vejledning yderligere for at afhjælpe de mangler, der påpeges af Retten med hensyn til formulering af klare forventninger til reform inden for forvaltning af offentlige finanser og overvågning af fremskridtet på disse områder. |
| --- | --- |

46.

Intern revision

| 47. | Den interne revisionsfunktion (IAC) fungerede effektivt og i overensstemmelse med sit primære formål: at give generaldirektøren sikkerhed med hensyn til effektiviteten og produktiviteten af risikostyring, kontrol og interne styringsprocesser i EuropeAid. Ifølge IAC viser resultaterne af arbejdet i 2008, at systemerne ikke har væsentlige svagheder, som kan bevirke, at systemet til intern kontrol som helhed betragtet fungerer mindre godt. Retten skal påpege, at IAC's revision ikke kunne opnå fuld sikkerhed for CRIS-EUF systemets kapacitet til at producere pålidelige og nøjagtige driftsmæssige data fra januar 2009. |
| --- | --- |

47.

Den interne revisionsfunktion (IAC) fungerede effektivt og i overensstemmelse med sit primære formål: at give generaldirektøren sikkerhed med hensyn til effektiviteten og produktiviteten af risikostyring, kontrol og interne styringsprocesser i EuropeAid. Ifølge IAC viser resultaterne af arbejdet i 2008, at systemerne ikke har væsentlige svagheder, som kan bevirke, at systemet til intern kontrol som helhed betragtet fungerer mindre godt. Retten skal påpege, at IAC's revision ikke kunne opnå fuld sikkerhed for CRIS-EUF systemets kapacitet til at producere pålidelige og nøjagtige driftsmæssige data fra januar 2009.

| 47. | Da IAC-revisionen blev gennemført, var det nye CRIS-system stadig under udvikling. Der var imidlertid truffet alle nødvendige foranstaltninger for at systemet kunne tages i brug i starten af 2009. Migrationen til det nye CRIS/ABAC-system skete efter tidsplanen, og arbejdet gik i gang på normal vis i starten af 2009. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kommissionens interne revisionstjeneste (IAS) udførte sammen med IAC en fælles revision af det AVS ansvarlige direktorats procedurer for finansiel forvaltning for så vidt angår de delegationer, som udfører dekoncentreret forvaltning, og yderligere en revision af inddrivelser (36). Revisionsresultaterne stemmer overens med Rettens for så vidt angår forvaltningen af bankgarantier (jf. punkt 24), anvendelsen af CRIS Audit (jf. punkt 39), og den centrale opfølgning på revisioner, som delegationerne har fået iværksat (jf. punkt 40). |
| --- | --- |

48.

Kommissionens interne revisionstjeneste (IAS) udførte sammen med IAC en fælles revision af det AVS ansvarlige direktorats procedurer for finansiel forvaltning for så vidt angår de delegationer, som udfører dekoncentreret forvaltning, og yderligere en revision af inddrivelser (36). Revisionsresultaterne stemmer overens med Rettens for så vidt angår forvaltningen af bankgarantier (jf. punkt 24), anvendelsen af CRIS Audit (jf. punkt 39), og den centrale opfølgning på revisioner, som delegationerne har fået iværksat (jf. punkt 40).

| 49. | IAS udførte en opfølgningsrevision af implementeringen af FAFA (37). Konklusionen er, at kontrolmiljøet bør styrkes på både partner og projektplan, navnlig ved forbedring af samordning og forståelse med FN-organerne om efterprøvelses og sikkerhedsspørgsmål. |
| --- | --- |

49.

IAS udførte en opfølgningsrevision af implementeringen af FAFA (37). Konklusionen er, at kontrolmiljøet bør styrkes på både partner og projektplan, navnlig ved forbedring af samordning og forståelse med FN-organerne om efterprøvelses og sikkerhedsspørgsmål.

| 49. | Beretningen anerkendte de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af de fleste af anbefalingerne. Spørgsmålet om efterprøvelse blev drøftet på det 6. FAFA-møde i Bruxelles (i april 2009). Revisionsmandaterne anvendes konsekvent af Kommissionen under kontrolbesøg hos FN-partnere. |
| --- | --- |

49.

Konklusioner og anbefalinger

| 50. | På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at EUF's regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008, i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF's finansielle stilling og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastlagt. Retten skal gøre opmærksom på bemærkningen i punkt 15 om hensættelse til imødegåelse af påløbne omkostninger. |
| --- | --- |

50.

På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at EUF's regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008, i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF's finansielle stilling og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastlagt. Retten skal gøre opmærksom på bemærkningen i punkt 15 om hensættelse til imødegåelse af påløbne omkostninger.

| 51. | På grund af de forhold, der er beskrevet i punkt 21, kunne Retten ikke fuldt ud revidere stikprøvens 10 betalinger afholdt til en række internationale organisationer. Derfor kan Retten ikke afgive en erklæring om den formelle rigtighed af udgifter på 190 millioner euro, dvs. 6,7 % af årets udgifter. |
| --- | --- |

51.

På grund af de forhold, der er beskrevet i punkt 21, kunne Retten ikke fuldt ud revidere stikprøvens 10 betalinger afholdt til en række internationale organisationer. Derfor kan Retten ikke afgive en erklæring om den formelle rigtighed af udgifter på 190 millioner euro, dvs. 6,7 % af årets udgifter.

| 52. | Med de begrænsninger, der er omhandlet i det forudgående punkt, konkluderer Retten på grundlag af sin revision, at for så vidt angår det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008: |
| --- | --- |

52.

Med de begrænsninger, der er omhandlet i det forudgående punkt, konkluderer Retten på grundlag af sin revision, at for så vidt angår det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008:

52.

| a) | var EUF's indtægter og forpligtelser uden væsentlige fejl |
| --- | --- |

a)

var EUF's indtægter og forpligtelser uden væsentlige fejl

| b) | var EUF's betalinger behæftet med væsentlige fejl. Den mest sandsynlige fejlprocent ligger på mellem 2 % og 5 %. |
| --- | --- |

b)

var EUF's betalinger behæftet med væsentlige fejl. Den mest sandsynlige fejlprocent ligger på mellem 2 % og 5 %.

| b) | Kommissionen vil gerne påpege, at den samlede fejlprocent i meget høj grad var påvirket af, at en delegation måtte arbejde i kølvandet på en konflikt. |
| --- | --- |

b)

| 53. | På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at EuropeAids overvågnings- og kontrolsystemer delvis effektivt sikrer, at betalingerne er formelt rigtige.
  Bilag 1, del
  , giver et overblik over Rettens vurdering af EuropeAid's overvågnings- og kontrolsystemer (38). |
| --- | --- |

53.

På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at EuropeAids overvågnings- og kontrolsystemer delvis effektivt sikrer, at betalingerne er formelt rigtige.
  Bilag 1, del
  , giver et overblik over Rettens vurdering af EuropeAid's overvågnings- og kontrolsystemer (38).

| 54. | I 2008 fortsatte EuropeAid med at gennemføre betydelige forbedringer af sine overvågnings- og kontrolsystemer. Kontoret tog de nye revisionsmandater i brug og implementerede et ledelsesinformationssystem, CRIS Audit, som skulle forbedre EuropeAids kapacitet til at planlægge og overvåge revisioner samt til at analysere og følge op på revisionsresultaterne og anbefalingerne. Den årlige aktivitetsrapport er bedre struktureret, klarere og mere informativ, især fordi der i større omfang er anvendt kvantitative indikatorer. Konklusionerne om, hvordan resultaterne af de forskellige kontroller bidrager til generaldirektørens sikkerhed, kan stadig blive klarere, og der bør stadig udvikles en nøgleindikator vedrørende den anslåede finansielle effekt af de fejl, der resterer efter, at alle de forudgående og efterfølgende kontroller er blevet udført. |
| --- | --- |

54.

I 2008 fortsatte EuropeAid med at gennemføre betydelige forbedringer af sine overvågnings- og kontrolsystemer. Kontoret tog de nye revisionsmandater i brug og implementerede et ledelsesinformationssystem, CRIS Audit, som skulle forbedre EuropeAids kapacitet til at planlægge og overvåge revisioner samt til at analysere og følge op på revisionsresultaterne og anbefalingerne. Den årlige aktivitetsrapport er bedre struktureret, klarere og mere informativ, især fordi der i større omfang er anvendt kvantitative indikatorer. Konklusionerne om, hvordan resultaterne af de forskellige kontroller bidrager til generaldirektørens sikkerhed, kan stadig blive klarere, og der bør stadig udvikles en nøgleindikator vedrørende den anslåede finansielle effekt af de fejl, der resterer efter, at alle de forudgående og efterfølgende kontroller er blevet udført.

| 54. | Kommissionen erkender, at den som led i sin fortsatte indsats for at forbedre det generelle interne kontrolsystem er nødt til at foretage yderligere forbedringer af opbygningen af systemerne til kontrol med ekstern bistand og øge deres bidrag til generaldirektørens revisionserklæring. EuropeAid vil på den baggrund og i tilknytning til Kommissionens arbejde angående acceptabel risiko gennemføre en revision af sin kontrolstrategi i 2010. |
| --- | --- |

54.

| 55. | EuropeAid har udformet en omfattende kontrolstrategi og bestræber sig fortsat på at sikre, at kontrollerne gennemføres mere produktivt og effektivt. Følgende anbefalinger bør ses i den sammenhæng: |
| --- | --- |

55.

EuropeAid har udformet en omfattende kontrolstrategi og bestræber sig fortsat på at sikre, at kontrollerne gennemføres mere produktivt og effektivt. Følgende anbefalinger bør ses i den sammenhæng:

55.

| a) | De forudgående kontroller bør forbedres ved, at der fokuseres mere på centrale risici. |
| --- | --- |

a)

De forudgående kontroller bør forbedres ved, at der fokuseres mere på centrale risici.

| a) | Forudgående kontrol af hver transaktion inden godkendelse er den vigtigste kontrolmekanisme, når der skal sikres overensstemmelse med reglerne. Forudgående kontrol er vigtig, fordi den forebygger fejl og reducerer behovet for efterfølgende korrigerende foranstaltninger. Der tages hensyn til risikoniveauet i forbindelse med den kontrol, der gennemføres. EuropeAid har gennemført en række foranstaltninger, navnlig på uddannelsesområdet, for bedre at kunne tage hensyn til tilbagevendende risici. |
| --- | --- |

a)

| b) | De årlige revisionsplaner bør udarbejdes på grundlag af en mere struktureret risikoanalyse og en mere realistisk vurdering af de ressourcer, der kan afsættes til formålet. |
| --- | --- |

b)

De årlige revisionsplaner bør udarbejdes på grundlag af en mere struktureret risikoanalyse og en mere realistisk vurdering af de ressourcer, der kan afsættes til formålet.

| b) | Der indgår en vis grad af fleksibilitet i risikoanalysen, som skal gennemføres i forbindelse med den årlige revisionsplan, hvilket er nødvendigt i en kompleks kontekst for ekstern støtte, der til stadighed ændrer sig. De grundlæggende metodeprincipper, som der er redegjort detaljeret for, vil imidlertid skulle respekteres.

  Delegationerne er i forbindelse med forberedelsen af de årlige revisionsplaner for 2009 blevet opfordret til at være særligt opmærksomme på de disponible ressourcer. |
| --- | --- |

b)

Delegationerne er i forbindelse med forberedelsen af de årlige revisionsplaner for 2009 blevet opfordret til at være særligt opmærksomme på de disponible ressourcer.

| c) | Implementeringen af de årlige revisionsplaner bør overvåges nøje hele året, så væsentlige afvigelser opdages, og der i rette tid kan træffes korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

c)

Implementeringen af de årlige revisionsplaner bør overvåges nøje hele året, så væsentlige afvigelser opdages, og der i rette tid kan træffes korrigerende foranstaltninger.

| c) | Siden juni 2008 er der på forvaltningsmøderne regelmæssigt ført tilsyn med og gjort rede for gennemførelsen af de årlige revisionsplaner. Oversigten over gennemførelse for de enkelte geografiske områder og hovedkvarterer/delegationer gør det muligt at foretage passende korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

c)

| d) | CRIS Audits funktionaliteter bør udvikles, så de muliggør en mere produktiv og effektiv overvågning af revisionerne samt analyse af og opfølgning på revisionsresultater og –anbefalinger. |
| --- | --- |

d)

CRIS Audits funktionaliteter bør udvikles, så de muliggør en mere produktiv og effektiv overvågning af revisionerne samt analyse af og opfølgning på revisionsresultater og –anbefalinger.

| d) | CRIS-Audit bliver forbedret løbende.

  For eksempel er hver revision, der er indgået kontrakt om, siden starten af 2009 automatisk blevet knyttet sammen med et CRIS-Audit-nummer, som fuldstændiggør registreringen under CRIS-Audit.


  Der er planlagt andre forbedringer i de kommende måneder som f.eks. mere nøjagtig registrering af revisionsresultater og af ikke-støtteberettigede udgifter. |
| --- | --- |

d)

For eksempel er hver revision, der er indgået kontrakt om, siden starten af 2009 automatisk blevet knyttet sammen med et CRIS-Audit-nummer, som fuldstændiggør registreringen under CRIS-Audit.

Der er planlagt andre forbedringer i de kommende måneder som f.eks. mere nøjagtig registrering af revisionsresultater og af ikke-støtteberettigede udgifter.

| e) | EuropeAid bør sikre, at delegationerne registrerer data i CRIS Audit i fuldt omfang og i rette tid. |
| --- | --- |

e)

EuropeAid bør sikre, at delegationerne registrerer data i CRIS Audit i fuldt omfang og i rette tid.

| e) | I starten af 2008 udsendte generaldirektøren en vejledningsskrivelse, hvori de berørte tjenester (i hovedkvarteret og delegationerne) blev anmodet om at indføre alle revisioner i CRIS-Audit. Det blev der ført tilsyn med i 2009, og de ansvarlige enheder har jævnligt mindet de revisionsansvarlige om denne forpligtelse. |
| --- | --- |

e)

| f) | I lyset af resultaterne af den metode, det AVS ansvarlige direktorat har fastlagt, bør EuropeAid gennemføre en undersøgelse af systemet til transaktionsbaseret efterfølgende kontrol med henblik på en vurdering af behovet og muligheden for at udvide omfanget af sådanne kontroller. |
| --- | --- |

f)

I lyset af resultaterne af den metode, det AVS ansvarlige direktorat har fastlagt, bør EuropeAid gennemføre en undersøgelse af systemet til transaktionsbaseret efterfølgende kontrol med henblik på en vurdering af behovet og muligheden for at udvide omfanget af sådanne kontroller.

| f) | Hvad angår transaktionsbaseret efterfølgende kontrol, er EuropeAid i øjeblikket i færd med at vurdere, om den kontrol, der gennemføres af direktoratet med ansvar for AVS-landene, bør udvides til at omfatte andre direktorater. Dette vil imidlertid afhænge af tildelingsprioriteterne og tilgængelige ressourcer. |
| --- | --- |

f)

| 56. | For så vidt angår budgetstøtte anbefaler Retten, at EuropeAid: |
| --- | --- |

56.

For så vidt angår budgetstøtte anbefaler Retten, at EuropeAid:

56.

| a) | fortsat bestræber sig på at underbygge sine afgørelser om berettigelse til budgetstøtte med en struktureret, standardiseret påvisning af, at modtagerlandet har et relevant reformprogram, som sikrer, at alle væsentlige svagheder afhjælpes inden for en overskuelig fremtid, og af, at landet forpligter sig til at gennemføre det |
| --- | --- |

a)

fortsat bestræber sig på at underbygge sine afgørelser om berettigelse til budgetstøtte med en struktureret, standardiseret påvisning af, at modtagerlandet har et relevant reformprogram, som sikrer, at alle væsentlige svagheder afhjælpes inden for en overskuelig fremtid, og af, at landet forpligter sig til at gennemføre det

| a) | Kommissionen er enig og er ved at revidere sin vejledning yderligere for at tage hånd om dette spørgsmål. Den forventer at være færdig hermed ved udgangen af 2009. Kommissionen agter også at øge åbenheden omkring sit budget yderligere ved forbedret rapportering. |
| --- | --- |

a)

| b) | sikrer, at alle fremtidige finansieringsaftaler giver et omfattende og klart grundlag for en vurdering af, om betingelserne for betalingen er opfyldt. |
| --- | --- |

b)

sikrer, at alle fremtidige finansieringsaftaler giver et omfattende og klart grundlag for en vurdering af, om betingelserne for betalingen er opfyldt.

| b) | Kommissionen er ved at revidere sin vejledning yderligere for at tage hånd om dette spørgsmål. Den forventer at være færdig hermed ved udgangen af 2009. |
| --- | --- |

b)

---

(1)  Yaoundé I konventionen går tilbage til 1964. Den nyeste aftale (Cotonouaftalen) er fra 23. juni 2000 og blev ændret 25. juni 2005.

(2)  Jf. artikel 118, 125 og 134 i finansforordningen af 18. februar 2008 for den 10. EUF (EUT L 78 af 19.3.2008). Retten havde i sin udtalelse nr. 9/2007 om forslaget til denne forordning (EUT C 23 af 28.1.2008) understreget, at disse bestemmelser begrænser Europa Parlamentets dechargebeføjelser.

(3)  En trepartsaftale mellem EIB, Kommissionen og Retten fastsætter reglerne for Rettens revision af disse transaktioner (jf. artikel 134 i ovennævnte finansforordning af 18. februar 2008 for den 10. EUF).

(4)  Artikel 21 til 29 i finansforordningen for 10. EUF.

(5)  Artikel 35 i bilag IV til Cotonouaftalen.

(6)  Jf. kapitel 8 i Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2008.

(7)  De tegnede sig for 0,6 % af betalingerne i 2008.

(8)  Kommissionens afgørelse PE/2008/4803 af 29.8.2008.

(9)  Artikel 118 og 124.

(10)  Det konsoliderede årsregnskab omfatter balancen, regnskabet over resultatet af den økonomiske forvaltning, pengestrømsanalysen og oversigten over de europæiske udviklingsfondes fordringer. Rettens revisionserklæring dækker ikke de årsopgørelser og oplysninger, der forelægges af EIB (jf. fodnote 11).

(11)  I overensstemmelse med artikel 1 og artikel 103, stk. 3, i finansforordningen for den 9. EUF og artikel 2, 3 og 4 samt artikel 125, stk. 3, i finansforordningen for den 10. EUF dækker revisionserklæringen ikke den del af 9. og 10. EUF's midler, som EIB forvalter på eget ansvar.

(12)  For Kommissionens vedkommende omfatter ledelsen institutionens medlemmer, de anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved delegation eller subdelegation, regnskabsføreren og det ledende personale i finans-, revisions- og kontrolenhederne. I modtagerstaterne omfatter ledelsen de nationale anvisningsberettigede, regnskabsførerne, de udbetalende myndigheder og det ledende personale i gennemførelsesorganisationerne.

(13)  De regnskabsregler, som EUF's regnskabsfører har fastlagt, er baseret på de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS), som er udgivet af International Federation of Accountants og – i de tilfælde, hvor der ikke er en sådan standard – på International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) udgivet af International Accounting Standards Board. Det konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2008 er i overensstemmelse med finansforordningen opstillet efter de regnskabsregler, som EUF's regnskabsfører har fastlagt, og som bygger på periodiseringsprincippet tilpasset de særlige forhold, som gør sig gældende i Fællesskaberne, hvorimod de konsoliderede beretninger om forvaltningen af EUF fortsat hovedsagelig bygger på kontantbevægelser.

(14)  Jf. artikel 122 i finansforordningen af 18. februar 2008 for 10. EUF: Årsregnskabet omfatter balancen, opgørelsen over det økonomiske resultat, pengestrømsanalysen og oversigten over EUF's fordringer.

(15)  Jf. artikel 123 i finansforordningen af 18. februar 2008 for 10. EUF: Beretningerne om den økonomiske forvaltning omfatter tabeller, der viser tildelingerne, forpligtelserne og betalingerne.

(16)  I hele denne beretning bruges udtrykket »transaktioners formelle rigtighed« kortform for »de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed«.

(17)  Punkt 17.

(18)  Den Afrikanske Union, Verdensbanken, Verdenssundhedsorganisationen.

(19)  Verdenssundhedsorganisationen.

(20)  Retten fastsætter væsentlighedstærsklen til 2 %.

(21)  Bortset fra førtiltrædelsesstøtte, bistand til det vestlige Balkan, humanitær bistand, makroøkonomisk bistand, den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og den hurtige reaktionsmekanisme.

(22)  Side 43.

(23)  Punkt 55 b).

(24)  Punkt 56 f).

(25)  Revisionerne omfatter både revisionserklæringer med sikkerhed og andre opgaver, navnlig overensstemmelseskontrol (»de fire søjler«) af de internationale organisationers procedurer for regnskabsføring, intern kontrol, revision og udbud sammenholdt med internationalt anerkendte standarder og efterfølgende kontrolbesøg.

(26)  Nyligere forbedringer, som vil få effekt fra 2009, er en ændret planlægning af den årlige revisionsplan og en ny vejledning for kontrolansvarlige udgivet i november 2008.

(27)  Punkt 46.

(28)  Artikel 61, stk. 2, litra a).

(29)  Jf. punkt 28 og 29 i særberetning nr. 2/2005 om budgetstøtten over EUF til AVS landene (EUT C 249 af 7.10.2005).

(30)  Europa Parlamentets beslutning af 22. april 2008 med bemærkningerne, der er en integrerende del af afgørelsen om decharge for gennemførelsen af budgettet for 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfond for regnskabsåret 2006, punkt 32 (EUT L 88 af 31.3.2009).

(31)  Punkt 55 (EUT C 259 af 31.10.2007).

(32)  Punkt 56 a) (EUT C 286 af 10.11.2008).

(33)  Europa-Parlamentets beslutning af 23. april 2009 med bemærkningerne, der er en integrerende del af afgørelsen om decharge for gennemførelsen af budgettet for 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfond for regnskabsåret 2007, punkt 46 og 47.

(34)  Punkt 85.

(35)  Punkt 27.

(36)  Beretning fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet – årsberetning til dechargemyndigheden om interne revisioner foretaget i 2008 (KOM(2009) 419 endelig af 5.8.2009).

(37)  Den finansielle og administrative rammeaftale.

(38)  Jf. kapitel 8, Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse, i Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2008 for en vurdering af GD ECHO's overvågnings- og kontrolsystemer.

(39)  Oprindelig tildeling til 7., 8., 9. og 10. EUF, renter, diverse midler og overførsler fra tidligere EUF.

(40)  I % af midlerne.

(41)  Eksklusive 9 818 millioner euro til 7. EUF, som blev afviklet i regnskabsåret.

Kilde: Revisionsretten på grundlag af EUF's beretninger om den økonomiske forvaltning og årsregnskabet pr. 31. december 2008.

---

BILAG 1

DEL 1:   DE VIGTIGSTE KARAKTERISTIKA VED DEN STIKPRØVEBASEREDE TEST AF TRANSAKTIONER

1.1 —   Stikprøvens størrelse

| År | Antal testede forpligtelser | Antal testede betalingstransaktioner |
| --- | --- | --- |
| 2008 | 45 | 170 |
| 2007 | 60 | 148 |

År

Antal testede forpligtelser

Antal testede betalingstransaktioner

2008

45

170

2007

60

148

1.2 —   Stikprøvens sammensætning

| Procentdel af de testede transaktioner, som var | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Projekter | Budgetstøtte | I ALT |
| Forpligtelser |
| Samlede forpligtelser | 33 % | 22 % | 56 % | 50 % |
| Specifikke retlige forpligtelser | 44 % | 0 % | 44 % | 50 % |
| I alt | 78 % | 22 % | 100 % | 100 % |
| Betalinger |
| Forskud | 24 % | 0 % | 24 % | 0 % |
| Mellemliggende/endelig | 65 % | 12 % | 76 % | 100 % |
| I alt | 88 % | 12 % | 100 % | 100 % |

Procentdel af de testede transaktioner, som var

2008

2007

Projekter

Budgetstøtte

I ALT

Forpligtelser

Samlede forpligtelser

33 %

22 %

56 %

50 %

Specifikke retlige forpligtelser

44 %

0 %

44 %

50 %

I alt

78 %

22 %

100 %

100 %

Betalinger

Forskud

24 %

0 %

24 %

0 %

Mellemliggende/endelig

65 %

12 %

76 %

100 %

I alt

88 %

12 %

100 %

100 %

1.3 —   Frekvensen og den anslåede effekt af fejlene i stikprøven af mellemliggende/endelige betalinger

| Fejl | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Projekter | Budgetstøtte | I ALT |
| Fejlfrekvens: | 25 % | {27} | 40 % | {8} | 27 % | {35} | 37 % | {55} |
| Frekvens af kvantificerbare fejl: | 38 % | {15} | 9 % | {1} | 31 % | {16} | 53 % | {31} |
| Effekten af de kvantificerbare fejl:

  Den mest sandsynlige fejlprocent ligger i intervallet (1) | Mellem 2 % og 5 % | Under 2 % | Mellem 2 % og 5 % | Mellem 2 % og 5 % |

Fejl

2008

2007

Projekter

Budgetstøtte

I ALT

Fejlfrekvens:

25 %

{27}

40 %

{8}

27 %

{35}

37 %

{55}

Frekvens af kvantificerbare fejl:

38 %

{15}

9 %

{1}

31 %

{16}

53 %

{31}

Effekten af de kvantificerbare fejl:

Den mest sandsynlige fejlprocent ligger i intervallet (1)

Mellem 2 % og 5 %

Under 2 %

Mellem 2 % og 5 %

Mellem 2 % og 5 %

1.4 —   Fejltyper i stikprøven af mellemliggende/endelige betalinger

| Procenten af fejl i de testede transaktioner, som vedrører | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Projekter | Budgetstøtte | I ALT |
| Kvantificerbare fejl |
| Støtteberettigelse | 47 % | 0 % | 44 % | 68 % |
| Faktisk forekomst | 47 % | 0 % | 44 % | 23 % |
| Nøjagtighed | 7 % | 100 % | 13 % | 10 % |
| I alt | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |
| Ikke kvantificerbare fejl |
| Ikke kvantificerbare fejl, som måske har en finansiel effekt | 20 % | 60 % | 31 % | 79 % |
| Ikke kvantificerbare fejl, hvor den finansielle effekt ikke kan kvantificeres | 32 % | 40 % | 34 % | 0 % |
| Ikke kvantificerbare fejl uden finansiel effekt | 48 % | 0 % | 34 % | 21 % |
| I alt | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Procenten af fejl i de testede transaktioner, som vedrører

2008

2007

Projekter

Budgetstøtte

I ALT

Kvantificerbare fejl

Støtteberettigelse

47 %

0 %

44 %

68 %

Faktisk forekomst

47 %

0 %

44 %

23 %

Nøjagtighed

7 %

100 %

13 %

10 %

I alt

100 %

100 %

100 %

100 %

Ikke kvantificerbare fejl

Ikke kvantificerbare fejl, som måske har en finansiel effekt

20 %

60 %

31 %

79 %

Ikke kvantificerbare fejl, hvor den finansielle effekt ikke kan kvantificeres

32 %

40 %

34 %

0 %

Ikke kvantificerbare fejl uden finansiel effekt

48 %

0 %

34 %

21 %

I alt

100 %

100 %

100 %

100 %

DEL 2:   VURDERING AF UDVALGTE OVERVÅGNINGS- OG KONTROLSYSTEMER

| System | Forudgående tjek | Ekstern revision | Kontrol | Intern revision | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kvalitet | Kvantitet/implementering af revisionsplanen | Kontrolbesøg | Efterfølgende kontroller | Revision | | |
| Kvalitet | Kvantitet | | Opfølgning på individuelle revisionsresultater/effektive inddrivelsesprocedurer | De centrale tjenestegrenes overordnede kontrol af revisioner bestilt af delegationerne |
| EuropeAids centrale tjenestegrene | | | | | | | | | | |
| Delegationerne | | | | I/R | I/R | I/R | | I/R | | |

System

Forudgående tjek

Ekstern revision

Kontrol

Intern revision

Samlet vurdering

Kvalitet

Kvantitet/implementering af revisionsplanen

Kontrolbesøg

Efterfølgende kontroller

Revision

Kvalitet

Kvantitet

Opfølgning på individuelle revisionsresultater/effektive inddrivelsesprocedurer

De centrale tjenestegrenes overordnede kontrol af revisioner bestilt af delegationerne

EuropeAids centrale tjenestegrene

Delegationerne

I/R

I/R

I/R

I/R

Forklaring:

| | Systemet |
| --- | --- |
| | Effektivt |
| | Delvist effektivt |
| I/R | Ingen vurdering: Vurdering ikke relevant eller ikke foretaget |

Systemet

Effektivt

Delvist effektivt

I/R

Ingen vurdering: Vurdering ikke relevant eller ikke foretaget

---

(1)  Retten opererer med tre intervaller for den mest sandsynlige fejlprocent: under 2 %, mellem 2 % og 5 %, over 5 %.

Tallene i {} er absolutte tal.

---

BILAG 2

OPFØLGNING PÅ CENTRALE BEMÆRKNINGER I REVISIONSERKLÆRINGEN

| | Rettens bemærkning | Rettens analyse | Rettens anbefalinger | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | EuropeAids kontrolstrategi bør omfatte centrale indikatorer, som generaldirektøren kan anvende til underbygning af den samlede sikkerhed, der gives, en definition af nogle af kontrollernes omfang, samordning af den forudgående og den efterfølgende kontrol, samt en angivelse af de menneskelige ressourcer, der er brug for.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 55 a)) | I 2008 fortsatte EuropeAid med at genneføre betydelige forbedringer af sine overvågnings- og kontrolsystemer. Kontoret tog de nye revisionsmandater i brug og implementerede et ledelsesinformationssystem, CRIS Audit, som skulle forbedre EuropeAids kapacitet til at planlægge og overvåge revisioner samt til at analysere og følge op på revisionsresultaterne og anbefalingerne. Den årlige aktivitetsrapport er bedre struktureret, klarere og mere informativ, især fordi der i større omfang er anvendt kvantitative indikatorer.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 54)
  EuropeAid har udformet en omfattende kontrolstrategi og bestræber sig fortsat på at sikre, at en række kontroller gennemføres mere produktivt og effektivt.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 55) | Konklusionerne om, hvordan resultaterne af de forskellige kontroller bidrager til generaldirektørens sikkerhed, kan stadig blive klarere, og der bør stadig udvikles en nøgleindikator vedrørende den anslåede finansielle effekt af de fejl, der resterer, efter at alle de forudgående og efterfølgende kontroller er blevet udført.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 54) | Kommissionen erkender, at den som led i sin fortsatte indsats for at forbedre det generelle interne kontrolsystem er nødt til at foretage yderligere forbedringer af opbygningen af systemerne til kontrol med ekstern bistand og øge deres bidrag til generaldirektørens revisionserklæring. EuropeAid vil på den baggrund og i tilknytning til Kommissionens arbejde angående acceptabel risiko gennemføre en revision af sin kontrolstrategi i 2010. |
| 2. | Der bør gennemføres en undersøgelse af, om EuropeAids centrale tjenestegrene og delegationerne har de fornødne menneskelige ressourcer med de kvalifikationer, der skal til for at sikre kontrollernes kvalitet.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 55 b)) | Den årlige aktivitetsrapport henviser til en betydelig personalemangel. Det anføres, at den store andel af korttidsansatte i EuropeAids centrale tjenestegrene og den dermed forbundne personaleomsætning fører til et tab af institutionel hukommelse, som indvirker negativt på den operationelle forvaltnings kontinuitet og synlighed og står i vejen for en produktiv udnyttelse af ressourcerne. Andelen af ledige stillinger i delegationerne fremstilles som faretruende høj og på vej opad.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 30)
  I en situation med ansættelsesstop frem til 2013 søger EuropeAid at løse personaleproblemer gennem tre forskellige tiltag:
  Gennemførelse af årlige detaljerede behovsevalueringer under hensyn til arbejdspresset for de afdelinger i delegationerne, der beskæftiger sig med operationelle og finansielle anliggender og kontrakter og revisioner; udvælgelse og ansættelse af personale med kvalifikationer og færdigheder, der modsvarer behovene; sammensætning af juryer med henblik på at sikre dækning af alle relevante geografiske og tematiske arbejdsområder, og endelig er der fastlagt et omfattende uddannelsesprogram, som er i overensstemmelse med de nuværende behov for forvaltning af ekstern bistand i delegationer og hovedkvarteret.
  (Kommissionens svar til punkt 31 i årsberetningen for regnskabsåret 2008) | Der er truffet tilfredsstillende foranstaltninger i forbindelse med nulvæksten. | |
| 3. | Gennemførelsesorganisationernes forvaltning bør støttes bedre. Det bør involvere en udvidelse af de delegationsansattes tilstedeværelse i marken, støttesystemer til brug ved regnskabsaflæggelsen og uddannelse, især i forbindelse med projekter, der gennemføres via programoverslag.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 55 c)) | Delegationerne var generelt klar over disse svagheder og havde kun i begrænset omfang forladt sig på kontrollerne. De havde også truffet passende foranstaltninger til afhjælpning af de konstaterede svagheder, navnlig ved at kræve lovpligtige revisioner og efterprøvelse af udgifter, før projekterne afsluttes finansielt, iværksætte tekniske revisioner af løbende bygge- og anlægskontrakter og yde faglig bistand for at styrke kapaciteten i de nationale anvisningsberettigedes tjenestegrene. Herudover gik EuropeAid i 2008 i gang med at få fremstillet bedre vejlednings- og kommunikationsredskaber, der skulle afhjælpe tilbagevendende svagheder hos de endelige modtagere og gennemførelsesorganisationerne.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 35) | Der er truffet tilfredsstillende foranstaltninger. | |
| 4. | Ved de kontroller, delegationerne udfører, før de anviser betalinger, bør betalingsanmodningerne studeres grundigere, og der bør i højere grad fokuseres på, at udgiften reelt er afholdt, og at den er støtteberettiget og beregnet nøjagtigt. Kvaliteten af de tilsynsførendes og revisorernes arbejde bør overvåges bedre.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 55 d)) | Retten vurderede, at den forudgående kontrol delvis effektivt opdager og korrigerer fejl, navnlig for så vidt angår beregning af anmeldte beløb, adgang til krævede bilag og overensstemmelse med udbudsbestemmelserne. De fejl, Retten konstaterede i Angola, skyldes som nævnt i punkt 25 ekstraordinære forhold og rejser ikke tvivl om delegationens ordning med forudgående kontrol.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 33) | De forudgående kontroller bør forbedres ved, at der fokuseres mere på centrale risici.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 55 a)) | Forudgående kontrol af hver transaktion inden godkendelse er den vigtigste kontrolmekanisme, når der skal sikres overensstemmelse med lovgivning og regler. Forudgående kontrol er vigtig, fordi den forebygger fejl og reducerer behovet for efterfølgende korrigerende foranstaltninger. Der tages hensyn til risikoniveauet i forbindelse med den kontrol, der gennemføres.


  Kommissionen har fastlagt specifikke revisionsmandater for den tekniske infrastrukturrevision, som er tilgængelige for delegationerne fra og med 2009.


  EuropeAid's centrale tjenester foretager endvidere kvalitetskontrol af revisionsrapporterne. |
| 5. | Implementeringen af CRIS Audit bør gøre det muligt at overvåge revisionsdækningen og resultaterne af revisionen. Kvalitative oplysninger om de anbefalinger, der bliver givet, og de forbedringer, der bør indføres til afhjælpning af de konstaterede forhold, er af afgørende betydning for, at det kan sikres, at det overordnede formål med at få foretaget revision bliver nået.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 55 e)) | Ganske vist var det nye standardrevisionsmandat endnu ikke fuldt ud operationelt i 2008, der var det første implementeringsår, men anvendelsen af det på ca. to tredjedele af de revisioner, der blev igangsat, og indførelsen af et ledelsesinformationssystem (CRIS Audit) er et vigtigt skridt i retning af at sikre en mere ensartet rapportering fra revisorerne samt passende overvågning af revisionerne og analyse af resultaterne af revisionen.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 36) | CRIS Audits funktionaliteter bør udvikles, så de muliggør en mere produktiv og effektiv overvågning af revisionerne samt analyse af og opfølgning på revisionsresultater og -anbefalinger
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 55 d)) | CRIS Audit forbedres jævnligt og nye funktionaliteter er operationelle (sammenknytning af en CRIS Auditt-kontrakt og et CRIS Audit-nummer) fra og med 2009. Der er planlagt nye forbedringer i de kommende måneder som f.eks. mere nøjagtig registrering af revisionsresultater og af ikke-støtteberettigede udgifter. |
| 6. | De transaktionsbaserede efterfølgende revisioner bør omfatte en bedre gennemgang af den underbyggende dokumentation, så det sikres, at transaktionerne ikke er behæftet med fejl med hensyn til støtteberettigelse og forekomst, og at de kontroller, der blev udført, før betalingen blev anvist, var tilstrækkelige.
  (Årsberetning 2007, punkt 55 f)) | EuropeAids system til transaktionsbaseret efterfølgende kontrol er en effektiv mekanisme til identifikation af overensstemmelsesfejl, der indvirker på transaktionerne, men er mindre effektivt, når det drejer sig om at identificere fejl, som indvirker på betalingens beløb. Retten noterede, at det direktorat, der er ansvarligt for AVS-landene, havde udvidet omfanget af disse kontroller af EUF's operationer i 2008: Direktoratet kontrollerede systematisk en stikprøve af dokumentationen for de anmeldte udgifter og nøjagtigheden af de beregninger, der begrunder prisændringer. Desuden indførte det en halvårlig opfølgning på de foranstaltninger, delegationerne traf for at afhjælpe de forhold, som blev konstateret ved kontrollerne. En sådan tilgang kan sandsynligvis gøre den transaktionsbaserede efterfølgende kontrol mere relevant og effektiv med hensyn til såvel undersøgelsen af transaktionernes formelle rigtighed som vurderingen af kvaliteten af de anvisningsberettigedes forudgående kontrol.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 43) | I lyset af resultaterne af den metode, det AVS-ansvarlige direktorat har fastlagt, bør EuropeAid gennemføre en undersøgelse af systemet til transaktionsbaseret efterfølgende kontrol med henblik på en vurdering af behovet og muligheden for udvide omfanget af sådanne kontroller.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 55 f)) | Hvad angår transaktionsbaseret efterfølgende kontrol, er EuropeAid i øjeblikket i færd med at vurdere, om den kontrol, der gennemføres af direktoratet med ansvar for AVS-landene, kan udvides til at omfatte andre regioner. Dette vil imidlertid afhænge af tildelingsprioriteter og tilgængelige ressourcer. |
| 7. | Standardmetoden for kontrolbesøg bør udformes endeligt, og der bør aflægges flere besøg. Den nye metode bør stadig fokusere på overvågnings- og kontrolsystemernes udformning og funktion.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 55 g)) | I 2008 aflagde EuropeAids centrale tjenestegrene otte kontrolbesøg. Disse besøg var alle veltilrettelagt og mundede ud i relevante anbefalinger, som kan bidrage til at forbedre den interne kontrol i de kontrollerede delegationer.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 42) | Der er truffet tilfredsstillende foranstaltninger. | |
| 8. | Overensstemmelse med Cotonouaftalen bør benchmarkes mod basale krav, der skal være opfyldt, før der ydes budgetstøtte, f.eks., at der i rette tid foreligger offentliggjorte og reviderede regnskaber.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 56 a))
  Før et budgetstøtteprogram starter, bør EuropeAid sikre, at der foreligger en klar og fuldstændig vurdering af forvaltningen af de offentlige finanser, og at modtagerlandet har et troværdigt og relevant reformprogram, som sikrer, at alle væsentlige svagheder afhjælpes inden for en overskuelig fremtid.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 56 d)) | I årsberetningerne om EUF for regnskabsårene 2006 og 2007 anbefalede Retten, at overensstemmelse med Cotonouaftalen benchmarkes mod basale krav. Kommissionen tilsluttede sig ikke denne anbefaling, da den ikke mener, at det er hensigtsmæssigt at opstille fælles minimumsstandarder, som anvendes ens på alle lande. Som Europa-Parlamentet påpegede i sin betænkning om decharge for regnskabsåret 2007, giver denne tilgang Kommissionen en høj grad af skønsudøvelse, hvad der nødvendiggør en lige så høj grad af klarhed og åbenhed. Som Retten anførte det i sin særberetning nr. 2/2005 om budgetstøtten over EUF til AVS-landene, bør vurderingen af, om Cotonouaftalens krav er opfyldt, derfor opstilles struktureret og standardiseret.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 45) | EuropeAid bør fortsat bestræbe sig på at underbygge sine afgørelser om berettigelse til budgetstøtte med en struktureret, standardiseret påvisning af, at modtagerlandet har et relevant reformprogram, som sikrer, at alle væsentlige svagheder afhjælpes inden for en overskuelig fremtid, og af, at landet forpligter sig til at gennemføre det.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 56 a)) | Kommissionen er enig og er ved at revidere sin vejledning yderligere for at tage hånd om dette spørgsmål. Den forventer at være færdig hermed ved udgangen af 2009. |
| 9. | De resultatindikatorer, der anvendes, bør gøre det muligt klart at påvise fremskridt i forvaltningen af de offentlige finanser. Dette kan opnås ved, at man fokuserer på indikatorer, der måler resultatopfyldelsen over tid, i kombination med indikatorer for resultaterne af enkeltstående begivenheder.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 56 b)) | Retten vil følge op på disse bemærkninger uden for rammerne af DAS-revisionerne | |
| 10. | Med henblik på at kunne anføre sine konklusioner om fremskridt i forvaltningen af de offentlige finanser struktureret bør Kommissionen sikre, at de data, afgørelserne om udbetaling baseres på, er pålidelige og i højere grad bygger på begivenheder, der allerede har fundet sted, end på forudsigelser af, hvad fremtiden vil bringe.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 56 c)) | Retten vil følge op på disse bemærkninger uden for rammerne af DAS-revisionerne | |
| 11. | Finansieringsaftalernes kvalitet bør højnes ved, at der i alle aftaler indarbejdes generelle betingelser, utvetydige bestemmelser og klare krav om fremskridt i forvaltningen af de offentlige finanser.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 56 e)) | Som nævnt i Rettens årsberetning om EUF for regnskabsåret 2007 er finansieringsaftalerne under budgetstøtteprogrammer finansieret under 9. EUF ofte ufuldstændige eller uklare, og de afstikker dermed ikke tilstrækkelig klare rammer for en struktureret og standardiseret vurdering. I 2008 noterede Retten, at der var opnået en stor forbedring med finansieringsaftaler under budgetstøtteprogrammer finansieret under 10. EUF. I nogle tilfælde kan både de prioriterede foranstaltninger, modtagerlandet skal træffe vedrørende forvaltningen af de offentlige finanser, og de informationskilder, der bruges til kontrol af, om de aftalte betingelser er opfyldt, stadig præciseres bedre.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 46) | EuropeAid bør sikre, at alle fremtidige finansieringsaftaler giver et omfattende og klart grundlag for en vurdering af, om betingelserne for betalingen er opfyldt.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 56 b)) | Kommissionen bemærker med tilfredshed Rettens anerkendelse af, at Kommissionens vedvarende bestræbelser for at øge klarheden og forbedre strukturen i evalueringerne af støtteberettigelse er begyndt at give mærkbare resultater. Det er vores mål at fortsætte forbedringerne med henblik på at fjerne uklarhed i evalueringerne. Det skal nås gennem yderligere forbedringer af vejledningen om budgetstøtte, uddannelse og øget informering om betydningen af at dokumentere støtteberettigelse på en struktureret og formel måde. |
| 12. | Da budgetstøtten bliver mere og mere omfattende, bør der udvikles en politik for menneskelige ressourcer på grundlag af en analyse af, hvilke kvalifikationer og hvilken viden der er behov for til forvaltning af denne støtte.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 56 f)) | Ansøgere til stillinger på budgetstøtteområdet testes og udvælges ud fra deres kendskab og kvalifikationer på dette område. Uddannelsestiltagene inden for budgetstøtte er øget fra 7 kurser i 2006 til 14 i 2007 og 24 i 2008. Dette supplerer uddannelsen i hovedkvarteret, hvor den gennemsnitlige deltagelse fra delegationerne er på 40 %. Der afholdes også årlige regionale seminarer for ansatte på budgetstøtteområdet.
  (Kommissionens svar til punkt 31 i årsberetningen for regnskabsåret 2008) | Der er truffet tilfredsstillende foranstaltninger. | |

Rettens bemærkning

Rettens analyse

Rettens anbefalinger

Kommissionens svar

1.

EuropeAids kontrolstrategi bør omfatte centrale indikatorer, som generaldirektøren kan anvende til underbygning af den samlede sikkerhed, der gives, en definition af nogle af kontrollernes omfang, samordning af den forudgående og den efterfølgende kontrol, samt en angivelse af de menneskelige ressourcer, der er brug for.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 55 a))

I 2008 fortsatte EuropeAid med at genneføre betydelige forbedringer af sine overvågnings- og kontrolsystemer. Kontoret tog de nye revisionsmandater i brug og implementerede et ledelsesinformationssystem, CRIS Audit, som skulle forbedre EuropeAids kapacitet til at planlægge og overvåge revisioner samt til at analysere og følge op på revisionsresultaterne og anbefalingerne. Den årlige aktivitetsrapport er bedre struktureret, klarere og mere informativ, især fordi der i større omfang er anvendt kvantitative indikatorer.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 54)

EuropeAid har udformet en omfattende kontrolstrategi og bestræber sig fortsat på at sikre, at en række kontroller gennemføres mere produktivt og effektivt.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 55)

Konklusionerne om, hvordan resultaterne af de forskellige kontroller bidrager til generaldirektørens sikkerhed, kan stadig blive klarere, og der bør stadig udvikles en nøgleindikator vedrørende den anslåede finansielle effekt af de fejl, der resterer, efter at alle de forudgående og efterfølgende kontroller er blevet udført.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 54)

Kommissionen erkender, at den som led i sin fortsatte indsats for at forbedre det generelle interne kontrolsystem er nødt til at foretage yderligere forbedringer af opbygningen af systemerne til kontrol med ekstern bistand og øge deres bidrag til generaldirektørens revisionserklæring. EuropeAid vil på den baggrund og i tilknytning til Kommissionens arbejde angående acceptabel risiko gennemføre en revision af sin kontrolstrategi i 2010.

2.

Der bør gennemføres en undersøgelse af, om EuropeAids centrale tjenestegrene og delegationerne har de fornødne menneskelige ressourcer med de kvalifikationer, der skal til for at sikre kontrollernes kvalitet.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 55 b))

Den årlige aktivitetsrapport henviser til en betydelig personalemangel. Det anføres, at den store andel af korttidsansatte i EuropeAids centrale tjenestegrene og den dermed forbundne personaleomsætning fører til et tab af institutionel hukommelse, som indvirker negativt på den operationelle forvaltnings kontinuitet og synlighed og står i vejen for en produktiv udnyttelse af ressourcerne. Andelen af ledige stillinger i delegationerne fremstilles som faretruende høj og på vej opad.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 30)

I en situation med ansættelsesstop frem til 2013 søger EuropeAid at løse personaleproblemer gennem tre forskellige tiltag:

Gennemførelse af årlige detaljerede behovsevalueringer under hensyn til arbejdspresset for de afdelinger i delegationerne, der beskæftiger sig med operationelle og finansielle anliggender og kontrakter og revisioner; udvælgelse og ansættelse af personale med kvalifikationer og færdigheder, der modsvarer behovene; sammensætning af juryer med henblik på at sikre dækning af alle relevante geografiske og tematiske arbejdsområder, og endelig er der fastlagt et omfattende uddannelsesprogram, som er i overensstemmelse med de nuværende behov for forvaltning af ekstern bistand i delegationer og hovedkvarteret.

(Kommissionens svar til punkt 31 i årsberetningen for regnskabsåret 2008)

Der er truffet tilfredsstillende foranstaltninger i forbindelse med nulvæksten.

3.

Gennemførelsesorganisationernes forvaltning bør støttes bedre. Det bør involvere en udvidelse af de delegationsansattes tilstedeværelse i marken, støttesystemer til brug ved regnskabsaflæggelsen og uddannelse, især i forbindelse med projekter, der gennemføres via programoverslag.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 55 c))

Delegationerne var generelt klar over disse svagheder og havde kun i begrænset omfang forladt sig på kontrollerne. De havde også truffet passende foranstaltninger til afhjælpning af de konstaterede svagheder, navnlig ved at kræve lovpligtige revisioner og efterprøvelse af udgifter, før projekterne afsluttes finansielt, iværksætte tekniske revisioner af løbende bygge- og anlægskontrakter og yde faglig bistand for at styrke kapaciteten i de nationale anvisningsberettigedes tjenestegrene. Herudover gik EuropeAid i 2008 i gang med at få fremstillet bedre vejlednings- og kommunikationsredskaber, der skulle afhjælpe tilbagevendende svagheder hos de endelige modtagere og gennemførelsesorganisationerne.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 35)

Der er truffet tilfredsstillende foranstaltninger.

4.

Ved de kontroller, delegationerne udfører, før de anviser betalinger, bør betalingsanmodningerne studeres grundigere, og der bør i højere grad fokuseres på, at udgiften reelt er afholdt, og at den er støtteberettiget og beregnet nøjagtigt. Kvaliteten af de tilsynsførendes og revisorernes arbejde bør overvåges bedre.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 55 d))

Retten vurderede, at den forudgående kontrol delvis effektivt opdager og korrigerer fejl, navnlig for så vidt angår beregning af anmeldte beløb, adgang til krævede bilag og overensstemmelse med udbudsbestemmelserne. De fejl, Retten konstaterede i Angola, skyldes som nævnt i punkt 25 ekstraordinære forhold og rejser ikke tvivl om delegationens ordning med forudgående kontrol.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 33)

De forudgående kontroller bør forbedres ved, at der fokuseres mere på centrale risici.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 55 a))

Forudgående kontrol af hver transaktion inden godkendelse er den vigtigste kontrolmekanisme, når der skal sikres overensstemmelse med lovgivning og regler. Forudgående kontrol er vigtig, fordi den forebygger fejl og reducerer behovet for efterfølgende korrigerende foranstaltninger. Der tages hensyn til risikoniveauet i forbindelse med den kontrol, der gennemføres.

Kommissionen har fastlagt specifikke revisionsmandater for den tekniske infrastrukturrevision, som er tilgængelige for delegationerne fra og med 2009.

EuropeAid's centrale tjenester foretager endvidere kvalitetskontrol af revisionsrapporterne.

5.

Implementeringen af CRIS Audit bør gøre det muligt at overvåge revisionsdækningen og resultaterne af revisionen. Kvalitative oplysninger om de anbefalinger, der bliver givet, og de forbedringer, der bør indføres til afhjælpning af de konstaterede forhold, er af afgørende betydning for, at det kan sikres, at det overordnede formål med at få foretaget revision bliver nået.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 55 e))

Ganske vist var det nye standardrevisionsmandat endnu ikke fuldt ud operationelt i 2008, der var det første implementeringsår, men anvendelsen af det på ca. to tredjedele af de revisioner, der blev igangsat, og indførelsen af et ledelsesinformationssystem (CRIS Audit) er et vigtigt skridt i retning af at sikre en mere ensartet rapportering fra revisorerne samt passende overvågning af revisionerne og analyse af resultaterne af revisionen.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 36)

CRIS Audits funktionaliteter bør udvikles, så de muliggør en mere produktiv og effektiv overvågning af revisionerne samt analyse af og opfølgning på revisionsresultater og -anbefalinger

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 55 d))

CRIS Audit forbedres jævnligt og nye funktionaliteter er operationelle (sammenknytning af en CRIS Auditt-kontrakt og et CRIS Audit-nummer) fra og med 2009. Der er planlagt nye forbedringer i de kommende måneder som f.eks. mere nøjagtig registrering af revisionsresultater og af ikke-støtteberettigede udgifter.

6.

De transaktionsbaserede efterfølgende revisioner bør omfatte en bedre gennemgang af den underbyggende dokumentation, så det sikres, at transaktionerne ikke er behæftet med fejl med hensyn til støtteberettigelse og forekomst, og at de kontroller, der blev udført, før betalingen blev anvist, var tilstrækkelige.

(Årsberetning 2007, punkt 55 f))

EuropeAids system til transaktionsbaseret efterfølgende kontrol er en effektiv mekanisme til identifikation af overensstemmelsesfejl, der indvirker på transaktionerne, men er mindre effektivt, når det drejer sig om at identificere fejl, som indvirker på betalingens beløb. Retten noterede, at det direktorat, der er ansvarligt for AVS-landene, havde udvidet omfanget af disse kontroller af EUF's operationer i 2008: Direktoratet kontrollerede systematisk en stikprøve af dokumentationen for de anmeldte udgifter og nøjagtigheden af de beregninger, der begrunder prisændringer. Desuden indførte det en halvårlig opfølgning på de foranstaltninger, delegationerne traf for at afhjælpe de forhold, som blev konstateret ved kontrollerne. En sådan tilgang kan sandsynligvis gøre den transaktionsbaserede efterfølgende kontrol mere relevant og effektiv med hensyn til såvel undersøgelsen af transaktionernes formelle rigtighed som vurderingen af kvaliteten af de anvisningsberettigedes forudgående kontrol.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 43)

I lyset af resultaterne af den metode, det AVS-ansvarlige direktorat har fastlagt, bør EuropeAid gennemføre en undersøgelse af systemet til transaktionsbaseret efterfølgende kontrol med henblik på en vurdering af behovet og muligheden for udvide omfanget af sådanne kontroller.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 55 f))

Hvad angår transaktionsbaseret efterfølgende kontrol, er EuropeAid i øjeblikket i færd med at vurdere, om den kontrol, der gennemføres af direktoratet med ansvar for AVS-landene, kan udvides til at omfatte andre regioner. Dette vil imidlertid afhænge af tildelingsprioriteter og tilgængelige ressourcer.

7.

Standardmetoden for kontrolbesøg bør udformes endeligt, og der bør aflægges flere besøg. Den nye metode bør stadig fokusere på overvågnings- og kontrolsystemernes udformning og funktion.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 55 g))

I 2008 aflagde EuropeAids centrale tjenestegrene otte kontrolbesøg. Disse besøg var alle veltilrettelagt og mundede ud i relevante anbefalinger, som kan bidrage til at forbedre den interne kontrol i de kontrollerede delegationer.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 42)

Der er truffet tilfredsstillende foranstaltninger.

8.

Overensstemmelse med Cotonouaftalen bør benchmarkes mod basale krav, der skal være opfyldt, før der ydes budgetstøtte, f.eks., at der i rette tid foreligger offentliggjorte og reviderede regnskaber.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 56 a))

Før et budgetstøtteprogram starter, bør EuropeAid sikre, at der foreligger en klar og fuldstændig vurdering af forvaltningen af de offentlige finanser, og at modtagerlandet har et troværdigt og relevant reformprogram, som sikrer, at alle væsentlige svagheder afhjælpes inden for en overskuelig fremtid.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 56 d))

I årsberetningerne om EUF for regnskabsårene 2006 og 2007 anbefalede Retten, at overensstemmelse med Cotonouaftalen benchmarkes mod basale krav. Kommissionen tilsluttede sig ikke denne anbefaling, da den ikke mener, at det er hensigtsmæssigt at opstille fælles minimumsstandarder, som anvendes ens på alle lande. Som Europa-Parlamentet påpegede i sin betænkning om decharge for regnskabsåret 2007, giver denne tilgang Kommissionen en høj grad af skønsudøvelse, hvad der nødvendiggør en lige så høj grad af klarhed og åbenhed. Som Retten anførte det i sin særberetning nr. 2/2005 om budgetstøtten over EUF til AVS-landene, bør vurderingen af, om Cotonouaftalens krav er opfyldt, derfor opstilles struktureret og standardiseret.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 45)

EuropeAid bør fortsat bestræbe sig på at underbygge sine afgørelser om berettigelse til budgetstøtte med en struktureret, standardiseret påvisning af, at modtagerlandet har et relevant reformprogram, som sikrer, at alle væsentlige svagheder afhjælpes inden for en overskuelig fremtid, og af, at landet forpligter sig til at gennemføre det.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 56 a))

Kommissionen er enig og er ved at revidere sin vejledning yderligere for at tage hånd om dette spørgsmål. Den forventer at være færdig hermed ved udgangen af 2009.

9.

De resultatindikatorer, der anvendes, bør gøre det muligt klart at påvise fremskridt i forvaltningen af de offentlige finanser. Dette kan opnås ved, at man fokuserer på indikatorer, der måler resultatopfyldelsen over tid, i kombination med indikatorer for resultaterne af enkeltstående begivenheder.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 56 b))

Retten vil følge op på disse bemærkninger uden for rammerne af DAS-revisionerne

10.

Med henblik på at kunne anføre sine konklusioner om fremskridt i forvaltningen af de offentlige finanser struktureret bør Kommissionen sikre, at de data, afgørelserne om udbetaling baseres på, er pålidelige og i højere grad bygger på begivenheder, der allerede har fundet sted, end på forudsigelser af, hvad fremtiden vil bringe.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 56 c))

Retten vil følge op på disse bemærkninger uden for rammerne af DAS-revisionerne

11.

Finansieringsaftalernes kvalitet bør højnes ved, at der i alle aftaler indarbejdes generelle betingelser, utvetydige bestemmelser og klare krav om fremskridt i forvaltningen af de offentlige finanser.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 56 e))

Som nævnt i Rettens årsberetning om EUF for regnskabsåret 2007 er finansieringsaftalerne under budgetstøtteprogrammer finansieret under 9. EUF ofte ufuldstændige eller uklare, og de afstikker dermed ikke tilstrækkelig klare rammer for en struktureret og standardiseret vurdering. I 2008 noterede Retten, at der var opnået en stor forbedring med finansieringsaftaler under budgetstøtteprogrammer finansieret under 10. EUF. I nogle tilfælde kan både de prioriterede foranstaltninger, modtagerlandet skal træffe vedrørende forvaltningen af de offentlige finanser, og de informationskilder, der bruges til kontrol af, om de aftalte betingelser er opfyldt, stadig præciseres bedre.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 46)

EuropeAid bør sikre, at alle fremtidige finansieringsaftaler giver et omfattende og klart grundlag for en vurdering af, om betingelserne for betalingen er opfyldt.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 56 b))

Kommissionen bemærker med tilfredshed Rettens anerkendelse af, at Kommissionens vedvarende bestræbelser for at øge klarheden og forbedre strukturen i evalueringerne af støtteberettigelse er begyndt at give mærkbare resultater. Det er vores mål at fortsætte forbedringerne med henblik på at fjerne uklarhed i evalueringerne. Det skal nås gennem yderligere forbedringer af vejledningen om budgetstøtte, uddannelse og øget informering om betydningen af at dokumentere støtteberettigelse på en struktureret og formel måde.

12.

Da budgetstøtten bliver mere og mere omfattende, bør der udvikles en politik for menneskelige ressourcer på grundlag af en analyse af, hvilke kvalifikationer og hvilken viden der er behov for til forvaltning af denne støtte.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 56 f))

Ansøgere til stillinger på budgetstøtteområdet testes og udvælges ud fra deres kendskab og kvalifikationer på dette område. Uddannelsestiltagene inden for budgetstøtte er øget fra 7 kurser i 2006 til 14 i 2007 og 24 i 2008. Dette supplerer uddannelsen i hovedkvarteret, hvor den gennemsnitlige deltagelse fra delegationerne er på 40 %. Der afholdes også årlige regionale seminarer for ansatte på budgetstøtteområdet.

(Kommissionens svar til punkt 31 i årsberetningen for regnskabsåret 2008)

Der er truffet tilfredsstillende foranstaltninger.

---