# Euroopa Liidu C 301/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.301.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 301 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide11. detsember 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.301.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 301

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide11. detsember 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 301/01 | Komisjoni arvamus, 8. detsember 2009, Prantsusmaal Cadarache’is asuva CABRI reaktori radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava muutmise kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Komisjon

2009/C 301/01

Komisjoni arvamus, 8. detsember 2009, Prantsusmaal Cadarache’is asuva CABRI reaktori radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava muutmise kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 301/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5679 – Boreas Holdings/Centrica Renewable Energy Limited/Glid Wind Farms) (
  1
  ) | 2 |
| 2009/C 301/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5642 – SGGF/TRAKYA/SGGE) (
  1
  ) | 2 |
| 2009/C 301/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5667 – ACE/FTQ/FSI/Mecachrome) (
  1
  ) | 3 |
| 2009/C 301/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5715 – Leisure Park Holdings/Criteria Caixa Corp/Activos Port Aventura) (
  1
  ) | 3 |
| 2009/C 301/06 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5558 – Nutreco/Cargill) (
  1
  ) | 4 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 301/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5679 – Boreas Holdings/Centrica Renewable Energy Limited/Glid Wind Farms) (
  1
  )

1

2

2009/C 301/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5642 – SGGF/TRAKYA/SGGE) (
  1
  )

1

2

2009/C 301/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5667 – ACE/FTQ/FSI/Mecachrome) (
  1
  )

1

3

2009/C 301/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5715 – Leisure Park Holdings/Criteria Caixa Corp/Activos Port Aventura) (
  1
  )

1

3

2009/C 301/06

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5558 – Nutreco/Cargill) (
  1
  )

1

4

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Nõukogu |
| 2009/C 301/07 | Nõukogu järeldused, 26. november 2009, sisserändaja taustaga laste hariduse kohta | 5 |
| 2009/C 301/08 | Nõukogu järeldused, 27. november 2009, loomepõlvkonna kujundamise edendamise kohta – laste ja noorte loovuse ning innovatsioonivõime arendamine kultuurilise eneseväljenduse ja kultuurile juurdepääsu tagamise kaudu | 9 |
| 2009/C 301/09 | Nõukogu järeldused, 27. november 2009, meediapädevuse kohta digitaalkeskkonnas | 12 |
| | Komisjon |
| 2009/C 301/10 | Euro vahetuskurss | 13 |
| 2009/C 301/11 | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 19. juuni 2009. aasta istungil esitatud arvamus otsuse eelnõu kohta juhtumis COMP/39.396 – kaltsiumkarbiid | 14 |
| 2009/C 301/12 | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 17. juuli 2009. aasta istungil esitatud arvamus otsuse eelnõu kohta juhtumis COMP/39.396 – kaltsiumkarbiid | 15 |
| 2009/C 301/13 | Lõpparuanne juhtumis COMP/39.396 Kaltsiumkarbiid (ja muud ained) | 16 |
| 2009/C 301/14 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 22. juuli 2009, EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/39.396 – Terase- ja gaasitööstusele mõeldud kaltsiumkarbiidil ja magneesiumil põhinevad reaktiivid) (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5791 all)
   (
  1
  ) | 18 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2009/C 301/15 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  ) | 21 |
| 2009/C 301/16 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  ) | 27 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

2009/C 301/07

Nõukogu järeldused, 26. november 2009, sisserändaja taustaga laste hariduse kohta

5

2009/C 301/08

Nõukogu järeldused, 27. november 2009, loomepõlvkonna kujundamise edendamise kohta – laste ja noorte loovuse ning innovatsioonivõime arendamine kultuurilise eneseväljenduse ja kultuurile juurdepääsu tagamise kaudu

9

2009/C 301/09

Nõukogu järeldused, 27. november 2009, meediapädevuse kohta digitaalkeskkonnas

12

Komisjon

2009/C 301/10

Euro vahetuskurss

13

2009/C 301/11

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 19. juuni 2009. aasta istungil esitatud arvamus otsuse eelnõu kohta juhtumis COMP/39.396 – kaltsiumkarbiid

14

2009/C 301/12

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 17. juuli 2009. aasta istungil esitatud arvamus otsuse eelnõu kohta juhtumis COMP/39.396 – kaltsiumkarbiid

15

2009/C 301/13

Lõpparuanne juhtumis COMP/39.396 Kaltsiumkarbiid (ja muud ained)

16

2009/C 301/14

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 22. juuli 2009, EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/39.396 – Terase- ja gaasitööstusele mõeldud kaltsiumkarbiidil ja magneesiumil põhinevad reaktiivid) (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5791 all)
   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5791 all)

1

18

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2009/C 301/15

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  )

1

21

2009/C 301/16

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  )

1

27

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 301/17 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5586 – Sita/Paprec/FPR) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 33 |
| 2009/C 301/18 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5656 – Europ Assistance Holding/SFR Développement/Océalis) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 34 |
| 2009/C 301/19 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5666 – Xerox/Affiliated Computer Services) (
  1
  ) | 35 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 301/17

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5586 – Sita/Paprec/FPR) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

33

2009/C 301/18

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5656 – Europ Assistance Holding/SFR Développement/Océalis) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

34

2009/C 301/19

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5666 – Xerox/Affiliated Computer Services) (
  1
  )

1

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Komisjon

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/1

---

KOMISJONI ARVAMUS,

8. detsember 2009,

Prantsusmaal Cadarache’is asuva CABRI reaktori radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava muutmise kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

2009/C 301/01

Euroopa Komisjon sai 13. juulil 2009 Prantsusmaa valitsuselt Euratomi asutamislepingu artikli 37 kohaselt üldandmed Prantsusmaal Cadarache’is asuva CABRI reaktori radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava muutmise kohta.

Kõnealuste andmete põhjal ja pärast konsulteerimist eksperdirühmaga koostas komisjon järgmise arvamuse:

| 1. | vahemaa CABRI reaktori ja teiste liikmesriikide ehk kõnealusel juhul Itaalia ja Hispaania lähima punkti vahel on vastavalt 110 ja 230 km; |
| --- | --- |

1.

vahemaa CABRI reaktori ja teiste liikmesriikide ehk kõnealusel juhul Itaalia ja Hispaania lähima punkti vahel on vastavalt 110 ja 230 km;

| 2. | kavandatud muudatusega suurendatakse gaasilise triitiumi ja väärisgaaside heitkoguste lubatud piirmäärasid; |
| --- | --- |

2.

kavandatud muudatusega suurendatakse gaasilise triitiumi ja väärisgaaside heitkoguste lubatud piirmäärasid;

| 3. | reaktori tavapärase tegevuse korral ei ohusta kavandatud muudatus teiste liikmesriikide elanike tervist; |
| --- | --- |

3.

reaktori tavapärase tegevuse korral ei ohusta kavandatud muudatus teiste liikmesriikide elanike tervist;

| 4. | tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse ajutiselt kohapeal enne nende vedu Prantsuse valitsuse volitatud lõppladustuskohta; |
| --- | --- |

4.

tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse ajutiselt kohapeal enne nende vedu Prantsuse valitsuse volitatud lõppladustuskohta;

| 5. | üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda pääsemise korral tekkivad kiirgusdoosid ei ohusta teiste liikmesriikide elanike tervist. |
| --- | --- |

5.

üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda pääsemise korral tekkivad kiirgusdoosid ei ohusta teiste liikmesriikide elanike tervist.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Prantsusmaal Cadarache’is asuva CABRI reaktori radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava muutmine ei põhjusta tavapärase tegevuse ega ka üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral teiste liikmesriikide vee, pinnase või õhuruumi radioaktiivset saastumist.

Brüssel, 8. detsember 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Andris PIEBALGS

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/2

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5679 – Boreas Holdings/Centrica Renewable Energy Limited/Glid Wind Farms)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 301/02

4. detsembril 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5679 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5679 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/2

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5642 – SGGF/TRAKYA/SGGE)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 301/03

3. detsembril 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5642 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5642 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/3

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5667 – ACE/FTQ/FSI/Mecachrome)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 301/04

3. detsembril 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult prantsuse keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5667 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5667 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/3

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5715 – Leisure Park Holdings/Criteria Caixa Corp/Activos Port Aventura)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 301/05

2. detsembril 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5715 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5715 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/4

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5558 – Nutreco/Cargill)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 301/06

24. novembril 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5558 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5558 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/5

---

Nõukogu järeldused, 26. november 2009, sisserändaja taustaga laste hariduse kohta

2009/C 301/07

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE

nõukogu direktiivi 77/486/EMÜ (EList pärit) võõrtöötajate lastele hariduse andmise kohta, millega nõutakse liikmesriikidelt nendele lastele tasuta õppe, sealhulgas vastuvõtva riigi ametliku keele või ühe ametliku keele tasuta õppe pakkumist, ning samuti asjakohaste meetmete võtmist, et edendada koostöös päritoluriigiga emakeele ja päritoluriigi kultuuri õpetamist (1),

nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi Euroopa Liidu sisserändajate integreerimise poliitika ühiste põhimõtete kehtestamise kohta; (2) üks kõnealustest põhimõtetest on see, et hariduse valdkonnas tehtavad jõupingutused on määrava tähtsusega sisserändajate ja eelkõige nende järeltulijate ettevalmistamisel edukamateks ja aktiivsemateks ühiskonnas osalejateks,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust (EÜ) nr 1720/2006, millega luuakse elukestva õppe valdkonnas tegevusprogramm, mis sisaldab toetust kultuuridevahelise hariduse projektidele ja sisserändajatest õpilaste integratsioonile,

nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi tõhususe ning võrdsete võimaluste kohta hariduses ja koolituses; (3) neis järeldustes kutsuti liikmesriike üles tagama võrdsetel võimalustel põhinevaid haridus- ja koolitussüsteeme, mille eesmärk on pakkuda võimalusi, ligipääsu, suhtumist ja tulemusi, mis ei sõltu sotsiaalmajanduslikust taustast ega muudest teguritest, mis võivad põhjustada hariduslikku ebavõrdsust,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes, milles toonitatakse sotsiaalse ja kodanikupädevuse ning kultuurilise teadlikkuse tähtsust ning samuti soovitatakse hoolitseda asjakohaselt nende eest, kes hariduse omandamise aspektist ebasoodsas olukorras olles vajavad oma hariduspotentsiaali realiseerimiseks erilist toetust (4),

Euroopa Ülemkogu 13.–14. märtsi 2008. aasta kohtumise järeldusi, milles innustatakse liikmesriike astuma konkreetseid samme, et parandada sisserändaja taustaga õppijate õppeedukust (5),

Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti, milles kutsuti liikmesriike üles töötama välja ambitsioonikad poliitikad sisserändajate harmoonilise integreerimise edendamiseks oma riigis, sealhulgas erimeetmeid keeleõppe edendamiseks (6),

nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi, mis käsitlevad integratsioonipoliitikaid Euroopa Liidus; (7) järeldused sisaldavad üleskutset töötada välja sisserändaja taustaga lastele suunatud haridusmeetmed, mille eesmärk on ennetada kehva õppeedukust,

nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. novembri 2008. aasta järeldusi noorte 21. sajandiks ettevalmistamise kohta: koole käsitlev Euroopa koostöökava, (8) milles kutsuti liikmesriike tagama juurdepääsu kvaliteetsetele haridusvõimalustele ja teenustele eelkõige laste ja noorte inimeste jaoks, kes isiklike, sotsiaalsete, kultuuriliste ja/või majanduslike olude tõttu võivad olla ebasoodsas olukorras,

TERVITADES

Euroopa Komisjoni rohelist raamatut „Ränne ja liikuvus: Euroopa Liidu haridussüsteemi ülesanded ja võimalused” ja sellega seotud aruannet 2008. aasta teisel poolaastal läbiviidud konsultatsiooniprotsessi kohta (9),

ning MÄRKIDES, et

käesolevates järeldustes (milles põhitähelepanu on suunatud koolidele) kasutatakse mõistet „sisserändaja taustaga” eelkõige kõigi selliste inimeste laste kirjeldamiseks, kes elavad ELi liikmesriigis, kus nad ei ole sündinud, sõltumata sellest, kas nad on kolmanda riigi kodanikud, teise ELi liikmesriigi kodanikud või nad on saanud vastuvõtva liikmesriigi kodakondsuse,

TÕDEB, et

| 1. | Mitme põlvkonna jooksul on ränne aidanud märkimisväärselt kaasa Euroopa sotsiaalmajanduslikule arengule ja see mõju jätkub ka tulevikus. Tänases suureneva globaliseerumise ja kiirenevate demograafiliste muutuste kontekstis on sisserändajate edukas integratsioon ühiskonda endiselt Euroopa majandusliku konkurentsivõime saavutamise ning sotsiaalse stabiilsuse ja ühtekuuluvuse eeltingimus. |
| --- | --- |

1.

Mitme põlvkonna jooksul on ränne aidanud märkimisväärselt kaasa Euroopa sotsiaalmajanduslikule arengule ja see mõju jätkub ka tulevikus. Tänases suureneva globaliseerumise ja kiirenevate demograafiliste muutuste kontekstis on sisserändajate edukas integratsioon ühiskonda endiselt Euroopa majandusliku konkurentsivõime saavutamise ning sotsiaalse stabiilsuse ja ühtekuuluvuse eeltingimus.

| 2. | Haridusel on määrav roll mitte üksnes selle tagamisel, et sisserändaja taustaga lastel on võimalik realiseerida oma potentsiaal saada hästi integreerunud ja edukateks kodanikeks, vaid ka võrdsusel, kaasamisel ja mitmekesisuse austamisel põhineva ühiskonna loomisel. Siiski on paljudel sellistel lastel jätkuvalt haridustulemused kehvemad ja kõigis Euroopa Liidu osades esineb probleeme seoses rassilise ja etnilise diskrimineerimisega ning sotsiaalse tõrjutusega. Suure hulga sisserändaja taustaga õppijate olemasolu paljudes liikmesriikides põhjustab seega nende haridussüsteemide jaoks mitmeid probleem, kuid pakub samal ajal ka väärtuslikke võimalusi. |
| --- | --- |

2.

Haridusel on määrav roll mitte üksnes selle tagamisel, et sisserändaja taustaga lastel on võimalik realiseerida oma potentsiaal saada hästi integreerunud ja edukateks kodanikeks, vaid ka võrdsusel, kaasamisel ja mitmekesisuse austamisel põhineva ühiskonna loomisel. Siiski on paljudel sellistel lastel jätkuvalt haridustulemused kehvemad ja kõigis Euroopa Liidu osades esineb probleeme seoses rassilise ja etnilise diskrimineerimisega ning sotsiaalse tõrjutusega. Suure hulga sisserändaja taustaga õppijate olemasolu paljudes liikmesriikides põhjustab seega nende haridussüsteemide jaoks mitmeid probleem, kuid pakub samal ajal ka väärtuslikke võimalusi.

| 3. | Sisserändajate integratsioon on kollektiivne ettevõtmine, mis nõuab sisserändajate endi jõupingutusi ning millesse on lisaks haridussektorile kaasatud paljud erinevad ühiskonnarühmad. Sisserändaja taustaga laste ja nende perekondade piisaval tasemel toetamiseks on oluline valdkondadevaheline poliitiline koostöö muu hulgas asjaomaste valitsusasutuste, haridusametite, sotsiaalteenuseid ja tervishoiuteenuseid osutavate asutuste, elamuametite ning varjupaiga- ja sisserändeteenistuste vahel ning samuti dialoog kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

3.

Sisserändajate integratsioon on kollektiivne ettevõtmine, mis nõuab sisserändajate endi jõupingutusi ning millesse on lisaks haridussektorile kaasatud paljud erinevad ühiskonnarühmad. Sisserändaja taustaga laste ja nende perekondade piisaval tasemel toetamiseks on oluline valdkondadevaheline poliitiline koostöö muu hulgas asjaomaste valitsusasutuste, haridusametite, sotsiaalteenuseid ja tervishoiuteenuseid osutavate asutuste, elamuametite ning varjupaiga- ja sisserändeteenistuste vahel ning samuti dialoog kodanikuühiskonnaga.

| 4. | Kuigi suur hulk sisserändaja taustaga lapsi omandab edukalt hariduse ja paljud neist on tõesti ka parimate edasijõudjate hulgas, on siiski olemas nii riiklikest näitajatest kui ka rahvusvahelistest uuringutest (näiteks PISA (10) tulenevaid selgeid ja järjekindlaid tõendeid selle kohta, et enamikul sisserändajatest õpilastel on õppeedukus märkimisväärselt halvem kui nende eakaaslastel. Selle tulemusena jätavad need õpilased sagedamini kooli varakult pooleli, nende haridustase on madalam ja väiksem osa neist käib kõrgkoolis. Sisserändaja taustaga lastele suuremate võimaluste pakkumine edukaks hariduse omandamiseks võib vähendada marginaliseerumist, tõrjutust ja võõrandumist. |
| --- | --- |

4.

Kuigi suur hulk sisserändaja taustaga lapsi omandab edukalt hariduse ja paljud neist on tõesti ka parimate edasijõudjate hulgas, on siiski olemas nii riiklikest näitajatest kui ka rahvusvahelistest uuringutest (näiteks PISA (10) tulenevaid selgeid ja järjekindlaid tõendeid selle kohta, et enamikul sisserändajatest õpilastel on õppeedukus märkimisväärselt halvem kui nende eakaaslastel. Selle tulemusena jätavad need õpilased sagedamini kooli varakult pooleli, nende haridustase on madalam ja väiksem osa neist käib kõrgkoolis. Sisserändaja taustaga lastele suuremate võimaluste pakkumine edukaks hariduse omandamiseks võib vähendada marginaliseerumist, tõrjutust ja võõrandumist.

| 5. | Eriti murettekitav on nende olukord, kellel lisaks kodu ja kooli vahelistele keelelistele ja kultuurilistele erinevustele on ka kehvad sotsiaalmajanduslikud olud. Sellistel juhtudel võivad madala sotsiaalmajandusliku staatusega seotud raskusi süvendada sellised tegurid, nagu keelebarjäär, väiksemad ootused ning ebapiisav perekonna ja kogukonna toetus ning sobivate eeskujude puudumine. |
| --- | --- |

5.

Eriti murettekitav on nende olukord, kellel lisaks kodu ja kooli vahelistele keelelistele ja kultuurilistele erinevustele on ka kehvad sotsiaalmajanduslikud olud. Sellistel juhtudel võivad madala sotsiaalmajandusliku staatusega seotud raskusi süvendada sellised tegurid, nagu keelebarjäär, väiksemad ootused ning ebapiisav perekonna ja kogukonna toetus ning sobivate eeskujude puudumine.

| 6. | Sellised ebasoodsad olud, millele lisandub halb koolisüsteemide läbitavus ning erinevate koolide erinev kvaliteet, võivad viia sellise olukorrani, mille puhul suur hulk sisserändaja taustaga lapsi koondub kehvade tulemustega koolidesse. Sellised suundumused on Euroopa Liidu koolisüsteemidele tõsiseks proovikiviks, raskendades kõigi õpilaste õppeedukuse kõrge taseme ja ulatusliku sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamist. |
| --- | --- |

6.

Sellised ebasoodsad olud, millele lisandub halb koolisüsteemide läbitavus ning erinevate koolide erinev kvaliteet, võivad viia sellise olukorrani, mille puhul suur hulk sisserändaja taustaga lapsi koondub kehvade tulemustega koolidesse. Sellised suundumused on Euroopa Liidu koolisüsteemidele tõsiseks proovikiviks, raskendades kõigi õpilaste õppeedukuse kõrge taseme ja ulatusliku sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamist.

| 7. | Kuigi hariduspoliitika kujundamine on endiselt kindlalt iga liikmesriigi enda pädevuses, on käesolevates järeldustes tõstatatud küsimused ja esiletoodud probleemid üha enam kõigil ühised. Seega on olemas selge potentsiaal anda täiendavat toetust ning teha uurimis- ja koostööd Euroopa tasandil, kasutades asjakohaseid ühenduse programme (näiteks elukestva õppe programm ja Euroopa Integratsioonifond) ja selliseid vaheneid nagu avatud koordinatsioonimeetod, et vahetada häid tavasid ja edendada vastastikust õppimist sisserändaja taustaga laste haridusliku ebavõrdsuse vähendamisele suunatud poliitikate ja meetmete alal, |
| --- | --- |

7.

Kuigi hariduspoliitika kujundamine on endiselt kindlalt iga liikmesriigi enda pädevuses, on käesolevates järeldustes tõstatatud küsimused ja esiletoodud probleemid üha enam kõigil ühised. Seega on olemas selge potentsiaal anda täiendavat toetust ning teha uurimis- ja koostööd Euroopa tasandil, kasutades asjakohaseid ühenduse programme (näiteks elukestva õppe programm ja Euroopa Integratsioonifond) ja selliseid vaheneid nagu avatud koordinatsioonimeetod, et vahetada häid tavasid ja edendada vastastikust õppimist sisserändaja taustaga laste haridusliku ebavõrdsuse vähendamisele suunatud poliitikate ja meetmete alal,

LEIAB, et:

| 1. | Haridus aitab oluliselt kaasa edukale sisserändajate Euroopa ühiskondadesse integreerimise tagamisele. Alates väikelaste haridusest ja põhiharidusest ning edaspidi elukestva õppe kõigil tasemetel on vaja suunatud meetmeid ja suuremat paindlikkust, et arvestada sisserändaja taustaga õppijate vajadusi, olenemata nende vanusest, ning anda neile toetust ja võimalused, mida nad vajavad aktiivseteks ja edukateks kodanikeks saamiseks, ja anda neile õigus oma kogu potentsiaali väljaarendamiseks. Need meetmed tuleks võtta kooskõlastatult muude valdkondade poliitikatega, milles käsitletakse sisserändaja taustaga laste ja nende perekondade vajadusi. |
| --- | --- |

1.

Haridus aitab oluliselt kaasa edukale sisserändajate Euroopa ühiskondadesse integreerimise tagamisele. Alates väikelaste haridusest ja põhiharidusest ning edaspidi elukestva õppe kõigil tasemetel on vaja suunatud meetmeid ja suuremat paindlikkust, et arvestada sisserändaja taustaga õppijate vajadusi, olenemata nende vanusest, ning anda neile toetust ja võimalused, mida nad vajavad aktiivseteks ja edukateks kodanikeks saamiseks, ja anda neile õigus oma kogu potentsiaali väljaarendamiseks. Need meetmed tuleks võtta kooskõlastatult muude valdkondade poliitikatega, milles käsitletakse sisserändaja taustaga laste ja nende perekondade vajadusi.

| 2. | Haridussüsteemid, mis rõhutavad tugevalt nii võrdsust kui ka kvaliteeti, mis on suunatud selgete ja ühiste eesmärkide saavutamisele ning mis eelistavad kaasavat lähenemisviisi kõigil tasanditel, osutuvad tõenäoliselt kõige tõhusamateks sisserändaja taustaga õpilaste erivajaduste rahuldamisel, parandades nende õppeedukust ja soodustades seejuures samaaegselt nende ja eakaaslaste vahelisi sotsiaalseid sidemeid. |
| --- | --- |

2.

Haridussüsteemid, mis rõhutavad tugevalt nii võrdsust kui ka kvaliteeti, mis on suunatud selgete ja ühiste eesmärkide saavutamisele ning mis eelistavad kaasavat lähenemisviisi kõigil tasanditel, osutuvad tõenäoliselt kõige tõhusamateks sisserändaja taustaga õpilaste erivajaduste rahuldamisel, parandades nende õppeedukust ja soodustades seejuures samaaegselt nende ja eakaaslaste vahelisi sotsiaalseid sidemeid.

| 3. | Kultuurilist mitmekesisust meie ühiskondades tuleks hinnata kui elujõulisuse ja rikastamise allikat. Hajutamata mis tahes viisil kultuurilisele identiteedile, vastuvõtva riigi põhiväärtustele ja -õigustele suunatud põhitähelepanu, annab kultuuridevahelise hariduse edendamine Euroopa koolides, pidades silmas üksteise kultuuri käsitlevate teadmiste vahetamist ja selle mõistmise süvendamist ning vastastikuse austuse tugevdamist ning eelarvamuste vastu võitlemist, pikaajalist kasu kõigile. |
| --- | --- |

3.

Kultuurilist mitmekesisust meie ühiskondades tuleks hinnata kui elujõulisuse ja rikastamise allikat. Hajutamata mis tahes viisil kultuurilisele identiteedile, vastuvõtva riigi põhiväärtustele ja -õigustele suunatud põhitähelepanu, annab kultuuridevahelise hariduse edendamine Euroopa koolides, pidades silmas üksteise kultuuri käsitlevate teadmiste vahetamist ja selle mõistmise süvendamist ning vastastikuse austuse tugevdamist ning eelarvamuste vastu võitlemist, pikaajalist kasu kõigile.

| 4. | Sellised lähenemisviisid, nagu diskrimineerimisvastaste mehhanismide loomine või tugevdamine, koolisüsteemide läbitavuse parandamine ja üksikisikutel süsteemis edasiliikumist pärssivate takistuste kõrvaldamine võivad aidata võidelda eraldatuse vastu ning aidata kaasa sisserändajatest õppijate suurema õppeedukuse saavutamisele. Rohkem isiku vajadustele kohandatud õppe pakkumine ning individuaalne toetus võivad aidata kõiki süsteemi kuuluvaid õpilasi ja sellega võib kaasneda kõrgem kvaliteet kõigi jaoks. Kehvade tulemustega koolide õppekvaliteedi tõstmine võib parandada kõigi õpilaste, sealhulgas sisserändajate võimalusi. |
| --- | --- |

4.

Sellised lähenemisviisid, nagu diskrimineerimisvastaste mehhanismide loomine või tugevdamine, koolisüsteemide läbitavuse parandamine ja üksikisikutel süsteemis edasiliikumist pärssivate takistuste kõrvaldamine võivad aidata võidelda eraldatuse vastu ning aidata kaasa sisserändajatest õppijate suurema õppeedukuse saavutamisele. Rohkem isiku vajadustele kohandatud õppe pakkumine ning individuaalne toetus võivad aidata kõiki süsteemi kuuluvaid õpilasi ja sellega võib kaasneda kõrgem kvaliteet kõigi jaoks. Kehvade tulemustega koolide õppekvaliteedi tõstmine võib parandada kõigi õpilaste, sealhulgas sisserändajate võimalusi.

| 5. | Tuleks soodustada sellise erikoolituse pakkumist, mis käsitleb keelelise ja kultuurilise mitmekesisusega toimetulekut, ning kultuuridevaheliste pädevuste arendamist, et toetada koolide juhtkondi ja juhte, õpetajaid ja haldustöötajaid, et kohaneda nende koolide ja klasside vajadustega, kus on sisserändaja taustaga õpilasi. Samuti tuleks käsitleda selliseid küsimusi, nagu kuidas teha õppemeetodid, -materjalid ja -kavad sobivaks kõigi õpilaste jaoks, olenemata nende päritolust, kuidas jätkuvalt meelitada parimaid õpetajaid kehvade tulemustega koolidesse ja neid sellistes koolides hoida, kuidas sellises kontekstis tugevdada juhtimisfunktsiooni, ning kuidas siseriiklike menetluste kohaselt suurendada sisserändaja taustaga õpetajate hulka. |
| --- | --- |

5.

Tuleks soodustada sellise erikoolituse pakkumist, mis käsitleb keelelise ja kultuurilise mitmekesisusega toimetulekut, ning kultuuridevaheliste pädevuste arendamist, et toetada koolide juhtkondi ja juhte, õpetajaid ja haldustöötajaid, et kohaneda nende koolide ja klasside vajadustega, kus on sisserändaja taustaga õpilasi. Samuti tuleks käsitleda selliseid küsimusi, nagu kuidas teha õppemeetodid, -materjalid ja -kavad sobivaks kõigi õpilaste jaoks, olenemata nende päritolust, kuidas jätkuvalt meelitada parimaid õpetajaid kehvade tulemustega koolidesse ja neid sellistes koolides hoida, kuidas sellises kontekstis tugevdada juhtimisfunktsiooni, ning kuidas siseriiklike menetluste kohaselt suurendada sisserändaja taustaga õpetajate hulka.

| 6. | Integratsiooniprotsessi võib soodustada kohalike kogukondadega, sealhulgas sisserändaja taustaga õpilaste perekondadega ja sisserändajate ühingutega partnerluste arendamise kaudu, aidates seeläbi kaasa koolide kui õpikogukondade arendamisele. Sellised partnerlused võivad tänu vastastikuse mõistmise, usalduse ja koostöö õhkkonna loomisele olla abiks erinevatel viisidel, näiteks pakkudes tõlkeabi, olles vahelüliks (mõnedel juhtudel vahendajaks) kooli ja asjaomase kogukonna vahel ning luues positiivseid sidemeid päritoluriigi kultuuri- ja keelepärandiga. Sellega seoses võivad sisserändaja taustaga õpilaste vanemate juhendamine vastuvõtva riigi keeles/keeltes ning samuti teabeüritused aidata oluliselt kaasa kooli ja perekondade vahelise suhtlemise parandamisele ning need parandavad seega eduka sotsiaalse integratsiooni tingimusi. |
| --- | --- |

6.

Integratsiooniprotsessi võib soodustada kohalike kogukondadega, sealhulgas sisserändaja taustaga õpilaste perekondadega ja sisserändajate ühingutega partnerluste arendamise kaudu, aidates seeläbi kaasa koolide kui õpikogukondade arendamisele. Sellised partnerlused võivad tänu vastastikuse mõistmise, usalduse ja koostöö õhkkonna loomisele olla abiks erinevatel viisidel, näiteks pakkudes tõlkeabi, olles vahelüliks (mõnedel juhtudel vahendajaks) kooli ja asjaomase kogukonna vahel ning luues positiivseid sidemeid päritoluriigi kultuuri- ja keelepärandiga. Sellega seoses võivad sisserändaja taustaga õpilaste vanemate juhendamine vastuvõtva riigi keeles/keeltes ning samuti teabeüritused aidata oluliselt kaasa kooli ja perekondade vahelise suhtlemise parandamisele ning need parandavad seega eduka sotsiaalse integratsiooni tingimusi.

| 7. | Vastuvõtva riigi ametliku keele (või ühe ametliku keele) oskus on haridustee edukuse eeltingimuseks ning olulise tähtsusega nii sotsiaalses kui kutsealases integratsioonis. Liikmesriigid peaksid kaaluma võimalust töötada selle toetamiseks välja konkreetne kord, mis hõlmaks keele intensiivõpet uutele hiljuti saabunud sisserändaja taustaga õpilastele, raskusi kogevate isikute täiendavat toetamist ja erikursuseid, et anda kõigile õpetajatele pädevus õpetada lapsi, kelle emakeel ei ole õpetamisel kasutatav keel. Samuti tuleks toetada õpetamise kohandamist õppekava raames, näiteks tugevdada vastuvõtva riigi keele õpet õpilaste puhul, kelle emakeel on muu keel. |
| --- | --- |

7.

Vastuvõtva riigi ametliku keele (või ühe ametliku keele) oskus on haridustee edukuse eeltingimuseks ning olulise tähtsusega nii sotsiaalses kui kutsealases integratsioonis. Liikmesriigid peaksid kaaluma võimalust töötada selle toetamiseks välja konkreetne kord, mis hõlmaks keele intensiivõpet uutele hiljuti saabunud sisserändaja taustaga õpilastele, raskusi kogevate isikute täiendavat toetamist ja erikursuseid, et anda kõigile õpetajatele pädevus õpetada lapsi, kelle emakeel ei ole õpetamisel kasutatav keel. Samuti tuleks toetada õpetamise kohandamist õppekava raames, näiteks tugevdada vastuvõtva riigi keele õpet õpilaste puhul, kelle emakeel on muu keel.

| 8. | Kuigi põhitähelepanu peaks jätkuvalt olema suunatud vastuvõtva riigi keelele/keeltele, võib selle innustamine, et õpilased omandaksid oma päritoluriigi keele või säilitaksid selle keele oskuse, tuua kasu mitmel tasandil: sotsiaalsest aspektist kultuurilise identiteedi ja isikliku enesekindluse osas, kutsealaselt töö leidmisel tulevikus ning samuti hariduse vallas, pidades silmas edasiõppimist. Kuigi vahendid sellise õppe võimaldamiseks võivad olla piiratud, saab võimalusi selleks suurendada erinevatel viisidel, näiteks asjaomaste riikidega sõlmitavate kahepoolsete lepingute ja asjaomaste kohalike kogukondadega sõlmitavate koostööpartnerluste abil või kasutades uusi tehnoloogiaid, näiteks sõlmides kontakte interneti vahendusel või arendades elektroonilise partnerluse alaseid algatusi. |
| --- | --- |

8.

Kuigi põhitähelepanu peaks jätkuvalt olema suunatud vastuvõtva riigi keelele/keeltele, võib selle innustamine, et õpilased omandaksid oma päritoluriigi keele või säilitaksid selle keele oskuse, tuua kasu mitmel tasandil: sotsiaalsest aspektist kultuurilise identiteedi ja isikliku enesekindluse osas, kutsealaselt töö leidmisel tulevikus ning samuti hariduse vallas, pidades silmas edasiõppimist. Kuigi vahendid sellise õppe võimaldamiseks võivad olla piiratud, saab võimalusi selleks suurendada erinevatel viisidel, näiteks asjaomaste riikidega sõlmitavate kahepoolsete lepingute ja asjaomaste kohalike kogukondadega sõlmitavate koostööpartnerluste abil või kasutades uusi tehnoloogiaid, näiteks sõlmides kontakte interneti vahendusel või arendades elektroonilise partnerluse alaseid algatusi.

| 9. | Lisaks edasisele haridusele aluse rajamisele võib väikelaste haridusel olla oluline roll sisserändajatest laste integreerimisel, eelkõige kui keskendutakse keeleoskuse arendamisele. Seetõttu tuleks suurendada jõupingutusi, et tagada sotsiaalselt ebasoodsamates oludes olevatele perekondadele piisav juurdepääs kvaliteetsele lastehoiule ja koolieelsetele asutustele. |
| --- | --- |

9.

Lisaks edasisele haridusele aluse rajamisele võib väikelaste haridusel olla oluline roll sisserändajatest laste integreerimisel, eelkõige kui keskendutakse keeleoskuse arendamisele. Seetõttu tuleks suurendada jõupingutusi, et tagada sotsiaalselt ebasoodsamates oludes olevatele perekondadele piisav juurdepääs kvaliteetsele lastehoiule ja koolieelsetele asutustele.

| 10. | Hariduslikult ebasoodsa olukorra ja ebapiisava integratsiooni negatiivsete mõjude tasakaalustamiseks saab kasutada sihttoetust, näiteks täiendavate õpetamiseks vajalike vahendite eraldamine ebasoodsates piirkondades asuvatele koolidele ja rohkem isiku vajadustele kohandatud juhendamise võimaldamine. Samuti tuleks uurida lisaõpetuse, näiteks juhendamise ja järeleaitamise pakkumise viise, nii õpilaste kui ka vanemate juhendamist seoses haridussüsteemis neil kasutada olevate võimalustega, pärast tavapäraseid koolitunde kasutatavate õppekeskuste ja pikapäevarühmade loomist koostöös vanemate ja kogukondlike ühendustega. Äsja saabunud sisserändajate jaoks on vaja paindlikku korraldust, eelkõige seoses keeleõppega. Siinjuures ei ole vajalik üksnes kiire ja sihipärane reageerimine vahetult pärast vastuvõtvasse riiki saabumist, vaid ka pidevad keeleõpet toetavad programmid, |
| --- | --- |

10.

Hariduslikult ebasoodsa olukorra ja ebapiisava integratsiooni negatiivsete mõjude tasakaalustamiseks saab kasutada sihttoetust, näiteks täiendavate õpetamiseks vajalike vahendite eraldamine ebasoodsates piirkondades asuvatele koolidele ja rohkem isiku vajadustele kohandatud juhendamise võimaldamine. Samuti tuleks uurida lisaõpetuse, näiteks juhendamise ja järeleaitamise pakkumise viise, nii õpilaste kui ka vanemate juhendamist seoses haridussüsteemis neil kasutada olevate võimalustega, pärast tavapäraseid koolitunde kasutatavate õppekeskuste ja pikapäevarühmade loomist koostöös vanemate ja kogukondlike ühendustega. Äsja saabunud sisserändajate jaoks on vaja paindlikku korraldust, eelkõige seoses keeleõppega. Siinjuures ei ole vajalik üksnes kiire ja sihipärane reageerimine vahetult pärast vastuvõtvasse riiki saabumist, vaid ka pidevad keeleõpet toetavad programmid,

KUTSUB SELLEST LÄHTUDES LIIKMESRIIKE ÜLES

| 1. | Võtma oma nõuetekohasel vastutustasandil (kohalik, piirkondlik või riiklik tasand) sobivaid meetmeid, eesmärgiga tagada, et kõigile lastele, olenemata taustast, pakutakse õiglaseid ja võrdseid võimalusi ning samuti vajalikku toetust, et arendada välja oma täielik potentsiaal. Eelkõige võivad kõnealused meetmed hõlmata järgmist:






  — | nimetatud eesmärkide saavutamiseks integreeritud poliitika kujundamine; |
| --- | --- | --- |

1.

Võtma oma nõuetekohasel vastutustasandil (kohalik, piirkondlik või riiklik tasand) sobivaid meetmeid, eesmärgiga tagada, et kõigile lastele, olenemata taustast, pakutakse õiglaseid ja võrdseid võimalusi ning samuti vajalikku toetust, et arendada välja oma täielik potentsiaal. Eelkõige võivad kõnealused meetmed hõlmata järgmist:

—

nimetatud eesmärkide saavutamiseks integreeritud poliitika kujundamine;

| — | diskrimineerimisvastaste mehhanismide loomine või tugevdamine eesmärgiga edendada sotsiaalset integratsiooni ja kodanikuaktiivsust; |
| --- | --- |

—

diskrimineerimisvastaste mehhanismide loomine või tugevdamine eesmärgiga edendada sotsiaalset integratsiooni ja kodanikuaktiivsust;

| — | koolisüsteemide läbitavuse parandamine ja koolisüsteemides esinevate takistuste kõrvaldamine; |
| --- | --- |

—

koolisüsteemide läbitavuse parandamine ja koolisüsteemides esinevate takistuste kõrvaldamine;

| — | koolide õppekvaliteedi parandamine ja koolide vahel esinevate erinevuste vähendamine, tehes muu hulgas jõupingutusi, et meelitada kehvade tulemustega koolidesse parimaid õpetajaid ja hoida neid õpetajaid sellistes koolides ning tugevdada selliste koolide juhtimisfunktsiooni; |
| --- | --- |

—

koolide õppekvaliteedi parandamine ja koolide vahel esinevate erinevuste vähendamine, tehes muu hulgas jõupingutusi, et meelitada kehvade tulemustega koolidesse parimaid õpetajaid ja hoida neid õpetajaid sellistes koolides ning tugevdada selliste koolide juhtimisfunktsiooni;

| — | kõrgekvaliteedilisele väikelaste haridusele ja hoiule juurdepääsu suurendamine; |
| --- | --- |

—

kõrgekvaliteedilisele väikelaste haridusele ja hoiule juurdepääsu suurendamine;

| — | rohkem isiku vajadustele kohandatud õppe ja individuaalse toetuse pakkumine, eelkõige sisserändajate lastele, kelle õppeedukus on kehv; |
| --- | --- |

—

rohkem isiku vajadustele kohandatud õppe ja individuaalse toetuse pakkumine, eelkõige sisserändajate lastele, kelle õppeedukus on kehv;

| — | keelelise ja kultuurilise mitmekesisusega toimetuleku ning samuti kultuuridevahelise pädevuse alase erikoolituse pakkumine koolijuhtidele, õpetajatele ja haldustöötajatele; |
| --- | --- |

—

keelelise ja kultuurilise mitmekesisusega toimetuleku ning samuti kultuuridevahelise pädevuse alase erikoolituse pakkumine koolijuhtidele, õpetajatele ja haldustöötajatele;

| — | nõuetekohase poliitika kujundamine vastuvõtva riigi keele õpetamiseks ning samuti selle kaalumine, millised on sisserändaja taustaga õpilaste võimalused oma emakeele oskuse säilitamiseks ja arendamiseks; |
| --- | --- |

—

nõuetekohase poliitika kujundamine vastuvõtva riigi keele õpetamiseks ning samuti selle kaalumine, millised on sisserändaja taustaga õpilaste võimalused oma emakeele oskuse säilitamiseks ja arendamiseks;

| — | selle tagamine, et õppekavad oleks kõrge kvaliteediga ja sobivad kõigile õpilastele, olenemata nende päritolust, ning sisserändaja taustaga laste vajaduste arvestamine seoses õppemeetodite ja -materjalidega; |
| --- | --- |

—

selle tagamine, et õppekavad oleks kõrge kvaliteediga ja sobivad kõigile õpilastele, olenemata nende päritolust, ning sisserändaja taustaga laste vajaduste arvestamine seoses õppemeetodite ja -materjalidega;

| — | sisserändajate kogukondadega partnerluste arendamine ja sisserändaja taustaga vanematega suhtlemise parandamisele suunatud jõupingutuste suurendamine; |
| --- | --- |

—

sisserändajate kogukondadega partnerluste arendamine ja sisserändaja taustaga vanematega suhtlemise parandamisele suunatud jõupingutuste suurendamine;

| — | sihttoetuse tagamine sisserändaja taustaga õpilastele, kellel on lisaks erivajadusi; |
| --- | --- |

—

sihttoetuse tagamine sisserändaja taustaga õpilastele, kellel on lisaks erivajadusi;

| — | kõnealuses valdkonnas andmete kogumine ja nende analüüsimine, et anda teavet poliitika kujundamiseks; |
| --- | --- |

—

kõnealuses valdkonnas andmete kogumine ja nende analüüsimine, et anda teavet poliitika kujundamiseks;

| — | kõnealuse valdkonna heade tavade vahetamine, et poliitikaid ja meetmeid sobival tasandil parandada. |
| --- | --- |

—

kõnealuse valdkonna heade tavade vahetamine, et poliitikaid ja meetmeid sobival tasandil parandada.

| 2. | Arendama uue haridus- ja koolitusalase Euroopa koostöö strateegilise raamistiku („ET 2020”) kontekstis ning avatud koordinatsioonimeetodit kasutades välja sisserändaja taustaga õppijatele hariduse pakkumise alaste parimate tavade vastastikune õpe. |
| --- | --- |

2.

Arendama uue haridus- ja koolitusalase Euroopa koostöö strateegilise raamistiku („ET 2020”) kontekstis ning avatud koordinatsioonimeetodit kasutades välja sisserändaja taustaga õppijatele hariduse pakkumise alaste parimate tavade vastastikune õpe.

| 3. | Kasutama sihipäraselt ära elukestva õppe programmi, Euroopa Sotsiaalfondi ja muude allikate, nagu Euroopa Integratsioonifondi vahendeid, et arendada edasi ja toetada kultuuridevahelise hariduse projekte ja sisserändaja taustaga õppijatele suunatud haridusprojekte, |
| --- | --- |

3.

Kasutama sihipäraselt ära elukestva õppe programmi, Euroopa Sotsiaalfondi ja muude allikate, nagu Euroopa Integratsioonifondi vahendeid, et arendada edasi ja toetada kultuuridevahelise hariduse projekte ja sisserändaja taustaga õppijatele suunatud haridusprojekte,

KUTSUB KOMISJONI ÜLES

| 1. | Soodustama ja toetama liikmesriikidevahelist koostööd käesolevates järeldustes tõstatatud probleemide alal, muu hulgas tehes kindlaks eespool kirjeldatud valdkondades omandatud kogemused ja head tavad, vahetades neid, koondades neid kokku ja tagades nende tõhusa levitamise, ning kasutades ära olemasolevaid ühenduse programme. |
| --- | --- |

1.

Soodustama ja toetama liikmesriikidevahelist koostööd käesolevates järeldustes tõstatatud probleemide alal, muu hulgas tehes kindlaks eespool kirjeldatud valdkondades omandatud kogemused ja head tavad, vahetades neid, koondades neid kokku ja tagades nende tõhusa levitamise, ning kasutades ära olemasolevaid ühenduse programme.

| 2. | Uurima, kuidas ja milliste vahenditega saab kõige paremini saavutada nõukogu direktiivi 77/486/EÜ eesmärke seoses rändega, mis on nimetatud direktiivi vastuvõtmisest alates oluliselt muutunud. |
| --- | --- |

2.

Uurima, kuidas ja milliste vahenditega saab kõige paremini saavutada nõukogu direktiivi 77/486/EÜ eesmärke seoses rändega, mis on nimetatud direktiivi vastuvõtmisest alates oluliselt muutunud.

| 3. | Jälgima, kasutades olemasolevaid andmeid ja näitajaid, õppeedukuse erinevust kohalike ja sisserändaja taustaga õppijate vahel. |
| --- | --- |

3.

Jälgima, kasutades olemasolevaid andmeid ja näitajaid, õppeedukuse erinevust kohalike ja sisserändaja taustaga õppijate vahel.

| 4. | Tegema tihedat koostööd muude rahvusvaheliste organisatsioonidega, kes tegelevad hariduse ja rändega seotud küsimustega, nagu Euroopa Nõukogu, UNESCO ja OECD (11). |
| --- | --- |

4.

Tegema tihedat koostööd muude rahvusvaheliste organisatsioonidega, kes tegelevad hariduse ja rändega seotud küsimustega, nagu Euroopa Nõukogu, UNESCO ja OECD (11).

| 5. | Tagama rändega seotud küsimuste nõuetekohase kajastamise elukestva õppe programmis ja teistes asjakohastes ühenduse programmides, täiskasvanuhariduse alases tegevuskavas ja Kopenhaageni protsessis ning samuti muudes hariduse ja koolituse, sealhulgas kõrghariduse alastes algatustes. |
| --- | --- |

5.

Tagama rändega seotud küsimuste nõuetekohase kajastamise elukestva õppe programmis ja teistes asjakohastes ühenduse programmides, täiskasvanuhariduse alases tegevuskavas ja Kopenhaageni protsessis ning samuti muudes hariduse ja koolituse, sealhulgas kõrghariduse alastes algatustes.

| 6. | Tagama, et sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse protsessis käsitletakse piisavalt sisserändaja taustaga laste haridusega seotud küsimusi. |
| --- | --- |

6.

Tagama, et sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse protsessis käsitletakse piisavalt sisserändaja taustaga laste haridusega seotud küsimusi.

---

(1)  EÜT L 199, 6.8.1977, lk 32.

(2)  Dok 16238/1/04 REV 1.

(3)  ELT C 298, 8.12.2006, lk 3.

(4)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(5)  Dok 7652/08, punkt 15, lk 10.

(6)  Dok 13440/08.

(7)  Dok 15251/08.

(8)  ELT C 319, 13.12.2008, lk 20.

(9)  Vastavalt dok 11631/09 + ADD 1 ja dok 12594/09.

(10)  OECD korraldatav rahvusvaheline õppetulemuste hindamise programm.

(11)  Tuleks tagada kõikide liikmesriikide õigus sellises töös osaleda.

---

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/9

---

Nõukogu järeldused, 27. november 2009, loomepõlvkonna kujundamise edendamise kohta – laste ja noorte loovuse ning innovatsioonivõime arendamine kultuurilise eneseväljenduse ja kultuurile juurdepääsu tagamise kaudu

2009/C 301/08

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

| | MEENUTADES käsitletava teema poliitilist tausta, mis on esitatud käesolevate järelduste lisas; |
| --- | --- |

MEENUTADES käsitletava teema poliitilist tausta, mis on esitatud käesolevate järelduste lisas;

| | OLLES TEADLIK






  — | pikaajalistest väljakutsetest, millega Euroopa Liit ja selle kodanikud silmitsi seisavad, eelkõige:






  — | vajadusest jääda maailma tasandil konkurentsivõimeliseks säästval ja sotsiaalselt kaasaval moel; |
| --- | --- | --- | --- |

OLLES TEADLIK

—

pikaajalistest väljakutsetest, millega Euroopa Liit ja selle kodanikud silmitsi seisavad, eelkõige:

—

vajadusest jääda maailma tasandil konkurentsivõimeliseks säästval ja sotsiaalselt kaasaval moel;

| — | tööhõivele ja hoolekandele avalduvast mõjust, mis tuleneb elanikkonna vananemisest ja jätkuvatest rändevoogudest; |
| --- | --- |

—

tööhõivele ja hoolekandele avalduvast mõjust, mis tuleneb elanikkonna vananemisest ja jätkuvatest rändevoogudest;

| — | vajadusest edendada kultuuridevahelist dialoogi, mille aluseks on kultuurilise mitmekesisuse tunnustamine üha multikultuursemas ja tihedamalt ühendatud maailmas, mida iseloomustavad kiired sidevahendid, inimeste liikuvus ja turgude globaliseerumine; |
| --- | --- |

—

vajadusest edendada kultuuridevahelist dialoogi, mille aluseks on kultuurilise mitmekesisuse tunnustamine üha multikultuursemas ja tihedamalt ühendatud maailmas, mida iseloomustavad kiired sidevahendid, inimeste liikuvus ja turgude globaliseerumine;

| — | vajadusest reageerida arenevale teadmiste- ja kommunikatsiooniühiskonnale, mida iseloomustavad pidevalt arenevad sidetehnoloogiad ja kiire teabevahetus ning vajadus kaotada nn digitaalne lõhe ELi liikmesriikides ja liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

—

vajadusest reageerida arenevale teadmiste- ja kommunikatsiooniühiskonnale, mida iseloomustavad pidevalt arenevad sidetehnoloogiad ja kiire teabevahetus ning vajadus kaotada nn digitaalne lõhe ELi liikmesriikides ja liikmesriikide vahel;

LEIAB, et:

| — | edukas toimetulek kõnealuste pikaajaliste väljakutsetega nõuab pikaajalist perspektiivi, mis keskendub laste ja noorte loovuse ja innovatsioonivõime arendamisele ning nende varustamisele nimetatud väljakutsetele vastu astumiseks vajalike oskuste ja pädevustega; |
| --- | --- |

—

edukas toimetulek kõnealuste pikaajaliste väljakutsetega nõuab pikaajalist perspektiivi, mis keskendub laste ja noorte loovuse ja innovatsioonivõime arendamisele ning nende varustamisele nimetatud väljakutsetele vastu astumiseks vajalike oskuste ja pädevustega;

JUHIB TÄHELEPANU SELLELE, et:

| — | loova, innovaatilise, kohanemisvõimelise ja hea suhtlemisoskusega tööjõu järele on üha suurem nõudlus, ning et on vaja arendada paindlikke ja pidevalt arendatavaid ettevõtlusoskusi; |
| --- | --- |

—

loova, innovaatilise, kohanemisvõimelise ja hea suhtlemisoskusega tööjõu järele on üha suurem nõudlus, ning et on vaja arendada paindlikke ja pidevalt arendatavaid ettevõtlusoskusi;

| — | juurdepääs mitmesugustele kultuurilistele väljendusvormidele, loometavadele ja kunstiteostele ning nende kogemine varasest east alates on tähtis nii isikliku arengu, identiteedi, enesehinnangu ja indiviidi kuuluvustunde seisukohast kui ka seetõttu, et see aitab lastel ja noortel omandada kultuuridevahelisi pädevusi ning muid sotsiaalse kaasatuse, kodanikuaktiivsuse ja tulevase tööalase konkurentsivõime jaoks olulisi oskusi; |
| --- | --- |

—

juurdepääs mitmesugustele kultuurilistele väljendusvormidele, loometavadele ja kunstiteostele ning nende kogemine varasest east alates on tähtis nii isikliku arengu, identiteedi, enesehinnangu ja indiviidi kuuluvustunde seisukohast kui ka seetõttu, et see aitab lastel ja noortel omandada kultuuridevahelisi pädevusi ning muid sotsiaalse kaasatuse, kodanikuaktiivsuse ja tulevase tööalase konkurentsivõime jaoks olulisi oskusi;

| — | osalemine kultuuritegevustes, sealhulgas vahetu kontakt loomeinimestega võib anda hoogu kõigi laste ja noorte loome- ja innovatsioonipotentsiaalile, stimuleerides loovat mõtlemist, kujutlusvõimet ja eneseväljendust; |
| --- | --- |

—

osalemine kultuuritegevustes, sealhulgas vahetu kontakt loomeinimestega võib anda hoogu kõigi laste ja noorte loome- ja innovatsioonipotentsiaalile, stimuleerides loovat mõtlemist, kujutlusvõimet ja eneseväljendust;

| — | kultuuri ja kultuurilise eneseväljenduse edendamine koolides ja teistes haridusasutustes ning mitteformaalse õppimise keskkondades nii eraldi õppeainetena kui ka erinevaid teadmisvaldkondi ühendavate köitvate õppimismeetoditena toetab indiviidi igakülgset arengut, motivatsiooni ja paremat õppimist ning loovuse ja innovatsioonivõime arendamist; |
| --- | --- |

—

kultuuri ja kultuurilise eneseväljenduse edendamine koolides ja teistes haridusasutustes ning mitteformaalse õppimise keskkondades nii eraldi õppeainetena kui ka erinevaid teadmisvaldkondi ühendavate köitvate õppimismeetoditena toetab indiviidi igakülgset arengut, motivatsiooni ja paremat õppimist ning loovuse ja innovatsioonivõime arendamist;

| — | nn digitaalajastul sündinud Euroopa põlvkonda kuulujad on nii kultuuri loojad kui tarbijad, kes vastava võimaluse saamisel on uute meediakanalite ja digitaaltehnoloogiate kasutamisel äärmiselt asjatundlikud; |
| --- | --- |

—

nn digitaalajastul sündinud Euroopa põlvkonda kuulujad on nii kultuuri loojad kui tarbijad, kes vastava võimaluse saamisel on uute meediakanalite ja digitaaltehnoloogiate kasutamisel äärmiselt asjatundlikud;

| — | juurdepääs kultuurile ja kultuuripärandile üldiselt ning kultuuri loomise ja kogemise vahenditele konkreetselt ei ole kõikidele lastele ja noortele võrdselt kättesaadav ning praegune majanduslangus võib veelgi piirata laste ja noorte võimalusi juurdepääsuks kultuurile; |
| --- | --- |

—

juurdepääs kultuurile ja kultuuripärandile üldiselt ning kultuuri loomise ja kogemise vahenditele konkreetselt ei ole kõikidele lastele ja noortele võrdselt kättesaadav ning praegune majanduslangus võib veelgi piirata laste ja noorte võimalusi juurdepääsuks kultuurile;

MÄÄRAB SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET NÕUETEKOHASELT ARVESSE VÕTTES KINDLAKS JÄRGMISED KUUS ESMATÄHTSAT MEEDET, ET EDENDADA LOOMEPÕLVKONNA KUJUNDAMIST EUROOPA LIIDUS:

1.   Lisada lapsi ja noori käsitlev perspektiiv asjakohastesse poliitikatesse kultuuri edendamiseks

Liikmesriigid ja komisjon peaksid:

| i) | käsitlema laste ja noorte, sealhulgas noorte spetsialistide konkreetseid vajadusi praegustes ja tulevastes poliitikates, programmides ja meetmetes, eelkõige kultuuri- ja meediavaldkonnas, keskendudes laste ja noorte loomepotentsiaali stimuleerimisele; |
| --- | --- |

i)

käsitlema laste ja noorte, sealhulgas noorte spetsialistide konkreetseid vajadusi praegustes ja tulevastes poliitikates, programmides ja meetmetes, eelkõige kultuuri- ja meediavaldkonnas, keskendudes laste ja noorte loomepotentsiaali stimuleerimisele;

| ii) | arendama kultuurisektori ja muude poliitikasektorite (nt haridus ja teadusuuringud, noored, tööhõive ja sotsiaalküsimused, ettevõtlus, majanduskasv ja säästev areng) vahelisi partnerlusi, kasutades vajaduse korral täiel määral olemasolevaid struktuure ja programme. |
| --- | --- |

ii)

arendama kultuurisektori ja muude poliitikasektorite (nt haridus ja teadusuuringud, noored, tööhõive ja sotsiaalküsimused, ettevõtlus, majanduskasv ja säästev areng) vahelisi partnerlusi, kasutades vajaduse korral täiel määral olemasolevaid struktuure ja programme.

2.   Optimeerida haridussektori potentsiaali, et tõhustada loovuse edendamist kultuuri ja kultuurilise eneseväljenduse kaudu

Liikmesriigid peaksid:

| i) | edendama laiemat juurdepääsu kultuurile ja kultuurilisele eneseväljendusele nii formaalse kui mitteformaalse hariduse kaudu, eelkõige struktureeritud ja strateegiliste partnerluste kaudu vahel institutsionaalsel ja poliitika tasandil. Keskenduda tuleks laste ja noorte loovuse ja innovatsioonivõime stimuleerimisele ning kultuuridevahelise pädevuse ja muude elukestva õppe põhipädevuste, näiteks kultuuriteadlikkuse ja kultuurilise eneseväljendamise arendamisele; |
| --- | --- |

i)

edendama laiemat juurdepääsu kultuurile ja kultuurilisele eneseväljendusele nii formaalse kui mitteformaalse hariduse kaudu, eelkõige struktureeritud ja strateegiliste partnerluste kaudu vahel institutsionaalsel ja poliitika tasandil. Keskenduda tuleks laste ja noorte loovuse ja innovatsioonivõime stimuleerimisele ning kultuuridevahelise pädevuse ja muude elukestva õppe põhipädevuste, näiteks kultuuriteadlikkuse ja kultuurilise eneseväljendamise arendamisele;

| ii) | soodustada seda protsessi näiteks erikoolituse ja jätkukoolituse pakkumisega haridus-, kultuuri- ja noortesektoris töötavatele õpetajatele ja teistele töötajatele. Seda protsessi saab teostada ka kasutades kaasaegseid, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevaid õppemeetodeid ja -vahendeid ning rõhutades koolides aina enam valdkondi nagu kunstiharidus ja kultuuriteadlikkus. Noorsootöö võib hõlmata ka mitmesuguseid kooliväliseid tegevusi kultuuri ja loovuse edendamiseks. |
| --- | --- |

ii)

soodustada seda protsessi näiteks erikoolituse ja jätkukoolituse pakkumisega haridus-, kultuuri- ja noortesektoris töötavatele õpetajatele ja teistele töötajatele. Seda protsessi saab teostada ka kasutades kaasaegseid, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevaid õppemeetodeid ja -vahendeid ning rõhutades koolides aina enam valdkondi nagu kunstiharidus ja kultuuriteadlikkus. Noorsootöö võib hõlmata ka mitmesuguseid kooliväliseid tegevusi kultuuri ja loovuse edendamiseks.

3.   Innustada ja toetada kultuuriasutusi (nt muuseumid, raamatukogud, kunstigaleriid, teatrid) laste ja noorte paremal kaasamisel

Liikmesriigid peaksid:

| i) | julgustama kõikidel tasanditel kultuuriasutuste jõupingutusi, mis on suunatud laste ja noorte suuremale kaasamisele ning riigi omandis olevatele kultuuriväärtustele juurdepääsu hõlbustamisele, näiteks digiteerimisprogrammide ja hariduslike tegevuste kaudu, hõlmates ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamist, ning ka interaktiivsete lahenduste kaudu, kaasates aktiivselt lapsi ja noori. |
| --- | --- |

i)

julgustama kõikidel tasanditel kultuuriasutuste jõupingutusi, mis on suunatud laste ja noorte suuremale kaasamisele ning riigi omandis olevatele kultuuriväärtustele juurdepääsu hõlbustamisele, näiteks digiteerimisprogrammide ja hariduslike tegevuste kaudu, hõlmates ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamist, ning ka interaktiivsete lahenduste kaudu, kaasates aktiivselt lapsi ja noori.

Liikmesriigid ja komisjon peaksid:

| ii) | jätkama Europeana portaali arendamise toetamist ning edendama kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel seoses liikmesriikide poliitikatega, mis käsitlevad kultuuriväärtuste digiteerimist ja üldsuse juurdepääsu kultuuriväärtustele, pidades eelkõige silmas lasteni ja noorteni jõudmist. |
| --- | --- |

ii)

jätkama Europeana portaali arendamise toetamist ning edendama kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel seoses liikmesriikide poliitikatega, mis käsitlevad kultuuriväärtuste digiteerimist ja üldsuse juurdepääsu kultuuriväärtustele, pidades eelkõige silmas lasteni ja noorteni jõudmist.

4.   Edendada annet ning loovust kultuuri kaudu, mis on osaks lapsi ja noori käsitlevate sotsiaalse kaasatuse strateegiatest

Liikmesriigid ja komisjon peaksid:

| i) | edendama kõikide laste ja noorte kaasasündinud annet ning arendama loovust, kaasates kultuuri sotsiaalse kaasatuse strateegiatesse ja programmidesse, milles käsitletakse vähemate võimalustega, sh ka puuetega lapsi ja noori. |
| --- | --- |

i)

edendama kõikide laste ja noorte kaasasündinud annet ning arendama loovust, kaasates kultuuri sotsiaalse kaasatuse strateegiatesse ja programmidesse, milles käsitletakse vähemate võimalustega, sh ka puuetega lapsi ja noori.

5.   Edendada paremat juurdepääsu kultuurile kõikidele lastele ja noortele info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamisega

Liikmesriigid peaksid:

| i) | jätkama oma jõupingutusi, et parandada mõistliku tasu eest juurdepääsu kultuurile ja kultuurilistele väljendusvormidele info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamisega. Selliste jõupingutuste eesmärgiks peaks olema jõuda kõikide laste ja noorteni ning varustada nad suhtlemisoskuste ja meediapädevusega seotud oskustega, et kasutada täiel määral digitaaltehnoloogia pakutavaid võimalusi, parandades samas teadlikkust ja arusaamist intellektuaalomandiga ja eraelu puutumatusega seotud õigustest ja vastutusest. |
| --- | --- |

i)

jätkama oma jõupingutusi, et parandada mõistliku tasu eest juurdepääsu kultuurile ja kultuurilistele väljendusvormidele info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamisega. Selliste jõupingutuste eesmärgiks peaks olema jõuda kõikide laste ja noorteni ning varustada nad suhtlemisoskuste ja meediapädevusega seotud oskustega, et kasutada täiel määral digitaaltehnoloogia pakutavaid võimalusi, parandades samas teadlikkust ja arusaamist intellektuaalomandiga ja eraelu puutumatusega seotud õigustest ja vastutusest.

6.   Hõlbustada heade tavade vahetamist ning töötada välja kõnealust valdkonda käsitlev teadmistebaas

Tõenditepõhise poliitika arendamiseks kõnealuses valdkonnas

| | peaksid liikmesriigid ja komisjon:






  i) | julgustama ja hõlbustama heade tavade vahetamist eespool nimetatud prioriteetide osas olemasolevate struktuuride kaudu, eelkõige avatud koordinatsioonimeetodi kaudu kultuurivaldkonnas; |
| --- | --- | --- |

peaksid liikmesriigid ja komisjon:

i)

julgustama ja hõlbustama heade tavade vahetamist eespool nimetatud prioriteetide osas olemasolevate struktuuride kaudu, eelkõige avatud koordinatsioonimeetodi kaudu kultuurivaldkonnas;

| | peaks komisjon:






  ii) | julgustama ja hõlbustama vastastikust õppimist ja heade tavade vahetamist, kasutades olemasolevaid struktuure nagu kodanikuühiskonna platvormid ja talitustevahelised mehhanismid; |
| --- | --- | --- |

peaks komisjon:

ii)

julgustama ja hõlbustama vastastikust õppimist ja heade tavade vahetamist, kasutades olemasolevaid struktuure nagu kodanikuühiskonna platvormid ja talitustevahelised mehhanismid;

| | peaksid liikmesriigid:






  iii) | stimuleerima koostöövõrgustike loomist ja hindamiste kasutamist otsuste tegemise paremaks toetamiseks ja tulevaste meetmete parandamiseks; |
| --- | --- | --- |

peaksid liikmesriigid:

iii)

stimuleerima koostöövõrgustike loomist ja hindamiste kasutamist otsuste tegemise paremaks toetamiseks ja tulevaste meetmete parandamiseks;

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES

töötama koos oma vastavate pädevusvaldkondade raames selle nimel, et tagada käesolevate järelduste elluviimine Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava ja kultuurivaldkonna töökava (2008–2010) käimasoleva töö kontekstis.

---

LISA

POLIITILINE KONTEKST

Nõukogu tuletab käesolevate järelduste vastuvõtmisel meelde eelkõige järgmisi dokumente:

| 1) | ÜRO lapse õiguste konventsioon (1989), milles sätestatakse kõikide laste õigus kultuurile; |
| --- | --- |

1)

ÜRO lapse õiguste konventsioon (1989), milles sätestatakse kõikide laste õigus kultuurile;

| 2) | Unesco kunstihariduse teekaart, Lissabon, 6.–9. märts 2006; |
| --- | --- |

2)

Unesco kunstihariduse teekaart, Lissabon, 6.–9. märts 2006;

| 3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes; |
| --- | --- |

3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes;

| 4) | komisjoni 10. mai 2007. aasta teatis Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas ning nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsioon Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta, samuti nõukogu järeldused kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2008–2010, milles esitatud viie esmatähtsa tegevusvaldkonna hulka kuulub ka kultuurile juurdepääsu edendamine, eriti koostoimes haridusega, eelkõige kultuuriharidusega; |
| --- | --- |

4)

komisjoni 10. mai 2007. aasta teatis Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas ning nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsioon Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta, samuti nõukogu järeldused kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2008–2010, milles esitatud viie esmatähtsa tegevusvaldkonna hulka kuulub ka kultuurile juurdepääsu edendamine, eriti koostoimes haridusega, eelkõige kultuuriharidusega;

| 5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsus Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta kohta; |
| --- | --- |

5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsus Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta kohta;

| 6) | nõukogu 24. mai 2007. aasta järeldused kultuuri- ja loomesektorite panuse kohta Lissaboni eesmärkide saavutamisse, milles rõhutatakse, et kultuuritegevus ja loomemajandus etendavad ülitähtsat rolli innovatsiooni ja tehnoloogilise arengu hoogustamisel ning on võtmetegurid püsivaks majanduskasvuks tulevikus; |
| --- | --- |

6)

nõukogu 24. mai 2007. aasta järeldused kultuuri- ja loomesektorite panuse kohta Lissaboni eesmärkide saavutamisse, milles rõhutatakse, et kultuuritegevus ja loomemajandus etendavad ülitähtsat rolli innovatsiooni ja tehnoloogilise arengu hoogustamisel ning on võtmetegurid püsivaks majanduskasvuks tulevikus;

| 7) | nõukogu 15. novembri 2007. aasta resolutsioon, mis käsitleb uusi kutseoskusi uute töökohtade jaoks, ning komisjoni poolt 2. juulil 2008 vastu võetud teatis „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas”, milles seati lapsed ja noored kui Euroopa tulevik üheks esmatähtsaks valdkonnaks; |
| --- | --- |

7)

nõukogu 15. novembri 2007. aasta resolutsioon, mis käsitleb uusi kutseoskusi uute töökohtade jaoks, ning komisjoni poolt 2. juulil 2008 vastu võetud teatis „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas”, milles seati lapsed ja noored kui Euroopa tulevik üheks esmatähtsaks valdkonnaks;

| 8) | eesistujariigi koostatud Euroopa Ülemkogu 13.–14. märtsi 2008. aasta järeldused, milles tunnistatakse, et tulevase majanduskasvu võtmetegur on Euroopa kultuurile ja tipptasemel teadusele toetuva innovatsiooni ja Euroopa kodanike loovuse potentsiaali igakülgne väljaarendamine; |
| --- | --- |

8)

eesistujariigi koostatud Euroopa Ülemkogu 13.–14. märtsi 2008. aasta järeldused, milles tunnistatakse, et tulevase majanduskasvu võtmetegur on Euroopa kultuurile ja tipptasemel teadusele toetuva innovatsiooni ja Euroopa kodanike loovuse potentsiaali igakülgne väljaarendamine;

| 9) | nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldused kultuuridevaheliste pädevuste kohta; |
| --- | --- |

9)

nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldused kultuuridevaheliste pädevuste kohta;

| 10) | komisjoni 27. aprilli 2009. aasta teatis „ELi noorsoostrateegia – investeerimine ja mobiliseerimine. Uuendatud avatud koordineerimismeetod noortega seotud väljakutsete ja võimaluste tarvis” ning nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsioon, millega võetakse vastu noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö uus raamistik (2010–2018). |
| --- | --- |

10)

komisjoni 27. aprilli 2009. aasta teatis „ELi noorsoostrateegia – investeerimine ja mobiliseerimine. Uuendatud avatud koordineerimismeetod noortega seotud väljakutsete ja võimaluste tarvis” ning nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsioon, millega võetakse vastu noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö uus raamistik (2010–2018).

Uuringud ja konverentsid

| 1. | Euroopa Komisjoni poolt tellitud kaks uurimust – „Kultuuri mõju loovusele” (Impact of Culture on Creativity) ning „Noorte juurdepääs kultuurile” (Access of Young People to Culture). |
| --- | --- |

1.

Euroopa Komisjoni poolt tellitud kaks uurimust – „Kultuuri mõju loovusele” (Impact of Culture on Creativity) ning „Noorte juurdepääs kultuurile” (Access of Young People to Culture).

| 2. | Euroopa koolides pakutavat kunsti- ja kultuuriharidust käsitlev Eurydice uuring (2009). |
| --- | --- |

2.

Euroopa koolides pakutavat kunsti- ja kultuuriharidust käsitlev Eurydice uuring (2009).

| 3. | Mitmekeelsuse panust loovusesse käsitlev uuring (16. juuli 2009). |
| --- | --- |

3.

Mitmekeelsuse panust loovusesse käsitlev uuring (16. juuli 2009).

| 4. | Uuring, mille eesmärk on luua loend parimatest tavadest, mis seovad kultuuri haridusega liikmesriikides, kandidaatriikides ja EMP riikides (2004). |
| --- | --- |

4.

Uuring, mille eesmärk on luua loend parimatest tavadest, mis seovad kultuuri haridusega liikmesriikides, kandidaatriikides ja EMP riikides (2004).

| 5. | 29.–30. juulil 2009 Göteborgis peetud konverents „Loomepõlvkonna kujundamise edendamine” (Promoting a Creative Generation). |
| --- | --- |

5.

29.–30. juulil 2009 Göteborgis peetud konverents „Loomepõlvkonna kujundamise edendamine” (Promoting a Creative Generation).

---

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/12

---

Nõukogu järeldused, 27. november 2009, meediapädevuse kohta digitaalkeskkonnas

2009/C 301/09

NÕUKOGU

| | KINNITAB veel kord kõnealuse küsimuse suhtes kohaldatavat poliitilist lähenemisviisi, mis on esitatud nõukogu 21.–22. mai 2008. aasta järeldustes, milles käsitletakse Euroopa lähenemisviisi meediapädevusele digitaalkeskkonnas (1). |
| --- | --- |

KINNITAB veel kord kõnealuse küsimuse suhtes kohaldatavat poliitilist lähenemisviisi, mis on esitatud nõukogu 21.–22. mai 2008. aasta järeldustes, milles käsitletakse Euroopa lähenemisviisi meediapädevusele digitaalkeskkonnas (1).

| | TERVITAB komisjoni 20. augusti 2009. aasta soovitust „Meediapädevus digitaalkeskkonnas: konkurentsivõimelisema audiovisuaal- ja infosisutööstuse ning kaasava teadmusühiskonna eeldus” ning eelkõige:






  — | keskendumist meediatööstuse, sealhulgas kõikide meedialiikide aktiivsele kaasamisele meediapädevuse algatuste edendamisse; |
| --- | --- | --- |

TERVITAB komisjoni 20. augusti 2009. aasta soovitust „Meediapädevus digitaalkeskkonnas: konkurentsivõimelisema audiovisuaal- ja infosisutööstuse ning kaasava teadmusühiskonna eeldus” ning eelkõige:

—

keskendumist meediatööstuse, sealhulgas kõikide meedialiikide aktiivsele kaasamisele meediapädevuse algatuste edendamisse;

| — | haridussüsteemi rolli tunnustamist meediapädevuse (oskus meediat kasutada ning mõista, kriitiliselt hinnata, luua ja edastada meediasisu) edendamisel liikmesriikide elukestva õppe strateegiate raames; |
| --- | --- |

—

haridussüsteemi rolli tunnustamist meediapädevuse (oskus meediat kasutada ning mõista, kriitiliselt hinnata, luua ja edastada meediasisu) edendamisel liikmesriikide elukestva õppe strateegiate raames;

| — | komisjoni kavatsust ergutada suurema üksmeele saavutamist meediapädevuse küsimuses, toetada heade tavade analüüsimist ja vahetamist liikmesriikide vahel ning arendada vahendeid, mis aitaksid liikmesriikidel ja komisjonil mõõta meediapädevuse taset kogu Euroopas. |
| --- | --- |

—

komisjoni kavatsust ergutada suurema üksmeele saavutamist meediapädevuse küsimuses, toetada heade tavade analüüsimist ja vahetamist liikmesriikide vahel ning arendada vahendeid, mis aitaksid liikmesriikidel ja komisjonil mõõta meediapädevuse taset kogu Euroopas.

RÕHUTAB JÄRGMISI TÄIENDAVAID ASJAOLUSID

| — | Meediapädevuse edendamisel on äärmiselt oluline tunnistada, et digitaalne revolutsioon on toonud kaasa märkimisväärsed hüved ja võimalused, rikastades inimeste elu nende suhtlemise, õppimise ja loominguga tegelemise võimalusi avardades, ning muutes ühiskonnakorraldust ja majandust. Uute tehnoloogiate ja uue meedia vastutustundlik ja teadlik kasutamine eeldab seda, et kodanikud on ohtudest teadlikud ja järgivad asjakohaseid õigusnorme, kuid meediapädevuse poliitikad peaksid käsitlema selliseid küsimusi üldiselt positiivse sõnumi kontekstis. |
| --- | --- |

—

Meediapädevuse edendamisel on äärmiselt oluline tunnistada, et digitaalne revolutsioon on toonud kaasa märkimisväärsed hüved ja võimalused, rikastades inimeste elu nende suhtlemise, õppimise ja loominguga tegelemise võimalusi avardades, ning muutes ühiskonnakorraldust ja majandust. Uute tehnoloogiate ja uue meedia vastutustundlik ja teadlik kasutamine eeldab seda, et kodanikud on ohtudest teadlikud ja järgivad asjakohaseid õigusnorme, kuid meediapädevuse poliitikad peaksid käsitlema selliseid küsimusi üldiselt positiivse sõnumi kontekstis.

| — | Kuigi meediatööstusel on tõesti tähtis roll meediapädevuse edendamisel, on oluline rõhutada meedia sõltumatust ja asjaolu, et liikmesriigid kasutavad erinevaid lähenemisviise heade tavade ja standardite arendamise edendamiseks meediatööstuses, kus iseregulatsioon ja kaasregulatsioon on kaks lahendust paljudest. Samuti on oluline võtta arvesse mitmeid meediapädevuse valdkonna algatusi, mida meediatööstuse, kultuuriasutuste, valitsusväliste organisatsioonide ning vabatahtliku sektori poolt juba ellu viiakse, ning neid algatusi edasi edendada. |
| --- | --- |

—

Kuigi meediatööstusel on tõesti tähtis roll meediapädevuse edendamisel, on oluline rõhutada meedia sõltumatust ja asjaolu, et liikmesriigid kasutavad erinevaid lähenemisviise heade tavade ja standardite arendamise edendamiseks meediatööstuses, kus iseregulatsioon ja kaasregulatsioon on kaks lahendust paljudest. Samuti on oluline võtta arvesse mitmeid meediapädevuse valdkonna algatusi, mida meediatööstuse, kultuuriasutuste, valitsusväliste organisatsioonide ning vabatahtliku sektori poolt juba ellu viiakse, ning neid algatusi edasi edendada.

| — | Meediapädevuse edendamisel tuleks erilist tähelepanu pöörata asjaolule, et ühiskonna eri gruppidel on erinevad vajadused ja erinev käitumisviis ning samuti erinevad meedia kasutamise võimalused. Näiteks on lapsed ja noored sageli loomu poolest altid uue meedia ja uute tehnoloogiate kasutamisele, samas kui täiskasvanutel võib olla suurem kogemuste pagas, mis võib osutuda kasulikuks meediasisu kriitilisel hindamisel. Meediapädevuse parandamise strateegiad peavad võtma kõiki selliseid erinevusi täiel määral arvesse ning edendama ühiskonna eri rühmade ja huvide vahelist suhtlemist. Samal ajal peaksid liikmesriigid jätkama selliste strateegiate rõhutamist ja toetamist, millega tehakse tehnoloogiad kodanikele laialdaselt kättesaadavaks ja kasutatavaks. |
| --- | --- |

—

Meediapädevuse edendamisel tuleks erilist tähelepanu pöörata asjaolule, et ühiskonna eri gruppidel on erinevad vajadused ja erinev käitumisviis ning samuti erinevad meedia kasutamise võimalused. Näiteks on lapsed ja noored sageli loomu poolest altid uue meedia ja uute tehnoloogiate kasutamisele, samas kui täiskasvanutel võib olla suurem kogemuste pagas, mis võib osutuda kasulikuks meediasisu kriitilisel hindamisel. Meediapädevuse parandamise strateegiad peavad võtma kõiki selliseid erinevusi täiel määral arvesse ning edendama ühiskonna eri rühmade ja huvide vahelist suhtlemist. Samal ajal peaksid liikmesriigid jätkama selliste strateegiate rõhutamist ja toetamist, millega tehakse tehnoloogiad kodanikele laialdaselt kättesaadavaks ja kasutatavaks.

| — | Haridussüsteemil, sealhulgas formaalsel haridusel, vabaharidusel ja mitteametlikul õppimisel võib olla oluline roll nii meediapädevuse kui ka loovuse ja innovatsiooni potentsiaali arendamisel ja parandamisel kõigi ühiskonnaliikmete seas, eelkõige laste ja noorte seas, kes võivad ise täita olulist rolli kõnealuste oskuste edasiandmisel oma pereliikmetele. Hariduspoliitika kontekstis tuletatakse meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes sisaldab muu hulgas viiteid „infotehnoloogilisele pädevusele” ning „kultuuriteadlikkusele ja -pädevusele” kui kahele võtmepädevusele. Liikmesriigid, kes arendavad meediapädevust hariduse kontekstis, peaksid võtma seda tehes nõuetekohaselt arvesse 2006. aasta soovitusega loodud lähteraamistikku. Lisaks võib elukestva õppe programmist kujuneda üks võimalik abi andmise allikas meediapädevuse edendamiseks. |
| --- | --- |

—

Haridussüsteemil, sealhulgas formaalsel haridusel, vabaharidusel ja mitteametlikul õppimisel võib olla oluline roll nii meediapädevuse kui ka loovuse ja innovatsiooni potentsiaali arendamisel ja parandamisel kõigi ühiskonnaliikmete seas, eelkõige laste ja noorte seas, kes võivad ise täita olulist rolli kõnealuste oskuste edasiandmisel oma pereliikmetele. Hariduspoliitika kontekstis tuletatakse meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes sisaldab muu hulgas viiteid „infotehnoloogilisele pädevusele” ning „kultuuriteadlikkusele ja -pädevusele” kui kahele võtmepädevusele. Liikmesriigid, kes arendavad meediapädevust hariduse kontekstis, peaksid võtma seda tehes nõuetekohaselt arvesse 2006. aasta soovitusega loodud lähteraamistikku. Lisaks võib elukestva õppe programmist kujuneda üks võimalik abi andmise allikas meediapädevuse edendamiseks.

| — | Kuigi meediapädevus on tõesti dünaamiline ja arenev mõiste ning selle ühist mõistmist mõjutavad kultuurilised, tehnoloogilised, erialased ja põlvkondlikud erinevused, on samuti selge, et üleilmse interneti kui sideinfrastruktuuri olulise osa arenemise tõttu seisavad Euroopa ja kogu ülejäänud maailma kodanikud üha enam silmitsi sarnaste tunnustega meediamaastikuga ning elavad sellisel meediamaastikul. Sellega peaks muutuma võimalikuks ning osutuma mõttekaks selliste kriteeriumide järkjärguline arendamine, millega hinnatakse meediapädevuse taset liikmesriikides, nagu nähakse ette audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikliga 26, võttes samas arvesse, et sellised kriteeriumid ja hinnangud peavad kajastama liikmesriikide erinevaid eeltingimusi. Liikmesriike ja komisjoni innustatakse kõnealuse ülesande täitmisel tihedale koostööle. |
| --- | --- |

—

Kuigi meediapädevus on tõesti dünaamiline ja arenev mõiste ning selle ühist mõistmist mõjutavad kultuurilised, tehnoloogilised, erialased ja põlvkondlikud erinevused, on samuti selge, et üleilmse interneti kui sideinfrastruktuuri olulise osa arenemise tõttu seisavad Euroopa ja kogu ülejäänud maailma kodanikud üha enam silmitsi sarnaste tunnustega meediamaastikuga ning elavad sellisel meediamaastikul. Sellega peaks muutuma võimalikuks ning osutuma mõttekaks selliste kriteeriumide järkjärguline arendamine, millega hinnatakse meediapädevuse taset liikmesriikides, nagu nähakse ette audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikliga 26, võttes samas arvesse, et sellised kriteeriumid ja hinnangud peavad kajastama liikmesriikide erinevaid eeltingimusi. Liikmesriike ja komisjoni innustatakse kõnealuse ülesande täitmisel tihedale koostööle.

KUTSUB KOMISJONI JA LIIKMESRIIKE ÜLES võtma oma pädevuse piires nõuetekohaselt arvesse nii käesolevaid kui ka 21.–22. mai 2008. aasta järeldusi oma meediapädevuse poliitikate väljatöötamisel.

---

(1)  ELT C 140, 6.6.2008, lk 8.

---

Komisjon

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/13

---

Euro vahetuskurss (1)

10. detsember 2009

2009/C 301/10

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4730 |
| JPY | Jaapani jeen | 130,03 |
| DKK | Taani kroon | 7,4417 |
| GBP | Inglise nael | 0,90430 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,4367 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5113 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,4355 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,705 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 272,05 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7072 |
| PLN | Poola zlott | 4,1405 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2382 |
| TRY | Türgi liir | 2,2020 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6074 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5472 |
| HKD | Hongkongi dollar | 11,4168 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0236 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0473 |
| KRW | Korea won | 1 716,40 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,0565 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,0556 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2668 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 905,61 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0045 |
| PHP | Filipiini peeso | 68,075 |
| RUB | Vene rubla | 44,8505 |
| THB | Tai baht | 48,793 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5904 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,0312 |
| INR | India ruupia | 68,7000 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4730

JPY

Jaapani jeen

130,03

DKK

Taani kroon

7,4417

GBP

Inglise nael

0,90430

SEK

Rootsi kroon

10,4367

CHF

Šveitsi frank

1,5113

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,4355

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,705

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

272,05

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7072

PLN

Poola zlott

4,1405

RON

Rumeenia leu

4,2382

TRY

Türgi liir

2,2020

AUD

Austraalia dollar

1,6074

CAD

Kanada dollar

1,5472

HKD

Hongkongi dollar

11,4168

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0236

SGD

Singapuri dollar

2,0473

KRW

Korea won

1 716,40

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,0565

CNY

Hiina jüaan

10,0556

HRK

Horvaatia kuna

7,2668

IDR

Indoneesia ruupia

13 905,61

MYR

Malaisia ringit

5,0045

PHP

Filipiini peeso

68,075

RUB

Vene rubla

44,8505

THB

Tai baht

48,793

BRL

Brasiilia reaal

2,5904

MXN

Mehhiko peeso

19,0312

INR

India ruupia

68,7000

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/14

---

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 19. juuni 2009. aasta istungil esitatud arvamus otsuse eelnõu kohta juhtumis COMP/39.396 – kaltsiumkarbiid

2009/C 301/11

| 1. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga, et asjaolud osutavad kokkuleppele ja/või kooskõlastatud tegevusele asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga, et asjaolud osutavad kokkuleppele ja/või kooskõlastatud tegevusele asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub, et nimetatud kokkulepped ja/või kooskõlastatud tegevus kujutasid endast ühte ja järjepidevat rikkumist ajavahemikus, mil neid rakendati. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub, et nimetatud kokkulepped ja/või kooskõlastatud tegevus kujutasid endast ühte ja järjepidevat rikkumist ajavahemikus, mil neid rakendati.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et kokkulepete ja/või kooskõlastatud tegevuse eesmärk on piirata konkurentsi. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et kokkulepete ja/või kooskõlastatud tegevuse eesmärk on piirata konkurentsi.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga rikkumise kestuse kohta iga adressaadi puhul. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga rikkumise kestuse kohta iga adressaadi puhul.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni otsuse eelnõuga selles osas, et adressaatide kokkulepete sõlmimisel ja/või kooskõlastatud tegevusel võis olla märkimisväärne mõju ELi liikmesriikide vahelisele ning EMP lepingu osaliste vahelisele kaubavahetusele. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni otsuse eelnõuga selles osas, et adressaatide kokkulepete sõlmimisel ja/või kooskõlastatud tegevusel võis olla märkimisväärne mõju ELi liikmesriikide vahelisele ning EMP lepingu osaliste vahelisele kaubavahetusele.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni otsuse eelnõuga selles osas, milles käsitletakse adressaate, eelkõige seoses asjaomaste kontsernide emaettevõtjatele vastutuse määramisega. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni otsuse eelnõuga selles osas, milles käsitletakse adressaate, eelkõige seoses asjaomaste kontsernide emaettevõtjatele vastutuse määramisega.

| 7. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/15

---

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 17. juuli 2009. aasta istungil esitatud arvamus otsuse eelnõu kohta juhtumis COMP/39.396 – kaltsiumkarbiid

2009/C 301/12

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvide põhisumma kohta. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvide põhisumma kohta.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga suurendada põhisummat raskendavate asjaolude tõttu. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga suurendada põhisummat raskendavate asjaolude tõttu.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvide vähendamise ulatuse kohta vastavalt komisjoni 2006. aasta teatisele, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvide vähendamise ulatuse kohta vastavalt komisjoni 2006. aasta teatisele, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvide lõplike summade kohta. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvide lõplike summade kohta.

| 5. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/16

---

Lõpparuanne (1) juhtumis COMP/39.396 „Kaltsiumkarbiid (ja muud ained)”

2009/C 301/13

Otsuse eelnõu põhjal võib teha järgmisi tähelepanekuid.

TAUST

2006. aasta novembris laekus komisjonile kaltsiumkarbiidi pulbri ja graanulite tootjalt trahvidest vabastamise taotlus. Selle järel teostas komisjon kohapealseid kontrolle. Kontrollidele järgnesid 2007. aastal ja 2008. aasta alguses leebema kohtlemise taotluste esitamised. Kogutud teabe põhjal jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et seitse ettevõtjate rühmitust oli osalenud ühes ja järjepidevas EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumises eri ajavahemikel 7. aprillist 2004 kuni 16. jaanuarini 2007, määrates kindlaks hinnad ja vahetades tundlikku äriteavet seoses kaltsiumkarbiidi pulbri tarnimisega metallurgiatööstusele, kaltsiumkarbiidi graanulite tarnimisega gaasitööstusele ja magneesiumi graanulite tarnimisega metallurgiatööstusele.

KIRJALIK MENETLUS

Vastuväited

Eespool nimetatud leebema kohtlemise taotluste ja seejärel teostatud uurimise alusel edastas komisjon seoses EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 väidetavate rikkumistega 24. juunil 2008 vastuväited järgmistele adressaatidele:

Carbide Sweden AB ja selle lõplik emaettevõtja Akzo Nobel NV (edaspidi ühiselt „Akzo”); Almamet GmbH (edaspidi „Almamet”); Donau Chemie AG (edaspidi „Donau Chemie”); non ferrum Metallpulver GmbH Co. KG ja selle lõplik emaettevõtja ECKA Granulate GmbH & Co. KG (edaspidi ühiselt „Ecka”); Novácke chemické závody, a.s. (edaspidi „NCHZ”) ja selle endine emaettevõtja 1. garantovaná a.s. (edaspidi „garantovaná”); SKW Stahl-Metallurgie GmbH (edaspidi „SKW”), selle emaettevõtja SKW Stahl-Metallurgie Holding AG (edaspidi „SKW Holding”), selle endine emaettevõtja ARQUES Industries AG (edaspidi „ARQUES”), selle endine emaettevõtja AlzChem Hart GmbH („AlzChem”) ja selle endine lõplik emaettevõtja Evonik Degussa GmbH (edaspidi „Degussa”); TDR-Metalurgija d.d. (edaspidi „TDR”) ja selle endine emaettevõtja Holding Slovenske elektrarne d.o.o. (edaspidi „HSE”).

Juurdepääs toimikule

Pooltele võimaldati juurdepääsu toimikule DVD kaudu, mis tehti neile taotluse alusel kättesaadavaks. Pooltel oli komisjoni ruumides ka juurdepääs leebema kohtlemise taotlusi käsitlevatele suulistele ja kirjalikele ütlustele.

Pooled ei teatanud mulle toimikule juurdepääsuga seotud probleemidest.

Vastuväidetele vastamise tähtaja pikendamised

Vastuväidete adressaatidele anti vastuväidetele vastamiseks alguses kolmekuuline tähtaeg, mille arvestamist alustati alates DVD kättesaamisest. Pärast mulle esitatud põhjendatud taotlusi pikendasin ARQUESi ja NCHZ puhul natuke tähtaegu (vastavalt viis ja neli päeva). Kõik pooled vastasid õigeaegselt, välja arvatud TDR, kes ei vastanud üldse.

SUULINE MENETLUS

Suuline ärakuulamine

Suuline ärakuulamine toimus 10. ja 11. novembril 2008 ning sellel osalesid ettevõtjate Akzo, Almamet, Donau Chemie, ECKA, NCHZ, SKW, SKW Holding, ARQUES, AlzChem, Degussa ja HSE esindajad. TDR ei taotlenud suulist ärakuulamist.

Enne suulist ärakuulamist taotles üks ettevõtja kinnise istungi korraldamist. Et kõnealune ettevõtja tunnistas, et kinnisel istungil esitatav ettekanne võiks olla oluline teise ettevõtja kaitse seisukohast, pakkusid nad välja praktilise lahenduse avaldada kinnise istungi ettekande sisu viimati nimetatud ettevõtjale menetluse hilisemas etapis.

Analüüsisin kõnealust taotlust põhiõiguse – olla ära kuulatud (2) – valguses, sest see ei põhinenud rangelt võttes vajadusel kaitsta ärisaladusi või muud salajast teavet (3). Pärast kaalumist lükkasin taotluse tagasi, sest kinnine istung, juhul kui see korraldatakse, võtaks teiselt ettevõtjalt võimaluse vastata suuliselt süüdistustele, mida tehakse tema vastu (vähemalt kaudselt) liikmesriikide, ärakuulamise eest vastutava ametniku, õigustalituse ja komisjoni muude talituste esindajate juuresolekul.

Mõned kuud pärast suulise ärakuulamise toimumist taotles kõnealune ettevõtja täiendava suulise ärakuulmise korraldamist küsimuses, mille kohta ta eelnevalt oli palunud korraldada kinnine istung. Lükkasin kõnealuse taotluse tagasi, sest õigus olla suuliselt ära kuulatud antakse vaid pärast vastuväidete esitamist ja üks kord (4). Siiski lubasin kõnealusel ettevõtjal esitada kahe nädala jooksul kõnealuses küsimuses täiendavad kirjalikud märkused.

11. novembril 2008 (enne kõnealust taotlust ja pärast suulise ärakuulamise toimumist) taotles garantovaná suulist ärakuulamist. 17. novembri 2008. aasta kirjas lükkasin kõnealuse taotluse tagasi, sest garantovaná ei olnud taotlenud suulist ärakuulamist ei oma kirjalikus vastuses ega sellele järgnenud e-kirjavahetuses juhtumit käsitlevate ametnikega.

Maksevõimetus

Mitmed pooled väitsid oma kirjalikes vastustes ja/või suulisel ärakuulamisel, et nad ei suuda võimalikku trahvi maksta. Kõnealuste väidete kontrollimiseks esitasid komisjoni talitused kõnealustele pooltele pärast suulist ärakuulamist teabenõuded.

OTSUSE EELNÕU

Degussa esitas komisjonile tõendeid, mis põhjendasid, et SKW omandi üleminek Degussa ja ARQUESi vahel ei toimunud 13. septembril 2004, nagu seda mainiti vastuväidetes, vaid 30. augustil 2004. Komisjon kontrollis seda teavet SKW-lt ja ARQUESilt ning andis neile võimaluse esitada oma märkused. SKW ja ARQUES kinnitasid kuupäeva kirjalikult. Otsuse eelnõus on esitatud õige kuupäev (30. august 2004) kui ARQUESi ja SKW rikkumises osalemise alguskuupäev.

Olen arvamusel, et otsuse eelnõus on esitatud ainult niisugused vastuväited, mille kohta pooled on saanud oma seisukoha teatavaks teha.

Leian, et menetluse kõigi poolte õigusest ärakuulamisele on käesoleva juhtumi puhul kinni peetud.

Brüssel, 9. juuli 2009

Karen WILLIAMS

---

(1)  Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21).

1

(2)  Vrd ka komisjoni teatise (komisjoni toimikutele juurdepääsureeglite kohta (ELT C 325, 22.12.2005, lk 7)) punktiga 19 salajase teabe määratluse laiema tõlgenduse kohta.

2

(3)  Vrd määruse (EÜ) nr 773/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18) artikli 14 lõikega 6.

3

(4)  Vrd määruse (EÜ) nr 1/2003 (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1) artikli 27 lõikega 1, määruse (EÜ) nr 773/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18) artikliga 12 ja komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes; EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) artikliga 7.

4

---

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/18

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

22. juuli 2009,

EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta

(Juhtum COMP/39.396 – Terase- ja gaasitööstusele mõeldud kaltsiumkarbiidil ja magneesiumil põhinevad reaktiivid)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5791 all)

(Ainult inglis-, saksa- , slovaki- ja sloveenikeelne versioon on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 301/14

22. juulil 2009 võttis komisjon vastu otsuse EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta. Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artikliga 30 avaldab komisjon käesolevaga poolte nimed ja otsuse põhilise sisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Otsuse mittekonfidentsiaalne versioon on kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil järgmisel aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | Otsus on adresseeritud 15 juriidilisele isikule Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 81 ning EMP lepingu artikli 53 rikkumise eest. Rikkumises osalesid ettevõtjad, kes on suured terase- ja gaasitööstusele kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi tarnijad. Kõnealused juriidilised isikud osalesid turu jagamises, hinna kindlaksmääramises, klientide jagamises ja EMPs (välja arvatud Hispaanias, Portugalis, Ühendkuningriigis ja Iirimaal) asuvate klientidega seotud tundliku teabe vahetamises. Käesolevas otsuses käsitletakse 7. aprillist 2004 kuni 16. jaanuarini 2007 kestnud rikkumist. |
| --- | --- |

(1)

Otsus on adresseeritud 15 juriidilisele isikule Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 81 ning EMP lepingu artikli 53 rikkumise eest. Rikkumises osalesid ettevõtjad, kes on suured terase- ja gaasitööstusele kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi tarnijad. Kõnealused juriidilised isikud osalesid turu jagamises, hinna kindlaksmääramises, klientide jagamises ja EMPs (välja arvatud Hispaanias, Portugalis, Ühendkuningriigis ja Iirimaal) asuvate klientidega seotud tundliku teabe vahetamises. Käesolevas otsuses käsitletakse 7. aprillist 2004 kuni 16. jaanuarini 2007 kestnud rikkumist.

2.   JUHTUMI KIRJELDUS

2.1.   Menetlus

| (2) | Juhtum algatati ettevõtja Akzo Nobel NV esitatud trahvidest vabastamise taotluse alusel. Komisjon sai täiendavaid tõendeid 2007. aasta jaanuaris aset leidnud kontrollimiste käigus. Lisaks sellele esitati leebema kohtlemise teatise alusel komisjonile neli taotlust (Donau Chemie, Almamet, Degussa ja NCHZ) ja komisjon saatis välja mitmeid teabenõudeid. |
| --- | --- |

(2)

Juhtum algatati ettevõtja Akzo Nobel NV esitatud trahvidest vabastamise taotluse alusel. Komisjon sai täiendavaid tõendeid 2007. aasta jaanuaris aset leidnud kontrollimiste käigus. Lisaks sellele esitati leebema kohtlemise teatise alusel komisjonile neli taotlust (Donau Chemie, Almamet, Degussa ja NCHZ) ja komisjon saatis välja mitmeid teabenõudeid.

| (3) | 25. juunil 2008 esitati vastuväited. Kõigile ettevõtjatele võimaldati juurdepääsu toimikule ja kõigile anti seoses komisjoni esialgse seisukohaga võimalus kaitsta end kirjalikult ning 10. ja 11. novembril 2008 toimunud suulisel ärakuulamisel. Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma heakskiitva arvamuse 19. juunil 2009 ja 17. juulil 2009. Komisjon võttis otsuse vastu 22. juulil 2009. |
| --- | --- |

(3)

25. juunil 2008 esitati vastuväited. Kõigile ettevõtjatele võimaldati juurdepääsu toimikule ja kõigile anti seoses komisjoni esialgse seisukohaga võimalus kaitsta end kirjalikult ning 10. ja 11. novembril 2008 toimunud suulisel ärakuulamisel. Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma heakskiitva arvamuse 19. juunil 2009 ja 17. juulil 2009. Komisjon võttis otsuse vastu 22. juulil 2009.

2.2.   Rikkumise kokkuvõte

| (4) | Otsuses käsitletakse ühte ja järjepidevat EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumist seoses kaltsiumkarbiidi pulbri ja graanulitega ning magneesiumi graanulitega. Kaltsiumkarbiidi graanuleid kasutatakse gaasitööstuses atsetüleeni (mis on keevitamiseks ja lõikamiseks kasutatav gaas) tootmiseks. Kaltsiumkarbiidi pulbrit kasutatakse terasetööstuses desoksüdeerimiseks ja väävlitustamiseks. Ka magneesiumi graanuleid kasutatakse terasetööstuses väävlitustamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Otsuses käsitletakse ühte ja järjepidevat EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumist seoses kaltsiumkarbiidi pulbri ja graanulitega ning magneesiumi graanulitega. Kaltsiumkarbiidi graanuleid kasutatakse gaasitööstuses atsetüleeni (mis on keevitamiseks ja lõikamiseks kasutatav gaas) tootmiseks. Kaltsiumkarbiidi pulbrit kasutatakse terasetööstuses desoksüdeerimiseks ja väävlitustamiseks. Ka magneesiumi graanuleid kasutatakse terasetööstuses väävlitustamiseks.

| (5) | Kartelli eesmärk oli turu külmutamine tarnijate turuosade stabiliseerimise kaudu selleks, et hõlbustada hindade tõstmist ja suurendada tasuvust. Kartelli alguses suurenesid osaliste kulud (koksid ja energia) ning nad pidid toime tulema liigse tootmisvõimsusega (tehniliste uuenduste tõttu), tarbijate suurenenud turuvõimuga (Euroopa terase- ja gaasitööstuse koondumise tõttu) ja Hiinast pärineva otseimpordiga (magneesiumi graanulite puhul). |
| --- | --- |

(5)

Kartelli eesmärk oli turu külmutamine tarnijate turuosade stabiliseerimise kaudu selleks, et hõlbustada hindade tõstmist ja suurendada tasuvust. Kartelli alguses suurenesid osaliste kulud (koksid ja energia) ning nad pidid toime tulema liigse tootmisvõimsusega (tehniliste uuenduste tõttu), tarbijate suurenenud turuvõimuga (Euroopa terase- ja gaasitööstuse koondumise tõttu) ja Hiinast pärineva otseimpordiga (magneesiumi graanulite puhul).

| (6) | Kartelli liikmed leppisid kokku tabelis, kus oli kindlaks määratud iga liikme turuosa, ja ajakohastasid kohtumistel korrapäraselt kõnealust tabelit. Nad leppisid kokku ka hinna tõstmistes ja/või üksikute klientide jagamises. Kartelli liikmed kooskõlastasid oma tarneid, vahetades teavet, et hõlbustada ja/või jälgida müügimahtusid ja hindu käsitlevate kokkulepete rakendamist. |
| --- | --- |

(6)

Kartelli liikmed leppisid kokku tabelis, kus oli kindlaks määratud iga liikme turuosa, ja ajakohastasid kohtumistel korrapäraselt kõnealust tabelit. Nad leppisid kokku ka hinna tõstmistes ja/või üksikute klientide jagamises. Kartelli liikmed kooskõlastasid oma tarneid, vahetades teavet, et hõlbustada ja/või jälgida müügimahtusid ja hindu käsitlevate kokkulepete rakendamist.

| (7) | Iga adressaati peetakse vastutavaks vastavalt adressaadi osalusele kartellikokkulepetes kas otsese osalisena või emaettevõtja korral seetõttu, et tütarettevõtja käitumise eest vastutab emaettevõtja tingimusel, et rikkumise kestuse jooksul mõjutas emaettevõtja otsustavalt tütarettevõtjate käitumist. |
| --- | --- |

(7)

Iga adressaati peetakse vastutavaks vastavalt adressaadi osalusele kartellikokkulepetes kas otsese osalisena või emaettevõtja korral seetõttu, et tütarettevõtja käitumise eest vastutab emaettevõtja tingimusel, et rikkumise kestuse jooksul mõjutas emaettevõtja otsustavalt tütarettevõtjate käitumist.

2.3.   Adressaadid ja rikkumise kestus

| (8) | 1.garantovaná a.s. (7.4.2004–16.1.2007); Akzo Nobel NV (3.11.2004–20.11.2006); AlmametGmbH (22.4.2004–16.1.2007); AlzChemHartGmbH (22.4.2004–30.8.2004); ARQUESIndustriesAG (30.8.2004–16.1.2007); CarbideSwedenAB (3.11.2004–20.11.2006); DonauChemieAG (7.4.2004–16.1.2007); ECKA Granulate GmbH & Co KG (14.7.2005–16.1.2007); EvonikDegussaGmbH (22.4.2004–30.8.2004); Holding Slovenske elektrarne d.o.o. (7.4.2004–20.12.2006); non ferrum Metallpulver GmbH & Co KG (14.7.2005–16.1.2007); Novácke chemické závody, a.s. (7.4.2004–16.1.2007); SKW Stahl-Metallurgie GmbH (22.4.2004–16.1.2007); SKW Stahl-Metallurgie Holding AG (30.8.2004–16.1.2007); TDR Metalurgija d.d. (7.4.2004–16.1.2007). |
| --- | --- |

(8)

1.garantovaná a.s. (7.4.2004–16.1.2007); Akzo Nobel NV (3.11.2004–20.11.2006); AlmametGmbH (22.4.2004–16.1.2007); AlzChemHartGmbH (22.4.2004–30.8.2004); ARQUESIndustriesAG (30.8.2004–16.1.2007); CarbideSwedenAB (3.11.2004–20.11.2006); DonauChemieAG (7.4.2004–16.1.2007); ECKA Granulate GmbH & Co KG (14.7.2005–16.1.2007); EvonikDegussaGmbH (22.4.2004–30.8.2004); Holding Slovenske elektrarne d.o.o. (7.4.2004–20.12.2006); non ferrum Metallpulver GmbH & Co KG (14.7.2005–16.1.2007); Novácke chemické závody, a.s. (7.4.2004–16.1.2007); SKW Stahl-Metallurgie GmbH (22.4.2004–16.1.2007); SKW Stahl-Metallurgie Holding AG (30.8.2004–16.1.2007); TDR Metalurgija d.d. (7.4.2004–16.1.2007).

2.4.   Parandusmeetmed

| (9) | Otsuses kohaldatakse 2006. aasta trahve käsitlevaid suuniseid. Otsuses määratakse trahv ettevõtjale Holding Slovenske elektrarne d.o.o., kes on ettevõtja TDR Metalurgija d.d. endine emaettevõtja. Tütarettevõtja ise likvideeriti ammu enne otsuse vastuvõtmist ja talle trahvi ei määrata. |
| --- | --- |

(9)

Otsuses kohaldatakse 2006. aasta trahve käsitlevaid suuniseid. Otsuses määratakse trahv ettevõtjale Holding Slovenske elektrarne d.o.o., kes on ettevõtja TDR Metalurgija d.d. endine emaettevõtja. Tütarettevõtja ise likvideeriti ammu enne otsuse vastuvõtmist ja talle trahvi ei määrata.

2.4.1.   Trahvi põhisumma

| (10) | Trahvi põhisumma on 17 % ettevõtjate selliste toodete müügiväärtusest, millega rikkumine on ettevõtja rikkumises osalemise viimase täieliku majandusaasta jooksul asjaomases geograafilises piirkonnas otseselt või kaudselt seotud. Arvesse võeti ka kartelli mitmekülgset laadi ja ühist turuosa. |
| --- | --- |

(10)

Trahvi põhisumma on 17 % ettevõtjate selliste toodete müügiväärtusest, millega rikkumine on ettevõtja rikkumises osalemise viimase täieliku majandusaasta jooksul asjaomases geograafilises piirkonnas otseselt või kaudselt seotud. Arvesse võeti ka kartelli mitmekülgset laadi ja ühist turuosa.

| (11) | Trahvi põhisumma korrutatakse rikkumises osalemise aastatega, võttes täiel määral arvesse iga ettevõtja rikkumises osalemise kestust üksikult. |
| --- | --- |

(11)

Trahvi põhisumma korrutatakse rikkumises osalemise aastatega, võttes täiel määral arvesse iga ettevõtja rikkumises osalemise kestust üksikult.

2.4.2.   Põhisumma kohandamine

2.4.2.1.   Raskendavad asjaolud

| (12) | Kordumine on raskendav asjaolu Evonik Degussa puhul (võttes arvesse ühte varem tehtud kartelliotsust) ja Akzo Nobel NV puhul (võttes arvesse nelja varem tehtud kartelliotsust), mistõttu suurendatakse nende trahve vastavalt 50 % ja 100 %. |
| --- | --- |

(12)

Kordumine on raskendav asjaolu Evonik Degussa puhul (võttes arvesse ühte varem tehtud kartelliotsust) ja Akzo Nobel NV puhul (võttes arvesse nelja varem tehtud kartelliotsust), mistõttu suurendatakse nende trahve vastavalt 50 % ja 100 %.

2.4.2.2.   Trahvi suurendamine hoiatava mõju saavutamiseks

| (13) | Trahvile lisatakse 17 % rikkumise laadi ja geograafilise ulatuse tõttu, et hoida ära ettevõtjate soovi sõlmida hindade määramist ja turu jagamist käsitlevaid horisontaalseid kokkuleppeid. |
| --- | --- |

(13)

Trahvile lisatakse 17 % rikkumise laadi ja geograafilise ulatuse tõttu, et hoida ära ettevõtjate soovi sõlmida hindade määramist ja turu jagamist käsitlevaid horisontaalseid kokkuleppeid.

2.4.3.   2002. aasta leebema kohtlemise teatise kohaldamine: trahvide vähendamine

| (14) | 2002. aasta leebema kohtlemise teatise kohaldamisega seoses vähendatakse Akzo Nobeli trahvi 100 %, Donau Chemie trahvi 35 % ja Evonik Degussa trahvi 20 %. Ettevõtjate Almamet ja NCHZ taotlused lükati tagasi, sest need ei andnud märkimisväärset lisaväärtust võrreldes juba komisjoni valduses oleva teabega. |
| --- | --- |

(14)

2002. aasta leebema kohtlemise teatise kohaldamisega seoses vähendatakse Akzo Nobeli trahvi 100 %, Donau Chemie trahvi 35 % ja Evonik Degussa trahvi 20 %. Ettevõtjate Almamet ja NCHZ taotlused lükati tagasi, sest need ei andnud märkimisväärset lisaväärtust võrreldes juba komisjoni valduses oleva teabega.

2.4.4.   Maksevõime vastavalt trahve käsitlevate suuniste punktile 35

| (15) | Mitmed ettevõtjad väidavad, et nad ei suuda trahve maksta. Väiteid analüüsiti vastavalt 2006. aasta trahve käsitlevate suuniste punktile 35 ja need lükati tagasi. Väljaspool 2006. aasta trahve käsitlevate suuniste punkti 35 kohaldamisala vähendati ettevõtja Almamet trahvi 20 %, võttes aluseks hinnangut ettevõtjaga seonduvate asjaolude, selle rahalise olukorra ja nõutava trahviga saavutatava hoiatava mõju kohta. |
| --- | --- |

(15)

Mitmed ettevõtjad väidavad, et nad ei suuda trahve maksta. Väiteid analüüsiti vastavalt 2006. aasta trahve käsitlevate suuniste punktile 35 ja need lükati tagasi. Väljaspool 2006. aasta trahve käsitlevate suuniste punkti 35 kohaldamisala vähendati ettevõtja Almamet trahvi 20 %, võttes aluseks hinnangut ettevõtjaga seonduvate asjaolude, selle rahalise olukorra ja nõutava trahviga saavutatava hoiatava mõju kohta.

3.   OTSUSEGA MÄÄRATUD TRAHVID

| a) | Almamet GmbH: |
| --- | --- |

a)

Almamet GmbH:

3 040 000 eurot

| b) | Carbide Sweden AB ja Akzo Nobel NV solidaarselt: |
| --- | --- |

b)

Carbide Sweden AB ja Akzo Nobel NV solidaarselt:

0 eurot

| c) | Donau Chemie AG: |
| --- | --- |

c)

Donau Chemie AG:

5 000 000 eurot

| d) | non ferrum Metallpulver GmbH & Co KG ja ECKA Granulate GmbH & Co KG solidaarselt: |
| --- | --- |

d)

non ferrum Metallpulver GmbH & Co KG ja ECKA Granulate GmbH & Co KG solidaarselt:

6 400 000 eurot

| e) | Novácke chemické závody ja 1. garantovaná a.s. solidaarselt: |
| --- | --- |

e)

Novácke chemické závody ja 1. garantovaná a.s. solidaarselt:

19 600 000 eurot

| f) | SKW Stahl-Metallurgie Holding AG, ARQUES Industries AG ja SKW Stahl-Metallurgie GmbH solidaarselt: |
| --- | --- |

f)

SKW Stahl-Metallurgie Holding AG, ARQUES Industries AG ja SKW Stahl-Metallurgie GmbH solidaarselt:

13 300 000 eurot

| g) | Evonik Degussa GmbH, AlzChem Hart GmbH ja SKW Stahl-Metallurgie GmbH solidaarselt: |
| --- | --- |

g)

Evonik Degussa GmbH, AlzChem Hart GmbH ja SKW Stahl-Metallurgie GmbH solidaarselt:

1 040 000 eurot

| h) | Evonik Degussa GmbH ja AlzChem Hart GmbH solidaarselt: |
| --- | --- |

h)

Evonik Degussa GmbH ja AlzChem Hart GmbH solidaarselt:

3 640 000 eurot

| i) | Holding Slovenske elektrarne d.o.o.: |
| --- | --- |

i)

Holding Slovenske elektrarne d.o.o.:

9 100 000 eurot

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 411/2004 (EÜT L 68, 6.3.2004, lk 1).

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/21

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 301/15

| Riikliku abi viitenumber | X 261/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Trento
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Provincia autonoma di Trento |
| Piazza Dante 15 |
| 38100 Trento TN |
| ITALIA |
| http://www.provincia.tn.it/ |

Riikliku abi viitenumber

X 261/09

Liikmesriik

Itaalia

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Trento

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

Provincia autonoma di Trento

Piazza Dante 15

38100 Trento TN

ITALIA

http://www.provincia.tn.it/

Abimeetme nimetus

Adozione di sistemi informatici per l'innovazione aziendale

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Bando «adozione di sistemi informatici per l'innovazione aziendale» pubblicato sul Bollettino Ufficiale della Regione Trentino-Alto Adige n. 8 di data 17 febbraio 2009, parte I-II

Base comunitaria: regolamento (CE) n. 1083/2006

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

31.7.2009–30.6.2012

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

2,60 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

Regolamento (CE) n. 800/2008 — 2,60 milioni di EUR

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

20 %

—

Innovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi (artikkel 36)

120 000 EUR

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.puntoeuropa.provincia.tn.it/

http://www.artigianato.provincia.tn.it/

| Riikliku abi viitenumber | X 262/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Campania
  Artikkel 87 lõige 3 punkt a |
| Abi andev ametiasutus | Regione Campania |
| Via S. Lucia 81 |
| 80132 Napoli NA |
| ITALIA |
| http://www.regione.campania.it |

Riikliku abi viitenumber

X 262/09

Liikmesriik

Itaalia

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Campania

Artikkel 87 lõige 3 punkt a

Abi andev ametiasutus

Regione Campania

Via S. Lucia 81

80132 Napoli NA

ITALIA

http://www.regione.campania.it

Abimeetme nimetus

Contratto di Programma Regionale

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Articolo 2 della legge regionale n. 12 del 28.11.2007; regolamento n. 4 del 28.11.2007; d.lgs. 123/98;

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

2.2.2009–31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

91,00 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Intressitoetus, Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

Delibera di Giunta Regionale n. 514 del 21.3.2008 — 188,50 milioni di EUR

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi (artikkel 13) Abikava

30 %

20 %

VKEdele nõustamiseks antav abi (artikkel 26)

50 %

—

Alusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt a)

100 %

—

Rakendusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt b)

50 %

20 %

Tootearendus (artikli 31 lõike 2 punkt c)

25 %

20 %

Tehnilise teostatavuse uuringuteks antav abi (artikkel 32)

75 %

—

VKEdele tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi (artikkel 33)

100 %

—

Innovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi (artikkel 36)

200 000 EUR

—

Erikoolitus (artikkel 38 lõige 1)

25 %

10 %

Üldkoolitus (artikkel 38 lõige 2)

60 %

20 %

Ebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks palgatoetuste vormis antav abi (artikkel 40)

50 %

—

Puudega töötajate tööhõive jaoks palgatoetuste vormis antav abi (artikkel 41)

60 %

—

Abi puudega töötajate tööhõivega kaasnevate lisakulude hüvitamiseks (artikkel 42)

100 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.economiacampania.net

| Riikliku abi viitenumber | X 263/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Campania
  Artikkel 87 lõige 3 punkt a |
| Abi andev ametiasutus | Regione Campania |
| Via S. Lucia 81 |
| 80132 Napoli NA |
| ITALIA |
| http://www.regione.campania.it |

Riikliku abi viitenumber

X 263/09

Liikmesriik

Itaalia

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Campania

Artikkel 87 lõige 3 punkt a

Abi andev ametiasutus

Regione Campania

Via S. Lucia 81

80132 Napoli NA

ITALIA

http://www.regione.campania.it

Abimeetme nimetus

Incentivi per l'innovazione e sviluppo

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

l.r. n. 12 del 28.11.2007; regolamento n. 7 del 28.11.2007; l.r. n. 24 del 29.12.2005 articolo 8 e succ. mod. (PASER); d.lgs. 123/1998; decreto Ministro Attività Produttive 18.4.2005 pubbl. sulla G.U. n. 238 del 12.10.2005 (Fondo di Garanzia per le piccole e medie imprese di cui alla legge 662/1996); carta degli aiuti di stato a finalità regionale approvata il 28.11.2007;

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

29.1.2009–31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

80,00 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Intressitoetus, Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

Delibera di Giunta Regionale n. 514 del 21.3.2008 — 50,00 milioni di EUR

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi (artikkel 13) Abikava

50 %

—

Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 23)

50 %

—

Innovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi (artikkel 36)

100 000 EUR

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.economiacampania.net/index001.php?part=m&idc=42

| Riikliku abi viitenumber | X 264/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Veneto
  Artikkel 87 lõige 3 punkt c |
| Abi andev ametiasutus | Regione del Veneto |
| Palazzo Balbi Dorsoduro 3901 |
| 30123 Venezia VE |
| ITALIA |
| http://www.regione.veneto.it |

Riikliku abi viitenumber

X 264/09

Liikmesriik

Itaalia

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Veneto

Artikkel 87 lõige 3 punkt c

Abi andev ametiasutus

Regione del Veneto

Palazzo Balbi Dorsoduro 3901

30123 Venezia VE

ITALIA

http://www.regione.veneto.it

Abimeetme nimetus

Aiuti alla formazione. Progetti formativi rivolti alle piccole medie imprese attive nella trasformazione e commercializzazione dei prodotti nel settore agricolo e forestale.

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Legge 845/1978 «Legge quadro in materia di formazione professionale»

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

17.12.2007–31.12.2008

Sektorid

Põllumajandus, Metsamajandus ja Kalapüük

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

0,33 EUR (miljonites)

Tagatised

0,33 EUR (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi (artikkel 13) Abikava

70 %

—

Erikoolitus (artikkel 38 lõige 1)

35 %

—

Üldkoolitus (artikkel 38 lõige 2)

70 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.regione.veneto.it/Servizi+alla+Persona/Formazione+e+Lavoro/ModulisticaREG.htm

| Riikliku abi viitenumber | X 265/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Öesterreich
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft |
| Stubenring 1 |
| 1010 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://wasser.lebensministerium.at |

Riikliku abi viitenumber

X 265/09

Liikmesriik

Austria

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Öesterreich

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft

Stubenring 1

1010 Wien

ÖSTERREICH

http://wasser.lebensministerium.at

Abimeetme nimetus

Förderung Gewässerökologie für Wettbewerbsteilnehmer — Förderungsrichtlinien 2009

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Bundesgesetz über die Förderung von Maßnahmen in den Bereichen der Wasserwirtschaft, der Umwelt, der Altlastensanierung und zum Schutz der Umwelt im Ausland (Umweltförderungsgesetz — UFG); BGBl. 185/1993 in der geltenden Fassung

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.2.2009–31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

140,00 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

Anmerkung zum Budget:

Das oben angeführte Budget von 140 Mio. EUR umfasst das maximal vorgesehene Gesamtbudget für die gesamte Laufzeit des Programms.

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Investeerimisabi, mis võimaldab ettevõtjatel järgida ühenduse keskkonnakaitsenormatiivides nõutust rangemaid normatiive või parandada keskkonnakaitset ühenduse normatiivide puudumisel(artikkel 18)

20 %

10 %

Keskkonnauuringuteks antav abi (artikkel 24)

20 %

10 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.public-consulting.at/de/portal/umweltfrderungen/bundesfrderungen/gewsserkologie/

http://wasser.lebensministerium.at/article/archive/26045

---

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/27

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 301/16

| Riikliku abi viitenumber | X 854/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Toscana
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Unioncamere Toscana |
| Via Lorenzo il Magnifico 24 |
| 50129 Firenze FI |
| ITALIA |
| http://www.tos.camcom.it |

Riikliku abi viitenumber

X 854/09

Liikmesriik

Itaalia

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Toscana

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

Unioncamere Toscana

Via Lorenzo il Magnifico 24

50129 Firenze FI

ITALIA

http://www.tos.camcom.it

Abimeetme nimetus

Regolamento per la concessione di aiuti alle imprese ai sensi del regolamento di esenzione della Commissione europea (CE) n. 800/2008

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Delibera del Consiglio di Amministrazione di Unioncamere Toscana n. 49 del 29.9.2009 che adotta il regolamento per la concessione di aiuti alle imprese ai sensi del regolamento di esenzione della Commissione europea (CE) n. 800/2008

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

29.9.2009–31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

6,00 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Intressitoetus, Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

20 %

—

Abi naisettevõtjate asutatud uutele väikeettevõtetele (artikkel 16)

15 %

—

Energia säästva kasutamise meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 21)

20 %

20 %

Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 23)

45 %

20 %

Keskkonnauuringuteks antav abi (artikkel 24)

50 %

20 %

VKEdele nõustamiseks antav abi (artikkel 26)

50 %

—

Alusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt a)

100 %

—

Rakendusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt b)

50 %

20 %

Tootearendus (artikli 31 lõike 2 punkt c)

25 %

20 %

Tehnilise teostatavuse uuringuteks antav abi (artikkel 32)

75 %

—

VKEdele tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi (artikkel 33)

100 %

—

Põllumajandus- ja kalandussektoris teadus- ja arendustegevuseks antav abi (artikkel 34)

100 %

—

Noortele innovatiivsetele ettevõtetele antav abi (artikkel 35)

1 000 000 EUR

—

Innovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi (artikkel 36)

200 000 EUR

—

Kõrge kvalifikatsiooniga töötajate laenamiseks antav abi (artikkel 37)

50 EUR

—

Erikoolitus (artikkel 38 lõige 1)

25 %

20 %

Üldkoolitus (artikkel 38 lõige 2)

60 %

20 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.tos.camcom.it/Default.aspx?PortalID=1&PageID=1&ModuleID=442&ItemID=9114&Action=ViewItem

| Riikliku abi viitenumber | X 855/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Galicia
  Artikkel 87 lõige 3 punkt a |
| Abi andev ametiasutus | Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape) |
| Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n |
| 15703 Santiago de Compostela (A Coruña) |
| ESPAÑA |
| http://www.igape.es/index.php?lang=es |

Riikliku abi viitenumber

X 855/09

Liikmesriik

Hispaania

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Galicia

Artikkel 87 lõige 3 punkt a

Abi andev ametiasutus

Instituto Gallego de Promoción Económica (Igape)

Complejo Administrativo de San Lázaro, s/n

15703 Santiago de Compostela (A Coruña)

ESPAÑA

http://www.igape.es/index.php?lang=es

Abimeetme nimetus

IG168: Ayudas a las Pymes, autónomos y particulares para la renovación de automóviles con achatarramiento de automóviles antiguos (Plan Remóvete Galicia)

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Resolución del 30 de junio de 2009 (DOG no 130, de 6 de julio de 2009) por la que se le da publicidad al acuerdo del Consejo de Dirección del Igape que aprueba las bases reguladoras de las ayudas del Igape a las Pymes, autónomos y particulares para la renovación de automóviles con achatarramiento de automóviles antiguos (Plan Remóvete Galicia)

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

13.7.2009–15.12.2009

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

2,20 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

20 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.xunta.es/doc/Dog2009.nsf/a6d9af76b0474e95c1257251004554c3/abf342bd2a310dbcc12575e800689133/$FILE/13000D013P071.PDF

| Riikliku abi viitenumber | X 858/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Liikmesriigi antud number | ES |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Rioja
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Dirección General de Trabajo, Industria y Comercio |
| C/ Marques de la Ensenada, 13 |
| 26071 Logroño, La Rioja |
| ESPAÑA |
| http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=465295 |

Riikliku abi viitenumber

X 858/09

Liikmesriik

Hispaania

Liikmesriigi antud number

ES

Piirkonna nimi (NUTS)

Rioja

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

Dirección General de Trabajo, Industria y Comercio

C/ Marques de la Ensenada, 13

26071 Logroño, La Rioja

ESPAÑA

http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=465295

Abimeetme nimetus

Bases reguladoras de la concesión de subvenciones, en la Estrategia de Ahorro y Eficiencia Energética (E4+): Mejora eficiencia energética iluminación interior en edificios existentes

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Orden 34/2009, de 29 de septiembre, de la Consejería de Industria, Innovación y Empleo, por la que se establecen las bases reguladoras de la concesión de subvenciones, en la Estrategia de Ahorro y Eficiencia Energética (E4+): Mejora eficiencia energética iluminación interior en edificios existentes.

B.O.R de 2 de octubre de 2009

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

2.10.2009–31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

0,30 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

FEDER — 0,07 EUR (en millones)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Energia säästva kasutamise meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 21)

35 %

—

Keskkonnauuringuteks antav abi (artikkel 24)

60 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=449883

| Riikliku abi viitenumber | X 859/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Liikmesriigi antud number | ES |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Rioja
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Dirección General de Trabajo, Industria y Comercio |
| C/ Marques de la Ensenada, 13 |
| 26071 Logroño, La Rioja |
| ESPAÑA |
| http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=465295 |

Riikliku abi viitenumber

X 859/09

Liikmesriik

Hispaania

Liikmesriigi antud number

ES

Piirkonna nimi (NUTS)

Rioja

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

Dirección General de Trabajo, Industria y Comercio

C/ Marques de la Ensenada, 13

26071 Logroño, La Rioja

ESPAÑA

http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=465295

Abimeetme nimetus

Bases reguladoras de la concesión de subvenciones, en el Plan de Energías Renovables: Biomasa

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Orden 33/2009, de 29 de septiembre, de la Consejería de Industria, Innovación y Empleo, por la que se establecen las bases reguladoras de la concesión de subvenciones, en el Plan de Energías Renovables: Biomasa B.O.R de 2 de octubre de 2009

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

2.10.2009–31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

0,08 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 23)

50 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=449883

| Riikliku abi viitenumber | X 862/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Liikmesriigi antud number | ES |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Rioja
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Dirección General de Trabajo, Industria y Comercio |
| C/ Marques de la Ensenada, 13 |
| 26071 Logroño, La Rioja |
| ESPAÑA |
| http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=465295 |

Riikliku abi viitenumber

X 862/09

Liikmesriik

Hispaania

Liikmesriigi antud number

ES

Piirkonna nimi (NUTS)

Rioja

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

Dirección General de Trabajo, Industria y Comercio

C/ Marques de la Ensenada, 13

26071 Logroño, La Rioja

ESPAÑA

http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=465295

Abimeetme nimetus

Bases reguladoras de la concesión de subvenciones, en la Estrategia de Ahorro y Eficiencia Energética (E4+): Mejora de la eficiencia energética en las instalaciones de ascensores existentes en los edificios

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Orden 38/2009, de 30 de septiembre, de la Consejería de Industria, Innovación y Empleo, por la que se establecen las bases reguladoras de la concesión de subvenciones, en la Estrategia de Ahorro y Eficiencia Energética (E4+): Mejora de la eficiencia energética en las instalaciones de ascensores existentes en los edificios.

B.O.R de 5 de octubre de 2009

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

5.10.2009–31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

0,03 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

FEDER — 0,01 EUR (en millones)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Energia säästva kasutamise meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 21)

35 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=449883

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/33

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5586 – Sita/Paprec/FPR)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 301/17

| 1. | 3. detsembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Sita France (Prantsusmaa), mille üle ettevõtjal Suez Environnement on valitsev mõju, ja ettevõtja Paprec Plastiques (Prantsusmaa), mille üle kontserni Paprec kuuluval ettevõtjal Paprec France on valitsev mõju, omandavad ühiskontrolli nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja France Plastiques Recyclage SAS (edaspidi „FPR”, Prantsusmaa) üle, mis tegeleb polüetüleentereftalaadist (PET) plastpudelite töötlemisega. |
| --- | --- |

1.

3. detsembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Sita France (Prantsusmaa), mille üle ettevõtjal Suez Environnement on valitsev mõju, ja ettevõtja Paprec Plastiques (Prantsusmaa), mille üle kontserni Paprec kuuluval ettevõtjal Paprec France on valitsev mõju, omandavad ühiskontrolli nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja France Plastiques Recyclage SAS (edaspidi „FPR”, Prantsusmaa) üle, mis tegeleb polüetüleentereftalaadist (PET) plastpudelite töötlemisega.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Sita France: tegeleb jäätmete ringlussevõtu sektoris, muu hulgas jäätmete kogumise ja töötlemisega, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Sita France: tegeleb jäätmete ringlussevõtu sektoris, muu hulgas jäätmete kogumise ja töötlemisega,

| — | Paprec Plastiques: tegutseb jäätmete, eriti plastist jäätmete ringlussevõtu sektoris. |
| --- | --- |

—

Paprec Plastiques: tegutseb jäätmete, eriti plastist jäätmete ringlussevõtu sektoris.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5586 – Sita/Paprec/FPR):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5586 – Sita/Paprec/FPR):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/34

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5656 – Europ Assistance Holding/SFR Développement/Océalis)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 301/18

| 1. | 4. detsembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad SFR Développement („SFRD”, Prantsusmaa) ja Europ Assistance Holding (Prantsusmaa) omandavad ühiskontrolli nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Prantsusmaa ettevõtja Ocealis üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

4. detsembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad SFR Développement („SFRD”, Prantsusmaa) ja Europ Assistance Holding (Prantsusmaa) omandavad ühiskontrolli nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Prantsusmaa ettevõtja Ocealis üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | SFR Développement: investeeringud uutesse äriühingutesse, mis tegutsevad mobiilside ja Interneti sektoris. SFRD on mobiilside, Interneti ja televisiooni valdkonnas tegutseva kontserni SFR tütarettevõtja, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

SFR Développement: investeeringud uutesse äriühingutesse, mis tegutsevad mobiilside ja Interneti sektoris. SFRD on mobiilside, Interneti ja televisiooni valdkonnas tegutseva kontserni SFR tütarettevõtja,

| — | Europ Assistance Holding: tugi- ja nõustamisteenused Prantsusmaal või välismaal tegutsevatele füüsilistele isikutele või õigussubjektidele. Ettevõtja kuulub kontserni Generali, |
| --- | --- |

—

Europ Assistance Holding: tugi- ja nõustamisteenused Prantsusmaal või välismaal tegutsevatele füüsilistele isikutele või õigussubjektidele. Ettevõtja kuulub kontserni Generali,

| — | Océalis: teleabi teenuste osutamine. |
| --- | --- |

—

Océalis: teleabi teenuste osutamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5656 – Europ Assistance Holding/SFR Développement/Océalis):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5656 – Europ Assistance Holding/SFR Développement/Océalis):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 11.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/35

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5666 – Xerox/Affiliated Computer Services)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 301/19

| 1. | 4. detsembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Xerox Corporation („Xerox”, Ameerika Ühendriigid) soovib omandada täielikku kontrolli nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Affiliated Computer Services, Inc. („ACS”, Ameerika Ühendriigid) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

4. detsembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Xerox Corporation („Xerox”, Ameerika Ühendriigid) soovib omandada täielikku kontrolli nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Affiliated Computer Services, Inc. („ACS”, Ameerika Ühendriigid) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Xerox: dokumentide tootmise seadmete tarnimine ning nendega seotud tarkvaralahendused ja IT-teenused, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Xerox: dokumentide tootmise seadmete tarnimine ning nendega seotud tarkvaralahendused ja IT-teenused,

| — | ACS: äriprotsessi allhanketeenuste osutamine ning IT allhanketeenused. |
| --- | --- |

—

ACS: äriprotsessi allhanketeenuste osutamine ning IT allhanketeenused.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5666 – Xerox/Affiliated Computer Services):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5666 – Xerox/Affiliated Computer Services):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---