# Euroopa Liidu C 296/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.296.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 296 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide5. detsember 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.296.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 296

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide5. detsember 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2009/C 296/01 | Nõukogu resolutsioon, 30. november 2009, DNA-analüüsiandmete vahetamise kohta | 1 |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2009/C 296/02 | Nõukogu soovitus, 30. november 2009, suitsuvaba keskkonna kohta | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2009/C 296/01

Nõukogu resolutsioon, 30. november 2009, DNA-analüüsiandmete vahetamise kohta

1

SOOVITUSED

Nõukogu

2009/C 296/02

Nõukogu soovitus, 30. november 2009, suitsuvaba keskkonna kohta

4

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 296/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5691 – Mubadala/Veolia Eau/Azaliya) (
  1
  ) | 15 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 296/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5691 – Mubadala/Veolia Eau/Azaliya) (
  1
  )

1

15

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 296/04 | Euro vahetuskurss | 16 |
| 2009/C 296/05 | Arvamus, mille konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 18. septembri 2009. aasta kohtumisel juhtumit COMP/C.39129 – Elektritransformaatorid (1) käsitleva otsuse eelnõu kohta – Ettekandja: Luksemburg | 17 |
| 2009/C 296/06 | Arvamus, mille konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 2. oktoobri 2009. aasta kohtumisel juhtumit COMP/C.39129 – Elektritransformaatorid (2) käsitleva otsuse eelnõu kohta – Ettekandja: Luksemburg | 18 |
| 2009/C 296/07 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/C.39129 – Elektritransformaatorid kohta (Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) artiklitele 15 ja 16) | 19 |
| 2009/C 296/08 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 7. oktoober 2009, EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/C.39129 – Elektritransformaatorid) (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7601 all)
   (
  1
  ) | 21 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2009/C 296/09 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 296/10 | Teatis nafta ja maagaasi uurimisloa (tähis Biancavilla) taotlemise kohta – Itaalia Vabariik – Sitsiilia maakond – Assessorato Regionale Industria (Maakonna tööstusministeerium) – Dipartimento Regionale dell’Industria e delle Miniere (Tööstuse ja kaevanduste osakond) – Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermia (Maakonna süsivesinike ja geotermilise energia osakond) (U.R.I.G.) | 28 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 296/04

Euro vahetuskurss

16

2009/C 296/05

Arvamus, mille konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 18. septembri 2009. aasta kohtumisel juhtumit COMP/C.39129 – Elektritransformaatorid (1) käsitleva otsuse eelnõu kohta – Ettekandja: Luksemburg

17

2009/C 296/06

Arvamus, mille konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 2. oktoobri 2009. aasta kohtumisel juhtumit COMP/C.39129 – Elektritransformaatorid (2) käsitleva otsuse eelnõu kohta – Ettekandja: Luksemburg

18

2009/C 296/07

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/C.39129 – Elektritransformaatorid kohta (Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) artiklitele 15 ja 16)

(Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) artiklitele 15 ja 16)

19

2009/C 296/08

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 7. oktoober 2009, EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/C.39129 – Elektritransformaatorid) (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7601 all)
   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7601 all)

1

21

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2009/C 296/09

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  )

1

23

2009/C 296/10

Teatis nafta ja maagaasi uurimisloa (tähis Biancavilla) taotlemise kohta – Itaalia Vabariik – Sitsiilia maakond – Assessorato Regionale Industria (Maakonna tööstusministeerium) – Dipartimento Regionale dell’Industria e delle Miniere (Tööstuse ja kaevanduste osakond) – Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermia (Maakonna süsivesinike ja geotermilise energia osakond) (U.R.I.G.)

28

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 296/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5659 – Daimler AG/IPIC/Brawn GP) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 30 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 296/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5659 – Daimler AG/IPIC/Brawn GP) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

30

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2009/C 296/12 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid – parandus (ELT C 275, 14.11.2009) | 31 |
| 2009/C 296/13 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid – parandus (ELT C 275, 14.11.2009) | 31 |
| 2009/C 296/14 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) rakendamise raames, parandus (ELT C 293, 2.12.2009) | 31 |

Parandused

2009/C 296/12

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid – parandus (ELT C 275, 14.11.2009)

(ELT C 275, 14.11.2009)

31

2009/C 296/13

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid – parandus (ELT C 275, 14.11.2009)

(ELT C 275, 14.11.2009)

31

2009/C 296/14

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) rakendamise raames, parandus (ELT C 293, 2.12.2009)

(ELT C 293, 2.12.2009)

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 5.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 296/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 296/1

---

NÕUKOGU RESOLUTSIOON,

30. november 2009,

DNA-analüüsiandmete vahetamise kohta

2009/C 296/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE Euroopa Liidu lepingu eesmärke,

PIDADES SILMAS isikuandmete kaitset, mida reguleeritakse raamotsusega 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (1) ning Euroopa Nõukogu 28. jaanuaril 1981. aastal Strasbourgis alla kirjutatud isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooniga, Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovitusega liikmesriikidele nr R (87) 15, mis reguleerib isikuandmete kasutamist politsei valdkonnas, ja vajadusel Euroopa Nõukogu ministrite komitee 10. veebruari 1992. aasta soovitusega liikmesriikidele nr R (92) 1, mis käsitleb DNA-analüüsi kasutamist kriminaalõigussüsteemis,

VÕTTES ARVESSE kohtuekspertiisi instituutide Euroopa võrgustiku (ENFSI) DNA-töörühma tööd DNA-markerite ja DNA-tehnoloogia ühtlustamise valdkonnas,

VÕTTES ARVESSE DNA-uurimisega seotud tehnilisi aspekte, mida tuleb koostöö arenedes arvesse võtta,

PIDADES SILMAS, et praegune Euroopa lookuste standardkogum sisaldab seitset DNA-markerit,

VÕTTES ARVESSE, et liikmesriikide vaheline DNA-andmete vahetus suureneb kiiresti ja et siseriiklikud DNA-andmebaasid ja nende hulk suurenevad, ja tuletades meelde, et DNA-andmete statistiline väärtus on kooskõlas juhusliku kokkulangevuse tõenäosusega ja sõltub täielikult usaldusväärselt analüüsitud DNA-markerite arvust, peetakse vajalikuks laiendada olemasolevat Euroopa lookuste standardkogumit (ESS), mis võeti vastu 2001. aastal,

TULETADES MEELDE, et nõukogu otsuse 2008/616/JSK (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) (2) artikli 7 lõikes 1 kohustatakse liikmesriike kasutama DNA-andmete vahetamiseks kehtivaid standardeid, nagu Euroopa standardikogum (ESS) või Interpoli lookuste standardikogum (ISSOL), alates rakendamise kuupäevast vastavalt otsuse artiklile 23,

TULETADES MEELDE DNA-profiilide omadusi, mis on sätestatud nõukogu otsuse 2008/616/JSK lisa I peatüki punktis 1.1,

OLLES VEENDUNUD, et suurem markerite arv hõlbustab tõhusat teabevahetust,

JULGUSTADES liikmesriike rakendama uut ESSi niipea kui praktiliselt võimalik ja hiljemalt 24 kuud pärast käesoleva resolutsiooni vastuvõtmist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA RESOLUTSIOONI, MILLEGA ASENDATAKSE NÕUKOGU 25. JUUNI 2001. AASTA RESOLUTSIOON 2001/C 187/01 DNA- ANALÜÜSIANDMETE VAHETAMISE KOHTA:

I.   MÕISTED

| 1. | „DNA-marker” – molekulis olev lookus, mis tavaliselt sisaldab erinevate isikute kohta erinevat informatsiooni; |
| --- | --- |

1.

„DNA-marker” – molekulis olev lookus, mis tavaliselt sisaldab erinevate isikute kohta erinevat informatsiooni;

| 2. | „DNA-analüüsiandmed” – tähe- või numbrikood, mis on koostatud DNAs oleva ühe või mitme lookuse analüüsi alusel ja mida kasutatakse teabe edasiandmiseks. Näiteks DNA-analüüsi tulemus D3S1358 14-15, D21S11 28-30 tähendab, et isik on DNA-markeri D3S1358 suhtes tüüp 14-15 ja DNA-markeri D21S11 suhtes tüüp 28-30; |
| --- | --- |

2.

„DNA-analüüsiandmed” – tähe- või numbrikood, mis on koostatud DNAs oleva ühe või mitme lookuse analüüsi alusel ja mida kasutatakse teabe edasiandmiseks. Näiteks DNA-analüüsi tulemus D3S1358 14-15, D21S11 28-30 tähendab, et isik on DNA-markeri D3S1358 suhtes tüüp 14-15 ja DNA-markeri D21S11 suhtes tüüp 28-30;

| 3. | „Euroopa lookuste standardikogum (ESS)” – DNA-markerite kogum, mis on loetletud 1. lisas; |
| --- | --- |

3.

„Euroopa lookuste standardikogum (ESS)” – DNA-markerite kogum, mis on loetletud 1. lisas;

| 4. | „ESSi marker” – DNA-marker, mis on Euroopa lookuste standardkogumi (ESS) osa ja |
| --- | --- |

4.

„ESSi marker” – DNA-marker, mis on Euroopa lookuste standardkogumi (ESS) osa ja

| 5. | „ESSi analüüsiandmed” – DNA-analüüsiandmed, mis on koostatud ülalmainitud DNA-markeritest, mis on Euroopa standardkogumi (ESS) osad. |
| --- | --- |

5.

„ESSi analüüsiandmed” – DNA-analüüsiandmed, mis on koostatud ülalmainitud DNA-markeritest, mis on Euroopa standardkogumi (ESS) osad.

II   KRIMINALISTIKAALANE DNA-TEHNOLOOGIA

| 1. | Kriminalistikakalasel DNA-analüüsil kutsutakse liikmesriike üles kasutama vähemalt 1. lisas loetletud DNA-markereid, mis moodustavad ESSi, et hõlbustada DNA-analüüsiandmete vahetamist. Kui teave täiendava lookuse kohta on kättesaadav, soovitatakse liikmesriikidel tungivalt seda DNA-andmete vahetamisel esitama. |
| --- | --- |

1.

Kriminalistikakalasel DNA-analüüsil kutsutakse liikmesriike üles kasutama vähemalt 1. lisas loetletud DNA-markereid, mis moodustavad ESSi, et hõlbustada DNA-analüüsiandmete vahetamist. Kui teave täiendava lookuse kohta on kättesaadav, soovitatakse liikmesriikidel tungivalt seda DNA-andmete vahetamisel esitama.

| 2. | Liikmesriike kutsutakse üles koostama ESSi analüüsiandmed kooskõlas teaduslikult testitud ja heakskiidetud DNA-tehnoloogiaga, mis tugineb kohtuekspertiisi instituutide Euroopa võrgustiku (ENFSI) DNA-töörühma raames läbi viidud uurimustel. Liikmesriigid peaksid suutma taotluse saamisel täpsustada kvaliteedinõudeid ja kasutatavaid tasemekatseid. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriike kutsutakse üles koostama ESSi analüüsiandmed kooskõlas teaduslikult testitud ja heakskiidetud DNA-tehnoloogiaga, mis tugineb kohtuekspertiisi instituutide Euroopa võrgustiku (ENFSI) DNA-töörühma raames läbi viidud uurimustel. Liikmesriigid peaksid suutma taotluse saamisel täpsustada kvaliteedinõudeid ja kasutatavaid tasemekatseid.

III.   DNA-ANALÜÜSIANDMETE VAHETAMINE

| 1. | DNA-analüüsiandmete vahetamisel soovitatakse liikmesriikidel tungivalt piirduda kromosoomi nende osadega, kus ei esine geeni ekspressiooni, st mille puhul on teada, et nad ei paljasta teavet konkreetsete pärilike omaduste kohta. |
| --- | --- |

1.

DNA-analüüsiandmete vahetamisel soovitatakse liikmesriikidel tungivalt piirduda kromosoomi nende osadega, kus ei esine geeni ekspressiooni, st mille puhul on teada, et nad ei paljasta teavet konkreetsete pärilike omaduste kohta.

| 2. | 1. lisas esitatud DNA-markerite suhtes on teada, et nad ei paljasta teavet konkreetsete pärilike omaduste kohta. Juhul, kui teadus areneb nii, et ükskõik milline käesolevas resolutsioonis soovitatud DNA-marker annab teavet konkreetsete pärilike omaduste kohta, soovitatakse liikmesriikidel seda markerit DNA-analüüsiandmete vahetamisel enam mitte kasutada. Liikmesriikidel soovitatakse samuti olla valmis kustutama mis tahes saadud DNA-analüüsiandmed, kui peaks selguma, et need DNA-analüüsiandmed sisaldavad teavet konkreetsete pärilike omaduste kohta. |
| --- | --- |

2.

1. lisas esitatud DNA-markerite suhtes on teada, et nad ei paljasta teavet konkreetsete pärilike omaduste kohta. Juhul, kui teadus areneb nii, et ükskõik milline käesolevas resolutsioonis soovitatud DNA-marker annab teavet konkreetsete pärilike omaduste kohta, soovitatakse liikmesriikidel seda markerit DNA-analüüsiandmete vahetamisel enam mitte kasutada. Liikmesriikidel soovitatakse samuti olla valmis kustutama mis tahes saadud DNA-analüüsiandmed, kui peaks selguma, et need DNA-analüüsiandmed sisaldavad teavet konkreetsete pärilike omaduste kohta.

---

(1)  ELT L 350, 30.12.2008, lk 60.

(2)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 12.

---

LISA

Euroopa lookuste standardkogum (ESS) sisaldab järgmisi DNA-markereid:

| | D3S1358 |
| --- | --- |

D3S1358

| | VWA |
| --- | --- |

VWA

| | D8S1179 |
| --- | --- |

D8S1179

| | D21S11 |
| --- | --- |

D21S11

| | D18S51 |
| --- | --- |

D18S51

| | HUMTH01 |
| --- | --- |

HUMTH01

| | FGA |
| --- | --- |

FGA

| | D1S1656 |
| --- | --- |

D1S1656

| | D2S441 |
| --- | --- |

D2S441

| | D10S1248 |
| --- | --- |

D10S1248

| | D12S391 |
| --- | --- |

D12S391

| | D22S1045 |
| --- | --- |

D22S1045

---

SOOVITUSED

Nõukogu

| 5.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 296/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 296/4

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

30. november 2009,

suitsuvaba keskkonna kohta

2009/C 296/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 152 lõike 4 teist lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 152 on sätestatud, et ühenduse meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja nende tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 152 on sätestatud, et ühenduse meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja nende tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele.

| (2) | Vastavalt asutamislepingu artiklile 137 toetab ja täiendab ühendus liikmesriikide meetmeid eelkõige töökeskkonna parandamisel, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt asutamislepingu artiklile 137 toetab ja täiendab ühendus liikmesriikide meetmeid eelkõige töökeskkonna parandamisel, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust.

| (3) | Kokkupuutumine keskkonnas leiduva tubakasuitsuga, nn teisene tubakasuits, on suremuse, haigestumise ja töövõimetuse levinud põhjuseks Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(3)

Kokkupuutumine keskkonnas leiduva tubakasuitsuga, nn teisene tubakasuits, on suremuse, haigestumise ja töövõimetuse levinud põhjuseks Euroopa Liidus.

| (4) | Konservatiivsete hinnangute kohaselt suri 2002. aastal Euroopa Liidus töökohal tubakasuitsuga kokkupuutumise tõttu 7 300 täiskasvanut, sh 2 800 mittesuitsetajat. Veel 72 000 täiskasvanu, sh 16 400 mittesuitsetaja surm oli seotud passiivse suitsetamisega kodus. |
| --- | --- |

(4)

Konservatiivsete hinnangute kohaselt suri 2002. aastal Euroopa Liidus töökohal tubakasuitsuga kokkupuutumise tõttu 7 300 täiskasvanut, sh 2 800 mittesuitsetajat. Veel 72 000 täiskasvanu, sh 16 400 mittesuitsetaja surm oli seotud passiivse suitsetamisega kodus.

| (5) | Kokkupuutumine teisese tubakasuitsuga on eriti ohtlik lastele ja noorukitele ning võib suurendada nende suitsetama hakkamise tõenäosust. |
| --- | --- |

(5)

Kokkupuutumine teisese tubakasuitsuga on eriti ohtlik lastele ja noorukitele ning võib suurendada nende suitsetama hakkamise tõenäosust.

| (6) | Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus on liigitanud keskkonnas leiduva tubakasuitsu teadaolevate inimesele ohtlike kantserogeenide hulka ning Soome ja Saksamaa on selle liigitanud kutsealaste kantserogeenide hulka. |
| --- | --- |

(6)

Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus on liigitanud keskkonnas leiduva tubakasuitsu teadaolevate inimesele ohtlike kantserogeenide hulka ning Soome ja Saksamaa on selle liigitanud kutsealaste kantserogeenide hulka.

| (7) | Kõigil inimestel on õigus kõrgetasemelisele tervisekaitsele ja peaksid olema kaitstud tubakasuitsuga kokkupuutumise eest. |
| --- | --- |

(7)

Kõigil inimestel on õigus kõrgetasemelisele tervisekaitsele ja peaksid olema kaitstud tubakasuitsuga kokkupuutumise eest.

| (8) | Riiklikul tasandil võetud vabatahtlikud meetmed on osutunud tubakasuitsuga kokkupuutumise vähendamisel ebatõhusateks. Liikmesriikide siduvad õigusaktid, mida nõuetekohaselt rakendatakse ja kontrollitakse, on tõhus vahend inimeste piisavaks kaitsmiseks teisese tubakasuitsuga seotud terviseriskide eest. |
| --- | --- |

(8)

Riiklikul tasandil võetud vabatahtlikud meetmed on osutunud tubakasuitsuga kokkupuutumise vähendamisel ebatõhusateks. Liikmesriikide siduvad õigusaktid, mida nõuetekohaselt rakendatakse ja kontrollitakse, on tõhus vahend inimeste piisavaks kaitsmiseks teisese tubakasuitsuga seotud terviseriskide eest.

| (9) | Suitsetamisvastast keskkonda käsitlevad õigusaktid on kõige tõhusamad siis, kui neid toetavad sellised meetmed nagu teadlikkuse tõstmise kampaaniad, suitsetamisest loobumise toetamine, tugevad terviseohu hoiatused tubakatoodete pakendil ja muud vahendid tubakatoodete kasutamise reguleerimiseks. |
| --- | --- |

(9)

Suitsetamisvastast keskkonda käsitlevad õigusaktid on kõige tõhusamad siis, kui neid toetavad sellised meetmed nagu teadlikkuse tõstmise kampaaniad, suitsetamisest loobumise toetamine, tugevad terviseohu hoiatused tubakatoodete pakendil ja muud vahendid tubakatoodete kasutamise reguleerimiseks.

| (10) | Kodanikuühiskonnal on keskne roll suitsetamisvastast keskkonda käsitlevate õigusaktide toetamisel ja nende järgimise tagamisel. |
| --- | --- |

(10)

Kodanikuühiskonnal on keskne roll suitsetamisvastast keskkonda käsitlevate õigusaktide toetamisel ja nende järgimise tagamisel.

| (11) | Suitsetamisvastasel poliitikal peaksid olema adekvaatsed vahendid selleks, et rakendada valdkonnaülest lähenemist tubakatoodete tarbimise piiramisele. |
| --- | --- |

(11)

Suitsetamisvastasel poliitikal peaksid olema adekvaatsed vahendid selleks, et rakendada valdkonnaülest lähenemist tubakatoodete tarbimise piiramisele.

| (12) | Tuleb tugevdada liikmesriikidevahelist koostööd, et lihtsustada teabe ja parimate tavade vahetust ja töötada välja ELi standardiseeritud seiresüsteem. |
| --- | --- |

(12)

Tuleb tugevdada liikmesriikidevahelist koostööd, et lihtsustada teabe ja parimate tavade vahetust ja töötada välja ELi standardiseeritud seiresüsteem.

| (13) | 18. juulil 1989 nõukogus kokku tulnud liikmesriikide tervishoiuministrite ja nõukogu resolutsioonis suitsetamise keelamise kohta avalikes kohtades (3) kutsuti liikmesriike üles võtma meetmeid suitsetamise keelamiseks teatavates avalikes siseruumides ning laiendama suitsetamiskeeldu kõigile ühistranspordi liikidele. |
| --- | --- |

(13)

18. juulil 1989 nõukogus kokku tulnud liikmesriikide tervishoiuministrite ja nõukogu resolutsioonis suitsetamise keelamise kohta avalikes kohtades (3) kutsuti liikmesriike üles võtma meetmeid suitsetamise keelamiseks teatavates avalikes siseruumides ning laiendama suitsetamiskeeldu kõigile ühistranspordi liikidele.

| (14) | Nõukogu 2. detsembri 2002. aasta soovituses 2003/54/EÜ, milles käsitletakse suitsetamise ennetamist ja tubakaalase kontrolli tõhustamist, (4) soovitatakse liikmesriikidel rakendada õigusakte ja/või muid tõhusaid meetmeid, et pakkuda kaitset keskkonnas leiduva tubakasuitsuga kokkupuutumise eest sisetingimustes asuvatel töökohtadel, avalikes ruumides ja ühistranspordis. |
| --- | --- |

(14)

Nõukogu 2. detsembri 2002. aasta soovituses 2003/54/EÜ, milles käsitletakse suitsetamise ennetamist ja tubakaalase kontrolli tõhustamist, (4) soovitatakse liikmesriikidel rakendada õigusakte ja/või muid tõhusaid meetmeid, et pakkuda kaitset keskkonnas leiduva tubakasuitsuga kokkupuutumise eest sisetingimustes asuvatel töökohtadel, avalikes ruumides ja ühistranspordis.

| (15) | Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta, (5) milles küll ei viidata otsesõnaliselt tubakasuitsule, hõlmab kõiki riske, mis on seotud töötajate tervise ja ohutusega (6). |
| --- | --- |

(15)

Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta, (5) milles küll ei viidata otsesõnaliselt tubakasuitsule, hõlmab kõiki riske, mis on seotud töötajate tervise ja ohutusega (6).

| (16) | Keskkonna ja tervise tegevuskavas aastateks 2004–2010 (7) pühendub komisjon siseruumide õhukvaliteedi parandamisele suunatud tööle, pannes erilist rõhku suitsetamise piirangute kehtestamisele kõikides töökohtades, otsides selleks seaduslikke mehhanisme, ja tervise edendamise algatustele nii üleeuroopalisel kui ka liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

(16)

Keskkonna ja tervise tegevuskavas aastateks 2004–2010 (7) pühendub komisjon siseruumide õhukvaliteedi parandamisele suunatud tööle, pannes erilist rõhku suitsetamise piirangute kehtestamisele kõikides töökohtades, otsides selleks seaduslikke mehhanisme, ja tervise edendamise algatustele nii üleeuroopalisel kui ka liikmesriikide tasandil.

| (17) | Komisjoni rohelise raamatuga „Suund Euroopa vabastamisele tubakasuitsust: poliitikavalikud ELi tasandil” (8) („roheline raamat”) algatatud konsulteerimise käigus selgus, et ulatuslikul kinnistes tööruumides ja avalikes kohtades suitsetamise keelamise poliitikal ja täiendavatel ELi meetmetel suitsuvaba keskkonna propageerimiseks on märkimisväärne toetus kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni rohelise raamatuga „Suund Euroopa vabastamisele tubakasuitsust: poliitikavalikud ELi tasandil” (8) („roheline raamat”) algatatud konsulteerimise käigus selgus, et ulatuslikul kinnistes tööruumides ja avalikes kohtades suitsetamise keelamise poliitikal ja täiendavatel ELi meetmetel suitsuvaba keskkonna propageerimiseks on märkimisväärne toetus kõigis liikmesriikides.

| (18) | Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu korraldas 30. ja 31. mail 2007 arvamuste vahetuse ELi tasandi poliitikavalikute üle tubakasuitsuvaba keskkonna teemal. Nõukogu tervitas rohelist raamatut ja rõhutas ühenduse initsiatiivi vajalikkust tubakasuitsuvaba keskkonna edasisel edendamisel ELi tasandil ning ühenduse toetust riiklikele meetmetele ning nende koordineerimist. |
| --- | --- |

(18)

Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu korraldas 30. ja 31. mail 2007 arvamuste vahetuse ELi tasandi poliitikavalikute üle tubakasuitsuvaba keskkonna teemal. Nõukogu tervitas rohelist raamatut ja rõhutas ühenduse initsiatiivi vajalikkust tubakasuitsuvaba keskkonna edasisel edendamisel ELi tasandil ning ühenduse toetust riiklikele meetmetele ning nende koordineerimist.

| (19) | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2007. aasta resolutsioonis rohelise raamatu kohta kutsuti liikmesriike üles võtma kahe aasta jooksul vastu täielik suitsetamiskeeld ning komisjoni kutsuti üles, juhul kui liikmesriigid ei ole edu saavutanud, esitama 2011. aastaks asjakohane õigusakti ettepanek. Samuti kutsuti komisjoni üles esitama ettepanekut kehtiva raamdirektiivi muutmise kohta, et liigitada keskkonnas leviv tubakasuits kantserogeenina ning kohustada tööandjaid tagama tubakasuitsuvaba töökoha. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2007. aasta resolutsioonis rohelise raamatu kohta kutsuti liikmesriike üles võtma kahe aasta jooksul vastu täielik suitsetamiskeeld ning komisjoni kutsuti üles, juhul kui liikmesriigid ei ole edu saavutanud, esitama 2011. aastaks asjakohane õigusakti ettepanek. Samuti kutsuti komisjoni üles esitama ettepanekut kehtiva raamdirektiivi muutmise kohta, et liigitada keskkonnas leviv tubakasuits kantserogeenina ning kohustada tööandjaid tagama tubakasuitsuvaba töökoha.

| (20) | WHO tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlev raamkonventsioon, mille allkirjastasid 2003. aasta juunis kõik WHO liikmed ja mille on praeguseks ratifitseerinud 167 konventsiooniosalist, sealhulgas ühendus ja selle 26 liikmesriiki, kehtestab artikliga 8 konventsiooniosaliste jaoks juriidilise kohustuse võtta meetmeid oma riigi õiguse järgi riigi pädevusse kuuluvates valdkondades ning toetada aktiivselt tõhusate meetmete võtmist ja rakendamist teistes pädevusvaldkondades, et kaitsta inimesi tubakasuitsuga kokkupuute eest tööruumides, ühissõidukites, ruumides, kuhu on avalik juurdepääs, ja vajaduse korral muudes avalikes kohtades. |
| --- | --- |

(20)

WHO tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlev raamkonventsioon, mille allkirjastasid 2003. aasta juunis kõik WHO liikmed ja mille on praeguseks ratifitseerinud 167 konventsiooniosalist, sealhulgas ühendus ja selle 26 liikmesriiki, kehtestab artikliga 8 konventsiooniosaliste jaoks juriidilise kohustuse võtta meetmeid oma riigi õiguse järgi riigi pädevusse kuuluvates valdkondades ning toetada aktiivselt tõhusate meetmete võtmist ja rakendamist teistes pädevusvaldkondades, et kaitsta inimesi tubakasuitsuga kokkupuute eest tööruumides, ühissõidukites, ruumides, kuhu on avalik juurdepääs, ja vajaduse korral muudes avalikes kohtades.

| (21) | WHO raamkonventsiooni osaliste teisel konverentsil 2007. aasta juulis võeti vastu suunised kaitseks tubakasuitsuga kokkupuutumise eest, (9) et aidata osalistel täita konventsiooni artiklist 8 tulenevaid kohustusi. Iga osaline peab püüdma rakendada suuniseid viie aasta jooksul alates päevast, kui konventsioon selle osalise jaoks jõustub. |
| --- | --- |

(21)

WHO raamkonventsiooni osaliste teisel konverentsil 2007. aasta juulis võeti vastu suunised kaitseks tubakasuitsuga kokkupuutumise eest, (9) et aidata osalistel täita konventsiooni artiklist 8 tulenevaid kohustusi. Iga osaline peab püüdma rakendada suuniseid viie aasta jooksul alates päevast, kui konventsioon selle osalise jaoks jõustub.

| (22) | WHO raamkonventsiooni artikliga 14 kehtestatakse konventsiooniosaliste suhtes juriidiline kohustus töötada välja ja levitada asjakohaseid, ulatuslikke ja terviklikke suuniseid, mille aluseks on teadusandmed ning parimad tavad, ning võtta tõhusaid meetmeid tubaka tarbimise lõpetamise toetuseks ja tubakasõltuvuse raviks. WHO raamkonventsiooni osaliste kolmandal konverentsil otsustati luua töörühm kõnealuse artikli rakendamiseks vajalike suuniste väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

(22)

WHO raamkonventsiooni artikliga 14 kehtestatakse konventsiooniosaliste suhtes juriidiline kohustus töötada välja ja levitada asjakohaseid, ulatuslikke ja terviklikke suuniseid, mille aluseks on teadusandmed ning parimad tavad, ning võtta tõhusaid meetmeid tubaka tarbimise lõpetamise toetuseks ja tubakasõltuvuse raviks. WHO raamkonventsiooni osaliste kolmandal konverentsil otsustati luua töörühm kõnealuse artikli rakendamiseks vajalike suuniste väljatöötamiseks.

| (23) | Euroopa tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlev strateegia, mille võttis vastu WHO Euroopa piirkondlik komitee 2002. aasta septembris, soovitas liikmesriikidel tagada kodanike õigus suitsuvabale keskkonnale, sealhulgas muutes avalikud kohad, töökohad ja ühistranspordi suitsuvabaks, keelates suitsetamise alaealistele mõeldud õppeasutuste välisterritooriumil, kõigis tervishoiuteenuse osutamise kohtades ja avalikel üritustel ning liigitades keskkonnas leiduva tubakasuitsu kantserogeenide hulka. |
| --- | --- |

(23)

Euroopa tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlev strateegia, mille võttis vastu WHO Euroopa piirkondlik komitee 2002. aasta septembris, soovitas liikmesriikidel tagada kodanike õigus suitsuvabale keskkonnale, sealhulgas muutes avalikud kohad, töökohad ja ühistranspordi suitsuvabaks, keelates suitsetamise alaealistele mõeldud õppeasutuste välisterritooriumil, kõigis tervishoiuteenuse osutamise kohtades ja avalikel üritustel ning liigitades keskkonnas leiduva tubakasuitsu kantserogeenide hulka.

| (24) | Käesolev soovitus ei piira asutamislepingu artikli 137 alusel vastu võetud ühenduse õigusaktide, milles sätestatakse töötajate ohutuse ja tervise kaitse miinimumnõuded, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2001. aasta direktiivi 2001/37/EÜ (tubakatoodete valmistamist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (10) ja komisjoni 5. septembri 2003. aasta otsuse 2003/641/EÜ (värvifotode ja muude illustratsioonide kasutamise kohta terviseohu hoiatusena tubakapakenditel) (11) kohaldamist, |
| --- | --- |

(24)

Käesolev soovitus ei piira asutamislepingu artikli 137 alusel vastu võetud ühenduse õigusaktide, milles sätestatakse töötajate ohutuse ja tervise kaitse miinimumnõuded, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2001. aasta direktiivi 2001/37/EÜ (tubakatoodete valmistamist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (10) ja komisjoni 5. septembri 2003. aasta otsuse 2003/641/EÜ (värvifotode ja muude illustratsioonide kasutamise kohta terviseohu hoiatusena tubakapakenditel) (11) kohaldamist,

SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL:

| 1. | Tagada tõhus kaitse kokkupuute eest tubakasuitsuga siseruumides asuvatel töökohtadel, siseruumides asuvates avalikes kohtades, ühistranspordivahendites ja vajaduse korral muudes avalikes kohtades, mis on sätestatud WHO tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni artiklis 8, tuginedes konventsiooniosaliste teisel konverentsil vastuvõetud suunistele kaitseks tubakasuitsuga kokkupuutumise eest, viie aasta jooksul alates konventsiooni jõustumisest selle liikmesriigi suhtes või hiljemalt kolme aasta jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

1.

Tagada tõhus kaitse kokkupuute eest tubakasuitsuga siseruumides asuvatel töökohtadel, siseruumides asuvates avalikes kohtades, ühistranspordivahendites ja vajaduse korral muudes avalikes kohtades, mis on sätestatud WHO tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni artiklis 8, tuginedes konventsiooniosaliste teisel konverentsil vastuvõetud suunistele kaitseks tubakasuitsuga kokkupuutumise eest, viie aasta jooksul alates konventsiooni jõustumisest selle liikmesriigi suhtes või hiljemalt kolme aasta jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist.

| 2. | Arendada ja/või tugevdada strateegiaid ja meetmeid laste ja teismeliste teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise vähendamiseks. |
| --- | --- |

2.

Arendada ja/või tugevdada strateegiaid ja meetmeid laste ja teismeliste teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise vähendamiseks.

| 3. | Täiendada suitsetamisvastast poliitikat lisameetmetega, sealhulgas näiteks:






  a) | võtta tõhusaid meetmeid tubaka tarbimisest loobumise toetamiseks ja tubakasõltuvuse raviks, arvestades sealjuures riigi olusid ja prioriteete, nagu on sätestatud WHO raamkonventsiooni artiklis 14; |
| --- | --- | --- |

3.

Täiendada suitsetamisvastast poliitikat lisameetmetega, sealhulgas näiteks:

a)

võtta tõhusaid meetmeid tubaka tarbimisest loobumise toetamiseks ja tubakasõltuvuse raviks, arvestades sealjuures riigi olusid ja prioriteete, nagu on sätestatud WHO raamkonventsiooni artiklis 14;

| b) | võtta suitsetatavate tubakatoodete pakenditel kasutusele ühendhoiatused (nagu on määratletud komisjoni 5. septembri 2003. aasta otsuse 2003/641/EÜ (värvifotode ja muude illustratsioonide kasutamise kohta terviseohu hoiatusena tubakapakenditel) (12) artikli 2 lõikes 4) ja teave tubaka tarbimisest loobumist toetavate teenuste kohta, et tarbijaid paremini teavitada suitsetamise ja tubakasuitsuga kokkupuutumisega seotud terviseriskidest, innustada tubaka tarbimisest loobumist ja hoida ära selle alustamist. |
| --- | --- |

b)

võtta suitsetatavate tubakatoodete pakenditel kasutusele ühendhoiatused (nagu on määratletud komisjoni 5. septembri 2003. aasta otsuse 2003/641/EÜ (värvifotode ja muude illustratsioonide kasutamise kohta terviseohu hoiatusena tubakapakenditel) (12) artikli 2 lõikes 4) ja teave tubaka tarbimisest loobumist toetavate teenuste kohta, et tarbijaid paremini teavitada suitsetamise ja tubakasuitsuga kokkupuutumisega seotud terviseriskidest, innustada tubaka tarbimisest loobumist ja hoida ära selle alustamist.

| 4. | Töötada välja, viia ellu, perioodiliselt ajakohastada ja läbi vaadata valdkonnaüleseid tubakatoodete tarbimise piiramise strateegiaid, kavasid või programme, mis käsitlevad muu hulgas tubakasuitsu eest kaitsmist kõigis kohtades, mis on avatud üldsusele või on ühiskasutuses, sõltumata koha omandisuhtest või õigusest seal viibida. |
| --- | --- |

4.

Töötada välja, viia ellu, perioodiliselt ajakohastada ja läbi vaadata valdkonnaüleseid tubakatoodete tarbimise piiramise strateegiaid, kavasid või programme, mis käsitlevad muu hulgas tubakasuitsu eest kaitsmist kõigis kohtades, mis on avatud üldsusele või on ühiskasutuses, sõltumata koha omandisuhtest või õigusest seal viibida.

| 5. | Pakkuda asjakohaseid vahendeid riiklike strateegiate, tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva poliitika ja programmide rakendamiseks, et tagada tõhus kaitse tubakasuitsuga kokkupuutumise eest. |
| --- | --- |

5.

Pakkuda asjakohaseid vahendeid riiklike strateegiate, tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva poliitika ja programmide rakendamiseks, et tagada tõhus kaitse tubakasuitsuga kokkupuutumise eest.

| 6. | Edastada komisjonile, võimaluse korral kuue kuu jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist, andmed tubakatoodete tarbimise piiramiseks loodud riiklike teabekeskuste kohta, et vahetada teavet ja parimaid tavasid ning koordineerida oma poliitikat teiste liikmesriikidega. |
| --- | --- |

6.

Edastada komisjonile, võimaluse korral kuue kuu jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist, andmed tubakatoodete tarbimise piiramiseks loodud riiklike teabekeskuste kohta, et vahetada teavet ja parimaid tavasid ning koordineerida oma poliitikat teiste liikmesriikidega.

| 7. | Teha omavahel ja komisjoniga tihedat koostööd käesoleva soovituse rakendamiseks vajaliku mõistete, võrdlusnäitajate ja kriteeriumide ühtse raamistiku alal. |
| --- | --- |

7.

Teha omavahel ja komisjoniga tihedat koostööd käesoleva soovituse rakendamiseks vajaliku mõistete, võrdlusnäitajate ja kriteeriumide ühtse raamistiku alal.

| 8. | Jälgida ja hinnata ülalnimetatud näitajaid kasutades poliitiliste meetmete tõhusust. |
| --- | --- |

8.

Jälgida ja hinnata ülalnimetatud näitajaid kasutades poliitiliste meetmete tõhusust.

| 9. | Teavitada komisjoni käesoleva soovituse põhjal võetud seadusandlikest ja muudest meetmetest ning jälgimise ja hindamise tulemustest. |
| --- | --- |

9.

Teavitada komisjoni käesoleva soovituse põhjal võetud seadusandlikest ja muudest meetmetest ning jälgimise ja hindamise tulemustest.

KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

| 1. | Esitama aruandeid kavandatud meetmete rakendamise, toimimise ja mõju kohta, toetudes sealjuures liikmesriikide esitatud teabele. |
| --- | --- |

1.

Esitama aruandeid kavandatud meetmete rakendamise, toimimise ja mõju kohta, toetudes sealjuures liikmesriikide esitatud teabele.

| 2. | Kaaluma seoses direktiivi 2001/37/EÜ võimaliku läbivaatamisega kõiki tootega seotud meetmeid, mille eesmärk on vähendada tubakatoodete atraktiivsust ja nõrgendada nende omadust tekitada sõltuvust. |
| --- | --- |

2.

Kaaluma seoses direktiivi 2001/37/EÜ võimaliku läbivaatamisega kõiki tootega seotud meetmeid, mille eesmärk on vähendada tubakatoodete atraktiivsust ja nõrgendada nende omadust tekitada sõltuvust.

| 3. | Analüüsima lihtsa pakendamisega seotud õiguslikke küsimusi ja tõendusmaterjali selle mõju kohta, sealhulgas siseturu toimimisele. |
| --- | --- |

3.

Analüüsima lihtsa pakendamisega seotud õiguslikke küsimusi ja tõendusmaterjali selle mõju kohta, sealhulgas siseturu toimimisele.

Brüssel, 30. november 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

S. O. LITTORIN

---

(1)  Mittekohustusliku konsulteerimise tulemusel esitatud resolutsioon (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  5. novembri 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT C 189, 26.7.1989, lk 1.

3

(4)  EÜT L 22, 25.1.2003, lk 31.

4

(5)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

5

(6)  Vt kohtuasi C-49/00, komisjon vs. Itaalia, Euroopa Kohtu lahendid 2001, lk I-8575, punktid 12–13.

6

vs

(7)  KOM(2004) 416 lõplik.

7

(8)  KOM(2007) 27 lõplik.

8

(9)  FCTC/COP2(7) Suunised kaitseks tubakasuitsuga kokkupuutumise eest, nagu need on esitanud töörühm, mis on kokku kutsutud vastavalt Maailma Terviseorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni osapoolte konverentsi otsusele FCTC/COP1(15).

9

(10)  EÜT L 194, 18.7.2001, lk 26.

10

(11)  ELT L 226, 10.9.2003, lk 24.

11

(12)  Vt joonealune märkus 11.

12

---

LISA

Suunised kaitseks tubakasuitsuga kokkupuutumise eest, nagu need on esitanud töörühm, mis on kokku kutsutud vastavalt WHO tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni osaliste konverentsi otsusele

OTSTARVE, EESMÄRGID JA VÕTMEKÜSIMUSED

Suuniste otstarve

| 1. | Suunised on kooskõlas WHO tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni muude sätetega ning nende eesmärk on aidata osalistel täita konventsiooni artiklist 8 tulenevaid kohustusi. Suunised põhinevad parimal võimalikul tõendusmaterjalil ja nende osaliste kogemustel, kes on rakendanud tõhusaid meetmeid tubakasuitsuga kokkupuutumise vähendamiseks. |
| --- | --- |

1.

Suunised on kooskõlas WHO tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni muude sätetega ning nende eesmärk on aidata osalistel täita konventsiooni artiklist 8 tulenevaid kohustusi. Suunised põhinevad parimal võimalikul tõendusmaterjalil ja nende osaliste kogemustel, kes on rakendanud tõhusaid meetmeid tubakasuitsuga kokkupuutumise vähendamiseks.

| 2. | Suunised sisaldavad kokkulepitud põhimõtteid ja asjaomaste mõistete definitsioone ning kokkulepitud soovitusi meetmeteks, mis on vajalikud konventsioonist tulenevate kohustuste täitmiseks. Lisaks on suunistes kirjeldatud meetmeid, mis on vajalikud saavutamaks tõhusat kaitset teisese tubakasuitsu ohtude eest. Osalistel soovitatakse neid suuniseid kasutada mitte ainult konventsioonist tulenevate õiguslike kohustuste täitmiseks, vaid ka rahvatervise kaitse parimate tavade järgimiseks. |
| --- | --- |

2.

Suunised sisaldavad kokkulepitud põhimõtteid ja asjaomaste mõistete definitsioone ning kokkulepitud soovitusi meetmeteks, mis on vajalikud konventsioonist tulenevate kohustuste täitmiseks. Lisaks on suunistes kirjeldatud meetmeid, mis on vajalikud saavutamaks tõhusat kaitset teisese tubakasuitsu ohtude eest. Osalistel soovitatakse neid suuniseid kasutada mitte ainult konventsioonist tulenevate õiguslike kohustuste täitmiseks, vaid ka rahvatervise kaitse parimate tavade järgimiseks.

Suuniste eesmärgid

| 3. | Suunistel on kaks teineteisega seotud eesmärki. Esimene eesmärk on aidata osalistel täita WHO raamkonventsiooni artiklist 8 tulenevaid kohustusi viisil, mis on kooskõlas teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise teaduslike tõenditega ja parimate tavadega kogu maailmas suitsetamist keelavate meetmete rakendamisel. Soovitakse tagada vastavus konventsioonile ning aidata osalistel edendada võimalikult head tervist. Teine eesmärk on määratleda õigusaktide kesksed elemendid, mida on vaja inimeste tõhusaks kaitsmiseks tubakasuitsu eest, nagu on nõutud artiklis 8. |
| --- | --- |

3.

Suunistel on kaks teineteisega seotud eesmärki. Esimene eesmärk on aidata osalistel täita WHO raamkonventsiooni artiklist 8 tulenevaid kohustusi viisil, mis on kooskõlas teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise teaduslike tõenditega ja parimate tavadega kogu maailmas suitsetamist keelavate meetmete rakendamisel. Soovitakse tagada vastavus konventsioonile ning aidata osalistel edendada võimalikult head tervist. Teine eesmärk on määratleda õigusaktide kesksed elemendid, mida on vaja inimeste tõhusaks kaitsmiseks tubakasuitsu eest, nagu on nõutud artiklis 8.

Aluseks olevad kaalutlused

| 4. | Suuniste ettevalmistamist on mõjutanud järgmised kaalutlused:






  a) | artiklis 8 sisalduv kohustus kaitsta keskkonda tubakasuitsu eest põhineb inimõigustel ja põhivabadustel. Kuna teisese tubakasuitsu sissehingamisega kaasnevad ohud, siis sisaldub kohustus kaitsta tubakasuitsu eest muu hulgas ka õiguses elule ja õiguses võimalikult heale tervisele, nagu on sätestatud mitmetes rahvusvahelistes õigusaktides (k.a Maailma Terviseorganisatsiooni põhikirjas, laste õiguste konventsioonis, konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelises paktis) ning ametlikult sätestatud ka WHO raamkonventsiooni preambulis ning mitmete riikide põhiseaduses; |
| --- | --- | --- |

4.

Suuniste ettevalmistamist on mõjutanud järgmised kaalutlused:

a)

artiklis 8 sisalduv kohustus kaitsta keskkonda tubakasuitsu eest põhineb inimõigustel ja põhivabadustel. Kuna teisese tubakasuitsu sissehingamisega kaasnevad ohud, siis sisaldub kohustus kaitsta tubakasuitsu eest muu hulgas ka õiguses elule ja õiguses võimalikult heale tervisele, nagu on sätestatud mitmetes rahvusvahelistes õigusaktides (k.a Maailma Terviseorganisatsiooni põhikirjas, laste õiguste konventsioonis, konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelises paktis) ning ametlikult sätestatud ka WHO raamkonventsiooni preambulis ning mitmete riikide põhiseaduses;

| b) | kohustus kaitsta inimesi tubakasuitsu eest on seotud valitsuste kohustusega võtta vastu õigusakte, mis kaitseksid inimesi nende põhiõigusi ja -vabadusi ähvardavate ohtude eest. See kohustus laieneb kõikidele inimestele, mitte ainult teatavatele elanikkonna rühmadele; |
| --- | --- |

b)

kohustus kaitsta inimesi tubakasuitsu eest on seotud valitsuste kohustusega võtta vastu õigusakte, mis kaitseksid inimesi nende põhiõigusi ja -vabadusi ähvardavate ohtude eest. See kohustus laieneb kõikidele inimestele, mitte ainult teatavatele elanikkonna rühmadele;

| c) | mitmed autoriteetsed teadusasutused on võtnud seisukoha, et teisene tubakasuits on kantserogeen. WHO raamkonventsiooni mõned osalised (nt Soome ja Saksamaa) on liigitanud teisese tubakasuitsu kantserogeenide hulka ning sätestanud tervise ja ohutuse alastes õigusaktides kaitse tubakasuitsu eest töökohal. Lisaks artikli 8 nõuetele võib osalisi kohustada tubakasuitsuga kokkupuutest tulenevate ohtude vastu võitlemisel võtma meetmeid vastavalt oma kehtivatele tööseadustele või teistele seadustele, mis käsitlevad kokkupuudet kahjulike ainetega, kaasa arvatud kantserogeenidega. |
| --- | --- |

c)

mitmed autoriteetsed teadusasutused on võtnud seisukoha, et teisene tubakasuits on kantserogeen. WHO raamkonventsiooni mõned osalised (nt Soome ja Saksamaa) on liigitanud teisese tubakasuitsu kantserogeenide hulka ning sätestanud tervise ja ohutuse alastes õigusaktides kaitse tubakasuitsu eest töökohal. Lisaks artikli 8 nõuetele võib osalisi kohustada tubakasuitsuga kokkupuutest tulenevate ohtude vastu võitlemisel võtma meetmeid vastavalt oma kehtivatele tööseadustele või teistele seadustele, mis käsitlevad kokkupuudet kahjulike ainetega, kaasa arvatud kantserogeenidega.

PÕHIMÕTTED JA MÕISTED TUBAKASUITSUGA KOKKUPUUTUMISE VALDKONNAS

Põhimõtted

| 5. | Nagu on märgitud WHO raamkonventsiooni artiklis 4, on vaja tugevat poliitilist pühendumust, et võtta meetmeid, mis kaitseksid kõiki inimesi tubakasuitsuga kokkupuutumise eest. Järgmised kokkulepitud põhimõtted peaksid andma suuna konventsiooni artikli 8 rakendamiseks. |
| --- | --- |

5.

Nagu on märgitud WHO raamkonventsiooni artiklis 4, on vaja tugevat poliitilist pühendumust, et võtta meetmeid, mis kaitseksid kõiki inimesi tubakasuitsuga kokkupuutumise eest. Järgmised kokkulepitud põhimõtted peaksid andma suuna konventsiooni artikli 8 rakendamiseks.

1. põhimõte

| 6. | WHO raamkonventsiooni artiklis 8 ette nähtud tõhusad meetmed kaitseks tubakasuitsu eest eeldavad, et suitsetamine ja tubakasuits kaoksid teatavatest kohtadest ja keskkondadest täielikult, et tagada 100 % suitsuvaba keskkond. Ei ole olemas tubakasuitsuga kokkupuutumise ohutut taset ning arvamused teisese tubakasuitsu mürgisuse läve kohta tuleks kõrvale heita, sest nad on teaduslike tõenditega ümber lükatud. Muud lähenemisviisid kui 100 % suitsuvaba keskkond, nt ventilatsioon, õhu filtreerimine ning spetsiaalsete suitsetamisalade kasutamine (koos spetsiaalse ventilatsiooniga või mitte) on korduvalt osutunud ebatõhusateks. On veenvaid teaduslikke ja muid tõendeid, et insenertehnilised lahendused ei kaitse tubakasuitsuga kokkupuutumise eest. |
| --- | --- |

6.

WHO raamkonventsiooni artiklis 8 ette nähtud tõhusad meetmed kaitseks tubakasuitsu eest eeldavad, et suitsetamine ja tubakasuits kaoksid teatavatest kohtadest ja keskkondadest täielikult, et tagada 100 % suitsuvaba keskkond. Ei ole olemas tubakasuitsuga kokkupuutumise ohutut taset ning arvamused teisese tubakasuitsu mürgisuse läve kohta tuleks kõrvale heita, sest nad on teaduslike tõenditega ümber lükatud. Muud lähenemisviisid kui 100 % suitsuvaba keskkond, nt ventilatsioon, õhu filtreerimine ning spetsiaalsete suitsetamisalade kasutamine (koos spetsiaalse ventilatsiooniga või mitte) on korduvalt osutunud ebatõhusateks. On veenvaid teaduslikke ja muid tõendeid, et insenertehnilised lahendused ei kaitse tubakasuitsuga kokkupuutumise eest.

2. põhimõte

| 7. | Kõiki inimesi tuleb kaitsta tubakasuitsuga kokkupuutumise eest. Kõik töökohad ja avalikud kohad siseruumides peavad olema suitsuvabad. |
| --- | --- |

7.

Kõiki inimesi tuleb kaitsta tubakasuitsuga kokkupuutumise eest. Kõik töökohad ja avalikud kohad siseruumides peavad olema suitsuvabad.

3. põhimõte

| 8. | Vaja on õigusakte, et kaitsta inimesi tubakasuitsuga kokkupuutumise eest. Vabatahtlikul suitsuvabadusel põhinevad poliitilised lahendused on korduvalt osutunud ebatõhusateks ning need ei taga piisavat kaitset. Selleks et olla tõhusad, peavad õigusaktid olema lihtsad, selged ja täidetavad. |
| --- | --- |

8.

Vaja on õigusakte, et kaitsta inimesi tubakasuitsuga kokkupuutumise eest. Vabatahtlikul suitsuvabadusel põhinevad poliitilised lahendused on korduvalt osutunud ebatõhusateks ning need ei taga piisavat kaitset. Selleks et olla tõhusad, peavad õigusaktid olema lihtsad, selged ja täidetavad.

4. põhimõte

| 9. | Hea planeerimine ja piisavad vahendid on suitsetamist keelavate õigusaktide rakendamise ja täitmise seisukohast ülimalt olulised. |
| --- | --- |

9.

Hea planeerimine ja piisavad vahendid on suitsetamist keelavate õigusaktide rakendamise ja täitmise seisukohast ülimalt olulised.

5. põhimõte

| 10. | Kodanikuühiskonnal on keskne roll suitsetamist keelavate meetmete toetamisel ja nendele vastavuse tagamisel ning seetõttu tuleks kodanikuühiskond kaasata aktiivse partnerina õigusaktide loomise, rakendamise ja täitmise protsessi. |
| --- | --- |

10.

Kodanikuühiskonnal on keskne roll suitsetamist keelavate meetmete toetamisel ja nendele vastavuse tagamisel ning seetõttu tuleks kodanikuühiskond kaasata aktiivse partnerina õigusaktide loomise, rakendamise ja täitmise protsessi.

6. põhimõte

| 11. | Suitsetamist keelavate meetmete rakendamist, täitmist ja mõju tuleb jälgida ja hinnata. Siia hulka peaks kuuluma ka järelevalve ja vastumeetmed tubakastööstuse nendele tegevustele, mis takistavad õigusaktide rakendamist ja täitmist, nagu on täpsustatud WHO raamkonventsiooni artikli 20 lõikes 4. |
| --- | --- |

11.

Suitsetamist keelavate meetmete rakendamist, täitmist ja mõju tuleb jälgida ja hinnata. Siia hulka peaks kuuluma ka järelevalve ja vastumeetmed tubakastööstuse nendele tegevustele, mis takistavad õigusaktide rakendamist ja täitmist, nagu on täpsustatud WHO raamkonventsiooni artikli 20 lõikes 4.

7. põhimõte

| 12. | Inimeste kaitsmist tubakasuitsuga kokkupuutumise eest tuleks vajadusel tugevdada ja laiendada. Meetmeteks võivad olla uued või muudetud õigusaktid, õigusaktide täitmise parandamine ja muud meetmed, mis kajastavad uusi teaduslikke tõendeid ning juhtumiuuringutest saadud kogemusi. |
| --- | --- |

12.

Inimeste kaitsmist tubakasuitsuga kokkupuutumise eest tuleks vajadusel tugevdada ja laiendada. Meetmeteks võivad olla uued või muudetud õigusaktid, õigusaktide täitmise parandamine ja muud meetmed, mis kajastavad uusi teaduslikke tõendeid ning juhtumiuuringutest saadud kogemusi.

Mõisted

| 13. | Õigusaktide väljatöötamisel on oluline hoolikalt defineerida põhimõisted. Järgnevalt esitatakse soovitused asjakohaste mõistete kohta, mis põhinevad mitmete riikide kogemusel. Käesolevas osas esitatavad mõisted täiendavad WHO raamkonventsioonis sisalduvaid. |
| --- | --- |

13.

Õigusaktide väljatöötamisel on oluline hoolikalt defineerida põhimõisted. Järgnevalt esitatakse soovitused asjakohaste mõistete kohta, mis põhinevad mitmete riikide kogemusel. Käesolevas osas esitatavad mõisted täiendavad WHO raamkonventsioonis sisalduvaid.

„Teisene tubakasuits” või „keskkonnas esinev tubakasuits”

| 14. | WHO raamkonventsiooni artiklis 8 käsitletava suitsu kohta kasutatakse tavaliselt mitmeid erinevaid mõisteid. Nendeks on „teisene tubakasuits”, „keskkonnas esinev tubakasuits” ja „teiste inimeste tekitatud suits”. Vältida tuleks mõisteid „passiivne suitsetamine” ja „tahtmatu kokkupuude tubakasuitsuga”, sest Prantsusmaa ja teiste riikide kogemused on näidanud, et tubakatööstus võib kasutada neid mõisteid toetamaks seisukohta, et „vabatahtlik” kokkupuude on aktsepteeritav. Soovitatavad terminid on „teisene tubakasuits” (inglise keeles „second-hand tobacco smoke”, mida vahel lühendatakse SHS) ja „keskkonnas esinev tubakasuits” (inglise keeles „environmental tobacco smoke”, mida vahel lühendatakse ETS). Käesolevas dokumendis kasutatakse mõistet „teisene tubakasuits”. |
| --- | --- |

14.

WHO raamkonventsiooni artiklis 8 käsitletava suitsu kohta kasutatakse tavaliselt mitmeid erinevaid mõisteid. Nendeks on „teisene tubakasuits”, „keskkonnas esinev tubakasuits” ja „teiste inimeste tekitatud suits”. Vältida tuleks mõisteid „passiivne suitsetamine” ja „tahtmatu kokkupuude tubakasuitsuga”, sest Prantsusmaa ja teiste riikide kogemused on näidanud, et tubakatööstus võib kasutada neid mõisteid toetamaks seisukohta, et „vabatahtlik” kokkupuude on aktsepteeritav. Soovitatavad terminid on „teisene tubakasuits” (inglise keeles „second-hand tobacco smoke”, mida vahel lühendatakse SHS) ja „keskkonnas esinev tubakasuits” (inglise keeles „environmental tobacco smoke”, mida vahel lühendatakse ETS). Käesolevas dokumendis kasutatakse mõistet „teisene tubakasuits”.

| 15. | Teisest tubakasuitsu võib defineerida kui „sigareti või mõne muu tubakatoote põlevast otsast eralduv suits, mis tavaliselt esineb koos suitsetaja poolt väljahingatava suitsuga”. |
| --- | --- |

15.

Teisest tubakasuitsu võib defineerida kui „sigareti või mõne muu tubakatoote põlevast otsast eralduv suits, mis tavaliselt esineb koos suitsetaja poolt väljahingatava suitsuga”.

| 16. | „Suitsuvaba õhk” on õhk, mis on 100 % suitsuvaba. See definitsioon hõlmab muu hulgas õhku, kus tubakasuitsu ei ole näha, haista, tunda ega saa seda mõõta (1). |
| --- | --- |

16.

„Suitsuvaba õhk” on õhk, mis on 100 % suitsuvaba. See definitsioon hõlmab muu hulgas õhku, kus tubakasuitsu ei ole näha, haista, tunda ega saa seda mõõta (1).

„Suitsetamine”

| 17. | See mõiste tuleks defineerida nii, et hõlmatakse süüdatud tubakatoote omamine või hoidmine olenemata sellest, kas suitsu aktiivselt sisse või välja hingatakse. |
| --- | --- |

17.

See mõiste tuleks defineerida nii, et hõlmatakse süüdatud tubakatoote omamine või hoidmine olenemata sellest, kas suitsu aktiivselt sisse või välja hingatakse.

„Avalik koht”

| 18. | Avaliku koha täpne definitsioon on erinevates riikides erinev, kuid oluline on, et õigusaktides oleks see mõiste võimalikult laialt defineeritud. Definitsioon peaks hõlmama kõiki kohti, mis on laiemale üldsusele avatud või kollektiivseks kasutamiseks, hoolimata koha omandisuhtest või õigusest seal viibida. |
| --- | --- |

18.

Avaliku koha täpne definitsioon on erinevates riikides erinev, kuid oluline on, et õigusaktides oleks see mõiste võimalikult laialt defineeritud. Definitsioon peaks hõlmama kõiki kohti, mis on laiemale üldsusele avatud või kollektiivseks kasutamiseks, hoolimata koha omandisuhtest või õigusest seal viibida.

„Siseruumid” või „kinnised ruumid”

| 19. | Artiklis 8 nõutakse kaitset tubakasuitsu eest töökohtades ja avalikes kohtades, mis asuvad siseruumides. Kuna „siseruumi” definitsioon võib põhjustada probleeme, siis tuleks uurida mitmete riikide kogemusi selle mõiste defineerimisel. Definitsioon peaks olema võimalikult kõikehõlmav ja selge. Tuleks vältida loetelude loomist, kust jäävad välja potentsiaalselt olulised „siseruumid”. Soovitatakse, et „siseruumide” (või „kinniste ruumide”) definitsioon hõlmaks mis tahes ruumi, millel on katus või mis on suletud ühe või rohkema seina või küljega, olenemata katuse või seinte materjalist ja sellest, kas konstruktsioon on püsiv või ajutine. |
| --- | --- |

19.

Artiklis 8 nõutakse kaitset tubakasuitsu eest töökohtades ja avalikes kohtades, mis asuvad siseruumides. Kuna „siseruumi” definitsioon võib põhjustada probleeme, siis tuleks uurida mitmete riikide kogemusi selle mõiste defineerimisel. Definitsioon peaks olema võimalikult kõikehõlmav ja selge. Tuleks vältida loetelude loomist, kust jäävad välja potentsiaalselt olulised „siseruumid”. Soovitatakse, et „siseruumide” (või „kinniste ruumide”) definitsioon hõlmaks mis tahes ruumi, millel on katus või mis on suletud ühe või rohkema seina või küljega, olenemata katuse või seinte materjalist ja sellest, kas konstruktsioon on püsiv või ajutine.

„Töökoht”

| 20. | „Töökoht” tuleks defineerida võimalikult laialt kui „mis tahes koht, mida inimene kasutab töö või teenistuse ajal”. Definitsioon peaks hõlmama mitte ainult palgatööd, vaid ka vabatahtlikku tööd, kui selle eest tavaliselt makstakse kompensatsiooni. Lisaks peaks mõiste „töökoht” hõlmama mitte ainult neid kohti, kus tööd tehakse, vaid ka kõiki nendega ühendatud või seotud kohti, mida töötajad töö ajal ühiselt kasutavad, näiteks koridorid, liftid, trepid, vestibüülid, ühisruumid, kohvikud, tualetid, puhkeruumid, sööklad ning ka väljas olevad ehitised nagu varjualused ja soojakud. Sõidukid, mida tööajal kasutataks, on töökohad ning nad tuleks vastavalt ka määratleda. |
| --- | --- |

20.

„Töökoht” tuleks defineerida võimalikult laialt kui „mis tahes koht, mida inimene kasutab töö või teenistuse ajal”. Definitsioon peaks hõlmama mitte ainult palgatööd, vaid ka vabatahtlikku tööd, kui selle eest tavaliselt makstakse kompensatsiooni. Lisaks peaks mõiste „töökoht” hõlmama mitte ainult neid kohti, kus tööd tehakse, vaid ka kõiki nendega ühendatud või seotud kohti, mida töötajad töö ajal ühiselt kasutavad, näiteks koridorid, liftid, trepid, vestibüülid, ühisruumid, kohvikud, tualetid, puhkeruumid, sööklad ning ka väljas olevad ehitised nagu varjualused ja soojakud. Sõidukid, mida tööajal kasutataks, on töökohad ning nad tuleks vastavalt ka määratleda.

| 21. | Hoolikalt tuleb suhtuda töökohtadesse, mis on ka inimeste kodud või elukohad, näiteks vanglad, vaimse tervise asutused või hooldekodud. Teiste inimeste jaoks on need töökohad ning neid inimesi tuleb kaitsta tubakasuitsuga kokkupuutumise eest. |
| --- | --- |

21.

Hoolikalt tuleb suhtuda töökohtadesse, mis on ka inimeste kodud või elukohad, näiteks vanglad, vaimse tervise asutused või hooldekodud. Teiste inimeste jaoks on need töökohad ning neid inimesi tuleb kaitsta tubakasuitsuga kokkupuutumise eest.

„Ühistransport”

| 22. | Ühistransport tuleks defineerida nii, et hõlmatakse kõik sõidukid, mida kasutatakse inimeste transportimiseks, üldiselt tasu eest või tulu saamise eesmärgil. Definitsioon hõlmaks ka taksosid. |
| --- | --- |

22.

Ühistransport tuleks defineerida nii, et hõlmatakse kõik sõidukid, mida kasutatakse inimeste transportimiseks, üldiselt tasu eest või tulu saamise eesmärgil. Definitsioon hõlmaks ka taksosid.

TÕHUSATE ÕIGUSAKTIDE REGULEERIMISALA

| 23. | Artiklis 8 on nõutud meetmete võtmist, et kaitsta inimesi tubakasuitsuga kokkupuutumise eest 1) siseruumides asuvates töökohtades, 2) siseruumides asuvates avalikes kohtades, 3) ühistranspordis ja 4) vajadusel muudes avalikes kohtades. |
| --- | --- |

23.

Artiklis 8 on nõutud meetmete võtmist, et kaitsta inimesi tubakasuitsuga kokkupuutumise eest 1) siseruumides asuvates töökohtades, 2) siseruumides asuvates avalikes kohtades, 3) ühistranspordis ja 4) vajadusel muudes avalikes kohtades.

| 24. | Siit tuleneb kohustus pakkuda üldist kaitset, tagades, et kõik siseruumides asuvad avalikud kohad ja töökohad, kõik ühistranspordivahendid ja võimalik, et ka muud (väljas või poolenisti väljas asuvad) avalikud kohad, on vabad teisesest tubakasuitsust. Erandid tervise või seadustega seotud väidete puhul ei ole põhjendatud. Kui erandeid tehakse muude argumentide põhjal, siis peavad need olema minimaalsed. Kui konventsiooniosaline ei suuda üldist kaitset tagada kohe, siis artikkel 8 kohustab tegutsema nii kiiresti kui võimalik, et kaotada kõik erandid ning muuta kaitse üldiseks. Iga konventsiooniosaline peab püüdma tagada üldise kaitse viie aasta jooksul alates päevast, kui WHO raamkonventsioon jõustub selle osalise jaoks. |
| --- | --- |

24.

Siit tuleneb kohustus pakkuda üldist kaitset, tagades, et kõik siseruumides asuvad avalikud kohad ja töökohad, kõik ühistranspordivahendid ja võimalik, et ka muud (väljas või poolenisti väljas asuvad) avalikud kohad, on vabad teisesest tubakasuitsust. Erandid tervise või seadustega seotud väidete puhul ei ole põhjendatud. Kui erandeid tehakse muude argumentide põhjal, siis peavad need olema minimaalsed. Kui konventsiooniosaline ei suuda üldist kaitset tagada kohe, siis artikkel 8 kohustab tegutsema nii kiiresti kui võimalik, et kaotada kõik erandid ning muuta kaitse üldiseks. Iga konventsiooniosaline peab püüdma tagada üldise kaitse viie aasta jooksul alates päevast, kui WHO raamkonventsioon jõustub selle osalise jaoks.

| 25. | Ei ole olemas tubakasuitsuga kokkupuutumise ohutut taset ning nagu on osaliste konverentsi otsuses FCTC/COP1(15) nenditud, ei kaitse insenertehnilised lahendused, nagu ventilatsioon, õhuvahetus ja spetsiaalsete suitsetamisalade kasutamine tubakasuitsuga kokkupuutumise eest. |
| --- | --- |

25.

Ei ole olemas tubakasuitsuga kokkupuutumise ohutut taset ning nagu on osaliste konverentsi otsuses FCTC/COP1(15) nenditud, ei kaitse insenertehnilised lahendused, nagu ventilatsioon, õhuvahetus ja spetsiaalsete suitsetamisalade kasutamine tubakasuitsuga kokkupuutumise eest.

| 26. | Kaitse tuleb tagada kõikides siseruumides või kinnistes ruumides asuvates töökohtades, kaasa arvatud mootorsõidukites, mis on töökohad (nt taksod, kiirabiautod või kaubaautod). |
| --- | --- |

26.

Kaitse tuleb tagada kõikides siseruumides või kinnistes ruumides asuvates töökohtades, kaasa arvatud mootorsõidukites, mis on töökohad (nt taksod, kiirabiautod või kaubaautod).

| 27. | Konventsiooni kohaselt nõutakse kaitsemeetmeid mitte ainult siseruumides asuvate avalike kohtade puhul, vaid vajadusel ka „muude” (st väljas või poolenisti väljas asuvate) avalike kohtade puhul Selliste väljas või poolenisti väljas asuvate avalike kohtade määratlemisel, kui õigusakt on asjakohane, peaksid konventsiooniosalised arvestama võimaliku ohtu tervisele erinevate kohtade puhul ning võtma tõhusaimad kaitsemeetmed tubakasuitsuga kokkupuutumise eest, kui tõendid näitavad, et oht on olemas. |
| --- | --- |

27.

Konventsiooni kohaselt nõutakse kaitsemeetmeid mitte ainult siseruumides asuvate avalike kohtade puhul, vaid vajadusel ka „muude” (st väljas või poolenisti väljas asuvate) avalike kohtade puhul Selliste väljas või poolenisti väljas asuvate avalike kohtade määratlemisel, kui õigusakt on asjakohane, peaksid konventsiooniosalised arvestama võimaliku ohtu tervisele erinevate kohtade puhul ning võtma tõhusaimad kaitsemeetmed tubakasuitsuga kokkupuutumise eest, kui tõendid näitavad, et oht on olemas.

ÜLDSUSE TEAVITAMINE, INIMESTEGA KONSULTEERIMINE JA NENDE KAASAMINE, ET TAGADA TOETUS JA MEETMETE TÕRGETETA RAKENDAMINE

| 28. | Üldsuse ja arvamusliidrite teadlikkuse tõstmine pidevate teabekampaaniate abil teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise riskide kohta on valitsusasutuste ja kodanikuühiskonna ühine oluline ülesanne tagamaks, et avalikkus mõistab ja toetab õiguslikke meetmeid. Peamiste sidusrühmade hulka kuuluvad ettevõtted, restoranide ja majutusettevõtete ühendused, tööandjate ühendused, ametiühingud, meedia, tervishoiutöötajad, laste- ja noorteorganisatsioonid, õppe- ja usuasutused, teadusringkonnad ja laiem avalikkus. Teadlikkuse tõstmise puhul tuleks õigusakte ette valmistades konsulteerida ka ettevõtete ning muude organisatsioonide ja institutsioonidega, keda õigusaktid mõjutavad. |
| --- | --- |

28.

Üldsuse ja arvamusliidrite teadlikkuse tõstmine pidevate teabekampaaniate abil teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise riskide kohta on valitsusasutuste ja kodanikuühiskonna ühine oluline ülesanne tagamaks, et avalikkus mõistab ja toetab õiguslikke meetmeid. Peamiste sidusrühmade hulka kuuluvad ettevõtted, restoranide ja majutusettevõtete ühendused, tööandjate ühendused, ametiühingud, meedia, tervishoiutöötajad, laste- ja noorteorganisatsioonid, õppe- ja usuasutused, teadusringkonnad ja laiem avalikkus. Teadlikkuse tõstmise puhul tuleks õigusakte ette valmistades konsulteerida ka ettevõtete ning muude organisatsioonide ja institutsioonidega, keda õigusaktid mõjutavad.

| 29. | Peamine sõnum peaks keskenduma kahjule, mida teisese tubakasuitsuga kokkupuutumine põhjustab, faktile, et siseruumides suitsetamise täielik keelamine on ainus teaduslikult tõestatud lahendus, mis tagab täieliku kaitse tubakasuitsuga kokkupuutumise eest, ning faktile, et tervise ja majanduse vahel ei ole vaja teha kompromisse, sest järjest enamatest riikidest saadud kogemus näitab, et suitsuvaba keskkond on kasulik mõlemale. Avalikud teabekampaaniad peaksid selgitama ka, milliste kohtade puhul ei ole õigusaktid otstarbekad või asjakohased, näiteks kodude puhul. |
| --- | --- |

29.

Peamine sõnum peaks keskenduma kahjule, mida teisese tubakasuitsuga kokkupuutumine põhjustab, faktile, et siseruumides suitsetamise täielik keelamine on ainus teaduslikult tõestatud lahendus, mis tagab täieliku kaitse tubakasuitsuga kokkupuutumise eest, ning faktile, et tervise ja majanduse vahel ei ole vaja teha kompromisse, sest järjest enamatest riikidest saadud kogemus näitab, et suitsuvaba keskkond on kasulik mõlemale. Avalikud teabekampaaniad peaksid selgitama ka, milliste kohtade puhul ei ole õigusaktid otstarbekad või asjakohased, näiteks kodude puhul.

| 30. | Põhjalikud konsultatsioonid sidusrühmadega on samuti ülimalt olulised, et harida ja mobiliseerida ühiskonda ning leida õigusaktidele toetust pärast nende jõustamist. Kui õigusakt on vastu võetud, peaks järgnema teabekampaania, mis viib õigusakti rakendamiseni, teabe andmine ettevõtjatele ja hoonete haldajatele, kus selgitatakse seadust ja nende kohustusi, ning vajalike ressursside, näiteks märgistusvahendite, loomine. Sellised meetmed suurendavad tõrgeteta rakendamise tõenäosust ja seaduse vabatahtliku täitmise taset. Teated, mis annavad mittesuitsetajatele tegutsemisjuhiseid ning teated, mis tänavad suitsetajaid seaduse täitmise eest, aitavad kaasata avalikkust seaduse täitmisse ja tõrgeteta rakendamisse. |
| --- | --- |

30.

Põhjalikud konsultatsioonid sidusrühmadega on samuti ülimalt olulised, et harida ja mobiliseerida ühiskonda ning leida õigusaktidele toetust pärast nende jõustamist. Kui õigusakt on vastu võetud, peaks järgnema teabekampaania, mis viib õigusakti rakendamiseni, teabe andmine ettevõtjatele ja hoonete haldajatele, kus selgitatakse seadust ja nende kohustusi, ning vajalike ressursside, näiteks märgistusvahendite, loomine. Sellised meetmed suurendavad tõrgeteta rakendamise tõenäosust ja seaduse vabatahtliku täitmise taset. Teated, mis annavad mittesuitsetajatele tegutsemisjuhiseid ning teated, mis tänavad suitsetajaid seaduse täitmise eest, aitavad kaasata avalikkust seaduse täitmisse ja tõrgeteta rakendamisse.

SEADUSE TÄITMINE

Seadusest tulenevad kohustused

| 31. | Tõhusa õigusakti puhul langeb seaduse täitmise vastutus nii asjaomasele ettevõttele kui ka suitsetajale ning karistused seaduse rikkumise eest peaksid olema kohaldatavad nii ettevõtete kui võimalusel ka suitsetajate suhtes. Seaduse täitmise kontrollimisel peaks tavaliselt keskenduma ettevõtetele. Õigusakt peaks vastutuse seaduse täitmise eest tegema omaniku, haldaja või muu ruumide eest vastutava isiku ülesandeks ning selgelt määratlema meetmed, mida vastav isik peab võtma. Kohustused on järgmised:






  a) | kohustus asetada sissepääsude juurde ja muudesse asjaomastesse kohtadesse selged suitsetamist keelavad sildid. Nende siltide suuruse ja sisu üle peaksid otsustama tervishoiuasutused või muud valitusasutused. Siltidel võib olla ka telefoninumber või mõni muu viis rikkumistest teatamiseks ning ehitises asuva isiku nimi, kellele kaebused esitada; |
| --- | --- | --- |

31.

Tõhusa õigusakti puhul langeb seaduse täitmise vastutus nii asjaomasele ettevõttele kui ka suitsetajale ning karistused seaduse rikkumise eest peaksid olema kohaldatavad nii ettevõtete kui võimalusel ka suitsetajate suhtes. Seaduse täitmise kontrollimisel peaks tavaliselt keskenduma ettevõtetele. Õigusakt peaks vastutuse seaduse täitmise eest tegema omaniku, haldaja või muu ruumide eest vastutava isiku ülesandeks ning selgelt määratlema meetmed, mida vastav isik peab võtma. Kohustused on järgmised:

a)

kohustus asetada sissepääsude juurde ja muudesse asjaomastesse kohtadesse selged suitsetamist keelavad sildid. Nende siltide suuruse ja sisu üle peaksid otsustama tervishoiuasutused või muud valitusasutused. Siltidel võib olla ka telefoninumber või mõni muu viis rikkumistest teatamiseks ning ehitises asuva isiku nimi, kellele kaebused esitada;

| b) | kohustus eemaldada ruumidest kõik tuhatoosid; |
| --- | --- |

b)

kohustus eemaldada ruumidest kõik tuhatoosid;

| c) | kohustus jälgida reeglite täitmist; |
| --- | --- |

c)

kohustus jälgida reeglite täitmist;

| d) | kohustus võtta mõistlikke erimeetmeid, et hoida ära suitsetamine ruumides. Nendeks meetmeteks võivad olla palve mitte suitsetada, inimese teenindamise lõpetamine, palve lahkuda ruumist või õiguskaitseorganile või muule asutusele teatamine. |
| --- | --- |

d)

kohustus võtta mõistlikke erimeetmeid, et hoida ära suitsetamine ruumides. Nendeks meetmeteks võivad olla palve mitte suitsetada, inimese teenindamise lõpetamine, palve lahkuda ruumist või õiguskaitseorganile või muule asutusele teatamine.

Karistused

| 32. | Õigusaktis tuleks kindlaks määrata trahvid või muud rahalised karistused rikkumiste eest. Kuigi trahvide suurus peegeldab iga riigi tavasid ja kombeid, tuleks otsuse tegemisel lähtuda siiski teatavatest põhimõtetest. Kõige olulisem on, et trahvid oleksid piisavalt suured, et hoida ära rikkumisi, muidu võivad reeglite rikkujad neid ignoreerida või käsitleda neid lihtsalt ärikuludena. Karistused peavad olema ettevõtete jaoks suuremad kui suitsetavate tavainimeste jaoks, kellel on tavaliselt vähem ressursse. Korduva rikkumise puhul peaksid karistused suurenema ning need peaksid olema kooskõlas sellega, kuidas riigis käsitletakse muid sama tõsiseid rikkumisi. |
| --- | --- |

32.

Õigusaktis tuleks kindlaks määrata trahvid või muud rahalised karistused rikkumiste eest. Kuigi trahvide suurus peegeldab iga riigi tavasid ja kombeid, tuleks otsuse tegemisel lähtuda siiski teatavatest põhimõtetest. Kõige olulisem on, et trahvid oleksid piisavalt suured, et hoida ära rikkumisi, muidu võivad reeglite rikkujad neid ignoreerida või käsitleda neid lihtsalt ärikuludena. Karistused peavad olema ettevõtete jaoks suuremad kui suitsetavate tavainimeste jaoks, kellel on tavaliselt vähem ressursse. Korduva rikkumise puhul peaksid karistused suurenema ning need peaksid olema kooskõlas sellega, kuidas riigis käsitletakse muid sama tõsiseid rikkumisi.

| 33. | Lisaks rahalistele karistustele võidakse õigusaktiga ette näha muid haldussanktsioone, nagu tegevusloa äravõtmine, mis on kooskõlas riigi õigussüsteemi ja tavadega. Neid „viimase võimaluse sanktsioone” kasutatakse harva, kuid need on väga olulised jõustamaks seadust nende ettevõtete puhul, kes on otsustanud seadust korduvalt rikkuda. |
| --- | --- |

33.

Lisaks rahalistele karistustele võidakse õigusaktiga ette näha muid haldussanktsioone, nagu tegevusloa äravõtmine, mis on kooskõlas riigi õigussüsteemi ja tavadega. Neid „viimase võimaluse sanktsioone” kasutatakse harva, kuid need on väga olulised jõustamaks seadust nende ettevõtete puhul, kes on otsustanud seadust korduvalt rikkuda.

| 34. | Rikkumiste puhul võib kaaluda ka kriminaalkaristuste rakendamist, kui see on riigi õiguslikus ja kultuurilises kontekstis asjakohased. |
| --- | --- |

34.

Rikkumiste puhul võib kaaluda ka kriminaalkaristuste rakendamist, kui see on riigi õiguslikus ja kultuurilises kontekstis asjakohased.

Täitmise korralduslik pool

| 35. | Õigusaktis peaksid olema määratletud asutus või asutused, kes vastutavad seaduse täitmise eest, ning süsteem nii seaduse täitmise järelevalveks kui ka rikkujatele süüdistuse esitamiseks. |
| --- | --- |

35.

Õigusaktis peaksid olema määratletud asutus või asutused, kes vastutavad seaduse täitmise eest, ning süsteem nii seaduse täitmise järelevalveks kui ka rikkujatele süüdistuse esitamiseks.

| 36. | Järelevalve peaks hõlmama ettevõtete vastavuse kontrollimise protsessi. Üldiselt ei ole vaja luua uut kontrollisüsteemi, millega kontrollitaks suitsetamist keelavate õigusaktide täitmist. Seaduste järgimisel võib tavaliselt kasutada üht või mitut juba kasutusel olevat ettevõtete ja töökohtade kontrollimise mehhanismi. Selle eesmärgi jaoks on üldiselt mitmeid võimalusi. Paljudes riikides võib seaduse täitmise kontrollimise ühendada tegevusloa andmisega, tervise- ja sanitaarkontrollidega, töötervishoiu ja -ohutuse või tuleohutuse kontrollidega või muude sarnaste programmidega. Teabe kogumise seisukohast on kasulik kasutada mitmeid selliseid allikaid üheaegselt. |
| --- | --- |

36.

Järelevalve peaks hõlmama ettevõtete vastavuse kontrollimise protsessi. Üldiselt ei ole vaja luua uut kontrollisüsteemi, millega kontrollitaks suitsetamist keelavate õigusaktide täitmist. Seaduste järgimisel võib tavaliselt kasutada üht või mitut juba kasutusel olevat ettevõtete ja töökohtade kontrollimise mehhanismi. Selle eesmärgi jaoks on üldiselt mitmeid võimalusi. Paljudes riikides võib seaduse täitmise kontrollimise ühendada tegevusloa andmisega, tervise- ja sanitaarkontrollidega, töötervishoiu ja -ohutuse või tuleohutuse kontrollidega või muude sarnaste programmidega. Teabe kogumise seisukohast on kasulik kasutada mitmeid selliseid allikaid üheaegselt.

| 37. | Soovitatakse, et võimalusel kasutataks kohaliku tasandi inspektoreid ja täitevametnikke; see aitaks suurendada järelevalveressursse ja seadustele vastavust. Sellise lähenemisviisi puhul on vaja luua riiklik koordineerimismehhanism, et tegevus oleks ühtlustatud kogu riigis. |
| --- | --- |

37.

Soovitatakse, et võimalusel kasutataks kohaliku tasandi inspektoreid ja täitevametnikke; see aitaks suurendada järelevalveressursse ja seadustele vastavust. Sellise lähenemisviisi puhul on vaja luua riiklik koordineerimismehhanism, et tegevus oleks ühtlustatud kogu riigis.

| 38. | Olenemata kasutatavast mehhanismist peaks järelevalve põhinema üldisel täitmiskaval ning sisaldama inspektorite tõhusat koolitust. Tõhus järelevalve võib hõlmata nii regulaarseid kontrollkäike, kavandamata üllatuskontrolle kui ka kontrollkäike, mis tehakse kaebuste alusel. Sellised külastused võivad alguses, vahetult pärast seaduse jõustumist, olla harivat laadi, sest enamik rikkumisi on tõenäoliselt tahtmatud. Õigusakt peaks võimaldama inspektoritel ruumidesse siseneda seaduses ettenähtud korras ning võtta proove ja korjata tõendeid, kui selliseid õigusi ei ole juba olemasolevates õigusaktides sätestatud. Samuti peaks õigusakt keelama ettevõtetel inspektorite töö segamise. |
| --- | --- |

38.

Olenemata kasutatavast mehhanismist peaks järelevalve põhinema üldisel täitmiskaval ning sisaldama inspektorite tõhusat koolitust. Tõhus järelevalve võib hõlmata nii regulaarseid kontrollkäike, kavandamata üllatuskontrolle kui ka kontrollkäike, mis tehakse kaebuste alusel. Sellised külastused võivad alguses, vahetult pärast seaduse jõustumist, olla harivat laadi, sest enamik rikkumisi on tõenäoliselt tahtmatud. Õigusakt peaks võimaldama inspektoritel ruumidesse siseneda seaduses ettenähtud korras ning võtta proove ja korjata tõendeid, kui selliseid õigusi ei ole juba olemasolevates õigusaktides sätestatud. Samuti peaks õigusakt keelama ettevõtetel inspektorite töö segamise.

| 39. | Tõhusa järelevalve kulud ei ole ülemäära kõrged. Ei ole vaja palgata suurt hulka inspektoreid, sest kontrolle saavad läbi viia olemasolevad töötajad olemasolevate programmide raames. Kogemused näitavad, et suitsetamist keelavad õigusaktid muutuvad üsna pea isejõustuvateks (st avalikkus täidab neid enamjaolt ise). Kui seadust rakendatakse hoolikalt ning tehakse pingutusi ettevõtete ja avalikkuse harimiseks, on süüdistus vaja esitada võib-olla ainult paaril korral. |
| --- | --- |

39.

Tõhusa järelevalve kulud ei ole ülemäära kõrged. Ei ole vaja palgata suurt hulka inspektoreid, sest kontrolle saavad läbi viia olemasolevad töötajad olemasolevate programmide raames. Kogemused näitavad, et suitsetamist keelavad õigusaktid muutuvad üsna pea isejõustuvateks (st avalikkus täidab neid enamjaolt ise). Kui seadust rakendatakse hoolikalt ning tehakse pingutusi ettevõtete ja avalikkuse harimiseks, on süüdistus vaja esitada võib-olla ainult paaril korral.

| 40. | Kuigi need programmid ei ole kallid, on siiski vaja ressursse ettevõtjate harimiseks, inspektorite koolitamiseks, kontrollide koordineerimiseks ja töötajatele kompensatsiooni maksmiseks, kui kontrollkäike teostatakse väljaspool tavalist tööaega. Selleks oleks vaja kindlaks määrata rahastamismehhanism. Tõhusate järelevalveprogrammide puhul on kasutatud erinevaid rahastamisallikaid, näiteks selleks eesmärgiks eraldatud maksutulud, ettevõtete tegevusloa lõivud ja tulud rikkujate makstud trahvidest. |
| --- | --- |

40.

Kuigi need programmid ei ole kallid, on siiski vaja ressursse ettevõtjate harimiseks, inspektorite koolitamiseks, kontrollide koordineerimiseks ja töötajatele kompensatsiooni maksmiseks, kui kontrollkäike teostatakse väljaspool tavalist tööaega. Selleks oleks vaja kindlaks määrata rahastamismehhanism. Tõhusate järelevalveprogrammide puhul on kasutatud erinevaid rahastamisallikaid, näiteks selleks eesmärgiks eraldatud maksutulud, ettevõtete tegevusloa lõivud ja tulud rikkujate makstud trahvidest.

Seaduse täitmise tagamise strateegiad

| 41. | Strateegiline lähenemine seaduse täitmise tagamisele aitab maksimeerida seaduse täitmist, lihtsustada õigusakti rakendamist ja vähendada vajadust täitmise tagamiseks vajalike ressursside järele. |
| --- | --- |

41.

Strateegiline lähenemine seaduse täitmise tagamisele aitab maksimeerida seaduse täitmist, lihtsustada õigusakti rakendamist ja vähendada vajadust täitmise tagamiseks vajalike ressursside järele.

| 42. | Kohe pärast seaduse jõustumist võetavad täitmismeetmed on ülimalt olulised seaduse toimimise seisukohast ning tulevast järelevalvet ja seaduse täitmist silmas pidades. Paljud riigid ja omavalitsused on soovitanud algset pehmet jõustamist, mille käigus rikkujaid hoiatatakse, kuid ei karistata. Selle lähenemisviisiga peaks siduma aktiivse kampaania ettevõtjate teavitamiseks nende seadusjärgsetest kohustustest ning ettevõtted peaksid mõistma, et esialgsele armuajale või järk-järgulisele rakendamisele järgneb rangem periood. |
| --- | --- |

42.

Kohe pärast seaduse jõustumist võetavad täitmismeetmed on ülimalt olulised seaduse toimimise seisukohast ning tulevast järelevalvet ja seaduse täitmist silmas pidades. Paljud riigid ja omavalitsused on soovitanud algset pehmet jõustamist, mille käigus rikkujaid hoiatatakse, kuid ei karistata. Selle lähenemisviisiga peaks siduma aktiivse kampaania ettevõtjate teavitamiseks nende seadusjärgsetest kohustustest ning ettevõtted peaksid mõistma, et esialgsele armuajale või järk-järgulisele rakendamisele järgneb rangem periood.

| 43. | Paljud riigid on soovitanud aktiivse jõustamise alguses kajastada süüdistusi laialt, et saavutada hoiatav efekt. Tuues esile prominentsed seaduserikkujad, kes on aktiivselt seadust trotsinud või on ühiskonnas tuntud, reageerides nende tegevusele kiiresti ja rangelt ning otsides nendele meetmetele võimalikult laia kajastust avalikkuses, võivad ametivõimud näidata oma kindlameelsust ning seda, et seadust tuleb tõsiselt võtta. See aitab suurendada vabatahtlikku seaduse järgimist ning vähendada ressursse, mida on tarvis edasiseks järelevalveks ja seadusese täitmise tagamiseks. |
| --- | --- |

43.

Paljud riigid on soovitanud aktiivse jõustamise alguses kajastada süüdistusi laialt, et saavutada hoiatav efekt. Tuues esile prominentsed seaduserikkujad, kes on aktiivselt seadust trotsinud või on ühiskonnas tuntud, reageerides nende tegevusele kiiresti ja rangelt ning otsides nendele meetmetele võimalikult laia kajastust avalikkuses, võivad ametivõimud näidata oma kindlameelsust ning seda, et seadust tuleb tõsiselt võtta. See aitab suurendada vabatahtlikku seaduse järgimist ning vähendada ressursse, mida on tarvis edasiseks järelevalveks ja seadusese täitmise tagamiseks.

| 44. | Kuigi suitsetamist keelav seadus muutub kiiresti isejõustuvaks, on siiski ülimalt oluline, et ametivõimud oleksid valmis kiiresti ja otsustavalt reageerima igale üksikule seaduserikkumisele. Eelkõige võib kohe seaduse jõustumise järel kerkida esile seaduserikkujaid, kes avalikult seadust põlastavad. Range reageerimine nendele juhtumitele näitab, et eeldatakse seaduse täitmist, mis aitab lihtsustada tegevust tulevikus, otsusekindlusetus võib aga viia laiaulatuslike rikkumisteni. |
| --- | --- |

44.

Kuigi suitsetamist keelav seadus muutub kiiresti isejõustuvaks, on siiski ülimalt oluline, et ametivõimud oleksid valmis kiiresti ja otsustavalt reageerima igale üksikule seaduserikkumisele. Eelkõige võib kohe seaduse jõustumise järel kerkida esile seaduserikkujaid, kes avalikult seadust põlastavad. Range reageerimine nendele juhtumitele näitab, et eeldatakse seaduse täitmist, mis aitab lihtsustada tegevust tulevikus, otsusekindlusetus võib aga viia laiaulatuslike rikkumisteni.

Ühiskonna mobiliseerimine ja kaasamine

| 45. | Järelevalve ja seaduse täitmise programmi saab tõhustada ühiskonna kaasamisega. Kodanike toetuse saamine ning nende julgustamine seaduse täitmist kontrollima ja rikkumistest teatama aitab oluliselt laiendada täitevasutuste haaret ning vähendada seaduse täitmiseks vajalikke ressursse. Paljudes riikides ja omavalitsustes on kodanike kaebused peamiseks mooduseks seaduse täitmise tagamisel. Seetõttu peaks suitsetamist keelavas õigusaktis täpsustama, et kodanikud võivad algatada kaebusi ning iga üksikisik või valitsusväline organisatsioon võib algatada tegevuse, et tagada teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise eeskirjade täitmine. Täitmisprogramm peaks sisaldama tasuta vihjetelefoni või muud sarnast süsteemi, mis julgustaks kodanikke kaebusi esitama. |
| --- | --- |

45.

Järelevalve ja seaduse täitmise programmi saab tõhustada ühiskonna kaasamisega. Kodanike toetuse saamine ning nende julgustamine seaduse täitmist kontrollima ja rikkumistest teatama aitab oluliselt laiendada täitevasutuste haaret ning vähendada seaduse täitmiseks vajalikke ressursse. Paljudes riikides ja omavalitsustes on kodanike kaebused peamiseks mooduseks seaduse täitmise tagamisel. Seetõttu peaks suitsetamist keelavas õigusaktis täpsustama, et kodanikud võivad algatada kaebusi ning iga üksikisik või valitsusväline organisatsioon võib algatada tegevuse, et tagada teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise eeskirjade täitmine. Täitmisprogramm peaks sisaldama tasuta vihjetelefoni või muud sarnast süsteemi, mis julgustaks kodanikke kaebusi esitama.

MEETMETE JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

| 46. | Tubakasuitsuga kokkupuutumise vähendamismeetmete järelevalve ja hindamine on olulised mitmel põhjusel, näiteks:






  a) | poliitilise ja avalikkuse toetuse suurendamiseks, et tugevdada ja laiendada seadusesätteid; |
| --- | --- | --- |

46.

Tubakasuitsuga kokkupuutumise vähendamismeetmete järelevalve ja hindamine on olulised mitmel põhjusel, näiteks:

a)

poliitilise ja avalikkuse toetuse suurendamiseks, et tugevdada ja laiendada seadusesätteid;

| b) | edusammude dokumenteerimiseks, mis informeerivad ja aitavad teisi riike nende tegevuses; |
| --- | --- |

b)

edusammude dokumenteerimiseks, mis informeerivad ja aitavad teisi riike nende tegevuses;

| c) | selliste tegevuste kindlakstegemiseks ja avaldamiseks, mida tubakatööstus tegi meetmete rakendamise segamiseks. |
| --- | --- |

c)

selliste tegevuste kindlakstegemiseks ja avaldamiseks, mida tubakatööstus tegi meetmete rakendamise segamiseks.

| 47. | Järelevalve ja hindamise ulatus ja keerukus on erinevates riikides ja omavalitsustes erinev, sõltuvalt kasutada olevast asjatundjate kogemusest ja ressurssidest. Siiski on oluline hinnata rakendatud meetmete tulemusi, eelkõige kasutades peamist mõõdikut – teisese tubakasuitsuga kokkupuutumist töökohtades ja avalikes kohtades. Selle saavutamiseks on mitmeid kulutõhusaid meetodeid, näiteks töökohtade rutiinsel kontrollimisel saadud andmete kasutamine. |
| --- | --- |

47.

Järelevalve ja hindamise ulatus ja keerukus on erinevates riikides ja omavalitsustes erinev, sõltuvalt kasutada olevast asjatundjate kogemusest ja ressurssidest. Siiski on oluline hinnata rakendatud meetmete tulemusi, eelkõige kasutades peamist mõõdikut – teisese tubakasuitsuga kokkupuutumist töökohtades ja avalikes kohtades. Selle saavutamiseks on mitmeid kulutõhusaid meetodeid, näiteks töökohtade rutiinsel kontrollimisel saadud andmete kasutamine.

| 48. | Kaheksa peamist protsesside ja tulemuste hindamise näitajat, mida tuleks arvestada, on järgmised (2). |
| --- | --- |

48.

Kaheksa peamist protsesside ja tulemuste hindamise näitajat, mida tuleks arvestada, on järgmised (2).

Protsessid

| a) | suitsetamist keelavat poliitikat puudutavad teadmised, suhtumine ja toetus kogu elanikkonna hulgas ning võimalusel ka spetsiifiliste rühmade, nt baaritöötajate, hulgas; |
| --- | --- |

a)

suitsetamist keelavat poliitikat puudutavad teadmised, suhtumine ja toetus kogu elanikkonna hulgas ning võimalusel ka spetsiifiliste rühmade, nt baaritöötajate, hulgas;

| b) | suitsetamist keelava poliitika jõustamine ja selle täitmine; |
| --- | --- |

b)

suitsetamist keelava poliitika jõustamine ja selle täitmine;

Tulemused

| a) | töötajate teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise vähenemine töökohtadel ja avalikes kohtades; |
| --- | --- |

a)

töötajate teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise vähenemine töökohtadel ja avalikes kohtades;

| b) | teisese tubakasuitsu vähenemine töökohtade (eelkõige restoranide) ja avalike kohtade õhus; |
| --- | --- |

b)

teisese tubakasuitsu vähenemine töökohtade (eelkõige restoranide) ja avalike kohtade õhus;

| c) | teisese tubakasuitsuga kokkupuutumisest tuleneva suremuse ja haiguste vähenemine; |
| --- | --- |

c)

teisese tubakasuitsuga kokkupuutumisest tuleneva suremuse ja haiguste vähenemine;

| d) | teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise vähenemine kodudes; |
| --- | --- |

d)

teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise vähenemine kodudes;

| e) | muutused suitsetamise üldises levikus ja suitsetamisega seotud käitumises; |
| --- | --- |

e)

muutused suitsetamise üldises levikus ja suitsetamisega seotud käitumises;

| f) | majanduslik mõju. |
| --- | --- |

f)

majanduslik mõju.

---

(1)  On võimalik, et tubakasuitsu koostisosad esinevad õhus nii väikeses koguses, mida ei ole võimalik mõõta. Tuleb arvestada võimalust, et tubakatööstus ning majutus- ja toitlustussektor võivad üritada selle definitsiooni piire laiendada.

(2)  WHO väljaandes „Policy recommendations: protection from exposure to second-hand tobacco smoke” (Geneva, World Health Organization, 2007) on mitmeid viiteid ja linke kõikide nende näitajat kohta mujal tehtud uuringutele.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 5.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 296/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 296/15

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5691 – Mubadala/Veolia Eau/Azaliya)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 296/03

1. detsembril 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5691 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-LEXi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5691 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 5.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 296/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 296/16

---

Euro vahetuskurss (1)

4. detsember 2009

2009/C 296/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,5068 |
| JPY | Jaapani jeen | 133,08 |
| DKK | Taani kroon | 7,4416 |
| GBP | Inglise nael | 0,90480 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,3716 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5063 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,4900 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,842 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 269,14 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7073 |
| PLN | Poola zlott | 4,0928 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2205 |
| TRY | Türgi liir | 2,2333 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6259 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5778 |
| HKD | Hongkongi dollar | 11,6778 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0776 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0808 |
| KRW | Korea won | 1 737,23 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,0607 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,2869 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2970 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 186,89 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0937 |
| PHP | Filipiini peeso | 69,313 |
| RUB | Vene rubla | 44,1582 |
| THB | Tai baht | 49,902 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5730 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,9382 |
| INR | India ruupia | 69,7573 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,5068

JPY

Jaapani jeen

133,08

DKK

Taani kroon

7,4416

GBP

Inglise nael

0,90480

SEK

Rootsi kroon

10,3716

CHF

Šveitsi frank

1,5063

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,4900

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,842

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

269,14

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7073

PLN

Poola zlott

4,0928

RON

Rumeenia leu

4,2205

TRY

Türgi liir

2,2333

AUD

Austraalia dollar

1,6259

CAD

Kanada dollar

1,5778

HKD

Hongkongi dollar

11,6778

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0776

SGD

Singapuri dollar

2,0808

KRW

Korea won

1 737,23

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,0607

CNY

Hiina jüaan

10,2869

HRK

Horvaatia kuna

7,2970

IDR

Indoneesia ruupia

14 186,89

MYR

Malaisia ringit

5,0937

PHP

Filipiini peeso

69,313

RUB

Vene rubla

44,1582

THB

Tai baht

49,902

BRL

Brasiilia reaal

2,5730

MXN

Mehhiko peeso

18,9382

INR

India ruupia

69,7573

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 5.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 296/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 296/17

---

Arvamus, mille konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 18. septembri 2009. aasta kohtumisel juhtumit COMP/C.39129 – Elektritransformaatorid (1) käsitleva otsuse eelnõu kohta

Ettekandja: Luksemburg

2009/C 296/05

| 1. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga, et asjaolud osutavad kokkuleppele ja/või kooskõlastatud tegevusele asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga, et asjaolud osutavad kokkuleppele ja/või kooskõlastatud tegevusele asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et kokkulepete ja/või kooskõlastatud tegevuse eesmärk on piirata konkurentsi. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et kokkulepete ja/või kooskõlastatud tegevuse eesmärk on piirata konkurentsi.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et pooled rakendasid kokkulepet ja/või kooskõlastatud tegevust. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et pooled rakendasid kokkulepet ja/või kooskõlastatud tegevust.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga iga adressaadi rikkumiste kestuse kohta. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga iga adressaadi rikkumiste kestuse kohta.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni otsuse eelnõus tehtud järeldusega, mille kohaselt adressaatidevahelised kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus võisid märkimisväärselt mõjutada ELi liikmesriikide ning EMP lepingu osapoolte vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni otsuse eelnõus tehtud järeldusega, mille kohaselt adressaatidevahelised kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus võisid märkimisväärselt mõjutada ELi liikmesriikide ning EMP lepingu osapoolte vahelist kaubandust.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni otsuse eelnõuga otsuse adressaatide osas, eelkõige asjaomaste kontsernide käitumise eest vastutuse määramisega emaettevõtjatele. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni otsuse eelnõuga otsuse adressaatide osas, eelkõige asjaomaste kontsernide käitumise eest vastutuse määramisega emaettevõtjatele.

| 7. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 5.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 296/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 296/18

---

Arvamus, mille konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 2. oktoobri 2009. aasta kohtumisel juhtumit COMP/C.39129 – Elektritransformaatorid (2) käsitleva otsuse eelnõu kohta

Ettekandja: Luksemburg

2009/C 296/06

| 1. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et otsuse eelnõu adressaatidele tuleks kehtestada trahvid. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et otsuse eelnõu adressaatidele tuleks kehtestada trahvid.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni põhjendustega trahvide põhisumma kohta. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni põhjendustega trahvide põhisumma kohta.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga kergendavate või raskendavate asjaolude kohta (muud kui 4. küsimuses käsitletud aspektid). |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni hinnanguga kergendavate või raskendavate asjaolude kohta (muud kui 4. küsimuses käsitletud aspektid).

| 4. | Enamik nõuandekomiteest nõustub Euroopa Komisjoniga, et kõnealuse juhtumi puhul esineb erakorralisi asjaolusid, mis õigustavad trahvide vähendamist tõhusa koostöö tõttu väljaspool 2002. aasta leebema kohtlemise teatist, nagu sellele on otsuse eelnõus viidatud. |
| --- | --- |

4.

Enamik nõuandekomiteest nõustub Euroopa Komisjoniga, et kõnealuse juhtumi puhul esineb erakorralisi asjaolusid, mis õigustavad trahvide vähendamist tõhusa koostöö tõttu väljaspool 2002. aasta leebema kohtlemise teatist, nagu sellele on otsuse eelnõus viidatud.

| 5. | Enamik nõuandekomiteest nõustub Euroopa Komisjoni põhjendustega trahvi vähendamise suuruse kohta tõhusa koostöö tõttu väljaspool 2002. aasta leebema kohtlemise teatist. |
| --- | --- |

5.

Enamik nõuandekomiteest nõustub Euroopa Komisjoni põhjendustega trahvi vähendamise suuruse kohta tõhusa koostöö tõttu väljaspool 2002. aasta leebema kohtlemise teatist.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga seoses 2002. aasta leebema kohtlemise teatise rakendamisega. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga seoses 2002. aasta leebema kohtlemise teatise rakendamisega.

| 7. | Nõuandekomitee palub komisjonil võtta arvesse kõiki muid küsimusi, mis tõstatati arutluse käigus. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee palub komisjonil võtta arvesse kõiki muid küsimusi, mis tõstatati arutluse käigus.

| 8. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

8.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 5.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 296/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 296/19

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/C.39129 – Elektritransformaatorid kohta

(Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) artiklitele 15 ja 16)

2009/C 296/07

Käesolev konkurentsijuhtum hõlmab elektritransformaatorite tootjate kartellikokkulepet.

Otsuse eelnõu põhjal võib teha järgmisi tähelepanekuid.

Vastuväited

Vastuväited võeti vastu 20. novembril 2008 ja edastati seitsmele kontsernile: ABB Ltd, AREVA T&D SA, ALSTOM, Siemens AG, Fuji Electrics Holdings Co. Ltd, Hitachi Ltd ja Toshiba Corporation (edaspidi „rikkumises osalejad”).

Vastuväidetes jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et rikkumises osalejad rikkusid aastatel 1993–2003 EÜ asutamislepingu artiklit 81, pidades kinni suulisest kokkuleppest, mille kohaselt Jaapani tootjad ei müünud elektritransformaatoreid Euroopas ja Euroopa tootjad ei müünud neid Jaapanis.

Vastuväidetele vastamise aeg

Rikkumises osalejatele anti vastuväidetele vastamiseks esmalt aega kuus nädalat. Kõik rikkumises osalejad esitasid mulle tähtaja pikendamise taotluse, mille ma ka osaliselt rahuldasin, ja vastasid vastuväidetele pikendatud tähtaja jooksul.

Juurdepääs toimikule

Komisjoni uurimistoimik anti rikkumises osalejatele CD-ROMil. Trahvide määramata jätmist ja leebemat kohtlemist taotlenud ettevõtjate avaldused olid kättesaadavad siiski ainult komisjoni ruumides.

Vastavalt toimikule juurdepääsu käsitlevale komisjoni teatisele (1) anti täiendav juurdepääs teatavale teabele, mis esitati komisjonile pärast suulist ärakuulamist ja mida komisjon kavatses lõppotsuses kasutada rikkumist kinnitava tõendina.

Suuline ärakuulamine

Suuline ärakuulamine toimus rikkumises osalejate taotluse alusel 17. veebruaril 2009 ja sellel olid esindatud kõik rikkumises osalejad.

Suulise ärakuulamise ajal anti ühele rikkumises osalejale võimalus vastata küsimustele kirjalikult. Kirjalikult esitatud vastus edastati seejärel märkuste esitamiseks kõikidele rikkumises osalejatele, mis tõi endaga kaasa eespool osutatud täiendava juurdepääsu teabele.

Peamised rikkumises osalejate tõstatatud menetlusküsimused

Rikkumises osalejad esitasid seoses kaitseõigusega mitu kaebust, mille ma tunnistasin pärast hoolikat läbivaatamist alusetuks. Peamised kaebused olid järgmised:

| — | komisjon lükkas tagasi ettevõtja taotluse jätta trahvid määramata, kuid tugineb selles esitatud ettevõtja vastu tunnistavatele asjaoludele.
  2002. aasta leebema kohtlemise teatises (2) on kehtestatud, et trahvide määramata jätmist taotlenud ettevõtja võib sellise taotluse rahuldamata jätmise korral selles küsimuses esitatud tõendid tagasi võtta. Kuna asjaomane taotleja ei kasutanud osutatud võimalust, võis komisjon kõnealuseid tõendeid kasutada, rikkumata seejuures kaitseõigust; |
| --- | --- |

—

komisjon lükkas tagasi ettevõtja taotluse jätta trahvid määramata, kuid tugineb selles esitatud ettevõtja vastu tunnistavatele asjaoludele.

2002. aasta leebema kohtlemise teatises (2) on kehtestatud, et trahvide määramata jätmist taotlenud ettevõtja võib sellise taotluse rahuldamata jätmise korral selles küsimuses esitatud tõendid tagasi võtta. Kuna asjaomane taotleja ei kasutanud osutatud võimalust, võis komisjon kõnealuseid tõendeid kasutada, rikkumata seejuures kaitseõigust;

| — | komisjon tugineb tõenditele, mida ta on kogunud teise (kuigi seotud) juhtumi uurimise raames.
  Uurimise tulemusena selgus, et samad tõendid esitati hiljem vabatahtlikult seoses leebema kohtlemise taotlusega ja vastuses käesoleva juhtumi raames esitatud teabenõudele. Seega ei saa asjaolu, et komisjon kogus osutatud tõendeid ka teise juhtumi uurimise raames, endaga kaasa tuua kaitseõiguse rikkumist; |
| --- | --- |

—

komisjon tugineb tõenditele, mida ta on kogunud teise (kuigi seotud) juhtumi uurimise raames.

Uurimise tulemusena selgus, et samad tõendid esitati hiljem vabatahtlikult seoses leebema kohtlemise taotlusega ja vastuses käesoleva juhtumi raames esitatud teabenõudele. Seega ei saa asjaolu, et komisjon kogus osutatud tõendeid ka teise juhtumi uurimise raames, endaga kaasa tuua kaitseõiguse rikkumist;

| — | rikkumises osalenud Euroopa ettevõtjaid teavitati uurimise täpsest ulatusest menetluse varases etapis, kuid rikkumises osalenud Jaapani ettevõtjaid alles vastuväidete edastamise ajal.
  Selles küsimuses märgin, et uurimine hõlmas alguses lisaks suulisele kokkuleppele ka teatavat ELi-sisest käitumist, milles Jaapani ettevõtjad väidetavalt ei osalenud. Asjaolu, et Euroopa ettevõtjaid teavitati nende vastu suunatud uurimise praegusest väiksemast ulatusest, ei too endaga kaasa diskrimineerimist ega Jaapani ettevõtjate kaitseõiguse rikkumist; |
| --- | --- |

—

rikkumises osalenud Euroopa ettevõtjaid teavitati uurimise täpsest ulatusest menetluse varases etapis, kuid rikkumises osalenud Jaapani ettevõtjaid alles vastuväidete edastamise ajal.

Selles küsimuses märgin, et uurimine hõlmas alguses lisaks suulisele kokkuleppele ka teatavat ELi-sisest käitumist, milles Jaapani ettevõtjad väidetavalt ei osalenud. Asjaolu, et Euroopa ettevõtjaid teavitati nende vastu suunatud uurimise praegusest väiksemast ulatusest, ei too endaga kaasa diskrimineerimist ega Jaapani ettevõtjate kaitseõiguse rikkumist;

| — | võrdse kohtlemise põhimõttega on vastuolus see, et teatavad toimikus olevad dokumendid avaldati enne vastuväidete edastamist leebemat kohtlemist taotlenud ettevõtjale, kuid jäeti avaldamata teistele menetluses osalejatele.
  Olen seisukohal, et komisjoni asjaomane talitus võib teatavat osa teabest uurimise ajal arutada rikkumises osalejatega, et saada asjaomasest probleemist paremini aru ja uurimist täpsustada. See kehtib eelkõige leebemat kohtlemist taotlevate ettevõtjate suhtes. Igal juhul tehti osutatud teave hiljem, kui anti juurdepääs toimikule, kättesaadavaks kõigile rikkumises osalejatele. Seega ei rikutud teabe varasema avaldamisega võrdse kohtlemise põhimõtet ega kahjustatud teiste rikkumises osalejate kaitseõigust; |
| --- | --- |

—

võrdse kohtlemise põhimõttega on vastuolus see, et teatavad toimikus olevad dokumendid avaldati enne vastuväidete edastamist leebemat kohtlemist taotlenud ettevõtjale, kuid jäeti avaldamata teistele menetluses osalejatele.

Olen seisukohal, et komisjoni asjaomane talitus võib teatavat osa teabest uurimise ajal arutada rikkumises osalejatega, et saada asjaomasest probleemist paremini aru ja uurimist täpsustada. See kehtib eelkõige leebemat kohtlemist taotlevate ettevõtjate suhtes. Igal juhul tehti osutatud teave hiljem, kui anti juurdepääs toimikule, kättesaadavaks kõigile rikkumises osalejatele. Seega ei rikutud teabe varasema avaldamisega võrdse kohtlemise põhimõtet ega kahjustatud teiste rikkumises osalejate kaitseõigust;

| — | üks rikkumises osaleja väitis, et ta ei saanud kirjalikku kinnitust hiljem tagasi lükatud leebema kohtlemise taotluse esitamise kohta. Sama rikkumises osaleja väidab, et komisjoni asjaomane talitus ei olnud märkinud leebema kohtlemise taotluse tagasilükkamist käsitlevas kirjas selgelt kuupäeva, millal ta võrdles esitatud teavet juba varem tema valduses olnud teabega.
  Vastavalt 2002. aasta leebema kohtlemise teatisele (3) saab leebema kohtlemise taotluse esitanud ettevõtja kirjaliku tõendi, millega kinnitatakse taotluse saamise kuupäev. Sellise tõendi andmata jätmine on seega menetlusnõude rikkumine. Arvestades eelkõige sellise tõendi andmata jätmist, olen ka seisukohal, et teabe võrdlemise kuupäeva esitamata jätmine leebema kohtlemise taotluse tagasilükkamist käsitlevas kirjas on menetlusnõude rikkumine. Siiski ei ole ma seisukohal (jättes täpsustamata, kas teabe võrdlemise kuupäev oleks võinud märkimisväärselt mõjutada otsust taotleja leebema kohtlemise kohta), et kõnealuste menetlusnõuete rikkumine võiks oma olemuse tõttu kaasa tuua kaitseõiguse rikkumise. |
| --- | --- |

—

üks rikkumises osaleja väitis, et ta ei saanud kirjalikku kinnitust hiljem tagasi lükatud leebema kohtlemise taotluse esitamise kohta. Sama rikkumises osaleja väidab, et komisjoni asjaomane talitus ei olnud märkinud leebema kohtlemise taotluse tagasilükkamist käsitlevas kirjas selgelt kuupäeva, millal ta võrdles esitatud teavet juba varem tema valduses olnud teabega.

Vastavalt 2002. aasta leebema kohtlemise teatisele (3) saab leebema kohtlemise taotluse esitanud ettevõtja kirjaliku tõendi, millega kinnitatakse taotluse saamise kuupäev. Sellise tõendi andmata jätmine on seega menetlusnõude rikkumine. Arvestades eelkõige sellise tõendi andmata jätmist, olen ka seisukohal, et teabe võrdlemise kuupäeva esitamata jätmine leebema kohtlemise taotluse tagasilükkamist käsitlevas kirjas on menetlusnõude rikkumine. Siiski ei ole ma seisukohal (jättes täpsustamata, kas teabe võrdlemise kuupäev oleks võinud märkimisväärselt mõjutada otsust taotleja leebema kohtlemise kohta), et kõnealuste menetlusnõuete rikkumine võiks oma olemuse tõttu kaasa tuua kaitseõiguse rikkumise.

Otsuse eelnõu

Otsuse eelnõus jääb komisjon kindlaks peamistele vastuväidetes esitatud väidetele, kuigi on rikkumise kestust märkimisväärselt lühendanud.

Olen seisukohal, et otsuse eelnõus käsitletakse ainult väiteid, mille kohta on rikkumises osalejatele antud võimalus väljendada oma seisukohta.

Kokkuvõte

Võttes arvesse eespool esitatut, olen seisukohal, et käesoleva juhtumi menetluses on järgitud kõikide rikkumises osalejate õigust olla ärakuulatud.

Brüssel, 5. oktoober 2009

Michael ALBERS

---

(1)  ELT C 325, 22.12.2005, lk 7, punkt 27.

1

(2)  EÜT C 45, 19.2.2002, lk 3, punkt 17.

2

(3)  EÜT C 45, 19.2.2002, lk 3, punktid 14 ja 25.

3

---

| 5.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 296/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 296/21

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

7. oktoober 2009,

EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta

(Juhtum COMP/C.39129 – Elektritransformaatorid)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7601 all)

(Ainult inglis- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 296/08

7. oktoobril 2009. aastal võttis komisjon vastu otsuse EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta. Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artikliga 30 avaldab komisjon poolte nimed ja otsuse põhilise sisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Otsuse mittekonfidentsiaalne versioon saab kättesaadavaks konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil järgmisel aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | Kõnealune otsus on adresseeritud üheksale juriidilisele isikule, kes kuuluvad seitsmele ettevõtjale. Otsus käsitleb EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumist. Adressaadid osalesid 9. juunist 1999 kuni 15. maini 2003 ühes ja järjepidevas rikkumises kogu EMP territooriumil (nagu see oli rikkumise ajal), mis seisnes suulises turgude jagamise kokkuleppes (edaspidi „SK”) Euroopa ja Jaapani elektritransformaatorite tootjate vahel, milles nad lubasid hoiduda müügist üksteise koduturgudel. |
| --- | --- |

(1)

Kõnealune otsus on adresseeritud üheksale juriidilisele isikule, kes kuuluvad seitsmele ettevõtjale. Otsus käsitleb EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumist. Adressaadid osalesid 9. juunist 1999 kuni 15. maini 2003 ühes ja järjepidevas rikkumises kogu EMP territooriumil (nagu see oli rikkumise ajal), mis seisnes suulises turgude jagamise kokkuleppes (edaspidi „SK”) Euroopa ja Jaapani elektritransformaatorite tootjate vahel, milles nad lubasid hoiduda müügist üksteise koduturgudel.

2.   JUHTUMI KIRJELDUS

2.1.   Menetlus

| (2) | Otsus põhineb Siemensi ja Fuji leebema kohtlemise taotlustel, AREVA T&D ja Hitachi koostööl, kontrollkäikudel kogutud tõenditel ja mitmele teabetaotlusele antud vastustel. |
| --- | --- |

(2)

Otsus põhineb Siemensi ja Fuji leebema kohtlemise taotlustel, AREVA T&D ja Hitachi koostööl, kontrollkäikudel kogutud tõenditel ja mitmele teabetaotlusele antud vastustel.

| (3) | Vastuväited võeti vastu 20. novembril 2008 ja suuline ärakuulamine toimus 17. veebruaril 2009. Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma heakskiitva arvamuse 18. septembril 2009 ja 2. oktoobril 2009 ning komisjon võttis otsuse vastu 7. oktoobril 2009. |
| --- | --- |

(3)

Vastuväited võeti vastu 20. novembril 2008 ja suuline ärakuulamine toimus 17. veebruaril 2009. Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma heakskiitva arvamuse 18. septembril 2009 ja 2. oktoobril 2009 ning komisjon võttis otsuse vastu 7. oktoobril 2009.

2.2.   Rikkumise kokkuvõte

| (4) | Juhtum on seotud EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumisega elektritransformaatorite sektoris. |
| --- | --- |

(4)

Juhtum on seotud EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumisega elektritransformaatorite sektoris.

| (5) | Konkurentsivastane käitumine on seotud elektritransformaatorite, autotransformaatorite ja põikreaktoritega, mille pinge on 380 kV ja rohkem. Elektritransformaator on suur elektrikomponent, mille ülesanne on vähendada või suurendada pinget elektriahelas. Elektritransformaatoreid müüakse kas eraldi seadmete või valmis elektrialajaamade osadena. Otsus hõlmab kõiki elektritransformaatoreid – nii eraldi seadmena kui ka valmisprojekti osana müüdavaid –, kuid ei hõlma gaasisolatsiooniga jaotusseadmetel põhinevate alajaamade osana müüdavaid elektritransformaatoreid, mida reguleeritakse juba komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsusega juhtumi nr COMP/F/38.899 – Gaasisolatsiooniga jaotusseadmed kohta. |
| --- | --- |

(5)

Konkurentsivastane käitumine on seotud elektritransformaatorite, autotransformaatorite ja põikreaktoritega, mille pinge on 380 kV ja rohkem. Elektritransformaator on suur elektrikomponent, mille ülesanne on vähendada või suurendada pinget elektriahelas. Elektritransformaatoreid müüakse kas eraldi seadmete või valmis elektrialajaamade osadena. Otsus hõlmab kõiki elektritransformaatoreid – nii eraldi seadmena kui ka valmisprojekti osana müüdavaid –, kuid ei hõlma gaasisolatsiooniga jaotusseadmetel põhinevate alajaamade osana müüdavaid elektritransformaatoreid, mida reguleeritakse juba komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsusega juhtumi nr COMP/F/38.899 – Gaasisolatsiooniga jaotusseadmed kohta.

| (6) | Rikkumine kestis 9. juunist 1999 kuni 15. maini 2003. Rikkumises osalejad sõlmisid kogu EMP territooriumi (nagu see oli rikkumise ajal) hõlmava suulise kokkuleppe, milles nad leppisid kokku turgude jagamises Euroopa ja Jaapani tootjate vahel ning hoidumises müügist üksteise koduturgudel. |
| --- | --- |

(6)

Rikkumine kestis 9. juunist 1999 kuni 15. maini 2003. Rikkumises osalejad sõlmisid kogu EMP territooriumi (nagu see oli rikkumise ajal) hõlmava suulise kokkuleppe, milles nad leppisid kokku turgude jagamises Euroopa ja Jaapani tootjate vahel ning hoidumises müügist üksteise koduturgudel.

| (7) | Sel eesmärgil korraldasid rikkumises osalejad kohtumisi 1–2 korda aastas. Kokkuleppe järgimise kinnitamiseks mõeldud kohtumised toimusid Euroopas ja Aasias, täpsemalt Malagas, Singapuris, Barcelonas, Lissabonis, Tokyos, Viinis ja Zürichis. Igale kartelliliikmele määrati salajane kood. Neid fakte tõendavad mitmed kõnealusest ajast pärinevad dokumendid ja äriühingute tunnistused. |
| --- | --- |

(7)

Sel eesmärgil korraldasid rikkumises osalejad kohtumisi 1–2 korda aastas. Kokkuleppe järgimise kinnitamiseks mõeldud kohtumised toimusid Euroopas ja Aasias, täpsemalt Malagas, Singapuris, Barcelonas, Lissabonis, Tokyos, Viinis ja Zürichis. Igale kartelliliikmele määrati salajane kood. Neid fakte tõendavad mitmed kõnealusest ajast pärinevad dokumendid ja äriühingute tunnistused.

2.3.   Otsuse adressaadid ja rikkumise kestus

| (8) | Otsuse adressaatideks on ettevõtjad ABB Ltd, AREVA T&D SA, ALSTOM (Société Anonyme), Siemens AG, Siemens Aktiengesellschaft Österreich, Fuji Electrics Holdings Co., Ltd, Hitachi Ltd, Hitachi Europe Ltd ja Toshiba Corporation. |
| --- | --- |

(8)

Otsuse adressaatideks on ettevõtjad ABB Ltd, AREVA T&D SA, ALSTOM (Société Anonyme), Siemens AG, Siemens Aktiengesellschaft Österreich, Fuji Electrics Holdings Co., Ltd, Hitachi Ltd, Hitachi Europe Ltd ja Toshiba Corporation.

| (9) | Rikkumine kestis kõigi adressaatide, v.a Siemens Aktiengesellschaft Österreichi puhul 9. juunist 1999 kuni 15. maini 2003. Siemens Aktiengesellschaft Österreichi puhul kestis rikkumine 29. maist 2001 kuni 15. maini 2003. |
| --- | --- |

(9)

Rikkumine kestis kõigi adressaatide, v.a Siemens Aktiengesellschaft Österreichi puhul 9. juunist 1999 kuni 15. maini 2003. Siemens Aktiengesellschaft Österreichi puhul kestis rikkumine 29. maist 2001 kuni 15. maini 2003.

2.4.   Õiguskaitsemeetmed

| (10) | Otsuses kohaldatakse trahve käsitlevaid 2006. aasta suuniseid. |
| --- | --- |

(10)

Otsuses kohaldatakse trahve käsitlevaid 2006. aasta suuniseid.

2.4.1.   Trahvi põhisumma

| (11) | Trahvi põhisumma arvutatakse järgmiselt: teatav osa iga ettevõtja elektritransformaatorite müügisummast asjaomases geograafilises piirkonnas 2001. aasta jooksul („muutuv summa”), mis korrutatakse rikkumise kestusega aastates. Sellele lisatakse täiendavad summad („ühinemistasu”), mis samuti on müügiväärtuse osa ja mille eesmärk on hoiatada hinna kindlaksmääramise kokkulepetega ühinemise eest. |
| --- | --- |

(11)

Trahvi põhisumma arvutatakse järgmiselt: teatav osa iga ettevõtja elektritransformaatorite müügisummast asjaomases geograafilises piirkonnas 2001. aasta jooksul („muutuv summa”), mis korrutatakse rikkumise kestusega aastates. Sellele lisatakse täiendavad summad („ühinemistasu”), mis samuti on müügiväärtuse osa ja mille eesmärk on hoiatada hinna kindlaksmääramise kokkulepetega ühinemise eest.

| (12) | Võttes arvesse rikkumise laadi, asjaomaste ettevõtjate kogu turuosa, rikkumise geograafilist ulatust ja selle rakendamist, määratakse nii muutuva summa kui ka ühinemistasu määraks 16 %. |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse rikkumise laadi, asjaomaste ettevõtjate kogu turuosa, rikkumise geograafilist ulatust ja selle rakendamist, määratakse nii muutuva summa kui ka ühinemistasu määraks 16 %.

| (13) | Kuna rikkumine kestis peaaegu neli aastat, korrutati muutuv summa neljaga. |
| --- | --- |

(13)

Kuna rikkumine kestis peaaegu neli aastat, korrutati muutuv summa neljaga.

2.4.2.   Põhisumma kohandamine

2.4.2.1.   Raskendavad asjaolud

| (14) | Rikkumise kordumine ettevõtja ABB Ltd puhul (arvestatud on üht varasemat kartelle käsitlevat otsust) suurendab trahvi 50 %. |
| --- | --- |

(14)

Rikkumise kordumine ettevõtja ABB Ltd puhul (arvestatud on üht varasemat kartelle käsitlevat otsust) suurendab trahvi 50 %.

2.4.2.2.   Kergendavad asjaolud

| (15) | Otsuses järeldatakse, et kõnealuse juhtumi puhul on olemas kergendavad asjaolud, mis õigustavad ettevõtjate Hitachi ja AREVA T&D trahvi vähendamist kummalgi juhul 18 % võrra nende tulemusliku koostöö tõttu väljaspool 2002. aasta leebema kohtlemise teatist. Nimetatud vähendust ei kohaldata ettevõtja AREVA T&D endise emaettevõtja ALSTOM suhtes. |
| --- | --- |

(15)

Otsuses järeldatakse, et kõnealuse juhtumi puhul on olemas kergendavad asjaolud, mis õigustavad ettevõtjate Hitachi ja AREVA T&D trahvi vähendamist kummalgi juhul 18 % võrra nende tulemusliku koostöö tõttu väljaspool 2002. aasta leebema kohtlemise teatist. Nimetatud vähendust ei kohaldata ettevõtja AREVA T&D endise emaettevõtja ALSTOM suhtes.

2.4.3.   Trahvi hoiatav mõju

| (16) | Otsuses pööratakse tähelepanu sellele, et oleks tagatud trahvide piisav hoiatav mõju; selleks korrutatakse ettevõtjatele Siemens ja Hitachi määratud trahvi 1,2-ga ja ettevõtjale Toshiba määratud trahvi 1,1-ga. |
| --- | --- |

(16)

Otsuses pööratakse tähelepanu sellele, et oleks tagatud trahvide piisav hoiatav mõju; selleks korrutatakse ettevõtjatele Siemens ja Hitachi määratud trahvi 1,2-ga ja ettevõtjale Toshiba määratud trahvi 1,1-ga.

2.4.4.   2002. aasta leebema kohtlemise teatise kohaldamine: trahvide vähendamine

| (17) | 2002. aasta leebema kohtlemise teatise kohaldamiseks vabastatakse ettevõtja Siemens trahvist täielikult ja ettevõtja Fuji trahvi vähendatakse 40 %. Ettevõtjate ABB, AREVA T&D ja Hitachi leebema kohtlemise taotlused lükati tagasi, sest nad ei pakkunud olulist lisaväärtust võrreldes teabega, mis komisjonil juba olemas oli. |
| --- | --- |

(17)

2002. aasta leebema kohtlemise teatise kohaldamiseks vabastatakse ettevõtja Siemens trahvist täielikult ja ettevõtja Fuji trahvi vähendatakse 40 %. Ettevõtjate ABB, AREVA T&D ja Hitachi leebema kohtlemise taotlused lükati tagasi, sest nad ei pakkunud olulist lisaväärtust võrreldes teabega, mis komisjonil juba olemas oli.

3.   OTSUSEGA MÄÄRATUD TRAHVID

| a) | ABB Ltd: |
| --- | --- |

a)

ABB Ltd:

33 750 000 eurot

| b) | ALSTOM (Société Anonyme): |
| --- | --- |

b)

ALSTOM (Société Anonyme):

16 500 000 eurot, millest 13 530 000 euro eest vastutab solidaarselt ettevõtja AREVA T&D SA

| c) | Siemens AG: |
| --- | --- |

c)

Siemens AG:

0 eurot, millest 0 euro eest vastutab solidaarselt ettevõtja Siemens Aktiengesellschaft Österreich

| d) | Fuji Electrics Holdings Co., Ltd: |
| --- | --- |

d)

Fuji Electrics Holdings Co., Ltd:

1 734 000 eurot

| e) | Hitachi Ltd: |
| --- | --- |

e)

Hitachi Ltd:

2 460 000 eurot, millest 2 460 000 euro eest vastutab solidaarselt ettevõtja Hitachi Europe Ltd

| f) | Toshiba Corporation: |
| --- | --- |

f)

Toshiba Corporation:

13 200 000 eurot

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 5.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 296/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 296/23

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 296/09

| Riikliku abi viitenumber | X 231/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Liikmesriigi antud number | Adeguamento al regolamento (CE) n. 800/2008 |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Friuli-Venezia Giulia
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia — Direzione centrale attività produttive |
| Servizio Politiche economiche e marketing territoriale |
| Via Sabbadini 31 |
| 33100 Udine UD |
| ITALIA |
| politiche.economiche@regione.fvg.it |
| http://www.regione.fvg.it |

Riikliku abi viitenumber

X 231/09

Liikmesriik

Itaalia

Liikmesriigi antud number

Adeguamento al regolamento (CE) n. 800/2008

Piirkonna nimi (NUTS)

Friuli-Venezia Giulia

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia — Direzione centrale attività produttive

Servizio Politiche economiche e marketing territoriale

Via Sabbadini 31

33100 Udine UD

ITALIA

politiche.economiche@regione.fvg.it

http://www.regione.fvg.it

Abimeetme nimetus

Incentivi alle PMI per l'adozione di misure di politica industriale che supportino progetti di sviluppo competitivo — aiuti alla formazione

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

DPReg 354 del 22.12.2008 (Regolamento concernente criteri e modalità per la concessione alle piccole e medie imprese di incentivi per l’adozione di misure di politica industriale che supportino progetti di sviluppo competitivo ai sensi del capo I della legge regionale 4 marzo 2005, n. 4), pubblicato sul bollettino ufficiale della Regione n. 53 del 31.12.2008.

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

Muutmine XT 64/05

Kestus

1.1.2009–31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

1,00 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Erikoolitus (artikkel 38 lõige 1)

35 %

20 %

Üldkoolitus (artikkel 38 lõige 2)

70 %

20 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://lexview-int.regione.fvg.it/FontiNormative/Regolamenti/D_P_REG_0354-2008.pdf

| Riikliku abi viitenumber | X 234/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Basilicata
  Artikkel 87 lõige 3 punkt a |
| Abi andev ametiasutus | Regione Basilicata — Dipartimento Formazione Lavoro Cultura e Sport |
| Via V. Verrastro 8 |
| 85100 Potenza PZ |
| ITALIA |
| http://www.regione.basilicata.it |

Riikliku abi viitenumber

X 234/09

Liikmesriik

Itaalia

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Basilicata

Artikkel 87 lõige 3 punkt a

Abi andev ametiasutus

Regione Basilicata — Dipartimento Formazione Lavoro Cultura e Sport

Via V. Verrastro 8

85100 Potenza PZ

ITALIA

http://www.regione.basilicata.it

Abimeetme nimetus

Formazione e Competitività di Impresa

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Deliberazione Giunta Regionale n. 2127 del 29.12.2008 — Pubblicata sul Bollettino Ufficiale della regione Basilicata n. 3 del 26.1.2009

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

26.1.2009–31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

1,52 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

Pogramma Operativo F.S.E. 2007-2013 — Regione Basilicata — 3,04 EUR milioni di EUR

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Erikoolitus (artikkel 38 lõige 1)

25 %

20 %

Üldkoolitus (artikkel 38 lõige 2)

60 %

20 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.regione.basilicata.it/dipformazione/default.cfm?fuseaction=dir&dir=2698&doc=&link=

| Riikliku abi viitenumber | X 236/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Galicia
  Artikkel 87 lõige 3 punkt a |
| Abi andev ametiasutus | Xunta de Galicia. Consellería de Traballo |
| San Lázaro, s/n |
| 15781 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |
| http://traballo.xunta.es/?set_language=es&cl=es |

Riikliku abi viitenumber

X 236/09

Liikmesriik

Hispaania

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Galicia

Artikkel 87 lõige 3 punkt a

Abi andev ametiasutus

Xunta de Galicia. Consellería de Traballo

San Lázaro, s/n

15781 Santiago de Compostela

ESPAÑA

http://traballo.xunta.es/?set_language=es&cl=es

Abimeetme nimetus

Programa de incentivos a la contratación indefinida de mujeres como medida para lograr un trabajo igualitario

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Orden de 30 de diciembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de incentivos a la contratación indefinida de mujeres como medida para lograr un mercado de trabajo igualitario cofinanciado por el fondo social europeo y se procede a su convocatoria para el año 2009 (DOG n.o 10 de 15 de enero de 2009)

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

16.9.2008–15.9.2009

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

4,20 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

Cofinanciado por el fondo social europeo en un porcentaje del 80 %, a través del programa operativo del fondo social europeo de Galicia 2007-2013, número CCI 2007 ES 051 PO004 aprobado por la decisión europea de 15 de septiembre del 2007 — 1,00 EUR (en millones)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Üldkoolitus (artikkel 38 lõige 2)

26 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.xunta.es/Doc/Dog2009.nsf/FichaContenido/1F86?OpenDocument

| Riikliku abi viitenumber | X 237/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Galicia
  Artikkel 87 lõige 3 punkt a |
| Abi andev ametiasutus | Xunta de Galicia. Consellería de Traballo |
| San Lázaro, s/n |
| 15781 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |
| http://traballo.xunta.es/?set_language=es&cl=es |

Riikliku abi viitenumber

X 237/09

Liikmesriik

Hispaania

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Galicia

Artikkel 87 lõige 3 punkt a

Abi andev ametiasutus

Xunta de Galicia. Consellería de Traballo

San Lázaro, s/n

15781 Santiago de Compostela

ESPAÑA

http://traballo.xunta.es/?set_language=es&cl=es

Abimeetme nimetus

Programa de incentivos a la contratación por cuenta ajena como medida para favorecer la inserción de la juventud

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Orden de 30 de diciembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de incentivos a la contratación por cuenta ajena como medida para favorecer la inserción de la juventud cofinanciado por el Fondo Social Europeo y se procede a su convocatoria para el año 2009 (DOG n.o 10 de 15 de enero de 2009)

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

16.9.2008–15.9.2009

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

9,80 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

Cofinanciado por el Fondo Social Europeo en un porcentaje del 80 %, a través del programa operativo del fondo social europeo de Galicia 2007-2013, número CCI 2007 ES 051 PO 004 aprobado por la decisión europea de 15 de septiembre del 2007 — 1,00 EUR (en millones)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Üldkoolitus (artikkel 38 lõige 2)

44,31 %

44,31 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.xunta.es/Doc/Dog2009.nsf/FichaContenido/1F96?OpenDocument

| Riikliku abi viitenumber | X 238/09 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Galicia
  Artikkel 87 lõige 3 punkt a |
| Abi andev ametiasutus | Xunta de Galicia Consellería de Traballo |
| San Lázaro, s/n |
| 15781 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |
| http://traballo.xunta.es/?set_language=es&cl=es |

Riikliku abi viitenumber

X 238/09

Liikmesriik

Hispaania

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Galicia

Artikkel 87 lõige 3 punkt a

Abi andev ametiasutus

Xunta de Galicia Consellería de Traballo

San Lázaro, s/n

15781 Santiago de Compostela

ESPAÑA

http://traballo.xunta.es/?set_language=es&cl=es

Abimeetme nimetus

Programa de incentivos a la contratación indefinida de parados de larga duración, cofinanciado por el fondo social europeo

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Orden de 30 de diciembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de incentivos a la contratación indefinida de parados de larga duración, cofinanciado por el Fondo Social Europeo y se procede a su convocatoria para el año 2009 (DOG n.o 11 de 16 de enero)

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

16.9.2008–15.9.2009

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

9,25 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

Cofinanciado por el Fondo Social Europeo en un porcentaje del 80 %, a traves del Programa Operativo del Fondo Social europeo de Galicia 2007-2013, número CCI 2007 ES 051 PO004 aprobado por la decisión europea de 15 de septiembre del 2007 — 1,00 EUR (en millones)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Üldkoolitus (artikkel 38 lõige 2)

34,46 %

—

Ebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks palgatoetuste vormis antav abi (artikkel 40)

34,46 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.xunta.es/Doc/Dog2009.nsf/FichaContenido/2026?OpenDocument

---

| 5.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 296/28 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 296/28

---

TEATIS NAFTA JA MAAGAASI UURIMISLOA (TÄHIS BIANCAVILLA) TAOTLEMISE KOHTA

ITAALIA VABARIIK – SITSIILIA MAAKOND

ASSESSORATO REGIONALE INDUSTRIA (MAAKONNA TÖÖSTUSMINISTEERIUM) – DIPARTIMENTO REGIONALE DELL’INDUSTRIA E DELLE MINIERE (TÖÖSTUSE JA KAEVANDUSTE OSAKOND)

UFFICIO REGIONALE PER GLI IDROCARBURI E LA GEOTERMIA (MAAKONNA SÜSIVESINIKE JA GEOTERMILISE ENERGIA OSAKOND) (U.R.I.G.)

2009/C 296/10

Äriühing EniMed – Eni Mediterranea Idrocarburi S.p.A., kelle registrijärgne asukoht on Strada Statale 117 bis – Contrada Ponte Olivo, 93012 Gela CL, ITALIA – C.F. 12300000150 ja kes on 50 %-lise osalusega ainuõiguslik esindaja ning äriühing Edison S.p.A., kelle registrijärgne asukoht on Foro Buonaparte 31, 20121 Milan MI, ITALIA ja kelle osalus on 50 %, esitasid 12. juunil 2009. aastal Sitsiilia maakonnavalitsuse tööstusministeeriumile (aadress: Via Ugo La Malfa no 87/89, 90146 Palermo PA, ITALIA), kes on pädev asutus kaevandamislubade andmiseks, taotluse saada seaduse L.R.S. 3.7.2000 nr 14 (millega võetakse üle direktiiv 94/22/EÜ) kohane luba vedelate ja gaasiliste süsivesinike uurimiseks uuringualal, mida nimetatakse kokkuleppeliselt „Biancavilla”; ala suurus on 7 400 ha (74,00 km2) ja see asub Sitsiilia saare põhja- ja idaosas, Enna ja Catania provintside territooriumil. Kõnealune ala piirneb lõunas loaga „Paternò” (Edison 100 %) hõlmatud alaga ning muudes suundades vabade aladega.

Taotlus hõlmab Enna provintsi järgmisi kommuune: Centuripe ja Regalbuto. Taotlus hõlmab Catania provintsi järgmisi kommuune: Adrano, Biancavilla, Santa Maria di Licodia ja Regalna.

Luba taotletakse hulktahuka kujulisel maa-alal, mis on piiritletud punkte A, B, C, D ja E ühendava pideva joonega.

Punktid on määratud järgmiselt:

| A. | punkt asub 475 meetrit üle merepinna ja 420 meetrit Contrada Grotte Rossest kirdes asuva maja kagunurgas; |
| --- | --- |

A.

punkt asub 475 meetrit üle merepinna ja 420 meetrit Contrada Grotte Rossest kirdes asuva maja kagunurgas;

| B. | punkt asub Contadina Paricchias 648 meetrit üle merepinna asuva maja loodenurgas; |
| --- | --- |

B.

punkt asub Contadina Paricchias 648 meetrit üle merepinna asuva maja loodenurgas;

| C. | punkt asub C. Ingiullas, 615 meetrit üle merepinna ja 400 meetrit Chiusa di Don Ascenziost asuva maja loodenurgas; |
| --- | --- |

C.

punkt asub C. Ingiullas, 615 meetrit üle merepinna ja 400 meetrit Chiusa di Don Ascenziost asuva maja loodenurgas;

| D. | punkt asub Villaggio S. Francescosse viiva tee ristumiskohas S. Maria Licodia ja Ragalna Ovesti vahelise teega, ning langeb kokku loaga „Paternò” hõlmatud uuringuteala punktiga „B”; |
| --- | --- |

D.

punkt asub Villaggio S. Francescosse viiva tee ristumiskohas S. Maria Licodia ja Ragalna Ovesti vahelise teega, ning langeb kokku loaga „Paternò” hõlmatud uuringuteala punktiga „B”;

| E. | punkt asub Regalbuto S. Maria della Croce kiriku kellatorni kohal ja langeb kokku loaga „Paternò” hõlmatud uuringuala punktiga „A”. |
| --- | --- |

E.

punkt asub Regalbuto S. Maria della Croce kiriku kellatorni kohal ja langeb kokku loaga „Paternò” hõlmatud uuringuala punktiga „A”.

Geograafilised koordinaadid

| Punkt | Põhjalaius | Idapikkus (M. Mario) |
| --- | --- | --- |
| A | 37°41′37′′,562 | 2°22′21′′,065 |
| B | 37°40′45′′,437 | 2°23′19′′,485 |
| C | 37°39′07′′,573 | 2°25′33′′,957 |
| D | 37°37′51′′,000 | 2°28′53′′,000 |
| E | 37°38′57′′,367 | 2°11′20′′,230 |

Punkt

Põhjalaius

Idapikkus (M. Mario)

A

37°41′37′′,562

2°22′21′′,065

B

37°40′45′′,437

2°23′19′′,485

C

37°39′07′′,573

2°25′33′′,957

D

37°37′51′′,000

2°28′53′′,000

E

37°38′57′′,367

2°11′20′′,230

Huvitatud isikud võivad esitada konkureeriva taotluse asjaomase maa-ala kohta 90 päeva jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas; pärast nimetatud tähtaega saadud taotlusi vastu ei võeta. Uurimisloa andmise dekreet võetakse vastu konkureerivate taotluste esitamiseks määratud tähtajale järgneva kuue kuu jooksul. Direktiivi 94/22/EÜ artikli 5 lõike 1 kohaselt anname teada, et luure-, uurimis- ja tootmislubade andmise kriteeriumid on juba avaldatud
  Euroopa Ühenduste Teatajas nr C 396, 19. detsember 1998, viitega Itaalia Vabariigi presidendi 25. novembri 1996. aasta seadusandlikule dekreedile nr 625 (avaldatud Itaalia ametlikus teatajas Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana nr 293, 14. detsember 1996), millega võetakse eespool nimetatud direktiiv üle ja rakendatakse Itaalia õigusruumis, ning osutatud kriteeriume on täpsustatud eespool nimetatud 3. juuli 2000. aasta Sitsiilia maakonnaseaduses nr 14 (avaldatud Itaalia ametlikus teatajas Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana nr 32, 7. juuli 2000).

Luure-, uurimis- ja tootmistegevust ning tegevuse peatamist reguleerivad tingimused ja nõuded on sätestatud eespool nimetatud Sitsiilia Maakonna seadusega ning standardspetsifikaadiga, mis on ette nähtud maakonnavalitsuse tööstusministeeriumi (assessore per l'industria) määrustega 30. oktoober 2003 nr 91 ja 20. oktoober 2004 nr 88 (avaldatud 14. novembri 2003. aasta Gazzetta Ufficiale della Regione Siciliana (Sitsiilia Maakonna Teataja) nr 49, I osa ja 5. novembri 2004. aasta Gazzetta Ufficiale della Regione Sicilianas (Sitsiilia Maakonna Teataja) nr 46, I osa).

Taotluse dokumente hoitakse maakonnavalitsuse tööstusministeeriumi kaevanduste osakonna maagaasi- ja naftavarude ning maapõueenergia teenistustes (Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermia del Dipartimento Regionale dell’Industria e delle Miniere) (aadress: Via Ugo La Malfa 101, 90146 Palermo PA, ITALIA), kus kõikidel huvitatud isikutel on võimalik nendega tutvuda.

Palermo, 23. oktoober 2009

Vaneminsener

Dr. Ing. Salvatore GIORLANDO

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 5.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 296/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 296/30

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5659 – Daimler AG/IPIC/Brawn GP)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 296/11

| 1. | 26. novembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Daimler AG („Daimler”, Saksamaa) ja Aabar Investments PJSC („Aabar”, Araabia Ühendemiraadid), mis on ettevõtja International Petroleum Investment Company („IPIC”, Araabia Ühendemiraadid) ainukontrolli all olev tütarettevõtja, omandavad ühiskontrolli nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Brawn GP („Brawn”, Ühendkuningriik) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

26. novembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Daimler AG („Daimler”, Saksamaa) ja Aabar Investments PJSC („Aabar”, Araabia Ühendemiraadid), mis on ettevõtja International Petroleum Investment Company („IPIC”, Araabia Ühendemiraadid) ainukontrolli all olev tütarettevõtja, omandavad ühiskontrolli nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Brawn GP („Brawn”, Ühendkuningriik) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Daimler: mootorsõidukite ja tarbesõidukite tootmine ning finantsteenused, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Daimler: mootorsõidukite ja tarbesõidukite tootmine ning finantsteenused,

| — | IPIC: investeerimisühing, mis tegutseb peamiselt nafta töötlemise ning sellele eelnevate ja järgnevate jaotus- ja teenustevõrkude valdkonnas, |
| --- | --- |

—

IPIC: investeerimisühing, mis tegutseb peamiselt nafta töötlemise ning sellele eelnevate ja järgnevate jaotus- ja teenustevõrkude valdkonnas,

| — | Brawn: Vormel 1 võistkond. |
| --- | --- |

—

Brawn: Vormel 1 võistkond.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5659 – Daimler AG/IPIC/Brawn GP):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5659 – Daimler AG/IPIC/Brawn GP):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

Parandused

| 5.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 296/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 296/31

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid – parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 275, 14. november 2009
  )

2009/C 296/12

Sisukorras ja leheküljel 3

asendatakse

järgmisega:

---

| 5.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 296/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 296/31

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid – parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 275, 14. november 2009
  )

2009/C 296/13

Sisukorras ja leheküljel 7

asendatakse

järgmisega:

---

| 5.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 296/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 296/31

---

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) rakendamise raames, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 293, 2. detsember 2009
  )

2009/C 296/14

Leheküljel 2 standardi EN 55022:2006 neljandas veerus

asendatakse

„Kehtivuse lõppkuupäev (1.10.2009)”

järgmisega:

„1.10.2011”.

---