# Úřední věstník C 276/2009

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2009.276.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 276 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5217. listopadu 2009 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2009.276.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 276

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5217. listopadu 2009

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropský inspektor ochrany údajů |
| 2009/C 276/01 | Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem | 1 |
| 2009/C 276/02 | Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o prostoru svobody, bezpečnosti a práva ve službách občanům | 8 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský inspektor ochrany údajů

2009/C 276/01

Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem

1

2009/C 276/02

Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o prostoru svobody, bezpečnosti a práva ve službách občanům

8

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 276/03 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku | 21 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 276/03

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

21

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 276/04 | Směnné kurzy vůči euru | 23 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2009/C 276/05 | Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 800/2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (
  1
  ) | 24 |
| 2009/C 276/06 | Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 800/2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (
  1
  ) | 30 |
| 2009/C 276/07 | Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (
  1
  ) | 35 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 276/04

Směnné kurzy vůči euru

23

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2009/C 276/05

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 800/2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (
  1
  )

1

24

2009/C 276/06

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 800/2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (
  1
  )

1

30

2009/C 276/07

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (
  1
  )

1

35

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2009/C 276/08 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 40 |
| 2009/C 276/09 | Rozhodnutí č. 777 ze dne 5. října 2009 o zahájení řízení ve věci udělení povolení k vyhledávání a průzkumu ropy a zemního plynu – podzemních přírodních zdrojů podle čl. 2 odst. 1 bodu 3 zákona o podzemních přírodních zdrojích v bloku 1-18 Trakija v oblasti Chaskovo a oznámení týkající se výběrového řízení ve věci udělení povolení | 41 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2009/C 276/08

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

40

2009/C 276/09

Rozhodnutí č. 777 ze dne 5. října 2009 o zahájení řízení ve věci udělení povolení k vyhledávání a průzkumu ropy a zemního plynu – podzemních přírodních zdrojů podle čl. 2 odst. 1 bodu 3 zákona o podzemních přírodních zdrojích v bloku 1-18 Trakija v oblasti Chaskovo a oznámení týkající se výběrového řízení ve věci udělení povolení

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský inspektor ochrany údajů

| 17.11.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 276/1

---

Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem

2009/C 276/01

EVROPSKÝ INSPEKTOR OCHRANY ÚDAJŮ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 286 uvedené smlouvy,

s ohledem na Chartu základních práv Evropské unie, a zejména na článek 8 uvedené charty,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů, a zejména na článek 41 tohoto nařízení,

s ohledem na žádost o stanovisko v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 zaslanou evropskému inspektorovi ochrany údajů dne 22. dubna 2009,

ZAUJAL TOTO STANOVISKO:

I.   ÚVOD

| 1. | Dne 22. dubna 2009 přijala Komise návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem (dále jen „návrh“). Tentýž den Komise odeslala návrh evropskému inspektorovi ochrany údajů ke konzultaci v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001. Evropský inspektor ochrany údajů připomíná, že dne 9. března 2009 poskytl k návrhu nařízení neformální připomínky, a konstatuje, že tyto připomínky byly v návrhu zohledněny. |
| --- | --- |

1.

Dne 22. dubna 2009 přijala Komise návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem (dále jen „návrh“). Tentýž den Komise odeslala návrh evropskému inspektorovi ochrany údajů ke konzultaci v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001. Evropský inspektor ochrany údajů připomíná, že dne 9. března 2009 poskytl k návrhu nařízení neformální připomínky, a konstatuje, že tyto připomínky byly v návrhu zohledněny.

| 2. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá, že je konzultován a že preambule návrhu na tuto konzultaci odkazuje, podobně, jako je tomu u řady dalších legislativních textů, ohledně nichž byl evropský inspektor ochrany údajů v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 konzultován. |
| --- | --- |

2.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá, že je konzultován a že preambule návrhu na tuto konzultaci odkazuje, podobně, jako je tomu u řady dalších legislativních textů, ohledně nichž byl evropský inspektor ochrany údajů v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 konzultován.

| 3. | Návrh mění nařízení (ES) č. 881/2002, jeden z nástrojů Společenství přijatých pro boj proti terorismu prostřednictvím omezujících opatření, zejména zmrazení aktiv, přijímaným vůči fyzickým a právnickým osobám podezřelým ze spojení s teroristickými organizacemi. Cílem návrhu je konkrétně reagovat na poslední vývoj judikatury Soudního dvora, především na případ Kadi (1), tím, že se zavede „postup respektující základní práva, podle kterého se bude postupovat v případě jednotlivců a subjektů nově uvedených na seznamu OSN“ (bod 4 důvodové zprávy). |
| --- | --- |

3.

Návrh mění nařízení (ES) č. 881/2002, jeden z nástrojů Společenství přijatých pro boj proti terorismu prostřednictvím omezujících opatření, zejména zmrazení aktiv, přijímaným vůči fyzickým a právnickým osobám podezřelým ze spojení s teroristickými organizacemi. Cílem návrhu je konkrétně reagovat na poslední vývoj judikatury Soudního dvora, především na případ Kadi (1), tím, že se zavede „postup respektující základní práva, podle kterého se bude postupovat v případě jednotlivců a subjektů nově uvedených na seznamu OSN“ (bod 4 důvodové zprávy).

II.   PRÁVNÍ RÁMEC

| 4. | Přestože bylo po soudu v jeho rozhodnutích požadováno, aby se zaměřil především na dodržování základního práva na obhajobu a zejména na právo být slyšen, judikatura v této oblasti má širší důsledky a lze ji shrnout tímto způsobem: Evropské normy týkající se ochrany základních práv by měly být dodržovány bez ohledu na to, zda jsou omezující opatření přijata na úrovni EU nebo zda tato opatření vycházejí z mezinárodních organizací jako OSN (2). |
| --- | --- |

4.

Přestože bylo po soudu v jeho rozhodnutích požadováno, aby se zaměřil především na dodržování základního práva na obhajobu a zejména na právo být slyšen, judikatura v této oblasti má širší důsledky a lze ji shrnout tímto způsobem: Evropské normy týkající se ochrany základních práv by měly být dodržovány bez ohledu na to, zda jsou omezující opatření přijata na úrovni EU nebo zda tato opatření vycházejí z mezinárodních organizací jako OSN (2).

| 5. | Základní práva EU zahrnují rovněž právo na ochranu osobních údajů, které uznal Soudní dvůr jako jednu ze zásad vycházejících z čl. 6 odst. 2 Smlouvy o EU a které dále potvrdil článek 8 Charty základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

5.

Základní práva EU zahrnují rovněž právo na ochranu osobních údajů, které uznal Soudní dvůr jako jednu ze zásad vycházejících z čl. 6 odst. 2 Smlouvy o EU a které dále potvrdil článek 8 Charty základních práv Evropské unie.

| 6. | Z tohoto pohledu evropský inspektor ochrany údajů vítá nejen nedávnou judikaturu Soudního dvora, ale také záměr Komise zabývat se touto otázkou tak, že se posílí postup uvádění na seznam a jednoznačně zohlední právo na ochranu osobních údajů. Jakkoli evropský inspektor ochrany údajů plně uznává cíl boje proti terorismu prostřednictvím zpracovávání a výměny osobních údajů, je pevně přesvědčen, že ochrana osobních údajů je klíčovým faktorem pro zajištění legitimity a účinnosti omezujících opatření přijatých Komisí. Tato opatření jsou založena na zpracovávání osobních údajů, které samo o sobě – bez ohledu na zmrazení aktiv – musí podléhat pravidlům a zárukám týkajícím se ochrany údajů. Proto je mimořádně důležité vnést jasnost a právní jistotu do platných pravidel týkajících se zpracování osobních údajů jednotlivců uvedených na seznamu, jak uvádí bod 8 důvodové zprávy. |
| --- | --- |

6.

Z tohoto pohledu evropský inspektor ochrany údajů vítá nejen nedávnou judikaturu Soudního dvora, ale také záměr Komise zabývat se touto otázkou tak, že se posílí postup uvádění na seznam a jednoznačně zohlední právo na ochranu osobních údajů. Jakkoli evropský inspektor ochrany údajů plně uznává cíl boje proti terorismu prostřednictvím zpracovávání a výměny osobních údajů, je pevně přesvědčen, že ochrana osobních údajů je klíčovým faktorem pro zajištění legitimity a účinnosti omezujících opatření přijatých Komisí. Tato opatření jsou založena na zpracovávání osobních údajů, které samo o sobě – bez ohledu na zmrazení aktiv – musí podléhat pravidlům a zárukám týkajícím se ochrany údajů. Proto je mimořádně důležité vnést jasnost a právní jistotu do platných pravidel týkajících se zpracování osobních údajů jednotlivců uvedených na seznamu, jak uvádí bod 8 důvodové zprávy.

| 7. | To má ještě větší význam vzhledem ke vstupu v platnost Lisabonské smlouvy, která nejenže dodá závazný účinek Chartě základních práv Evropské unie, ale která také v článku 16 Smlouvy o fungování EU a v článku 39 Smlouvy o EU stanoví, že pravidla a záruky týkající se ochrany údajů jsou zapotřebí ve všech oblastech činnosti Evropské unie. Soudní dvůr bude mimoto plně příslušný, dokonce i v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, pro posuzování zákonnosti – a to zejména dodržování základních práv – rozhodnutí o přijetí omezujících opatření vůči fyzickým či právnickým osobám (článek 275 Smlouvy o fungování EU). |
| --- | --- |

7.

To má ještě větší význam vzhledem ke vstupu v platnost Lisabonské smlouvy, která nejenže dodá závazný účinek Chartě základních práv Evropské unie, ale která také v článku 16 Smlouvy o fungování EU a v článku 39 Smlouvy o EU stanoví, že pravidla a záruky týkající se ochrany údajů jsou zapotřebí ve všech oblastech činnosti Evropské unie. Soudní dvůr bude mimoto plně příslušný, dokonce i v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, pro posuzování zákonnosti – a to zejména dodržování základních práv – rozhodnutí o přijetí omezujících opatření vůči fyzickým či právnickým osobám (článek 275 Smlouvy o fungování EU).

III.   ANALÝZA NÁVRHU

III.1   Použitelné právní předpisy a zásady týkající se ochrany údajů

| 8. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá skutečnost, že podle preambule je nezbytné, aby bylo nařízení uplatňováno v souladu se základním právem na ochranu osobních údajů (bod 10 odůvodnění) a aby při zpracovávání údajů o trestných činech spáchaných fyzickými osobami uvedenými na seznamu a o odsouzeních za trestné činy nebo o bezpečnostních opatřeních v souvislosti s těmito osobami Komise dodržovala zvláštní ochranná opatření. |
| --- | --- |

8.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá skutečnost, že podle preambule je nezbytné, aby bylo nařízení uplatňováno v souladu se základním právem na ochranu osobních údajů (bod 10 odůvodnění) a aby při zpracovávání údajů o trestných činech spáchaných fyzickými osobami uvedenými na seznamu a o odsouzeních za trestné činy nebo o bezpečnostních opatřeních v souvislosti s těmito osobami Komise dodržovala zvláštní ochranná opatření.

| 9. | Evropský inspektor ochrany údajů rovněž vítá skutečnost, že bod 12 odůvodnění návrhu výslovně uznává, že zpracování osobních údajů v této oblasti podléhá pravidlům týkajícím se ochrany údajů, zejména nařízení (ES) č. 45/2001. Článek 3 nařízení (ES) č. 45/2001 totiž stanoví, že uvedené nařízení se vztahuje „na zpracování osobních údajů ve všech orgánech a institucích Společenství, pokud se toto zpracování provádí při výkonu činností, které zcela nebo zčásti spadají do oblasti působnosti práva Společenství“. Z tohoto pohledu nařízení (ES) č. 881/2002 vychází ze Smlouvy o založení Evropského společenství, přestože souvisí se společným postojem 2002/402/SZBP a s činností OSN v této oblasti. |
| --- | --- |

9.

Evropský inspektor ochrany údajů rovněž vítá skutečnost, že bod 12 odůvodnění návrhu výslovně uznává, že zpracování osobních údajů v této oblasti podléhá pravidlům týkajícím se ochrany údajů, zejména nařízení (ES) č. 45/2001. Článek 3 nařízení (ES) č. 45/2001 totiž stanoví, že uvedené nařízení se vztahuje „na zpracování osobních údajů ve všech orgánech a institucích Společenství, pokud se toto zpracování provádí při výkonu činností, které zcela nebo zčásti spadají do oblasti působnosti práva Společenství“. Z tohoto pohledu nařízení (ES) č. 881/2002 vychází ze Smlouvy o založení Evropského společenství, přestože souvisí se společným postojem 2002/402/SZBP a s činností OSN v této oblasti.

| 10. | Jako obecnou poznámku by evropský inspektor ochrany údajů rád zdůraznil, že nařízení (ES) č. 45/2001 stanoví řadu povinností pro správce – mimo jiné co se týče kvality údajů, zákonnosti jejich zpracování, oznamování a bezpečnosti zpracování, jakož i práv pro subjekty údajů – mimo jiné na přístup a na opravu, blokování, vymazání, oznamování třetím stranám a na opravné prostředky, přičemž tyto povinnosti a tato práva se uplatní kromě výjimek a omezení podle článku 20. Tato omezení základního práva na ochranu údajů by měla v každém případě podléhat přísnému testu proporcionality také v oblasti omezujících opatření, což znamená, že by se měla omezovat jak co do podstaty, tak pokud jde o dobu jejich uplatňování, na to, co je nezbytné pro dosažení daného veřejném zájmu, jak potvrzuje judikatura Soudního dvora. To je o to důležitější, jelikož tato práva a tyto povinnosti tvoří společně s nutností nezávislého dohledu nad zpracováváním osobních údajů jádro základního práva na ochranu údajů, jak výslovně potvrdil článek 8 Charty základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

10.

Jako obecnou poznámku by evropský inspektor ochrany údajů rád zdůraznil, že nařízení (ES) č. 45/2001 stanoví řadu povinností pro správce – mimo jiné co se týče kvality údajů, zákonnosti jejich zpracování, oznamování a bezpečnosti zpracování, jakož i práv pro subjekty údajů – mimo jiné na přístup a na opravu, blokování, vymazání, oznamování třetím stranám a na opravné prostředky, přičemž tyto povinnosti a tato práva se uplatní kromě výjimek a omezení podle článku 20. Tato omezení základního práva na ochranu údajů by měla v každém případě podléhat přísnému testu proporcionality také v oblasti omezujících opatření, což znamená, že by se měla omezovat jak co do podstaty, tak pokud jde o dobu jejich uplatňování, na to, co je nezbytné pro dosažení daného veřejném zájmu, jak potvrzuje judikatura Soudního dvora. To je o to důležitější, jelikož tato práva a tyto povinnosti tvoří společně s nutností nezávislého dohledu nad zpracováváním osobních údajů jádro základního práva na ochranu údajů, jak výslovně potvrdil článek 8 Charty základních práv Evropské unie.

| 11. | Přestože evropský inspektor ochrany údajů vítá, že návrh se přímo či nepřímo zabývá některými z těchto povinností a práv, chtěl by dále zdůraznit, že tento návrh nelze vykládat tak, že vylučuje nebo omezuje platnost těch povinností a práv subjektů údajů, o kterých se nezmiňuje. |
| --- | --- |

11.

Přestože evropský inspektor ochrany údajů vítá, že návrh se přímo či nepřímo zabývá některými z těchto povinností a práv, chtěl by dále zdůraznit, že tento návrh nelze vykládat tak, že vylučuje nebo omezuje platnost těch povinností a práv subjektů údajů, o kterých se nezmiňuje.

| 12. | Vzhledem k těmto skutečnostem se v následujících odstavcích evropský inspektor ochrany údajů věnuje analýze jednotlivých ustanovení návrhu z pohledu nejdůležitějších zásad ochrany údajů a poskytuje doporučení na zlepšení, jakož i návody na řešení některých dalších otázek, které v současnosti řešeny nejsou, ale mohou se při uplatňování zásad ochrany údajů vyskytnout. V některých případech může být žádoucí poskytnout více podrobností o uplatňování povinností a práv týkajících se ochrany údajů v oblasti omezujících opatření. |
| --- | --- |

12.

Vzhledem k těmto skutečnostem se v následujících odstavcích evropský inspektor ochrany údajů věnuje analýze jednotlivých ustanovení návrhu z pohledu nejdůležitějších zásad ochrany údajů a poskytuje doporučení na zlepšení, jakož i návody na řešení některých dalších otázek, které v současnosti řešeny nejsou, ale mohou se při uplatňování zásad ochrany údajů vyskytnout. V některých případech může být žádoucí poskytnout více podrobností o uplatňování povinností a práv týkajících se ochrany údajů v oblasti omezujících opatření.

| 13. | Komentáře evropského inspektora ochrany údajů se zabývají pouze ochranou osobních údajů jako klíčovým faktorem pro zajištění legitimity a účinnosti omezujících opatření přijatých Komisí, ale nevěnují se jiným podstatným otázkám, které mohou souviset s uvedením na seznam při uplatňování jiných pravidel, ani na ně nemají vliv. |
| --- | --- |

13.

Komentáře evropského inspektora ochrany údajů se zabývají pouze ochranou osobních údajů jako klíčovým faktorem pro zajištění legitimity a účinnosti omezujících opatření přijatých Komisí, ale nevěnují se jiným podstatným otázkám, které mohou souviset s uvedením na seznam při uplatňování jiných pravidel, ani na ně nemají vliv.

III.2   Články 7a a 7c: informování dotyčných osob o uvedení na seznam a vynětí

| 14. | Článek 7a se zabývá postupy pro uvedení fyzických či právnických osob na seznam a pro jejich vynětí a článek 7c stanoví zvláštní postup týkající se osob, jež byly uvedeny na seznam před 3. zářím 2008. |
| --- | --- |

14.

Článek 7a se zabývá postupy pro uvedení fyzických či právnických osob na seznam a pro jejich vynětí a článek 7c stanoví zvláštní postup týkající se osob, jež byly uvedeny na seznam před 3. zářím 2008.

| 15. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá tato ustanovení, posilují-li dodržování základních práv tím, že poskytují dotyčným osobám možnost získat informace o důvodech jejich uvedení na seznam, jakož i příležitost se k této záležitosti vyjádřit. Odstavec 4 dále stanoví, že vynětí ze seznamu na úrovni OSN automaticky způsobí i vynětí na úrovni EU, což odpovídá zásadě ochrany údajů, podle níž by měly být osobní údaje aktualizovány, jak stanoví čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

15.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá tato ustanovení, posilují-li dodržování základních práv tím, že poskytují dotyčným osobám možnost získat informace o důvodech jejich uvedení na seznam, jakož i příležitost se k této záležitosti vyjádřit. Odstavec 4 dále stanoví, že vynětí ze seznamu na úrovni OSN automaticky způsobí i vynětí na úrovni EU, což odpovídá zásadě ochrany údajů, podle níž by měly být osobní údaje aktualizovány, jak stanoví čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 45/2001.

| 16. | Evropský inspektor ochrany údajů přesto podotýká, že tato ustanovení nevylučují podobné povinnosti vyplývající z nařízení (ES) č. 45/2001, jako je povinnost informovat subjekt údajů podle článku 11 a především podle článku 12, který se týká informací podávaných v případě, že údaje neposkytuje subjekt údajů, dále povinnost neprodleně opravit nepřesné nebo neúplné osobní údaje podle článku 14 a povinnost podle článku 17 oznámit opravy a výmazy údajů třetí osobě, které byly údaje sděleny, pokud se to neukáže jako nemožné nebo to nevyžaduje nepřiměřené úsilí. |
| --- | --- |

16.

Evropský inspektor ochrany údajů přesto podotýká, že tato ustanovení nevylučují podobné povinnosti vyplývající z nařízení (ES) č. 45/2001, jako je povinnost informovat subjekt údajů podle článku 11 a především podle článku 12, který se týká informací podávaných v případě, že údaje neposkytuje subjekt údajů, dále povinnost neprodleně opravit nepřesné nebo neúplné osobní údaje podle článku 14 a povinnost podle článku 17 oznámit opravy a výmazy údajů třetí osobě, které byly údaje sděleny, pokud se to neukáže jako nemožné nebo to nevyžaduje nepřiměřené úsilí.

| 17. | Samozřejmě, jak již bylo řečeno v bodě 10, lze učinit nezbytné výjimky a omezení ve vztahu k těmto ustanovením v souladu s článkem 20 nařízení (ES) č. 45/2001. Například informace pro dotyčné osoby bude muset být pozdržena, bude-li zapotřebí, aby rozhodnutí o uvedení konkrétní osoby na seznam a o zmrazení jejího majetku neztratilo svůj „překvapivý účinek“. Z tohoto pohledu evropský inspektor ochrany údajů doporučuje zákonodárci, aby zvážil, zda by neměl v návrhu výslovně uvést výjimky ze zásad ochrany údajů, které mohou být nezbytné, jako je například nutnost odložit poskytnutí informace podle článku 12 do chvíle, než bude přijato prozatímní opatření. |
| --- | --- |

17.

Samozřejmě, jak již bylo řečeno v bodě 10, lze učinit nezbytné výjimky a omezení ve vztahu k těmto ustanovením v souladu s článkem 20 nařízení (ES) č. 45/2001. Například informace pro dotyčné osoby bude muset být pozdržena, bude-li zapotřebí, aby rozhodnutí o uvedení konkrétní osoby na seznam a o zmrazení jejího majetku neztratilo svůj „překvapivý účinek“. Z tohoto pohledu evropský inspektor ochrany údajů doporučuje zákonodárci, aby zvážil, zda by neměl v návrhu výslovně uvést výjimky ze zásad ochrany údajů, které mohou být nezbytné, jako je například nutnost odložit poskytnutí informace podle článku 12 do chvíle, než bude přijato prozatímní opatření.

III.3   Článek 7d: práva subjektů údajů na přístup, kontrolní činnost a soudní přezkum

| 18. | V navrhovaném článku 7d se v prvním odstavci stanoví, že předloží-li OSN nebo stát utajované informace, Komise tyto informace zpracuje v souladu se svými vnitřními bezpečnostními předpisy (rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom (3)), a případně v souladu s dohodou o bezpečnosti utajovaných informací uzavřenou mezi EU a předkládajícím státem. Ve druhém odstavci se uvádí, že informace se stupněm utajení „EU Top Secret“, „EU Secret“ nebo „EU Confidential“ nejsou zpřístupněny bez souhlasu původce těchto informací. |
| --- | --- |

18.

V navrhovaném článku 7d se v prvním odstavci stanoví, že předloží-li OSN nebo stát utajované informace, Komise tyto informace zpracuje v souladu se svými vnitřními bezpečnostními předpisy (rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom (3)), a případně v souladu s dohodou o bezpečnosti utajovaných informací uzavřenou mezi EU a předkládajícím státem. Ve druhém odstavci se uvádí, že informace se stupněm utajení „EU Top Secret“, „EU Secret“ nebo „EU Confidential“ nejsou zpřístupněny bez souhlasu původce těchto informací.

| 19. | Tento článek vyvolává dvě otázky, přičemž první z nich se týká důsledků tohoto ustanovení pro právo subjektů údajů na přístup k jejich osobním údajům, zakotvené v článku 13 nařízení (ES) č. 45/2001, a druhá možnosti evropského inspektora ochrany údajů, jakož i Soudního dvora mít přístup k osobním údajům obsaženým v utajovaných dokumentech a plnit tak účinným způsobem své úkoly. |
| --- | --- |

19.

Tento článek vyvolává dvě otázky, přičemž první z nich se týká důsledků tohoto ustanovení pro právo subjektů údajů na přístup k jejich osobním údajům, zakotvené v článku 13 nařízení (ES) č. 45/2001, a druhá možnosti evropského inspektora ochrany údajů, jakož i Soudního dvora mít přístup k osobním údajům obsaženým v utajovaných dokumentech a plnit tak účinným způsobem své úkoly.

Právo subjektů údajů na přístup k osobním údajům obsaženým v utajovaných dokumentech

| 20. | Uvedená bezpečnostní pravidla, jakož i dohody mezi EU a předkládajícím státem upravují přístup k utajovaným informacím. Přístup k takovým informacím je povolen pouze osobám, které mají potřebu vědět, neboli potřebují přístup pro výkon svých funkcí nebo splnění svého úkolu (4). Jedná-li se o informace označené jedním ze stupňů utajení uvedených v navrhovaném čl. 7d odst. 2, tyto osoby navíc potřebují bezpečnostní prověrku. |
| --- | --- |

20.

Uvedená bezpečnostní pravidla, jakož i dohody mezi EU a předkládajícím státem upravují přístup k utajovaným informacím. Přístup k takovým informacím je povolen pouze osobám, které mají potřebu vědět, neboli potřebují přístup pro výkon svých funkcí nebo splnění svého úkolu (4). Jedná-li se o informace označené jedním ze stupňů utajení uvedených v navrhovaném čl. 7d odst. 2, tyto osoby navíc potřebují bezpečnostní prověrku.

| 21. | Vnitřní bezpečnostní pravidla Komise je třeba chápat v souvislosti s nařízením (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise, které stanoví právo libovolné osoby na přístup k informacím ze všech tří největších orgánů EU. Článek 9 tohoto nařízení se týká zacházení s citlivými dokumenty a odkazuje na všechny tři výše uvedené kategorie klasifikace. V odstavci 3 se uvádí, že citlivé dokumenty se uvolňují pouze se souhlasem jejich původce, což je pravidlo obsažené i v navrhovaném čl. 7d odst. 2. |
| --- | --- |

21.

Vnitřní bezpečnostní pravidla Komise je třeba chápat v souvislosti s nařízením (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise, které stanoví právo libovolné osoby na přístup k informacím ze všech tří největších orgánů EU. Článek 9 tohoto nařízení se týká zacházení s citlivými dokumenty a odkazuje na všechny tři výše uvedené kategorie klasifikace. V odstavci 3 se uvádí, že citlivé dokumenty se uvolňují pouze se souhlasem jejich původce, což je pravidlo obsažené i v navrhovaném čl. 7d odst. 2.

| 22. | Vnitřní bezpečnostní pravidla Komise jsou v souladu s právem veřejnosti na přístup k dokumentům. Není tomu však v případě zvláštních práv na přístup, jako je právo subjektů údajů na přístup k jejich vlastním osobním údajům vycházející z článku 13 nařízení (ES) č. 45/2001. Vnitřní bezpečnostní předpisy neodkazují na pravidla o ochraně údajů nebo na práva subjektů údajů jako taková. Situací, kdy by subjekt údajů požadoval přístup k osobním údajům obsaženým v utajovaném dokumentu, se vnitřní bezpečnostní pravidla Komise nezabývají. Totéž platí pro dohody o bezpečnosti utajovaných informací uzavřené s jednotlivými státy. |
| --- | --- |

22.

Vnitřní bezpečnostní pravidla Komise jsou v souladu s právem veřejnosti na přístup k dokumentům. Není tomu však v případě zvláštních práv na přístup, jako je právo subjektů údajů na přístup k jejich vlastním osobním údajům vycházející z článku 13 nařízení (ES) č. 45/2001. Vnitřní bezpečnostní předpisy neodkazují na pravidla o ochraně údajů nebo na práva subjektů údajů jako taková. Situací, kdy by subjekt údajů požadoval přístup k osobním údajům obsaženým v utajovaném dokumentu, se vnitřní bezpečnostní pravidla Komise nezabývají. Totéž platí pro dohody o bezpečnosti utajovaných informací uzavřené s jednotlivými státy.

| 23. | Článek 13 nařízení (ES) č. 45/2001 zaručuje subjektu údajů neomezené právo získat od správce kdykoli ve lhůtě tří měsíců od přijetí žádosti o informaci a bezplatně mj. sdělení srozumitelnou formou o údajích, které jsou předmětem zpracování (viz písm. c)). |
| --- | --- |

23.

Článek 13 nařízení (ES) č. 45/2001 zaručuje subjektu údajů neomezené právo získat od správce kdykoli ve lhůtě tří měsíců od přijetí žádosti o informaci a bezplatně mj. sdělení srozumitelnou formou o údajích, které jsou předmětem zpracování (viz písm. c)).

| 24. | Evropský inspektor ochrany údajů plně chápe, že v souvislosti s omezujícími opatřeními, která byla přijata proti některým osobám či skupinám s cílem předcházet teroristickým zločinům, existují oprávněné důvody k tomu, aby utajované (osobní) informace nebyly subjektům údajů zpřístupňovány. Toto omezení může vycházet z článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001, jak již bylo uvedeno v bodu 10. Evropský inspektor ochrany údajů by přesto rád poukázal na požadavek nezbytnosti, obsažený v tomto článku a v postupu, který stanoví odstavce 3 a 4 článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

24.

Evropský inspektor ochrany údajů plně chápe, že v souvislosti s omezujícími opatřeními, která byla přijata proti některým osobám či skupinám s cílem předcházet teroristickým zločinům, existují oprávněné důvody k tomu, aby utajované (osobní) informace nebyly subjektům údajů zpřístupňovány. Toto omezení může vycházet z článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001, jak již bylo uvedeno v bodu 10. Evropský inspektor ochrany údajů by přesto rád poukázal na požadavek nezbytnosti, obsažený v tomto článku a v postupu, který stanoví odstavce 3 a 4 článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001.

| 25. | Článek 20 požaduje, aby uvedená omezení zmíněných ustanovení byla nezbytným opatřením pro zajištění jednoho z uvedených cílů. Jelikož se vnitřní bezpečnostní pravidla Komise, jakož i dohody s jednotlivými státy nezabývají otázkou přístupu subjektů údajů a jelikož navrhovaný čl. 7d odst. 2 obsahuje nepodmíněnou povinnost získat souhlas původce informace před zpřístupněním utajovaných informací, není zajištěno, aby k omezování práva na přístup docházelo pouze v nezbytných případech. Toto ustanovení neudává žádná věcná kritéria a plně ponechává volnost v rozhodování původcům informací, mezi nimiž jsou i strany, jež nepodléhají právním předpisům a standardům EU týkajícím se ochrany základních práv. |
| --- | --- |

25.

Článek 20 požaduje, aby uvedená omezení zmíněných ustanovení byla nezbytným opatřením pro zajištění jednoho z uvedených cílů. Jelikož se vnitřní bezpečnostní pravidla Komise, jakož i dohody s jednotlivými státy nezabývají otázkou přístupu subjektů údajů a jelikož navrhovaný čl. 7d odst. 2 obsahuje nepodmíněnou povinnost získat souhlas původce informace před zpřístupněním utajovaných informací, není zajištěno, aby k omezování práva na přístup docházelo pouze v nezbytných případech. Toto ustanovení neudává žádná věcná kritéria a plně ponechává volnost v rozhodování původcům informací, mezi nimiž jsou i strany, jež nepodléhají právním předpisům a standardům EU týkajícím se ochrany základních práv.

| 26. | Odstavce 3 a 4 článku 20 obsahují pravidla týkající se uplatňování omezení. V souladu s odstavcem 3 by měl dotyčný orgán informovat subjekt údajů o hlavních důvodech pro použití omezení a o jeho právu podat námitku u evropského inspektora ochrany údajů. Odstavec 4 obsahuje další pravidlo vztahující se konkrétně k omezení práva na přístup. Uvádí se zde, že evropský inspektor ochrany údajů při posuzování stížnosti na základě předchozího odstavce sdělí subjektu údajů, zda byly údaje zpracovány řádně, a pokud nebyly, zda byla učiněna příslušná náprava (5). Současný návrh na změnu nařízení (ES) č. 881/2002 by tedy měl zajistit, aby tato pravidla mohla být dodržena. To úzce souvisí s druhou otázkou, kterou navrhovaný článek 7d vyvolává. |
| --- | --- |

26.

Odstavce 3 a 4 článku 20 obsahují pravidla týkající se uplatňování omezení. V souladu s odstavcem 3 by měl dotyčný orgán informovat subjekt údajů o hlavních důvodech pro použití omezení a o jeho právu podat námitku u evropského inspektora ochrany údajů. Odstavec 4 obsahuje další pravidlo vztahující se konkrétně k omezení práva na přístup. Uvádí se zde, že evropský inspektor ochrany údajů při posuzování stížnosti na základě předchozího odstavce sdělí subjektu údajů, zda byly údaje zpracovány řádně, a pokud nebyly, zda byla učiněna příslušná náprava (5). Současný návrh na změnu nařízení (ES) č. 881/2002 by tedy měl zajistit, aby tato pravidla mohla být dodržena. To úzce souvisí s druhou otázkou, kterou navrhovaný článek 7d vyvolává.

Přístup evropského inspektora ochrany údajů k utajovaným informacím

| 27. | Podmínka obsažená v čl. 7d odst. 2, podle níž jsou utajované informace zpřístupněny pouze se souhlasem jejich původce, by mohla být v rozporu s nezávislou kontrolou evropského inspektora ochrany údajů. Použitelnost nařízení (ES) č. 45/2001 má za následek, že zpracování osobních údajů může podléhat opravným prostředkům, stanoveným v článku 32, jakož i donucovacím pravomocem evropského inspektora ochrany údajů, stanoveným v článku 47. Poslední uvedený článek především propůjčuje evropskému inspektorovi ochrany údajů pravomoc získat od správce nebo od orgánu či instituce Společenství přístup ke všem osobním údajům a všem informacím nezbytným pro jeho šetření (viz čl. 47 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 45/2001). Je možné, že v souvislosti se současným návrhem by evropský inspektor ochrany údajů mohl využít této pravomoci k výkonu své povinnosti podle čl. 20 odst. 4 nařízení (ES) č. 45/2001. Vzhledem k navržené formulaci článku 7d však bude účinný výkon této pravomoci záviset na volném uvážení původce informací. |
| --- | --- |

27.

Podmínka obsažená v čl. 7d odst. 2, podle níž jsou utajované informace zpřístupněny pouze se souhlasem jejich původce, by mohla být v rozporu s nezávislou kontrolou evropského inspektora ochrany údajů. Použitelnost nařízení (ES) č. 45/2001 má za následek, že zpracování osobních údajů může podléhat opravným prostředkům, stanoveným v článku 32, jakož i donucovacím pravomocem evropského inspektora ochrany údajů, stanoveným v článku 47. Poslední uvedený článek především propůjčuje evropskému inspektorovi ochrany údajů pravomoc získat od správce nebo od orgánu či instituce Společenství přístup ke všem osobním údajům a všem informacím nezbytným pro jeho šetření (viz čl. 47 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 45/2001). Je možné, že v souvislosti se současným návrhem by evropský inspektor ochrany údajů mohl využít této pravomoci k výkonu své povinnosti podle čl. 20 odst. 4 nařízení (ES) č. 45/2001. Vzhledem k navržené formulaci článku 7d však bude účinný výkon této pravomoci záviset na volném uvážení původce informací.

| 28. | Stávající znění článku 7d by tudíž bylo v rozporu s pravidly obsaženými v nařízení (ES) č. 45/2001. Evropský inspektor ochrany údajů by v tomto směru chtěl zdůraznit, že článek 20 nařízení (ES) č. 45/2001 neumožňuje omezení povinností a pravomocí evropského inspektora ochrany údajů obsažená v článcích 46 a 47. |
| --- | --- |

28.

Stávající znění článku 7d by tudíž bylo v rozporu s pravidly obsaženými v nařízení (ES) č. 45/2001. Evropský inspektor ochrany údajů by v tomto směru chtěl zdůraznit, že článek 20 nařízení (ES) č. 45/2001 neumožňuje omezení povinností a pravomocí evropského inspektora ochrany údajů obsažená v článcích 46 a 47.

| 29. | Vedle opravných prostředků dostupných před nezávislými orgány pro ochranu údajů stanoví právní předpisy v oblasti ochrany údajů právo na opravný prostředek u Soudu (viz článek 22 směrnice 95/46/ES a článek 32 nařízení (ES) č. 45/2001). Evropský inspektor ochrany údajů chce za těchto okolností poukázat na skutečnost, že stávající znění čl. 7d odst. 2 ovlivňuje také účinnost tohoto soudního přezkumu, neboť omezuje schopnost Evropského soudního dvora prověřit, zda mezi nutností bojovat proti mezinárodnímu terorismu a ochranou základních práv panuje spravedlivá rovnováha. Jak uvedl Soud prvního stupně ve svém rozsudku ze dne 4. prosince 2008, přístup k utajovaným informacím může být nezbytný pro to, aby soud mohl přezkum provést (6). |
| --- | --- |

29.

Vedle opravných prostředků dostupných před nezávislými orgány pro ochranu údajů stanoví právní předpisy v oblasti ochrany údajů právo na opravný prostředek u Soudu (viz článek 22 směrnice 95/46/ES a článek 32 nařízení (ES) č. 45/2001). Evropský inspektor ochrany údajů chce za těchto okolností poukázat na skutečnost, že stávající znění čl. 7d odst. 2 ovlivňuje také účinnost tohoto soudního přezkumu, neboť omezuje schopnost Evropského soudního dvora prověřit, zda mezi nutností bojovat proti mezinárodnímu terorismu a ochranou základních práv panuje spravedlivá rovnováha. Jak uvedl Soud prvního stupně ve svém rozsudku ze dne 4. prosince 2008, přístup k utajovaným informacím může být nezbytný pro to, aby soud mohl přezkum provést (6).

Navržené změny

| 30. | Vzhledem k výše uvedenému evropský inspektor ochrany údajů vybízí zákonodárce, aby změnil článek 7d takovým způsobem, aby bylo zajištěno, 1) že požadavek nezbytnosti zakotvený v článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001 je splněn v případě, že Komise odepře subjektu údajů přístup k jeho osobním informacím obsaženým v utajovaných dokumentech, 2) že jsou splněna pravidla uvedená v čl. 20 odst. 3 a 4 a 3) že pravomoci evropského inspektora ochrany údajů, tak jak jsou stanoveny v článku 47, jsou plně dodržovány. |
| --- | --- |

30.

Vzhledem k výše uvedenému evropský inspektor ochrany údajů vybízí zákonodárce, aby změnil článek 7d takovým způsobem, aby bylo zajištěno, 1) že požadavek nezbytnosti zakotvený v článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001 je splněn v případě, že Komise odepře subjektu údajů přístup k jeho osobním informacím obsaženým v utajovaných dokumentech, 2) že jsou splněna pravidla uvedená v čl. 20 odst. 3 a 4 a 3) že pravomoci evropského inspektora ochrany údajů, tak jak jsou stanoveny v článku 47, jsou plně dodržovány.

| 31. | Za tímto účelem by bylo třeba jako první krok omezit oblast působnosti čl. 7d odst. 2 nahrazením slova „zpřístupněny“ výrazem „zveřejněny“. Taková změna bude i právně konzistentní, neboť, jak bylo vysvětleno výše, toto ustanovení je převzato z čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 1049/2001, které se zabývá pouze přístupem veřejnosti k dokumentům. Navrhovaná změna do značné míry řeší výše projednávané otázky: omezení práva na přístup pro subjekty údajů již nebude ponecháno plně na uvážení předkládající strany a rovněž tak možnost evropského inspektora ochrany údajů a Evropského soudního dvora mít přístup k těmto informacím pro plnění svých úkolů nebude omezována. |
| --- | --- |

31.

Za tímto účelem by bylo třeba jako první krok omezit oblast působnosti čl. 7d odst. 2 nahrazením slova „zpřístupněny“ výrazem „zveřejněny“. Taková změna bude i právně konzistentní, neboť, jak bylo vysvětleno výše, toto ustanovení je převzato z čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 1049/2001, které se zabývá pouze přístupem veřejnosti k dokumentům. Navrhovaná změna do značné míry řeší výše projednávané otázky: omezení práva na přístup pro subjekty údajů již nebude ponecháno plně na uvážení předkládající strany a rovněž tak možnost evropského inspektora ochrany údajů a Evropského soudního dvora mít přístup k těmto informacím pro plnění svých úkolů nebude omezována.

| 32. | Nicméně dokud se vnitřní pravidla Komise a dohody o bezpečnosti utajovaných informací nebudou výslovně zabývat otázkou přístupu subjektů údajů a dokud nezajistí splnění požadavku nezbytnosti článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001, problém nebude vyřešen. Zatímco evropský inspektor ochrany údajů (a Evropský soudní dvůr) může mít přístup podle zásady, že potřebuje vědět, a na základě bezpečnostní prověrky osob, které ve skutečnosti s utajovanými informacemi pracují, není jisté, zda stejnou možnost má i subjekt údajů. Evropský inspektor ochrany údajů proto vybízí Komisi aby zajistila, aby právo přístupu k osobním údajům v utajovaných dokumentech bylo omezováno pouze v nezbytných případech. |
| --- | --- |

32.

Nicméně dokud se vnitřní pravidla Komise a dohody o bezpečnosti utajovaných informací nebudou výslovně zabývat otázkou přístupu subjektů údajů a dokud nezajistí splnění požadavku nezbytnosti článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001, problém nebude vyřešen. Zatímco evropský inspektor ochrany údajů (a Evropský soudní dvůr) může mít přístup podle zásady, že potřebuje vědět, a na základě bezpečnostní prověrky osob, které ve skutečnosti s utajovanými informacemi pracují, není jisté, zda stejnou možnost má i subjekt údajů. Evropský inspektor ochrany údajů proto vybízí Komisi aby zajistila, aby právo přístupu k osobním údajům v utajovaných dokumentech bylo omezováno pouze v nezbytných případech.

III.4   Článek 7e: právní základ zpracovávání údajů, kategorie zpracovávaných údajů, určení správce

| 33. | Článek 7e s dostatečnou přesností definuje jak úkoly Komise při zpracovávání osobních údajů (odstavec 1), tak to, jaké osobní údaje budou zpracovávány (odstavce 2 až 4). Odstavec 5 tohoto článku určuje jeden útvar Komise jako správce ve smyslu čl. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

33.

Článek 7e s dostatečnou přesností definuje jak úkoly Komise při zpracovávání osobních údajů (odstavec 1), tak to, jaké osobní údaje budou zpracovávány (odstavce 2 až 4). Odstavec 5 tohoto článku určuje jeden útvar Komise jako správce ve smyslu čl. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 45/2001.

| 34. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá první odstavec článku 7e, je-li jeho cílem poskytnout právní základ pro zpracování osobních údajů podle článku 5 nařízení (ES) č. 45/2001. Veškerá činnost související se zpracováním osobních údajů by ve skutečnosti měla vycházet z jednoho z právních základů uvedených v tomto článku. Z tohoto pohledu evropský inspektor ochrany údajů uznává, že písmeno a): „nezbytné pro vykonání úkolu ve veřejném zájmu (...)“, a b): „nezbytné pro splnění právní povinnosti, které podléhá správce“, může být zvláště důležité v souvislosti s omezujícími opatřeními. |
| --- | --- |

34.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá první odstavec článku 7e, je-li jeho cílem poskytnout právní základ pro zpracování osobních údajů podle článku 5 nařízení (ES) č. 45/2001. Veškerá činnost související se zpracováním osobních údajů by ve skutečnosti měla vycházet z jednoho z právních základů uvedených v tomto článku. Z tohoto pohledu evropský inspektor ochrany údajů uznává, že písmeno a): „nezbytné pro vykonání úkolu ve veřejném zájmu (...)“, a b): „nezbytné pro splnění právní povinnosti, které podléhá správce“, může být zvláště důležité v souvislosti s omezujícími opatřeními.

| 35. | Evropský inspektor ochrany údajů nicméně připomíná, že v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 45/2001 by osobní údaje měly být „přiměřené, podstatné a nepřesahující míru s ohledem na účely, pro které jsou shromažďovány (...)“, a že Komise by proto měla zajistit, aby byly shromažďované osobní údaje nezbytné pro účely omezujících opatření podle návrhu nařízení. |
| --- | --- |

35.

Evropský inspektor ochrany údajů nicméně připomíná, že v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 45/2001 by osobní údaje měly být „přiměřené, podstatné a nepřesahující míru s ohledem na účely, pro které jsou shromažďovány (...)“, a že Komise by proto měla zajistit, aby byly shromažďované osobní údaje nezbytné pro účely omezujících opatření podle návrhu nařízení.

| 36. | Z tohoto pohledu evropský inspektor ochrany údajů navrhuje pozměnit čl. 7e odst. 1 takto: „Komise zpracuje osobní údaje nezbytné pro plnění svých úkolů podle tohoto nařízení“. |
| --- | --- |

36.

Z tohoto pohledu evropský inspektor ochrany údajů navrhuje pozměnit čl. 7e odst. 1 takto: „Komise zpracuje osobní údaje nezbytné pro plnění svých úkolů podle tohoto nařízení“.

| 37. | Relevance jednotlivých kategorií údajů používaných v souvislosti s omezujícími opatřeními – včetně takových informací jako jsou základní údaje totožnosti (například daňové číslo a číslo sociálního pojištění) a „funkce nebo povolání“ – by měla být dále řádně prověřena, a to jak obecně, tak v jednotlivých případech, zvláště vzhledem k tomu, že tyto informace mohou zahrnovat některé zvláštní kategorie údajů a vyžadovat zvláštní ochranná opatření. |
| --- | --- |

37.

Relevance jednotlivých kategorií údajů používaných v souvislosti s omezujícími opatřeními – včetně takových informací jako jsou základní údaje totožnosti (například daňové číslo a číslo sociálního pojištění) a „funkce nebo povolání“ – by měla být dále řádně prověřena, a to jak obecně, tak v jednotlivých případech, zvláště vzhledem k tomu, že tyto informace mohou zahrnovat některé zvláštní kategorie údajů a vyžadovat zvláštní ochranná opatření.

| 38. | Na tomto základě evropský inspektor ochrany údajů vítá zásadu, kterou stanoví odstavec 3, podle níž příloha může zahrnovat také jméno a příjmení rodičů fyzické osoby, jsou-li takové údaje v konkrétním případě nutné za výlučným účelem ověření totožnosti dotyčné fyzické osoby uvedené na seznamu. Toto ustanovení dobře odráží zásadu omezení účelu pro ochranu údajů, která by měla být odpovídajícím způsobem vymezena a uplatňována s ohledem na celý článek. Evropský inspektor ochrany údajů proto výslovně doporučuje, aby byla tato zásada uplatněna na všechny kategorie údajů provedením této změny čl. 7e odst. 2: „Příloha I zahrnuje pouze informace nezbytné pro účely ověření totožnosti fyzických osob uvedených na seznamu a v každém případě nezahrnuje více než následující informace.“ |
| --- | --- |

38.

Na tomto základě evropský inspektor ochrany údajů vítá zásadu, kterou stanoví odstavec 3, podle níž příloha může zahrnovat také jméno a příjmení rodičů fyzické osoby, jsou-li takové údaje v konkrétním případě nutné za výlučným účelem ověření totožnosti dotyčné fyzické osoby uvedené na seznamu. Toto ustanovení dobře odráží zásadu omezení účelu pro ochranu údajů, která by měla být odpovídajícím způsobem vymezena a uplatňována s ohledem na celý článek. Evropský inspektor ochrany údajů proto výslovně doporučuje, aby byla tato zásada uplatněna na všechny kategorie údajů provedením této změny čl. 7e odst. 2: „Příloha I zahrnuje pouze informace nezbytné pro účely ověření totožnosti fyzických osob uvedených na seznamu a v každém případě nezahrnuje více než následující informace.“

| 39. | Evropský inspektor ochrany údajů rovněž vítá odstavec 4, který stanoví, že zvláštní kategorie osobních údajů, jako jsou trestné činy, rozsudky v trestních věcech nebo bezpečnostní opatření, mohou být zpracovávány pouze ve zvláštních případech, s výhradou vhodných zvláštních ochranných opatření, a nejsou zveřejňovány ani vyměňovány. |
| --- | --- |

39.

Evropský inspektor ochrany údajů rovněž vítá odstavec 4, který stanoví, že zvláštní kategorie osobních údajů, jako jsou trestné činy, rozsudky v trestních věcech nebo bezpečnostní opatření, mohou být zpracovávány pouze ve zvláštních případech, s výhradou vhodných zvláštních ochranných opatření, a nejsou zveřejňovány ani vyměňovány.

| 40. | Pokud jde o odstavec 5, evropský inspektor ochrany údajů uznává, že určení správce v příloze II nařízení (ES) č. 881/2002 podpoří viditelnost tohoto správce a jeho úlohu „kontaktního místa“, čímž usnadní výkon práv subjektů údajů podle nařízení (ES) č. 45/2001. Evropský inspektor ochrany údajů přesto připomíná, že je rovněž nezbytné zajistit, aby správce mohl ze své pozice nejen skutečně zaručit výkon práv subjektů údajů, ale také plnění všech ostatních povinností vyplývajících z nařízení (ES) č. 45/2001. Komise by tedy mohla uvažovat o objasnění tohoto bodu návrhu například tím, že by v odstavci 5 výslovně zdůraznila, že je nutné, aby správce zajišťoval plnění povinností vyplývajících z nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

40.

Pokud jde o odstavec 5, evropský inspektor ochrany údajů uznává, že určení správce v příloze II nařízení (ES) č. 881/2002 podpoří viditelnost tohoto správce a jeho úlohu „kontaktního místa“, čímž usnadní výkon práv subjektů údajů podle nařízení (ES) č. 45/2001. Evropský inspektor ochrany údajů přesto připomíná, že je rovněž nezbytné zajistit, aby správce mohl ze své pozice nejen skutečně zaručit výkon práv subjektů údajů, ale také plnění všech ostatních povinností vyplývajících z nařízení (ES) č. 45/2001. Komise by tedy mohla uvažovat o objasnění tohoto bodu návrhu například tím, že by v odstavci 5 výslovně zdůraznila, že je nutné, aby správce zajišťoval plnění povinností vyplývajících z nařízení (ES) č. 45/2001.

III.5   Předávání osobních údajů třetím zemím nebo mezinárodním organizacím

| 41. | Důležitou otázkou, kterou se návrh výslovně nezabývá, ale která nutně souvisí s postupem uvádění na seznam, je, do jaké míry mohou být osobní údaje zpracovávané orgány Společenství sdíleny s OSN anebo třetími zeměmi, a mohou-li být sdíleny, pak za jakých podmínek. |
| --- | --- |

41.

Důležitou otázkou, kterou se návrh výslovně nezabývá, ale která nutně souvisí s postupem uvádění na seznam, je, do jaké míry mohou být osobní údaje zpracovávané orgány Společenství sdíleny s OSN anebo třetími zeměmi, a mohou-li být sdíleny, pak za jakých podmínek.

| 42. | V této souvislosti by evropský inspektor ochrany údajů rád upozornil na článek 9 nařízení (ES) č. 45/2001, který stanoví podmínky pro předávání osobních údajů jiným příjemcům, než jsou instituce Společenství, na které se nevztahuje směrnice 95/46/ES. Nabízí se celá škála možností, od souhlasu subjektu údajů (odst. 6 písm. a)) a výkonu právních nároků před soudem (odst. 6 písm. d)) – což může být užitečné v případě informací, které poskytla osoba uvedená na seznamu, s cílem provést přezkum seznamu, – až po mechanismus existující v rámci OSN a zajišťující odpovídající ochranu osobních údajů předávaných z EU. |
| --- | --- |

42.

V této souvislosti by evropský inspektor ochrany údajů rád upozornil na článek 9 nařízení (ES) č. 45/2001, který stanoví podmínky pro předávání osobních údajů jiným příjemcům, než jsou instituce Společenství, na které se nevztahuje směrnice 95/46/ES. Nabízí se celá škála možností, od souhlasu subjektu údajů (odst. 6 písm. a)) a výkonu právních nároků před soudem (odst. 6 písm. d)) – což může být užitečné v případě informací, které poskytla osoba uvedená na seznamu, s cílem provést přezkum seznamu, – až po mechanismus existující v rámci OSN a zajišťující odpovídající ochranu osobních údajů předávaných z EU.

| 43. | Evropský inspektor ochrany údajů připomíná, že jednotlivé plánované činnosti související se zpracováváním údajů musí být v souladu s tímto systémem, aby byla zaručena odpovídající ochrana osobních údajů vyměňovaných s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, a že mohou být proto zapotřebí specifikace v návrhu, jakož i ujednání s OSN. |
| --- | --- |

43.

Evropský inspektor ochrany údajů připomíná, že jednotlivé plánované činnosti související se zpracováváním údajů musí být v souladu s tímto systémem, aby byla zaručena odpovídající ochrana osobních údajů vyměňovaných s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, a že mohou být proto zapotřebí specifikace v návrhu, jakož i ujednání s OSN.

III.6   Další otázky: odpovědnost, předběžná kontrola, konzultace evropského inspektora ochrany údajů

| 44. | Článek 6 návrhu zbavuje odpovědnosti fyzické a právnické osoby zavádějící omezující opatření, s výjimkou případu nedbalosti. Na tomto místě by evropský inspektor ochrany údajů rád upřesnil, že tento článek nelze chápat tak, že zbavuje mimosmluvní odpovědnosti podle čl. 32 odst. 4 nařízení (ES) č. 45/2001 a podle článku 23 směrnice 95/46/ES za zpracovávání osobních údajů při porušení platných předpisů na ochranu osobních údajů. V tomto ohledu se omezující opatření zakládají na zpracovávání a zveřejňování osobních údajů, které by v případě protiprávního jednání mohly samy o sobě – bez ohledu na přijatá omezující opatření – způsobit nehmotnou škodu, jak již uznal Soudní dvůr (7). |
| --- | --- |

44.

Článek 6 návrhu zbavuje odpovědnosti fyzické a právnické osoby zavádějící omezující opatření, s výjimkou případu nedbalosti. Na tomto místě by evropský inspektor ochrany údajů rád upřesnil, že tento článek nelze chápat tak, že zbavuje mimosmluvní odpovědnosti podle čl. 32 odst. 4 nařízení (ES) č. 45/2001 a podle článku 23 směrnice 95/46/ES za zpracovávání osobních údajů při porušení platných předpisů na ochranu osobních údajů. V tomto ohledu se omezující opatření zakládají na zpracovávání a zveřejňování osobních údajů, které by v případě protiprávního jednání mohly samy o sobě – bez ohledu na přijatá omezující opatření – způsobit nehmotnou škodu, jak již uznal Soudní dvůr (7).

| 45. | Je třeba poznamenat, že předběžná kontrola evropského inspektora ochrany údajů podle článku 27 nařízení (ES) č. 45/2001 může být nezbytná, pakliže návrh stanoví postupy zpracování některých zvláštních kategorií údajů (podezření ze spáchání trestného činu, odsouzení za trestný čin nebo bezpečnostní opatření) a postupy, jejichž účelem je vyloučení osob z plného požívání vlastnického práva. |
| --- | --- |

45.

Je třeba poznamenat, že předběžná kontrola evropského inspektora ochrany údajů podle článku 27 nařízení (ES) č. 45/2001 může být nezbytná, pakliže návrh stanoví postupy zpracování některých zvláštních kategorií údajů (podezření ze spáchání trestného činu, odsouzení za trestný čin nebo bezpečnostní opatření) a postupy, jejichž účelem je vyloučení osob z plného požívání vlastnického práva.

| 46. | V souladu s článkem 28 nařízení (ES) č. 45/2001 evropský inspektor ochrany údajů očekává, že bude konzultován ohledně návrhů právních předpisů a správních opatření souvisejících se zpracováním osobních údajů, které by mohly být předloženy v oblasti omezujících opatření vůči osobám podezřelým z terorismu. |
| --- | --- |

46.

V souladu s článkem 28 nařízení (ES) č. 45/2001 evropský inspektor ochrany údajů očekává, že bude konzultován ohledně návrhů právních předpisů a správních opatření souvisejících se zpracováním osobních údajů, které by mohly být předloženy v oblasti omezujících opatření vůči osobám podezřelým z terorismu.

IV.   ZÁVĚRY

| 47. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá záměr návrhu Komise zabývat se posledním vývojem judikatury Soudního dvora tak, že se posílí postup uvádění na seznam a jednoznačně zohlední právo na ochranu osobních údajů, které je klíčovým faktorem pro zajištění legitimity a účinnosti omezujících opatření přijatých Komisí. |
| --- | --- |

47.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá záměr návrhu Komise zabývat se posledním vývojem judikatury Soudního dvora tak, že se posílí postup uvádění na seznam a jednoznačně zohlední právo na ochranu osobních údajů, které je klíčovým faktorem pro zajištění legitimity a účinnosti omezujících opatření přijatých Komisí.

| 48. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá, že preambule obsahuje odkazy, podle nichž je nezbytné uplatňovat nařízení v souladu se základním právem na ochranu osobních údajů, a že návrh jednoznačně uznává v bodu 12 odůvodnění, že zpracování osobních údajů v této oblasti podléhá pravidlům na ochranu údajů a zejména nařízení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

48.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá, že preambule obsahuje odkazy, podle nichž je nezbytné uplatňovat nařízení v souladu se základním právem na ochranu osobních údajů, a že návrh jednoznačně uznává v bodu 12 odůvodnění, že zpracování osobních údajů v této oblasti podléhá pravidlům na ochranu údajů a zejména nařízení (ES) č. 45/2001.

| 49. | Jako obecnou poznámku by evropský inspektor ochrany údajů rád zdůraznil, že nařízení (ES) č. 45/2001 stanoví řadu povinností pro správce, jakož i práv subjektů údajů, která se uplatňují, i když je návrh výslovně neuvádí. V některých případech je přesto možná žádoucí poskytnout podrobnější informace o uplatňování povinností a práv týkajících se ochrany údajů v oblasti omezujících opatření, včetně případných výjimek a omezení. |
| --- | --- |

49.

Jako obecnou poznámku by evropský inspektor ochrany údajů rád zdůraznil, že nařízení (ES) č. 45/2001 stanoví řadu povinností pro správce, jakož i práv subjektů údajů, která se uplatňují, i když je návrh výslovně neuvádí. V některých případech je přesto možná žádoucí poskytnout podrobnější informace o uplatňování povinností a práv týkajících se ochrany údajů v oblasti omezujících opatření, včetně případných výjimek a omezení.

| 50. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá články 7a a 7c, posilují-li dodržování základních práv tím, že poskytují dotyčným osobám možnost získat informace o důvodech jejich uvedení na seznam. Evropský inspektor ochrany údajů přesto podotýká, že tato ustanovení nevylučují podobné povinnosti vyplývající z nařízení (ES) č. 45/2001. Z tohoto pohledu evropský inspektor ochrany údajů doporučuje zákonodárci, aby zvážil, zda by neměl v návrhu výslovně uvést výjimky ze zásad ochrany údajů, které mohou být nezbytné, jako například nutnost odložit poskytnutí informace podle článku 12 do chvíle, než bude přijato prozatímní opatření. |
| --- | --- |

50.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá články 7a a 7c, posilují-li dodržování základních práv tím, že poskytují dotyčným osobám možnost získat informace o důvodech jejich uvedení na seznam. Evropský inspektor ochrany údajů přesto podotýká, že tato ustanovení nevylučují podobné povinnosti vyplývající z nařízení (ES) č. 45/2001. Z tohoto pohledu evropský inspektor ochrany údajů doporučuje zákonodárci, aby zvážil, zda by neměl v návrhu výslovně uvést výjimky ze zásad ochrany údajů, které mohou být nezbytné, jako například nutnost odložit poskytnutí informace podle článku 12 do chvíle, než bude přijato prozatímní opatření.

| 51. | Evropský inspektor ochrany údajů se domnívá, že článek 7d, který ponechává zpřístupnění důvěrných informací na souhlasu původce, může být v rozporu s právem subjektů údajů na přístup k jejich osobním údajům, zakotvené v článku 13 nařízení (ES) č. 45/2001, a na možnost evropského inspektora ochrany údajů, jakož i Soudního dvora mít přístup k osobním údajům obsaženým v utajovaných dokumentech a moci tak účinným způsobem plnit své úkoly. Evropský inspektor ochrany údajů proto vybízí zákonodárce, aby pozměnil toto ustanovení, zejména nahrazením slova „zpřístupněny“ výrazem „zveřejněny“. |
| --- | --- |

51.

Evropský inspektor ochrany údajů se domnívá, že článek 7d, který ponechává zpřístupnění důvěrných informací na souhlasu původce, může být v rozporu s právem subjektů údajů na přístup k jejich osobním údajům, zakotvené v článku 13 nařízení (ES) č. 45/2001, a na možnost evropského inspektora ochrany údajů, jakož i Soudního dvora mít přístup k osobním údajům obsaženým v utajovaných dokumentech a moci tak účinným způsobem plnit své úkoly. Evropský inspektor ochrany údajů proto vybízí zákonodárce, aby pozměnil toto ustanovení, zejména nahrazením slova „zpřístupněny“ výrazem „zveřejněny“.

| 52. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá článek 7e, je-li jeho cílem poskytnout právní základ pro zpracování osobních údajů podle článku 5 nařízení (ES) č. 45/2001. Přesto doporučuje provedení určitých změn s cílem zajistit, aby zpracovávané údaje byly používány ke konkrétním účelům, aby tyto údaje byly relevantní a aby úloha správce byla v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

52.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá článek 7e, je-li jeho cílem poskytnout právní základ pro zpracování osobních údajů podle článku 5 nařízení (ES) č. 45/2001. Přesto doporučuje provedení určitých změn s cílem zajistit, aby zpracovávané údaje byly používány ke konkrétním účelům, aby tyto údaje byly relevantní a aby úloha správce byla v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.

| 53. | Evropský inspektor ochrany údajů připomíná, že případné předávání údajů třetím zemím a mezinárodním organizacím by mělo být v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 45/2001, aby těmto údajům byla zajištěna odpovídající ochrana. V tomto směru mohou být proto zapotřebí specifikace v návrhu, jakož i ujednání s OSN. |
| --- | --- |

53.

Evropský inspektor ochrany údajů připomíná, že případné předávání údajů třetím zemím a mezinárodním organizacím by mělo být v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 45/2001, aby těmto údajům byla zajištěna odpovídající ochrana. V tomto směru mohou být proto zapotřebí specifikace v návrhu, jakož i ujednání s OSN.

| 54. | Evropský inspektor ochrany údajů dále konstatuje, že návrh ponechává odpovědnost, která by mohla vyvstat v případě protiprávního zpracování a zveřejnění osobních údajů, nedotčenou; a že předběžná kontrola podle článku 27 nařízení (ES) č. 45/2001 může být nezbytná, a očekává, že bude konzultován ohledně dalších návrhů právních předpisů a správních opatření v této oblasti. |
| --- | --- |

54.

Evropský inspektor ochrany údajů dále konstatuje, že návrh ponechává odpovědnost, která by mohla vyvstat v případě protiprávního zpracování a zveřejnění osobních údajů, nedotčenou; a že předběžná kontrola podle článku 27 nařízení (ES) č. 45/2001 může být nezbytná, a očekává, že bude konzultován ohledně dalších návrhů právních předpisů a správních opatření v této oblasti.

V Bruselu dne 28. července 2009.

Peter HUSTINX

Evropský inspektor ochrany údajů

---

(1)  Rozsudek Soudního dvora EU ze dne 3. září 2008, Kadi a Al Barakaat International Foundation v. Rada ve věci C-402/05 P a C-415/05 P, dosud nezveřejněno.

1

Kadi a Al Barakaat International Foundation

(2)  Případ Kadi uvedený výše v poznámce pod čarou 1, viz zejména bod 285.

2

Kadi

výše

(3)  Rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1).

3

(4)  Viz bod 19 rozhodnutí 2001/844/ES a např. čl. 4 odst. 7 Dohody mezi Evropskou unií a vládou Spojených států amerických o bezpečnosti utajovaných informací (Úř. věst. L 115, 3.5.2007, s. 30).

4

(5)  Poskytnutí informací podle čl. 20 odst. 3 a 4 může být odloženo, dokud by tyto informace zbavovaly účinků omezení (viz čl. 20 odst. 5).

5

(6)  Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 4. prosince 2008, PMOI v. Rada, ve věci T-284/08, dosud nezveřejněno, viz zejména body 74–76.

6

PMOI

(7)  Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 12. září 2007, Kalliopé Nikolaou v. Komise ve věci T-259/03, Sb. rozh. 2007 II-99; Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 8. července 2008, Franchet a Byk v. Komise ve věci T-48/05, dosud nezveřejněno.

7

Kalliopé Nikolaou

Franchet a Byk

---

| 17.11.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 276/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 276/8

---

Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o prostoru svobody, bezpečnosti a práva ve službách občanům

2009/C 276/02

EVROPSKÝ INSPEKTOR OCHRANY ÚDAJŮ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 286 této smlouvy,

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, a zejména na článek 8 této listiny,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů, a zejména na článek 41 tohoto nařízení,

PŘIJAL TOTO STANOVISKO:

I.   ÚVOD

| 1. | Dne 10. června 2009 přijala Komise sdělení Evropskému parlamentu a Radě o prostoru svobody, bezpečnosti a práva ve službách občanům (1). V souladu s článkem 41 nařízení (ES) č. 45/2001 předkládá evropský inspektor ochrany údajů (EIOÚ) své stanovisko. |
| --- | --- |

1.

Dne 10. června 2009 přijala Komise sdělení Evropskému parlamentu a Radě o prostoru svobody, bezpečnosti a práva ve službách občanům (1). V souladu s článkem 41 nařízení (ES) č. 45/2001 předkládá evropský inspektor ochrany údajů (EIOÚ) své stanovisko.

| 2. | Komise před přijetím sdělení neformálně konzultovala EIOÚ dopisem ze dne 19. května 2009. EIOÚ na tuto konzultaci odpověděl dne 20. května 2009 zasláním neformálních připomínek, jejichž cílem bylo dále zlepšit znění sdělení. Navíc EIOÚ aktivně přispěl k dopisu Pracovní skupiny pro policii a spravedlnost ze dne 14. ledna 2009 o víceletém programu pro oblast svobody, bezpečnosti a práva (2). |
| --- | --- |

2.

Komise před přijetím sdělení neformálně konzultovala EIOÚ dopisem ze dne 19. května 2009. EIOÚ na tuto konzultaci odpověděl dne 20. května 2009 zasláním neformálních připomínek, jejichž cílem bylo dále zlepšit znění sdělení. Navíc EIOÚ aktivně přispěl k dopisu Pracovní skupiny pro policii a spravedlnost ze dne 14. ledna 2009 o víceletém programu pro oblast svobody, bezpečnosti a práva (2).

| 3. | Sdělení (bod 1) zdůrazňuje, že Unie „potřebuje nový víceletý program, který staví na dosud dosaženém pokroku a čerpá poučení ze současných slabých stránek, aby mohl kladně ovlivnit budoucnost. Tento nový program by měl stanovit priority na příštích pět let“. Tento víceletý program (již známý jako „Stockholmský program“) bude navazovat na Tamperský program a Haagský program, které daly silný politický impuls prostoru svobody, bezpečnosti a práva. |
| --- | --- |

3.

Sdělení (bod 1) zdůrazňuje, že Unie „potřebuje nový víceletý program, který staví na dosud dosaženém pokroku a čerpá poučení ze současných slabých stránek, aby mohl kladně ovlivnit budoucnost. Tento nový program by měl stanovit priority na příštích pět let“. Tento víceletý program (již známý jako „Stockholmský program“) bude navazovat na Tamperský program a Haagský program, které daly silný politický impuls prostoru svobody, bezpečnosti a práva.

| 4. | Sdělení má být základem k tomuto novému víceletému programu. EIOÚ bere v této souvislosti na vědomí, že přestože víceleté programy nejsou samy o sobě závaznými nástroji, mají výrazný dopad na politiku, kterou orgány budou v dotčené oblasti rozvíjet, jelikož mnoho konkrétních legislativních a nelegislativních opatření bude z daného programu vyplývat. |
| --- | --- |

4.

Sdělení má být základem k tomuto novému víceletému programu. EIOÚ bere v této souvislosti na vědomí, že přestože víceleté programy nejsou samy o sobě závaznými nástroji, mají výrazný dopad na politiku, kterou orgány budou v dotčené oblasti rozvíjet, jelikož mnoho konkrétních legislativních a nelegislativních opatření bude z daného programu vyplývat.

| 5. | Sdělení je tedy třeba vnímat v této souvislosti. Představuje další krok v debatě, která víceméně započala dvěma zprávami předloženými v červnu roku 2008 tzv. „skupinami pro budoucnost“ zřízenými předsednictvím Rady s cílem poskytnout myšlenky týkající se témat: Svoboda, bezpečnost, soukromí – evropské vnitřní věci v otevřeném světě (3) a „Navrhovaná řešení pro budoucí program EU v oblasti justice“ (4). |
| --- | --- |

5.

Sdělení je tedy třeba vnímat v této souvislosti. Představuje další krok v debatě, která víceméně započala dvěma zprávami předloženými v červnu roku 2008 tzv. „skupinami pro budoucnost“ zřízenými předsednictvím Rady s cílem poskytnout myšlenky týkající se témat: Svoboda, bezpečnost, soukromí – evropské vnitřní věci v otevřeném světě (3) a „Navrhovaná řešení pro budoucí program EU v oblasti justice“ (4).

II.   HLAVNÍ OBSAH STANOVISKA

| 6. | Stávající stanovisko neposkytuje pouze reakci na sdělení, ale je též příspěvkem EIOÚ k obecnější debatě o budoucnosti prostoru svobody, bezpečnosti a práva, která musí vyústit v nový strategický pracovní program (Stockholmský program), jak oznámilo švédské předsednictví EU (5). Toto stanovisko se bude též zabývat určitými důsledky možného vstupu Lisabonské smlouvy v platnost. |
| --- | --- |

6.

Stávající stanovisko neposkytuje pouze reakci na sdělení, ale je též příspěvkem EIOÚ k obecnější debatě o budoucnosti prostoru svobody, bezpečnosti a práva, která musí vyústit v nový strategický pracovní program (Stockholmský program), jak oznámilo švédské předsednictví EU (5). Toto stanovisko se bude též zabývat určitými důsledky možného vstupu Lisabonské smlouvy v platnost.

| 7. | Po popisu hlavních hledisek stanoviska v části III se budeme zabývat obecným posouzením sdělení v části IV. |
| --- | --- |

7.

Po popisu hlavních hledisek stanoviska v části III se budeme zabývat obecným posouzením sdělení v části IV.

| 8. | Část V se zabývá otázkou, jak reagovat na potřebu trvalého respektu ochrany soukromí a osobních údajů v souvislosti s rostoucí výměnou osobních údajů. Zaměříme se na bod 2.3 sdělení o ochraně osobních údajů a soukromí a obecněji na potřeby další legislativních a nelegislativních opatření za účelem zlepšení rámce pro ochranu údajů. |
| --- | --- |

8.

Část V se zabývá otázkou, jak reagovat na potřebu trvalého respektu ochrany soukromí a osobních údajů v souvislosti s rostoucí výměnou osobních údajů. Zaměříme se na bod 2.3 sdělení o ochraně osobních údajů a soukromí a obecněji na potřeby další legislativních a nelegislativních opatření za účelem zlepšení rámce pro ochranu údajů.

| 9. | Část VI se zabývá potřebami a možnostmi uchovávání informací, přístupu k informacím a jejich výměny jakožto nástrojů pro vynucování práva, či jak je řečeno ve sdělení, pro „Evropu jako ochránce“. Bod 4 sdělení obsahuje několik cílů týkajících se toku informací a technologických nástrojů, zejména v bodech 4.1.2 (Umění zacházet s informacemi), 4.1.3 (Mobilizovat potřebné technologické nástroje) a 4.2.3.2 (Informační systémy). Vytvoření evropského informačního modelu (v bodu 4.1.2) je možné vnímat jako nejambicióznější návrh v této souvislosti. Stanovisko EIOÚ tento návrh podrobně analyzuje. |
| --- | --- |

9.

Část VI se zabývá potřebami a možnostmi uchovávání informací, přístupu k informacím a jejich výměny jakožto nástrojů pro vynucování práva, či jak je řečeno ve sdělení, pro „Evropu jako ochránce“. Bod 4 sdělení obsahuje několik cílů týkajících se toku informací a technologických nástrojů, zejména v bodech 4.1.2 (Umění zacházet s informacemi), 4.1.3 (Mobilizovat potřebné technologické nástroje) a 4.2.3.2 (Informační systémy). Vytvoření evropského informačního modelu (v bodu 4.1.2) je možné vnímat jako nejambicióznější návrh v této souvislosti. Stanovisko EIOÚ tento návrh podrobně analyzuje.

| 10. | Část VII se krátce dotýká zvláštního tématu v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva, který souvisí s ochranou údajů, a to konkrétně přístupu ke spravedlnosti a e-justici. |
| --- | --- |

10.

Část VII se krátce dotýká zvláštního tématu v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva, který souvisí s ochranou údajů, a to konkrétně přístupu ke spravedlnosti a e-justici.

III.   HLEDISKA V TOMTO STANOVISKU

| 11. | Toto stanovisko pojímá potřebu ochrany základních práv jako hlavní hledisko pro analýzu sdělení a obecněji pro budoucnost prostoru svobody, bezpečnosti a práva v podobě dané novým víceletým programem. Dále bude stavět na příspěvcích EIOÚ k rozvoji politiky EU v této oblasti, zejména na jeho konzultativní roli. Doposud EIOÚ přijal více než třicet stanovisek a připomínek k iniciativám vyplývajícím z Haagského programu, které lze všechny nalézt na webových stránkách EIOÚ. |
| --- | --- |

11.

Toto stanovisko pojímá potřebu ochrany základních práv jako hlavní hledisko pro analýzu sdělení a obecněji pro budoucnost prostoru svobody, bezpečnosti a práva v podobě dané novým víceletým programem. Dále bude stavět na příspěvcích EIOÚ k rozvoji politiky EU v této oblasti, zejména na jeho konzultativní roli. Doposud EIOÚ přijal více než třicet stanovisek a připomínek k iniciativám vyplývajícím z Haagského programu, které lze všechny nalézt na webových stránkách EIOÚ.

| 12. | Ve svém hodnocení sdělení se EIOÚ bude zabývat zejména následujícími čtyřmi hledisky, která jsou důležitá pro budoucnost prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Všechna tato hlediska hrají klíčovou roli i ve sdělení. |
| --- | --- |

12.

Ve svém hodnocení sdělení se EIOÚ bude zabývat zejména následujícími čtyřmi hledisky, která jsou důležitá pro budoucnost prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Všechna tato hlediska hrají klíčovou roli i ve sdělení.

| 13. | První hledisko je exponenciální nárůst počtu digitálních informací o občanech jako důsledek rozvíjejících se informačních a komunikačních technologií (6). Společnost se posouvá směrem k modelu, často nazývanému „společností dohledu“, kde je nanejvýš pravděpodobné, že každá transakce a téměř každý pohyb občanů zanechá digitální záznam. Tzv. „internet věcí“ a „inteligentní prostředí“ se již rychle rozvíjejí prostřednictvím používání štítků RFID. Stále častěji jsou používány digitalizované vlastnosti lidského těla (biometrie). Toto vede k stále propojenějšímu světu, ve kterém mají organizace zajištující veřejnou bezpečnost přístup k rozsáhlému množství potenciálně užitečných informací, které mohou přímo ovlivnit život dotčených osob. |
| --- | --- |

13.

První hledisko je exponenciální nárůst počtu digitálních informací o občanech jako důsledek rozvíjejících se informačních a komunikačních technologií (6). Společnost se posouvá směrem k modelu, často nazývanému „společností dohledu“, kde je nanejvýš pravděpodobné, že každá transakce a téměř každý pohyb občanů zanechá digitální záznam. Tzv. „internet věcí“ a „inteligentní prostředí“ se již rychle rozvíjejí prostřednictvím používání štítků RFID. Stále častěji jsou používány digitalizované vlastnosti lidského těla (biometrie). Toto vede k stále propojenějšímu světu, ve kterém mají organizace zajištující veřejnou bezpečnost přístup k rozsáhlému množství potenciálně užitečných informací, které mohou přímo ovlivnit život dotčených osob.

| 14. | Druhé hledisko je internacionalizace. Na jedné straně v době digitálního věku není výměna údajů vázána vnějšími hranicemi Evropské unie, ale na druhé straně existuje zvýšená potřeba mezinárodní spolupráce v celé řadě činností EU, pokud jde o prostor svobody, bezpečnosti a práva: boj proti terorismu, policejní a soudní spolupráce, občanské soudnictví a hraniční kontroly jsou jen některými z příkladů. |
| --- | --- |

14.

Druhé hledisko je internacionalizace. Na jedné straně v době digitálního věku není výměna údajů vázána vnějšími hranicemi Evropské unie, ale na druhé straně existuje zvýšená potřeba mezinárodní spolupráce v celé řadě činností EU, pokud jde o prostor svobody, bezpečnosti a práva: boj proti terorismu, policejní a soudní spolupráce, občanské soudnictví a hraniční kontroly jsou jen některými z příkladů.

| 15. | Třetí hledisko je použití údajů pro účely vynucování práva: hrozby pro společnost z poslední doby, v souvislosti s terorismem nebo jiné, vedly pro donucovací orgány k více možnostem (k potřebě více možností) ke shromažďování, uchovávání a výměně osobních údajů. V mnoha případech se zapojily soukromé strany, jak mimo jiné ukazuje směrnice o uchovávání údajů (7) a různé nástroje týkající se údajů jmenné evidence cestujících (PNR) (8). |
| --- | --- |

15.

Třetí hledisko je použití údajů pro účely vynucování práva: hrozby pro společnost z poslední doby, v souvislosti s terorismem nebo jiné, vedly pro donucovací orgány k více možnostem (k potřebě více možností) ke shromažďování, uchovávání a výměně osobních údajů. V mnoha případech se zapojily soukromé strany, jak mimo jiné ukazuje směrnice o uchovávání údajů (7) a různé nástroje týkající se údajů jmenné evidence cestujících (PNR) (8).

| 16. | Čtvrtým hlediskem je volný pohyb. Postupný rozvoj prostoru svobody, bezpečnosti a práva vyžaduje další odstranění vnitřních hranic a možných překážek volného pohybu v rámci prostoru. Nové nástroje v této oblasti by v žádném případě neměly hranice obnovovat. Volný pohyb zahrnuje v tomto kontextu na jedné straně volný pohyb osob a na druhé straně volný pohyb (osobních) údajů. |
| --- | --- |

16.

Čtvrtým hlediskem je volný pohyb. Postupný rozvoj prostoru svobody, bezpečnosti a práva vyžaduje další odstranění vnitřních hranic a možných překážek volného pohybu v rámci prostoru. Nové nástroje v této oblasti by v žádném případě neměly hranice obnovovat. Volný pohyb zahrnuje v tomto kontextu na jedné straně volný pohyb osob a na druhé straně volný pohyb (osobních) údajů.

| 17. | Tato čtyři hlediska ukazují, že kontext, ve kterém jsou informace používány, se rychle mění. V tomto kontextu není pochyb o významu silného mechanismu na ochranu základních práv občanů a zejména na ochranu soukromí a údajů. Z těchto důvodů proto EIOÚ volí potřebu ochrany jako hlavní hledisko pro tuto analýzu, jak je zmíněno v bodě 11. |
| --- | --- |

17.

Tato čtyři hlediska ukazují, že kontext, ve kterém jsou informace používány, se rychle mění. V tomto kontextu není pochyb o významu silného mechanismu na ochranu základních práv občanů a zejména na ochranu soukromí a údajů. Z těchto důvodů proto EIOÚ volí potřebu ochrany jako hlavní hledisko pro tuto analýzu, jak je zmíněno v bodě 11.

IV.   OBECNÉ POSOUZENÍ

| 18. | Sdělení a Stockholmský program mají za cíl stanovit záměry EU pro příštích pět let s účinky, jež se mohou projevit i později. EIOÚ bere na vědomí, že sdělení je napsáno tzv. „neutrálním způsobem ve vztahu k Lisabonu“. EIOÚ plně chápe, proč Komise zaujala tento přístup, ale lituje též, že sdělení nemohlo plně těžit z dalších možností, které nabízí Lisabonská smlouva. Hledisku Lisabonské smlouvy bude v tomto sdělení věnována větší pozornost. |
| --- | --- |

18.

Sdělení a Stockholmský program mají za cíl stanovit záměry EU pro příštích pět let s účinky, jež se mohou projevit i později. EIOÚ bere na vědomí, že sdělení je napsáno tzv. „neutrálním způsobem ve vztahu k Lisabonu“. EIOÚ plně chápe, proč Komise zaujala tento přístup, ale lituje též, že sdělení nemohlo plně těžit z dalších možností, které nabízí Lisabonská smlouva. Hledisku Lisabonské smlouvy bude v tomto sdělení věnována větší pozornost.

| 19. | Sdělení staví na výsledcích činností EU v prostoru svobody, bezpečnosti a práva v posledních letech. Tyto výsledky je možné charakterizovat jako podmíněné událostmi, s důrazem na opatření rozšiřující pravomoci donucovacích orgánů a narušující soukromí občanů. Toto jistě platí v oblastech, kde jsou osobní údaje intenzivně využívány a vyměňovány, a které jsou tedy zásadní, pokud jde o ochranu údajů. Výsledky jsou podmíněny událostmi, neboť vnější události jako 11. září a bombové útoky v Madridu a Londýně daly silný impuls k legislativní činnosti. Například předávání údajů o cestujících Spojeným státům americkým lze chápat jako důsledek 11. září (9), zatímco bombové útoky v Londýně vedly ke směrnici o uchovávání údajů (10). Byla zdůrazněna opatření více narušující soukromí, neboť se zákonodárce EU zaměřil na opatření, která umožňují použití údajů a jejich výměnu, zatímco opatření, která mají za cíl zaručit ochranu osobních údajů, byla projednávána s menší naléhavostí. Hlavním ochranným opatřením, které bylo přijato po tříletých jednáních v Radě, bylo rámcové rozhodnutí Rady 2008/977/SVV o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech (11). Výsledkem bylo rámcové rozhodnutí Rady, které není plně uspokojivé (viz. body 29 až 30). |
| --- | --- |

19.

Sdělení staví na výsledcích činností EU v prostoru svobody, bezpečnosti a práva v posledních letech. Tyto výsledky je možné charakterizovat jako podmíněné událostmi, s důrazem na opatření rozšiřující pravomoci donucovacích orgánů a narušující soukromí občanů. Toto jistě platí v oblastech, kde jsou osobní údaje intenzivně využívány a vyměňovány, a které jsou tedy zásadní, pokud jde o ochranu údajů. Výsledky jsou podmíněny událostmi, neboť vnější události jako 11. září a bombové útoky v Madridu a Londýně daly silný impuls k legislativní činnosti. Například předávání údajů o cestujících Spojeným státům americkým lze chápat jako důsledek 11. září (9), zatímco bombové útoky v Londýně vedly ke směrnici o uchovávání údajů (10). Byla zdůrazněna opatření více narušující soukromí, neboť se zákonodárce EU zaměřil na opatření, která umožňují použití údajů a jejich výměnu, zatímco opatření, která mají za cíl zaručit ochranu osobních údajů, byla projednávána s menší naléhavostí. Hlavním ochranným opatřením, které bylo přijato po tříletých jednáních v Radě, bylo rámcové rozhodnutí Rady 2008/977/SVV o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech (11). Výsledkem bylo rámcové rozhodnutí Rady, které není plně uspokojivé (viz. body 29 až 30).

| 20. | Zkušenosti z posledních let ukazují, že je třeba posuzovat důsledky pro donucovací orgány a evropské občany před přijetím nových nástrojů. Takové posouzení by mělo řádně vzít v úvahu dopady na soukromí a účinnost v případě vynucování práva – v první řadě, když jsou nové nástroje navrhovány a projednávány, ale také poté, co jsou tyto nástroje zavedeny – prostřednictvím pravidelného přezkumu. Takové posouzení je též nezbytné před tím, než nový víceletý program stanoví hlavní iniciativy pro blízkou budoucnost. |
| --- | --- |

20.

Zkušenosti z posledních let ukazují, že je třeba posuzovat důsledky pro donucovací orgány a evropské občany před přijetím nových nástrojů. Takové posouzení by mělo řádně vzít v úvahu dopady na soukromí a účinnost v případě vynucování práva – v první řadě, když jsou nové nástroje navrhovány a projednávány, ale také poté, co jsou tyto nástroje zavedeny – prostřednictvím pravidelného přezkumu. Takové posouzení je též nezbytné před tím, než nový víceletý program stanoví hlavní iniciativy pro blízkou budoucnost.

| 21. | EIOÚ těší, že sdělení uznává ochranu základních práv a zejména ochranu osobních údajů za jednu z klíčových otázek v budoucnosti prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Bod 2 sdělení popisuje EU jako jedinečný prostor, pokud jde o ochranu základních práv, založený na společných hodnotách. Je též pozitivní, že přistoupení k Evropské úmluvě o ochraně lidských práv je zmíněno jako prioritní otázka – dokonce první prioritní otázka sdělení. Přistoupení je důležitým krokem vpřed při zajišťování harmonického a soudržného systému pro ochranu lidských práv. Kromě toho zaujímá ve sdělení přední místo ochrana údajů. |
| --- | --- |

21.

EIOÚ těší, že sdělení uznává ochranu základních práv a zejména ochranu osobních údajů za jednu z klíčových otázek v budoucnosti prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Bod 2 sdělení popisuje EU jako jedinečný prostor, pokud jde o ochranu základních práv, založený na společných hodnotách. Je též pozitivní, že přistoupení k Evropské úmluvě o ochraně lidských práv je zmíněno jako prioritní otázka – dokonce první prioritní otázka sdělení. Přistoupení je důležitým krokem vpřed při zajišťování harmonického a soudržného systému pro ochranu lidských práv. Kromě toho zaujímá ve sdělení přední místo ochrana údajů.

| 22. | Toto zaměření sdělení ukazuje na pevný úmysl zajistit ochranu práv občanů, a zaujmout tak vyváženější přístup. Vlády potřebují vhodné nástroje k zajištění bezpečnosti občanů, ale v evropské společnosti musejí plně respektovat základní práva občanů. Služba občanům (12) vyžaduje po Evropské unii, aby tuto rovnováhu chránila. |
| --- | --- |

22.

Toto zaměření sdělení ukazuje na pevný úmysl zajistit ochranu práv občanů, a zaujmout tak vyváženější přístup. Vlády potřebují vhodné nástroje k zajištění bezpečnosti občanů, ale v evropské společnosti musejí plně respektovat základní práva občanů. Služba občanům (12) vyžaduje po Evropské unii, aby tuto rovnováhu chránila.

| 23. | Z hlediska EIOÚ bere sdělení potřebu této rovnováhy velice dobře v úvahu, včetně potřeby ochrany osobních údajů. Uznává potřebu změny toho, na co je kladen důraz. To je velice důležité, neboť politiky v oblasti prostoru svobody, bezpečnosti a práva by neměly podporovat postupný přesun ke společnosti dohledu. EIOÚ očekává, že Rada zaujme stejný přístup ve Stockholmském programu, a to rovněž uznáním pokynů v bodě 25 níže. |
| --- | --- |

23.

Z hlediska EIOÚ bere sdělení potřebu této rovnováhy velice dobře v úvahu, včetně potřeby ochrany osobních údajů. Uznává potřebu změny toho, na co je kladen důraz. To je velice důležité, neboť politiky v oblasti prostoru svobody, bezpečnosti a práva by neměly podporovat postupný přesun ke společnosti dohledu. EIOÚ očekává, že Rada zaujme stejný přístup ve Stockholmském programu, a to rovněž uznáním pokynů v bodě 25 níže.

| 24. | Je to o to víc důležité, jelikož prostor svobody, bezpečnosti a práva je oblastí, která „utváří životní podmínky občanů, zejména osobní prostor jejich vlastní odpovědnosti a osobního a společenského bezpečí, který je chráněn základními právy“, jak nedávno zdůraznil německý ústavní soud ve svém rozhodnutí ze dne 30. června 2009 týkajícím se Lisabonské smlouvy (13). |
| --- | --- |

24.

Je to o to víc důležité, jelikož prostor svobody, bezpečnosti a práva je oblastí, která „utváří životní podmínky občanů, zejména osobní prostor jejich vlastní odpovědnosti a osobního a společenského bezpečí, který je chráněn základními právy“, jak nedávno zdůraznil německý ústavní soud ve svém rozhodnutí ze dne 30. června 2009 týkajícím se Lisabonské smlouvy (13).

| 25. | EIOÚ zdůrazňuje, že v tomto prostoru:






  — | By údaje měly být vyměňovány mezi úřady členských států včetně příslušných evropských subjektů či databází na základě odpovídajícího a účinného mechanismu, který plně respektuje základní práva občanů a zajišťuje vzájemnou důvěru. |
| --- | --- | --- |

25.

EIOÚ zdůrazňuje, že v tomto prostoru:

—

By údaje měly být vyměňovány mezi úřady členských států včetně příslušných evropských subjektů či databází na základě odpovídajícího a účinného mechanismu, který plně respektuje základní práva občanů a zajišťuje vzájemnou důvěru.

| — | To vyžaduje nejen dostupnost informací spojenou se vzájemným uznáváním právních systémů členských států (a EU), ale též harmonizaci norem na ochranu informací, například prostřednictvím společného rámce ochrany údajů, avšak nejen jeho prostřednictvím. |
| --- | --- |

—

To vyžaduje nejen dostupnost informací spojenou se vzájemným uznáváním právních systémů členských států (a EU), ale též harmonizaci norem na ochranu informací, například prostřednictvím společného rámce ochrany údajů, avšak nejen jeho prostřednictvím.

| — | Tyto společné normy by neměly být použitelné pouze v situacích s přeshraničním rozměrem. Vzájemná důvěra může existovat pouze, pokud jsou normy pevné a pokud jsou vždy respektovány bez rizika, že nebudou použity, jakmile není či přestane být patrný přeshraniční rozměr. Kromě toho rozdíly mezi „vnitřními“ a „přeshraničními“ údaji nemohou fungovat v praxi, zejména pokud jde o využití údajů (14). |
| --- | --- |

—

Tyto společné normy by neměly být použitelné pouze v situacích s přeshraničním rozměrem. Vzájemná důvěra může existovat pouze, pokud jsou normy pevné a pokud jsou vždy respektovány bez rizika, že nebudou použity, jakmile není či přestane být patrný přeshraniční rozměr. Kromě toho rozdíly mezi „vnitřními“ a „přeshraničními“ údaji nemohou fungovat v praxi, zejména pokud jde o využití údajů (14).

V.   NÁSTROJE PRO OCHRANU ÚDAJŮ

V.1   Na cestě k úplnému režimu ochrany údajů

| 26. | EIOÚ schvaluje strategický přístup, kdy je ve sdělení ochraně údajů přiděleno přední místo. Mnoho iniciativ v prostoru svobody, bezpečnosti a práva vskutku závisí na použití osobních údajů, a kvalitní ochrana údajů je proto zásadní pro jejich úspěch. Respektování soukromí a ochrana údajů nejsou jen právními povinnostmi, jež jsou stále více uznávány na úrovni EU, ale představují též zásadní otázku pro evropské občany, jak ukazují výsledky Eurobarometru (15). Navíc je omezení přístupu k osobním údajům zásadní též pro zajištění důvěry donucovacích orgánů. |
| --- | --- |

26.

EIOÚ schvaluje strategický přístup, kdy je ve sdělení ochraně údajů přiděleno přední místo. Mnoho iniciativ v prostoru svobody, bezpečnosti a práva vskutku závisí na použití osobních údajů, a kvalitní ochrana údajů je proto zásadní pro jejich úspěch. Respektování soukromí a ochrana údajů nejsou jen právními povinnostmi, jež jsou stále více uznávány na úrovni EU, ale představují též zásadní otázku pro evropské občany, jak ukazují výsledky Eurobarometru (15). Navíc je omezení přístupu k osobním údajům zásadní též pro zajištění důvěry donucovacích orgánů.

| 27. | Bod 2.3 sdělení stanoví, že je nutný úplný režim ochrany údajů, který zahrne všechny oblasti pravomocí Unie (16). EIOÚ plně podporuje tento cíl, nezávisle na vstupu Lisabonské smlouvy v platnost. Bere též na vědomí, že takový režim nutně neznamená jeden právní rámec použitelný na veškerá zpracování. Podle současných smluv jsou možnosti přijetí jednoho, soudržného právního rámce, který by se uplatnil na všechna zpracování, omezené kvůli struktuře pilířů a kvůli skutečnosti, že – alespoň pokud jde o první pilíř, má ochrana údajů zpracovávaných evropskými orgány oddělený právní základ (článek 286 Smlouvy o ES). Avšak EIOÚ poukazuje na skutečnost, že některá zlepšení mohou být provedena tím, že se plně využijí možnosti nabízené stávajícími smlouvami, jak již bylo zdůrazněno Komisí ve sdělení „Provádění Haagského programu: cesta vpřed“ (17). Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost poskytne článek 16 Smlouvy o fungování EU nezbytný právní základ pro soudržný právní rámec, který bude použitelný pro všechna zpracování. |
| --- | --- |

27.

Bod 2.3 sdělení stanoví, že je nutný úplný režim ochrany údajů, který zahrne všechny oblasti pravomocí Unie (16). EIOÚ plně podporuje tento cíl, nezávisle na vstupu Lisabonské smlouvy v platnost. Bere též na vědomí, že takový režim nutně neznamená jeden právní rámec použitelný na veškerá zpracování. Podle současných smluv jsou možnosti přijetí jednoho, soudržného právního rámce, který by se uplatnil na všechna zpracování, omezené kvůli struktuře pilířů a kvůli skutečnosti, že – alespoň pokud jde o první pilíř, má ochrana údajů zpracovávaných evropskými orgány oddělený právní základ (článek 286 Smlouvy o ES). Avšak EIOÚ poukazuje na skutečnost, že některá zlepšení mohou být provedena tím, že se plně využijí možnosti nabízené stávajícími smlouvami, jak již bylo zdůrazněno Komisí ve sdělení „Provádění Haagského programu: cesta vpřed“ (17). Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost poskytne článek 16 Smlouvy o fungování EU nezbytný právní základ pro soudržný právní rámec, který bude použitelný pro všechna zpracování.

| 28. | EIOÚ konstatuje, že to je v každém případě zásadní pro zajištění soudržnosti právního rámce ochrany údajů tam, kde je to nutné, prostřednictvím harmonizace a konsolidace různých právních nástrojů použitelných v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. |
| --- | --- |

28.

EIOÚ konstatuje, že to je v každém případě zásadní pro zajištění soudržnosti právního rámce ochrany údajů tam, kde je to nutné, prostřednictvím harmonizace a konsolidace různých právních nástrojů použitelných v prostoru svobody, bezpečnosti a práva.

Podle stávajících smluv

| 29. | V nedávné době byl učiněn první krok prostřednictvím přijetí rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV (18). Avšak tento právní nástroj nelze charakterizovat jako soudržný rámec v zásadě proto, že jeho ustanovení nejsou obecně účinná. Neuplatňují se na vnitřní situace, kdy osobní údaje pocházejí z členského státu, který je používá. Takové omezení nutně sníží přidanou hodnotu rámcového rozhodnutí Rady, ledaže by všechny členské státy rozhodly zahrnout vnitřní situace do vnitrostátních prováděcích předpisů, což není pravděpodobné. |
| --- | --- |

29.

V nedávné době byl učiněn první krok prostřednictvím přijetí rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV (18). Avšak tento právní nástroj nelze charakterizovat jako soudržný rámec v zásadě proto, že jeho ustanovení nejsou obecně účinná. Neuplatňují se na vnitřní situace, kdy osobní údaje pocházejí z členského státu, který je používá. Takové omezení nutně sníží přidanou hodnotu rámcového rozhodnutí Rady, ledaže by všechny členské státy rozhodly zahrnout vnitřní situace do vnitrostátních prováděcích předpisů, což není pravděpodobné.

| 30. | Druhý důvod, proč EIOÚ je toho názoru, že z dlouhodobého hlediska neobsahuje rámcové rozhodnutí Rady 2008/977/SVV uspokojivý rámec pro ochranu údajů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, spočívá v tom, že několik zásadních ustanovení není v souladu se směrnicí 95/46/ES. Na základě stávajících smluv by mohlo být druhým krokem rozšíření oblasti působnosti rámcového rozhodnutí Rady a jeho přizpůsobení směrnici 95/46/ES. |
| --- | --- |

30.

Druhý důvod, proč EIOÚ je toho názoru, že z dlouhodobého hlediska neobsahuje rámcové rozhodnutí Rady 2008/977/SVV uspokojivý rámec pro ochranu údajů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, spočívá v tom, že několik zásadních ustanovení není v souladu se směrnicí 95/46/ES. Na základě stávajících smluv by mohlo být druhým krokem rozšíření oblasti působnosti rámcového rozhodnutí Rady a jeho přizpůsobení směrnici 95/46/ES.

| 31. | Další impuls k vytvoření úplného režimu ochrany údajů by mohl být dán stanovením jasné a dlouhodobé vize. Tato vize by mohla zahrnovat globální a soudržný přístup k definici sběru a výměny údajů, jakož i využívání stávajících databází, a také záruky ochrany údajů. Tato vize by měla zabránit zbytečnému překrývání a duplikaci nástrojů (a tedy i zpracování osobních údajů). Měla by též posílit soulad politik EU v této oblasti, jakož i důvěru v to, jak veřejné orgány nakládají s údaji občanů. EIOÚ doporučuje Radě, aby vyjádřila potřebu jasné a dlouhodobé vize ve Stockholmském programu. |
| --- | --- |

31.

Další impuls k vytvoření úplného režimu ochrany údajů by mohl být dán stanovením jasné a dlouhodobé vize. Tato vize by mohla zahrnovat globální a soudržný přístup k definici sběru a výměny údajů, jakož i využívání stávajících databází, a také záruky ochrany údajů. Tato vize by měla zabránit zbytečnému překrývání a duplikaci nástrojů (a tedy i zpracování osobních údajů). Měla by též posílit soulad politik EU v této oblasti, jakož i důvěru v to, jak veřejné orgány nakládají s údaji občanů. EIOÚ doporučuje Radě, aby vyjádřila potřebu jasné a dlouhodobé vize ve Stockholmském programu.

| 32. | EIOÚ dále doporučuje zhodnotit a zohlednit opatření, která již byla v této oblasti přijata, jejich konkrétní provádění a jejich účinnost. Toto hodnocení by mělo řádně zohlednit dopady na soukromí a účinnost, pokud jde o vynucování práva; pokud by tato hodnocení ukázala, že určitá opatření nepřinášejí plánované výsledky, nebo že nejsou přiměřená sledovaným cílům, měly by být zváženy následující kroky:






  — | jako první krok – změna či zrušení opatření, pokud se zdá, že je nelze dostatečně odůvodnit jako mající konkrétní přínos pro donucovací orgány a evropské občany, |
| --- | --- | --- |

32.

EIOÚ dále doporučuje zhodnotit a zohlednit opatření, která již byla v této oblasti přijata, jejich konkrétní provádění a jejich účinnost. Toto hodnocení by mělo řádně zohlednit dopady na soukromí a účinnost, pokud jde o vynucování práva; pokud by tato hodnocení ukázala, že určitá opatření nepřinášejí plánované výsledky, nebo že nejsou přiměřená sledovaným cílům, měly by být zváženy následující kroky:

—

jako první krok – změna či zrušení opatření, pokud se zdá, že je nelze dostatečně odůvodnit jako mající konkrétní přínos pro donucovací orgány a evropské občany,

| — | jako druhý krok posouzení možností zlepšení uplatňování stávajících opatření, |
| --- | --- |

—

jako druhý krok posouzení možností zlepšení uplatňování stávajících opatření,

| — | teprve jako třetí krok navržení nových legislativních opatření, pokud je pravděpodobné, že nová opatření jsou nutná k dosažení zamýšlených cílů. Nové nástroje by měly být přijaty pouze, pokud mají jasný a konkrétní přínos pro donucovací orgány a evropské občany. |
| --- | --- |

—

teprve jako třetí krok navržení nových legislativních opatření, pokud je pravděpodobné, že nová opatření jsou nutná k dosažení zamýšlených cílů. Nové nástroje by měly být přijaty pouze, pokud mají jasný a konkrétní přínos pro donucovací orgány a evropské občany.

EIOÚ doporučuje uvést systém hodnocení stávajících opatření ve Stockholmském programu.

| 33. | V neposlední řadě je nutné klást zvláštní důraz na lepší provádění stávajících záruk, v souladu se sdělením Komise o pokračování pracovního programu pro lepší provádění směrnice o ochraně osobních údajů (19) a doporučeními, která učinil EIOÚ ve stanovisku k tomuto sdělení (20). Komise ve třetím pilíři bohužel nemá možnost zahájit řízení o porušení Smlouvy. |
| --- | --- |

33.

V neposlední řadě je nutné klást zvláštní důraz na lepší provádění stávajících záruk, v souladu se sdělením Komise o pokračování pracovního programu pro lepší provádění směrnice o ochraně osobních údajů (19) a doporučeními, která učinil EIOÚ ve stanovisku k tomuto sdělení (20). Komise ve třetím pilíři bohužel nemá možnost zahájit řízení o porušení Smlouvy.

Podle Lisabonské smlouvy

| 34. | Lisabonská smlouva otevírá možnost pro skutečně soudržný rámec ochrany údajů. Článek 16 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie vyžaduje, aby Rada a Evropský parlament přijaly pravidla pro ochranu údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a členskými státy, pokud vykonávají činnosti spadající do oblasti působnosti práva Unie, a soukromými stranami. |
| --- | --- |

34.

Lisabonská smlouva otevírá možnost pro skutečně soudržný rámec ochrany údajů. Článek 16 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie vyžaduje, aby Rada a Evropský parlament přijaly pravidla pro ochranu údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a členskými státy, pokud vykonávají činnosti spadající do oblasti působnosti práva Unie, a soukromými stranami.

| 35. | EIOÚ chápe důraz, který sdělení klade na úplný režim ochrany údajů, jakožto snahu Komise navrhnout právní rámec, který se použije na všechny činnosti zpracování. Tuto snahu, která zlepší soulad systému, zajistí právní jistotu, a tak zlepší ochranu, plně schvaluje. Zejména by se tak zabránilo budoucím obtížím při hledání dělící čáry mezi pilíři, když jsou data shromážděná v soukromém sektoru pro obchodní účely později používána pro účely vynucování práva. Tato dělící čára mezi pilíři neodráží dostatečně skutečnost, jak potvrdila významná rozhodnutí Evropského soudního dvora o PNR (21) a o uchovávání údajů (22). |
| --- | --- |

35.

EIOÚ chápe důraz, který sdělení klade na úplný režim ochrany údajů, jakožto snahu Komise navrhnout právní rámec, který se použije na všechny činnosti zpracování. Tuto snahu, která zlepší soulad systému, zajistí právní jistotu, a tak zlepší ochranu, plně schvaluje. Zejména by se tak zabránilo budoucím obtížím při hledání dělící čáry mezi pilíři, když jsou data shromážděná v soukromém sektoru pro obchodní účely později používána pro účely vynucování práva. Tato dělící čára mezi pilíři neodráží dostatečně skutečnost, jak potvrdila významná rozhodnutí Evropského soudního dvora o PNR (21) a o uchovávání údajů (22).

| 36. | EIOÚ navrhuje zdůraznit toto odůvodnění úplného režimu ochrany údajů ve Stockholmském programu. Ukazuje, že takový režim není pouze prostou preferenční volbou, ale vzhledem k měnícím se postupům při používání údajů nezbytností. Doporučuje zařadit do Stockholmského programu jako prioritu potřebu nového legislativního rámce, který by mj. nahradil rámcové rozhodnutí Rady 2008/977/SVV. |
| --- | --- |

36.

EIOÚ navrhuje zdůraznit toto odůvodnění úplného režimu ochrany údajů ve Stockholmském programu. Ukazuje, že takový režim není pouze prostou preferenční volbou, ale vzhledem k měnícím se postupům při používání údajů nezbytností. Doporučuje zařadit do Stockholmského programu jako prioritu potřebu nového legislativního rámce, který by mj. nahradil rámcové rozhodnutí Rady 2008/977/SVV.

| 37. | EIOÚ zdůrazňuje, že pojem úplného režimu ochrany údajů je založený na obecném právním rámci, který nevylučuje přijetí dodatečných pravidel pro ochranu údajů v oblasti policie a justice. Taková dodatečná pravidla by mohla zohlednit specifické potřeby v oblasti vynucování práva, jak předpokládá prohlášení 21 připojené k Lisabonské smlouvě (23). |
| --- | --- |

37.

EIOÚ zdůrazňuje, že pojem úplného režimu ochrany údajů je založený na obecném právním rámci, který nevylučuje přijetí dodatečných pravidel pro ochranu údajů v oblasti policie a justice. Taková dodatečná pravidla by mohla zohlednit specifické potřeby v oblasti vynucování práva, jak předpokládá prohlášení 21 připojené k Lisabonské smlouvě (23).

V.2   Nová formulace zásad ochrany údajů

| 38. | Sdělení zmiňuje, že technologické změny mění způsoby komunikace mezi lidmi a veřejnými a soukromými organizacemi. Podle Komise to vyžaduje přeformulování některých základních zásad ochrany údajů. |
| --- | --- |

38.

Sdělení zmiňuje, že technologické změny mění způsoby komunikace mezi lidmi a veřejnými a soukromými organizacemi. Podle Komise to vyžaduje přeformulování některých základních zásad ochrany údajů.

| 39. | EIOÚ tento záměr Komise vítá. Hodnocení účinnosti těchto zásad v kontextu technologických změn je nesmírně užitečné. V první řadě je důležité si uvědomit, že přeformulování a opětovné potvrzení zásad ochrany údajů nemusí být vždy přímo spojeno s technologickým rozvojem. Může to být také nutné s ohledem na ostatní hlediska zmíněná v části III výše, internacionalizaci, častějšímu používání údajů pro účely vynucování práva a volný pohyb. |
| --- | --- |

39.

EIOÚ tento záměr Komise vítá. Hodnocení účinnosti těchto zásad v kontextu technologických změn je nesmírně užitečné. V první řadě je důležité si uvědomit, že přeformulování a opětovné potvrzení zásad ochrany údajů nemusí být vždy přímo spojeno s technologickým rozvojem. Může to být také nutné s ohledem na ostatní hlediska zmíněná v části III výše, internacionalizaci, častějšímu používání údajů pro účely vynucování práva a volný pohyb.

| 40. | Navíc může být z pohledu EIOÚ toto hodnocení zahrnuto do veřejné konzultace, jejíž uspořádání Komise oznámila na konferenci „Osobní údaje – širší použití, větší ochrana?“ konané ve dnech 19. a 20. května 2009. Tato veřejná konzultace by mohla poskytnout hodnotný vstup (24). EIOÚ navrhuje, aby Rada ve znění Stockholmského programu a Komise ve svých veřejných prohlášeních o konzultaci zdůraznily spojitost mezi záměry sdělení v bodě 2.3 a veřejnou konzultací o budoucnosti ochrany údajů. |
| --- | --- |

40.

Navíc může být z pohledu EIOÚ toto hodnocení zahrnuto do veřejné konzultace, jejíž uspořádání Komise oznámila na konferenci „Osobní údaje – širší použití, větší ochrana?“ konané ve dnech 19. a 20. května 2009. Tato veřejná konzultace by mohla poskytnout hodnotný vstup (24). EIOÚ navrhuje, aby Rada ve znění Stockholmského programu a Komise ve svých veřejných prohlášeních o konzultaci zdůraznily spojitost mezi záměry sdělení v bodě 2.3 a veřejnou konzultací o budoucnosti ochrany údajů.

| 41. | Jako příklad toho, co takové hodnocení může zahrnovat, lze uvést následující body:






  — | Osobní údaje v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva mohou být obzvláště citlivé povahy, jako např. údaje týkající se odsouzení ze trestný čin, policejní údaje a biometrické údaje, jako např. otisky prstů a profily DNA. |
| --- | --- | --- |

41.

Jako příklad toho, co takové hodnocení může zahrnovat, lze uvést následující body:

—

Osobní údaje v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva mohou být obzvláště citlivé povahy, jako např. údaje týkající se odsouzení ze trestný čin, policejní údaje a biometrické údaje, jako např. otisky prstů a profily DNA.

| — | Jejich zpracování může znamenat negativní důsledky pro subjekty údajů, zejména pokud vezmeme v úvahu donucovací pravomoci donucovacích orgánů. Navíc jsou sledování údajů a jejich analýza stále více automatické, poměrně často bez lidského zásahu. Technologie umožňuje použití databází s osobními údaji pro obecné vyhledávání (vytěžování dat – data mining, profilování atd.). Právní povinnosti, na kterých je zpracování údajů založeno, by měly být jasně stanoveny. |
| --- | --- |

—

Jejich zpracování může znamenat negativní důsledky pro subjekty údajů, zejména pokud vezmeme v úvahu donucovací pravomoci donucovacích orgánů. Navíc jsou sledování údajů a jejich analýza stále více automatické, poměrně často bez lidského zásahu. Technologie umožňuje použití databází s osobními údaji pro obecné vyhledávání (vytěžování dat – data mining, profilování atd.). Právní povinnosti, na kterých je zpracování údajů založeno, by měly být jasně stanoveny.

| — | Základem práva na ochranu údajů je, že osobní údaje jsou shromažďovány pro stanovené účely a nejsou používány způsobem neslučitelným s těmito účely. Použití pro neslučitelné účely by mělo být povoleno pouze tehdy, pokud je stanoveno právními předpisy a je nezbytné k dosažení konkrétního veřejného zájmu, jako např. účely uvedené v čl. 8 odst. 2 Evropské úmluvy o lidských právech. |
| --- | --- |

—

Základem práva na ochranu údajů je, že osobní údaje jsou shromažďovány pro stanovené účely a nejsou používány způsobem neslučitelným s těmito účely. Použití pro neslučitelné účely by mělo být povoleno pouze tehdy, pokud je stanoveno právními předpisy a je nezbytné k dosažení konkrétního veřejného zájmu, jako např. účely uvedené v čl. 8 odst. 2 Evropské úmluvy o lidských právech.

| — | Potřeba respektovat zásadu omezení účelu by mohla mít důsledky pro současné trendy v použití údajů. Při vynucování práva se využívá údajů, které byly shromážděny soukromými společnostmi pro obchodní účely, v oblasti telekomunikací, dopravy a ve finančním sektoru. Navíc jsou vytvářeny informační systémy velkého rozsahu, např. v oblastech přistěhovalectví a hraničních kontrol. Kromě toho je možné propojení a přístup do databází, což rozšiřuje účely, pro které byly osobní údaje původně shromážděny. Je potřeba zamyslet se nad těmito současnými trendy, včetně případných možných úprav anebo dodatečných záruk. |
| --- | --- |

—

Potřeba respektovat zásadu omezení účelu by mohla mít důsledky pro současné trendy v použití údajů. Při vynucování práva se využívá údajů, které byly shromážděny soukromými společnostmi pro obchodní účely, v oblasti telekomunikací, dopravy a ve finančním sektoru. Navíc jsou vytvářeny informační systémy velkého rozsahu, např. v oblastech přistěhovalectví a hraničních kontrol. Kromě toho je možné propojení a přístup do databází, což rozšiřuje účely, pro které byly osobní údaje původně shromážděny. Je potřeba zamyslet se nad těmito současnými trendy, včetně případných možných úprav anebo dodatečných záruk.

| — | Vedle zásad ochrany údajů uvedených ve sdělení by hodnocení mělo věnovat pozornost potřebě transparentnosti zpracování, která by subjektům údajů umožnila výkon jejich práv. Transparentnost je zvláště obtížnou otázkou v oblasti vynucování práva, zejména proto, že by transparentnost měla být posuzována s ohledem na riziko pro vyšetřování. |
| --- | --- |

—

Vedle zásad ochrany údajů uvedených ve sdělení by hodnocení mělo věnovat pozornost potřebě transparentnosti zpracování, která by subjektům údajů umožnila výkon jejich práv. Transparentnost je zvláště obtížnou otázkou v oblasti vynucování práva, zejména proto, že by transparentnost měla být posuzována s ohledem na riziko pro vyšetřování.

| — | Měla by být nalezena řešení pro výměny se třetími zeměmi. |
| --- | --- |

—

Měla by být nalezena řešení pro výměny se třetími zeměmi.

| 42. | Toto hodnocení by se mělo dále zaměřit na možnosti zlepšení účinnosti použití zásad ochrany údajů. V této souvislosti by mohlo být užitečné soustředit se na nástroje, které mohou posílit odpovědnost správců údajů. Tyto nástroje musí umožnit plnou odpovědnost správců údajů za zacházení s údaji. „Řádná správa údajů“ je v této souvislosti užitečným pojmem. Zahrnuje právní, technické a organizační prostředky, kterými organizace zajišťují plnou odpovědnost za způsob, jakým se s údaji zachází, jako např. plánování a kontrolu, použití náležité technologie, odpovídající školení personálu, audity ověřující dodržování předpisů, atd. |
| --- | --- |

42.

Toto hodnocení by se mělo dále zaměřit na možnosti zlepšení účinnosti použití zásad ochrany údajů. V této souvislosti by mohlo být užitečné soustředit se na nástroje, které mohou posílit odpovědnost správců údajů. Tyto nástroje musí umožnit plnou odpovědnost správců údajů za zacházení s údaji. „Řádná správa údajů“ je v této souvislosti užitečným pojmem. Zahrnuje právní, technické a organizační prostředky, kterými organizace zajišťují plnou odpovědnost za způsob, jakým se s údaji zachází, jako např. plánování a kontrolu, použití náležité technologie, odpovídající školení personálu, audity ověřující dodržování předpisů, atd.

V.3   Technologie respektující soukromí

| 43. | EIOÚ oceňuje, že bod 2.3 sdělení zmiňuje certifikaci technologií respektujících soukromí. Navíc by bylo možné odkázat na „soukromí coby aspekt návrhu“ a potřebu stanovit „nejlepší dostupné techniky“, které jsou v souladu s rámcem ochrany údajů v EU. |
| --- | --- |

43.

EIOÚ oceňuje, že bod 2.3 sdělení zmiňuje certifikaci technologií respektujících soukromí. Navíc by bylo možné odkázat na „soukromí coby aspekt návrhu“ a potřebu stanovit „nejlepší dostupné techniky“, které jsou v souladu s rámcem ochrany údajů v EU.

| 44. | Z pohledu EIOÚ by „soukromí coby aspekt návrhu“ a technologie respektující soukromí mohly být užitečnými nástroji pro lepší ochranu, jakož i pro účinnější použití informací. EIOÚ navrhuje dva – vzájemně se nevylučující – postupy:






  — | Režim pro certifikaci ochrany soukromí a údajů (25) jako možnost pro tvůrce a uživatele informačních systémů, ať jsou podporovány z fondů EU nebo právními předpisy EU či nikoliv. |
| --- | --- | --- |

44.

Z pohledu EIOÚ by „soukromí coby aspekt návrhu“ a technologie respektující soukromí mohly být užitečnými nástroji pro lepší ochranu, jakož i pro účinnější použití informací. EIOÚ navrhuje dva – vzájemně se nevylučující – postupy:

—

Režim pro certifikaci ochrany soukromí a údajů (25) jako možnost pro tvůrce a uživatele informačních systémů, ať jsou podporovány z fondů EU nebo právními předpisy EU či nikoliv.

| — | Právní povinnost pro tvůrce a uživatele informačních systémů používat systémy, které jsou v souladu se zásadou „soukromí coby aspekt návrhu“. To by mohlo vyžadovat rozšíření stávající oblasti působnosti práva na ochranu údajů, aby se tvůrci stali odpovědnými za informační systémy, které vytvářejí (26). |
| --- | --- |

—

Právní povinnost pro tvůrce a uživatele informačních systémů používat systémy, které jsou v souladu se zásadou „soukromí coby aspekt návrhu“. To by mohlo vyžadovat rozšíření stávající oblasti působnosti práva na ochranu údajů, aby se tvůrci stali odpovědnými za informační systémy, které vytvářejí (26).

EIOÚ navrhuje zmínit tyto možné postupy ve Stockholmském programu.

V.4   Vnější aspekty

| 45. | Dalším tématem, které sdělení zmiňuje je vytvoření a prosazování mezinárodních norem v oblasti ochrany údajů. V současnosti probíhá mnoho činností za účelem vytvoření rozumných norem pro globální uplatnění, např. mezinárodní konferencí komisařů pro ochranu soukromí a údajů. V blízké budoucnosti by na tomto základě mohla být uzavřena mezinárodní dohoda. EIOÚ navrhuje, aby Stockholmský program tyto činnosti podpořil. |
| --- | --- |

45.

Dalším tématem, které sdělení zmiňuje je vytvoření a prosazování mezinárodních norem v oblasti ochrany údajů. V současnosti probíhá mnoho činností za účelem vytvoření rozumných norem pro globální uplatnění, např. mezinárodní konferencí komisařů pro ochranu soukromí a údajů. V blízké budoucnosti by na tomto základě mohla být uzavřena mezinárodní dohoda. EIOÚ navrhuje, aby Stockholmský program tyto činnosti podpořil.

| 46. | Sdělení také zmiňuje uzavření dvoustranných dohod založených na pokroku, kterého již bylo dosaženo se Spojenými státy. EIOÚ sdílí potřebu jasného právního rámce týkajícího se předávání údajů do třetích zemí, a vítá tedy společnou práci orgánů EU a USA v kontaktní skupině na vysoké úrovni týkající se možného transatlantického nástroje ochrany údajů, přičemž vyzývá k větší jasnosti a k pozornosti věnované určitým otázkám (27). Z tohoto pohledu je též zajímavé vzít na vědomí záměry uvedené ve zprávě o vnitřních věcech ohledně evropsko-atlantské oblasti spolupráce, pokud jde o prostor svobody, bezpečnosti a práva, o kterém by podle této zprávy měla EU rozhodnout do roku 2014. Takový prostor by nebyl možný bez řádných záruk ohledně ochrany údajů. |
| --- | --- |

46.

Sdělení také zmiňuje uzavření dvoustranných dohod založených na pokroku, kterého již bylo dosaženo se Spojenými státy. EIOÚ sdílí potřebu jasného právního rámce týkajícího se předávání údajů do třetích zemí, a vítá tedy společnou práci orgánů EU a USA v kontaktní skupině na vysoké úrovni týkající se možného transatlantického nástroje ochrany údajů, přičemž vyzývá k větší jasnosti a k pozornosti věnované určitým otázkám (27). Z tohoto pohledu je též zajímavé vzít na vědomí záměry uvedené ve zprávě o vnitřních věcech ohledně evropsko-atlantské oblasti spolupráce, pokud jde o prostor svobody, bezpečnosti a práva, o kterém by podle této zprávy měla EU rozhodnout do roku 2014. Takový prostor by nebyl možný bez řádných záruk ohledně ochrany údajů.

| 47. | Podle EIOÚ by evropské normy na ochranu údajů, založené na Úmluvě Rady Evropy č. 108 o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracovávání osobních údajů (28) a na judikatuře Evropského soudního dvora a Evropského soudu pro lidská práva, měly určovat úroveň ochrany v obecné dohodě se Spojenými státy o ochraně údajů a jejich výměně. Taková obecná dohoda by mohla být základem pro konkrétní ujednání o výměně osobních údajů. To je ještě důležitější s ohledem na záměr vyjádřený v bodě 4.2.1. sdělení, a to že Evropská unie musí uzavřít, pokud to bude nezbytné, dohody o policejní spolupráci. |
| --- | --- |

47.

Podle EIOÚ by evropské normy na ochranu údajů, založené na Úmluvě Rady Evropy č. 108 o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracovávání osobních údajů (28) a na judikatuře Evropského soudního dvora a Evropského soudu pro lidská práva, měly určovat úroveň ochrany v obecné dohodě se Spojenými státy o ochraně údajů a jejich výměně. Taková obecná dohoda by mohla být základem pro konkrétní ujednání o výměně osobních údajů. To je ještě důležitější s ohledem na záměr vyjádřený v bodě 4.2.1. sdělení, a to že Evropská unie musí uzavřít, pokud to bude nezbytné, dohody o policejní spolupráci.

| 48. | EIOÚ plně rozumí potřebě rozšíření mezinárodní spolupráce, v některých případech též se zeměmi, které nechrání základní práva. Je však zásadní vzít v úvahu, že tato mezinárodní spolupráce pravděpodobně způsobí velký nárůst shromažďování a předávání údajů (29). Proto je nezbytně nutné, aby zásady spravedlivého a zákonného zpracování – jakož i zásady náležitého postupu obecně – platily pro shromažďování a předávání osobních údajů za hranicemi Unie a aby byly osobní údaje předávány třetím zemím nebo mezinárodním organizacím pouze, pokud tyto zúčastněné třetí strany zajistí odpovídající úroveň ochrany nebo jiné příslušné záruky. |
| --- | --- |

48.

EIOÚ plně rozumí potřebě rozšíření mezinárodní spolupráce, v některých případech též se zeměmi, které nechrání základní práva. Je však zásadní vzít v úvahu, že tato mezinárodní spolupráce pravděpodobně způsobí velký nárůst shromažďování a předávání údajů (29). Proto je nezbytně nutné, aby zásady spravedlivého a zákonného zpracování – jakož i zásady náležitého postupu obecně – platily pro shromažďování a předávání osobních údajů za hranicemi Unie a aby byly osobní údaje předávány třetím zemím nebo mezinárodním organizacím pouze, pokud tyto zúčastněné třetí strany zajistí odpovídající úroveň ochrany nebo jiné příslušné záruky.

| 49. | Závěrem EIOÚ doporučuje ve Stockholmském programu zdůraznit důležitost obecných dohod se Spojenými státy a jinými třetími zeměmi o ochraně údajů a výměně údajů, vycházející z úrovně ochrany zaručené na území EU. V širší souvislosti EIOÚ poukazuje na význam aktivní podpory dodržování základních práv, zejména ochrany údajů, ve vztahu k třetím zemím a mezinárodním organizacím (30). Navíc by Stockholmský program mohl uvádět obecný názor, že výměna osobních údajů se třetími zeměmi vyžaduje odpovídající úroveň ochrany či jiné vhodné záruky v těchto třetích zemích. |
| --- | --- |

49.

Závěrem EIOÚ doporučuje ve Stockholmském programu zdůraznit důležitost obecných dohod se Spojenými státy a jinými třetími zeměmi o ochraně údajů a výměně údajů, vycházející z úrovně ochrany zaručené na území EU. V širší souvislosti EIOÚ poukazuje na význam aktivní podpory dodržování základních práv, zejména ochrany údajů, ve vztahu k třetím zemím a mezinárodním organizacím (30). Navíc by Stockholmský program mohl uvádět obecný názor, že výměna osobních údajů se třetími zeměmi vyžaduje odpovídající úroveň ochrany či jiné vhodné záruky v těchto třetích zemích.

VI.   POUŽITÍ INFORMACÍ

VI.1   Na cestě k evropskému informačnímu modelu

| 50. | Lepší výměna informací je v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva pro Evropskou unii nezbytným politickým cílem. Bod 4.1.2 sdělení zdůrazňuje, že bezpečnost v Evropské unii spočívá ve účinných mechanismech výměny informací mezi vnitrostátními orgány a evropskými subjekty. Tento důraz na výměnu informací je logický v situaci, kdy neexistuje evropská policie, evropské trestní soudnictví ani evropská hraniční kontrola. Opatření související s informacemi proto představují nezbytný příspěvek Evropské unie, který orgánům členských států umožňuje řešit přeshraniční trestnou činnost účinným způsobem a účinně chránit vnější hranice. Nepřispívají však pouze k bezpečnosti občanů, ale též k jejich svobodě – volný pohyb osob jakožto hledisko tohoto stanoviska byl uveden výše, a ke spravedlnosti. |
| --- | --- |

50.

Lepší výměna informací je v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva pro Evropskou unii nezbytným politickým cílem. Bod 4.1.2 sdělení zdůrazňuje, že bezpečnost v Evropské unii spočívá ve účinných mechanismech výměny informací mezi vnitrostátními orgány a evropskými subjekty. Tento důraz na výměnu informací je logický v situaci, kdy neexistuje evropská policie, evropské trestní soudnictví ani evropská hraniční kontrola. Opatření související s informacemi proto představují nezbytný příspěvek Evropské unie, který orgánům členských států umožňuje řešit přeshraniční trestnou činnost účinným způsobem a účinně chránit vnější hranice. Nepřispívají však pouze k bezpečnosti občanů, ale též k jejich svobodě – volný pohyb osob jakožto hledisko tohoto stanoviska byl uveden výše, a ke spravedlnosti.

| 51. | Právě z těchto důvodů byla do Haagského programu zahrnuta zásada dostupnosti. Podle této zásady by informace potřebné pro boj proti trestné činnosti měly proudit přes vnitřní hranice EU bez překážek. Nedávné zkušenosti ukazují, že bylo obtížné provést tuto zásadu do legislativních opatření. Návrh rámcového rozhodnutí Rady o výměně informací podle zásady dostupnosti ze dne 12. října 2005 (31), vypracovaný Komisí, nebyl v Radě přijat. Členské státy nebyly připraveny přijmout důsledky zásady dostupnosti v plném rozsahu. Namísto toho byly přijaty omezenější nástroje (32), jako např. rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti („Prümské rozhodnutí“) (33). |
| --- | --- |

51.

Právě z těchto důvodů byla do Haagského programu zahrnuta zásada dostupnosti. Podle této zásady by informace potřebné pro boj proti trestné činnosti měly proudit přes vnitřní hranice EU bez překážek. Nedávné zkušenosti ukazují, že bylo obtížné provést tuto zásadu do legislativních opatření. Návrh rámcového rozhodnutí Rady o výměně informací podle zásady dostupnosti ze dne 12. října 2005 (31), vypracovaný Komisí, nebyl v Radě přijat. Členské státy nebyly připraveny přijmout důsledky zásady dostupnosti v plném rozsahu. Namísto toho byly přijaty omezenější nástroje (32), jako např. rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti („Prümské rozhodnutí“) (33).

| 52. | Zatímco zásada dostupnosti byla ústředním tématem Haagského programu, zdá se, že Komise nyní zvolila skromnější přístup. Má v plánu dále povzbudit výměnu informací mezi orgány členských států zavedením evropského informačního modelu. Švédské předsednictví EU smýšlí stejným způsobem (34). Předloží návrh strategie pro výměnu informací. Rada již započala práci na ambiciózním projektu strategie Evropské unie pro správu informací, která úzce souvisí s evropským informačním modelem. EIOÚ bere tento vývoj na vědomí s velkým zájmem a zdůrazňuje, že by v těchto projektech měla být věnována pozornost prvkům týkajícím se ochrany údajů. |
| --- | --- |

52.

Zatímco zásada dostupnosti byla ústředním tématem Haagského programu, zdá se, že Komise nyní zvolila skromnější přístup. Má v plánu dále povzbudit výměnu informací mezi orgány členských států zavedením evropského informačního modelu. Švédské předsednictví EU smýšlí stejným způsobem (34). Předloží návrh strategie pro výměnu informací. Rada již započala práci na ambiciózním projektu strategie Evropské unie pro správu informací, která úzce souvisí s evropským informačním modelem. EIOÚ bere tento vývoj na vědomí s velkým zájmem a zdůrazňuje, že by v těchto projektech měla být věnována pozornost prvkům týkajícím se ochrany údajů.

Evropský informační model a ochrana údajů

| 53. | Jako výchozí bod by mělo být zdůrazněno, že budoucnost prostoru svobody, bezpečnosti a práva by neměla být řízena technologiemi v tom smyslu, že téměř neomezené možnosti, které nové technologie nabízejí, by měly být vždy prověřeny z hlediska příslušných zásad ochrany údajů a měly by být využívány jen potud, pokud jsou s těmito zásadami v souladu. |
| --- | --- |

53.

Jako výchozí bod by mělo být zdůrazněno, že budoucnost prostoru svobody, bezpečnosti a práva by neměla být řízena technologiemi v tom smyslu, že téměř neomezené možnosti, které nové technologie nabízejí, by měly být vždy prověřeny z hlediska příslušných zásad ochrany údajů a měly by být využívány jen potud, pokud jsou s těmito zásadami v souladu.

| 54. | EIOÚ bere na vědomí, že sdělení představuje informační model, který není jen technickým modelem: schopnost výkonné strategické analýzy a lepší shromažďování a zpracovávání operačních informací. Uznává též, že by měly být zohledněny prvky spojené s politikou, jako např. kritéria shromažďování, sdílení a zpracování informací,a přitom by měly být dodrženy zásady ochrany údajů. |
| --- | --- |

54.

EIOÚ bere na vědomí, že sdělení představuje informační model, který není jen technickým modelem: schopnost výkonné strategické analýzy a lepší shromažďování a zpracovávání operačních informací. Uznává též, že by měly být zohledněny prvky spojené s politikou, jako např. kritéria shromažďování, sdílení a zpracování informací,a přitom by měly být dodrženy zásady ochrany údajů.

| 55. | Informační technologie a právní podmínky jsou, a nadále budou, nezbytné. EIOÚ vítá, že sdělení vychází z předpokladu, že evropský informační model nelze chápat na základě technických aspektů. Je nezbytné, aby informace byly shromažďovány, sdíleny a zpracovávány pouze na základě konkrétních potřeb bezpečnosti, přičemž je třeba zohlednit zásady ochrany údajů. EIOÚ také plně souhlasí s potřebou stanovit mechanismus kontroly umožňující hodnotit fungování výměny informací. Navrhuje, aby Rada tyto prvky ve Stockholmském programu dále rozpracovala. |
| --- | --- |

55.

Informační technologie a právní podmínky jsou, a nadále budou, nezbytné. EIOÚ vítá, že sdělení vychází z předpokladu, že evropský informační model nelze chápat na základě technických aspektů. Je nezbytné, aby informace byly shromažďovány, sdíleny a zpracovávány pouze na základě konkrétních potřeb bezpečnosti, přičemž je třeba zohlednit zásady ochrany údajů. EIOÚ také plně souhlasí s potřebou stanovit mechanismus kontroly umožňující hodnotit fungování výměny informací. Navrhuje, aby Rada tyto prvky ve Stockholmském programu dále rozpracovala.

| 56. | V této souvislosti EIOÚ zdůrazňuje, že ochrana údajů, jejímž cílem je ochrana občanů, by neměla být vnímána jako překážka účinné správy údajů. Poskytuje důležitý nástroj pro zlepšení uchovávání informací, přístupu k nim a jejich výměny. Práva subjektů údajů být informováni o tom, jaké informace o nich jsou zpracovávány, a právo na opravu nesprávných informací mohou též posílit přesnost údajů v systémech správy údajů. |
| --- | --- |

56.

V této souvislosti EIOÚ zdůrazňuje, že ochrana údajů, jejímž cílem je ochrana občanů, by neměla být vnímána jako překážka účinné správy údajů. Poskytuje důležitý nástroj pro zlepšení uchovávání informací, přístupu k nim a jejich výměny. Práva subjektů údajů být informováni o tom, jaké informace o nich jsou zpracovávány, a právo na opravu nesprávných informací mohou též posílit přesnost údajů v systémech správy údajů.

| 57. | Právo na ochranu údajů má v podstatě následující důsledky: pokud jsou údaje potřebné pro určitý legitimní účel, mohou být použity; pokud nejsou potřebné pro dobře definovaný účel, osobní údaje nemohou být použity. V prvním případě je možné, že budou potřebná další opatření, aby byly poskytnuty přiměřené záruky. |
| --- | --- |

57.

Právo na ochranu údajů má v podstatě následující důsledky: pokud jsou údaje potřebné pro určitý legitimní účel, mohou být použity; pokud nejsou potřebné pro dobře definovaný účel, osobní údaje nemohou být použity. V prvním případě je možné, že budou potřebná další opatření, aby byly poskytnuty přiměřené záruky.

| 58. | EIOÚ je však kritický k rozsahu, v jakém sdělení zmiňuje „identifikaci budoucích potřeb“ jakožto součásti informačního modelu. Zdůrazňuje, že i v budoucnu by se vytváření informačních systémů mělo řídit zásadou omezení účelu (35). Je jednou ze základních záruk, které systém ochrany údajů dává občanům: tito musí vědět předem, za jakým účelem jsou údaje, které se jich týkají, shromažďovány a že budou skutečně použity jen za tímto účelem, zejména v budoucnu. Tato záruka je zakotvena i v článku 8 Listiny základních práv Evropské unie. Zásada omezení účelu umožňuje výjimky, které jsou zvláště významné pro prostor svobody, bezpečnosti a práva, ale tyto výjimky by neměly určovat strukturu systému. |
| --- | --- |

58.

EIOÚ je však kritický k rozsahu, v jakém sdělení zmiňuje „identifikaci budoucích potřeb“ jakožto součásti informačního modelu. Zdůrazňuje, že i v budoucnu by se vytváření informačních systémů mělo řídit zásadou omezení účelu (35). Je jednou ze základních záruk, které systém ochrany údajů dává občanům: tito musí vědět předem, za jakým účelem jsou údaje, které se jich týkají, shromažďovány a že budou skutečně použity jen za tímto účelem, zejména v budoucnu. Tato záruka je zakotvena i v článku 8 Listiny základních práv Evropské unie. Zásada omezení účelu umožňuje výjimky, které jsou zvláště významné pro prostor svobody, bezpečnosti a práva, ale tyto výjimky by neměly určovat strukturu systému.

Volba správné architektury

| 59. | Volba správné architektury pro výměnu informací je základem pro vše následující. Význam náležité informační architektury sdělení uznává (bod 4.1.3), ale bohužel pouze ve vztahu k interoperabilitě. |
| --- | --- |

59.

Volba správné architektury pro výměnu informací je základem pro vše následující. Význam náležité informační architektury sdělení uznává (bod 4.1.3), ale bohužel pouze ve vztahu k interoperabilitě.

| 60. | EIOÚ zdůrazňuje další prvek: v rámci evropského informačního modelu by požadavky na ochranu údajů měly být nedílnou součástí vytváření systému a neměly by být vnímány jen jako nezbytná podmínka zákonnosti systému (36). Měly by být využity koncepty „soukromí coby aspekt návrhu“ a potřeba stanovit „nejlepší dostupné techniky“ (37), jak je popsáno v bodě 43 výše. Evropský informační model by měl být založen na těchto konceptech. Konkrétněji to znamená, že by informační systémy, které jsou navrhovány za účelem veřejné bezpečnosti, měly být vždy vytvářeny v souladu se zásadou „soukromí coby aspekt návrhu.“ EIOÚ doporučuje Radě, aby tyto prvky zahrnula do Stockholmského programu. |
| --- | --- |

60.

EIOÚ zdůrazňuje další prvek: v rámci evropského informačního modelu by požadavky na ochranu údajů měly být nedílnou součástí vytváření systému a neměly by být vnímány jen jako nezbytná podmínka zákonnosti systému (36). Měly by být využity koncepty „soukromí coby aspekt návrhu“ a potřeba stanovit „nejlepší dostupné techniky“ (37), jak je popsáno v bodě 43 výše. Evropský informační model by měl být založen na těchto konceptech. Konkrétněji to znamená, že by informační systémy, které jsou navrhovány za účelem veřejné bezpečnosti, měly být vždy vytvářeny v souladu se zásadou „soukromí coby aspekt návrhu.“ EIOÚ doporučuje Radě, aby tyto prvky zahrnula do Stockholmského programu.

Interoperabilita systémů

| 61. | EIOÚ zdůrazňuje, že interoperabilita není pouze technickou otázkou, ale má též důsledky pro ochranu občanů, zejména ochranu údajů. Z hlediska ochrany údajů má interoperabilita systémů, pokud dobře funguje, výhody týkající se zamezení dvojího uchovávání. Je však zároveň jasné, že technická možnost přístupu k údajům nebo jejich výměny se v mnoha případech stává silným impulsem k faktickému přístupu k těmto údajům a jejich výměně. Jinými slovy interoperabilita představuje určitá rizika propojení databází mající odlišné účely (38). Může ovlivnit přísná omezení ohledně účelu databází. |
| --- | --- |

61.

EIOÚ zdůrazňuje, že interoperabilita není pouze technickou otázkou, ale má též důsledky pro ochranu občanů, zejména ochranu údajů. Z hlediska ochrany údajů má interoperabilita systémů, pokud dobře funguje, výhody týkající se zamezení dvojího uchovávání. Je však zároveň jasné, že technická možnost přístupu k údajům nebo jejich výměny se v mnoha případech stává silným impulsem k faktickému přístupu k těmto údajům a jejich výměně. Jinými slovy interoperabilita představuje určitá rizika propojení databází mající odlišné účely (38). Může ovlivnit přísná omezení ohledně účelu databází.

| 62. | Stručně řečeno pouhá skutečnost, že je technicky možné vyměňovat digitální informace mezi interoperabilními databázemi či tyto databáze sloučit, neodůvodňuje výjimku ze zásady omezení účelu. Interoperabilita by měla být v konkrétních případech založena na jasném a pečlivém politickém rozhodnutí. EIOÚ navrhuje, aby byl tento pojem upřesněn ve Stockholmském programu. |
| --- | --- |

62.

Stručně řečeno pouhá skutečnost, že je technicky možné vyměňovat digitální informace mezi interoperabilními databázemi či tyto databáze sloučit, neodůvodňuje výjimku ze zásady omezení účelu. Interoperabilita by měla být v konkrétních případech založena na jasném a pečlivém politickém rozhodnutí. EIOÚ navrhuje, aby byl tento pojem upřesněn ve Stockholmském programu.

VI.2   Použití informací shromážděných pro jiné účely

| 63. | Sdělení se výslovně nezabývá jednou z nejvýznamnějších tendencí nedávných let, a to použitím údajů shromážděných v soukromém sektoru pro obchodní účely k účelům vynucování práva. Tato tendence se netýká pouze provozních údajů o elektronických komunikací a údajů o cestujících, kteří se letecky dopravují do (určitých) třetích zemí (39), ale zaměřuje se též na finanční sektor. Příkladem je směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (40). Další dobře známý a velice diskutovaný příklad se týká zpracování osobních údajů Společností pro celosvětovou mezibankovní telekomunikaci (SWIFT) (41), a to údajů, které jsou nezbytné pro účely programu ministerstva financí USA pro sledování financování terorismu. |
| --- | --- |

63.

Sdělení se výslovně nezabývá jednou z nejvýznamnějších tendencí nedávných let, a to použitím údajů shromážděných v soukromém sektoru pro obchodní účely k účelům vynucování práva. Tato tendence se netýká pouze provozních údajů o elektronických komunikací a údajů o cestujících, kteří se letecky dopravují do (určitých) třetích zemí (39), ale zaměřuje se též na finanční sektor. Příkladem je směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (40). Další dobře známý a velice diskutovaný příklad se týká zpracování osobních údajů Společností pro celosvětovou mezibankovní telekomunikaci (SWIFT) (41), a to údajů, které jsou nezbytné pro účely programu ministerstva financí USA pro sledování financování terorismu.

| 64. | EIOÚ je toho názoru, že tyto tendence si ve Stockholmském programu vyžadují zvláštní pozornost. Lze je vnímat jako odchylky od zásady omezení účelu a často velice narušují soukromí, jelikož tyto údaje mohou vypovídat hodně o chování jednotlivců. V každém případě, kdy jsou taková opatření navržena, musí existovat velice přesvědčivé důkazy o tom, že jsou tato opatření narušující soukromí nutná. Pokud jsou takové důkazy poskytnuty, musí být zajištěno, že práva jednotlivců budou plně respektována. |
| --- | --- |

64.

EIOÚ je toho názoru, že tyto tendence si ve Stockholmském programu vyžadují zvláštní pozornost. Lze je vnímat jako odchylky od zásady omezení účelu a často velice narušují soukromí, jelikož tyto údaje mohou vypovídat hodně o chování jednotlivců. V každém případě, kdy jsou taková opatření navržena, musí existovat velice přesvědčivé důkazy o tom, že jsou tato opatření narušující soukromí nutná. Pokud jsou takové důkazy poskytnuty, musí být zajištěno, že práva jednotlivců budou plně respektována.

| 65. | Podle EIOÚ by použití osobních údajů shromážděných pro obchodní účely k účelům vynucování práva mělo být povoleno pouze za přísných podmínek, a to:






  — | Údaje jsou používány pouze pro konkrétně stanovené účely jako např. boj proti terorismu či závažná trestná činnost, což je třeba stanovit případ od případu. |
| --- | --- | --- |

65.

Podle EIOÚ by použití osobních údajů shromážděných pro obchodní účely k účelům vynucování práva mělo být povoleno pouze za přísných podmínek, a to:

—

Údaje jsou používány pouze pro konkrétně stanovené účely jako např. boj proti terorismu či závažná trestná činnost, což je třeba stanovit případ od případu.

| — | Údaje jsou předávány spíše na základě systému „tlaku“ než „vytažení“ (42). |
| --- | --- |

—

Údaje jsou předávány spíše na základě systému „tlaku“ než „vytažení“ (42).

| — | Žádosti o údaje by měly být přiměřené, úzce zaměřené a v zásadě založené na podezřeních týkajících se konkrétních osob. |
| --- | --- |

—

Žádosti o údaje by měly být přiměřené, úzce zaměřené a v zásadě založené na podezřeních týkajících se konkrétních osob.

| — | Běžné vyhledávání, vytěžování dat a profilování by mělo být vyloučeno. |
| --- | --- |

—

Běžné vyhledávání, vytěžování dat a profilování by mělo být vyloučeno.

| — | Veškeré použití údajů pro účely vynucování práva by mělo být zaznamenáno s cílem umožnit účinnou kontrolu použití subjektem údajů, který vykonává svá práva, orgány pro ochranu údajů, a soudy. |
| --- | --- |

—

Veškeré použití údajů pro účely vynucování práva by mělo být zaznamenáno s cílem umožnit účinnou kontrolu použití subjektem údajů, který vykonává svá práva, orgány pro ochranu údajů, a soudy.

VI.3   Informační systémy a subjekty EU

Informační systémy s centralizovaným uchováváním či bez něj
   (43)

| 66. | V rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva během posledních let výrazně vzrostl počet informačních systémů založených na právních předpisech EU. Někdy jsou přijata rozhodnutí zřídit systém, který zahrnuje centralizované uchovávání údajů na evropské úrovni, v jiných případech právo pouze předpokládá výměnu informací mezi vnitrostátními databázemi. Schengenský informační systém je pravděpodobně nejlepším příkladem systému s centralizovaným uchováváním. Rozhodnutí Rady 2008/615/SVV (Prümské rozhodnutí) (44) je z hlediska ochrany údajů nejdůležitějším příkladem systému bez centralizovaného uchovávání, neboť předpokládá masovou výměnu biometrických údajů mezi orgány v členských státech. |
| --- | --- |

66.

V rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva během posledních let výrazně vzrostl počet informačních systémů založených na právních předpisech EU. Někdy jsou přijata rozhodnutí zřídit systém, který zahrnuje centralizované uchovávání údajů na evropské úrovni, v jiných případech právo pouze předpokládá výměnu informací mezi vnitrostátními databázemi. Schengenský informační systém je pravděpodobně nejlepším příkladem systému s centralizovaným uchováváním. Rozhodnutí Rady 2008/615/SVV (Prümské rozhodnutí) (44) je z hlediska ochrany údajů nejdůležitějším příkladem systému bez centralizovaného uchovávání, neboť předpokládá masovou výměnu biometrických údajů mezi orgány v členských státech.

| 67. | Sdělení ilustruje, že tato tendence vytváření nových systémů bude pokračovat. Prvním příkladem, převzatým z bodu 4.2.2, je informační systém rozšiřující Evropský informační systému rejstříků trestů (ECRIS) tak, aby zahrnoval státní příslušníky zemí EU, jež nejsou členy EU. Komise již objednala studii o evropském rejstříku odsouzených státních příslušníků třetích zemí (European Index for Convicted Third Country Nationals, EICTCN), s možným vznikem ústřední databáze. Druhým příkladem je výměna informací o jednotlivcích uvedených v insolvenčních rejstřících jiných členských států v rámci e-justice (bod 3.4.1 sdělení) bez centralizovaného uchovávání. |
| --- | --- |

67.

Sdělení ilustruje, že tato tendence vytváření nových systémů bude pokračovat. Prvním příkladem, převzatým z bodu 4.2.2, je informační systém rozšiřující Evropský informační systému rejstříků trestů (ECRIS) tak, aby zahrnoval státní příslušníky zemí EU, jež nejsou členy EU. Komise již objednala studii o evropském rejstříku odsouzených státních příslušníků třetích zemí (European Index for Convicted Third Country Nationals, EICTCN), s možným vznikem ústřední databáze. Druhým příkladem je výměna informací o jednotlivcích uvedených v insolvenčních rejstřících jiných členských států v rámci e-justice (bod 3.4.1 sdělení) bez centralizovaného uchovávání.

| 68. | Decentralizovaný systém by mohl mít určité výhody z hlediska ochrany údajů. Zabraňuje dvojímu uchovávání údajů orgánem členského státu a v centralizovaném systému, odpovědnost za údaje je jasná, neboť orgán členského státu je správcem, a kontrolu soudy a orgány pro ochranu údajů lze vykonávat na úrovni členského státu. Ale tento systém má též slabiny, pokud jsou údaje vyměňovány s jinými jurisdikcemi, např. co se týče zajištění toho, aby informace byly aktualizovány jak v zemi původu, tak v zemi určení, a toho, jak zajistit účinnou kontrolu na obou stranách. Ještě složitější je zajistit odpovědnost za technický systém pro výměnu. Tyto slabiny mohou být překonány tím, že se zvolí ústřední systém s odpovědností evropských orgánů, alespoň za část systému (jako např. za technickou infrastrukturu). |
| --- | --- |

68.

Decentralizovaný systém by mohl mít určité výhody z hlediska ochrany údajů. Zabraňuje dvojímu uchovávání údajů orgánem členského státu a v centralizovaném systému, odpovědnost za údaje je jasná, neboť orgán členského státu je správcem, a kontrolu soudy a orgány pro ochranu údajů lze vykonávat na úrovni členského státu. Ale tento systém má též slabiny, pokud jsou údaje vyměňovány s jinými jurisdikcemi, např. co se týče zajištění toho, aby informace byly aktualizovány jak v zemi původu, tak v zemi určení, a toho, jak zajistit účinnou kontrolu na obou stranách. Ještě složitější je zajistit odpovědnost za technický systém pro výměnu. Tyto slabiny mohou být překonány tím, že se zvolí ústřední systém s odpovědností evropských orgánů, alespoň za část systému (jako např. za technickou infrastrukturu).

| 69. | V této souvislosti by bylo užitečné vytvořit věcná kritéria pro volbu mezi centralizovaným a decentralizovaným systémem, která by zajišťovala jasná a náležitá politická rozhodnutí v konkrétních případech. Tato kritéria mohou přispět k fungování systémů samých, jakož i k ochraně údajů občanů. EIOÚ navrhuje zařadit záměr vypracování takových kritérií do Stockholmského programu. |
| --- | --- |

69.

V této souvislosti by bylo užitečné vytvořit věcná kritéria pro volbu mezi centralizovaným a decentralizovaným systémem, která by zajišťovala jasná a náležitá politická rozhodnutí v konkrétních případech. Tato kritéria mohou přispět k fungování systémů samých, jakož i k ochraně údajů občanů. EIOÚ navrhuje zařadit záměr vypracování takových kritérií do Stockholmského programu.

Rozsáhlé informační systémy

| 70. | Bod 4.2.3.2 sdělení se stručně zabývá budoucností velkých informačních systémů s důrazem na Schengenský informační systém (SIS) a vízový informační systém (VIS.) |
| --- | --- |

70.

Bod 4.2.3.2 sdělení se stručně zabývá budoucností velkých informačních systémů s důrazem na Schengenský informační systém (SIS) a vízový informační systém (VIS.)

| 71. | Bod 4.2.3.2. také zmiňuje vytvoření elektronického systému registrace vstupů na území členských států a opuštění těchto území v rámci programu registrovaných cestujících. Komise zřízení tohoto systému oznámila již dříve jako součást „hraničního balíčku“ na základě podnětu místopředsedy Franca Frattiniho (45). EIOÚ byl poměrně kritický ve svých předběžných komentářích (46) ohledně tohoto návrhu, neboť nebyla dostatečně prokázána potřeba dalšího takového systému narušujícího soukromí vedle existujících rozsáhlých systémů. EIOÚ si nepovšimnul žádných dodatečných důkazů ohledně potřeby takového systému, a navrhuje proto, aby Rada tuto myšlenku ve Stockholmském programu neuváděla. |
| --- | --- |

71.

Bod 4.2.3.2. také zmiňuje vytvoření elektronického systému registrace vstupů na území členských států a opuštění těchto území v rámci programu registrovaných cestujících. Komise zřízení tohoto systému oznámila již dříve jako součást „hraničního balíčku“ na základě podnětu místopředsedy Franca Frattiniho (45). EIOÚ byl poměrně kritický ve svých předběžných komentářích (46) ohledně tohoto návrhu, neboť nebyla dostatečně prokázána potřeba dalšího takového systému narušujícího soukromí vedle existujících rozsáhlých systémů. EIOÚ si nepovšimnul žádných dodatečných důkazů ohledně potřeby takového systému, a navrhuje proto, aby Rada tuto myšlenku ve Stockholmském programu neuváděla.

| 72. | V této souvislosti si EIOÚ přeje odkázat na stanoviska o různých iniciativách v oblasti výměny informací v EU (47), ve kterých uvedl několik podnětů a připomínek týkajících se důsledků použití velkých databází na úrovni EU pro ochranu údajů. Mimo jiné věnoval zvláštní pozornost potřebě silných a vhodných záruk, které by měly existovat, jakož i proporcionalitě a nezbytnosti posouzení dopadů před tím, než budou v této oblasti navržena nebo přijata jakákoli opatření. EIOÚ se vždy zasazoval za správnou a s ochranou údajů slučitelnou rovnováhu mezi bezpečnostními požadavky a soukromím jednotlivců, které jsou subjekty systémů. V pozici vykonavatele dohledu nad ústředními částmi systémů zaujal stejný postoj. |
| --- | --- |

72.

V této souvislosti si EIOÚ přeje odkázat na stanoviska o různých iniciativách v oblasti výměny informací v EU (47), ve kterých uvedl několik podnětů a připomínek týkajících se důsledků použití velkých databází na úrovni EU pro ochranu údajů. Mimo jiné věnoval zvláštní pozornost potřebě silných a vhodných záruk, které by měly existovat, jakož i proporcionalitě a nezbytnosti posouzení dopadů před tím, než budou v této oblasti navržena nebo přijata jakákoli opatření. EIOÚ se vždy zasazoval za správnou a s ochranou údajů slučitelnou rovnováhu mezi bezpečnostními požadavky a soukromím jednotlivců, které jsou subjekty systémů. V pozici vykonavatele dohledu nad ústředními částmi systémů zaujal stejný postoj.

| 73. | Navíc EIOÚ využívá této příležitosti k tomu, aby zdůraznil potřebu jednotného přístupu k výměně informací v EU jako celku, z hlediska jednoty systémů, které již existují a těmi, které jsou v procesu vývoje, po právní a technické stránce a stránce dohledu. Dnes je skutečně více než kdykoli před tím nutná odvážná a soudržná vize toho, jak by měla vypadat výměna informací v EU a budoucí rozsáhlé informační systémy. Jen na základě takové vize lze znovu uvažovat o elektronickém systému pro registraci vstupu na území členských států a opuštění těchto území. |
| --- | --- |

73.

Navíc EIOÚ využívá této příležitosti k tomu, aby zdůraznil potřebu jednotného přístupu k výměně informací v EU jako celku, z hlediska jednoty systémů, které již existují a těmi, které jsou v procesu vývoje, po právní a technické stránce a stránce dohledu. Dnes je skutečně více než kdykoli před tím nutná odvážná a soudržná vize toho, jak by měla vypadat výměna informací v EU a budoucí rozsáhlé informační systémy. Jen na základě takové vize lze znovu uvažovat o elektronickém systému pro registraci vstupu na území členských států a opuštění těchto území.

| 74. | EIOÚ navrhuje, aby Stockholmský program zmínil záměr vypracovat takovou vizi, která by měla zahrnovat zvážení možného vstupu Lisabonské smlouvy v platnost a jejích důsledků pro systémy, které jsou postaveny na právních základech prvního a třetího pilíře. |
| --- | --- |

74.

EIOÚ navrhuje, aby Stockholmský program zmínil záměr vypracovat takovou vizi, která by měla zahrnovat zvážení možného vstupu Lisabonské smlouvy v platnost a jejích důsledků pro systémy, které jsou postaveny na právních základech prvního a třetího pilíře.

| 75. | Nakonec sdělení zmiňuje založení nové agentury, do jejíž působnosti by měl podle sdělení rovněž spadat daný elektronický systém registrace vstupů na území a opouštění území. Mezitím Komise přijala návrh na zřízení této agentury (48). EIOÚ tento návrh v zásadě podporuje, neboť může zajistit účinnější fungování těchto systémů včetně ochrany údajů Včas k tomuto návrhu předloží stanovisko. |
| --- | --- |

75.

Nakonec sdělení zmiňuje založení nové agentury, do jejíž působnosti by měl podle sdělení rovněž spadat daný elektronický systém registrace vstupů na území a opouštění území. Mezitím Komise přijala návrh na zřízení této agentury (48). EIOÚ tento návrh v zásadě podporuje, neboť může zajistit účinnější fungování těchto systémů včetně ochrany údajů Včas k tomuto návrhu předloží stanovisko.

Europol a Eurojust

| 76. | Role Europolu je zmíněna na několika místech ve sdělení, které zdůrazňuje jako zásadní věc, že Europol musí sehrávat klíčovou úlohu v koordinaci, výměně informací a v přípravě odborníků. Podobně bod 4.2.2 uvádí nedávné změny v právním rámci spolupráce mezi Eurojustem a Europolem a oznamuje, že bude pokračovat posilování Eurojustu, a to zejména v oblasti vyšetřování přeshraniční organizované trestné činnosti. EIOÚ tyto cíle plně podporuje za podmínky, že jsou náležitým způsobem respektovány záruky ochrany údajů. |
| --- | --- |

76.

Role Europolu je zmíněna na několika místech ve sdělení, které zdůrazňuje jako zásadní věc, že Europol musí sehrávat klíčovou úlohu v koordinaci, výměně informací a v přípravě odborníků. Podobně bod 4.2.2 uvádí nedávné změny v právním rámci spolupráce mezi Eurojustem a Europolem a oznamuje, že bude pokračovat posilování Eurojustu, a to zejména v oblasti vyšetřování přeshraniční organizované trestné činnosti. EIOÚ tyto cíle plně podporuje za podmínky, že jsou náležitým způsobem respektovány záruky ochrany údajů.

| 77. | V této souvislosti EIOÚ vítá nově navrhovanou dohodu, na níž se nedávno dohodl Europol a Eurojust (49), která má za cíl zlepšení a rozšíření vzájemné spolupráce mezi oběma subjekty a zajištění účinné výměny informací mezi nimi. Jedná se o činnost, při které účinná a účelná ochrana údajů hraje zásadní roli. |
| --- | --- |

77.

V této souvislosti EIOÚ vítá nově navrhovanou dohodu, na níž se nedávno dohodl Europol a Eurojust (49), která má za cíl zlepšení a rozšíření vzájemné spolupráce mezi oběma subjekty a zajištění účinné výměny informací mezi nimi. Jedná se o činnost, při které účinná a účelná ochrana údajů hraje zásadní roli.

VI.4   Použití biometrických údajů

| 78. | EIOÚ konstatuje, že se sdělení nezabývá otázkou zvýšeného využívání biometrických údajů v různých právních nástrojích Evropské unie týkajících se použití výměny informací, včetně nástrojů, jež jsou základem rozsáhlých informačních systémů. To je politováníhodné vzhledem k tomu, že se jedná z hlediska ochrany údajů a soukromí o zvláště důležitou a citlivou záležitost. |
| --- | --- |

78.

EIOÚ konstatuje, že se sdělení nezabývá otázkou zvýšeného využívání biometrických údajů v různých právních nástrojích Evropské unie týkajících se použití výměny informací, včetně nástrojů, jež jsou základem rozsáhlých informačních systémů. To je politováníhodné vzhledem k tomu, že se jedná z hlediska ochrany údajů a soukromí o zvláště důležitou a citlivou záležitost.

| 79. | EIOÚ uznává obecné výhody používání biometrie, avšak pravidelně zdůrazňuje významný dopad používání takových údajů na práva jednotlivců a doporučuje zařadit do každého konkrétního systému při využití biometrie přísná ochranná opatření. Nedávné rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva ve věci S. a Marper v. Spojené království
   (50) poskytuje v tomto ohledu užitečné údaje, zejména pokud jde o odůvodnění a omezení použití biometrických údajů. Zejména použití informací o DNA může o jednotlivcích prozradit citlivé údaje, též vezmeme-li v úvahu, že technické možnosti získávání informací z DNA neustále rostou. V případě rozsáhlého použití biometrických údajů v informačních systémech se též objevuje problém způsobený inherentními nepřesnostmi sběru a srovnávání biometrických údajů. Z těchto důvodů by měl zákonodárce EU projevovat zdrženlivost při použití těchto údajů. |
| --- | --- |

79.

EIOÚ uznává obecné výhody používání biometrie, avšak pravidelně zdůrazňuje významný dopad používání takových údajů na práva jednotlivců a doporučuje zařadit do každého konkrétního systému při využití biometrie přísná ochranná opatření. Nedávné rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva ve věci S. a Marper v. Spojené království
   (50) poskytuje v tomto ohledu užitečné údaje, zejména pokud jde o odůvodnění a omezení použití biometrických údajů. Zejména použití informací o DNA může o jednotlivcích prozradit citlivé údaje, též vezmeme-li v úvahu, že technické možnosti získávání informací z DNA neustále rostou. V případě rozsáhlého použití biometrických údajů v informačních systémech se též objevuje problém způsobený inherentními nepřesnostmi sběru a srovnávání biometrických údajů. Z těchto důvodů by měl zákonodárce EU projevovat zdrženlivost při použití těchto údajů.

| 80. | Další opakovanou otázkou bylo v posledních letech použití otisků prstů dětí a starších osob kvůli inherentní nedokonalosti biometrických systémů v případě těchto věkových skupin. EIOÚ požádal o důkladnou studii za účelem náležitého určení přesnosti systémů (51). Navrhnul věkový limit 14 let pro děti, ledaže tato studie prokáže něco jiného. EIOÚ doporučuje, aby byla tato otázka zmíněna ve Stockholmském programu. |
| --- | --- |

80.

Další opakovanou otázkou bylo v posledních letech použití otisků prstů dětí a starších osob kvůli inherentní nedokonalosti biometrických systémů v případě těchto věkových skupin. EIOÚ požádal o důkladnou studii za účelem náležitého určení přesnosti systémů (51). Navrhnul věkový limit 14 let pro děti, ledaže tato studie prokáže něco jiného. EIOÚ doporučuje, aby byla tato otázka zmíněna ve Stockholmském programu.

| 81. | S ohledem na uvedené skutečnosti EIOÚ navrhuje, že by bylo užitečné vypracovat věcná kritéria pro použití biometrických údajů. Tato kritéria by měla zajistit, aby údaje byly použity pouze tehdy, pokud to je nezbytné, vhodné a přiměřené a pokud byl zákonodárcem prokázán jasný, konkrétní a legitimní účel. Konkrétněji řečeno by biometrické údaje a zejména údaje o DNA neměly být použity, pokud lze stejného účinku dosáhnout použitím jiných, méně citlivých informací. |
| --- | --- |

81.

S ohledem na uvedené skutečnosti EIOÚ navrhuje, že by bylo užitečné vypracovat věcná kritéria pro použití biometrických údajů. Tato kritéria by měla zajistit, aby údaje byly použity pouze tehdy, pokud to je nezbytné, vhodné a přiměřené a pokud byl zákonodárcem prokázán jasný, konkrétní a legitimní účel. Konkrétněji řečeno by biometrické údaje a zejména údaje o DNA neměly být použity, pokud lze stejného účinku dosáhnout použitím jiných, méně citlivých informací.

VII.   PŘÍSTUP KE SPRAVEDLNOSTI A K E-JUSTICI

| 82. | Technologie bude též používána jako nástroj pro lepší justiční spolupráci. V bodě 3.4.1 sdělení je e-justice prezentována jako nástroj poskytující občanům snadnější přístup ke spravedlnosti. Představuje portál s informacemi a videokonferencemi jako součástmi právních řízení. Dále se otevírá možnostem právních řízení on-line a předpokládá propojení mezi vnitrostátními rejstříky, jako např. insolvenčními rejstříky. EIOÚ konstatuje, že sdělení nezmiňuje nové iniciativy týkající se e-justice, ale konsoliduje činnosti, které již byly zahájeny. EIOÚ se některých z těchto činností účastní, v návaznosti na stanovisko, které vydal dne 19. prosince 2008 ke sdělení Komise – Směrem k evropské strategii pro elektronické soudnictví (e-justice) (52). |
| --- | --- |

82.

Technologie bude též používána jako nástroj pro lepší justiční spolupráci. V bodě 3.4.1 sdělení je e-justice prezentována jako nástroj poskytující občanům snadnější přístup ke spravedlnosti. Představuje portál s informacemi a videokonferencemi jako součástmi právních řízení. Dále se otevírá možnostem právních řízení on-line a předpokládá propojení mezi vnitrostátními rejstříky, jako např. insolvenčními rejstříky. EIOÚ konstatuje, že sdělení nezmiňuje nové iniciativy týkající se e-justice, ale konsoliduje činnosti, které již byly zahájeny. EIOÚ se některých z těchto činností účastní, v návaznosti na stanovisko, které vydal dne 19. prosince 2008 ke sdělení Komise – Směrem k evropské strategii pro elektronické soudnictví (e-justice) (52).

| 83. | E-justice je ambiciózní projekt, který potřebuje plnou podporu. Může efektivně zlepšit justiční systém v Evropě a soudní ochranu občanů. Znamená podstatný krok vpřed směrem k evropskému prostoru práva. Vzhledem k tomuto pozitivnímu hodnocení lze učinit několik poznámek:






  — | Technologické systémy pro e-justici by měly být vytvořeny v souladu se zásadou „soukromí coby aspekt návrhu“. Jak bylo řečeno dříve, ve vztahu k evropskému informačnímu modelu, základem všeho je zvolit správnou architekturu. |
| --- | --- | --- |

83.

E-justice je ambiciózní projekt, který potřebuje plnou podporu. Může efektivně zlepšit justiční systém v Evropě a soudní ochranu občanů. Znamená podstatný krok vpřed směrem k evropskému prostoru práva. Vzhledem k tomuto pozitivnímu hodnocení lze učinit několik poznámek:

—

Technologické systémy pro e-justici by měly být vytvořeny v souladu se zásadou „soukromí coby aspekt návrhu“. Jak bylo řečeno dříve, ve vztahu k evropskému informačnímu modelu, základem všeho je zvolit správnou architekturu.

| — | Propojení a interoperabilita systémů by měly respektovat zásadu omezení účelu. |
| --- | --- |

—

Propojení a interoperabilita systémů by měly respektovat zásadu omezení účelu.

| — | Odpovědnost jednotlivých aktérů by měla být přesně stanovena. |
| --- | --- |

—

Odpovědnost jednotlivých aktérů by měla být přesně stanovena.

| — | Důsledky propojení vnitrostátních rejstříků s citlivými osobními údaji, jako jsou insolvenční rejstříky, pro jednotlivce by měly být analyzovány v předstihu. |
| --- | --- |

—

Důsledky propojení vnitrostátních rejstříků s citlivými osobními údaji, jako jsou insolvenční rejstříky, pro jednotlivce by měly být analyzovány v předstihu.

VIII.   ZÁVĚRY

| 84. | EIOÚ schvaluje důraz, který sdělení klade na ochranu základní práv a zejména ochranu osobních údajů, jako na jednu z klíčových otázek budoucnosti prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Podle EIOÚ sdělení správně podporuje rovnováhu mezi potřebami náležitých nástrojů v zájmu zaručení bezpečnosti občanů a ochranou jejich základních práv. Uznává, že by se měl klást větší důraz na ochranu osobních údajů. |
| --- | --- |

84.

EIOÚ schvaluje důraz, který sdělení klade na ochranu základní práv a zejména ochranu osobních údajů, jako na jednu z klíčových otázek budoucnosti prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Podle EIOÚ sdělení správně podporuje rovnováhu mezi potřebami náležitých nástrojů v zájmu zaručení bezpečnosti občanů a ochranou jejich základních práv. Uznává, že by se měl klást větší důraz na ochranu osobních údajů.

| 85. | EIOÚ plně podporuje bod 2.3 sdělení, který volá po úplném režimu ochrany údajů, který by zahrnoval všechny oblasti pravomocí EU nezávisle na vstupu Lisabonské smlouvy v platnost. V této souvislosti doporučuje:






  — | oznámit potřebu jasné a dlouhodobé vize takového úplného režimu ve Stockholmském programu, |
| --- | --- | --- |

85.

EIOÚ plně podporuje bod 2.3 sdělení, který volá po úplném režimu ochrany údajů, který by zahrnoval všechny oblasti pravomocí EU nezávisle na vstupu Lisabonské smlouvy v platnost. V této souvislosti doporučuje:

—

oznámit potřebu jasné a dlouhodobé vize takového úplného režimu ve Stockholmském programu,

| — | zhodnotit opatření, která byla v této oblasti přijata, jejich konkrétní provádění a účinnost, a vzít při tom v úvahu dopady na soukromí a účinnost, pokud jde o vynucování práva, |
| --- | --- |

—

zhodnotit opatření, která byla v této oblasti přijata, jejich konkrétní provádění a účinnost, a vzít při tom v úvahu dopady na soukromí a účinnost, pokud jde o vynucování práva,

| — | zařadit do Stockholmského programu jako prioritu potřebu nového legislativního rámce, který by mj. nahradil rámcové rozhodnutí Rady 2008/977/SVV. |
| --- | --- |

—

zařadit do Stockholmského programu jako prioritu potřebu nového legislativního rámce, který by mj. nahradil rámcové rozhodnutí Rady 2008/977/SVV.

| 86. | EIOÚ vítá záměry Komise znovu potvrdit zásady ochrany údajů, které musí být spojeny s veřejnou konzultací ohlášenou Komisí na konferenci s názvem „Osobní údaje – širší použití, větší ochrana?“ konané ve dnech 19. a 20. května 2009. Pokud jde o podstatu, EIOÚ zdůrazňuje význam zásady omezení účelu jako základního kamene práva na ochranu údajů a význam soustředění se na možnosti zlepšení účinnosti uplatňování zásad ochrany údajů prostřednictvím nástrojů, které posilují odpovědnost správců údajů. |
| --- | --- |

86.

EIOÚ vítá záměry Komise znovu potvrdit zásady ochrany údajů, které musí být spojeny s veřejnou konzultací ohlášenou Komisí na konferenci s názvem „Osobní údaje – širší použití, větší ochrana?“ konané ve dnech 19. a 20. května 2009. Pokud jde o podstatu, EIOÚ zdůrazňuje význam zásady omezení účelu jako základního kamene práva na ochranu údajů a význam soustředění se na možnosti zlepšení účinnosti uplatňování zásad ochrany údajů prostřednictvím nástrojů, které posilují odpovědnost správců údajů.

| 87. | „Soukromí coby aspekt návrhu“ a technologie respektující soukromí lze podpořit:






  — | režimem pro certifikaci ochrany soukromí a údajů jakožto možností pro tvůrce a uživatele informačních systémů, |
| --- | --- | --- |

87.

„Soukromí coby aspekt návrhu“ a technologie respektující soukromí lze podpořit:

—

režimem pro certifikaci ochrany soukromí a údajů jakožto možností pro tvůrce a uživatele informačních systémů,

| — | právní povinností pro tvůrce a uživatele informačních systémů používat systémy, které jsou v souladu se zásadou „soukromí coby aspekt návrhu“. |
| --- | --- |

—

právní povinností pro tvůrce a uživatele informačních systémů používat systémy, které jsou v souladu se zásadou „soukromí coby aspekt návrhu“.

| 88. | Pokud jde o vnější aspekty ochrany údajů, EIOÚ doporučuje:






  — | zdůraznit ve Stockholmském programu důležitost obecných dohod se Spojenými státy a ostatními třetími zeměmi o ochraně údajů a jejich výměně, |
| --- | --- | --- |

88.

Pokud jde o vnější aspekty ochrany údajů, EIOÚ doporučuje:

—

zdůraznit ve Stockholmském programu důležitost obecných dohod se Spojenými státy a ostatními třetími zeměmi o ochraně údajů a jejich výměně,

| — | aktivně podporovat dodržování základních práv a zejména ochrany údajů ve vztazích se třetími zeměmi a s mezinárodními organizacemi, |
| --- | --- |

—

aktivně podporovat dodržování základních práv a zejména ochrany údajů ve vztazích se třetími zeměmi a s mezinárodními organizacemi,

| — | zmínit ve Stockholmském programu, že výměna údajů se třetími zeměmi vyžaduje odpovídající úroveň ochrany či jiné vhodné záruky v těchto třetích zemích. |
| --- | --- |

—

zmínit ve Stockholmském programu, že výměna údajů se třetími zeměmi vyžaduje odpovídající úroveň ochrany či jiné vhodné záruky v těchto třetích zemích.

| 89. | EIOÚ bere s velkým zájmem na vědomí pokrok na cestě ke strategii Evropské unie pro správu informací a evropskému informačnímu modelu a zdůrazňuje, že by v těchto projektech měla být věnována pozornost prvkům týkajícím se ochrany údajů, které mají být dále rozpracovány ve Stockholmském programu. Architektura výměny informací by měla být založena na zásadě „soukromí coby aspekt návrhu“ a na „nejlepších dostupných technikách“. |
| --- | --- |

89.

EIOÚ bere s velkým zájmem na vědomí pokrok na cestě ke strategii Evropské unie pro správu informací a evropskému informačnímu modelu a zdůrazňuje, že by v těchto projektech měla být věnována pozornost prvkům týkajícím se ochrany údajů, které mají být dále rozpracovány ve Stockholmském programu. Architektura výměny informací by měla být založena na zásadě „soukromí coby aspekt návrhu“ a na „nejlepších dostupných technikách“.

| 90. | Pouhá skutečnost, že je technicky možné vyměňovat digitální informace mezi interoperabilními databázemi či tyto databáze sloučit, neodůvodňuje výjimku ze zásady omezení účelu. Interoperabilita by měla být v konkrétních případech založena na jasném a pečlivém politickém rozhodnutí. EIOÚ navrhuje, aby byl tento koncept ve Stockholmském programu upřesněn. |
| --- | --- |

90.

Pouhá skutečnost, že je technicky možné vyměňovat digitální informace mezi interoperabilními databázemi či tyto databáze sloučit, neodůvodňuje výjimku ze zásady omezení účelu. Interoperabilita by měla být v konkrétních případech založena na jasném a pečlivém politickém rozhodnutí. EIOÚ navrhuje, aby byl tento koncept ve Stockholmském programu upřesněn.

| 91. | Použití osobních údajů shromážděných pro obchodní účely k účelům vynucování práva by mělo podle EIOÚ být povoleno pouze za přísných podmínek stanovených v bodě 65 tohoto stanoviska. |
| --- | --- |

91.

Použití osobních údajů shromážděných pro obchodní účely k účelům vynucování práva by mělo podle EIOÚ být povoleno pouze za přísných podmínek stanovených v bodě 65 tohoto stanoviska.

| 92. | Další podněty ohledně použití osobních informací zahrnují:






  — | Vypracovat podstatná kritéria pro volbu mezi centralizovanými a decentralizovanými systémy a zahrnout záměr tato kritéria vypracovat do Stockholmského programu. |
| --- | --- | --- |

92.

Další podněty ohledně použití osobních informací zahrnují:

—

Vypracovat podstatná kritéria pro volbu mezi centralizovanými a decentralizovanými systémy a zahrnout záměr tato kritéria vypracovat do Stockholmského programu.

| — | Vytvoření systému elektronické registrace vstupů na území členských států a opuštění těchto území v rámci programů registrovaných cestujících by ve Stockholmském programu být zmíněno nemělo. |
| --- | --- |

—

Vytvoření systému elektronické registrace vstupů na území členských států a opuštění těchto území v rámci programů registrovaných cestujících by ve Stockholmském programu být zmíněno nemělo.

| — | Podpořit posílení Europolu a Eurojustu a novou dohodu nedávno vypracovanou Europolem a Eurojustem. |
| --- | --- |

—

Podpořit posílení Europolu a Eurojustu a novou dohodu nedávno vypracovanou Europolem a Eurojustem.

| — | Vytvořit věcná kritéria pro použití biometrických údajů zajišťující, aby údaje byly použity pouze tehdy, pokud to je nezbytné, vhodné a přiměřené a pokud byl zákonodárcem prokázán jasný, konkrétní a legitimní účel. Údaje o DNA by neměly být používány, pokud lze stejného výsledku dosáhnout použitím jiných, méně citlivých informací. |
| --- | --- |

—

Vytvořit věcná kritéria pro použití biometrických údajů zajišťující, aby údaje byly použity pouze tehdy, pokud to je nezbytné, vhodné a přiměřené a pokud byl zákonodárcem prokázán jasný, konkrétní a legitimní účel. Údaje o DNA by neměly být používány, pokud lze stejného výsledku dosáhnout použitím jiných, méně citlivých informací.

| 93. | EIOÚ podporuje e-justici a uvedl několik poznámek k tomu, jak projekt zlepšit (viz. bod 83). |
| --- | --- |

93.

EIOÚ podporuje e-justici a uvedl několik poznámek k tomu, jak projekt zlepšit (viz. bod 83).

V Bruselu dne 10. července 2009.

Peter HUSTINX

Evropský inspektor ochrany údajů

---

(1)  KOM(2009) 262 v konečném znění (dále jen „sdělení“).

1

(2)  Nezveřejněn. Pracovní skupina pro policii a spravedlnost byla zřízena evropskou konferencí komisařů pro ochranu údajů, aby připravovala její postoje v oblasti vynucování práva a jednala jejím jménem v naléhavých záležitostech.

2

(3)  Dokument Rady č. 11657/08. Dále jen „zpráva o vnitřních věcech“.

3

(4)  Dokument Rady č. 11549/08 („zpráva o justici“).

4

(5)  Pracovní program vlády pro předsednictví v EU, http://www.regeringen.se

5

(6)  Zpráva o vnitřních věcech hovoří v této souvislosti dokonce o „digitálním cunami“.

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/24/ES ze dne 15. března 2006 o uchovávání údajů vytvářených nebo zpracovávaných v souvislosti s poskytováním veřejně dostupných služeb elektronických komunikací nebo veřejných komunikačních sítí a o změně směrnice 2002/58/ES, Úř. věst. L 105, 13.4.2006, s. 54.

7

(8)  Viz např. Dohoda mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými o zpracovávání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) leteckými dopravci a o jejich předávání Ministerstvu vnitřní bezpečnosti Spojených států amerických (dohoda PNR 2007), Úř. věst. L 204, 4.8.2007, s. 18 a návrh rámcového rozhodnutí Rady o používání jmenné evidence cestujících pro účely vynucování práva, KOM (2007) 654 v konečném znění.

8

(9)  Dohoda PNR z roku 2007 zmíněná v předešlé poznámce pod čarou a předcházející dohody.

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/24/ES ze dne 15. března 2006 o uchovávání údajů vytvářených nebo zpracovávaných v souvislosti s poskytováním veřejně dostupných služeb elektronických komunikací nebo veřejných komunikačních sítí a o změně směrnice 2002/58/ES, Úř. věst. L 105, 13.4.2006, s. 54. Ačkoli je právním základem článek 95 Smlouvy o ES, jednalo se o okamžitou reakci na bombové útoky v Londýně.

10

(11)  Rámcové rozhodnutí Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech, Úř. věst. L 350, 30.12.2008, s. 60.

11

(12)  Viz název sdělení.

12

(13)  Tisková zpráva č. 72/2009 ze dne 30. června 2009 německého federálního ústavního soudu, odstavec 2 c).

13

(14)  EIOÚ vysvětlil tento poslední bod ve stanovisku ze dne 19. prosince 2005 k návrhu rámcového rozhodnutí Rady o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a soudní spolupráce v trestních věcech (KOM(2005) 475 v konečném znění), Úř. věst. C 47, 25.2.2006, s. 27, odstavce 30 až 32.

14

(15)  Ochrana údajů v Evropské unii – průzkum názorů občanů – analytická zpráva, Flash Eurobarometer Series 225, leden 2008, http://www.ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_225_en.pdf

15

(16)  Viz též prioritní otázky sdělení.

16

(17)  KOM(2006) 331 v konečném znění ze dne 28. června 2006.

17

(18)  Viz poznámka pod čarou 11.

18

(19)  KOM(2007) 87 v konečném znění ze dne 7. března 2007.

19

(20)  Stanovisko ze dne 25. července 2007, Úř. věst. C 255, 27.10.2007, s. 1, zejména bod 30.

20

(21)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 30. května 2006, Evropský parlament v. Rada Evropské unie (C-317/04) a Komise Evropských společenství (C-318/04), spojené věci C-317/04 a C-318/04, Sb. rozh. [2006], s. I-4721.

21

(22)  Rozhodnutí Soudu ze dne 10. února 2009, Irsko v. Evropský parlament a Rada, věc C-301/06, dosud nepublikováno.

22

(23)  Viz. prohlášení 21 o ochraně osobních údajů v oblasti justiční spolupráce v trestních věcech a policejní spolupráce, připojené k závěrečnému aktu mezivládní konference, která přijala Lisabonskou smlouvu, Úř. věst. C 115, 9.5.2008, s. 345.

23

(24)  Pracovní skupina pro ochranu údajů zřízená podle článku 29, jejíž je EIOÚ součástí, se rozhodla intenzivně pracovat na příspěvku k této veřejné konzultaci.

24

(25)  Příkladem takového režimu je evropský systém osvědčení o ochraně soukromí (EuroPriSe).

25

(26)  Uživatelé informací jsou zahrnuti v právu na ochranu údajů, stejně jako správci či zpracovatelé.

26

(27)  Stanovisko EIOÚ ze dne 11. listopadu 2008 k závěrečné zprávě Kontaktní skupiny EU-USA na vysoké úrovni pro sdílení informací a ochranu soukromí a osobních údajů, Úř. věst. C 128, 6.6.2009, s. 1.

27

(28)  ETS č. 108, 28.1.1981.

28

(29)  Viz dopis EIOÚ ze dne 28. listopadu 2005 o sdělení Komise o vnějším rozměru oblasti svobody, bezpečnosti a práva dostupný na webových stránkách EIOÚ.

29

(30)  Nedávná judikatura týkající se seznamů teroristů potvrzuje, že záruky jsou potřebné – i ve vztahu k Organizaci spojených národů – s cílem zajistit, aby protiteroristická opatření byla v souladu s normami EU o základních právech (spojené věci C-402/05 P a C-415/05 P, Kadi a Al Barakaat Foundation v. Rada, rozhodnutí ze dne 3. září 2008, dosud nepublikováno).

30

(31)  KOM(2005) 490 v konečném znění.

31

(32)  Z pohledu zásady dostupnosti obsahuje Prümské rozhodnutí rozsáhlá ustanovení o použití biometrických údajů (DNA a otisků prstů).

32

(33)  Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 1.

33

(34)  Viz pracovní program vlády pro předsednictví v EU, zmíněn v poznámce pod čarou 5, s. 23.

34

(35)  Viz též bod 41 výše.

35

(36)  Viz „Pokyny a kritéria pro vytváření, zavádění a použití bezpečnostních technologií zlepšujících ochranu soukromí“ vypracované v rámci projektu PRISE (http://www.prise.oeaw.ac.at).

36

(37)  Nejlepší dostupné techniky chápeme jako neúčinnější a nejpokročilejší fázi vývoje činností a jejich způsobů fungování, což znamená praktickou vhodnost určitých technik být v zásadě základem aplikací a systémů ITS, které musí být v souladu s požadavky právního rámce EU v oblasti soukromí, ochrany údajů a bezpečnosti.

37

(38)  Viz připomínky EIOÚ ke sdělení Komise o interoperabilitě evropských databází, 10. března 2006, dostupné na: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

38

(39)  Viz např. bod 15 výše.

39

(40)  Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15.

40

(41)  Viz stanovisko 10/2006 ke zpracovávání osobních údajů Společností pro celosvětovou mezibankovní komunikaci (SWIFT) vypracované Pracovní skupinou článku 29.

41

(42)  V rámci systému „tlaku“ zašle správce údajů („tlačí“) na žádost údaje donucovacímu orgánu. Na základě systému „vytažení“ mají donucovací orgány přístup do databází správce a získávají („vytahují“) údaje z této databáze. V rámci systému „tahu“ je těžší, aby se správce přijal svou odpovědnost.

42

(43)  Centralizovaným uchováváním se v tomto kontextu rozumí uchovávání na ústřední evropské úrovni, zatímco decentralizovaným uchováváním se rozumí uchovávání na úrovni členských států.

43

(44)  Viz poznámka pod čarou 33.

44

(45)  Sdělení Komise „Příprava dalších kroků v oblasti správy hranic v Evropské unii“, 13.2.2008, KOM(2008) 69 v konečném znění.

45

(46)  Předběžné komentáře EIOÚ o třech sděleních Komise v oblasti správy hranic(KOM(2008) 69, KOM(2008) 68 a KOM(2008) 67), 3. března 2008: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2008/08-03-03_Comments_border_package_EN.pdf

46

(47)  Zejména: Stanovisko ze dne 23. března 2005 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Vízovém informačním systému (VIS) a výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy, Úř. věst. C 181, 23.7.2005, s. 13, a stanovisko ze dne 19. října 2005 o třech návrzích týkajících se Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), Úř. věst. C 91, 19.4.2006, s. 38.

47

(48)  Návrh Komise ze dne 24. června 2009 pro nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení agentury pro provozní řízení Schengenského informačního systému (SIS II), vízového informačního systému (VIS), EURODAC a jiných rozsáhlých informačních systémů v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva (KOM(2009) 293/2).

48

(49)  Návrh dohody schválený Radou, který má být podepsán oběma stranami. Viz rejstřík Rady:

49

http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st10/st10019.en09.pdf

http://register.consilium.europa.eu/pdf/cs/09/st10/st10107.cs09.pdf

(50)  Spojená žádost 30562/04 a 30566/04, S. a Marper v. Spojené království, rozhodnutí ze dne 4. prosince 2008, ECHR, dosud nepublikováno.

50

(51)  Stanovisko ze dne 26. března 2008 k návrhu nařízení, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2252/2004 o normách pro bezpečnostní a biometrické prvky v cestovních pasech a cestovních dokladech vydávaných členskými státy, Úř. věst. C 200, 6.8.2008, s. 1.

51

(52)  Stanovisko EIOÚ ze dne 19. prosince 2008 ke sdělení Komise – Směrem k evropské strategii pro elektronické soudnictví (e-justice), Úř. věst. C 128, 6.6.2009, s. 13.

52

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 17.11.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 276/21

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

2009/C 276/03

| Datum přijetí rozhodnutí | 25.8.2009 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | NN 25/06 (dříve N 191/06) |
| Členský stát | Francie |
| Region | Ain |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Aide aux éleveurs de volailles du département de l’Ain |
| Právní základ | — | Articles L 221-1 et suivants du Code rural |

Datum přijetí rozhodnutí

25.8.2009

Odkaz na číslo státní pomoci

NN 25/06 (dříve N 191/06)

Členský stát

Francie

Region

Ain

Název (a/nebo jméno příjemce)

Aide aux éleveurs de volailles du département de l’Ain

Právní základ

—

Articles L 221-1 et suivants du Code rural

| — | Arrêté préfet de l’Ain du 2 mars 2006; |
| --- | --- |

—

Arrêté préfet de l’Ain du 2 mars 2006;

| — | Rozhodnutí Komise ze dne 17. února 2006 (Úř. věst. L 48, 18.2.2006) o některých ochranných opatřeních souvisejících s případy vysoce patogenní influenzy ptáků u volně žijících ptáků ve Společenství |
| --- | --- |

—

Rozhodnutí Komise ze dne 17. února 2006 (Úř. věst. L 48, 18.2.2006) o některých ochranných opatřeních souvisejících s případy vysoce patogenní influenzy ptáků u volně žijících ptáků ve Společenství

| — | Rozhodnutí Komise ze dne 22. února 2006 (Úř. věst. L 52, 23.2.2006) o některých ochranných opatřeních souvisejících s případy vysoce patogenní influenzy ptáků u drůbeže ve Společenství |
| --- | --- |

—

Rozhodnutí Komise ze dne 22. února 2006 (Úř. věst. L 52, 23.2.2006) o některých ochranných opatřeních souvisejících s případy vysoce patogenní influenzy ptáků u drůbeže ve Společenství

| — | Les arrêtés interministériels du 24 octobre 2005 (paru au JORF du 25.10.2005) et des 18, 23 et 24 février 2006 (parus aux JORF des 19 et 25.2.2006). |
| --- | --- |

—

Les arrêtés interministériels du 24 octobre 2005 (paru au JORF du 25.10.2005) et des 18, 23 et 24 février 2006 (parus aux JORF des 19 et 25.2.2006).

Název opatření

Režim podpor

Cíl

Podpora ve prospěch tlumení chorob zvířat.

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

1,63 milionu EUR

Míra podpory

100 %

Délka trvání programu

2006

Hospodářská odvětví

Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| M. le Préfet de l'Ain |
| --- |
| Préfecture |
| 45 avenue Alsace-Lorraine |
| 01000 Bourg-en-Bresse |
| FRANCE |

M. le Préfet de l'Ain

Préfecture

45 avenue Alsace-Lorraine

01000 Bourg-en-Bresse

FRANCE

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 17.11.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 276/23

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

16. listopadu 2009

2009/C 276/04

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,4965 |
| JPY | japonský jen | 134,02 |
| DKK | dánská koruna | 7,4408 |
| GBP | britská libra | 0,89485 |
| SEK | švédská koruna | 10,1943 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5093 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,3370 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,510 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 267,43 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7083 |
| PLN | polský zlotý | 4,0960 |
| RON | rumunský lei | 4,2990 |
| TRY | turecká lira | 2,2092 |
| AUD | australský dolar | 1,6004 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5635 |
| HKD | hongkongský dolar | 11,5978 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,0102 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0733 |
| KRW | jihokorejský won | 1 728,79 |
| ZAR | jihoafrický rand | 11,0517 |
| CNY | čínský juan | 10,2166 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3000 |
| IDR | indonéská rupie | 14 060,07 |
| MYR | malajsijský ringgit | 5,0395 |
| PHP | filipínské peso | 69,704 |
| RUB | ruský rubl | 42,9545 |
| THB | thajský baht | 49,690 |
| BRL | brazilský real | 2,5662 |
| MXN | mexické peso | 19,4395 |
| INR | indická rupie | 69,1230 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,4965

JPY

japonský jen

134,02

DKK

dánská koruna

7,4408

GBP

britská libra

0,89485

SEK

švédská koruna

10,1943

CHF

švýcarský frank

1,5093

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,3370

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,510

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

267,43

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7083

PLN

polský zlotý

4,0960

RON

rumunský lei

4,2990

TRY

turecká lira

2,2092

AUD

australský dolar

1,6004

CAD

kanadský dolar

1,5635

HKD

hongkongský dolar

11,5978

NZD

novozélandský dolar

2,0102

SGD

singapurský dolar

2,0733

KRW

jihokorejský won

1 728,79

ZAR

jihoafrický rand

11,0517

CNY

čínský juan

10,2166

HRK

chorvatská kuna

7,3000

IDR

indonéská rupie

14 060,07

MYR

malajsijský ringgit

5,0395

PHP

filipínské peso

69,704

RUB

ruský rubl

42,9545

THB

thajský baht

49,690

BRL

brazilský real

2,5662

MXN

mexické peso

19,4395

INR

indická rupie

69,1230

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 17.11.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 276/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 276/24

---

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 800/2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách)

(Text s významem pro EHP)

2009/C 276/05

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 122/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Česká republika |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | NVF/ESF/RF/254/2008/RV |
| Název regionu (podle NUTS) | Czech Republic
  Čl. 87 odst. 3 písm. a), čl. 87 odst. 3 písm. c) |
| Poskytovatel podpory | Národní vzdělávací fond, o. p. s. |
| Opletalova 25 |
| 110 00 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| http://www.nvf.cz |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 122/08

Členský stát

Česká republika

Referenční číslo přidělené v členském státě

NVF/ESF/RF/254/2008/RV

Název regionu (podle NUTS)

Czech Republic

Čl. 87 odst. 3 písm. a), čl. 87 odst. 3 písm. c)

Poskytovatel podpory

Národní vzdělávací fond, o. p. s.

Opletalova 25

110 00 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.nvf.cz

Název opatření podpory

Blokový grant – Fond pro podporu výzkumu/2. výzva opatření A

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

Memorandum o porozumění pro implementaci Norského finančního mechanizmu pro 2004–2009 (mezi Českou republikou a Norskem)

Memorandum o porozumění pro implementaci EHP finančního mechanizmu pro 2004–2009 (mezi Českou republikou a Islandem, Lichtenštejnskem a Norskem)

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory

http://www.eea-researchfund.cz

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

—

Doba trvání

3.11.2008–31.7.2009

Dotyčná hospodářská odvětví

Všechna hospodářská odvětví způsobilá k získání podpory

Kategorie příjemce

MSP

velký podnik

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

59,55 CZK (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Příspěvek

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

—

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Základní výzkum (čl. 31 odst. 2 písm. a))

90 %

—

Průmyslový výzkum (čl. 31 odst. 2 písm. b))

65 %

15 %

Experimentální vývoj (čl. 31 odst. 2 písm. c))

40 %

20 %

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 123/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Německo |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | Das Programm wird nach der „De-minimis“- bzw. Kleinbeihilfenregelung abgewickelt. |
| Název regionu (podle NUTS) | Hessen
  Oblasti, které nemají nárok na podporu |
| Poskytovatel podpory | BM H Beteiligungs-Managementgesellschaft Hessen mbH |
| Bewilligungsausschuss des Fonds „Mittelhessenfonds GmbH“ |
| IB H Beteiligungs-Managementgesellschaft mbH (BM H) |
| Schumannstraße 4—6 |
| 60325 Frankfurt am Main |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.bmh-hessen.de |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 123/08

Členský stát

Německo

Referenční číslo přidělené v členském státě

Das Programm wird nach der „De-minimis“- bzw. Kleinbeihilfenregelung abgewickelt.

Název regionu (podle NUTS)

Hessen

Oblasti, které nemají nárok na podporu

Poskytovatel podpory

BM H Beteiligungs-Managementgesellschaft Hessen mbH

Bewilligungsausschuss des Fonds „Mittelhessenfonds GmbH“

IB H Beteiligungs-Managementgesellschaft mbH (BM H)

Schumannstraße 4—6

60325 Frankfurt am Main

DEUTSCHLAND

http://www.bmh-hessen.de

Název opatření podpory

Mittelhessenfonds GmbH: Ein Finanzierungsangebot für Gründer und Mittelstand im Regierungsbezirk Gießen, Schwerpunkt Medizintechnik

hier: Investitionsbeteiligungen im Rahmen des „Mittelhessenfonds“ Zinsverbilligung von marktgerecht vergüteten darlehensähnlichen stillen Beteiligungen und gegebenenfalls Nachrangdarlehen, soweit zur Finanzierung von Investitionen verwendet

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

Operationelles EFRE-Programm „Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Beschäftigung“ 2007 bis 2013 des Landes Hessen

Haushaltsgesetze des Landes Hessen

Hessisches Mittelstandsförderprogramm

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory

http://www.mittelhessenfonds.de

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

Změna XS 184/07

Doba trvání

1.1.2009–31.12.2013

Dotyčná hospodářská odvětví

Všechna hospodářská odvětví způsobilá k získání podpory

Kategorie příjemce

MSP

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

2,00 EUR (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Úroková subvence, Úvěr

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

II 2 — 069-d-60-15 — 5,00 EUR (in Mio.)

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Investiční podpora a podpora zaměstnanosti pro malé a střední podniky (článek 15)

—

—

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 124/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Německo |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | — |
| Název regionu (podle NUTS) | Deutschland
  Oblasti, které nemají nárok na podporu |
| Poskytovatel podpory | Niedersächsisches Ministerium für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung |
| Calenberger Straße 2 |
| 30169 Hannover |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.ml.niedersachsen.de |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 124/08

Členský stát

Německo

Referenční číslo přidělené v členském státě

—

Název regionu (podle NUTS)

Deutschland

Oblasti, které nemají nárok na podporu

Poskytovatel podpory

Niedersächsisches Ministerium für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung

Calenberger Straße 2

30169 Hannover

DEUTSCHLAND

http://www.ml.niedersachsen.de

Název opatření podpory

Verfahrenstechnische und mikrobiologische Optimierung der stofflichen Umsetzung von primär cellulosehaltigen landwirtschaftlichen Reststoffen zur Erzeugung von Biogas

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

Verwaltungsvorschriften zu § 44 LHO (Nds. MBl. 1996, S. 1868)

Bewilligungsbescheid (s. Web Link)

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory

http://www.ml.niedersachsen.de/master/C51585202_N51583645_L20_D0_I655.html

Typ opatření

podpory ad hoc

Fa. ARES

Změna stávajícího opatření podpory

—

Doba trvání

15.11.2008

Dotyčná hospodářská odvětví

Odborné, vědecké a technické činnosti

Kategorie příjemce

MSP

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

0,37 EUR (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Příspěvek

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

—

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Průmyslový výzkum (čl. 31 odst. 2 písm. b))

80 %

—

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 125/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Španělsko |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | ES51 |
| Název regionu (podle NUTS) | Cataluna
  Oblasti, které nemají nárok na podporu |
| Poskytovatel podpory | Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM) |
| Paseo de Gracia, 129 |
| 08008 Barcelona |
| ESPAÑA |
| http://www.acc10.cat |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 125/08

Členský stát

Španělsko

Referenční číslo přidělené v členském státě

ES51

Název regionu (podle NUTS)

Cataluna

Oblasti, které nemají nárok na podporu

Poskytovatel podpory

Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM)

Paseo de Gracia, 129

08008 Barcelona

ESPAÑA

http://www.acc10.cat

Název opatření podpory

Ayudas para la creación de ocupación ligada a proyectos de inversión empresarial considerados estratégicos para la economía catalana

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

Resolución IUE/812/2008, de 4 de marzo, por la que se aprueban las bases reguladoras del programa de ayudas a proyectos de inversión empresarial considerados estratégicos para la economía catalana i se hacen públicas las convocatorias para el año 2008 (DOGC núm. 5096 de 25.3.2008)

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory

http://www.gencat.net/eadop/imagenes/5096/08059014.pdf

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

—

Doba trvání

26.3.2008–31.12.2008

Dotyčná hospodářská odvětví

Všechna hospodářská odvětví způsobilá k získání podpory

Kategorie příjemce

MSP

velký podnik

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

2,00 EUR (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Příspěvek

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

—

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Regionální investiční podpora a podpora zaměstnanosti (článek 13) Režim

15 %

10 %

Investiční podpora a podpora zaměstnanosti pro malé a střední podniky (článek 15)

15 %

—

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 126/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Dánsko |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | 07/07410 |
| Název regionu (podle NUTS) | Danmark
  Smíšené oblasti |
| Poskytovatel podpory | Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 København Ø |
| DANMARK |
| http://ebst@ebst.dk |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 126/08

Členský stát

Dánsko

Referenční číslo přidělené v členském státě

07/07410

Název regionu (podle NUTS)

Danmark

Smíšené oblasti

Poskytovatel podpory

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

2100 København Ø

DANMARK

http://ebst@ebst.dk

Název opatření podpory

Innovation og Viden — dansk regionalfondsprogram under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse

Flere og bedre job — dansk socialfondsprogram under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

Rådets Forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999

Lov nr. 1599 af 20. december 2006 om administration af tilskud fra Den Europæiske Regionalfond og Den Europæiske Socialfond

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory

http://www.ebst.dk/file/5467/Regionalfondsprogram

http://www.ebst.dk/file/5469/Socialfondsprogram

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

—

Doba trvání

1.1.2007–31.12.2013

Dotyčná hospodářská odvětví

Všechna hospodářská odvětví způsobilá k získání podpory

Kategorie příjemce

MSP

velký podnik

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

400,00 DKK (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Rizikový kapitál, Příspěvek, Úvěr

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

nævnt ovenfor, forordning 1083/2006 — 248,00 DKK (mio.)

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Podpora nově založeným malým podnikům (článek 14)

25 %

—

Podpora pro podniky nově založené ženami-podnikatelkami (článek 16)

15 %

—

Podpora na ekologické studie (článek 24)

50 %

10 %

Podpora na poradenské služby ve prospěch malých a středních podniků (článek 26)

50 %

—

Podpora malých a středních podniků určená na účast na veletrzích (článek 27)

50 %

—

Podpora v podobě rizikového kapitálu (článek 28–29)

DKK 10 000 000

—

Průmyslový výzkum (čl. 31 odst. 2 písm. b))

65 %

10 %

Experimentální vývoj (čl. 31 odst. 2 písm. c))

40 %

10 %

Podpora na studie technické proveditelnosti (článek 32)

75 %

—

Podpora pro malé a střední podniky na náklady práv k průmyslovému vlastnictví (článek 33)

75 %

—

Podpora pro mladé inovativní podniky (článek 35)

10 000 000 DKK

—

Podpora na poradenské služby a podpůrné služby v oblasti inovací (článek 36)

10 000 000 DKK

—

Podpora na vypůjčení vysoce kvalifikovaných pracovníků (článek 37)

10 000 000 DKK

—

Specifické vzdělávání (čl. 38 odst. 1)

35 %

10 %

Obecné vzdělávání (čl. 38 odst. 2)

70 %

10 %

---

| 17.11.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 276/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 276/30

---

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 800/2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách)

(Text s významem pro EHP)

2009/C 276/06

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 129/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Spojené království |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | — |
| Název regionu (podle NUTS) | North East, Tees Valley and Durham, Northumberland and Tyne and Wear
  Smíšené oblasti |
| Poskytovatel podpory | One North East |
| Stella House |
| Goldcrest Way |
| Newburn Riverside |
| Newcastle upon Tyne |
| NE15 8NY |
| UNITED KINGDOM |
| http://www.OneNorthEast.co.uk |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 129/08

Členský stát

Spojené království

Referenční číslo přidělené v členském státě

—

Název regionu (podle NUTS)

North East, Tees Valley and Durham, Northumberland and Tyne and Wear

Smíšené oblasti

Poskytovatel podpory

One North East

Stella House

Goldcrest Way

Newburn Riverside

Newcastle upon Tyne

NE15 8NY

UNITED KINGDOM

http://www.OneNorthEast.co.uk

Název opatření podpory

NEPA (North East Productivity Alliance)

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

Regional Development Agencies Act 1998

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory

http://www.onenortheast.co.uk/page/stateaid.cfm

http://www.onenortheast.co.uk/lib/liDownload/13946/MAS-NEPA%20state%20aid%20desc.doc?CFID=2425574&CF

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

—

Doba trvání

1.10.2008–31.3.2013

Dotyčná hospodářská odvětví

Zpracovatelský průmysl

Kategorie příjemce

MSP

velký podnik

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

6,79 GBP (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Příspěvek

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

—

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Obecné vzdělávání (čl. 38 odst. 2)

60 %

20 %

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 130/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Německo |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | UEP II a |
| Název regionu (podle NUTS) | Berlin
  Čl. 87 odst. 3 písm. c) |
| Poskytovatel podpory | Senatsverwaltung für Gesundheit, Umweltschutz und Verbraucherschutz Berlin |
| Brückenstraße 6 |
| 10179 Berlin |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.berlin.de/sen/guv |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 130/08

Členský stát

Německo

Referenční číslo přidělené v členském státě

UEP II a

Název regionu (podle NUTS)

Berlin

Čl. 87 odst. 3 písm. c)

Poskytovatel podpory

Senatsverwaltung für Gesundheit, Umweltschutz und Verbraucherschutz Berlin

Brückenstraße 6

10179 Berlin

DEUTSCHLAND

http://www.berlin.de/sen/guv

Název opatření podpory

Umweltentlastungsprogramm II (UEP II) (N 774/07), dort: Vorhaben nach Ziffer 2.6.2 der Förderrichtlinie, d. h. Vorhaben zur Reduzierung verkehrsbedingter Emissionen, Verminderung von Lärm und/oder Luftbelastungen

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

Förderrichtlinie vom 22.9.2008 (Veröffentlichung im Amtsblatt von Berlin am 2.10.2008)

Operationelles Programm des Landes Berlin für den Europäischen Fonds für regionale Entwicklung in der Förderperiode 2007—2013 (Abschnitt 5.4); §§ 23, 44 der Landeshaushaltsordnung des Landes Berlin

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory

http://www.uep-berlin.de/uepmedia/usermedia/files/foerderrichtlinie_uep_080922.pd

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

Změna XR 117/08

Doba trvání

2.10.2008–31.12.2013

Dotyčná hospodářská odvětví

Všechna hospodářská odvětví způsobilá k získání podpory

Kategorie příjemce

MSP

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

0,31 EUR (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Příspěvek

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

—

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Regionální investiční podpora a podpora zaměstnanosti (článek 13) Režim

35 %

—

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 131/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Irsko |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | — |
| Název regionu (podle NUTS) | — |
| Poskytovatel podpory | Board Bia |
| Clanwilliam Court |
| Lower Mount Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| http://www.bordbia.ie |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 131/08

Členský stát

Irsko

Referenční číslo přidělené v členském státě

—

Název regionu (podle NUTS)

—

Poskytovatel podpory

Board Bia

Clanwilliam Court

Lower Mount Street

Dublin 2

IRELAND

http://www.bordbia.ie

Název opatření podpory

Consultancy services provided to SME companies engaged in processing and marketing of non-agricultural products (non-Annex 1)

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

An Bord Bia Acts 1994 to 2004

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory

http://www.bordbia.ie/industryservices/manufacturers/pages/consultancyservices.aspx

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

—

Doba trvání

1.9.2008–31.12.2013

Dotyčná hospodářská odvětví

Průzkum trhu a veřejného mínění

Kategorie příjemce

MSP

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

0,80 EUR (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Příspěvek

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

—

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Podpora na poradenské služby ve prospěch malých a středních podniků (článek 26)

50 %

—

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 132/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Kypr |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | 25.06.001.736 |
| Název regionu (podle NUTS) | Cyprus
  Čl. 87 odst. 3 písm. c) |
| Poskytovatel podpory | Υπουργείο Εσωτερικών, Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως |
| Λεωφόρος Δημοσθένη Σεβέρη |
| 1454 Λευκωσία/Nicosia |
| KYΠPOΣ/CYPRUS |
| http://www.moi.gov.cy/tph |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 132/08

Členský stát

Kypr

Referenční číslo přidělené v členském státě

25.06.001.736

Název regionu (podle NUTS)

Cyprus

Čl. 87 odst. 3 písm. c)

Poskytovatel podpory

Υπουργείο Εσωτερικών, Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως

Λεωφόρος Δημοσθένη Σεβέρη

1454 Λευκωσία/Nicosia

KYΠPOΣ/CYPRUS

http://www.moi.gov.cy/tph

Název opatření podpory

Σχέδιο παροχής χορηγιών προς μικρές και μεσαίες επιχειρήσεις για προώθηση του αγροτουρισμού στην ύπαιθρο

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με αριθμό 67.371 και ημερομηνία 18.6.2008

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory

http://www.moi.gov.cy/tph/rural-tourism

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

—

Doba trvání

3.11.2008–31.12.2013

Dotyčná hospodářská odvětví

Ubytování v hotelích a podobných ubytovacích zařízeních, Rekreační a ostatní krátkodobé ubytování, Stravování v restauracích, u stánků a v mobilních zařízeních, Činnosti muzeí, Činnosti lunaparků a zábavních parků

Kategorie příjemce

MSP

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

2,50 EUR (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Příspěvek

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

Αριθμός: ΕΕ(2007)4351 Ημερομηνία: 17.9.2007 — EUR 12,75 (σε εκατ.)

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Regionální investiční podpora a podpora zaměstnanosti (článek 13) Režim

15 %

20 %

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 133/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Spojené království |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | — |
| Název regionu (podle NUTS) | Scotland
  Smíšené oblasti |
| Poskytovatel podpory | Scottish Executive |
| Third Sector Division |
| Highlander House |
| 58 Waterloo Street |
| Glasgow |
| G2 7DA |
| UNITED KINGDOM |
| http://www.scotland.gov.uk/Home |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 133/08

Členský stát

Spojené království

Referenční číslo přidělené v členském státě

—

Název regionu (podle NUTS)

Scotland

Smíšené oblasti

Poskytovatel podpory

Scottish Executive

Third Sector Division

Highlander House

58 Waterloo Street

Glasgow

G2 7DA

UNITED KINGDOM

http://www.scotland.gov.uk/Home

Název opatření podpory

Scottish Investment Fund

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

The grant is provided under section 10 of the Social Work (Scotland) Act 1968

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory

http://www.scotland.gov.uk/Topics/People/15300/funding

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

—

Doba trvání

1.11.2008–31.3.2011

Dotyčná hospodářská odvětví

Všechna hospodářská odvětví způsobilá k získání podpory

Kategorie příjemce

MSP

velký podnik

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

30,00 GBP (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Příspěvek

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

—

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Regionální investiční podpora a podpora zaměstnanosti (článek 13) Režim

50 %

20 %

Investiční podpora a podpora zaměstnanosti pro malé a střední podniky (článek 15)

20 %

—

Podpora na poradenské služby ve prospěch malých a středních podniků (článek 26)

50 %

—

Specifické vzdělávání (čl. 38 odst. 1)

45 %

—

Obecné vzdělávání (čl. 38 odst. 2)

80 %

—

Podpora na nábor znevýhodněných pracovníků v podobě subvencování mzdových nákladů (článek 40)

50 %

—

Podpora pro zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků v podobě subvencování mzdových nákladů (článek 41)

75 %

—

Podpora na uhrazení dodatečných nákladů na zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků (článek 42)

100 %

—

---

| 17.11.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 276/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 276/35

---

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách)

(Text s významem pro EHP)

2009/C 276/07

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 134/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Česká republika |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | — |
| Název regionu (podle NUTS) | Czech Republic
  Čl. 87 odst. 3 písm. a), Čl. 87 odst. 3 písm. c),
  Oblasti, které nemají nárok na podporu |
| Poskytovatel podpory | Ministerstvo zemědělství |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| http://www.mze.cz |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 134/08

Členský stát

Česká republika

Referenční číslo přidělené v členském státě

—

Název regionu (podle NUTS)

Czech Republic

Čl. 87 odst. 3 písm. a), Čl. 87 odst. 3 písm. c),

Oblasti, které nemají nárok na podporu

Poskytovatel podpory

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.mze.cz

Název opatření podpory

Vrácení části spotřební daně zaplacené v cenách minerálních olejů uvedených v § 45 odst. 2 písm. c) zákona č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění p.p.

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění p.p.

Vyhláška č. 395/2008 Sb., kterou se mění vyhláška č. 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory

http://cds.mfcr.cz/cps/rde/xchg/cds/xsl/182_793.html

http://www.sagit.cz/pages/sbirkatxt.asp?zdroj=sb08395&cd=76&typ=r

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

—

Doba trvání

1.12.2008–31.12.2013

Dotyčná hospodářská odvětví

Pěstování plodin jiných než trvalých, Pěstování trvalých plodin, Množení rostlin, Podpůrné činnosti pro rostlinnou výrobu, Posklizňové činnosti

Kategorie příjemce

MSP

velký podnik

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

1,50 CZK (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Daňové opatření

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

—

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Podpora v podobě úlev na ekologických daních (článek 25)

1 373 CZK

—

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 135/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Německo |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | — |
| Název regionu (podle NUTS) | Saarland
  Oblasti, které nemají nárok na podporu |
| Poskytovatel podpory | Saarland Ministerium für Wirtschaft und Wissenschaft |
| Franz-Josef-Röder-Straße 17 |
| 66119 Saarbrücken |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.saarland.de/ministerium_wirtschaft_wissenschaft.htm |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 135/08

Členský stát

Německo

Referenční číslo přidělené v členském státě

—

Název regionu (podle NUTS)

Saarland

Oblasti, které nemají nárok na podporu

Poskytovatel podpory

Saarland Ministerium für Wirtschaft und Wissenschaft

Franz-Josef-Röder-Straße 17

66119 Saarbrücken

DEUTSCHLAND

http://www.saarland.de/ministerium_wirtschaft_wissenschaft.htm

Název opatření podpory

Regionales Förderprogramm des Saarlandes für kleine und mittlere Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft (einschließlich Tourismus) vom 1.12.2008

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

§ 44 der Landeshaushaltsordnung des Saarlandes (LHO) in der Fassung der Bekanntmachung vom 5.11.1999 (Amtsblatt vom 11.2.2000, S. 194 ff), zuletzt geändert durch das Gesetz vom 15.2.2006 (Amtsblatt vom 6.4.2006, S. 474 ff), Amtsblatt des Saarlandes

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory

http://www.saarland.de/8974.htm

http://www.vorschriften.saarland.de/verwaltungsvorschriften.htm

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

Změna XS 160/06

Doba trvání

1.12.2008–31.12.2013

Dotyčná hospodářská odvětví

Všechna hospodářská odvětví způsobilá k získání podpory

Kategorie příjemce

MSP

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

4,00 EUR (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Příspěvek

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

2007DE162PO002 — 0,50 EUR (in Mio.)

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Investiční podpora a podpora zaměstnanosti pro malé a střední podniky (článek 15)

20 %

—

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 136/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Rakousko |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | — |
| Název regionu (podle NUTS) | Österreich
  Smíšené oblasti |
| Poskytovatel podpory | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Abteilung V/4 (Tourismusförderung) |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |
| www.bmwa.gv.at |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 136/08

Členský stát

Rakousko

Referenční číslo přidělené v členském státě

—

Název regionu (podle NUTS)

Österreich

Smíšené oblasti

Poskytovatel podpory

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung V/4 (Tourismusförderung)

Stubenring 1

1011 Wien

ÖSTERREICH

www.bmwa.gv.at

Název opatření podpory

TOP-Tourismus-Förderung 2007—2013 Teil A

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

Richtlinien des Bundesministers für Wirtschaft und Arbeit für die TOP-Tourismus-Förderung 2007—2013

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory

http://www.oeht.at/page/media/download/top/RTOP2007n.Notifizierung.pdf

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

—

Doba trvání

1.11.2008–31.12.2013

Dotyčná hospodářská odvětví

Pozemní a potrubní doprava, Ubytování, Stravování a pohostinství, Činnosti v oblasti filmů, videozáznamů a televizních programů, pořizování zvukových nahrávek a hudební vydavatelské činnosti, Činnosti v oblasti nemovitostí, Architektonické a inženýrské činnosti; technické zkoušky a analýzy, Činnosti v oblasti pronájmu a leasingu, Činnosti cestovních kanceláří a agentur a jiné rezervační a související činnosti, Vzdělávání, Činnosti heren, kasin a sázkových kanceláří, Sportovní, zábavní a rekreační činnosti, Poskytování ostatních osobních služeb

Kategorie příjemce

MSP

velký podnik

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

21,80 EUR (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Úroková subvence, Příspěvek

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

—

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Regionální investiční podpora a podpora zaměstnanosti (článek 13) Režim

30 %

—

Investiční podpora a podpora zaměstnanosti pro malé a střední podniky (článek 15)

20 %

—

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 137/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Německo |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | — |
| Název regionu (podle NUTS) | Thüringen
  Čl. 87 odst. 3 písm. a) |
| Poskytovatel podpory | Staatliches Forstamt Frauenwald |
| Forsthaus Allzunah |
| 98701 Frauenwald |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.thueringenforst.de |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 137/08

Členský stát

Německo

Referenční číslo přidělené v členském státě

—

Název regionu (podle NUTS)

Thüringen

Čl. 87 odst. 3 písm. a)

Poskytovatel podpory

Staatliches Forstamt Frauenwald

Forsthaus Allzunah

98701 Frauenwald

DEUTSCHLAND

http://www.thueringenforst.de

Název opatření podpory

Förderung von Investitionen in Forstbetrieben und der Verarbeitung und Vermarktung von Holz

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

§§ 23 und 44 der Thüringer Landeshaushaltsordnung in der Fassung der Neubekanntmachung vom 19.9.2000 (GVBl. 10/2000, S. 282) i. V. m. der Richtlinie über die Förderung von Investitionen und der Verarbeitung und Vermarktung von Holz

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory

http://www.thueringen.de/imperia/md/content/folder/foerderung/vvh.pdf

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

—

Doba trvání

1.1.2009–31.12.2013

Dotyčná hospodářská odvětví

Lesní hospodářství a jiné činnosti v oblasti lesnictví, Podpůrné činnosti pro lesnictví

Kategorie příjemce

MSP

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

0,67 EUR (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Příspěvek

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

Entscheidung der Kommission K(2007) 5862 über das Entwicklungsprogramm für den ländlichen Raum des Landes Thüringen

CCI2007DE06RPO023 — 0,50 EUR (in Mio.)

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Regionální investiční podpora a podpora zaměstnanosti (článek 13) Režim

45 %

—

| Odkaz na číslo státní pomoci | X 139/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Rakousko |
| Referenční číslo přidělené v členském státě | — |
| Název regionu (podle NUTS) | Österreich
  Smíšené oblasti |
| Poskytovatel podpory | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Abteilung V/4 (Tourismusförderungen) |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://www.bmwa.gv.at |

Odkaz na číslo státní pomoci

X 139/08

Členský stát

Rakousko

Referenční číslo přidělené v členském státě

—

Název regionu (podle NUTS)

Österreich

Smíšené oblasti

Poskytovatel podpory

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung V/4 (Tourismusförderungen)

Stubenring 1

1011 Wien

ÖSTERREICH

http://www.bmwa.gv.at

Název opatření podpory

Jungunternehmerförderung in der Tourismus- und Freizeitwirtschaft 2007—2013

Vnitrostátní právní základ (odkaz na příslušné vnitrostátní úřední vyhlášení)

Richtlinie des Bundesministers für Wirtschaft und Arbeit für die Jungunternehmerförderung in der Tourismus- und Freizeitwirtschaft 2007—2013

Odkaz na internetovou stránku, kde se nachází úplné znění opatření podpory

http://www.oeht.at/page/media/download/top/JU-Richtlinie%20Langfassung.pdf

Typ opatření

Režim podpory

Změna stávajícího opatření podpory

—

Doba trvání

1.11.2008–31.12.2013

Dotyčná hospodářská odvětví

Pozemní a potrubní doprava, Ubytování, Stravování a pohostinství, Činnosti v oblasti filmů, videozáznamů a televizních programů, pořizování zvukových nahrávek a hudební vydavatelské činnosti, Činnosti v oblasti nemovitostí, Architektonické a inženýrské činnosti; technické zkoušky a analýzy, Činnosti v oblasti pronájmu a leasingu, Činnosti cestovních kanceláří a agentur a jiné rezervační a související činnosti, Vzdělávání, Činnosti heren, kasin a sázkových kanceláří, Sportovní, zábavní a rekreační činnosti, Poskytování ostatních osobních služeb

Kategorie příjemce

MSP

Celková roční částka rozpočtu plánovaného v rámci režimu

1,40 EUR (v milionech)

V rámci záruk

—

Nástroj podpory (článek 5)

Příspěvek

Odkaz na rozhodnutí Komise

—

V případě spolufinancování z finančních prostředků Společenství

—

Cíle

Maximální intenzita podpory v % nebo maximální výše podpory v národní měně

Malé a střední podniky – příplatky v %

Podpora nově založeným malým podnikům (článek 14)

25 %

—

Investiční podpora a podpora zaměstnanosti pro malé a střední podniky (článek 15)

5 %

—

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 17.11.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 276/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 276/40

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2009/C 276/08

| 1. | Komise dne 9. listopadu 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Eurotank Belgium B.V. („Eurotank“, Belgie), zcela ovládaný podnikem Vitol Holding B.V. („Vitol“, Nizozemsko), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celými podniky Petroplus Refining Antwerp N.V. („Petroplus“, Belgie) a Petroplus Refining Antwerp Bitumen N.V. („Petroplus Bitumen“, Belgie). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 9. listopadu 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Eurotank Belgium B.V. („Eurotank“, Belgie), zcela ovládaný podnikem Vitol Holding B.V. („Vitol“, Nizozemsko), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celými podniky Petroplus Refining Antwerp N.V. („Petroplus“, Belgie) a Petroplus Refining Antwerp Bitumen N.V. („Petroplus Bitumen“, Belgie).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Petroplus/Petroplus Bitumen: působí ve výrobě bitumenu, odsiřování plynového oleje a provozování skladovacího terminálu, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Petroplus/Petroplus Bitumen: působí ve výrobě bitumenu, odsiřování plynového oleje a provozování skladovacího terminálu,

| — | podniku Vitol: mimo jiné obchodování s ropou a plynem, těžba a výroba v odvětví ropy a plynu. |
| --- | --- |

—

podniku Vitol: mimo jiné obchodování s ropou a plynem, těžba a výroba v odvětví ropy a plynu.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301 nebo 22967244) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301 nebo 22967244) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 17.11.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 276/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 276/41

---

ROZHODNUTÍ č. 777

ze dne 5. října 2009

o zahájení řízení ve věci udělení povolení k vyhledávání a průzkumu ropy a zemního plynu – podzemních přírodních zdrojů podle čl. 2 odst. 1 bodu 3 zákona o podzemních přírodních zdrojích v bloku 1-18 Trakija v oblasti Chaskovo a oznámení týkající se výběrového řízení ve věci udělení povolení

2009/C 276/09

BULHARSKÁ REPUBLIKA

RADA MINISTRŮ

Podle čl. 5 bodu 2, čl. 42 odst. 1 bodu 1 a čl. 44 odst. 3 zákona o podzemních přírodních zdrojích ve spojení s čl. 4 odst. 2 bodem 16 a § 1 bodem 24а doplňujících ustanovení k zákonu o energetice,

RADA MINISTRŮ ROZHODLA TAKTO:

| 1. | Zahajuje se řízení o udělení povolení k vyhledávání a průzkumu ropy a zemního plynu v bloku 1-18 Trakija na plochu o rozloze 940,12 km2 se souřadnicemi bodů 1 až 10 přílohy. |
| --- | --- |

1.

Zahajuje se řízení o udělení povolení k vyhledávání a průzkumu ropy a zemního plynu v bloku 1-18 Trakija na plochu o rozloze 940,12 km2 se souřadnicemi bodů 1 až 10 přílohy.

| 2. | Oznamuje se, že povolení podle bodu 1 bude uděleno na základě výběrového řízení. |
| --- | --- |

2.

Oznamuje se, že povolení podle bodu 1 bude uděleno na základě výběrového řízení.

| 3. | Lhůta povolení k vyhledávání a průzkumu se stanoví na 5 let ode dne, k němuž nabude účinnosti smlouva o vyhledávání a průzkumu, přičemž se toto období může prodloužit podle čl. 31 odst. 3 zákona o podzemních přírodních zdrojích. |
| --- | --- |

3.

Lhůta povolení k vyhledávání a průzkumu se stanoví na 5 let ode dne, k němuž nabude účinnosti smlouva o vyhledávání a průzkumu, přičemž se toto období může prodloužit podle čl. 31 odst. 3 zákona o podzemních přírodních zdrojích.

| 4. | Výběrové řízení ve věci udělení povolení podle bodu 1 se uskuteční 150. den od dne uveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie v budově ministerstva hospodářství, energetiky a turistického ruchu na adrese: ul. Triadica 8, Sofia. |
| --- | --- |

4.

Výběrové řízení ve věci udělení povolení podle bodu 1 se uskuteční 150. den od dne uveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie v budově ministerstva hospodářství, energetiky a turistického ruchu na adrese: ul. Triadica 8, Sofia.

| 5. | Dokumentaci k výběrovému řízení lze zakoupit nejpozději do 120. dne od data uveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie do 17:00 hodin. |
| --- | --- |

5.

Dokumentaci k výběrovému řízení lze zakoupit nejpozději do 120. dne od data uveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie do 17:00 hodin.

| 6. | Prohlášení o účasti na výběrovém řízení lze předložit nejpozději do 130. dne od data uveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie do 17:00 hodin. |
| --- | --- |

6.

Prohlášení o účasti na výběrovém řízení lze předložit nejpozději do 130. dne od data uveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie do 17:00 hodin.

| 7. | Přihlášky do výběrového řízení lze předložit nejpozději do 144. dne od data uveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie do 17:00 hodin. |
| --- | --- |

7.

Přihlášky do výběrového řízení lze předložit nejpozději do 144. dne od data uveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie do 17:00 hodin.

| 8. | Výběrového řízení není třeba se zúčastnit osobně. |
| --- | --- |

8.

Výběrového řízení není třeba se zúčastnit osobně.

| 9. | Cena dokumentace k výběrovému řízení se stanoví na 500 BGN. Dokumentaci k výběrovému řízení lze zakoupit v místnosti č. 802 ministerstva hospodářství, energetiky a turistického ruchu na adrese: ul. Triadica 8, Sofia, ve lhůtě stanovené v bodě 5. |
| --- | --- |

9.

Cena dokumentace k výběrovému řízení se stanoví na 500 BGN. Dokumentaci k výběrovému řízení lze zakoupit v místnosti č. 802 ministerstva hospodářství, energetiky a turistického ruchu na adrese: ul. Triadica 8, Sofia, ve lhůtě stanovené v bodě 5.

| 10. | Uchazeči musejí splňovat požadavky stanovené v čl. 23 odst. 1 zákona o podzemních přírodních zdrojích. |
| --- | --- |

10.

Uchazeči musejí splňovat požadavky stanovené v čl. 23 odst. 1 zákona o podzemních přírodních zdrojích.

| 11. | Přihlášky uchazečů do výběrového řízení se budou posuzovat na základě navržených pracovních programů, nástrojů na ochranu životního prostředí a nástrojů odborného vzdělávání, bonusů, jakož i na základě jejich manažerských schopností a finančních možností, jak je uvedeno v dokumentaci k výběrovému řízení. |
| --- | --- |

11.

Přihlášky uchazečů do výběrového řízení se budou posuzovat na základě navržených pracovních programů, nástrojů na ochranu životního prostředí a nástrojů odborného vzdělávání, bonusů, jakož i na základě jejich manažerských schopností a finančních možností, jak je uvedeno v dokumentaci k výběrovému řízení.

| 12. | Jistota za účast na výběrovém řízení se stanoví na 10 000 BGN (leva) a musí být uhrazena na bankovní účet ministerstva hospodářství, energetiky a turistického ruchu ve lhůtě podle bodu 6 tak, jak je uvedeno v dokumentaci k výběrovému řízení. |
| --- | --- |

12.

Jistota za účast na výběrovém řízení se stanoví na 10 000 BGN (leva) a musí být uhrazena na bankovní účet ministerstva hospodářství, energetiky a turistického ruchu ve lhůtě podle bodu 6 tak, jak je uvedeno v dokumentaci k výběrovému řízení.

| 13. | Pokud uchazeč nebude připuštěn k účasti na výběrovém řízení, vrátí se mu jistota do 14 dní ode dne, kdy byl o svém nepřipuštění vyrozuměn. |
| --- | --- |

13.

Pokud uchazeč nebude připuštěn k účasti na výběrovém řízení, vrátí se mu jistota do 14 dní ode dne, kdy byl o svém nepřipuštění vyrozuměn.

| 14. | Jistota úspěšného uchazeče se zadrží, ale jistoty všech ostatních uchazečů se vrátí do 14 dní od uveřejnění rozhodnutí Rady ministrů o udělení povolení k vyhledávání a průzkumu v Úředním věstníku Bulharské republiky. |
| --- | --- |

14.

Jistota úspěšného uchazeče se zadrží, ale jistoty všech ostatních uchazečů se vrátí do 14 dní od uveřejnění rozhodnutí Rady ministrů o udělení povolení k vyhledávání a průzkumu v Úředním věstníku Bulharské republiky.

| 15. | Oznámení o účasti na výběrovém řízení a návrhy uchazečů ohledně podmínek výběrového řízení je třeba předložit ministerstvu hospodářství, energetiky a turistického ruchu na adrese ul. Triadica 8, Sofia, v bulharském jazyce v souladu s požadavky článku 46 zákona o podzemních přírodních zdrojích. |
| --- | --- |

15.

Oznámení o účasti na výběrovém řízení a návrhy uchazečů ohledně podmínek výběrového řízení je třeba předložit ministerstvu hospodářství, energetiky a turistického ruchu na adrese ul. Triadica 8, Sofia, v bulharském jazyce v souladu s požadavky článku 46 zákona o podzemních přírodních zdrojích.

| 16. | Přihlášky musí být vypracovány v souladu s požadavky a podmínkami uvedenými v dokumentaci k výběrovému řízení. |
| --- | --- |

16.

Přihlášky musí být vypracovány v souladu s požadavky a podmínkami uvedenými v dokumentaci k výběrovému řízení.

| 17. | Výběrové řízení se uskuteční i tehdy, bude-li k účasti připuštěn pouze jeden uchazeč. |
| --- | --- |

17.

Výběrové řízení se uskuteční i tehdy, bude-li k účasti připuštěn pouze jeden uchazeč.

| 18. | Ministr pro energetiku, hospodářství a turistický ruch: |
| --- | --- |

18.

Ministr pro energetiku, hospodářství a turistický ruch:

| 18.1 | zašle toto rozhodnutí ke zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, v Úředním věstníku Bulharské republiky a na internetových stránkách Rady ministrů; |
| --- | --- |

18.1

zašle toto rozhodnutí ke zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, v Úředním věstníku Bulharské republiky a na internetových stránkách Rady ministrů;

| 18.2 | zabezpečí organizaci výběrového řízení. |
| --- | --- |

18.2

zabezpečí organizaci výběrového řízení.

| 19. | Opravný prostředek proti tomuto rozhodnutí lze podat k Nejvyššímu správnímu soudu do 14 dní od jeho uveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

19.

Opravný prostředek proti tomuto rozhodnutí lze podat k Nejvyššímu správnímu soudu do 14 dní od jeho uveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

předseda vlády

Bojko BORISOV

generální tajemník rady ministrů

Rosen ŽELJAZKOV

Za správnost,

vedoucí ředitelství úřadu vlády

Veselin DAKOV

---

PŘÍLOHA

SEZNAM SOUŘADNIC

Zeměpisné souřadnice (systém souřadnic: 1950) bloku 1-18 „Trakija“:

| 1. | 41° 50′ 34,275′′ N | 25° 42′ 41,441′′ E |
| --- | --- | --- |
| 2. | 41° 50′ 45,014′′ N | 26° 00′ 44,523′′ E |
| 3. | 41° 52′ 55,884′′ N | 26° 00′ 42,506′′ E |
| 4. | 41° 53′ 06,026′′ N | 26° 22′ 23,117′′ E |
| 5. | 41° 49′ 17,984′′ N | 26° 22′ 24,265′′ E |

1.

41° 50′ 34,275′′ N

25° 42′ 41,441′′ E

2.

41° 50′ 45,014′′ N

26° 00′ 44,523′′ E

3.

41° 52′ 55,884′′ N

26° 00′ 42,506′′ E

4.

41° 53′ 06,026′′ N

26° 22′ 23,117′′ E

5.

41° 49′ 17,984′′ N

26° 22′ 24,265′′ E

hranice s Tureckou republikou a s Řeckou republikou:

| 6. | 41° 39′ 31,125′′ N | 26° 04′ 10,596′′ E |
| --- | --- | --- |
| 7. | 41° 39′ 23,120′′ N | 25° 49′ 25,406′′ E |
| 8. | 41° 46′ 21,391′′ N | 25° 49′ 17,766′′ E |
| 9. | 41° 46′ 18,068′′ N | 25° 42′ 36,679′′ E |
| 10. | 41° 50′ 34,275′′ N | 25° 42′ 41,441′′ E |

6.

41° 39′ 31,125′′ N

26° 04′ 10,596′′ E

7.

41° 39′ 23,120′′ N

25° 49′ 25,406′′ E

8.

41° 46′ 21,391′′ N

25° 49′ 17,766′′ E

9.

41° 46′ 18,068′′ N

25° 42′ 36,679′′ E

10.

41° 50′ 34,275′′ N

25° 42′ 41,441′′ E

---