# Uradni list C 269/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2009.269.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 269 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5210. november 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2009.269.slv

Uradni list

Evropske unije

C 269

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5210. november 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Računsko sodišče |
| 2009/C 269/01 | Letno poročilo Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2008, z odgovori institucij | 1 |
| 2009/C 269/02 | Letno poročilo Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz sedmega, osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS) za proračunsko leto 2008, z odgovori Komisije | 257 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

2009/C 269/01

Letno poročilo Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2008, z odgovori institucij

1

2009/C 269/02

Letno poročilo Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz sedmega, osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS) za proračunsko leto 2008, z odgovori Komisije

257

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

| 10.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 269/1

---

Image

V skladu z določbami člena 248(1) in (4) Pogodbe ES ter členov 129 in 143 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1525/2007 z dne 17. decembra 2007, ter v skladu s členoma 139 in 156 Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad,

je Računsko sodišče Evropskih skupnosti na svojem zasedanju 24. septembra 2009 sprejelo svoji

LETNI POROČILI

za proračunsko leto 2008.

Poročili sta bili skupaj z odgovori institucij na opažanja Sodišča poslani organoma, odgovornima za podeljevanje razrešnice, in drugim institucijam.

Člani Računskega sodišča so:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (predsednik), Hubert WEBER, Maarten B. ENGWIRDA, Máire GEOGHEGAN-QUINN, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN, Ovidiu ISPIR, Nadejda SANDOLOVA, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN.

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

2009/C 269/01

KAZALO

Splošni uvod

| Poglavje 1 — | Izjava o zanesljivosti in podporne informacije |
| --- | --- |

Poglavje 1 —

| Poglavje 2 — | Sistem notranjih kontrol Komisije |
| --- | --- |

Poglavje 2 —

| Poglavje 3 — | Upravljanje proračuna |
| --- | --- |

Poglavje 3 —

| Poglavje 4 — | Prihodki |
| --- | --- |

Poglavje 4 —

| Poglavje 5 — | Kmetijstvo in naravni viri |
| --- | --- |

Poglavje 5 —

| Poglavje 6 — | Kohezija |
| --- | --- |

Poglavje 6 —

| Poglavje 7 — | Raziskave, energetika in promet |
| --- | --- |

Poglavje 7 —

| Poglavje 8 — | Zunanja pomoč, razvoj in širitev |
| --- | --- |

Poglavje 8 —

| Poglavje 9 — | Izobraževanje in državljanstvo |
| --- | --- |

Poglavje 9 —

| Poglavje 10 — | Gospodarske in finančne zadeve |
| --- | --- |

Poglavje 10 —

| Poglavje 11 — | Upravni in drugi odhodki |
| --- | --- |

Poglavje 11 —

| Priloga I — | Finančne informacije o splošnem proračunu |
| --- | --- |

Priloga I —

| Priloga II — | Seznam posebnih poročil, ki jih je Računsko sodišče objavilo po zadnjem letnem poročilu |
| --- | --- |

Priloga II —

---

SPLOŠNI UVOD

| 0.1 | Evropsko računsko sodišče je s Pogodbo ustanovljena institucija EU za revidiranje financ EU. Kot zunanji revizor EU prispeva k izboljševanju finančnega poslovodenja sredstev EU in deluje kot neodvisni varuh finančnih interesov državljanov Unije. Več informacij o Sodišču je mogoče najti v njegovem letnem poročilu o dejavnostih, ki je tako kot njegova posebna poročila o posameznih temah in njegova mnenja o novi ali spremenjeni zakonodaji dostopno na njegovi spletni strani: www.eca.europa.eu |
| --- | --- |

0.1

Evropsko računsko sodišče je s Pogodbo ustanovljena institucija EU za revidiranje financ EU. Kot zunanji revizor EU prispeva k izboljševanju finančnega poslovodenja sredstev EU in deluje kot neodvisni varuh finančnih interesov državljanov Unije. Več informacij o Sodišču je mogoče najti v njegovem letnem poročilu o dejavnostih, ki je tako kot njegova posebna poročila o posameznih temah in njegova mnenja o novi ali spremenjeni zakonodaji dostopno na njegovi spletni strani: www.eca.europa.eu

| 0.2 | Ta dokument pokriva proračunsko leto 2008 in vsebuje 32. letno poročilo Sodišča o izvrševanju splošnega proračuna Evropske unije. Ob poročilu so predstavljeni tudi odgovori Komisije oziroma drugih institucij in organov EU, kjer je to ustrezno. Evropski razvojni skladi so obravnavani v ločenem letnem poročilu. |
| --- | --- |

0.2

Ta dokument pokriva proračunsko leto 2008 in vsebuje 32. letno poročilo Sodišča o izvrševanju splošnega proračuna Evropske unije. Ob poročilu so predstavljeni tudi odgovori Komisije oziroma drugih institucij in organov EU, kjer je to ustrezno. Evropski razvojni skladi so obravnavani v ločenem letnem poročilu.

| 0.3 | Splošni proračun EU vsako leto sprejmeta Svet in Evropski parlament. Letno poročilo Sodišča zagotavlja osnovo za postopek podelitve razrešnice, s katerim se zaključi letni proračunski postopek. Osrednji del tega poročila predstavlja izjava Sodišča o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti ter o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. |
| --- | --- |

0.3

Splošni proračun EU vsako leto sprejmeta Svet in Evropski parlament. Letno poročilo Sodišča zagotavlja osnovo za postopek podelitve razrešnice, s katerim se zaključi letni proračunski postopek. Osrednji del tega poročila predstavlja izjava Sodišča o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti ter o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij.

| 0.4 | Odhodki iz Komisijinega dela proračuna so razdeljeni na 23 naslovov, ki pokrivajo različna področja politik. Področja politik so način načrtovanja in evidentiranja dejavnosti Unije, pristojni za vsako področje pa odgovarjajo za upravljanje porabljenih sredstev. Poraba EU se načrtuje v sedemletnih ciklih (finančni okviri) in ima šest ločenih razdelkov. Področja politike se večinoma nanašajo na posamezne razdelke, nekatera pa tudi na več razdelkov. Poročilo sodišča je strukturirano po skupinah področij politike, kot je opisano v
  tabeli 1.2
  (23 naslovov za odhodke, 1 naslov za prihodke in 9 oddelkov za upravne odhodke). Te v veliki meri, a ne popolnoma, ustrezajo razdelkom finančnega okvira za obdobje 2007–2013. |
| --- | --- |

0.4

Odhodki iz Komisijinega dela proračuna so razdeljeni na 23 naslovov, ki pokrivajo različna področja politik. Področja politik so način načrtovanja in evidentiranja dejavnosti Unije, pristojni za vsako področje pa odgovarjajo za upravljanje porabljenih sredstev. Poraba EU se načrtuje v sedemletnih ciklih (finančni okviri) in ima šest ločenih razdelkov. Področja politike se večinoma nanašajo na posamezne razdelke, nekatera pa tudi na več razdelkov. Poročilo sodišča je strukturirano po skupinah področij politike, kot je opisano v
  tabeli 1.2
  (23 naslovov za odhodke, 1 naslov za prihodke in 9 oddelkov za upravne odhodke). Te v veliki meri, a ne popolnoma, ustrezajo razdelkom finančnega okvira za obdobje 2007–2013.

| 0.5 | Poglavje 1 poročila vsebuje izjavo o zanesljivosti in podporne informacije. V poglavju 2 je opisan sistem notranjega kontroliranja v Komisiji, poglavje 3 pa pokriva Komisijino upravljanje proračuna za leto 2008. V preostalih poglavjih – 4 do 11 – so navedene podrobne revizijske ugotovitve v obliki posebnih ocen o prihodkih Skupnosti in različnih področjih odhodkov. |
| --- | --- |

0.5

Poglavje 1 poročila vsebuje izjavo o zanesljivosti in podporne informacije. V poglavju 2 je opisan sistem notranjega kontroliranja v Komisiji, poglavje 3 pa pokriva Komisijino upravljanje proračuna za leto 2008. V preostalih poglavjih – 4 do 11 – so navedene podrobne revizijske ugotovitve v obliki posebnih ocen o prihodkih Skupnosti in različnih področjih odhodkov.

| 0.6 | Posebne ocene temeljijo predvsem na rezultatih preizkušanja pravilnosti transakcij, ki ga izvaja Sodišče, ter na oceni uspešnosti glavnih nadzornih in kontrolnih sistemov, ki se uporabljajo za prihodke in odhodke. Zaključki tega dela predstavljajo osnovo za izjavo o zanesljivosti. |
| --- | --- |

0.6

Posebne ocene temeljijo predvsem na rezultatih preizkušanja pravilnosti transakcij, ki ga izvaja Sodišče, ter na oceni uspešnosti glavnih nadzornih in kontrolnih sistemov, ki se uporabljajo za prihodke in odhodke. Zaključki tega dela predstavljajo osnovo za izjavo o zanesljivosti.

---

POGLAVJE 1

Izjava o zanesljivosti in podporne informacije

KAZALO

Izjava Sodišča o zanesljivosti, predložena Evropskemu parlamentu in Svetu

Mnenje o zanesljivosti računovodskih izkazov

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij

Podatki v podporo izjavi o zanesljivosti

Uvod

Zanesljivost računovodskih izkazov

Splošno ozadje

Obseg revizije in revizijski pristop

Ukrepi, sprejeti za okrepitev računovodskega sistema na podlagi nastanka poslovnega dogodka

Konsolidirani računovodski izkazi dne 31. decembra 2008

Druge zadeve

Zaključek

Pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi

Struktura posebnih ocen za DAS

Pojasnilo o pristopu za DAS in rezultatih

Splošni pregled revizijskih rezultatov za leto 2008

Kako odpraviti slabosti

| IZJAVA SODIŠČA O ZANESLJIVOSTI, PREDLOŽENA EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU |
| --- |
| I. | Sodišče je v skladu s členom 248 Pogodbe revidiralo:







  (a) | „letne računovodske izkaze Evropskih skupnosti“ (1),
  ki jih sestavljajo „konsolidirani računovodski izkazi“
   (2)
  in „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“ za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, ter |

IZJAVA SODIŠČA O ZANESLJIVOSTI, PREDLOŽENA EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

I.

(a)

„letne računovodske izkaze Evropskih skupnosti“ (1),
  ki jih sestavljajo „konsolidirani računovodski izkazi“
   (2)
  in „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“ za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s temi računovodskimi izkazi. |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s temi računovodskimi izkazi.

Odgovornost vodstva

| II. | V skladu s členi 268 do 280 Pogodbe in finančno uredbo je vodstvo
   (3)
  odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev „letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti“ ter za zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij:







  (a) | Odgovornost vodstva v zvezi z „letnimi računovodskimi izkazi Evropskih skupnosti“ zajema: oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki je pomembna za pripravo in pošteno predstavitev računovodskih izkazov, v katerih ni pomembnih napačnih navedb, ne glede na to, ali so te posledica goljufije ali napake; izbiro in uporabo ustreznih računovodskih usmeritev na podlagi računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije
   (4)
  , in pripravo računovodskih ocen, ki so razumne glede na okoliščine. V skladu s členom 129 finančne uredbe Komisija odobri „letne računovodske izkaze Evropskih skupnosti“ po tem, ko jih je računovodja Komisije konsolidiral na podlagi podatkov, ki so jih predložili druge institucije
   (5)
  in organi
   (6)
  , ter pripravil izjavo, ki se priloži konsolidiranim računovodskim izkazom, v kateri je med drugim navedel, da ima razumno zagotovilo, da ti izkazi v vseh pomembnih vidikih predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskih skupnosti. |
| --- | --- | --- |

II.

(a)

Odgovornost vodstva v zvezi z „letnimi računovodskimi izkazi Evropskih skupnosti“ zajema: oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki je pomembna za pripravo in pošteno predstavitev računovodskih izkazov, v katerih ni pomembnih napačnih navedb, ne glede na to, ali so te posledica goljufije ali napake; izbiro in uporabo ustreznih računovodskih usmeritev na podlagi računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije
   (4)
  , in pripravo računovodskih ocen, ki so razumne glede na okoliščine. V skladu s členom 129 finančne uredbe Komisija odobri „letne računovodske izkaze Evropskih skupnosti“ po tem, ko jih je računovodja Komisije konsolidiral na podlagi podatkov, ki so jih predložili druge institucije
   (5)
  in organi
   (6)
  , ter pripravil izjavo, ki se priloži konsolidiranim računovodskim izkazom, v kateri je med drugim navedel, da ima razumno zagotovilo, da ti izkazi v vseh pomembnih vidikih predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskih skupnosti.

| (b) | Kako vodstvo izvaja svojo odgovornost za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij, je odvisno od načina izvrševanja proračuna. V primeru neposrednega centraliziranega upravljanja izvajalske naloge opravljajo oddelki Komisije. Pri deljenem upravljanju so izvajalske naloge prenesene na države članice, pri decentraliziranem upravljanju na tretje države, pri posrednem centraliziranem upravljanju pa na druge organe. Pri skupnem upravljanju si izvajalske naloge delijo Komisija in mednarodne organizacije (členi 53 do 57 finančne uredbe). Izvajalske naloge morajo biti skladne z načelom dobrega finančnega poslovodenja, kar zahteva oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje uspešne in učinkovite notranje kontrole, vključno z ustreznim nadzorom in primernimi ukrepi za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi tudi s pravnimi postopki za izterjavo napačno izplačanih ali porabljenih sredstev. Ne glede na uporabljen način izvrševanja proračuna, je za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropskih skupnosti, odgovorna Komisija (člen 274 Pogodbe). |
| --- | --- |

(b)

Kako vodstvo izvaja svojo odgovornost za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij, je odvisno od načina izvrševanja proračuna. V primeru neposrednega centraliziranega upravljanja izvajalske naloge opravljajo oddelki Komisije. Pri deljenem upravljanju so izvajalske naloge prenesene na države članice, pri decentraliziranem upravljanju na tretje države, pri posrednem centraliziranem upravljanju pa na druge organe. Pri skupnem upravljanju si izvajalske naloge delijo Komisija in mednarodne organizacije (členi 53 do 57 finančne uredbe). Izvajalske naloge morajo biti skladne z načelom dobrega finančnega poslovodenja, kar zahteva oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje uspešne in učinkovite notranje kontrole, vključno z ustreznim nadzorom in primernimi ukrepi za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi tudi s pravnimi postopki za izterjavo napačno izplačanih ali porabljenih sredstev. Ne glede na uporabljen način izvrševanja proračuna, je za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropskih skupnosti, odgovorna Komisija (člen 274 Pogodbe).

Odgovornost revizorja

| III. | Sodišče je odgovorno, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovi izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI, v kolikor je te mogoče uporabljati v kontekstu Evropskih skupnosti. Ti standardi določajo, da mora Sodišče revizijo načrtovati in opraviti tako, da pridobi razumno zagotovilo, da v „letnih računovodskih izkazih Evropskih skupnosti“ ni pomembnih napačnih navedb in da so z njimi povezane transakcije zakonite in pravilne. |
| --- | --- |

III.

| IV. | Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v konsolidiranih računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Izbrani postopki so odvisni od presoje revizorja, ki zajema oceno tveganja pomembnih napačnih navedb v konsolidiranih računovodskih izkazih in oceno tveganja pomembnih neskladnosti z izkazi povezanih transakcij z zahtevami pravnega okvira Evropskih skupnosti, ne glede na to, ali so posledica goljufije ali napake. Revizor pri pripravi teh ocen tveganja upošteva notranjo kontrolo, ki se izvaja v zvezi s pripravo in pošteno predstavitvijo konsolidiranih računovodskih izkazov, ter nadzorne in kontrolne sisteme, ki se izvajajo za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, da lahko oblikuje revizijske postopke, ki so primerni glede na okoliščine. Med revizijo se ovrednotijo tudi ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in razumnost pripravljenih računovodskih ocen ter skupna predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov in letnih poročil o dejavnostih. |
| --- | --- |

IV.

| V. | Kar zadeva „prihodke“, Sodišče pri svoji reviziji lastnih sredstev iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) in bruto nacionalnega dohodka (BND) izhaja iz makroekonomskih statističnih podatkov, ki jih pripravijo države članice in jih pošljejo Komisiji, nato pa oceni Komisijine sisteme za obdelavo podatkov do točke, ko so zajeti v končne računovodske izkaze in ko so prejeti prispevki držav članic. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih Sodišče preuči računovodske izkaze carinskih organov in analizira tok dajatev pod carinskim nadzorom do točke, ko so zneski evidentirani v končne računovodske izkaze in jih je Komisija prejela. |
| --- | --- |

V.

| VI. | Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostni in ustrezni, da zagotavljajo osnovo za njegovo izjavo o zanesljivosti. |
| --- | --- |

VI.

Mnenje o zanesljivosti računovodskih izkazov

| VII. | Po mnenju Sodišča „letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti“ v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje Skupnosti na dan 31. decembra 2008 ter rezultate njunih operacij in denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami finančne uredbe in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Ne da bi bilo zato vprašljivo mnenje iz odstavka VII, Sodišče opaža, da slabosti v računovodskih sistemih, ki so delno posledica zapletenega pravnega in finančnega okvira, še vedno ogrožajo kakovost finančnih informacij nekaterih generalnih direktoratov Komisije (zlasti v zvezi s predfinanciranjem, s tem povezano ločitvijo proračunskih let in fakturami/izjavami o stroških) ter informacij v zvezi z osnovnimi sredstvi evropskega satelitskega programa Galileo. |
| --- | --- |

VIII.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij

| IX. | Po mnenju Sodišča so „prihodki“, obveznosti za vse skupine politik in plačila, povezana z izkazi, za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, za skupini politik „izobraževanje in državljanstvo“ ter „upravni in drugi odhodki“ v vseh pomembnih vidikih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

IX.

| X. | Po mnenju Sodišča







  (a) | so z izkazi povezana plačila za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, za skupino politik „kmetijstvo in naravni viri“, razen za „razvoj podeželja“, v vseh pomembnih vidikih zakonita in pravilna. Za to skupino politik je integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) na splošno še naprej uspešen. Na nekaterih področjih, zlasti pri „razvoju podeželja“, je treba odpraviti težave, da se omeji tveganje nepravilnih odhodkov; |
| --- | --- | --- |

X.

(a)

so z izkazi povezana plačila za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, za skupino politik „kmetijstvo in naravni viri“, razen za „razvoj podeželja“, v vseh pomembnih vidikih zakonita in pravilna. Za to skupino politik je integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) na splošno še naprej uspešen. Na nekaterih področjih, zlasti pri „razvoju podeželja“, je treba odpraviti težave, da se omeji tveganje nepravilnih odhodkov;

| (b) | so z izkazi povezana plačila za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, za skupino politik „gospodarske in finančne zadeve“, razen za odhodke šestega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (6. OP) v tej skupini politik, v vseh pomembnih vidikih zakonita in pravilna. Za to skupino politik so nadzorni in kontrolni sistemi na področju „podjetništvo“ delno uspešni pri preprečevanju ali odkrivanju in popravljanju napak, večinoma zaradi slabosti, povezanih s 6. OP. |
| --- | --- |

(b)

so z izkazi povezana plačila za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, za skupino politik „gospodarske in finančne zadeve“, razen za odhodke šestega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (6. OP) v tej skupini politik, v vseh pomembnih vidikih zakonita in pravilna. Za to skupino politik so nadzorni in kontrolni sistemi na področju „podjetništvo“ delno uspešni pri preprečevanju ali odkrivanju in popravljanju napak, večinoma zaradi slabosti, povezanih s 6. OP.

| XI. | Po mnenju Sodišča na z izkazi povezana plačila za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, za skupine politik „kohezija“, „raziskave, energetika in promet“ ter „zunanja pomoč, razvoj in širitev“ pomembno vplivajo napake, čeprav v različnem obsegu. Za te skupine politik, razen za „kohezijo“, so nadzorni in kontrolni sistemi delno uspešni pri preprečevanju ali odkrivanju in popravljanju vračanja previsoko navedenih ali neupravičenih stroškov. Za skupino politik „kohezija“ so sistemi držav članic za popravljanje napak, odkritih z nacionalnimi kontrolami, v večini primerov vsaj delno uspešni. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Sodišče ponavlja, da zapletene ali nejasne pravne zahteve (kot so pravila o upravičenosti) močno vplivajo na zakonitost in pravilnost z odhodki povezanih transakcij v skupinah politik „kmetijstvo in naravni viri“, zlasti pri „razvoju podeželja“, „kohezija“, „raziskave, energetika in promet“ ter „gospodarske in finančne zadeve“, zlasti pri porabi 6. OP. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Sodišče opaža, da je bil dosežen nadaljnji napredek v Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemih, zlasti v zvezi z učinkom pridržkov na zagotovilo, podano v izjavah generalnih direktorjev, in pri večji skladnosti teh izjav z ugotovitvami Sodišča. Vendar Sodišče opaža, da Komisija še ne more pokazati, da so njeni ukrepi za izboljšanje nadzornih in kontrolnih sistemov uspešni pri omejevanju tveganja napak v skupinah politik in pri dejavnostih, navedenih v odstavkih X in XI. |
| --- | --- |

XIII.

24. september 2009

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

| Evropsko računsko sodišče |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

PODATKI V PODPORO IZJAVI O ZANESLJIVOSTI

Uvod

| 1.1 | Računsko sodišče mora v skladu s členom 248 Pogodbe ES Evropskemu parlamentu in Svetu EU predložiti izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij („DAS“). Sodišče je s Pogodbo prav tako pooblaščeno, da to izjavo dopolni s posebnimi ocenami vseh glavnih področij dejavnosti EU. |
| --- | --- |

1.1

Računsko sodišče mora v skladu s členom 248 Pogodbe ES Evropskemu parlamentu in Svetu EU predložiti izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij („DAS“). Sodišče je s Pogodbo prav tako pooblaščeno, da to izjavo dopolni s posebnimi ocenami vseh glavnih področij dejavnosti EU.

| 1.2 | Cilj dela, povezanega z ugotavljanjem zanesljivosti računovodskih izkazov Evropskih skupnosti, je pridobiti zadostne in ustrezne dokaze, na podlagi katerih je mogoče sprejeti sklep o tem, v kolikšni meri so bili prihodki, odhodki, sredstva in obveznosti pravilno evidentirani ter ali letni računovodski izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja na dan 31. decembra 2008 ter rezultate dejavnosti in denarne tokove Skupnosti za leto, ki se je takrat izteklo (glej odstavke 1.4 do 1.18). |
| --- | --- |

1.2

Cilj dela, povezanega z ugotavljanjem zanesljivosti računovodskih izkazov Evropskih skupnosti, je pridobiti zadostne in ustrezne dokaze, na podlagi katerih je mogoče sprejeti sklep o tem, v kolikšni meri so bili prihodki, odhodki, sredstva in obveznosti pravilno evidentirani ter ali letni računovodski izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja na dan 31. decembra 2008 ter rezultate dejavnosti in denarne tokove Skupnosti za leto, ki se je takrat izteklo (glej odstavke 1.4 do 1.18).

| 1.3 | Cilj revizijskega dela Sodišča, povezanega z ugotavljanjem pravilnosti (7)transakcij, povezanih z izkazi za leto 2008, je pridobiti zadostne ustrezne dokaze, na podlagi katerih je mogoče sprejeti mnenje o tem, ali so transakcije skladne z veljavnimi predpisi ali pogodbenimi določbami in ali so bile pravilno izračunane. Glej odstavke 1.20 do 1.49 tega poglavja za splošna vprašanja in povzetek rezultatov ter poglavja 2 in 4 do 11 za podrobnosti v obliki posebnih ocen. |
| --- | --- |

1.3

Cilj revizijskega dela Sodišča, povezanega z ugotavljanjem pravilnosti (7)transakcij, povezanih z izkazi za leto 2008, je pridobiti zadostne ustrezne dokaze, na podlagi katerih je mogoče sprejeti mnenje o tem, ali so transakcije skladne z veljavnimi predpisi ali pogodbenimi določbami in ali so bile pravilno izračunane. Glej odstavke 1.20 do 1.49 tega poglavja za splošna vprašanja in povzetek rezultatov ter poglavja 2 in 4 do 11 za podrobnosti v obliki posebnih ocen.

Zanesljivost računovodskih izkazov

Splošno ozadje

| 1.4 | Opažanja Sodišča se nanašajo na letne računovodske izkaze za proračunsko leto 2008, ki jih je pripravil računovodja Komisije in odobrila Komisija v skladu s členom 129 finančne uredbe z dne 25. junija 2002 (8), Sodišče pa jih je prejelo 29. julija 2008. Računovodski izkazi zajemajo „konsolidirane računovodske izkaze“, ki vsebujejo zlasti bilanco stanja, v kateri so navedena sredstva in obveznosti ob koncu leta, in izkaz poslovnega izida, ter „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“, v katerih so navedeni prihodki in odhodki za dano leto. |
| --- | --- |

1.4

Opažanja Sodišča se nanašajo na letne računovodske izkaze za proračunsko leto 2008, ki jih je pripravil računovodja Komisije in odobrila Komisija v skladu s členom 129 finančne uredbe z dne 25. junija 2002 (8), Sodišče pa jih je prejelo 29. julija 2008. Računovodski izkazi zajemajo „konsolidirane računovodske izkaze“, ki vsebujejo zlasti bilanco stanja, v kateri so navedena sredstva in obveznosti ob koncu leta, in izkaz poslovnega izida, ter „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“, v katerih so navedeni prihodki in odhodki za dano leto.

| 1.5 | Računovodja Komisije je Sodišču poslal pismo s poslovodskimi predstavitvami, v katerem je potrdil, da so konsolidirani računovodski izkazi ob upoštevanju določenih omejitev celoviti in zanesljivi (vendar glej odstavek 1.9) ter da je bila večina lokalnih sistemov Komisije potrjena (vendar glej odstavek 1.10). |
| --- | --- |

1.5

Računovodja Komisije je Sodišču poslal pismo s poslovodskimi predstavitvami, v katerem je potrdil, da so konsolidirani računovodski izkazi ob upoštevanju določenih omejitev celoviti in zanesljivi (vendar glej odstavek 1.9) ter da je bila večina lokalnih sistemov Komisije potrjena (vendar glej odstavek 1.10).

Obseg revizije in revizijski pristop

| 1.6 | Sodišče se je pri svoji reviziji računovodskih izkazov za leto 2008 osredotočilo na naslednja elementa:






  — | oceno, ali so ukrepi, sprejeti za odpravo slabosti, ugotovljenih v računovodskih sistemih nekaterih generalnih direktoratov (9)in decentraliziranih organov, prispevali k izboljšanju zanesljivosti računovodskih izkazov, |
| --- | --- | --- |

1.6

Sodišče se je pri svoji reviziji računovodskih izkazov za leto 2008 osredotočilo na naslednja elementa:

—

oceno, ali so ukrepi, sprejeti za odpravo slabosti, ugotovljenih v računovodskih sistemih nekaterih generalnih direktoratov (9)in decentraliziranih organov, prispevali k izboljšanju zanesljivosti računovodskih izkazov,

| — | preverjanje zanesljivosti računovodskih izkazov za leto 2008, zlasti elementov, na katere je Sodišče opozorilo v svojem mnenju o računovodskih izkazih za leto 2007 (10)(predfinanciranje, s tem povezana ločitev proračunskih let, fakture/zahtevki za povračilo stroškov in sredstva, ki so v lasti Evropske vesoljske agencije v kontekstu programa Galileo (11)). |
| --- | --- |

—

preverjanje zanesljivosti računovodskih izkazov za leto 2008, zlasti elementov, na katere je Sodišče opozorilo v svojem mnenju o računovodskih izkazih za leto 2007 (10)(predfinanciranje, s tem povezana ločitev proračunskih let, fakture/zahtevki za povračilo stroškov in sredstva, ki so v lasti Evropske vesoljske agencije v kontekstu programa Galileo (11)).

Ukrepi, sprejeti za krepitev računovodskega sistema na podlagi nastanka poslovnega dogodka

| 1.7 | Ukrepi, ki jih je računovodja Komisije uvedel leta 2007 (12)za izboljšanje okolja računovodske kontrole na ravni posameznih generalnih direktoratov, so imeli svoj učinek tudi v letu 2008 in so prispevali h krepitvi okvira finančnega poročanja in računovodskih sistemov. Kljub temu še vedno obstajajo določene slabosti, ki jih je treba odpraviti, da se zagotovi kakovost računovodskih podatkov (glej odstavka 1.10 in 1.11). |
| --- | --- |

1.7

Ukrepi, ki jih je računovodja Komisije uvedel leta 2007 (12)za izboljšanje okolja računovodske kontrole na ravni posameznih generalnih direktoratov, so imeli svoj učinek tudi v letu 2008 in so prispevali h krepitvi okvira finančnega poročanja in računovodskih sistemov. Kljub temu še vedno obstajajo določene slabosti, ki jih je treba odpraviti, da se zagotovi kakovost računovodskih podatkov (glej odstavka 1.10 in 1.11).

| 1.7 | Komisija pozdravlja priznanje doseženega napredka s strani Sodišča in se strinja, da so nekatere izboljšave še potrebne. Zato se bodo njene računovodske službe še naprej lotevale reševanja izpostavljenih problemov in nadzirale računovodsko delo generalnih direktoratov z namenom izboljšati točnost osnovnih računovodskih podatkov, na primer s pobudami, kot je tekoči projekt kakovosti računovodenja. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Tabela 1.1
  vsebuje povzetek odgovorov Komisije na opažanja Sodišča glede zanesljivosti računovodskih izkazov za leto 2007 in na druga vprašanja, na katera je opozorilo Sodišče, ter pripombe k tem odgovorom. |
| --- | --- |

1.8

Tabela 1.1
  vsebuje povzetek odgovorov Komisije na opažanja Sodišča glede zanesljivosti računovodskih izkazov za leto 2007 in na druga vprašanja, na katera je opozorilo Sodišče, ter pripombe k tem odgovorom.

Omejitve, predstavljene v pismu s poslovodskimi predstavitvami v zvezi s konsolidiranimi računovodskimi izkazi.

| 1.9 | Računovodja Komisije je v svojem pismu s poslovodskimi predstavitvami poudaril, da je manj kot polovica institucij in agencij v svojih pismih s poslovodskimi predstavitvami zagotovila informacije o potrditvi svojih računovodskih sistemov. |
| --- | --- |

1.9

Računovodja Komisije je v svojem pismu s poslovodskimi predstavitvami poudaril, da je manj kot polovica institucij in agencij v svojih pismih s poslovodskimi predstavitvami zagotovila informacije o potrditvi svojih računovodskih sistemov.

Tabela 1.1 —   Nadaljnji ukrepi v zvezi z opažanji iz izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov za proračunsko leto 2007 in drugimi opažanji iz letnega poročila za proračunsko leto 2007

| Opažanja v izjavi o zanesljivosti za proračunsko leto 2007 | Odgovori Komisije v letnem poročilu za proračunsko leto 2007 | Razvoj dogodkov v letu 2008 | Odgovori Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| Deloma zaradi zapletenega pravnega in finančnega okvira in kljub sprejetim izboljšavam slabosti v računovodskih sistemih še vedno ogrožajo kakovost finančnih informacij nekaterih generalnih direktoratov Komisije. To zlasti drži za predfinanciranje, z njim povezano ločitev proračunskih let, za fakture/zahtevke za povračilo stroškov in za sredstva v lasti Evropske vesoljske agencije v okviru programa Galileo. Zaradi tega so bili po predstavitvi začasnih računovodskih izkazov sprejeti številni popravki. | Po mnenju računovodje Komisije so bili računovodski podatki za končne računovodske izkaze dovolj točni.
  Pri prenosu sredstev v lasti Evropske vesoljske agencije na Evropski skupnosti je nekaj negotovosti in zamud. Ta sredstva naj bi bila pripoznana, potem ko bodo rešena ta vprašanja prenosa. | Slabosti v računovodskih sistemih nekaterih generalnih direktoratov Komisije še vedno ogrožajo kakovost finančnih informacij, zlasti pri predfinanciranju, s tem povezani ločitvi proračunskih let in fakturah/izjavah o stroških. Zaradi tega je bilo treba po predstavitvi začasnih računovodskih izkazov sprejeti omejeno število popravkov.
  Kar zadeva sredstva v lasti Evropske vesoljske agencije, niso pripoznana še nobena sredstva, ker se smatra, da je program še vedno v svoji raziskovalni fazi. Vendar bi morala Komisija pridobiti potrebne informacije, da se pripravi seznam inventarja, preverijo merila za pripoznanje in oceni vrednost sredstev. | Računovodske službe se bodo še naprej lotevale reševanja izpostavljenih problemov in nadzirale računovodsko delo generalnih direktoratov, da bi izboljšale točnost osnovnih računovodskih podatkov.


  Komisija trenutno sodeluje z Evropsko vesoljsko agencijo (ESA) z namenom zagotoviti, da bodo ustrezna sredstva programa Galileo prenesena na Komisijo in v primernem roku pravilno evidentirana v računovodskih izkazih. Začetek prenosa sredstev programa Galileo z ESA na Komisijo ni predviden pred koncem leta 2010. |
| Druga opažanja, izražena v okviru letnega poročila za proračunsko leto 2007 | | | |
| Računovodja Komisije še vedno ni mogel zagotoviti potrditve dveh lokalnih sistemov niti potrditi tretjega brez pridržka. Tako kot v prejšnjih letih so bila horizontalna vprašanja in nerešene zadeve pomembne. | Dela za potrditev obeh sistemov še vedno potekajo. Pridržek za tretji sistem je bil umaknjen v letu 2008. | Računovodja Komisije še vedno ni mogel zagotoviti potrditve enega lokalnega sistem niti potrditi drugega, ki bi moral biti potrjen v letu 2008. Kljub precejšnjemu zmanjšanju števila odprtih vprašanj, narava in pomembnost preostalih horizontalnih vprašanj še vedno predstavljata tveganje za zanesljivost računovodskih izkazov. | |
| Pri zneskih, evidentiranih v računovodskem sistemu kot predfinanciranje in fakture/izjave o stroških, so bile ugotovljene napake. Čeprav je stopnja napak z vidika finančnega učinka v zvezi s temi postavkami bilance stanja nizka, pogostost teh napak opozarja, da je treba še izboljšati točnost osnovnih računovodskih podatkov na ravni operativnih generalnih direktoratov. | | Sodišče je v bilanci stanja glede teh postavk ugotovilo nizko stopnjo napak z vidika finančnega učinka. Vendar pogostost teh napak znova opozarja, da je treba še izboljšati točnost osnovnih računovodskih podatkov na ravni operativnih generalnih direktoratov. | Komisija se strinja s poudarkom Sodišča, zato se bodo njene računovodske službe še naprej lotevale reševanja izpostavljenih problemov in nadzirale računovodsko delo generalnih direktoratov, da bi izboljšale točnost osnovnih računovodskih podatkov, na primer s pobudami, kot je tekoči projekt kakovosti računovodenja. |
| Kljub opaženim izboljšavam so potrebni dodatni ukrepi, da se zagotovita celovitost in zanesljivost računovodskih podatkov in informacij, predstavljenih v pojasnilih v zvezi s finančnimi popravki, ki so jih izvedle države članice, in odbitki od naslednjih plačil. | Komisija si v okviru akcijskih načrtov za strukturne sklade prizadeva za izboljšanje zanesljivosti in celovitosti informacij, prejetih iz držav članic, med drugim z izvajanjem revizij na kraju samem v državah članicah. Računovodski sistem je bil v letu 2008 prilagojen, tako da je možno ugotoviti in pojasniti vse izterjave, izvedene z odbitkom od naslednjega plačila. | Ne glede na prizadevanja Komisije, pojasnila k računovodskim izkazom še vedno ne vsebujejo celovitih in zanesljivih računovodskih podatkov o dejavnostih v zvezi s finančnimi popravki, ki jih izvedejo države članice, zlasti na področju strukturnih ukrepov. | Komisija si še naprej prizadeva za izboljšanje poročanja, tako da bi lahko vse države članice sporočale celovite in zanesljive podatke. |

Opažanja v izjavi o zanesljivosti za proračunsko leto 2007

Odgovori Komisije v letnem poročilu za proračunsko leto 2007

Razvoj dogodkov v letu 2008

Odgovori Komisije

Deloma zaradi zapletenega pravnega in finančnega okvira in kljub sprejetim izboljšavam slabosti v računovodskih sistemih še vedno ogrožajo kakovost finančnih informacij nekaterih generalnih direktoratov Komisije. To zlasti drži za predfinanciranje, z njim povezano ločitev proračunskih let, za fakture/zahtevke za povračilo stroškov in za sredstva v lasti Evropske vesoljske agencije v okviru programa Galileo. Zaradi tega so bili po predstavitvi začasnih računovodskih izkazov sprejeti številni popravki.

Po mnenju računovodje Komisije so bili računovodski podatki za končne računovodske izkaze dovolj točni.

Pri prenosu sredstev v lasti Evropske vesoljske agencije na Evropski skupnosti je nekaj negotovosti in zamud. Ta sredstva naj bi bila pripoznana, potem ko bodo rešena ta vprašanja prenosa.

Slabosti v računovodskih sistemih nekaterih generalnih direktoratov Komisije še vedno ogrožajo kakovost finančnih informacij, zlasti pri predfinanciranju, s tem povezani ločitvi proračunskih let in fakturah/izjavah o stroških. Zaradi tega je bilo treba po predstavitvi začasnih računovodskih izkazov sprejeti omejeno število popravkov.

Kar zadeva sredstva v lasti Evropske vesoljske agencije, niso pripoznana še nobena sredstva, ker se smatra, da je program še vedno v svoji raziskovalni fazi. Vendar bi morala Komisija pridobiti potrebne informacije, da se pripravi seznam inventarja, preverijo merila za pripoznanje in oceni vrednost sredstev.

Računovodske službe se bodo še naprej lotevale reševanja izpostavljenih problemov in nadzirale računovodsko delo generalnih direktoratov, da bi izboljšale točnost osnovnih računovodskih podatkov.

Komisija trenutno sodeluje z Evropsko vesoljsko agencijo (ESA) z namenom zagotoviti, da bodo ustrezna sredstva programa Galileo prenesena na Komisijo in v primernem roku pravilno evidentirana v računovodskih izkazih. Začetek prenosa sredstev programa Galileo z ESA na Komisijo ni predviden pred koncem leta 2010.

Druga opažanja, izražena v okviru letnega poročila za proračunsko leto 2007

Računovodja Komisije še vedno ni mogel zagotoviti potrditve dveh lokalnih sistemov niti potrditi tretjega brez pridržka. Tako kot v prejšnjih letih so bila horizontalna vprašanja in nerešene zadeve pomembne.

Dela za potrditev obeh sistemov še vedno potekajo. Pridržek za tretji sistem je bil umaknjen v letu 2008.

Računovodja Komisije še vedno ni mogel zagotoviti potrditve enega lokalnega sistem niti potrditi drugega, ki bi moral biti potrjen v letu 2008. Kljub precejšnjemu zmanjšanju števila odprtih vprašanj, narava in pomembnost preostalih horizontalnih vprašanj še vedno predstavljata tveganje za zanesljivost računovodskih izkazov.

Pri zneskih, evidentiranih v računovodskem sistemu kot predfinanciranje in fakture/izjave o stroških, so bile ugotovljene napake. Čeprav je stopnja napak z vidika finančnega učinka v zvezi s temi postavkami bilance stanja nizka, pogostost teh napak opozarja, da je treba še izboljšati točnost osnovnih računovodskih podatkov na ravni operativnih generalnih direktoratov.

Sodišče je v bilanci stanja glede teh postavk ugotovilo nizko stopnjo napak z vidika finančnega učinka. Vendar pogostost teh napak znova opozarja, da je treba še izboljšati točnost osnovnih računovodskih podatkov na ravni operativnih generalnih direktoratov.

Komisija se strinja s poudarkom Sodišča, zato se bodo njene računovodske službe še naprej lotevale reševanja izpostavljenih problemov in nadzirale računovodsko delo generalnih direktoratov, da bi izboljšale točnost osnovnih računovodskih podatkov, na primer s pobudami, kot je tekoči projekt kakovosti računovodenja.

Kljub opaženim izboljšavam so potrebni dodatni ukrepi, da se zagotovita celovitost in zanesljivost računovodskih podatkov in informacij, predstavljenih v pojasnilih v zvezi s finančnimi popravki, ki so jih izvedle države članice, in odbitki od naslednjih plačil.

Komisija si v okviru akcijskih načrtov za strukturne sklade prizadeva za izboljšanje zanesljivosti in celovitosti informacij, prejetih iz držav članic, med drugim z izvajanjem revizij na kraju samem v državah članicah. Računovodski sistem je bil v letu 2008 prilagojen, tako da je možno ugotoviti in pojasniti vse izterjave, izvedene z odbitkom od naslednjega plačila.

Ne glede na prizadevanja Komisije, pojasnila k računovodskim izkazom še vedno ne vsebujejo celovitih in zanesljivih računovodskih podatkov o dejavnostih v zvezi s finančnimi popravki, ki jih izvedejo države članice, zlasti na področju strukturnih ukrepov.

Komisija si še naprej prizadeva za izboljšanje poročanja, tako da bi lahko vse države članice sporočale celovite in zanesljive podatke.

Potrditev lokalnih sistemov finančnega poslovodenja

| 1.10 | Številni generalni direktorati za namene finančnega poslovodenja in za ustvarjanje transakcij, ki so prek vmesnika poslane v osrednji računovodski sistem (ABAC), uporabljajo svoje lokalne informacijske sisteme. Večino teh sistemov je računovodja Komisije potrdil (13). Vendar je v svojih priporočilih opredelil več odprtih medsektorskih vprašanj (14), ki lahko zaradi svoje narave in pomembnosti še vedno predstavljajo tveganje za zanesljivost računovodskih izkazov (15). |
| --- | --- |

1.10

Številni generalni direktorati za namene finančnega poslovodenja in za ustvarjanje transakcij, ki so prek vmesnika poslane v osrednji računovodski sistem (ABAC), uporabljajo svoje lokalne informacijske sisteme. Večino teh sistemov je računovodja Komisije potrdil (13). Vendar je v svojih priporočilih opredelil več odprtih medsektorskih vprašanj (14), ki lahko zaradi svoje narave in pomembnosti še vedno predstavljajo tveganje za zanesljivost računovodskih izkazov (15).

| 1.10 | Službe računovodje redno spremljajo generalne direktorate, da bi našle rešitve za ugotovljene težave. Tako so lahko leta 2008 zaprle polovico priporočil o sledenju napredku služb. Isto spremljanje se nadaljuje tudi v letu 2009 z namenom, da se zapre še več odprtih priporočil. To bi moralo pripomoči k izboljšanju splošnega stanja in s tem še dodatno zmanjšati tveganje za zanesljivost računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

1.10

Krepitev postopkov za ločitev proračunskih let

| 1.11 | „Ločitev proračunskih let“ pomeni postopke, s katerimi se določi, kateremu proračunskemu letu se pripiše transakcija. Te postopke morajo službe Komisije uporabiti pri vseh vnaprej vračunanih stroških (več kot 100 milijard EUR). Sodišče je v desetih generalnih direktoratih, ki jih je preučilo (16)in predstavljajo več kot 90 % vnaprej vračunanih stroškov, opazilo stalne izboljšave v zadnjih treh letih. Vendar je treba dodati, da nekatere službe uporabljajo ločitev proračunskih let pri postopku priprave zaključnega računa, da prilagodijo računovodske izkaze, ki vsebujejo napake, namesto da bi popravile z njimi povezane posamezne računovodske vknjižbe, ki so izpostavljene napakam (npr. knjiženje napačnih zneskov, dvojne ali izpuščene vknjižbe). To lahko povzroči netočnosti v računovodskih podatkih med letom (glej odstavke 1.13 do 1.15). |
| --- | --- |

1.11

„Ločitev proračunskih let“ pomeni postopke, s katerimi se določi, kateremu proračunskemu letu se pripiše transakcija. Te postopke morajo službe Komisije uporabiti pri vseh vnaprej vračunanih stroških (več kot 100 milijard EUR). Sodišče je v desetih generalnih direktoratih, ki jih je preučilo (16)in predstavljajo več kot 90 % vnaprej vračunanih stroškov, opazilo stalne izboljšave v zadnjih treh letih. Vendar je treba dodati, da nekatere službe uporabljajo ločitev proračunskih let pri postopku priprave zaključnega računa, da prilagodijo računovodske izkaze, ki vsebujejo napake, namesto da bi popravile z njimi povezane posamezne računovodske vknjižbe, ki so izpostavljene napakam (npr. knjiženje napačnih zneskov, dvojne ali izpuščene vknjižbe). To lahko povzroči netočnosti v računovodskih podatkih med letom (glej odstavke 1.13 do 1.15).

| 1.11 | Komisija se strinja s poudarkom Sodišča, zato se bodo njene računovodske službe še naprej lotevale reševanja izpostavljenih problemov in nadzirale računovodsko delo generalnih direktoratov, da bi izboljšale točnost osnovnih računovodskih podatkov, na primer s pobudami, kot je tekoči projekt kakovosti računovodenja. |
| --- | --- |

1.11

Konsolidirani računovodski izkazi dne 31. decembra 2008

| 1.12 | Sodišče je pri reviziji konsolidiranih računovodskih izkazov ugotovilo, da v njih ni pomembnih napačnih navedb. Vendar je bilo opredeljenih več zadev v zvezi s posameznimi elementi, ki jim je treba nameniti dodatno pozornost, kot je predstavljeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

1.12

Sodišče je pri reviziji konsolidiranih računovodskih izkazov ugotovilo, da v njih ni pomembnih napačnih navedb. Vendar je bilo opredeljenih več zadev v zvezi s posameznimi elementi, ki jim je treba nameniti dodatno pozornost, kot je predstavljeno v nadaljevanju.

Konsolidirana bilanca stanja dne 31. decembra 2008

Predfinanciranje

| 1.13 | Sodišče je pri reviziji reprezentativnega statističnega vzorca 80 transakcij predfinanciranja, evidentiranih v računovodskem sistemu, v zvezi s to postavko bilance stanja ugotovilo nizko stopnjo napak s finančnim učinkom. Vendar pogostost teh ugotovitev opozarja, da je treba še izboljšati točnost osnovnih računovodskih podatkov na ravni operativnih generalnih direktoratov. Najpogostejše vrste napak so:






  — | manjkajoče ali dvojne vknjižbe ali napačni zneski, ki se običajno popravijo s prilagoditvami ob ločitvi proračunskih let, |
| --- | --- | --- |

1.13

Sodišče je pri reviziji reprezentativnega statističnega vzorca 80 transakcij predfinanciranja, evidentiranih v računovodskem sistemu, v zvezi s to postavko bilance stanja ugotovilo nizko stopnjo napak s finančnim učinkom. Vendar pogostost teh ugotovitev opozarja, da je treba še izboljšati točnost osnovnih računovodskih podatkov na ravni operativnih generalnih direktoratov. Najpogostejše vrste napak so:

—

manjkajoče ali dvojne vknjižbe ali napačni zneski, ki se običajno popravijo s prilagoditvami ob ločitvi proračunskih let,

| — | knjiženje transakcij v napačen konto v glavni knjigi. |
| --- | --- |

—

knjiženje transakcij v napačen konto v glavni knjigi.

| 1.13 | Komisija se strinja s poudarki Sodišča, zato se bodo njene računovodske službe še naprej lotevale reševanja izpostavljenih problemov in nadzirale računovodsko delo generalnih direktoratov, da bi izboljšale točnost osnovnih računovodskih podatkov, na primer s pobudami, kot je tekoči projekt kakovosti računovodenja. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Poleg tega je dodatno revizijsko delo pri identifikaciji in potrjevanju predfinanciranja pokazalo težave pri celovitosti/točnosti bilance stanja:






  — | neporavnana predfinanciranja se ne obračunajo vedno pravilno. Številna predfinanciranja sploh niso bila obračunana ali pa so bili zneski obračunov napačno knjiženi, |
| --- | --- | --- |

1.14

Poleg tega je dodatno revizijsko delo pri identifikaciji in potrjevanju predfinanciranja pokazalo težave pri celovitosti/točnosti bilance stanja:

—

neporavnana predfinanciranja se ne obračunajo vedno pravilno. Številna predfinanciranja sploh niso bila obračunana ali pa so bili zneski obračunov napačno knjiženi,

| — | generalni direktorati uporabljajo različne metode za obračunavanje predfinanciranj. Čeprav večina generalnih direktoratov obračuna predfinanciranje, ko dobijo z njim povezane zahtevke za povračilo stroškov ali fakture in po tem, ko so preverili upravičenost, drugi generalni direktorati čakajo do konca programa ali celo dokler ne prejmejo končnega revizijskega poročila (17). Različno in neustrezno obračunavanje predfinanciranja povzroča manj točne rezultate za izračune za ločitev proračunskih let ob koncu leta. |
| --- | --- |

—

generalni direktorati uporabljajo različne metode za obračunavanje predfinanciranj. Čeprav večina generalnih direktoratov obračuna predfinanciranje, ko dobijo z njim povezane zahtevke za povračilo stroškov ali fakture in po tem, ko so preverili upravičenost, drugi generalni direktorati čakajo do konca programa ali celo dokler ne prejmejo končnega revizijskega poročila (17). Različno in neustrezno obračunavanje predfinanciranja povzroča manj točne rezultate za izračune za ločitev proračunskih let ob koncu leta.

Obveznosti do dobaviteljev

| 1.15 | Revizija reprezentativnega statističnega vzorca 80 faktur/izjav o stroških iz populacije obveznosti do dobaviteljev, evidentiranih v računovodskem sistemu, je v zvezi s to postavko bilance stanja pokazala nizko stopnjo napak s finančnim učinkom. Vendar pogostost računovodskih napak opozarja, da je treba še izboljšati zanesljivost osnovnih računovodskih podatkov na ravni operativnih generalnih direktoratov. Večina napak se nanaša na knjiženje faktur, ko so prejete (pred preverjanjem upravičenosti), za napačne zneske in popravljanje napačnih knjižb s prilagoditvami ob ločitvi proračunskih let. |
| --- | --- |

1.15

Revizija reprezentativnega statističnega vzorca 80 faktur/izjav o stroških iz populacije obveznosti do dobaviteljev, evidentiranih v računovodskem sistemu, je v zvezi s to postavko bilance stanja pokazala nizko stopnjo napak s finančnim učinkom. Vendar pogostost računovodskih napak opozarja, da je treba še izboljšati zanesljivost osnovnih računovodskih podatkov na ravni operativnih generalnih direktoratov. Večina napak se nanaša na knjiženje faktur, ko so prejete (pred preverjanjem upravičenosti), za napačne zneske in popravljanje napačnih knjižb s prilagoditvami ob ločitvi proračunskih let.

| 1.15 | Komisija se strinja s poudarki Sodišča, zato se bodo njene računovodske službe še naprej lotevale reševanja izpostavljenih problemov in nadzirale računovodsko delo generalnih direktoratov, da bi izboljšale točnost osnovnih računovodskih podatkov, na primer s pobudami, kot je tekoči projekt kakovosti računovodenja. |
| --- | --- |

1.15

Druge zadeve

Izterjava neupravičenih plačil

| 1.16 | Na priporočilo Sodišča je v pojasnilih k računovodskim izkazom predstavljenih več informacij o izterjavi neupravičenih plačil. Revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, kaže, da Komisija sporoča zanesljive podatke o finančnih popravkih, kadar ti izvirajo iz njenih lastnih revizijskih dejavnosti. Države članice pa Komisiji pogosto ne zagotovijo celovitih in zanesljivih informacij o finančnih popravkih, ki jih izvedejo same (glej odstavek 6.30). Zaradi visokega deleža neupravičenih odhodkov, na katerega Sodišče vedno znova opozarja v svojih letnih poročilih, Sodišče meni, da bi morali biti za področje strukturnih ukrepov v pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom predstavljeni celoviti in zanesljivi računovodski podatki o teh mehanizmih popravkov na ravni držav članic. |
| --- | --- |

1.16

Na priporočilo Sodišča je v pojasnilih k računovodskim izkazom predstavljenih več informacij o izterjavi neupravičenih plačil. Revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, kaže, da Komisija sporoča zanesljive podatke o finančnih popravkih, kadar ti izvirajo iz njenih lastnih revizijskih dejavnosti. Države članice pa Komisiji pogosto ne zagotovijo celovitih in zanesljivih informacij o finančnih popravkih, ki jih izvedejo same (glej odstavek 6.30). Zaradi visokega deleža neupravičenih odhodkov, na katerega Sodišče vedno znova opozarja v svojih letnih poročilih, Sodišče meni, da bi morali biti za področje strukturnih ukrepov v pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom predstavljeni celoviti in zanesljivi računovodski podatki o teh mehanizmih popravkov na ravni držav članic.

| 1.16 | Kar zadeva informacije o finančnih popravkih, ki so jih izvedle države članice same, je Komisija v okviru akcijskega načrta v smeri integriranega okvira notranje kontrole za krepitev nadzorne vloge Komisije pri strukturnih ukrepih vložila znatne napore v izboljšanje kakovosti podatkov, ki jih posredujejo države članice, in si še naprej prizadeva za izboljšanje poročanja, tako da bi lahko vse države članice sporočale celovite in zanesljive podatke. Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 6.30. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Sodišče na podlagi pregleda dela certifikacijskih organov in analize, ki jo je v zvezi s tem izvedla Komisija, ponovno izraža svoj dvom o zanesljivosti terjatev do držav članic na področju kmetijstva (računi dolžnikov v EKJS) (18). Komisija je poudarila pomanjkljivosti v zvezi z računi dolžnikov za četrtino plačilnih agencij (19)in predlagala finančne popravke (20)v skupnem znesku približno 25,3 milijona EUR. Ti popravki predstavljajo približno 1,95 % od 1 295 milijonov EUR, ki bi jih bilo treba izterjati ob koncu proračunskega leta 2008. Čeprav so tik pod 2-odstotnim pragom pomembnosti, kažejo, da na skupni ravni računov dolžnikov v EKJS obstaja tveganje pomembne napake (glej odstavek 5.56). |
| --- | --- |

1.17

Sodišče na podlagi pregleda dela certifikacijskih organov in analize, ki jo je v zvezi s tem izvedla Komisija, ponovno izraža svoj dvom o zanesljivosti terjatev do držav članic na področju kmetijstva (računi dolžnikov v EKJS) (18). Komisija je poudarila pomanjkljivosti v zvezi z računi dolžnikov za četrtino plačilnih agencij (19)in predlagala finančne popravke (20)v skupnem znesku približno 25,3 milijona EUR. Ti popravki predstavljajo približno 1,95 % od 1 295 milijonov EUR, ki bi jih bilo treba izterjati ob koncu proračunskega leta 2008. Čeprav so tik pod 2-odstotnim pragom pomembnosti, kažejo, da na skupni ravni računov dolžnikov v EKJS obstaja tveganje pomembne napake (glej odstavek 5.56).

| 1.17 | Komisija je pridobila dovolj informacij o dolžnikih za potrebe obračuna in računovodenja. V nobenem primeru ni bilo ugotovljeno, da bi bil finančni učinek na splošni računovodski ravni (in s tem v zvezi z Odločbo) bistven.

  Komisija je predlagala popravke v višini 25,3 milijona EUR na podlagi svoje ocene informacij, ki jih v svojih poročilih posredujejo certifikacijski organi, in svojega izračuna najverjetnejših stopenj (in števil) napak, povezanih z dolgovi v posameznih plačilnih agencijah. Za dolgove se uporablja enaka logika kot za obravnavo (in morebitno popravo) napak, ki izvirajo iz podrobnega preizkušanja odhodkov skladov.


  Ugotovljene finančne napake se odpravijo z običajnim postopkom za potrditev obračuna. |
| --- | --- |

1.17

Komisija je predlagala popravke v višini 25,3 milijona EUR na podlagi svoje ocene informacij, ki jih v svojih poročilih posredujejo certifikacijski organi, in svojega izračuna najverjetnejših stopenj (in števil) napak, povezanih z dolgovi v posameznih plačilnih agencijah. Za dolgove se uporablja enaka logika kot za obravnavo (in morebitno popravo) napak, ki izvirajo iz podrobnega preizkušanja odhodkov skladov.

Ugotovljene finančne napake se odpravijo z običajnim postopkom za potrditev obračuna.

Posojila in zadolževanje

| 1.18 | Za makroekonomsko finančno pomoč, posojila v podporo plačilne bilance in posojila Euratom si Skupnosti izposojata sredstva na kapitalskih trgih in jih dajeta „vzajemno“ na voljo upravičencem, ki so jim namenjena. Mednarodni računovodski standardi in računovodsko pravilo Komisije št. 11 določata, da morajo biti razlike med ponujenimi in tržnimi obrestnimi merami prikazane v računovodskih izkazih. Vendar te niso bile prikazane. Razlogi in učinki tega odstopanja od standardov niso dovolj razkriti v pojasnilih k računovodskim izkazom Skupnosti. |
| --- | --- |

1.18

Za makroekonomsko finančno pomoč, posojila v podporo plačilne bilance in posojila Euratom si Skupnosti izposojata sredstva na kapitalskih trgih in jih dajeta „vzajemno“ na voljo upravičencem, ki so jim namenjena. Mednarodni računovodski standardi in računovodsko pravilo Komisije št. 11 določata, da morajo biti razlike med ponujenimi in tržnimi obrestnimi merami prikazane v računovodskih izkazih. Vendar te niso bile prikazane. Razlogi in učinki tega odstopanja od standardov niso dovolj razkriti v pojasnilih k računovodskim izkazom Skupnosti.

| 1.18 | V skladu z uredbami Sveta o makroekonomski finančni pomoči, plačilnih bilancah in posojilih Euratom, Skupnosti posojata denar, izposojen na kapitalskem trgu, po isti obrestni meri državam članicam in tretjim upravičencem. Namen teh dejavnosti je upravičencem omogočiti korist od kreditne sposobnosti ES. Zaradi tega tržna stopnja za te vzajemne transakcije ni pomembna in se metoda efektivne obrestne mere, predvidena v računovodskem pravilu 11 ES, ne uporablja. Trenutna računovodska obravnava bolje odraža posebno naravo in vsebino posojil in transakcij izposojanja (načelo vsebine pred obliko).

  Kot je predlagalo Sodišče, bo Komisija bolj eksplicitne informacije razkrila v pripombah k letnim računovodskim izkazom ES in bo razmislila o podrobnejši pojasnitvi računovodskega pravila 11, tako da bi bolje odražalo specifičnosti teh transakcij. |
| --- | --- |

1.18

Kot je predlagalo Sodišče, bo Komisija bolj eksplicitne informacije razkrila v pripombah k letnim računovodskim izkazom ES in bo razmislila o podrobnejši pojasnitvi računovodskega pravila 11, tako da bi bolje odražalo specifičnosti teh transakcij.

Zaključek

| 1.19 | Sodišče je prišlo do zaključka, da navedena opažanja nimajo pomembnega učinka na zanesljivost računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

1.19

Sodišče je prišlo do zaključka, da navedena opažanja nimajo pomembnega učinka na zanesljivost računovodskih izkazov.

Pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi

Struktura posebnih ocen za DAS

| 1.20 | Sodišče v poglavjih 5 do 11 podaja posebne ocene o skupinah področij politik, za katere se uporablja k dejavnostim usmerjen proračun (ABB) (glej
  tabelo 1.2
  V poglavju 4 so predstavljeni prihodki. Vsaka posebna ocena vsebuje kratko predstavitev skupine politik, ugotovitve in zaključke o pravilnosti transakcij in uspešnosti sistemov ter spremljanje ukrepanja po prejšnjih opažanjih. |
| --- | --- |

1.20

Sodišče v poglavjih 5 do 11 podaja posebne ocene o skupinah področij politik, za katere se uporablja k dejavnostim usmerjen proračun (ABB) (glej
  tabelo 1.2
  V poglavju 4 so predstavljeni prihodki. Vsaka posebna ocena vsebuje kratko predstavitev skupine politik, ugotovitve in zaključke o pravilnosti transakcij in uspešnosti sistemov ter spremljanje ukrepanja po prejšnjih opažanjih.

Pojasnilo o pristopu za DAS in rezultatih

| 1.21 | Pristop Sodišča k revidiranju pravilnosti z izkazi povezanih transakcij zajema dva glavna stebra: neposredno preizkušanje transakcij, da se ugotovi, v kolikšni meri so pravilne, ter oceno uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov pri zagotavljanju pravilnosti. To dopolnjujejo dokazi, pridobljeni na podlagi relevantnega dela drugih revizorjev (kjer so na voljo), in analiza poslovodskih predstavitev (21). |
| --- | --- |

1.21

Pristop Sodišča k revidiranju pravilnosti z izkazi povezanih transakcij zajema dva glavna stebra: neposredno preizkušanje transakcij, da se ugotovi, v kolikšni meri so pravilne, ter oceno uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov pri zagotavljanju pravilnosti. To dopolnjujejo dokazi, pridobljeni na podlagi relevantnega dela drugih revizorjev (kjer so na voljo), in analiza poslovodskih predstavitev (21).

Kako Sodišče preizkuša transakcije

| 1.22 | Preizkušanje transakcij temelji na reprezentativnem statističnem vzorcu prejemkov ali plačil, izbranem iz populacije kot celote, ki je običajno skupina področij politik. S tem preizkušanjem se statistično oceni, v kolikšni meri so transakcije v zadevni populaciji pravilne. |
| --- | --- |

1.22

Preizkušanje transakcij temelji na reprezentativnem statističnem vzorcu prejemkov ali plačil, izbranem iz populacije kot celote, ki je običajno skupina področij politik. S tem preizkušanjem se statistično oceni, v kolikšni meri so transakcije v zadevni populaciji pravilne.

| 1.23 | Sodišče določi velikost vzorcev na podlagi modela revizijskega zagotovila. Pri tem se oceni, kakšno je pripadajoče tveganje, da se v transakcijah pojavijo napake, in kakšno je tveganje, da nadzorni in kontrolni sistemi takšnih napak ne preprečijo ali odkrijejo in popravijo (tveganje pri kontroli). V večini primerov se mora Sodišče zanašati predvsem na svoje neposredno preizkušanje, saj sistemi ne nudijo ustreznega zagotovila o pravilnosti transakcij. |
| --- | --- |

1.23

Sodišče določi velikost vzorcev na podlagi modela revizijskega zagotovila. Pri tem se oceni, kakšno je pripadajoče tveganje, da se v transakcijah pojavijo napake, in kakšno je tveganje, da nadzorni in kontrolni sistemi takšnih napak ne preprečijo ali odkrijejo in popravijo (tveganje pri kontroli). V večini primerov se mora Sodišče zanašati predvsem na svoje neposredno preizkušanje, saj sistemi ne nudijo ustreznega zagotovila o pravilnosti transakcij.

| 1.24 | Med preizkušanjem se podrobno preučijo izbrane transakcije, da se preveri, ali je bil zahtevek ali plačilo izračunan pravilno in v skladu z relevantnimi pravili in predpisi, ki urejajo porabo. Če transakcija ni pravilno izračunana ali če ne izpolnjuje zakonskih zahtev ali pogodbenih določb, se šteje, da vsebuje napako. Sodišče prek svojega vzorca računovodskih transakcij, evidentiranih v proračunskem računovodstvu, sledi plačilu do ravni končnega prejemnika (npr. kmet, organizator tečaja usposabljanja, nosilec projekta razvojne pomoči) in preizkusi skladnost z relevantnimi pogoji na vsaki ravni, kjer je ustrezno. |
| --- | --- |

1.24

Med preizkušanjem se podrobno preučijo izbrane transakcije, da se preveri, ali je bil zahtevek ali plačilo izračunan pravilno in v skladu z relevantnimi pravili in predpisi, ki urejajo porabo. Če transakcija ni pravilno izračunana ali če ne izpolnjuje zakonskih zahtev ali pogodbenih določb, se šteje, da vsebuje napako. Sodišče prek svojega vzorca računovodskih transakcij, evidentiranih v proračunskem računovodstvu, sledi plačilu do ravni končnega prejemnika (npr. kmet, organizator tečaja usposabljanja, nosilec projekta razvojne pomoči) in preizkusi skladnost z relevantnimi pogoji na vsaki ravni, kjer je ustrezno.

Tabela 1.2 —   Izvrševanje odhodkov v letu 2008 po poglavjih letnega poročila

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Oddelki (Odd.) in naslovi (N.)
   (34), ki ustrezajo proračunski nomenklaturi za leto 2008, razdeljeni po poglavjih letnega poročila Sodišča | Plačila, izvršena v letu 2008
   (35) |
| Poglavja letnega poročila |
| Prihodki | 53,7
   (36) |
| Obdavčenje in carinska unija (N.14) | |
| Kmetijstvo in naravni viri | 55 114,9 |
| Kmetijstvo in razvoj podeželja (N.05)
  Okolje (N.07)
  Ribištvo in pomorske zadeve (N.11)
  Zdravje in varstvo potrošnikov (N.17) | |
| Kohezija | 36 596,9 |
| Zaposlovanje in socialne zadeve (N.04)
  Regionalna politika (N.13) | |
| Raziskave, energetika in promet | 7 516,7 |
| Raziskave (N.08)
  Energetika in promet (N.06)
  Informacijska družba in mediji (N.09)
  Neposredne raziskave (N.10) | |
| Zunanja pomoč, razvoj in širitev | 6 323,1 |
| Zunanje odnosi (N.19)
  Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami (N.21)
  Širitev (N.22)
  Humanitarna pomoč (N.23) | |
| Izobraževanje in državljanstvo | 1 734,9 |
| Izobraževanje in kultura (N.15)
  Komuniciranje (N.16)
  Območje svobode, varnosti in pravice (N.18) | |
| Gospodarske in finančne zadeve | 621,4 |
| Gospodarske in finančne zadeve (N.01)
  Podjetništvo (N.02)
  Konkurenca (N.03)
  Notranji trg (N.12)
  Trgovina (N.20) | |
| Upravni in drugi odhodki | 8 582,9 |
| Parlament (Odd. I)
  Svet (Odd. II)
  Komisija (Odd. III)
  Sodišče Evropskih skupnosti (Odd. IV)
  Računsko sodišče (Odd. V)
  Ekonomsko-socialni odbor (Odd. VI)
  Odbor regij (Odd. VII)
  Evropski varuh človekovih pravic (Odd. VIII)
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov (Odd. IX) | |
| Skupni zneski | 116 544,5 |

(v milijonih EUR)

Oddelki (Odd.) in naslovi (N.)
   (34), ki ustrezajo proračunski nomenklaturi za leto 2008, razdeljeni po poglavjih letnega poročila Sodišča

Plačila, izvršena v letu 2008
   (35)

Poglavja letnega poročila

Prihodki

53,7
   (36)

Obdavčenje in carinska unija (N.14)

Kmetijstvo in naravni viri

55 114,9

Kmetijstvo in razvoj podeželja (N.05)

Okolje (N.07)

Ribištvo in pomorske zadeve (N.11)

Zdravje in varstvo potrošnikov (N.17)

Kohezija

36 596,9

Zaposlovanje in socialne zadeve (N.04)

Regionalna politika (N.13)

Raziskave, energetika in promet

7 516,7

Raziskave (N.08)

Energetika in promet (N.06)

Informacijska družba in mediji (N.09)

Neposredne raziskave (N.10)

Zunanja pomoč, razvoj in širitev

6 323,1

Zunanje odnosi (N.19)

Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami (N.21)

Širitev (N.22)

Humanitarna pomoč (N.23)

Izobraževanje in državljanstvo

1 734,9

Izobraževanje in kultura (N.15)

Komuniciranje (N.16)

Območje svobode, varnosti in pravice (N.18)

Gospodarske in finančne zadeve

621,4

Gospodarske in finančne zadeve (N.01)

Podjetništvo (N.02)

Konkurenca (N.03)

Notranji trg (N.12)

Trgovina (N.20)

Upravni in drugi odhodki

8 582,9

Parlament (Odd. I)

Svet (Odd. II)

Komisija (Odd. III)

Sodišče Evropskih skupnosti (Odd. IV)

Računsko sodišče (Odd. V)

Ekonomsko-socialni odbor (Odd. VI)

Odbor regij (Odd. VII)

Evropski varuh človekovih pravic (Odd. VIII)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov (Odd. IX)

Skupni zneski

116 544,5

Kako Sodišče ovrednoti in predstavi rezultate preizkušanja transakcij

| 1.25 | Napake v transakcijah se pojavljajo zaradi različnih vzrokov in v številnih različnih oblikah, odvisno od narave kršitve in specifičnega pravila ali pogodbene zahteve, ki je bila kršena. Lahko se nanašajo na pogoj za plačilo ali na drugo vprašanje skladnosti. |
| --- | --- |

1.25

Napake v transakcijah se pojavljajo zaradi različnih vzrokov in v številnih različnih oblikah, odvisno od narave kršitve in specifičnega pravila ali pogodbene zahteve, ki je bila kršena. Lahko se nanašajo na pogoj za plačilo ali na drugo vprašanje skladnosti.

| 1.26 | Sodišče razvršča napake na naslednja dva načina:






  (a) | količinsko opredeljive ali količinsko neopredeljive, odvisno od tega, ali je mogoče izmeriti, v kolikšni meri je bil znesek, plačan iz proračuna EU, nepravilen, in |
| --- | --- | --- |

1.26

Sodišče razvršča napake na naslednja dva načina:

(a)

količinsko opredeljive ali količinsko neopredeljive, odvisno od tega, ali je mogoče izmeriti, v kolikšni meri je bil znesek, plačan iz proračuna EU, nepravilen, in

| (b) | glede na njihovo naravo, na napake v zvezi z upravičenostjo (plačilo ni v skladu s pravili za upravičenost), napake v zvezi z dejansko izvedbo (povračilo stroška, za katerega ni dokazano, da je dejansko nastal), napake v zvezi s točnostjo (plačilo ni izračunano pravilno ali ni dokazano kot takšno) in druge napake v zvezi s skladnostjo (napaka, zaradi katere upravičenost plačila ni vprašljiva). |
| --- | --- |

(b)

glede na njihovo naravo, na napake v zvezi z upravičenostjo (plačilo ni v skladu s pravili za upravičenost), napake v zvezi z dejansko izvedbo (povračilo stroška, za katerega ni dokazano, da je dejansko nastal), napake v zvezi s točnostjo (plačilo ni izračunano pravilno ali ni dokazano kot takšno) in druge napake v zvezi s skladnostjo (napaka, zaradi katere upravičenost plačila ni vprašljiva).

| 1.27 | Sodišče izrazi pogostost pojavljanja napak tako, da predstavi delež vzorca, na katerega so vplivale napake (tako opredeljive kot neopredeljive). To kaže, kakšna je verjetnost razširjenosti napak na področju skupine politik kot celote (glej 1.3 v delu 1 v Prilogi 1 k različnim poglavjem). |
| --- | --- |

1.27

Sodišče izrazi pogostost pojavljanja napak tako, da predstavi delež vzorca, na katerega so vplivale napake (tako opredeljive kot neopredeljive). To kaže, kakšna je verjetnost razširjenosti napak na področju skupine politik kot celote (glej 1.3 v delu 1 v Prilogi 1 k različnim poglavjem).

| 1.28 | Sodišče ocenjuje finančni učinek napak na podlagi stopnje napak. Ta se izračuna samo na podlagi količinsko opredeljivih napak. Sodišče ovrednoti ocenjeno stopnjo napak glede na 2-odstotno stopnjo pomembnosti, da ugotovi, tudi na podlagi drugih dokazov, ali v plačilih na področju odhodkov ni pomembnih napak (mnenje „brez pridržka“) ali pa je nanje vplivala pomembna stopnja napak („negativno“ mnenje (22)). Pri predstavitvi rezultatov je stopnja napak uvrščena v enega od naslednjih treh razponov:






  (a) | pod 2 %; |
| --- | --- | --- |

1.28

Sodišče ocenjuje finančni učinek napak na podlagi stopnje napak. Ta se izračuna samo na podlagi količinsko opredeljivih napak. Sodišče ovrednoti ocenjeno stopnjo napak glede na 2-odstotno stopnjo pomembnosti, da ugotovi, tudi na podlagi drugih dokazov, ali v plačilih na področju odhodkov ni pomembnih napak (mnenje „brez pridržka“) ali pa je nanje vplivala pomembna stopnja napak („negativno“ mnenje (22)). Pri predstavitvi rezultatov je stopnja napak uvrščena v enega od naslednjih treh razponov:

(a)

pod 2 %;

| (b) | med 2 % in 5 % ter |
| --- | --- |

(b)

med 2 % in 5 % ter

| (c) | nad 5 %. |
| --- | --- |

(c)

nad 5 %.

Te informacije so podane v delu 1 Priloge 1 k poglavjem 4 do 11 in povzete v
  tabeli 1.3
  .

Kako Sodišče ocenjuje sisteme in poroča o rezultatih

| 1.29 | Nadzorne in kontrolne sisteme vzpostavi Komisija (ter države članice in države upravičenke v primeru deljenega ali decentraliziranega upravljanja) za obvladovanje tveganj za proračun, vključno s pravilnostjo transakcij. Ocenjevanje uspešnosti sistemov pri zagotavljanju pravilnosti je torej ključni revizijski postopek, ki je zlasti koristen za oblikovanje priporočil za izboljšanje. |
| --- | --- |

1.29

Nadzorne in kontrolne sisteme vzpostavi Komisija (ter države članice in države upravičenke v primeru deljenega ali decentraliziranega upravljanja) za obvladovanje tveganj za proračun, vključno s pravilnostjo transakcij. Ocenjevanje uspešnosti sistemov pri zagotavljanju pravilnosti je torej ključni revizijski postopek, ki je zlasti koristen za oblikovanje priporočil za izboljšanje.

| 1.30 | Vsaka skupina politik je urejena z več posameznimi sistemi, pri čemer je za vsakega potrebno precej časa, da se ga preizkusi in oceni. Sodišče zato običajno vsako leto izbere vzorec sistemov, ki jih preuči. Rezultati ocenjevanja sistemov so predstavljeni v obliki tabele z naslovom „Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov“, ki je v delu 2 Priloge 1 k poglavjem 4 do 11. Sistemi so uvrščeni med „uspešne“, kadar zmanjšujejo tveganje napak v transakcijah, „delno uspešne“ (kadar obstajajo nekatere slabosti, ki vplivajo na operativno uspešnost) ali „neuspešne“ (kadar so slabosti na splošno zelo velike in zato v celoti ogrožajo operativno uspešnost). |
| --- | --- |

1.30

Vsaka skupina politik je urejena z več posameznimi sistemi, pri čemer je za vsakega potrebno precej časa, da se ga preizkusi in oceni. Sodišče zato običajno vsako leto izbere vzorec sistemov, ki jih preuči. Rezultati ocenjevanja sistemov so predstavljeni v obliki tabele z naslovom „Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov“, ki je v delu 2 Priloge 1 k poglavjem 4 do 11. Sistemi so uvrščeni med „uspešne“, kadar zmanjšujejo tveganje napak v transakcijah, „delno uspešne“ (kadar obstajajo nekatere slabosti, ki vplivajo na operativno uspešnost) ali „neuspešne“ (kadar so slabosti na splošno zelo velike in zato v celoti ogrožajo operativno uspešnost).

| 1.31 | Sodišče poleg tega poda skupno oceno nadzornih in kontrolnih sistemov (tudi ta je predstavljena v delu 2 Priloge 1 k poglavjem 4 do 11), pri kateri so upoštevani tako ocena izbranih sistemov kot rezultati preizkušanja transakcij. |
| --- | --- |

1.31

Sodišče poleg tega poda skupno oceno nadzornih in kontrolnih sistemov (tudi ta je predstavljena v delu 2 Priloge 1 k poglavjem 4 do 11), pri kateri so upoštevani tako ocena izbranih sistemov kot rezultati preizkušanja transakcij.

Splošni pregled revizijskih rezultatov za leto 2008

| 1.32 | Nadzorni in kontrolni sistemi za „prihodke“ in skupino politik „upravni in drugi odhodki“ so kot celota uspešni (glej odstavke 4.29 do 4.30 in 11.20 do 11.21) in Sodišče ocenjuje, da je finančni učinek napak manjši od 2 % skupnih zneskov (glej
  tabelo 1.3
  Poleg tega je Sodišče na podlagi ocene izjav generalnih direktorjev in odredbodajalcev na podlagi prenosa potrdilo, da ni bilo treba izraziti nobenih pridržkov (glej odstavke 2.3 do 2.4 in 2.9 ter
  tabelo 2.1
  ). |
| --- | --- |

1.32

Nadzorni in kontrolni sistemi za „prihodke“ in skupino politik „upravni in drugi odhodki“ so kot celota uspešni (glej odstavke 4.29 do 4.30 in 11.20 do 11.21) in Sodišče ocenjuje, da je finančni učinek napak manjši od 2 % skupnih zneskov (glej
  tabelo 1.3
  Poleg tega je Sodišče na podlagi ocene izjav generalnih direktorjev in odredbodajalcev na podlagi prenosa potrdilo, da ni bilo treba izraziti nobenih pridržkov (glej odstavke 2.3 do 2.4 in 2.9 ter
  tabelo 2.1
  ).

Tabela 1.3 —   Povzetek rezultatov za DAS za 2008 o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij

| Posebne ocene za DAS v letnem poročilu za 2008 | Odstavki v letnem poročilu | Delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov | Razpon napak |
| --- | --- | --- | --- |
| Prihodki (39) | 4.29-4.30 | | |
| Kmetijstvo in naravni viri | 5.62-5.67 | (40) | (41) |
| Kohezija | 6.35-6.36 | (42) | |
| Raziskave, energetika in promet | 7.40-7.41 | | |
| Zunanja pomoč, razvoj in širitev | 8.33-8.34 | | |
| Izobraževanje in državljanstvo | 9.31-9.32 | | |
| Gospodarske in finančne zadeve | 10.27-10.28 | (43) | (44) |
| Upravni in drugi odhodki | 11.20-11.21 | | |
| V zgornji tabeli je povzetek skupne ocene nadzornih in kontrolnih sistemov, kot je predstavljena v ustreznih poglavjih, hkrati pa so navedeni tudi splošni rezultati preizkušanja podatkov, ki ga je izvedlo Sodišče. V tabeli so poudarjeni ključni elementi, ne morejo pa biti predstavljene vse pomembne podrobnosti (zlasti o slabostih nadzornih in kontrolnih sistemov ter vrstah napak), ki so opisane v glavnem delu poročila, in sicer v kontekstu metodologije, na kateri temelji revizijski pristop Sodišča (glej odstavke 1.5 do 1.15).

  Legenda:

  Delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov | uspešno |
| | delno uspešno () |
| | neuspešno |
| ()  Sistemi so uvrščeni med „delno uspešne“, kadar je bilo ocenjeno, da so nekateri deli kontrole delovali ustrezno, drugi pa ne. Posledično kot celota morda niso uspešni pri omejevanju napak v transakcijah, povezanih z izkazi, na sprejemljivo raven. |

Posebne ocene za DAS v letnem poročilu za 2008

Odstavki v letnem poročilu

Delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov

Razpon napak

Prihodki (39)

4.29-4.30

Kmetijstvo in naravni viri

5.62-5.67

(40)

(41)

Kohezija

6.35-6.36

(42)

Raziskave, energetika in promet

7.40-7.41

Zunanja pomoč, razvoj in širitev

8.33-8.34

Izobraževanje in državljanstvo

9.31-9.32

Gospodarske in finančne zadeve

10.27-10.28

(43)

(44)

Upravni in drugi odhodki

11.20-11.21

V zgornji tabeli je povzetek skupne ocene nadzornih in kontrolnih sistemov, kot je predstavljena v ustreznih poglavjih, hkrati pa so navedeni tudi splošni rezultati preizkušanja podatkov, ki ga je izvedlo Sodišče. V tabeli so poudarjeni ključni elementi, ne morejo pa biti predstavljene vse pomembne podrobnosti (zlasti o slabostih nadzornih in kontrolnih sistemov ter vrstah napak), ki so opisane v glavnem delu poročila, in sicer v kontekstu metodologije, na kateri temelji revizijski pristop Sodišča (glej odstavke 1.5 do 1.15).

Legenda:

Delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov

uspešno

delno uspešno ()

neuspešno

()  Sistemi so uvrščeni med „delno uspešne“, kadar je bilo ocenjeno, da so nekateri deli kontrole delovali ustrezno, drugi pa ne. Posledično kot celota morda niso uspešni pri omejevanju napak v transakcijah, povezanih z izkazi, na sprejemljivo raven.

Razpon napak ()

| | manj kot 2 % (pod pragom pomembnosti) |
| --- | --- |
| | med 2 % in 5 % |
| | več kot 5% |
| ()  Sodišče se je odločilo, da stopnje napak predstavi (glej odstavek 1.28) v treh razponih. Teh razponov napak ni mogoče razlagati kot interval zaupanja (v statističnem smislu). |

manj kot 2 % (pod pragom pomembnosti)

med 2 % in 5 %

več kot 5%

()  Sodišče se je odločilo, da stopnje napak predstavi (glej odstavek 1.28) v treh razponih. Teh razponov napak ni mogoče razlagati kot interval zaupanja (v statističnem smislu).

Diagram 1.1 — Medletna primerjava
   (33)

Image

| 1.33 | Za skupino politik „kmetijstvo in naravni viri“ ter za skupino politik „izobraževanje in državljanstvo“ Sodišče ocenjuje, da je skupni finančni učinek napak manjši od 2 % skupnih odhodkov za vsako posamezno skupino politik. Vendar je Sodišče ugotovilo, da je na odhodke za „razvoj podeželja“ v skupini politik „kmetijstvo in naravni viri“ vplivala stopnja napak, ki je višja od 2 % (glej odstavek 5.62), preizkušanje, ki ga je opravilo Sodišče, pa kaže, da je na vmesna in končna plačila za skupino politik „izobraževanje in državljanstvo“ vplivala pomembna stopnja napak (glej odstavek 9.31). Za skupino politik „gospodarske in finančne zadeve“ Sodišče ocenjuje, da je stopnja napak nekoliko nad 2 % skupnih odhodkov za to skupino politik. Vendar je Sodišče ugotovilo, da plačila, izvršena pri šestem okvirnem programu za raziskave in tehnološki razvoj, predstavljajo nesorazmerno velik delež te skupne stopnje napak (glej odstavka 10.12 in 10.13). |
| --- | --- |

1.33

Za skupino politik „kmetijstvo in naravni viri“ ter za skupino politik „izobraževanje in državljanstvo“ Sodišče ocenjuje, da je skupni finančni učinek napak manjši od 2 % skupnih odhodkov za vsako posamezno skupino politik. Vendar je Sodišče ugotovilo, da je na odhodke za „razvoj podeželja“ v skupini politik „kmetijstvo in naravni viri“ vplivala stopnja napak, ki je višja od 2 % (glej odstavek 5.62), preizkušanje, ki ga je opravilo Sodišče, pa kaže, da je na vmesna in končna plačila za skupino politik „izobraževanje in državljanstvo“ vplivala pomembna stopnja napak (glej odstavek 9.31). Za skupino politik „gospodarske in finančne zadeve“ Sodišče ocenjuje, da je stopnja napak nekoliko nad 2 % skupnih odhodkov za to skupino politik. Vendar je Sodišče ugotovilo, da plačila, izvršena pri šestem okvirnem programu za raziskave in tehnološki razvoj, predstavljajo nesorazmerno velik delež te skupne stopnje napak (glej odstavka 10.12 in 10.13).

| 1.33 | Komisija pozdravlja pozitivno splošno oceno za te skupine politik. S Sodiščem deli mnenje, da so napake pri odhodkih za razvoj podeželja pogostejše, vendar z zadovoljstvom ugotavlja, da se stopnja napak na tem področju zmanjšuje.

  Komisija ugotavlja, da je Sodišče na področju izobraževanja in državljanstva pri 4 od 21 preverjenih vmesnih in končnih plačilih ugotovilo količinsko opredeljive napake. Glej tudi odgovor na odstavek 9.31.


  Za skupino politik na področju gospodarskih in finančnih zadev, kjer 6. OP predstavlja le 8 % plačil, Komisija meni, da v skupni stopnji napak pri transakcijah na tem področju v celoti gledano ni pomembnih napak. Glede plačil v okviru 6. OP so ugotovitve in sklepi Sodišča v tem poglavju podobni tistim iz poglavja 7. Glej tudi odgovore na odstavka 10.12 in 10.13. |
| --- | --- |

1.33

Komisija ugotavlja, da je Sodišče na področju izobraževanja in državljanstva pri 4 od 21 preverjenih vmesnih in končnih plačilih ugotovilo količinsko opredeljive napake. Glej tudi odgovor na odstavek 9.31.

Za skupino politik na področju gospodarskih in finančnih zadev, kjer 6. OP predstavlja le 8 % plačil, Komisija meni, da v skupni stopnji napak pri transakcijah na tem področju v celoti gledano ni pomembnih napak. Glede plačil v okviru 6. OP so ugotovitve in sklepi Sodišča v tem poglavju podobni tistim iz poglavja 7. Glej tudi odgovore na odstavka 10.12 in 10.13.

| 1.34 | Sodišče je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik „kmetijstvo in naravni viri“ delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti plačil (glej odstavek 5.63). Čeprav ponovno izjavlja, da je IAKS na splošno uspešen kontrolni sistem za omejevanje tveganja napak ali nepravilnih odhodkov (glej odstavek 5.64), je v shemah SEP in SEPP (glej odstavek 5.65) ter pri „razvoju podeželja“ (glej odstavek 5.66) odkrilo zadeve, ki jih je treba rešiti. Sodišče je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik „izobraževanje in državljanstvo“ delno uspešni (glej odstavek 9.32) (23). Za skupino politik „gospodarske in finančne zadeve“ je Sodišče preučilo tri nadzorne in kontrolne sisteme. Dva sta bila ocenjena kot uspešna, tretji pa kot samo delno uspešen (24)pri zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti plačil (glej odstavek 10.28). |
| --- | --- |

1.34

Sodišče je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik „kmetijstvo in naravni viri“ delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti plačil (glej odstavek 5.63). Čeprav ponovno izjavlja, da je IAKS na splošno uspešen kontrolni sistem za omejevanje tveganja napak ali nepravilnih odhodkov (glej odstavek 5.64), je v shemah SEP in SEPP (glej odstavek 5.65) ter pri „razvoju podeželja“ (glej odstavek 5.66) odkrilo zadeve, ki jih je treba rešiti. Sodišče je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik „izobraževanje in državljanstvo“ delno uspešni (glej odstavek 9.32) (23). Za skupino politik „gospodarske in finančne zadeve“ je Sodišče preučilo tri nadzorne in kontrolne sisteme. Dva sta bila ocenjena kot uspešna, tretji pa kot samo delno uspešen (24)pri zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti plačil (glej odstavek 10.28).

| 1.34 | Gibanje kaže, da so se z leti nadzorni in kontrolni sistemi na področju kmetijstva in naravnih virov na splošno izboljšali in so zdaj uspešni, čeprav so na področju razvoja podeželja še potrebne izboljšave. Komisija meni, da bi nekateri izmed problemov, katerih reševanje predlaga Sodišče v zvezi s shemama SPS in SAPS, povzročili uvedbo dodatnih zapletenih pravil, kar bi privedlo do zelo kompleksnega kontrolnega sistema, katerega izvajanje bi bilo drago in v nasprotju s prizadevanji Komisije za poenostavitev. Poleg tega bi to dejansko ponovno vpeljalo obliko proizvodno vezanih plačil pomoči (glej odgovor Komisije na odstavek 5.65b)).

  V letu 2008 nadzorni in kontrolni sistem, vzpostavljen za obdobje 2007–2013, zagotavlja zdrav okvir za Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo. Pri njegovem izvajanju je bil dosežen velik napredek skozi analizo naknadnih izjav o zanesljivosti ter okrepljene nadzorne obiske in revizije.


  Kar zadeva skupino politik na področju gospodarskih in finančnih zadev, so ugotovitve in sklepi Sodišča glede 6. OP podobni tistim iz poglavja 7, medtem ko pri ostalih odhodkih ni pomembnih napak. Komisija meni, da so vzpostavljeni nadzorni in kontrolni sistemi kot celota stroškovno učinkoviti, sorazmerni in ustrezni (glej odgovore na odstavka 10.19 in 10.28). |
| --- | --- |

1.34

V letu 2008 nadzorni in kontrolni sistem, vzpostavljen za obdobje 2007–2013, zagotavlja zdrav okvir za Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo. Pri njegovem izvajanju je bil dosežen velik napredek skozi analizo naknadnih izjav o zanesljivosti ter okrepljene nadzorne obiske in revizije.

Kar zadeva skupino politik na področju gospodarskih in finančnih zadev, so ugotovitve in sklepi Sodišča glede 6. OP podobni tistim iz poglavja 7, medtem ko pri ostalih odhodkih ni pomembnih napak. Komisija meni, da so vzpostavljeni nadzorni in kontrolni sistemi kot celota stroškovno učinkoviti, sorazmerni in ustrezni (glej odgovore na odstavka 10.19 in 10.28).

| 1.35 | Za skupine politik „kohezija“ (25), „raziskave, energetika in promet“, „zunanja pomoč, razvoj in širitev“ ter „gospodarske in finančne zadeve“ je Sodišče prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi delno uspešni (glej odstavke 6.21, 6.23, 6.36, 7.41, 8.34 in 10.28 ter
  tabelo 1.3
  Medtem ko Sodišče ocenjuje, da je stopnja napak za skupine politik „raziskave, energetika in promet“, „zunanja pomoč, razvoj in širitev“ ter „gospodarske in finančne zadeve“ v razponu od 2 % do 5 % vseh odhodkov, je stopnja napak za skupino politik „kohezija“ ocenjena nad 5 % (glej odstavke 6.17, 6.35, 7.40 in 8.33 ter
  tabelo 1.3
  Sodišče za skupini politik „kohezija“ ter „zunanja pomoč, razvoj in širitev“ meni, da bi moral biti obseg pridržkov, izraženih v izjavah generalnih direktorjev in odredbodajalcev na podlagi prenosa, večji, da bi odražal precejšnje pomanjkljivosti, ki so še vedno prisotne na teh področjih odhodkov, kot je razvidno iz revizijskih ugotovitev Sodišča (glej odstavke 2.6 do 2.7 in 2.10 do 2.11 ter
  tabelo 2.1
  ). „Kohezija“ je še naprej najbolj težavno področje in ocenjena stopnja napak na tem področju je precej višja kot na drugih področjih. |
| --- | --- |

1.35

Za skupine politik „kohezija“ (25), „raziskave, energetika in promet“, „zunanja pomoč, razvoj in širitev“ ter „gospodarske in finančne zadeve“ je Sodišče prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi delno uspešni (glej odstavke 6.21, 6.23, 6.36, 7.41, 8.34 in 10.28 ter
  tabelo 1.3
  Medtem ko Sodišče ocenjuje, da je stopnja napak za skupine politik „raziskave, energetika in promet“, „zunanja pomoč, razvoj in širitev“ ter „gospodarske in finančne zadeve“ v razponu od 2 % do 5 % vseh odhodkov, je stopnja napak za skupino politik „kohezija“ ocenjena nad 5 % (glej odstavke 6.17, 6.35, 7.40 in 8.33 ter
  tabelo 1.3
  Sodišče za skupini politik „kohezija“ ter „zunanja pomoč, razvoj in širitev“ meni, da bi moral biti obseg pridržkov, izraženih v izjavah generalnih direktorjev in odredbodajalcev na podlagi prenosa, večji, da bi odražal precejšnje pomanjkljivosti, ki so še vedno prisotne na teh področjih odhodkov, kot je razvidno iz revizijskih ugotovitev Sodišča (glej odstavke 2.6 do 2.7 in 2.10 do 2.11 ter
  tabelo 2.1
  ). „Kohezija“ je še naprej najbolj težavno področje in ocenjena stopnja napak na tem področju je precej višja kot na drugih področjih.

| 1.35 | Na področju kohezije so bile leta 2008 pri izvajanju sistemov upravljanja in nadzora nekaterih programov izvedene pomembne izboljšave. Ocena učinkovitega delovanja sistemov v 545 operativnih programih v letnih poročilih o dejavnostih generalnih direktoratov za regionalno politiko in zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti za leto 2008 kaže, da 78 % programov deluje dobro ali ima pomanjkljivosti z zmernim učinkom (57 % v letu 2007). Medtem ko stopnja napak ostaja nesprejemljivo visoka, se je pogostost napak zmanjšala: napake so bile ugotovljene pri 43 % projektov v vzorcu Sodišča, v primerjavi s 54 % v letu 2007. Komisija poudarja, da revizijski vzorec, ki je bil podlaga za ugotovitve, zajema le programsko obdobje 2000–2006, saj v zvezi s programskim obdobjem 2007–2013 ni bilo izvedenih skoraj nobenih povračil stroškov. Glej tudi odgovore Komisije na odstavke 6.23, 6.35 in 6.36.

  Precejšnji napori so bili vloženi v izboljšanje vodenja raziskovalne politike v mejah veljavnega pravnega in finančnega okvira. Komisija bo nadaljevala s strogim izvajanjem nadzora. Komisija bo še naprej delovala v smeri znižanja stopnje preostalih napak v tej skupini politik.


  Razumno zagotovilo glede zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov dajo generalni direktorji v letnih poročilih o dejavnostih. Kadar lahko generalni direktor to razumno zagotovilo utemelji na ocenjeni stopnji napak pod pragom bistvenosti, kot to velja, na primer, za Generalni direktorat za širitev, s katerim se Sodišče ukvarja v skupini politik „zunanja pomoč, razvoj in širitev“, ni treba izraziti pridržka.


  Za področje „zunanja pomoč, razvoj in širitev“ je Komisija za to skupino politik oblikovala nadzor, ki bo zajemal celotni življenjski cikel njenih večletnih projektov, tako da lahko prepreči oziroma odkrije in odpravi večino finančnih napak med običajnim opravljanjem svojega nadzora. Obvezne finančne revizije, predvidene v okviru kontrolnega sistema Komisije, bi morale Komisiji omogočiti odkritje in odpravo teh napak predfinanciranja – v kasnejšem obračunskem letu – pred izvršitvijo končnih plačil. Naknadne kontrole Komisije potrjujejo to nizko stopnjo preostalih napak.


  Glej tudi odgovor na odstavek 8.34. |
| --- | --- |

1.35

Precejšnji napori so bili vloženi v izboljšanje vodenja raziskovalne politike v mejah veljavnega pravnega in finančnega okvira. Komisija bo nadaljevala s strogim izvajanjem nadzora. Komisija bo še naprej delovala v smeri znižanja stopnje preostalih napak v tej skupini politik.

Razumno zagotovilo glede zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov dajo generalni direktorji v letnih poročilih o dejavnostih. Kadar lahko generalni direktor to razumno zagotovilo utemelji na ocenjeni stopnji napak pod pragom bistvenosti, kot to velja, na primer, za Generalni direktorat za širitev, s katerim se Sodišče ukvarja v skupini politik „zunanja pomoč, razvoj in širitev“, ni treba izraziti pridržka.

Za področje „zunanja pomoč, razvoj in širitev“ je Komisija za to skupino politik oblikovala nadzor, ki bo zajemal celotni življenjski cikel njenih večletnih projektov, tako da lahko prepreči oziroma odkrije in odpravi večino finančnih napak med običajnim opravljanjem svojega nadzora. Obvezne finančne revizije, predvidene v okviru kontrolnega sistema Komisije, bi morale Komisiji omogočiti odkritje in odpravo teh napak predfinanciranja – v kasnejšem obračunskem letu – pred izvršitvijo končnih plačil. Naknadne kontrole Komisije potrjujejo to nizko stopnjo preostalih napak.

Glej tudi odgovor na odstavek 8.34.

| 1.36 | V primerjavi s prejšnjimi leti so bile opažene naslednje spremembe: zmanjšanje ocenjene stopnje napak za skupini politik „kmetijstvo in naravni viri“ (26)ter „raziskave, energetika in promet“ (27). Za skupino politik „kmetijstvo in naravni viri“ Sodišče ocenjuje, da je skupna stopnja napak nekoliko pod 2 % (glej odstavek 5.13), medtem ko je za skupino politik „raziskave, energetika in promet“ še vedno nad 2 % (glej odstavek 7.40). Za skupino politik „izobraževanje in državljanstvo“ Sodišče ocenjuje, da je finančni učinek napak manjši od 2 %. Sodišče meni, da je to v veliki meri zaradi velikega deleža predujmov, na katere je vpliv napak relativno manjši kot na vmesna in končna plačila (glej odstavke 9.6 do 9.7 in 9.31). Za skupino politik „gospodarske in finančne zadeve“ je ocenjena skupna stopnja napak za proračunsko leto 2008 nekoliko nad 2 % (v letu 2007 nekoliko pod 2 %) zaradi napak, odkritih v porabi za 6. OP, ki pa predstavlja samo 8 % odhodkov za to skupino politik (glej odstavek 10.27). |
| --- | --- |

1.36

V primerjavi s prejšnjimi leti so bile opažene naslednje spremembe: zmanjšanje ocenjene stopnje napak za skupini politik „kmetijstvo in naravni viri“ (26)ter „raziskave, energetika in promet“ (27). Za skupino politik „kmetijstvo in naravni viri“ Sodišče ocenjuje, da je skupna stopnja napak nekoliko pod 2 % (glej odstavek 5.13), medtem ko je za skupino politik „raziskave, energetika in promet“ še vedno nad 2 % (glej odstavek 7.40). Za skupino politik „izobraževanje in državljanstvo“ Sodišče ocenjuje, da je finančni učinek napak manjši od 2 %. Sodišče meni, da je to v veliki meri zaradi velikega deleža predujmov, na katere je vpliv napak relativno manjši kot na vmesna in končna plačila (glej odstavke 9.6 do 9.7 in 9.31). Za skupino politik „gospodarske in finančne zadeve“ je ocenjena skupna stopnja napak za proračunsko leto 2008 nekoliko nad 2 % (v letu 2007 nekoliko pod 2 %) zaradi napak, odkritih v porabi za 6. OP, ki pa predstavlja samo 8 % odhodkov za to skupino politik (glej odstavek 10.27).

| 1.36 | Komisija pozdravlja pozitivni splošni razvoj ocenjevanja Sodišča, ki kaže opazen napredek od preteklega leta. |
| --- | --- |

1.36

| 1.37 | Sodišče poudarja, da njegove revizije kažejo, da zapletena ali nejasna merila za upravičenost ali druge zapletene pravne zahteve, zlasti v skupinah politik „kmetijstvo in naravni viri“, „kohezija“, „raziskave, energetika in promet“ ter „gospodarske in finančne zadeve“, precej prispevajo k tveganju napak (glej odstavke 5.17 do 5.26, 5.34 do 5.52, 6.18 do 6.20, 7.12 do 7.15 in 10.11 do 10.14). |
| --- | --- |

1.37

Sodišče poudarja, da njegove revizije kažejo, da zapletena ali nejasna merila za upravičenost ali druge zapletene pravne zahteve, zlasti v skupinah politik „kmetijstvo in naravni viri“, „kohezija“, „raziskave, energetika in promet“ ter „gospodarske in finančne zadeve“, precej prispevajo k tveganju napak (glej odstavke 5.17 do 5.26, 5.34 do 5.52, 6.18 do 6.20, 7.12 do 7.15 in 10.11 do 10.14).

| 1.37 | Določena stopnja zapletenosti pravil in meril za upravičenost je neizbežna, saj so le-ta pogosto določena, da se tako doseže želene cilje politike, ki so rezultat zapletenega zakonodajnega postopka, v katerem ima zakonodajni organ zadnjo besedo.

  Kljub temu se je Komisija zavezala, da bo za zakonodajni organ pripravila predloge za nadaljnjo poenostavitev, kjer je to mogoče. V svojem predlogu za triletno spremembo finančne uredbe v letu 2010 bo razmislila o okviru za uvedbo nadaljnje poenostavitve pravil za upravičenost. Prav tako bo preučila načela za nadaljnjo poenostavitev področne zakonodaje za naslednji krog temeljnih aktov, ki bodo začeli veljati leta 2014.


  Pri kmetijstvu in naravnih virih so se rezultati izboljšali po zaslugi nenehnih prizadevanj za poenostavitev pravnih zahtev/meril za upravičenost pod obema stebroma SKP. Glej tudi specifične odgovore na odstavke 5.17 do 5.26, 5.34 do 5.52.


  Na področju kohezije so bile izvedene spremembe uredb za obdobje 2007–2013, ki vključujejo poenostavitve, ki izhajajo iz skupne skupine strokovnjakov iz Komisije in držav članic. Komisija je poleg tega v začetku leta 2009 izdala povzetek pravil za upravičenost. Glej tudi odgovor Komisije na odstavke 1.41–1.42 in 6.37(a).


  7. okvirni program je bil korak naprej v poenostavitvi. Zaradi izkušenj, pridobljenih med izvajanjem programa, utegne Komisija, če je to primerno, predlagati spremembe svoje pravne podlage. |
| --- | --- |

1.37

Kljub temu se je Komisija zavezala, da bo za zakonodajni organ pripravila predloge za nadaljnjo poenostavitev, kjer je to mogoče. V svojem predlogu za triletno spremembo finančne uredbe v letu 2010 bo razmislila o okviru za uvedbo nadaljnje poenostavitve pravil za upravičenost. Prav tako bo preučila načela za nadaljnjo poenostavitev področne zakonodaje za naslednji krog temeljnih aktov, ki bodo začeli veljati leta 2014.

Pri kmetijstvu in naravnih virih so se rezultati izboljšali po zaslugi nenehnih prizadevanj za poenostavitev pravnih zahtev/meril za upravičenost pod obema stebroma SKP. Glej tudi specifične odgovore na odstavke 5.17 do 5.26, 5.34 do 5.52.

Na področju kohezije so bile izvedene spremembe uredb za obdobje 2007–2013, ki vključujejo poenostavitve, ki izhajajo iz skupne skupine strokovnjakov iz Komisije in držav članic. Komisija je poleg tega v začetku leta 2009 izdala povzetek pravil za upravičenost. Glej tudi odgovor Komisije na odstavke 1.41–1.42 in 6.37(a).

7. okvirni program je bil korak naprej v poenostavitvi. Zaradi izkušenj, pridobljenih med izvajanjem programa, utegne Komisija, če je to primerno, predlagati spremembe svoje pravne podlage.

| 1.38 | V skupinah politik „zunanja pomoč, razvoj in širitev“ ter „gospodarske in finančne zadeve“ Komisija odhodke EU upravlja skupaj z mednarodnimi organizacijami (28)na podlagi sporazumov, ki zagotavljajo tudi revizijske pravice Sodišča. Kljub temu so bili Sodišču dostop do revizijskih poročil in podpornih dokumentov, ki so jih pripravili ZN, ali obiski z namenom preverjanja za DAS 2008 delno ali v celoti zavrnjeni (glej odstavka 8.13 in 10.10). |
| --- | --- |

1.38

V skupinah politik „zunanja pomoč, razvoj in širitev“ ter „gospodarske in finančne zadeve“ Komisija odhodke EU upravlja skupaj z mednarodnimi organizacijami (28)na podlagi sporazumov, ki zagotavljajo tudi revizijske pravice Sodišča. Kljub temu so bili Sodišču dostop do revizijskih poročil in podpornih dokumentov, ki so jih pripravili ZN, ali obiski z namenom preverjanja za DAS 2008 delno ali v celoti zavrnjeni (glej odstavka 8.13 in 10.10).

| 1.38 | Komisija v celoti podpira zahteve Sodišča za informacije in dostop do dokumentacije. Standardni sporazum o prispevku z mednarodnimi organizacijami vključuje besedilo v zvezi z dostopom Sodišča.

  Glej tudi odgovor na odstavek 8.13. |
| --- | --- |

1.38

Glej tudi odgovor na odstavek 8.13.

Kako odpraviti slabosti

| 1.39 | Sodišče je lani opazilo, da kljub pozitivnemu razvoju Komisijinega okvira notranje kontrole na precejšen del transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi EU, še naprej vpliva pomembna stopnja napak (odstavek 1.42 letnega poročila za proračunsko leto 2007). Poleg tega so se med revizijo, ki jo je Sodišče opravilo za DAS, pokazale razlike v vrsti, pogostosti in stopnji nepravilnosti v posameznih skupinah politik in med njimi, ki so včasih precejšnje. V naslednjih odstavkih je podrobneje pojasnjeno, kako bi bilo mogoče doseči napredek pri vzpostavitvi uspešnega okvira notranje kontrole Skupnosti (29). |
| --- | --- |

1.39

Sodišče je lani opazilo, da kljub pozitivnemu razvoju Komisijinega okvira notranje kontrole na precejšen del transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi EU, še naprej vpliva pomembna stopnja napak (odstavek 1.42 letnega poročila za proračunsko leto 2007). Poleg tega so se med revizijo, ki jo je Sodišče opravilo za DAS, pokazale razlike v vrsti, pogostosti in stopnji nepravilnosti v posameznih skupinah politik in med njimi, ki so včasih precejšnje. V naslednjih odstavkih je podrobneje pojasnjeno, kako bi bilo mogoče doseči napredek pri vzpostavitvi uspešnega okvira notranje kontrole Skupnosti (29).

| 1.40 | Kljub temu da ima Unija enoten splošni proračun, se denar porablja na zelo različne načine. Ti zajemajo: način upravljanja, vrste upravičencev, časovni ritem izplačevanja pomoči, načine vlaganja zahtevkov in različne vrste kontrolnih sistemov in sistemov za izterjavo. Te razlike nastajajo zaradi različnih razmer na posameznih proračunskih področjih in posameznih ciljev pomoči, ter zaradi priznavanja stroškov in zapletenosti upravljanja in kontroliranja programov. |
| --- | --- |

1.40

Kljub temu da ima Unija enoten splošni proračun, se denar porablja na zelo različne načine. Ti zajemajo: način upravljanja, vrste upravičencev, časovni ritem izplačevanja pomoči, načine vlaganja zahtevkov in različne vrste kontrolnih sistemov in sistemov za izterjavo. Te razlike nastajajo zaradi različnih razmer na posameznih proračunskih področjih in posameznih ciljev pomoči, ter zaradi priznavanja stroškov in zapletenosti upravljanja in kontroliranja programov.

Potreba po poenostavitvi

| 1.41 | Pravila, ki urejajo načine porabe, so vzpostavljena zato, da bi se zagotovilo, da se s pomočjo dosežejo zastavljeni cilji politike – „poraba za prave stvari ob pravem času“. Nekatera pravila veljajo za vse vrste plačil, medtem ko so druga odvisna od vrste porabe. Vrsta in zapletenost pravil sta torej lahko odvisni tudi od zapletenosti ciljev določene politike. |
| --- | --- |

1.41

Pravila, ki urejajo načine porabe, so vzpostavljena zato, da bi se zagotovilo, da se s pomočjo dosežejo zastavljeni cilji politike – „poraba za prave stvari ob pravem času“. Nekatera pravila veljajo za vse vrste plačil, medtem ko so druga odvisna od vrste porabe. Vrsta in zapletenost pravil sta torej lahko odvisni tudi od zapletenosti ciljev določene politike.

| 1.42 | Bolj kot so pravila zahtevna in zapletena, večje je tveganje, da ne bodo upoštevana, s tem pa se poveča tudi tveganje, da bo prihajalo do napak v transakcijah in da cilji politike ne bodo doseženi. Hkrati pretirano podrobno določanje zelo specifičnih ciljev programa zagotovo poveča stroške preverjanja, ali so bili ti cilji doseženi. Povedano drugače: dobro zasnovana pravila in uredbe, ki jih je lahko razumeti in preprosto uporabljati, zmanjšujejo tveganje napak (odstavek 1.45 letnega poročila za proračunsko leto 2007). |
| --- | --- |

1.42

Bolj kot so pravila zahtevna in zapletena, večje je tveganje, da ne bodo upoštevana, s tem pa se poveča tudi tveganje, da bo prihajalo do napak v transakcijah in da cilji politike ne bodo doseženi. Hkrati pretirano podrobno določanje zelo specifičnih ciljev programa zagotovo poveča stroške preverjanja, ali so bili ti cilji doseženi. Povedano drugače: dobro zasnovana pravila in uredbe, ki jih je lahko razumeti in preprosto uporabljati, zmanjšujejo tveganje napak (odstavek 1.45 letnega poročila za proračunsko leto 2007).

| 1.41–1.42 | Komisija soglaša z analizo Sodišča, vendar poudarja, da oblikovati pravila pomeni najti pravo ravnotežje med izpolnjevanjem pogosto specifičnih ciljev politike in izognitvijo prezapletenosti. Medtem ko je vloga Komisije predlaganje zakonodaje, lahko do vnosa zapletenosti pride med presojo zakonodajnega organa, v rokah katerega je končna odločitev.

  Komisija se je zavezala, da bo v vse ustrezne prihodnje zakonodajne predloge vključila opis povezanih ureditev nadzora.


  Poenostavitev je pomemben element programa Komisije za boljšo ureditev. Tudi od držav članic se zahteva, da poenostavijo merila za upravičenost v svojih nacionalnih programih. Vendar pa je določena raven zapletenosti neizbežna in jo je treba upoštevati v prihodnjih razpravah o dopustni ravni tveganja.


  Glej tudi odgovor na odstavek 2.35(b).


  Na področju kohezije je Uredba ESS za obdobje 2007–2013 že predvidela možnost napovedi posrednih stroškov na pavšalni osnovi. Možnost uporabe pavšalnih stopenj, povprečnin in standardnih lestvic stroškov na enoto za programe za obdobje 2007–2013 je bila s spremembo uredb o skladih maja 2009 razširjena na ESRR in ESS. Druge poenostavitve so bile sprejete decembra 2008 in maja 2009. Julija 2009 je Komisija predstavila tudi predloge za nadaljnje poenostavitve izvedbene uredbe (ES) št. 1828/2006 in splošne uredbe (ES) št. 1083/2006.


  Komisija utegne, če je to primerno, zaradi izkušenj, pridobljenih med izvajanjem programa, predlagati spremembe svoje pravne podlage. |
| --- | --- |

1.41–1.42

Komisija se je zavezala, da bo v vse ustrezne prihodnje zakonodajne predloge vključila opis povezanih ureditev nadzora.

Poenostavitev je pomemben element programa Komisije za boljšo ureditev. Tudi od držav članic se zahteva, da poenostavijo merila za upravičenost v svojih nacionalnih programih. Vendar pa je določena raven zapletenosti neizbežna in jo je treba upoštevati v prihodnjih razpravah o dopustni ravni tveganja.

Glej tudi odgovor na odstavek 2.35(b).

Na področju kohezije je Uredba ESS za obdobje 2007–2013 že predvidela možnost napovedi posrednih stroškov na pavšalni osnovi. Možnost uporabe pavšalnih stopenj, povprečnin in standardnih lestvic stroškov na enoto za programe za obdobje 2007–2013 je bila s spremembo uredb o skladih maja 2009 razširjena na ESRR in ESS. Druge poenostavitve so bile sprejete decembra 2008 in maja 2009. Julija 2009 je Komisija predstavila tudi predloge za nadaljnje poenostavitve izvedbene uredbe (ES) št. 1828/2006 in splošne uredbe (ES) št. 1083/2006.

Komisija utegne, če je to primerno, zaradi izkušenj, pridobljenih med izvajanjem programa, predlagati spremembe svoje pravne podlage.

| 1.43 | Zato je primerno biti previden. Poenostavljanje pravil zgolj zato, da bi se zmanjšalo tveganje nepravilnosti, ima lahko tudi slabe strani, če bi splošnejša pravila privedla do slabše usmerjene porabe. Poleg tega bi lahko „poenostavitev“ na nekaterih področjih (glej na primer odstavka 9.6 in 9.7) pomenila omiljenje pogojev za prejemanje predujmov in povečanje zneskov, ki se lahko tako izplačajo. V vsakem primeru bi morali takšno poenostavitev podpirati uspešni sistemi, saj bi se drugače nepravilni odhodki pokazali šele pozneje, ko bi bili programi že delno dokončani ali v celoti zaključeni. Ne glede na te pridržke mora biti poenostavitev še naprej prevladujoči cilj. |
| --- | --- |

1.43

Zato je primerno biti previden. Poenostavljanje pravil zgolj zato, da bi se zmanjšalo tveganje nepravilnosti, ima lahko tudi slabe strani, če bi splošnejša pravila privedla do slabše usmerjene porabe. Poleg tega bi lahko „poenostavitev“ na nekaterih področjih (glej na primer odstavka 9.6 in 9.7) pomenila omiljenje pogojev za prejemanje predujmov in povečanje zneskov, ki se lahko tako izplačajo. V vsakem primeru bi morali takšno poenostavitev podpirati uspešni sistemi, saj bi se drugače nepravilni odhodki pokazali šele pozneje, ko bi bili programi že delno dokončani ali v celoti zaključeni. Ne glede na te pridržke mora biti poenostavitev še naprej prevladujoči cilj.

| 1.43 | Komisija priznava, da je poenostavitev ravnotežje med potrebo po dobrem upravljanju javnih sredstev in doseganjem pogosto zelo specifičnih ciljev politike. To ravnotežje se na vsakem področju politike obravnava drugače in ima za posledico različne načine in določbe upravljanja, upoštevaje udeležbo številnih akterjev na različnih ravneh. Komisija sprejema ukrepe za zagotovitev čim večje uspešnosti kontrolnih sistemov, pri čemer v celoti upošteva večletno naravo mnogih programov ter potrebo po uspešnem in učinkovitem kontrolnem sistemu, v katerem se uporabljajo prave kontrole ob pravem času.

  Kar zadeva področje izobraževanja in kulture, je zasnova novih programov za obdobje 2007–2013 poenostavila pravila in široko izkoristila financiranje s povprečninami. To, skupaj s strogo potrditvijo nacionalnih sistemov upravljanja in nadzora, bi moralo zmanjšati tveganje, povezano s končnimi plačili.


  Glej tudi odgovor na odstavek 9.7. |
| --- | --- |

1.43

Kar zadeva področje izobraževanja in kulture, je zasnova novih programov za obdobje 2007–2013 poenostavila pravila in široko izkoristila financiranje s povprečninami. To, skupaj s strogo potrditvijo nacionalnih sistemov upravljanja in nadzora, bi moralo zmanjšati tveganje, povezano s končnimi plačili.

Glej tudi odgovor na odstavek 9.7.

Potreben odziv

| 1.44 | Vedeti je treba, da se je upravljanje proračuna EU razvijalo postopoma v odziv na vrsto programov odhodkov, ki so bili uvedeni pozneje. V pravilih, ki urejajo porabo, in upravljavskih metodah morajo biti upoštevane značilnosti različnih ciljev proračunske porabe. Vendar ti cilji ne bi smeli biti preveč podrobno določeni, saj bi to pomenilo pretirano administrativno breme in predpise, ki jih je težko upoštevati. To od Komisije zahteva razumen pregled pravnega okvira in strukture upravljanja za posamezne programe odhodkov. |
| --- | --- |

1.44

Vedeti je treba, da se je upravljanje proračuna EU razvijalo postopoma v odziv na vrsto programov odhodkov, ki so bili uvedeni pozneje. V pravilih, ki urejajo porabo, in upravljavskih metodah morajo biti upoštevane značilnosti različnih ciljev proračunske porabe. Vendar ti cilji ne bi smeli biti preveč podrobno določeni, saj bi to pomenilo pretirano administrativno breme in predpise, ki jih je težko upoštevati. To od Komisije zahteva razumen pregled pravnega okvira in strukture upravljanja za posamezne programe odhodkov.

| 1.44 | Komisija poudarja, da je oblikovanje pravil pristojnost zakonodajalca. Komisija je nedavno podala številne predloge za poenostavitev (in nekatere poenostavitve so bile določene za strukturne sklade) in bo še naprej predlagala poenostavitve, kjer je to skladno z doseganjem specifičnih ciljev politike.

  V tem pogledu je treba obravnavati delo Komisije na področju dopustnega tveganja napak, saj le-to spodbuja jasen pogled na tveganje, ki ga je mogoče nadzorovati v luči pogojev za upravičenost in okolja nadzora, ter od tod na tveganje, katerega nadzor ni stroškovno učinkovit. Komisija bo za proračunski organ pripravila konkretne predloge o sprejemljivem tveganju v raziskavah, energetiki in prometu, razvoju podeželja, zunanji pomoči in upravnih odhodkih v letu 2010.


  Glej tudi odgovor na odstavek 1.41–1.42. |
| --- | --- |

1.44

V tem pogledu je treba obravnavati delo Komisije na področju dopustnega tveganja napak, saj le-to spodbuja jasen pogled na tveganje, ki ga je mogoče nadzorovati v luči pogojev za upravičenost in okolja nadzora, ter od tod na tveganje, katerega nadzor ni stroškovno učinkovit. Komisija bo za proračunski organ pripravila konkretne predloge o sprejemljivem tveganju v raziskavah, energetiki in prometu, razvoju podeželja, zunanji pomoči in upravnih odhodkih v letu 2010.

Glej tudi odgovor na odstavek 1.41–1.42.

| 1.45 | V tem kontekstu mora biti prva in osnovna naloga zagotoviti, da se zberejo zanesljive in izčrpne informacije, ki omogočajo verodostojno ovrednotenje obstoječih stroškov kontro (30). |
| --- | --- |

1.45

V tem kontekstu mora biti prva in osnovna naloga zagotoviti, da se zberejo zanesljive in izčrpne informacije, ki omogočajo verodostojno ovrednotenje obstoječih stroškov kontro (30).

| 1.45 | Komisija bo zbirala informacije o stroških nadzora v okviru svojih predlogov o dopustnem tveganju napak, začenši s področji raziskav, energetike in prometa, razvoja podeželja, zunanje pomoči in upravnih odhodkov v letu 2010. |
| --- | --- |

1.45

| 1.46 | Enako ključno mora biti tudi natančno oceniti, ali se pri sedanji ravni odhodkov za kontrole dosegajo največje možne koristi. Če se presodi, da to ni tako, bi moral biti prvi cilj ta, da se iz denarja, ki se že porablja, in iz že uporabljenih virov za ta namen dosežejo največje možne koristi (31). |
| --- | --- |

1.46

Enako ključno mora biti tudi natančno oceniti, ali se pri sedanji ravni odhodkov za kontrole dosegajo največje možne koristi. Če se presodi, da to ni tako, bi moral biti prvi cilj ta, da se iz denarja, ki se že porablja, in iz že uporabljenih virov za ta namen dosežejo največje možne koristi (31).

| 1.46 | Komisija podpira nenehno izboljševanje svojih notranjih kontrolnih sistemov (kot je priznano v odstavku 1.39) in bo dejavno uresničevala ta prizadevanja. Namen teh kontrolnih sistemov je dajanje razumnega zagotovila, pri čemer temeljijo na ustreznem ravnovesju med različnimi vrstami kontrol („prave kontrole ob pravem času“). Na primer, predhodne kontrole lahko odkrijejo določene vrste napak, ne pa tudi drugih, zato ne bi bilo stroškovno učinkovito nadzirati vseh projektov na kraju samem.

  Zaradi akcijskega načrta za izboljšanje nadzora v strukturnih skladih je Komisija že sprejela predhodne ukrepe za izboljšanje kontrolnih sistemov. Poleg tega izpostavlja, da je 2–3-odstotno znižanje stopnje napak z učinkovitejšim predhodnim nadzorom (omenjenim za ESRR v ponazoritveni študiji primera, predstavljeni v sporočilu o „dopustnem tveganju“ (COM(2008) 866) posledica ocene napak, ki jih je ugotovilo Sodišče v DAS 2005, in je prej merilo „tveganja pri kontroliranju“ (tveganja, da določene kontrole v nekaterih primerih ne delujejo učinkovito). |
| --- | --- |

1.46

Zaradi akcijskega načrta za izboljšanje nadzora v strukturnih skladih je Komisija že sprejela predhodne ukrepe za izboljšanje kontrolnih sistemov. Poleg tega izpostavlja, da je 2–3-odstotno znižanje stopnje napak z učinkovitejšim predhodnim nadzorom (omenjenim za ESRR v ponazoritveni študiji primera, predstavljeni v sporočilu o „dopustnem tveganju“ (COM(2008) 866) posledica ocene napak, ki jih je ugotovilo Sodišče v DAS 2005, in je prej merilo „tveganja pri kontroliranju“ (tveganja, da določene kontrole v nekaterih primerih ne delujejo učinkovito).

| 1.47 | Poleg nujnih ukrepov, namenjenih zagotavljanju uspešnosti sistemov, mora biti jasno izražen cilj določitve ustreznega ravnovesja med stroški kontrol in koristmi, ki jih prinašajo (glej priporočila Sodišča v letnem poročilu za proračunsko leto 2007, odstavek 1.52). |
| --- | --- |

1.47

Poleg nujnih ukrepov, namenjenih zagotavljanju uspešnosti sistemov, mora biti jasno izražen cilj določitve ustreznega ravnovesja med stroški kontrol in koristmi, ki jih prinašajo (glej priporočila Sodišča v letnem poročilu za proračunsko leto 2007, odstavek 1.52).

| 1.47 | Koncept uspešne in učinkovite notranje kontrole je poudarjen v finančni uredbi (člen 28a). Skladno s tem mora vsaka služba Komisije v svojem letnem poročilu o dejavnostih predstaviti rezultate notranje kontrole, poročati o njeni učinkovitosti in sprejeti ukrepe za odpravo ugotovljenih slabosti. Zato Komisija meni, da morajo biti ta prizadevanja trajna, saj je izboljšanje kontrolnih struktur in poenostavitev postopkov stalen in neprekinjen proces.

  Skladno s predlogom Sodišča bo Komisija med pripravo svojih predlogov o dopustnem tveganju dodatno preučila ravnovesje med stroški in koristmi nadzora, začenši s področji raziskav, energetike in prometa, razvoja podeželja, zunanje pomoči in upravnih odhodkov v letu 2010. |
| --- | --- |

1.47

Skladno s predlogom Sodišča bo Komisija med pripravo svojih predlogov o dopustnem tveganju dodatno preučila ravnovesje med stroški in koristmi nadzora, začenši s področji raziskav, energetike in prometa, razvoja podeželja, zunanje pomoči in upravnih odhodkov v letu 2010.

| 1.48 | Zaželeno je, da se ob vsakem postopku odobritve programa odhodkov opredelijo tveganja, povezana s tem programom, ter stroški administracije in kontrole, ki sta potrebni za omejevanje teh tveganj na stroškovno učinkovito raven. Na ta način bi Svet in Parlament relevantne sklepe sprejemala na podlagi boljših informacij, pri čemer bi se izrecno upoštevalo s tem povezane tveganja in stroške. |
| --- | --- |

1.48

Zaželeno je, da se ob vsakem postopku odobritve programa odhodkov opredelijo tveganja, povezana s tem programom, ter stroški administracije in kontrole, ki sta potrebni za omejevanje teh tveganj na stroškovno učinkovito raven. Na ta način bi Svet in Parlament relevantne sklepe sprejemala na podlagi boljših informacij, pri čemer bi se izrecno upoštevalo s tem povezane tveganja in stroške.

| 1.48 | V sporočilu „K enotnemu razumevanju koncepta dopustnega tveganja napake“ (COM(2008) 866) se je Komisija zavezala, da bo v vse ustrezne prihodnje zakonodajne predloge vključila opis zadevnih ureditev nadzora. |
| --- | --- |

1.48

| 1.49 | Sodišče poudarja pomembnost nadaljnjega razmisleka o poenostavitvi ter o stroških in koristih kontrol. Ta pregled bi moral biti opravljen dovolj zgodaj pred pripravo predlogov za nov večletni finančni okvir (32). |
| --- | --- |

1.49

Sodišče poudarja pomembnost nadaljnjega razmisleka o poenostavitvi ter o stroških in koristih kontrol. Ta pregled bi moral biti opravljen dovolj zgodaj pred pripravo predlogov za nov večletni finančni okvir (32).

| 1.49 | Komisija soglaša glede pomembnosti iskanja ustreznega ravnovesja med stroški kontrol in ravnijo poenostavitve, ki je sprejeta, in poglobljeno proučuje, kako to upoštevati v prihodnjih finančnih perspektivah.

  Glej tudi odgovor na odstavek 1.37. |
| --- | --- |

1.49

Glej tudi odgovor na odstavek 1.37.

---

(1)  „Konsolidirani računovodski izkazi“ zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnega toka, izkaz sprememb neto sredstev ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila (skupaj s poročanjem po segmentih).

(2)  „Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“ zajemajo konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna ter povzetek proračunskih načel in druga pojasnila.

(3)  Na ravni evropskih institucij in organov vodstvo vključuje člane institucij, direktorje agencij, odredbodajalce na podlagi prenosa in nadaljnjega prenosa, računovodje in vodstveno osebje v finančnih, revizijskih ali kontrolnih enotah. Na ravni držav članic in držav upravičenk vodstvo vključuje odredbodajalce, računovodje in vodstveno osebje v plačilnih agencijah, certifikacijskih organih in izvajalskih agencijah.

(4)  Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, temeljijo na mednarodnih računovodskih standardih za javni sektor (MRSJS), ki jih izdaja Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov, če teh ni, pa na mednarodnih računovodskih standardih (MRS)/mednarodnih standardih računovodskega poročanja (MSRP), ki jih izdaja Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde. V skladu s finančno uredbo so „konsolidirani računovodski izkazi“ za proračunsko leto 2008 pripravljeni (kot že od proračunskega leta 2005 naprej) na podlagi teh računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije in s katerimi so bila načela računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka prilagojena posebnemu okolju Skupnosti, medtem ko „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“ še naprej temeljijo predvsem na denarnih tokovih.

(5)  Preden institucije sprejmejo letne računovodske izkaze, jih podpišejo njihovi računovodje, ki s tem potrdijo, da imajo razumno zagotovilo, da izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja institucije (člen 61 finančne uredbe).

(6)  Letne računovodske izkaze pripravijo pristojni direktorji in jih pošljejo računovodji Komisije skupaj z mnenjem zadevnega upravnega odbora. Poleg tega jih podpišejo njihovi računovodje, ki s tem potrdijo, da imajo razumno zagotovilo, da izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja organov (člen 61 finančne uredbe).

(7)  Zaradi jedrnatosti se v celotnem poročilu namesto izraza „zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij“ uporablja izraz „pravilnost transakcij“.

(8)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 z dne 17. decembra 2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9), določa, da morajo biti končni računovodski izkazi poslani do 31. julija naslednje proračunsko leto.

(9)  Glej odstavek VIII izjave Sodišča o zanesljivosti za proračunsko leto 2007.

(10)  Glej odstavek VIII izjave Sodišča o zanesljivosti za proračunsko leto 2007.

(11)  Cilj programa Galileo je razviti in izvajati globalni satelitski navigacijski sistem.

(12)  Glej odstavek 1.10 letnega poročila za proračunsko leto 2007.

(13)  Do konca leta 2008 nista bila potrjena lokalna sistema v Generalnem direktoratu za zunanje zadeve in v Generalnem direktoratu za pravosodje, svobodo in varnost.

(14)  Število odprtih vprašanj, po pomembnosti razdeljenih na štiri stopnje, ki jih je določil računovodja Komisije (kritična – zelo pomembna – pomembna – zaželena), iz poročil o potrditvi iz obdobja 2005–2007 se je v letu 2008 precej zmanjšalo, in sicer s 161 na 81. Vendar je bilo pet od teh 81 vprašanj opredeljenih kot „kritičnih“ in 23 kot „zelo pomembnih“.

(15)  Predvsem nekatera splošna vprašanja v zvezi s postopki za ločitev proračunskih let, obračunavanjem in evidentiranjem predfinanciranja, pravočasnostjo knjiženja transakcij, uporabo sistema ABAC Contracts, upravljanjem sredstev, različnim poznavanjem načel računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka v posameznih službah, skladnostjo podatkov med lokalnimi sistemi in ABAC.

(16)  Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja, Generalni direktorat za informacijsko družbo in medije, Generalni direktorat za raziskave, Generalni direktorat za energetiko in promet, Generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov, Generalni direktorat za regionalno politiko, Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, Urad za sodelovanje EuropeAid, Generalni direktorat za širitev ter Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo.

(17)  Zlasti Generalni direktorat za raziskave na področju raziskav.

(18)  Glej odstavek 5.61 letnega poročila za proračunsko leto 2006 in odstavek 5.44 letnega poročila za proračunsko leto 2007.

(19)  Člen 10 Uredbe Komisije (ES) št. 885/2006 (UL L 171, 23.6.2006, str. 90), v skladu s katerim Komisija sporoči državam članicam rezultate svojih preverjanj predloženih informacij.

(20)  Finančni popravki s skladu s členom 11 Uredbe Komisije (ES) št. 885/2006.

(21)  Zlasti letna poročila o dejavnostih in izjave generalnih direktorjev Komisije ter njihovo sintezno poročilo.

(22)  Sodišče lahko poleg tega poda mnenje s pridržkom, kadar so pomembne napake vplivale le na majhen delež populacije.

(23)  Čeprav Sodišče ugotavlja, da so navodila, ki so jih prejele nacionalne agencije, dobro pripravljena in se lahko uporabljajo kot postopkovni priročnik (glej odstavek 9.33), je prišlo do zaključka, da trenutno izvajanje nadzornih in kontrolnih sistemov še ne nudi zadovoljivega zagotovila, da bodo napake v zvezi s pravilnostjo odkrite in popravljene (glej odstavka 9.33 in 9.34).

(24)  To je večinoma posledica nadzornih in kontrolnih sistemov šestega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj.

(25)  Glej
  tabelo 1.3
  , opomba 4.

(26)  Zmanjšanje je bilo na splošno ugotovljeno pri odhodkih za skupino politik „kmetijstvo in naravni viri“, še posebej pa pri odhodkih za „razvoj podeželja“. Vendar na te še vedno vpliva višja stopnja napak kot na odhodke iz EKJS (glej odstavek 5.62). Tako kot v prejšnjih letih Sodišče na podlagi stopnje napak, odkrite pri preizkušanju transakcij, in ocene sistemov meni, da je IAKS na splošno uspešen kontrolni sistem za omejevanje tveganja napak ali nepravilnih odhodkov (glej odstavek 5.64).

(27)  Prejšnje „notranje politike“ so zdaj zajete v skupinah politik „raziskave, energetika in promet“, „izobraževanje in državljanstvo“ ter „gospodarske in finančne zadeve“ (glej
  tabelo 2.1

(28)  Ta metoda izvrševanja proračuna EU je določena v členu 53 finančne uredbe.

(29)  Odstavki 1.43 do 1.51 letnega poročila za proračunsko leto 2007.

(30)  Komisija v svojem sporočilu o „konceptu dopustnega tveganja napake“ (COM(2008) 866 konč.) na straneh 8 in 10 priznava, da je doslej izvajala le omejeno zbiranje podatkov.

(31)  Komisija v svojem sporočilu COM(2008) 866 konč. na strani 7 priznava, da bi bila lahko stopnja napak za strukturne sklade zmanjšana za 2–3 % brez (ali brez večjih) dodatnih stroškov z „... izboljšanjem obstoječih predhodnih kontrol ...“.

(32)  Glej odgovor Sodišča na sporočilo Komisije „Reforma proračuna v spreminjajoči se Evropi“ (http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/1481518.PDF).

(33)  Odstotek proračuna glede na relevanten razpon napak Image < 2 % Image 2-5 % Image > 5 % za različne skupine politik. Pri „kmetijstvu in naravnih virih“ diagram ločuje med sestavnimi deli te skupine politik (razvoj podeželja in drugi odhodki za leti 2007 in 2008; IAKS in zunaj IAKS za prejšnja leta).

(34)  Proračunski naslovi 24 do 31 oddelka III splošnega proračuna, ki se nanašajo predvsem na upravne odhodke, so obravnavani v oddelku za Komisijo v poglavju 11.

(35)  Administrativni odhodki so pri skupinah politik odšteti in prikazani posebej v svojem razdelku, zaradi tega so razlike v primerjavi s poglavji 4 do 10.

(36)  Ta znesek se nanaša na „operativne odhodke“ in ne na vrednost „prihodkov“.

(37)  Sistemi so uvrščeni med „delno uspešne“, kadar je bilo ocenjeno, da so nekateri deli kontrole delovali ustrezno, drugi pa ne. Posledično kot celota morda niso uspešni pri omejevanju napak v transakcijah, povezanih z izkazi, na sprejemljivo raven.

(38)  Sodišče se je odločilo, da stopnje napak predstavi (glej odstavek 1.28) v treh razponih. Teh razponov napak ni mogoče razlagati kot interval zaupanja (v statističnem smislu).

(39)  Glej omejitve obsega v odstavkih 4.4 in 4.7.

(40)  Tako kot v prejšnjih letih Sodišče na podlagi stopnje napak, odkrite pri preizkušanju transakcij in ocene sistemov, ponavlja, da je IAKS na splošno uspešen kontrolni sistem za omejevanje tveganja napak ali nepravilnih odhodkov (glej odstavek 5.64).

(41)  Pri odhodkih za razvoj podeželja je ocenjena stopnja napak nad 2 % (glej odstavka 1.33 in 5.62).

(42)  Sodišče je leta 2007 ocenilo kontrolne sisteme držav članic kot delno uspešne. V letu 2008 ni bilo večjih sprememb regulativnega okvira, ki bi vplivale na kontrolne sisteme držav članic (glej odstavek 6.23). Ker se programsko obdobje 2000–2006 zaključuje, je Sodišče menilo, da dodatna celovita ocena kontrolnih sistemov držav članic za obdobje 2000–2006 ne bo zagotovila dodane vrednosti. Ker za obdobje 2007–2013 skorajda ni bilo vmesnih plačil, je Sodišče svojo oceno osredotočilo na tisti del sistemov držav članic, ki je namenjen evidentiranju in popravljanju napak, odkritih med nacionalnimi kontrolami, in poročanju o finančnih popravkih Komisiji (glej odstavka 6.21 in 6.36).

(43)  To ni skupna ocena sistemov v tej skupini politik. Nanaša se na nekatere preučene sisteme in v glavnem odraža slabosti, opažene v nadzornih in kontrolnih sistemih šestega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (6. OP) (glej odstavek 10.28).

(44)  6. OP predstavlja nesorazmerno velik del skupne stopnje napak (glej odstavek 10.27).

---

POGLAVJE 2

Sistem notranjih kontrol Komisije

KAZALO

Uvod

Poslovodske predstavitve Komisije

Letna poročila o dejavnostih in izjave generalnih direktorjev

Zbirno poročilo Komisije

Zagotovilo, pridobljeno iz letnih povzetkov

Standardi notranjega kontroliranja v Komisiji

Uvod

Uspešnost

Akcijski načrt

Splošna ocena izvajanja

Učinek akcijskega načrta

Skupni zaključki in priporočila

Zaključki

Priporočila

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 2.1 | V tem poglavju se preučuje napredek, ki ga je Komisija v letu 2008 dosegla pri odpravljanju slabosti njenih nadzornih in kontrolnih sistemov, da se zagotovi pravilnost transakcij, ki se financirajo iz proračuna EU. V njem je analizirano zlasti, v kakšnem obsegu:






  (a) | poslovodske predstavitve iz letnih poročil o dejavnostih in izjav generalnih direktorjev ter zbirnega poročila Komisije predstavljajo zanesljivo sliko (odstavki 2.3 do 2.11); |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

2.1

V tem poglavju se preučuje napredek, ki ga je Komisija v letu 2008 dosegla pri odpravljanju slabosti njenih nadzornih in kontrolnih sistemov, da se zagotovi pravilnost transakcij, ki se financirajo iz proračuna EU. V njem je analizirano zlasti, v kakšnem obsegu:

(a)

poslovodske predstavitve iz letnih poročil o dejavnostih in izjav generalnih direktorjev ter zbirnega poročila Komisije predstavljajo zanesljivo sliko (odstavki 2.3 do 2.11);

| (b) | je Komisija dosegla napredek pri delovanju in uspešnosti spremenjenih standardov notranjega kontroliranja ter pri integriranem okviru notranje kontrole, pa tudi v kakšnem obsegu je lahko pokazala njihov pozitivni učinek na odhodke v letu 2008 (odstavki 2.23 do 2.25). |
| --- | --- |

(b)

je Komisija dosegla napredek pri delovanju in uspešnosti spremenjenih standardov notranjega kontroliranja ter pri integriranem okviru notranje kontrole, pa tudi v kakšnem obsegu je lahko pokazala njihov pozitivni učinek na odhodke v letu 2008 (odstavki 2.23 do 2.25).

| 2.1 | Komisija meni, da vzpostavljeni sistemi notranjih kontrol – z omejitvami, opisanimi v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2008 – predstavljajo razumno zagotovilo, da so bila sredstva, dodeljena za njene dejavnosti, uporabljena v predvideni namen in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Meni tudi, da vzpostavljeni kontrolni postopki dajejo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti zadevnih transakcij, za katere Komisija v skladu s členom 274 Pogodbe ES prevzema vso odgovornost.

  Komisija sprejema ukrepe za nadaljnje izboljšanje svojega sistema notranjih kontrol ob upoštevanju lastnih izkušenj in za reševanje problemov, ki so jih izpostavili revizorji. Ukrepi, sprejeti leta 2008, so zajemali začetek veljavnosti spremenjenih standardov notranjega kontroliranja za uspešno upravljanje s 1. januarjem 2008, zaključek faze izvajanja akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole ter izboljšanje jasnosti in skladnosti letnih poročil o dejavnostih. |
| --- | --- |

2.1

Komisija sprejema ukrepe za nadaljnje izboljšanje svojega sistema notranjih kontrol ob upoštevanju lastnih izkušenj in za reševanje problemov, ki so jih izpostavili revizorji. Ukrepi, sprejeti leta 2008, so zajemali začetek veljavnosti spremenjenih standardov notranjega kontroliranja za uspešno upravljanje s 1. januarjem 2008, zaključek faze izvajanja akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole ter izboljšanje jasnosti in skladnosti letnih poročil o dejavnostih.

| 2.2 | Sodišče je pregledalo tudi letne povzetke (1)za strukturne ukrepe, Evropski sklad za ribištvo in za kmetijstvo, da bi ocenilo dodano vrednost, ki jo zagotavljajo, ter način, kako so to uporabile službe Komisije (odstavki 2.18 do 2.22). |
| --- | --- |

2.2

Sodišče je pregledalo tudi letne povzetke (1)za strukturne ukrepe, Evropski sklad za ribištvo in za kmetijstvo, da bi ocenilo dodano vrednost, ki jo zagotavljajo, ter način, kako so to uporabile službe Komisije (odstavki 2.18 do 2.22).

POSLOVODSKE PREDSTAVITVE KOMISIJE

Letna poročila o dejavnostih in izjave generalnih direktorjev

| 2.3 | Vsi generalni direktorji so navedli, da so pridobili razumno zagotovilo, da so bila sredstva, ki so jim bila dodeljena, uporabljena za predvidene namene, in da so notranje kontrole, ki so jih uvedli, zagotavljale pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Temu so v 12 primerih dodali pridržke. |
| --- | --- |

2.3

Vsi generalni direktorji so navedli, da so pridobili razumno zagotovilo, da so bila sredstva, ki so jim bila dodeljena, uporabljena za predvidene namene, in da so notranje kontrole, ki so jih uvedli, zagotavljale pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Temu so v 12 primerih dodali pridržke.

| 2.4 | Od izjav, ki jih je leta 2008 izdalo 41 generalnih direktoratov ali služb, jih 12 vsebuje enega ali več pridržkov, od katerih se jih večina nanaša na slabosti pri pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Skupno število pridržkov se je s 17 (leta 2007) zmanjšalo na 15 (leta 2008). Najpomembnejši pridržki glede pravilnosti transakcij so predstavljeni na levi strani
  tabele 2.1
  . |
| --- | --- |

2.4

Od izjav, ki jih je leta 2008 izdalo 41 generalnih direktoratov ali služb, jih 12 vsebuje enega ali več pridržkov, od katerih se jih večina nanaša na slabosti pri pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Skupno število pridržkov se je s 17 (leta 2007) zmanjšalo na 15 (leta 2008). Najpomembnejši pridržki glede pravilnosti transakcij so predstavljeni na levi strani
  tabele 2.1
  .

| 2.4 | Komisija opozarja, da je 8 od 15 pridržkov temeljilo na finančni izpostavljenosti, medtem ko ostalih 7 izvira iz problemov, ki bi utegnili vplivati na ugled službe ali Komisije in katerih finančni učinek je bil po naravi materialen in ne finančen.

  Ob tem so bili leta 2008 umaknjeni 3 dolgoletni pridržki (Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja glede izvajanja IAKS v Grčiji, Generalnega direktorata za komuniciranje glede odsotnosti sistema naknadnih kontrol ter Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo glede financiranja evropskih standardizacijskih organov).


  Na drugih področjih politik, kot je kohezijska politika, se je obseg pridržkov zmanjšal, upoštevaje popravne ukrepe, ki so jih države članice že izvedle. |
| --- | --- |

2.4

Ob tem so bili leta 2008 umaknjeni 3 dolgoletni pridržki (Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja glede izvajanja IAKS v Grčiji, Generalnega direktorata za komuniciranje glede odsotnosti sistema naknadnih kontrol ter Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo glede financiranja evropskih standardizacijskih organov).

Na drugih področjih politik, kot je kohezijska politika, se je obseg pridržkov zmanjšal, upoštevaje popravne ukrepe, ki so jih države članice že izvedle.

| 2.5 | V skupini politik kmetijstvo in naravni viri je generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja umaknil svoj večleten pridržek (šest let), povezan z nezadostnim izvajanjem IAKS v Grčiji, saj so zadevni organi vzpostavili nov identifikacijski sistem zemljiških parcel, pridržek za razvoj podeželja pa je bil potem, ko so bili preverjeni in potrjeni kontrolni statistični podatki certifikacijskih organov držav članic, podrobneje opredeljen. Vendar generalni direktor ne nudi nobenega zagotovila, da je bil akcijski načrt, ki ga je pripravila in izvedla Grčija, pri postopku za zahtevke za leto 2007 uspešen. Poleg tega po mnenju Sodišča delo, ki so ga Komisija in certifikacijski organi te države članice opravili pri potrjevanju kontrolnih statističnih podatkov, ne nudi zahtevane visoke stopnje zagotovila. |
| --- | --- |

2.5

V skupini politik kmetijstvo in naravni viri je generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja umaknil svoj večleten pridržek (šest let), povezan z nezadostnim izvajanjem IAKS v Grčiji, saj so zadevni organi vzpostavili nov identifikacijski sistem zemljiških parcel, pridržek za razvoj podeželja pa je bil potem, ko so bili preverjeni in potrjeni kontrolni statistični podatki certifikacijskih organov držav članic, podrobneje opredeljen. Vendar generalni direktor ne nudi nobenega zagotovila, da je bil akcijski načrt, ki ga je pripravila in izvedla Grčija, pri postopku za zahtevke za leto 2007 uspešen. Poleg tega po mnenju Sodišča delo, ki so ga Komisija in certifikacijski organi te države članice opravili pri potrjevanju kontrolnih statističnih podatkov, ne nudi zahtevane visoke stopnje zagotovila.

| 2.5 | Pridržek v zvezi z nezadostnim izvajanjem IAKS v Grčiji je temeljil na visokem tveganju ogrožanja ugleda za institucije Skupnosti kot posledici trajne narave teh pomanjkljivosti v Grčiji, in ne na finančnem tveganju za EKJS, ki je bilo vedno ustrezno krito s finančnimi popravki, ki so bili naloženi Grčiji s postopki potrjevanja skladnosti. Revizijske misije v Grčiji, ki so potekale do februarja 2009, so pokazale, da so grški organi, skladno s svojim akcijskim načrtom iz leta 2006, do 31. decembra 2008 vzpostavili nov delujoč LPIS-GIS, ki pokriva celotno Grčijo. Tako so bili v času, ko je generalni direktor podpisal letno poročilo o dejavnostih za leto 2008, že vsi elementi IAKS vzpostavljeni, tveganja ogrožanja ugleda za Komisijo kot posledice trajne narave pomanjkljivosti, omenjenega zgoraj, pa ni bilo več. Vendar pa je preostalo finančno tveganje kot celota ocenjeno kot nižje od bistvene stopnje napak in je za škodna leta 2006–2008 krito s postopki potrjevanja skladnosti. Zaradi tega je bilo mogoče umakniti pridržek. |
| --- | --- |

2.5

Tabela 2.1 —   Primerjava dokazov iz letnih poročil o dejavnostih generalnih direktoratov Komisije za izjavo o zanesljivosti, ki jo izda Sodišče

| Skupina politik | Najpomembnejši pridržki generalnih direktorjev


  (vključeni v izjavo) | 2007 | 2008 | Učinek, ki so ga po mnenju Sodišča najpomembnejši pridržki imeli na zagotovilo, ki ga poda generalni direktor
   (19) | Druge pomembne slabosti, ki jih je ugotovilo Sodišče s svojo revizijo in/ali Komisija


  (niso vključene v izjave) | 2007 | 2008 | Dokazi iz letnega poročila o dejavnostih za revizijske zaključke Sodišča
   (20) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 2008 | 2007 | 2008 |
| Kmetijstvo in naravni viri | Pomanjkljivo izvajanje IAKS v Grčiji | X | | B | B | Za zdaj ni nobenih sprejemljivih pokazateljev, da je akcijski načrt, ki ga je pripravila in izvedla Grčija, v celoti uspešen. | | X | B | B+ |
| Odhodki za razvoj podeželja | X | X
  (Os 2 „izboljšanje okolja in podeželja“) | | | |
| Upravičenost stroškov, povrnjenih državam članicam za odhodke na področju kontroliranja in izvrševanja skupneribiške politike | | X |
| Upravljavski in kontrolni sistem za SAPARD v Bolgariji in Romuniji | | X | O sistemih kontrole, inšpekcijskih pregledov in kazni v zvezi z ribolovnimi viri: podatki o ulovu so nepopolni in nezanesljivi, sistemi inšpekcijskih pregledov ne dajejo zagotovila. | X | |
| Kohezija | ESS: upravljavski in kontrolni sistemi (2000/2006) | X
  Španija, Združeno kraljestvo, Francija, Italija, Slovaška, Portugalska, Belgija, Luksemburg | X
  Španija, Združeno kraljestvo, Francija, Italija, Belgija, Luksemburg, Nemčija | B | B | Za zdaj ni nobenih sprejemljivih pokazateljev, da so bili vsi popravni ukrepi, sprejeti leta 2008, v celoti uspešni (21). | | | B | B |
| ESRR: upravljavski in kontrolni sistemi (2000/2006) | X
  Češka, Finska, Grčija, Nemčija, Irska, Italija, Luksemburg, Poljska, Slovaška, Španija | X
  Belgija Nemčija, Italija, Španija |
| Interreg: upravljavski in kontrolni sistemi (2000/2006) | X
  Pri skupno 51 programih | X
  Pri skupno 21 programih |
| Kohezijski sklad: upravljavski in kontrolni sistemi (2000/2006) | X
  Bolgarija, Češka, Slovaška, Madžarska, Poljska | X
  Bolgarija |
| Raziskave, energetika in promet | Stopnja preostalih napak pri točnosti zahtevkov za povračilo stroškov | X
  Šesti okvirni program | X
  Šesti okvirni program | B | B | Za zdaj ni nobenih sprejemljivih pokazateljev o učinku sistemov, povezanih s finančnimi popravki in izterjavami, ali o tem, kdaj bodo ti imeli učinek na stopnje napak v ciklu upravljanja šestega okvirnega programa (21). | | X | B | B |
| Zunanja pomoč, razvoj in širitev | Phare: potencialne nepravilnosti pri upravljanju sredstev Phare s strani nekaterih izvajalskih agencij v Bolgariji | X | X | A | A | Treba je nadalje izboljšati nadzorne in kontrolne sisteme za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij na ravni izvajalskih organizacij, da bodo v celoti uspešni. | X | X | B | B |
| Izobraževanje in državljanstvo | Ni strukturiranega sistema naknadnih kontrol ter kontrol na kraju samem v generalnem direktoratu in predstavništvih v večjem delu leta - 10 od 12 mesecev | X | | B | B | Naknadne kontrole ne odražajo v celoti dejanske stopnje napak v revidiranih pogodbah. | X | X | B | B |
| Veliko število napak v transakcijah za donacije in pogodbe | | X | | | |
| Slabosti v upravljavskem in kontrolnem sistemu Evropskega sklada za begunce v Italiji za programski obdobji 2000–2004 in 2005–2007 | X | |
| Omejeno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih poslov, ki jih je v okviru Evropskega sklada za begunce II izvedlo 14 držav članic (2005–2007) | X | |
| Gospodarske in finančne zadeve | Možno je, da nove ublažitvene kontrole, uvedene po rezultatih poročila o naknadni kontroli, niso v celoti uspešne | X | X | B | B | | | | A | A |
| Stopnja preostalih napak pri točnosti zahtevkov za povračilo stroškov pri šestem okvirnem programu | X | X |
| Nezadovoljivo delovanje financiranja evropske standardizacije | X | |
| Upravni odhodki | — | — | — | A | A | | | | A | A |
| Vir: Računsko sodišče. |

Skupina politik

Najpomembnejši pridržki generalnih direktorjev

(vključeni v izjavo)

2007

2008

Učinek, ki so ga po mnenju Sodišča najpomembnejši pridržki imeli na zagotovilo, ki ga poda generalni direktor
   (19)

Druge pomembne slabosti, ki jih je ugotovilo Sodišče s svojo revizijo in/ali Komisija

(niso vključene v izjave)

2007

2008

Dokazi iz letnega poročila o dejavnostih za revizijske zaključke Sodišča
   (20)

2007

2008

2007

2008

Kmetijstvo in naravni viri

Pomanjkljivo izvajanje IAKS v Grčiji

X

B

B

Za zdaj ni nobenih sprejemljivih pokazateljev, da je akcijski načrt, ki ga je pripravila in izvedla Grčija, v celoti uspešen.

X

B

B+

Odhodki za razvoj podeželja

X

X

(Os 2 „izboljšanje okolja in podeželja“)

Upravičenost stroškov, povrnjenih državam članicam za odhodke na področju kontroliranja in izvrševanja skupneribiške politike

X

Upravljavski in kontrolni sistem za SAPARD v Bolgariji in Romuniji

X

O sistemih kontrole, inšpekcijskih pregledov in kazni v zvezi z ribolovnimi viri: podatki o ulovu so nepopolni in nezanesljivi, sistemi inšpekcijskih pregledov ne dajejo zagotovila.

X

Kohezija

ESS: upravljavski in kontrolni sistemi (2000/2006)

X

Španija, Združeno kraljestvo, Francija, Italija, Slovaška, Portugalska, Belgija, Luksemburg

X

Španija, Združeno kraljestvo, Francija, Italija, Belgija, Luksemburg, Nemčija

B

B

Za zdaj ni nobenih sprejemljivih pokazateljev, da so bili vsi popravni ukrepi, sprejeti leta 2008, v celoti uspešni (21).

B

B

ESRR: upravljavski in kontrolni sistemi (2000/2006)

X

Češka, Finska, Grčija, Nemčija, Irska, Italija, Luksemburg, Poljska, Slovaška, Španija

X

Belgija Nemčija, Italija, Španija

Interreg: upravljavski in kontrolni sistemi (2000/2006)

X

Pri skupno 51 programih

X

Pri skupno 21 programih

Kohezijski sklad: upravljavski in kontrolni sistemi (2000/2006)

X

Bolgarija, Češka, Slovaška, Madžarska, Poljska

X

Bolgarija

Raziskave, energetika in promet

Stopnja preostalih napak pri točnosti zahtevkov za povračilo stroškov

X

Šesti okvirni program

X

Šesti okvirni program

B

B

Za zdaj ni nobenih sprejemljivih pokazateljev o učinku sistemov, povezanih s finančnimi popravki in izterjavami, ali o tem, kdaj bodo ti imeli učinek na stopnje napak v ciklu upravljanja šestega okvirnega programa (21).

X

B

B

Zunanja pomoč, razvoj in širitev

Phare: potencialne nepravilnosti pri upravljanju sredstev Phare s strani nekaterih izvajalskih agencij v Bolgariji

X

X

A

A

Treba je nadalje izboljšati nadzorne in kontrolne sisteme za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij na ravni izvajalskih organizacij, da bodo v celoti uspešni.

X

X

B

B

Izobraževanje in državljanstvo

Ni strukturiranega sistema naknadnih kontrol ter kontrol na kraju samem v generalnem direktoratu in predstavništvih v večjem delu leta - 10 od 12 mesecev

X

B

B

Naknadne kontrole ne odražajo v celoti dejanske stopnje napak v revidiranih pogodbah.

X

X

B

B

Veliko število napak v transakcijah za donacije in pogodbe

X

Slabosti v upravljavskem in kontrolnem sistemu Evropskega sklada za begunce v Italiji za programski obdobji 2000–2004 in 2005–2007

X

Omejeno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih poslov, ki jih je v okviru Evropskega sklada za begunce II izvedlo 14 držav članic (2005–2007)

X

Gospodarske in finančne zadeve

Možno je, da nove ublažitvene kontrole, uvedene po rezultatih poročila o naknadni kontroli, niso v celoti uspešne

X

X

B

B

A

A

Stopnja preostalih napak pri točnosti zahtevkov za povračilo stroškov pri šestem okvirnem programu

X

X

Nezadovoljivo delovanje financiranja evropske standardizacije

X

Upravni odhodki

—

—

—

A

A

A

A

Vir: Računsko sodišče.

| 2.6 | V skupini politik kohezija sta generalna direktorata za regionalno politiko ter za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti ohranila pridržke glede slabosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih za obdobje 2000–2006, čeprav se je skupno število zadevnih držav članic in operativnih programov bistveno zmanjšalo, prav tako pa finančna količinska opredelitev. Leta 2008 je pridržek zadeval skupno 99 operativnih programov, medtem ko jih je leta 2007 zadeval 185. Generalni direktorati so učinek teh pridržkov količinsko opredelili na 201 milijon EUR (726 milijonov EUR v letu 2007) (2). |
| --- | --- |

2.6

V skupini politik kohezija sta generalna direktorata za regionalno politiko ter za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti ohranila pridržke glede slabosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih za obdobje 2000–2006, čeprav se je skupno število zadevnih držav članic in operativnih programov bistveno zmanjšalo, prav tako pa finančna količinska opredelitev. Leta 2008 je pridržek zadeval skupno 99 operativnih programov, medtem ko jih je leta 2007 zadeval 185. Generalni direktorati so učinek teh pridržkov količinsko opredelili na 201 milijon EUR (726 milijonov EUR v letu 2007) (2).

| 2.6 | Komisija poudarja, da so pridržki, podani v letnih poročilih o dejavnostih generalnih direktoratov za regionalno politiko ter zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, temeljili na natančni analizi vsakega operativnega programa. Finančni učinek je bil izračunan s pomočjo ravni popravkov pavšalne stopnje, ki bi lahko veljale za ugotovljene slabosti sistemov, in z njihovo uporabo na plačilih za prizadete dele zadevnih programov.

  Zmanjšanje finančnega učinka pridržkov je jasno razloženo v ustreznih letnih poročilih o dejavnostih in potrjuje, da je Komisija prevzela svoje odgovornosti skladno s svojo zavezanostjo okrepitvi svoje nadzorne vloge. Količinsko opredeljeni učinek je rezultat dejavnih prizadevanj Komisije za vse programe v letu 2008, vključno z nadaljnjim spremljanjem vseh pridržkov v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2007, sklenitvijo 14 nacionalnih sanacijskih akcijskih načrtov in izvajanjem popravkov v znesku več kot 1,5 milijarde evrov, kar je privedlo do umika pridržkov v mnogih primerih.


  Glej tudi odgovor na odstavek 2.17. |
| --- | --- |

2.6

Zmanjšanje finančnega učinka pridržkov je jasno razloženo v ustreznih letnih poročilih o dejavnostih in potrjuje, da je Komisija prevzela svoje odgovornosti skladno s svojo zavezanostjo okrepitvi svoje nadzorne vloge. Količinsko opredeljeni učinek je rezultat dejavnih prizadevanj Komisije za vse programe v letu 2008, vključno z nadaljnjim spremljanjem vseh pridržkov v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2007, sklenitvijo 14 nacionalnih sanacijskih akcijskih načrtov in izvajanjem popravkov v znesku več kot 1,5 milijarde evrov, kar je privedlo do umika pridržkov v mnogih primerih.

Glej tudi odgovor na odstavek 2.17.

| 2.7 | Pridržki generalnih direktoratov za skupine politik raziskave, energetika in promet ter gospodarske in finančne zadeve se ujemajo z ugotovitvami Sodišča, da stopnja preostalih napak (po izravnavah in popravkih) v zahtevkih za povračilo stroškov v okviru šestega okvirnega programa ostaja nad pragom pomembnosti. |
| --- | --- |

2.7

Pridržki generalnih direktoratov za skupine politik raziskave, energetika in promet ter gospodarske in finančne zadeve se ujemajo z ugotovitvami Sodišča, da stopnja preostalih napak (po izravnavah in popravkih) v zahtevkih za povračilo stroškov v okviru šestega okvirnega programa ostaja nad pragom pomembnosti.

| 2.7 | Komisija izvaja strategijo nadzora, katere namen je zagotoviti zakonitost in pravilnost plačil na večletni osnovi. Za 6. okvirni program (FP6) je cilj strategije do konca četrtega leta njenega izvajanja (2010) znižati stopnjo preostalih napak. Načrtovani cilj se vsako leto znova oceni glede na naravo, pogostost in obseg odkritih napak ter glede na analizo stroškov in koristi.

  Glej tudi odgovor na odstavek 7.17. |
| --- | --- |

2.7

Glej tudi odgovor na odstavek 7.17.

| 2.8 | Glede skupine politik izobraževanje in državljanstvo je generalni direktor GD za komuniciranje poročal o dosežkih pri krepitvi kontrolnih sistemov, vendar poudarja, da so na 9,4 % pregledanih transakcij vplivale napake, čeprav z majhnim učinkom. |
| --- | --- |

2.8

Glede skupine politik izobraževanje in državljanstvo je generalni direktor GD za komuniciranje poročal o dosežkih pri krepitvi kontrolnih sistemov, vendar poudarja, da so na 9,4 % pregledanih transakcij vplivale napake, čeprav z majhnim učinkom.

| 2.8 | Akcijski načrt za izboljšanje kakovosti transakcij v GD za komuniciranje je bil izveden, zlasti pa so v teku dejavnosti usposabljanja. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Analiza Sodišča, ki je prikazana na desni strani
  tabele 2.1
  , kaže, da se letna poročila o dejavnostih ujemajo z zaključki Sodišča za DAS samo pri upravnih odhodkih ter gospodarskih in finančnih zadevah. Z drugimi besedami, pri revizijah, ki jih je opravilo Sodišče ali Komisija, se za ti področji politik niso pokazale nobene pomembne slabosti, ki ne bi bile vključene v izjave generalnih direktorjev. Za področje politike kmetijstvo in naravni viri je letno poročilo o dejavnostih direktorja za kmetijstvo in razvoj podeželja bližje zaključkom ustrezne posebne ocene za DAS, kot je bilo v prejšnjih letih. |
| --- | --- |

2.9

Analiza Sodišča, ki je prikazana na desni strani
  tabele 2.1
  , kaže, da se letna poročila o dejavnostih ujemajo z zaključki Sodišča za DAS samo pri upravnih odhodkih ter gospodarskih in finančnih zadevah. Z drugimi besedami, pri revizijah, ki jih je opravilo Sodišče ali Komisija, se za ti področji politik niso pokazale nobene pomembne slabosti, ki ne bi bile vključene v izjave generalnih direktorjev. Za področje politike kmetijstvo in naravni viri je letno poročilo o dejavnostih direktorja za kmetijstvo in razvoj podeželja bližje zaključkom ustrezne posebne ocene za DAS, kot je bilo v prejšnjih letih.

| 2.9 | Komisija pozdravlja omenjene izboljšave in ponavlja svojo zavezanost doseganju nadaljnjega napredka na tem področju. Komisija trenutno ocenjuje dejavnike, ki vplivajo na kakovost letnih poročil o dejavnostih, in bo spodbujala ukrepe za nadaljnje izboljšanje njihove kakovosti. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Sodišče v primeru skupine politik kohezija enako kot za leto 2007 ugotavlja, da obseg in teža pridržkov premalo odražata resnost težav z nepravilnostjo na tem proračunskem področju (glej odstavek 6.35). |
| --- | --- |

2.10

Sodišče v primeru skupine politik kohezija enako kot za leto 2007 ugotavlja, da obseg in teža pridržkov premalo odražata resnost težav z nepravilnostjo na tem proračunskem področju (glej odstavek 6.35).

| 2.10 | Komisija meni, da so pridržki, ki so jih izrazili generalni direktorji v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2008, skladni z izoblikovanimi merili pomembnosti in uporabljeno metodologijo. Ugotovitve Sodišča kažejo, da je stopnja napak skoncentrirana na programih, za katere je Komisija že sprejela ukrepe leta 2008 (glej odgovor na odstavek 6.17.) Za programe, ki so v letnih poročilih o dejavnostih kategorizirani kot delujoči učinkovito ali delno učinkovito, ima Komisija revizijske dokaze, da je tveganje manjše. Poleg tega je akcijski načrt Komisije za leto 2008 vseboval ukrepe za vzpostavitev procesa izterjave z namenom zagotoviti, da se preostale napake izločijo iz končnih plačil Komisije.

  Komisija bo poskrbela, da se za vse primere, ki jih je ugotovilo Sodišče, sprejmejo ustrezni nadaljnji in popravni ukrepi, kot je to storila v prejšnjih letih. |
| --- | --- |

2.10

Komisija bo poskrbela, da se za vse primere, ki jih je ugotovilo Sodišče, sprejmejo ustrezni nadaljnji in popravni ukrepi, kot je to storila v prejšnjih letih.

| 2.11 | Sodišče je za skupino politik zunanja pomoč, razvoj in širitev odkrilo pomembno stopnjo napak (glej odstavek 8.39) in ugotovilo, da so nadzorni in kontrolni sistemi le delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti plačil (glej odstavek 8.44). Te ugotovitve se ne odražajo ustrezno v izjavah generalnih direktorjev. Sodišče je do tega opažanja zdaj prišlo že četrto leto zapored (3). |
| --- | --- |

2.11

Sodišče je za skupino politik zunanja pomoč, razvoj in širitev odkrilo pomembno stopnjo napak (glej odstavek 8.39) in ugotovilo, da so nadzorni in kontrolni sistemi le delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti plačil (glej odstavek 8.44). Te ugotovitve se ne odražajo ustrezno v izjavah generalnih direktorjev. Sodišče je do tega opažanja zdaj prišlo že četrto leto zapored (3).

| 2.11 | Napake, ki jih je Sodišče odkrilo v „zunanji pomoči, razvoju in širitvi“, zadevajo pretežno odhodke v obliki predujmov organizacij, ki izvajajo projekte na osnovi predplačil, ki jih izvrši Komisija. Obvezne finančne revizije, ki so v skladu s kontrolnim sistemom Komisije predvidene pred končnimi plačili, morajo Komisiji omogočiti odkritje in odpravo takih napak še pred izvršitvijo končnih plačil. Glej tudi odgovore na odstavka 8.18 in 8.34.

  Vendar bo EuropeAid v sklopu svojih rednih prizadevanj za izboljšanje skupnega sistema notranjih kontrol in v povezavi z delom Komisije na področju dopustnega tveganja napak leta 2010 začel presojo svoje strategije nadzora. |
| --- | --- |

2.11

Vendar bo EuropeAid v sklopu svojih rednih prizadevanj za izboljšanje skupnega sistema notranjih kontrol in v povezavi z delom Komisije na področju dopustnega tveganja napak leta 2010 začel presojo svoje strategije nadzora.

Zbirno poročilo Komisije

| 2.12 | Komisija s sprejetjem zbirnega poročila prevzame svojo politično odgovornost za operativno izvrševanje proračuna EU prek njenih generalnih direktorjev (4). Poročilo zagotavlja retrospektivno oceno finančnega poslovodenja v celotnem mandatu odhajajoče Komisije. |
| --- | --- |

2.12

Komisija s sprejetjem zbirnega poročila prevzame svojo politično odgovornost za operativno izvrševanje proračuna EU prek njenih generalnih direktorjev (4). Poročilo zagotavlja retrospektivno oceno finančnega poslovodenja v celotnem mandatu odhajajoče Komisije.

| 2.13 | Komisija meni, da za leto 2008 „vzpostavljeni kontrolni postopki dajejo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti zadevnih transakcij, za katere Komisija v skladu s členom 274 Pogodbe ES prevzema vso odgovornost.“ |
| --- | --- |

2.13

Komisija meni, da za leto 2008 „vzpostavljeni kontrolni postopki dajejo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti zadevnih transakcij, za katere Komisija v skladu s členom 274 Pogodbe ES prevzema vso odgovornost.“

| 2.14 | Komisija se sklicuje na izid letnega medsebojnega pregleda, izvedenega v začetku leta 2009, ki kaže, da je možno nadalje izboljšati kakovost letnih poročil o dejavnostih, enega od najpomembnejših orodij za vodenje. Komisija pričakuje, da se bodo te izboljšave odražale od letnih poročil o dejavnostih za leto 2009 naprej. |
| --- | --- |

2.14

Komisija se sklicuje na izid letnega medsebojnega pregleda, izvedenega v začetku leta 2009, ki kaže, da je možno nadalje izboljšati kakovost letnih poročil o dejavnostih, enega od najpomembnejših orodij za vodenje. Komisija pričakuje, da se bodo te izboljšave odražale od letnih poročil o dejavnostih za leto 2009 naprej.

| 2.14 | Komisija bo izvedla oceno dejavnikov, ki vplivajo na kakovost letnih poročil o dejavnostih, in bo spodbujala ukrepe za nadaljnje izboljšanje njihove kakovosti še pravočasno za poročilo o dejavnostih v letu 2009. Stalna navodila za letna poročila o dejavnostih se trenutno poenostavljajo in delajo uporabniku prijaznejša. Posebni napori bodo vloženi v zasnovo namenskega usposabljanja o tej temi, ki bo namenjeno osebju, ki bo konec leta 2009 pripravljalo osnutke letnih poročil o dejavnostih. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Zbirno poročilo vsebuje nekaj pojasnil o pristopu Komisije k pridržkom. Komisija navaja, da se pridržke sistematično izrazi za bistvene pomanjkljivosti, razen če obstajajo zanesljivi revizijski dokazi, da je akcijski načrt vzpostavljen in deluje. Vendar Sodišče meni, da bi morala Komisija nameniti večjo pozornost potrebi po pridobitvi zanesljivejših pokazateljev, da so popravni ukrepi, predvideni v akcijskih načrtih, uspešni ali bodo verjetno uspešni, pa tudi, da bi moral biti obseg pridržkov v številnih primerih večji (glej primere v odstavkih 2.5, 2.10 in 2.11 ter
  tabeli 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.15

Zbirno poročilo vsebuje nekaj pojasnil o pristopu Komisije k pridržkom. Komisija navaja, da se pridržke sistematično izrazi za bistvene pomanjkljivosti, razen če obstajajo zanesljivi revizijski dokazi, da je akcijski načrt vzpostavljen in deluje. Vendar Sodišče meni, da bi morala Komisija nameniti večjo pozornost potrebi po pridobitvi zanesljivejših pokazateljev, da so popravni ukrepi, predvideni v akcijskih načrtih, uspešni ali bodo verjetno uspešni, pa tudi, da bi moral biti obseg pridržkov v številnih primerih večji (glej primere v odstavkih 2.5, 2.10 in 2.11 ter
  tabeli 2.1
  ).

| 2.15 | Pristop Komisije je, da pridržka ne bi smelo biti, če obstajajo učinkovite ublažitvene kontrole ali če obstajajo revizijski dokazi, ki dokazujejo, da so bili sanacijski akcijski načrti učinkovito izvedeni.

  Kadar generalni direktorji izrazijo pridržek, morajo predstaviti akcijski načrt za odpravo ugotovljenih slabosti. Sprejeti ukrepi se nato prijavijo in ocenijo v naslednjem letnem poročilu o dejavnostih. Če obstajajo zadostni dokazi, da imajo ukrepi merljiv učinek na slabosti, potem se pridržek lahko umakne. Odločitve za izraz ali umik pridržkov so ena ključnih točk, obravnavanih v „medsebojnih pregledih“, čeprav končno odločitev sprejme pristojni pooblaščeni odredbodajalec.


  Za primer IAKS v Grčiji glej odgovor na odstavek 2.5.


  Za področje kohezijske politike glej odgovor na odstavek 2.6.


  Komisija se sklicuje tudi na svoje odgovore na odstavka 2.10 in 2.11. |
| --- | --- |

2.15

Kadar generalni direktorji izrazijo pridržek, morajo predstaviti akcijski načrt za odpravo ugotovljenih slabosti. Sprejeti ukrepi se nato prijavijo in ocenijo v naslednjem letnem poročilu o dejavnostih. Če obstajajo zadostni dokazi, da imajo ukrepi merljiv učinek na slabosti, potem se pridržek lahko umakne. Odločitve za izraz ali umik pridržkov so ena ključnih točk, obravnavanih v „medsebojnih pregledih“, čeprav končno odločitev sprejme pristojni pooblaščeni odredbodajalec.

Za primer IAKS v Grčiji glej odgovor na odstavek 2.5.

Za področje kohezijske politike glej odgovor na odstavek 2.6.

Komisija se sklicuje tudi na svoje odgovore na odstavka 2.10 in 2.11.

| 2.16 | Sodišče ugotavlja, da Komisija priznava potrebo po nadaljnjih ukrepih, namenjenih reševanju težav, ki so bile ugotovljene na drugih področjih. Ti ukrepi bi morali med drugim obravnavati vprašanja, kot so: |
| --- | --- |

2.16

Sodišče ugotavlja, da Komisija priznava potrebo po nadaljnjih ukrepih, namenjenih reševanju težav, ki so bile ugotovljene na drugih področjih. Ti ukrepi bi morali med drugim obravnavati vprašanja, kot so:

2.16

| (a) | vrednotenje uspešnosti notranjih kontrol; |
| --- | --- |

(a)

vrednotenje uspešnosti notranjih kontrol;

| (b) | koncentriranje sredstev na izboljševanje kontrolne strukture, ki je vzpostavljena za upravljanje odhodkov v finančnem okviru za obdobje 2007–2013, in odpravljanje slabosti iz prejšnjega okvira ter |
| --- | --- |

(b)

koncentriranje sredstev na izboljševanje kontrolne strukture, ki je vzpostavljena za upravljanje odhodkov v finančnem okviru za obdobje 2007–2013, in odpravljanje slabosti iz prejšnjega okvira ter

| (b) | Z akcijskim načrtom za izboljšanje nadzorne vloge Komisije pri strukturnih ukrepih je Komisija svojo dejavnost osredotočila na preventivne ukrepe za obdobje 2007–2013 ter na pripravo na zaključevanje programov za obdobje 2000–2006. |
| --- | --- |

(b)

| (c) | celovito in zanesljivo poročanje o popravljanju napak na ravni držav članic. |
| --- | --- |

(c)

celovito in zanesljivo poročanje o popravljanju napak na ravni držav članic.

| (c) | Informacije o finančnih popravkih držav članic samih so bile vključene v končnih računovodskih izkazih. |
| --- | --- |

(c)

Komisija meni, da je bil zaradi njenih ukrepov dosežen napredek pri predlaganju zanesljivih dokazov o učinkovitem delovanju večletnih korektivnih mehanizmov. Še naprej si prizadeva za izboljšanje popolnosti in kakovosti podatkov, ki jih posredujejo države članice.

Sistem za prijavo finančnih popravkov Komisiji s strani držav članic je bil za obdobje 2007–2013 precej razjasnjen in okrepljen z določitvijo odgovornega organa in predložitvijo prijavne tabele (člen 61 Uredbe (ES) št. 1083/2006 in člen 20 Uredbe Komisije (ES) št. 1828/2006).

Komisija se sklicuje tudi na svoj odgovor na odstavek 6.30.

| 2.17 | Komisija glede kohezijske politike poroča, da je sprejela več uradnih odločitev o odložitvi vmesnih plačil (10 v letu 2008 v primerjavi z 1 v letu 2007) ter uporabila veliko večje finančne popravke (1 587 milijonov EUR v letu 2008 v primerjavi s 396 milijoni EUR v letu 2007). Vendar je Komisija o svojem akcijskem načrtu za okrepitev njene nadzorne vloge v okviru deljenega upravljanja kohezije priznala, da „bo moralo preteči več časa, da se bo učinek ukrepov na ravni vmesnih poročil lahko odrazil v znižanju stopnje napak“. |
| --- | --- |

2.17

Komisija glede kohezijske politike poroča, da je sprejela več uradnih odločitev o odložitvi vmesnih plačil (10 v letu 2008 v primerjavi z 1 v letu 2007) ter uporabila veliko večje finančne popravke (1 587 milijonov EUR v letu 2008 v primerjavi s 396 milijoni EUR v letu 2007). Vendar je Komisija o svojem akcijskem načrtu za okrepitev njene nadzorne vloge v okviru deljenega upravljanja kohezije priznala, da „bo moralo preteči več časa, da se bo učinek ukrepov na ravni vmesnih poročil lahko odrazil v znižanju stopnje napak“.

| 2.17 | Komisija v svojem poročilu o izvajanju akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije v strukturnih ukrepih (COM(2009) 42) dokazuje, da so bili leta 2008 na vseh 10 področjih ukrepanja doseženi učinkoviti rezultati. Med te sodita hitrejši zagon postopkov za finančne popravke in stopnja finančnih popravkov, dosežena v letu 2008. Soglaša, da učinka akcijskega načrta za obdobje 2000–2006 še ni mogoče docela oceniti, in se je zavezala, da bo poročala o začetnem učinku akcijskega načrta februarja 2010.

  V širšem smislu je Komisija vzpostavila večletni kontrolni sistem, ki temelji na preprečevanju oziroma odkrivanju in popravi. Komisijina najboljša ocena finančnih popravkov in izterjav, sklenjenih v letu 2008, je znašala 2,967 milijard evrov za vsa področja politik, kar kaže na posebno prizadevanje pri tistih vidikih njenega kontrolnega sistema, ki zadevajo odkrivanje in popravo (glej poglavje 6 „povračilo neupravičeno izplačanih zneskov“ v prilogah k letnim računovodskim izkazom za leto 2008). |
| --- | --- |

2.17

V širšem smislu je Komisija vzpostavila večletni kontrolni sistem, ki temelji na preprečevanju oziroma odkrivanju in popravi. Komisijina najboljša ocena finančnih popravkov in izterjav, sklenjenih v letu 2008, je znašala 2,967 milijard evrov za vsa področja politik, kar kaže na posebno prizadevanje pri tistih vidikih njenega kontrolnega sistema, ki zadevajo odkrivanje in popravo (glej poglavje 6 „povračilo neupravičeno izplačanih zneskov“ v prilogah k letnim računovodskim izkazom za leto 2008).

Zagotovilo, pridobljeno iz letnih povzetkov

| 2.18 | Sodišče je v svojem Letnem poročilu za leto 2007 ugotovilo, da letni povzetki v prvem letu svojega obstoja niso zagotavljali zanesljive ocene delovanja in uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov, ter priporočilo, da Komisija uvede ukrepe za izboljšanje predloženih informacij (5). |
| --- | --- |

2.18

Sodišče je v svojem Letnem poročilu za leto 2007 ugotovilo, da letni povzetki v prvem letu svojega obstoja niso zagotavljali zanesljive ocene delovanja in uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov, ter priporočilo, da Komisija uvede ukrepe za izboljšanje predloženih informacij (5).

| 2.18 | Na področju kohezije v letu 2008 trenutna pravna podlaga Komisije (člen 53b(3) finančne uredbe) ne predvideva niti izjave o zanesljivosti niti splošne nacionalne izjave. Kljub temu je Komisija upoštevala priporočila Evropskega parlamenta in Sodišča in pozvala države članice, naj analizirajo delovanje sistemov, diagnosticirajo težave in njihove rešitve, opišejo dobre prakse in predložijo izjave o ravni zagotovila, ki ga pridobijo na podlagi sistemov.

  V kmetijstvu morajo vse države članice z eno samo plačilno agencijo predložiti izjavo o zanesljivosti direktorja plačilne agencije in certifikat iz certifikacijskega organa, ki po definiciji predstavljata letni povzetek, omenjen v finančni uredbi in medinstitucionalnem sporazumu. Poleg tega letne povzetke, imenovane tudi zbirna poročila, pripravijo tudi države članice z več kot eno plačilno agencijo. |
| --- | --- |

2.18

V kmetijstvu morajo vse države članice z eno samo plačilno agencijo predložiti izjavo o zanesljivosti direktorja plačilne agencije in certifikat iz certifikacijskega organa, ki po definiciji predstavljata letni povzetek, omenjen v finančni uredbi in medinstitucionalnem sporazumu. Poleg tega letne povzetke, imenovane tudi zbirna poročila, pripravijo tudi države članice z več kot eno plačilno agencijo.

| 2.19 | Sodišče je analiziralo letne povzetke za leto 2008, da bi ugotovilo, ali se je spoštovalo zahteve Finančne uredbe in ali so države članice zagotovile dodatne informacije. |
| --- | --- |

2.19

Sodišče je analiziralo letne povzetke za leto 2008, da bi ugotovilo, ali se je spoštovalo zahteve Finančne uredbe in ali so države članice zagotovile dodatne informacije.

| 2.20 | Zahtev finančne uredbe niso upoštevale vse države članice, prav tako pa niso vse sledile smernicam Komisije (6). Vendar se je v primerjavi s prejšnjim letom izboljšala kakovost analiz, ki so zajete v vse letne povzetke. |
| --- | --- |

2.20

Zahtev finančne uredbe niso upoštevale vse države članice, prav tako pa niso vse sledile smernicam Komisije (6). Vendar se je v primerjavi s prejšnjim letom izboljšala kakovost analiz, ki so zajete v vse letne povzetke.

| 2.20 | Generalna direktorata za regionalno politiko ter zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti sta v svojih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2008 opozorila, da je večina držav članic izpolnila ali pretežno izpolnila minimalne zahteve. Komisija je sprejela ustrezne ukrepe za nadaljnje spremljanje vseh primerov neizpolnjevanja predpisanih zahtev. Informacije, predložene v letnih povzetkih, so bile uporabljene kot dodaten vir zagotovila za letna poročila o dejavnostih obeh generalnih direktoratov za leto 2008.

  Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja je v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2008 opozoril, da so države članice izpolnile svoje zakonske obveznosti in večinoma upoštevale smernice, ki so jih določile službe Komisije. V primerjavi z lanskim letom se je kakovost analize, zajete v vseh letnih povzetkih, izboljšala, v nekaterih primerih pa je treba oceno določenih osnovnih elementov še dodatno izboljšati. Komisija je zato to točko izpostavila pri državah članicah in nato popravila eno od smernic. |
| --- | --- |

2.20

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja je v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2008 opozoril, da so države članice izpolnile svoje zakonske obveznosti in večinoma upoštevale smernice, ki so jih določile službe Komisije. V primerjavi z lanskim letom se je kakovost analize, zajete v vseh letnih povzetkih, izboljšala, v nekaterih primerih pa je treba oceno določenih osnovnih elementov še dodatno izboljšati. Komisija je zato to točko izpostavila pri državah članicah in nato popravila eno od smernic.

Dodana vrednost

| 2.21 | Letni povzetki so del notranje kontrole in Sodišče je Komisijo spodbudilo, da procesu doda vrednost z ugotovitvijo skupnih težav, možnih rešitev ali najboljših praks ter z uporabo teh informacij pri njeni nadzorni vlogi (7). Komisija je podobno k enakemu ravnanju spodbujala države članice. |
| --- | --- |

2.21

Letni povzetki so del notranje kontrole in Sodišče je Komisijo spodbudilo, da procesu doda vrednost z ugotovitvijo skupnih težav, možnih rešitev ali najboljših praks ter z uporabo teh informacij pri njeni nadzorni vlogi (7). Komisija je podobno k enakemu ravnanju spodbujala države članice.

| 2.21 | Komisija je državam članicam v svojih dopisih o oceni letnih povzetkov sporočila, naj se držijo najboljše prakse. Še naprej bo spodbujala države članice k predlaganju informacij, ki pomenijo dodano vrednost za letne povzetke, tako da bo znova dopolnila svoje navodilo.

  Komisija se sklicuje tudi na svoj odgovor v odstavku 2.18. |
| --- | --- |

2.21

Komisija se sklicuje tudi na svoj odgovor v odstavku 2.18.

| 2.22 | Analiza, ki jo je izvedlo Sodišče, je pokazala, da je za leto 2008 več držav članic (8)predložilo elemente ali analize, ki so dodale vrednost letnim povzetkom, ker se je z njimi skušalo ugotoviti sistemske pomanjkljivosti ali medsektorska vprašanja in podati pripombe o njih. Generalni direktorji za kohezijo so uporabili podatke iz letnih povzetkov kot prispevek k svoji lastni oceni nacionalnih sistemov. |
| --- | --- |

2.22

Analiza, ki jo je izvedlo Sodišče, je pokazala, da je za leto 2008 več držav članic (8)predložilo elemente ali analize, ki so dodale vrednost letnim povzetkom, ker se je z njimi skušalo ugotoviti sistemske pomanjkljivosti ali medsektorska vprašanja in podati pripombe o njih. Generalni direktorji za kohezijo so uporabili podatke iz letnih povzetkov kot prispevek k svoji lastni oceni nacionalnih sistemov.

| 2.22 | Komisija se sklicuje na svoj odgovor v odstavku 2.20.

  Na področju kohezije je sedem držav članic v letne povzetke vključilo izjavo o zanesljivosti, predlagano v smernicah Komisije. Komisija bo analizirala tiste deklaracije in izjave, ki so bile doslej predložene, z namenom določiti ključne elemente, ki lahko predstavljajo dodano vrednost za letne povzetke. Rezultati te analize bodo upoštevani pri dopolnitvi navodila.


  Na področju kmetijstva in razvoja podeželja zagotovilo o računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij daje izjava o zanesljivosti direktorja plačilne agencije. Ta izjava je predmet revizije in mnenja certifikacijskega organa, s čimer se okrepi zagotovilo. Zbirno poročilo (ki ga pripravijo države članice z več kot eno plačilno agencijo) predstavlja dodano vrednost, saj povzema to zagotovilo na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

2.22

Na področju kohezije je sedem držav članic v letne povzetke vključilo izjavo o zanesljivosti, predlagano v smernicah Komisije. Komisija bo analizirala tiste deklaracije in izjave, ki so bile doslej predložene, z namenom določiti ključne elemente, ki lahko predstavljajo dodano vrednost za letne povzetke. Rezultati te analize bodo upoštevani pri dopolnitvi navodila.

Na področju kmetijstva in razvoja podeželja zagotovilo o računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij daje izjava o zanesljivosti direktorja plačilne agencije. Ta izjava je predmet revizije in mnenja certifikacijskega organa, s čimer se okrepi zagotovilo. Zbirno poročilo (ki ga pripravijo države članice z več kot eno plačilno agencijo) predstavlja dodano vrednost, saj povzema to zagotovilo na nacionalni ravni.

STANDARDI NOTRANJEGA KONTROLIRANJA V KOMISIJI

Uvod

| 2.23 | Komisija je oktobra 2007 sprejela sporočilo o spremembi standardov notranjega kontroliranja in s tem povezanega okvira (9). Oblikovala je 16 spremenjenih standardov notranjega kontroliranja za uspešno upravljanje, ki so 1. januarja 2008 nadomestili prvotni niz 24 standardov. |
| --- | --- |

2.23

Komisija je oktobra 2007 sprejela sporočilo o spremembi standardov notranjega kontroliranja in s tem povezanega okvira (9). Oblikovala je 16 spremenjenih standardov notranjega kontroliranja za uspešno upravljanje, ki so 1. januarja 2008 nadomestili prvotni niz 24 standardov.

| 2.24 | Sodišče je za 16 generalnih direktoratov preučilo standarde notranjega kontroliranja, povezane z zagotavljanjem pravilnosti transakcij, in podobno kot v prejšnjih letih našlo visoko stopnjo izvajanja (10). |
| --- | --- |

2.24

Sodišče je za 16 generalnih direktoratov preučilo standarde notranjega kontroliranja, povezane z zagotavljanjem pravilnosti transakcij, in podobno kot v prejšnjih letih našlo visoko stopnjo izvajanja (10).

| 2.24 | Komisija pozdravlja priznanje dejstva s strani Sodišča, da so njene službe skoraj v celoti izvedle standarde notranjega kontroliranja. |
| --- | --- |

2.24

Uspešnost

| 2.25 | Spremembo standardov notranjega kontroliranja je spremljala zahteva, da generalni direktorji prikažejo uspešnost izvajanja nekaterih prednostnih standardov (11). Večina generalnih direktorjev se je za leto 2008 odločila tako storiti za standarde notranjega kontroliranja 7–11, ki v veliki meri zajemajo področje „poslovanja in kontrolnih dejavnosti“ (12). Nasprotno pa je le majhno število generalnih direktoratov izbralo standarde, povezane s področjema „procesov načrtovanja in obvladovanja tveganja“ (standarda notranjega kontroliranja 5 in 6) (13), čeprav sta ti področji pomembni. Vendar Komisija ni mogla pokazati, da so nadzorni in kontrolni sistemi dovolj uspešni pri blaženju tveganja napak na naslednjih področjih/skupinah politik: razvoj podeželja pri kmetijstvu in naravnih virih (odstavek 5.63), kohezija (odstavek 6.36), raziskave, energetika in promet (odstavek 7.41) ter zunanja pomoč, razvoj in širitev (odstavek 8.34). |
| --- | --- |

2.25

Spremembo standardov notranjega kontroliranja je spremljala zahteva, da generalni direktorji prikažejo uspešnost izvajanja nekaterih prednostnih standardov (11). Večina generalnih direktorjev se je za leto 2008 odločila tako storiti za standarde notranjega kontroliranja 7–11, ki v veliki meri zajemajo področje „poslovanja in kontrolnih dejavnosti“ (12). Nasprotno pa je le majhno število generalnih direktoratov izbralo standarde, povezane s področjema „procesov načrtovanja in obvladovanja tveganja“ (standarda notranjega kontroliranja 5 in 6) (13), čeprav sta ti področji pomembni. Vendar Komisija ni mogla pokazati, da so nadzorni in kontrolni sistemi dovolj uspešni pri blaženju tveganja napak na naslednjih področjih/skupinah politik: razvoj podeželja pri kmetijstvu in naravnih virih (odstavek 5.63), kohezija (odstavek 6.36), raziskave, energetika in promet (odstavek 7.41) ter zunanja pomoč, razvoj in širitev (odstavek 8.34).

| 2.25 | Komisija opozarja, da se njeni sistemi notranjih kontrol izboljšujejo in vplivajo na stopnje napak, kar se odraža v pozitivnem razvoju izjave Sodišča o zanesljivosti v zadnjih letih (glej odstavek 1.36).

  Trinajst generalnih direktoratov (ena tretjina) se je odločilo, da dajo prednost enemu izmed standardov za načrtovanje in obvladovanje tveganja ali obema, vključno z nekaterimi večjimi porabniki med generalnimi direktorati. Komisija meni, da je to primeren odraz pomembnosti teh standardov za zadevne generalne direktorate.


  Za kmetijstvo in naravne vire kot celoto je ocenjena vrednost skupne napake rahlo pod pragom pomembnosti, ki znaša 2 %. Gibanje kaže, da so se z leti nadzorni in kontrolni sistemi na tem področju politike na splošno izboljšali in so zdaj uspešni, čeprav so na področju razvoja podeželja še potrebne izboljšave.


  Z izvajanjem akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije pri upravljanju strukturnih ukrepov je Komisija dosegla pomemben napredek pri izboljševanju nadzornih sistemov in zmanjševanju tveganja napak. Poleg tega je sprejela dodatne ukrepe, kot je poenostavitev pravil za napoved stroškov na področju kohezijske politike z uvedbo pavšalnih stopenj, povprečnin in standardnih lestvic stroškov na enoto ter z okrepitvijo okvira kontrol za obdobje 2007–2013. Komisija meni, da je učinek takih ukrepov na stopnjo napak mogoče ocenjevati le v daljšem časovnem obdobju, in bo v začetku leta 2010 poročala o prvem učinku na plačila v obdobju 2007–2013.


  Komisija se sklicuje tudi na svoj odgovor v odstavku 2.17.


  Precejšnji napori so že bili vloženi v izboljšanje vodenja raziskovalne, energetske in prometne politike v mejah veljavnega pravnega in finančnega okvira. Komisija bo nadaljevala s strogim izvajanjem nadzora (glej tudi odgovor na odstavek 7.42).


  Za področje „zunanje pomoči, razvoja in širitve“ je Komisija za to skupino politik oblikovala nadzor, ki bo zajemal celotni življenjski cikel njenih večletnih projektov, tako da lahko prepreči oziroma odkrije in odpravi večino finančnih napak med običajnim opravljanjem svojega nadzora. Obvezne finančne revizije, predvidene v okviru kontrolnega sistema Komisije, bi morale Komisiji omogočiti odkritje in odpravo teh napak predfinanciranja – v kasnejšem obračunskem letu – pred izvršitvijo končnih plačil. Naknadne kontrole Komisije potrjujejo to nizko stopnjo preostalih napak. |
| --- | --- |

2.25

Trinajst generalnih direktoratov (ena tretjina) se je odločilo, da dajo prednost enemu izmed standardov za načrtovanje in obvladovanje tveganja ali obema, vključno z nekaterimi večjimi porabniki med generalnimi direktorati. Komisija meni, da je to primeren odraz pomembnosti teh standardov za zadevne generalne direktorate.

Za kmetijstvo in naravne vire kot celoto je ocenjena vrednost skupne napake rahlo pod pragom pomembnosti, ki znaša 2 %. Gibanje kaže, da so se z leti nadzorni in kontrolni sistemi na tem področju politike na splošno izboljšali in so zdaj uspešni, čeprav so na področju razvoja podeželja še potrebne izboljšave.

Z izvajanjem akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije pri upravljanju strukturnih ukrepov je Komisija dosegla pomemben napredek pri izboljševanju nadzornih sistemov in zmanjševanju tveganja napak. Poleg tega je sprejela dodatne ukrepe, kot je poenostavitev pravil za napoved stroškov na področju kohezijske politike z uvedbo pavšalnih stopenj, povprečnin in standardnih lestvic stroškov na enoto ter z okrepitvijo okvira kontrol za obdobje 2007–2013. Komisija meni, da je učinek takih ukrepov na stopnjo napak mogoče ocenjevati le v daljšem časovnem obdobju, in bo v začetku leta 2010 poročala o prvem učinku na plačila v obdobju 2007–2013.

Komisija se sklicuje tudi na svoj odgovor v odstavku 2.17.

Precejšnji napori so že bili vloženi v izboljšanje vodenja raziskovalne, energetske in prometne politike v mejah veljavnega pravnega in finančnega okvira. Komisija bo nadaljevala s strogim izvajanjem nadzora (glej tudi odgovor na odstavek 7.42).

Za področje „zunanje pomoči, razvoja in širitve“ je Komisija za to skupino politik oblikovala nadzor, ki bo zajemal celotni življenjski cikel njenih večletnih projektov, tako da lahko prepreči oziroma odkrije in odpravi večino finančnih napak med običajnim opravljanjem svojega nadzora. Obvezne finančne revizije, predvidene v okviru kontrolnega sistema Komisije, bi morale Komisiji omogočiti odkritje in odpravo teh napak predfinanciranja – v kasnejšem obračunskem letu – pred izvršitvijo končnih plačil. Naknadne kontrole Komisije potrjujejo to nizko stopnjo preostalih napak.

AKCIJSKI NAČRT

Splošna ocena izvajanja

| 2.26 | Z akcijskim načrtom za leto 2006 se je skušalo odpraviti specifične vrzeli v okviru notranje kontrole Komisije (14). Sporočilo Komisije iz februarja 2009 (15)zagotavlja posodobljeno oceno rezultatov akcijskega načrta, ki temelji na kazalnikih. |
| --- | --- |

2.26

Z akcijskim načrtom za leto 2006 se je skušalo odpraviti specifične vrzeli v okviru notranje kontrole Komisije (14). Sporočilo Komisije iz februarja 2009 (15)zagotavlja posodobljeno oceno rezultatov akcijskega načrta, ki temelji na kazalnikih.

| 2.27 | Analiza tega sporočila, ki jo je opravilo Sodišče (glej
  tabelo 2.2
  ), kaže, da je Komisija izvedla vseh 14 podukrepov, za katere je Sodišče v svojem prejšnjem Letnem poročilu ugotovilo, da so še neizvedeni (16), in je torej dokončala izvajanje akcijskega načrta. |
| --- | --- |

2.27

Analiza tega sporočila, ki jo je opravilo Sodišče (glej
  tabelo 2.2
  ), kaže, da je Komisija izvedla vseh 14 podukrepov, za katere je Sodišče v svojem prejšnjem Letnem poročilu ugotovilo, da so še neizvedeni (16), in je torej dokončala izvajanje akcijskega načrta.

Učinek akcijskega načrta

| 2.28 | Komisija zagotavlja niz kazalnikov in deskriptorjev za merjenje in ocenjevanje učinka akcijskega načrta (17). Analiza Sodišča (glej
  tabelo 2.2
  ) kaže, da se z večino ne meri uspešnosti, temveč le izložke in dejavnosti Komisije po (pod)ukrepih. Čeprav so dokaj natančni, na njihovi podlagi ni mogoče ugotoviti, ali je imel akcijski načrt merljiv učinek na nadzorne in kontrolne sisteme ter končno na pravilnost transakcij. |
| --- | --- |

2.28

Komisija zagotavlja niz kazalnikov in deskriptorjev za merjenje in ocenjevanje učinka akcijskega načrta (17). Analiza Sodišča (glej
  tabelo 2.2
  ) kaže, da se z večino ne meri uspešnosti, temveč le izložke in dejavnosti Komisije po (pod)ukrepih. Čeprav so dokaj natančni, na njihovi podlagi ni mogoče ugotoviti, ali je imel akcijski načrt merljiv učinek na nadzorne in kontrolne sisteme ter končno na pravilnost transakcij.

| 2.28 | Komisija priznava, da je pogosto težko dokazati učinek posameznih ukrepov na stopnje napak v poslovnih dogodkih. Vendar pa je, gledano v celoti, v njenem zadnjem „poročilu o učinku“ (COM(2009) 43) ugotovljeno, da je bil v mandatnem obdobju sedanje Komisije dosežen velik napredek v krepitvi sistemov notranjih kontrol. Del tega pozitivnega učinka je posledica ukrepov, začetih pred letom 2005, vendar obstajajo zanesljivi dokazi, da je bil napredek bistveno pospešen z zagonom akcijskega načrta v začetku leta 2006.

  Ob tem Komisija meni, da so akcijski načrti zadnjih nekaj let oblikovali enotno razumevanje med organi držav članic oziroma zunanjimi organi glede ukrepov, potrebnih za preprečevanje napak v programih EU. To je zelo pomemben učinek in bo predstavljal temelj za prihodnje ukrepanje in sodelovanje. |
| --- | --- |

2.28

Ob tem Komisija meni, da so akcijski načrti zadnjih nekaj let oblikovali enotno razumevanje med organi držav članic oziroma zunanjimi organi glede ukrepov, potrebnih za preprečevanje napak v programih EU. To je zelo pomemben učinek in bo predstavljal temelj za prihodnje ukrepanje in sodelovanje.

Tabela 2.2 —   Pregled izvajanja akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole

| Sklic | Področje/(pod)ukrepi/rok, določen v akcijskem načrtu | Ocena Komisije o doseženem učinku (februar 2009)
   (22)


  Kazalniki učinka, ki jih je predstavila Komisija | Ocena Sodišča o doseženem učinku dne 31.12.2008
   (23) |
| --- | --- | --- | --- |
| Poenostavitev in skupna načela kontrole (ukrepi 1–4) |
| 1 | Nadaljnje obravnavati poenostavitev pravil za obdobje 2007–2013, zlasti glede upravičenosti odhodkov pri strukturnih skladih in raziskovalnih programih (31.12.2006). | — | Delež proračuna, izražen v odstotkih, ki je bil izvršen na podlagi poenostavljenega pristopa |

Sklic

Področje/(pod)ukrepi/rok, določen v akcijskem načrtu

Ocena Komisije o doseženem učinku (februar 2009)
   (22)

Kazalniki učinka, ki jih je predstavila Komisija

Ocena Sodišča o doseženem učinku dne 31.12.2008
   (23)

Poenostavitev in skupna načela kontrole (ukrepi 1–4)

1

Nadaljnje obravnavati poenostavitev pravil za obdobje 2007–2013, zlasti glede upravičenosti odhodkov pri strukturnih skladih in raziskovalnih programih (31.12.2006).

—

Delež proračuna, izražen v odstotkih, ki je bil izvršen na podlagi poenostavljenega pristopa

| — | Zmanjšane stopnje napak Evropskega računskega sodišča zaradi jasnejše zakonodaje in obširnejših smernic |
| --- | --- |

—

Zmanjšane stopnje napak Evropskega računskega sodišča zaradi jasnejše zakonodaje in obširnejših smernic

Delež proračuna, ki je bil izvršen na podlagi poenostavljenega pristopa, se je povečal. Ni še veliko dokazov, ki bi omogočali vzpostavitev povezave med zmanjšanimi stopnjami napak ERS ter jasnejšo zakonodajo/obširnejšimi smernicami.

2

Predlagati notranje kontrole kot proračunsko načelo v spremenjeni finančni uredbi na podlagi rezultatov medinstitucionalnih posvetovanj (1.6.2006).

Umaknjeno

3a

Vzpostaviti modele notranje kontrole, ki orisujejo obseg sestavnih delov kontrole, ki bi jih bilo pričakovati v danem okolju kontrole (31.5.2006).

| — | Evropsko računsko sodišče je boljše ocenilo kakovost letnih poročil o dejavnostih |
| --- | --- |

—

Evropsko računsko sodišče je boljše ocenilo kakovost letnih poročil o dejavnostih

| — | Za ukrep 3N glej tudi ukrep 11N |
| --- | --- |

—

Za ukrep 3N glej tudi ukrep 11N

(Pod)ukrepi so bili izvedeni in po ugotovitvah sta se izboljšali relevantnost in skladnost letnih poročil o dejavnostih, vendar učinek na stopnje napak ni merljiv (24).

3b

Prikazati, kako bodo generalni direktorati pridobili zagotovilo o strukturah notranje kontrole za deljeno upravljanje in notranje politike, ob upoštevanju razvitih modelov in strategij kontrol na ravni Komisije (30.9.2006).

3c

Organizirati medsebojni pregled, da se izboljša skladnost in doslednost strategij kontrol po skupinah (31.3.2007).

3d

Prikazati, kako bodo generalni direktorati pridobili zagotovilo o strukturah notranje kontrole za zunanjo politiko, upravne odhodke, predpristopno pomoč, ERS in lastna sredstva, ob upoštevanju razvitih modelov in strategij kontrol na ravni Komisije (31.12.2007).

3e

Organizirati medsebojni pregled, da se izboljša skladnost in doslednost strategij kontrol po skupinah (31.12.2007).

3N

Od zbirnega poročila za leto 2006 naprej bo Komisija jasno določila in sporočila proračunskemu organu pridržke h globalnemu zagotovilu, vključno, kjer je ustrezno, s sektorjem in državo članico, s pripadajočimi finančnimi popravki ali ustavitvami plačil (31.12.2007).

4

Sprožiti medinstitucionalno pobudo o osnovnih načelih, ki jih je treba upoštevati v zvezi s sprejemljivimi tveganji v z izkazi povezanih transakcijah in opredelitvijo skupnih meril uspešnosti za obvladovanje tega tveganja (31.3.2006).

Umaknjeno

Izjave uprave in revizijsko zagotovilo (ukrepi 5–8)

5

Pri pogajanjih o zakonodaji za obdobje 2007–2013 spodbujati uporabo izjav uprave na operativni ravni za posredno centralizirano upravljanje in vzpostavitev nacionalnih usklajevalnih organov, ki lahko zagotovijo pregled razpoložljivega zagotovila, na primer s sintezo operativnih izjav po področjih politik (30.6.2006).

| — | Kakovost prejetih povzetkov in ukrepi za njihovo izboljšanje |
| --- | --- |

—

Kakovost prejetih povzetkov in ukrepi za njihovo izboljšanje

| — | Prejem predhodnih izjav o zanesljivosti na področju izobraževanja in kulture |
| --- | --- |

—

Prejem predhodnih izjav o zanesljivosti na področju izobraževanja in kulture

| — | Pobude držav članic glede izjav |
| --- | --- |

—

Pobude držav članic glede izjav

Letni povzetki in nacionalne izjave so koristni sestavni deli in spodbujajo preglednost odhodkov EU.

Zlasti nacionalne izjave imajo srednjeročno potencial za znižanje stopenj napak tako, da zagotovijo povečano operativno uspešnost sistemov.

Sodišče pozdravlja informacije o prejemu in spremljanju predhodnih izjav, vendar za zdaj ne opaža nobenega učinka na stopnje napak.

6a

Razvijati navodila za večjo uspešnost izjav uprave na področju raziskav in drugih notranjih politik (30.9.2006).

Kombinirano z ukrepom 7

6b

Razširiti navodila za večjo uspešnost izjav uprave na področju zunanjih politik (31.12.2007).

Umaknjeno

7a

Vzpostaviti merila za certifikacijske revizije na področju raziskav in notranjih politik, z osredotočenostjo na uporabo „dogovorjenih postopkov“ (31.12.2006).

| — | Boljša kakovost poročanja, ki ga opravljajo zunanji revizorji |
| --- | --- |

—

Boljša kakovost poročanja, ki ga opravljajo zunanji revizorji

| — | Ukrep 7b je umaknjen |
| --- | --- |

—

Ukrep 7b je umaknjen

Kljub doseženemu napredku tveganje napak še ni dovolj ublaženo.

7b

Preučiti merila, kjer ta še niso vzpostavljena, za certifikacijske revizije pri deljenem upravljanju v obdobju 2007–2013, tudi z upoštevanjem uporabe „dogovorjenih postopkov“ (31.3.2007).

7c

Razširiti merila za certifikacijske revizije, z osredotočenostjo na uporabo „dogovorjenih postopkov“, na druge načine upravljanja, kjer je ustrezno (31.12.2007).

8

Analiza morebitnega dodatnega zagotovila s strani vrhovnih revizijskih institucij o obstoječi praksi, povezani s sredstvi EU (31.12.2006).

| — | Več vrhovnih revizijskih institucij v dialogu s Komisijo |
| --- | --- |

—

Več vrhovnih revizijskih institucij v dialogu s Komisijo

Takšne pobude povečujejo ozaveščenost, vendar nimajo neposrednega učinka na stopnjo napak.

8N

Komisija bo na zagonu, ki ga bo dajal ta ukrep, nadalje gradila tako, da bo v stiku z vrhovnimi revizijskimi institucijami in skušala ugotoviti, kako je delo teh institucij mogoče uporabiti za pridobitev zagotovila o izvrševanju njenih programov v državah članicah. Sprožila bo tudi študijo primerov v zvezi s ključnimi vprašanji, s katerimi se soočajo vrhovne revizijske institucije pri pregledovanju odhodkov EU (31.12.2007).

Pristop enotne revizije: izmenjava rezultatov in dajanje prednosti razmerju med stroški in koristmi (ukrepi 9–11)

9a.1

Oceniti morebitne ukrepe, potrebne za okrepitev izmenjave rezultatov revizij in kontrol ter evidentiranje nadaljnjega ukrepanja na njihovi podlagi na področju notranjih politik, vključno z raziskavami (31.12.2006).

| — | Uporaba revizijskega orodja in boljše usklajevanje revizij |
| --- | --- |

—

Uporaba revizijskega orodja in boljše usklajevanje revizij

Sodišče se strinja s trditvijo Komisije, da izboljšano usklajevanje povečuje učinkovitost revizij, vendar ne zmanjšuje neposredno stopnje napak.

9a.1N

Za nadzor začetnih stopenj izmenjave podatkov v ABAC bo Komisija v zvezi s šestim okvirnim programom spremljala izmenjavo podatkov in upravljavsko poročanje, da se ugotovijo ključni dejavniki za uspeh pri boljšem integriranju izmenjave podatkov v splošni proces kontrole (31.12.2007).

9a.2

Oceniti morebitne ukrepe, potrebne za okrepitev izmenjave rezultatov revizij in kontrol ter evidentiranje nadaljnjega ukrepanja na njihovi podlagi na področju strukturnih skladov za obdobje 2007–2013 (31.5.2007).

9a.3

Oceniti morebitne ukrepe, potrebne za okrepitev izmenjave rezultatov revizij in kontrol ter evidentiranje nadaljnjega ukrepanja na njihovi podlagi na področju drugih politik (31.12.2007). (Glej podukrep 9b)

9b

Pri odhodkih v zvezi z neposrednim upravljanjem izvajati orodje, povezano z ABAC, ki omogoča izmenjavo informacij na Komisiji o kontrolnih in revizijskih obiskih za vse pravne osebe (31.12.2007).

9c

Dodelitev naročila za pogodbeni okvir na ravni celotne Komisije, za pomoč generalnim direktoratom pri metodoloških vprašanjih, izvajanju kontrolnega dela in spremljanju uspešnosti kontrol (30.4.2007).

10a.1

Oceniti stroške kontrol pri deljenem upravljanju: opredeliti skupno metodologijo (31.5.2006).

| — | Napredek pri enotnem razumevanju sprejemljivega tveganja |
| --- | --- |

—

Napredek pri enotnem razumevanju sprejemljivega tveganja

Komisija je objavila sporočilo o enotnem razumevanju sprejemljivega tveganja. To nima nobenega takojšnjega učinka na stopnjo napak.

10a.2

Oceniti stroške kontrol pri deljenem upravljanju: sprožiti pobudo, da države članice zagotovijo podatke (30.9.2006).

10a.3

Oceniti stroške kontrol pri deljenem upravljanju: zagotavljanje podatkov s strani držav članic (28.2.2007).

10a.4

Oceniti stroške kontrol pri deljenem upravljanju: analiza prejetih informacij (30.9.2007).

10b

Pripraviti prvo oceno stroškov kontrole, ki nastanejo pri neposredno upravljanih odhodkih (30.6.2007).

10N

Komisija bo za nadaljnje raziskovanje razmerja med stroški in koristmi kontrol preučila vpliv zasnove programov in zahtev za upravičenost na stroške kontrole, da bo razvila podrobno analizo sprejemljivega tveganja na praktični osnovi (31.12.2007).

11

Izvesti poskusno vrednotenje koristi v okviru kontrole notranjih politik (30.6.2007).

11N

Da bi ugotovila, ali sistemi izterjave in izravnave delujejo uspešno, bo Komisija z ugotovitvijo v letih 2005 in 2006 izterjanih zneskov ter njihove skladnosti z napakami, ugotovljenimi pri kontrolah, v okviru neposrednega upravljanja razvila tipologijo napak in povezavo z izterjavami, finančnimi popravki in prilagoditvami plačil, za deljeno upravljanje pa bo preučila zanesljivost nacionalnih sistemov spremljanja in poročanja (31.12.2007).

| — | Zanesljivost, doslednost in popolnost podatkov o izterjavah |
| --- | --- |

—

Zanesljivost, doslednost in popolnost podatkov o izterjavah

| — | Učinkovitost postopka izterjave |
| --- | --- |

—

Učinkovitost postopka izterjave

| — | Obseg finančnih popravkov |
| --- | --- |

—

Obseg finančnih popravkov

Ta podukrep nima takojšnjega učinka na stopnjo napak, vendar kaže, da se izvajajo izravnalni ukrepi in da se je izboljšala kakovost podatkov o izterjavah.

Pomanjkljivosti posameznih sektorjev (ukrepi 12–16)

12

Vzpostaviti ukrepe za zapolnitev teh vrzeli prek letnih načrtov upravljanja, z nadaljevalnim poročanjem o napredku v letnih poročilih o dejavnostih (15.6.2007).

| — | Kakovost kontrolnih sistemov |
| --- | --- |

—

Kakovost kontrolnih sistemov

| — | Stopnje napak v šestem okvirnem programu |
| --- | --- |

—

Stopnje napak v šestem okvirnem programu

Generalni direktorati TREN, ENTR, RTD in INFSO so leta 2008 vsi podali pridržke za šesti okvirni program, povezane s stopnjo preostalih napak pri točnosti zahtevkov za povračilo stroškov. Učinek podukrepa na ugotavljanje in popravljanje napak še ni merljiv.

12N

Da bi zagotovila uspešno pridobitev dodanega zagotovila, bo Komisija v letu 2007 za 6. okvirni program izvedla 300 revizij, v primerjavi s 45 revizijami, izvedenimi v letu 2006. Poleg tega bo Komisija, ko bo v okviru ukrepa 16b razvila sistematičen pristop k analizi in vzorčenju populacije upravičencev 6. okvirnega programa, delo nadaljevala z opredelitvijo in popravki napak pri upravičencih, ki prejmejo največji delež iz proračuna. To bo do konca leta 2007 zagotovilo tudi reprezentativno sliko ravni in narave nepravilnosti v raziskovalnem proračunu kot celoti (31.12.2007).

13.1

Glede strukturnih skladov dokončati, kot je zahteval Ecofin, analizo sedanjih kontrol na sektorski in regionalni ravni ter vrednosti obstoječih izkazov in izjav, ob upoštevanju letnih poročil iz člena 13 z rokom junij 2006 ter rezultatov Komisijinih revizij (31.3.2007).

| — | Kakovost sistemov držav članic |
| --- | --- |

—

Kakovost sistemov držav članic

To nima nobenega neposrednega učinka na stopnjo napak.

13.2

V okviru letnih poročil o dejavnostih posodobiti način, kako generalni direktorati pridobijo zagotovilo iz struktur notranjih kontrol za strukturne ukrepe in kmetijstvo za obdobje 2007–2013 (31.12.2007).

14a

Širiti dobre prakse za preglede na primarni ravni zaradi obvladovanja tveganja napak v z izkazi povezanih transakcijah in priporočiti državam članicam, naj okrepijo svoje dejavnosti informiranja, namenjene upravičencem, vključno z informacijami o kontrolah in tveganjem razveljavitve sredstev (30.6.2006).

| — | Ocena držav članic na podlagi regulativnih meril |
| --- | --- |

—

Ocena držav članic na podlagi regulativnih meril

Učinek ni merljiv

14b

V okviru strukturnih skladov in posrednega centraliziranega upravljanja za obdobje 2007–2013 zagotoviti navodila za upravičence in/ali vmesne ravni o kontrolah in odgovornostih v verigi kontrol (31.12.2007).

15

Če je dovolj prostovoljcev, skleniti „pogodbe zaupanja“ za strukturne sklade z 8 državami članicami, kot trdno podlago za pripravo na izvajanje nove zakonodaje in za izboljšanje zagotovila o odhodkih v okviru veljavne zakonodaje (31.12.2007).

| — | Razširitev pristopa enotne revizije v okviru pogodb zaupanja |
| --- | --- |

—

Razširitev pristopa enotne revizije v okviru pogodb zaupanja

Učinek ni merljiv

16a

Sestaviti navodila, osnovana na obstoječih izkušnjah, za akreditacijo, usposabljanje in nadzor zunanjih revizorjev na področju raziskav in drugih notranjih politik (30.6.2007).

| — | Raven ozaveščenosti in doslednost pristopa v strukturnih skladih |
| --- | --- |

—

Raven ozaveščenosti in doslednost pristopa v strukturnih skladih

Učinek še ni merljiv

16b

Razviti skupne pristope za uporabo tveganja in reprezentativnega vzorčenja na področju raziskav in drugih notranjih politik ter zunanjih politik (31.12.2007).

16c

Uskladiti revizijske standarde, poročanje o stopnji napak itd. za strukturne sklade (31.12.2007).

Vir: Računsko sodišče.

SKUPNI ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

Zaključki

| 2.29 | Sodišče je za leto 2008 ugotovilo nadaljnji napredek pri nadzornih in kontrolnih sistemih Komisije, predvsem učinek relevantnih pridržkov na zagotovilo, podano v izjavah generalnih direktorjev (odstavki 2.5 do 2.8). |
| --- | --- |

2.29

Sodišče je za leto 2008 ugotovilo nadaljnji napredek pri nadzornih in kontrolnih sistemih Komisije, predvsem učinek relevantnih pridržkov na zagotovilo, podano v izjavah generalnih direktorjev (odstavki 2.5 do 2.8).

| 2.29 | Komisija pozdravlja oceno Sodišča, da je bil skupni sistem notranjih kontrol Komisije dodatno okrepljen leta 2008. Med pomembne točke napredka v letu 2008, ki jih je treba izpostaviti, sodita uspešno izvajanje samih standardov nadzora in izboljšana kakovost letnih povzetkov oziroma izjav o zanesljivosti držav članic. |
| --- | --- |

2.29

| 2.30 | Vendar je Sodišče z revizijami ugotovilo, da so v nekaterih letnih poročilih o dejavnostih in izjavah še naprej prisotne slabosti pri obsegu in teži pridržkov ter oceni in delovanju nadzornih in kontrolnih sistemov (odstavki 2.9 do 2.11). |
| --- | --- |

2.30

Vendar je Sodišče z revizijami ugotovilo, da so v nekaterih letnih poročilih o dejavnostih in izjavah še naprej prisotne slabosti pri obsegu in teži pridržkov ter oceni in delovanju nadzornih in kontrolnih sistemov (odstavki 2.9 do 2.11).

| 2.30 | Na področju kohezije metodologija, ki se uporablja za izražanje pridržkov, temelji na natančni analizi nadzornih in kontrolnih sistemov na nacionalni/lokalni ravni. Komisija meni, da pridržki v letnih poročilih o dejavnostih kažejo pošteno sliko pomanjkljivosti sistemov (glej tudi odgovor na odstavek 2.6).

  Komisija pozdravlja izboljšave, omenjene v tabeli 2.1, in ponavlja svojo zavezanost doseganju nadaljnjega napredka na tem področju. Komisija trenutno ocenjuje dejavnike, ki vplivajo na kakovost letnih poročil o dejavnostih, in bo spodbujala ukrepe za nadaljnje izboljšanje njihove kakovosti.


  Glej odgovore na odstavke 2.9, 2.10 in 2.11. |
| --- | --- |

2.30

Komisija pozdravlja izboljšave, omenjene v tabeli 2.1, in ponavlja svojo zavezanost doseganju nadaljnjega napredka na tem področju. Komisija trenutno ocenjuje dejavnike, ki vplivajo na kakovost letnih poročil o dejavnostih, in bo spodbujala ukrepe za nadaljnje izboljšanje njihove kakovosti.

Glej odgovore na odstavke 2.9, 2.10 in 2.11.

| 2.31 | Komisija je dosegla napredek pri upravljanju letnih povzetkov, tako da ti zdaj zagotavljajo dodatno zagotovilo in se uporabljajo za dodajanje vrednosti izjavam generalnih direktorjev. Vendar nekatere države članice niso v celoti spoštovale finančne uredbe (odstavka 2.20 in 2.22). |
| --- | --- |

2.31

Komisija je dosegla napredek pri upravljanju letnih povzetkov, tako da ti zdaj zagotavljajo dodatno zagotovilo in se uporabljajo za dodajanje vrednosti izjavam generalnih direktorjev. Vendar nekatere države članice niso v celoti spoštovale finančne uredbe (odstavka 2.20 in 2.22).

| 2.31 | Leta 2008 je sedem držav članic v letne povzetke vključilo izjavo o zanesljivosti, predlagano v smernicah Komisije. Komisija bo še naprej oblikovala svoje smernice tako, da bodo letni povzetki dodali še dodatno vrednost procesu.

  Komisija je poleg tega sprejela ustrezne ukrepe za nadaljnje spremljanje vseh primerov neizpolnjevanja predpisanih zahtev in dosegla, da države članice v primerjavi s preteklim letom dodajajo več vrednosti svojim letnim povzetkom. |
| --- | --- |

2.31

Komisija je poleg tega sprejela ustrezne ukrepe za nadaljnje spremljanje vseh primerov neizpolnjevanja predpisanih zahtev in dosegla, da države članice v primerjavi s preteklim letom dodajajo več vrednosti svojim letnim povzetkom.

| 2.32 | Komisija lahko pokaže, da se spremenjeni standardi notranjega kontroliranja izvajajo skoraj v celoti (glej odstavek 2.24), in je izvedla podukrepe iz svojega akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole (odstavek 2.27). |
| --- | --- |

2.32

Komisija lahko pokaže, da se spremenjeni standardi notranjega kontroliranja izvajajo skoraj v celoti (glej odstavek 2.24), in je izvedla podukrepe iz svojega akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole (odstavek 2.27).

| 2.33 | Vendar Sodišče ugotavlja, da Komisija ne more dokazati, da so bili njeni ukrepi za izboljšanje nadzornih in kontrolnih sistemov uspešni pri blaženju tveganja napak na nekaterih proračunskih področjih (glej odstavek 1.33). |
| --- | --- |

2.33

Vendar Sodišče ugotavlja, da Komisija ne more dokazati, da so bili njeni ukrepi za izboljšanje nadzornih in kontrolnih sistemov uspešni pri blaženju tveganja napak na nekaterih proračunskih področjih (glej odstavek 1.33).

| 2.33 | Komisija opozarja, da se je izjava Sodišča o zanesljivosti v zadnjih nekaj letih postopno izboljševala (če vzamemo skupine politik v celoti: za leto 2003 je 6 % skupnih odhodkov dobilo „zeleno luč“, kar zadeva ugotovljeno stopnjo napak, medtem ko se je za leto 2008 ustrezna številka povečala na 56 %). Komisija meni, da je to nedvoumno rezultat prizadevanj in akcijskih načrtov, ki jih je izvajala za izboljšanje sistema notranjih kontrol, čeprav ni mogoče izolirati učinka posameznih ukrepov na stopnjo napak.

  Komisija se sklicuje tudi na svoje odgovore v odstavkih 2.17 in 2.25. |
| --- | --- |

2.33

Komisija se sklicuje tudi na svoje odgovore v odstavkih 2.17 in 2.25.

Priporočila

| 2.34 | Na izboljševanje nadzornih in kontrolnih sistemov je treba gledati kot na trajen proces, pri katerem bodo relevantni ukrepi šele sčasoma lahko šteli za uspešne. To pomeni, da priporočila, ki jih je Sodišče podalo v preteklosti, ostajajo tehtna (18). |
| --- | --- |

2.34

Na izboljševanje nadzornih in kontrolnih sistemov je treba gledati kot na trajen proces, pri katerem bodo relevantni ukrepi šele sčasoma lahko šteli za uspešne. To pomeni, da priporočila, ki jih je Sodišče podalo v preteklosti, ostajajo tehtna (18).

| 2.34 | Komisija uresničuje svoja prizadevanja v zvezi z izvajanjem preteklih priporočil Sodišča. Analiza njenih nadzornih in kontrolnih sistemov kaže, da vzpostavljeni ukrepi vedno bolj vplivajo na postopno zmanjšanje tveganj napak. Upravičeno je pričakovati, da bo strategija nadzora zagotovila, da bo cilj nadzora sčasoma izpolnjen zlasti za večletne programe, saj so ob koncu programskega obdobja predvideni dopolnilni pregledi za dokončno potrditev obračuna, poleg popravnih ukrepov v času izvajanja programov. Analiza popravnih ukrepov, ki jih sprejmejo države članice in Komisija, mora nujno upoštevati element večletnosti. |
| --- | --- |

2.34

| 2.35 | Posebno in dodatno pozornost je treba nameniti predvsem tistim področjem odhodkov, za katera Sodišče še naprej poroča o visoki stopnji napak. To mora zajemati: |
| --- | --- |

2.35

Posebno in dodatno pozornost je treba nameniti predvsem tistim področjem odhodkov, za katera Sodišče še naprej poroča o visoki stopnji napak. To mora zajemati:

2.35

| (a) | ocenjevanje stroškov in vrednosti kontrol politik; |
| --- | --- |

(a)

ocenjevanje stroškov in vrednosti kontrol politik;

| (a) | Komisija je zavezana uresničevanju svoje pobude o dopustnem tveganju napak, vključno z oceno stroškov nadzora. Najprej bo predstavila konkretne predloge za raziskave, energetiko in promet, razvoj podeželja, zunanjo pomoč in upravne odhodke v letu 2010. Ostala področja politik bodo obravnavana v naslednjih letih. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | spodbujanje poenostavitve pri oblikovanju prihodnjih političnih predlogov; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje poenostavitve pri oblikovanju prihodnjih političnih predlogov;

| (b) | Določena stopnja zapletenosti pravil in meril za upravičenost je neizbežna, saj so le-ta pogosto določena, da se tako dosežejo želeni cilji politike, ki so rezultat zapletenega zakonodajnega postopka, v katerem ima zakonodajni organ zadnjo besedo. Kljub temu se je Komisija zavezala, da bo za zakonodajni organ pripravila predloge za nadaljnjo poenostavitev, kjer je to mogoče. V svojem predlogu za triletno spremembo finančne uredbe v letu 2010 bo razmislila o okviru za uvedbo nadaljnje poenostavitve pravil za upravičenost. Prav tako bo preučila načela za nadaljnjo poenostavitev področne zakonodaje za naslednji krog temeljnih aktov, ki bodo začeli veljati leta 2014.

  Komisija se sklicuje na sklep Sodišča v odstavku 1.39, da utegne obstajati nasprotje med poenostavljanjem in zagotavljanjem, da pomoč uresniči cilje politike. V tej zvezi opozarja, da zelo usmerjeni cilji politike včasih zahtevajo zapletena pravila, da bi tako zagotovili uresničitev ciljev.


  Za kohezijsko politiko so bile uredbe o skladih spremenjene maja 2009, in sicer tako, da je omogočena uporaba pavšalnih stopenj, povprečnin in standardnih lestvic stroškov na enoto že za programe za obdobje 2007–2013. Komisija je močno spodbujala države članice, da uporabljajo te poenostavljene možnosti za stroške. Julija 2009 je predstavila nadaljnje predloge za poenostavitev regulativnega okvira za obdobje 2007–2013. |
| --- | --- |

(b)

Komisija se sklicuje na sklep Sodišča v odstavku 1.39, da utegne obstajati nasprotje med poenostavljanjem in zagotavljanjem, da pomoč uresniči cilje politike. V tej zvezi opozarja, da zelo usmerjeni cilji politike včasih zahtevajo zapletena pravila, da bi tako zagotovili uresničitev ciljev.

Za kohezijsko politiko so bile uredbe o skladih spremenjene maja 2009, in sicer tako, da je omogočena uporaba pavšalnih stopenj, povprečnin in standardnih lestvic stroškov na enoto že za programe za obdobje 2007–2013. Komisija je močno spodbujala države članice, da uporabljajo te poenostavljene možnosti za stroške. Julija 2009 je predstavila nadaljnje predloge za poenostavitev regulativnega okvira za obdobje 2007–2013.

| (c) | nadaljnje izboljševanje mehanizma, prek katerega naj bi se s finančnimi popravki, preklici in izterjavami popravilo nastale napake, ter sprejemanje potrebnih ukrepov za to, da bi bilo ta učinek mogoče pokazati v praksi. |
| --- | --- |

(c)

nadaljnje izboljševanje mehanizma, prek katerega naj bi se s finančnimi popravki, preklici in izterjavami popravilo nastale napake, ter sprejemanje potrebnih ukrepov za to, da bi bilo ta učinek mogoče pokazati v praksi.

| (c) | Akcijski načrt za krepitev nadzorne vloge Komisije pri strukturnih ukrepih se je osredotočil tako na vzroke kot na učinke visoke stopnje napak, ki jo je Sodišče ugotovilo v odhodkih za strukturne ukrepe. Komisija meni, da je bil mehanizem finančnih popravkov okrepljen – dejstvo, ki ga potrjujeta število in stopnja ustavitev in finančnih popravkov v letu 2008. Poleg tega se bo Komisijina strategija izterjave za obdobje 2000–2006 osredotočala na zmanjšanje stopnje preostalih napak na sprejemljive ravni. Komisija bo ohranila svoja prizadevanja ter je zaprosila države članice, naj okrepijo postopke izterjave in poročanje v letu 2009, in izboljšala regulatorne zahteve za letno poročanje o finančnih popravkih za obdobje 2007–2013.

  Pričakovati je, da se bo poprava sistematičnih napak za področje raziskav v letu 2009 povečala. |
| --- | --- |

(c)

Pričakovati je, da se bo poprava sistematičnih napak za področje raziskav v letu 2009 povečala.

| 2.36 | Na področjih politik, na katerih obstajajo pravne zahteve za letne predložitve poročil držav članic, na primer letnih povzetkov in predhodnih izjav, bi morala Komisija zagotoviti, da se iz tega pridobi kar največja korist. Ustrezno pozornost bi bilo treba nameniti tudi prostovoljnim pobudam držav članic (v obliki nacionalnih izjav) ali vrhovnih revizijskih institucij, da se pridobi dodaten vpogled v vse zadeve, ki bi bile lahko relevantne pri zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti odhodkov v okviru proračuna EU. |
| --- | --- |

2.36

Na področjih politik, na katerih obstajajo pravne zahteve za letne predložitve poročil držav članic, na primer letnih povzetkov in predhodnih izjav, bi morala Komisija zagotoviti, da se iz tega pridobi kar največja korist. Ustrezno pozornost bi bilo treba nameniti tudi prostovoljnim pobudam držav članic (v obliki nacionalnih izjav) ali vrhovnih revizijskih institucij, da se pridobi dodaten vpogled v vse zadeve, ki bi bile lahko relevantne pri zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti odhodkov v okviru proračuna EU.

| 2.36 | Komisija si bo še naprej prizadevala za izboljšanje kakovosti in povečanje dodane vrednosti zahtevanih letnih povzetkov. Prav tako bo še naprej spodbujala pozitivne pobude, kot je pravočasna predložitev prostovoljnih nacionalnih izjav o upravljanju, ki dajejo zagotovilo o pravilnosti izdatkov EU. Komisija je poleg tega pozdravila in podprla skupne ukrepe vrhovnih revizijskih institucij držav članic, katerih cilj je bil izmenjava strokovnega znanja in izkušenj. Toda, kot je izjavilo Sodišče v svojem mnenju 6/2007 o letnih povzetkih in nacionalnih izjavah, na informacije v slednjih se je mogoče zanesti le, če imajo izjave primeren in primerljiv obseg, pristop in časovni okvir. |
| --- | --- |

2.36

---

(1)  Člen 53b(3) spremenjene finančne uredbe določa: „Države članice bodo vsako leto na ustrezni nacionalni ravni pripravile povzetek razpoložljivih revizij in izjav“. (Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006 o spremembah Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 390, 30.12.2006, str. 1)).

(2)  Na osnovi pavšalnega finančnega popravka, ocenjenega na 5 ali 10 %.

(3)  Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 2.14 in tabela 2.1, Letno poročilo za proračunsko leto 2006, tabela 2.1 ter Letno poročilo za proračunsko leto 2005, tabela 2.1. Skupina politik zunanja pomoč, razvoj in širitev se je prej imenovala zunanji ukrepi.

(4)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2008, COM(2009) 256 konč., 8.6.2009.

(5)  Glej odstavka 2.19 in 2.41(b) Letnega poročila za proračunsko leto 2007.

(6)  Za kohezijsko politiko je devet držav članic predložilo skladne informacije. 11 držav članic je predložilo večinoma skladne informacije, z izjemo manjših pomanjkljivosti, ki so se nanašale na necelovite ali nepravilne podatke v tabelah. Tri države članice so predložile letne povzetke, ki niso bili skladni in jim jih je Komisija vrnila, da jih ponovno predložijo. Za nadaljnje štiri države članice Komisija do 28. februarja 2009 še ni končala analize. Generalni direktor GD REGIO je prišel do v grobem podobnega zaključka, ustrezna ocena pa je predstavljena v zadevnih letnih poročilih o dejavnostih. Sodišče opaža nadaljnje ukrepe, ki jih je Komisija sprejela v primerih, ko je bila za države članice ugotovljena neskladnost.

(7)  Mnenje Sodišča št. 6/2007 o letnih povzetkih držav članic, „nacionalnih izjavah“ držav članic in revizijskem delu nacionalnih revizijskih organov v zvezi s sredstvi EU (UL C 216, 14.9.2007, str. 3).

(8)  16 za strukturne ukrepe in Evropski sklad za ribištvo ter 9 za kmetijstvo.

(9)  Sporočilo Komisiji: Sprememba standardov notranjega kontroliranja in s tem povezanega okvira: Krepitev uspešnosti kontrol, SEC(2007) 1341. Sodišče je podalo pozitivne pripombe o prehodu. Glej odstavek 2.27 Letnega poročila za proračunsko leto 2007.

(10)  Glej odstavek 2.25 Letnega poročila za proračunsko leto 2007. Stopnja izvajanja v letih 2007 in 2008 je po izračunih višja od 96 %.

(11)  Sporočilo Komisiji „Sprememba standardov notranjega kontroliranja in s tem povezanega okvira – krepitev uspešnosti kontrole“, (SEC(2007) 1341 z dne 16.10.2007). Te smernice omogočajo generalnim direktoratom, da prikažejo uspešnost nekaterih standardov notranjega kontroliranja, ki so bili predizbrani in določeni kot prednostni v letnih načrtih upravljanja generalnih direktoratov za preteklo leto.

(12)  Službe Komisije so imele možnost, da nekaterim standardom namenijo prednost na podlagi svojih posebnih dejavnosti in tveganj, o svoji odločitvi pa poročajo v svojem letnem načrtu upravljanja za leto 2008.

(13)  Porazdelitev je podobna tudi v letnih načrtih upravljanja za leto 2009.

(14)  Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu računskemu sodišču – Akcijski načrt Komisije za integriran okvir notranje kontrole, COM(2006) 9 konč. z dne 17.1.2006.

(15)  Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu računskemu sodišču – Poročilo o učinku akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole, COM(2009) 43 konč. z dne 4.2.2009.

(16)  Glej odstavek 2.30 Letnega poročila za proračunsko leto 2007.

(17)  Pri prejšnjem zbirnem poročilu Komisije, pripravljenem za leto 2007, ni bilo tako. Glej odstavek 2.34 Letnega poročila za proračunsko leto 2007.

(18)  Odstavka 2.41 in 2.42 Letnega poročila Sodišča za proračunsko leto 2007.

(19)  Učinek, ki so ga po mnenju Sodišča ti najpomembnejši pridržki imeli na zagotovilo, ki ga poda generalni direktor:

| A | : | razumno zagotovilo, da sistemi notranje kontrole zagotavljajo zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij, brez pridržkov ali z nepomembnimi pridržki. |
| --- | --- | --- |
| B | : | razumno zagotovilo, vendar s pridržki glede ugotovljenih slabosti v sistemu notranje kontrole. |
| C | : | ni zagotovila. |

A

:

razumno zagotovilo, da sistemi notranje kontrole zagotavljajo zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij, brez pridržkov ali z nepomembnimi pridržki.

B

:

razumno zagotovilo, vendar s pridržki glede ugotovljenih slabosti v sistemu notranje kontrole.

C

:

ni zagotovila.

(20)  Dokazi iz letnega poročila o dejavnostih za revizijske zaključke Sodišča:

| A | : | zadostni dokazi za zaključke Sodišča za DAS (jasni in nedvoumni). |
| --- | --- | --- |
| B | : | dokazila za zaključke Sodišča za DAS po popravkih. |
| C | : | ni dokazil za zaključke Sodišča za DAS. |

A

:

zadostni dokazi za zaključke Sodišča za DAS (jasni in nedvoumni).

B

:

dokazila za zaključke Sodišča za DAS po popravkih.

C

:

ni dokazil za zaključke Sodišča za DAS.

„+/-“ kjer ni dovolj dokazov, ki bi upravičili spremembo ovrednotenja, vendar je Sodišče vseeno opazilo bistvene izboljšave ali poslabšanje, se to označi tako, da se prvotnemu ovrednotenju doda „+“ ali „-“.

(21)  Čeprav vključeno v letno poročilo o dejavnostih.

Vir: Računsko sodišče.

(22)  COM(2009) 43.

(23)  Komisija navaja tudi, da bo učinek raznih (pod)ukrepov na zmanjševanje napak ali povečanje zagotovila narastel šele sčasoma, ko bodo začeli učinkovati na s tem povezane kontrolne sisteme.

(24)  Glej odstavek 2.37 Letnega poročila za proračunsko leto 2007 in odstavek 2.29 tega poročila.

Vir: Računsko sodišče.

---

POGLAVJE 3

Upravljanje proračuna

KAZALO

Uvod

Opažanja

Cilji, doseženi s spremembami proračuna

Izvajanje programov

Odhodki za kohezijske politike

Evropski načrt za oživitev gospodarstva

Neporavnane proračunske obveznosti („RAL“)

Zaključki in priporočila

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 3.1 | V tem poglavju so analizirana vprašanja, ki izhajajo iz izvrševanja splošnega proračuna EU v letu 2008. Poglavje zajema predvsem stopnjo izvrševanja proračuna, izvajanje programov EU, zlasti odhodkov za kohezijske politike EU, spremembe proračuna in stopnjo neporavnanih proračunskih obveznosti. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

3.1

V tem poglavju so analizirana vprašanja, ki izhajajo iz izvrševanja splošnega proračuna EU v letu 2008. Poglavje zajema predvsem stopnjo izvrševanja proračuna, izvajanje programov EU, zlasti odhodkov za kohezijske politike EU, spremembe proračuna in stopnjo neporavnanih proračunskih obveznosti.

OPAŽANJA

Cilji, doseženi s spremembami proračuna

| 3.2 | Proračunska sredstva, sprejeta za leto 2008 (izglasovani proračun in spremembe proračuna), so s prenosom iz leta 2007 skupaj znašala 132,3 milijarde EUR za prevzete obveznosti in 117 milijard EUR za plačila, kar v primerjavi s končnim proračunom za leto 2007 (1)predstavlja povečanje v višini 4,7 % oziroma 1,7 %. Na splošno so bile skupne odobritve za prevzem obveznosti za dano leto 2,2 milijarde EUR pod zgornjo mejo finančnega okvira, medtem ko so odobritve plačil ostale 14,0 milijarde EUR pod zgornjo mejo (glej
  diagrama III
  in
  IV
  v
  Prilogi I
  ). |
| --- | --- |

3.2

Proračunska sredstva, sprejeta za leto 2008 (izglasovani proračun in spremembe proračuna), so s prenosom iz leta 2007 skupaj znašala 132,3 milijarde EUR za prevzete obveznosti in 117 milijard EUR za plačila, kar v primerjavi s končnim proračunom za leto 2007 (1)predstavlja povečanje v višini 4,7 % oziroma 1,7 %. Na splošno so bile skupne odobritve za prevzem obveznosti za dano leto 2,2 milijarde EUR pod zgornjo mejo finančnega okvira, medtem ko so odobritve plačil ostale 14,0 milijarde EUR pod zgornjo mejo (glej
  diagrama III
  in
  IV
  v
  Prilogi I
  ).

| 3.3 | Zaradi 10 sprememb proračuna, izglasovanih tekom leta, so se odobrena sredstva za prevzem obveznosti povečala za skupno 1,4 milijarde EUR, odobrena sredstva za plačila pa so se znižala za skupno 4,6 milijarde EUR. Znižanje je v glavnem odziv na porabo, ki je nižja od pričakovane, na področjih kohezijskih politik (4,5 milijarde EUR) in zunanjih odnosov (0,3 milijarde EUR). Znižanje odobrenih sredstev za plačila prek sprememb proračuna kaže na dobro finančno poslovodenje, saj to omogoča prilagajanje spremembam in zmanjševanje proračunskega presežka (2)(in predvsem omogoči, da se lastna sredstva hitreje povrnejo državam članicam). |
| --- | --- |

3.3

Zaradi 10 sprememb proračuna, izglasovanih tekom leta, so se odobrena sredstva za prevzem obveznosti povečala za skupno 1,4 milijarde EUR, odobrena sredstva za plačila pa so se znižala za skupno 4,6 milijarde EUR. Znižanje je v glavnem odziv na porabo, ki je nižja od pričakovane, na področjih kohezijskih politik (4,5 milijarde EUR) in zunanjih odnosov (0,3 milijarde EUR). Znižanje odobrenih sredstev za plačila prek sprememb proračuna kaže na dobro finančno poslovodenje, saj to omogoča prilagajanje spremembam in zmanjševanje proračunskega presežka (2)(in predvsem omogoči, da se lastna sredstva hitreje povrnejo državam članicam).

| 3.4 | Komisija pripravi vrsto dokumentov, ki med drugim vsebujejo naslednje informacije o izvrševanju proračuna Evropskih skupnosti (3):






  — | proračunski presežek ob koncu leta 2008 (1,8 milijarde EUR) je ostal na skoraj enaki stopnji kot v letu 2007 (1,5 milijarde EUR), |
| --- | --- | --- |

3.4

Komisija pripravi vrsto dokumentov, ki med drugim vsebujejo naslednje informacije o izvrševanju proračuna Evropskih skupnosti (3):

—

proračunski presežek ob koncu leta 2008 (1,8 milijarde EUR) je ostal na skoraj enaki stopnji kot v letu 2007 (1,5 milijarde EUR),

| — | stopnji izkoriščenosti obveznosti in plačil leta 2008 sta z 99 % oziroma s 97 % (po spremembah proračuna) na podobno visoki ravni kot v letu 2007, ki je prvo leto novega programskega obdobja (96 % oziroma 98 %), |
| --- | --- |

—

stopnji izkoriščenosti obveznosti in plačil leta 2008 sta z 99 % oziroma s 97 % (po spremembah proračuna) na podobno visoki ravni kot v letu 2007, ki je prvo leto novega programskega obdobja (96 % oziroma 98 %),

| — | neporabljene odobritve plačil v višini 2,1 milijarde EUR (brez namenskih prejemkov, glej opombo 1) niso bile razveljavljene, temveč so bile iz leta 2008 prenesene v leto 2009, kar je višja stopnja kot v letu 2007 (1,2 milijarde EUR), |
| --- | --- |

—

neporabljene odobritve plačil v višini 2,1 milijarde EUR (brez namenskih prejemkov, glej opombo 1) niso bile razveljavljene, temveč so bile iz leta 2008 prenesene v leto 2009, kar je višja stopnja kot v letu 2007 (1,2 milijarde EUR),

| — | na področju „kohezije“ (4)(zajeta v naslove 04, 05, 11 in 13 (5)) je zaradi zmanjšanja odobritve plačil za 4,5 milijarde EUR končna stopnja izkoriščenosti znašala 99 % (če ne bi bila sprejeta deveta sprememba proračuna, bi znašala 88 %), |
| --- | --- |

—

na področju „kohezije“ (4)(zajeta v naslove 04, 05, 11 in 13 (5)) je zaradi zmanjšanja odobritve plačil za 4,5 milijarde EUR končna stopnja izkoriščenosti znašala 99 % (če ne bi bila sprejeta deveta sprememba proračuna, bi znašala 88 %),

| — | napovedi držav članic o plačilih, ki so posledica obveznosti, ki jih je treba porabiti in so bile sprejete v obdobju 2000–2006, so se v zadnjih treh letih izboljšale. Skupna precenitev se je s 33 % v letu 2006 znižala na 18 % v letu 2007 ter na 16 % v letu 2008. V zvezi z obveznostmi, sprejetimi za tekoče programsko obdobje (2007–2013), je precenitev plačil v letu 2008 znašala 27 %. |
| --- | --- |

—

napovedi držav članic o plačilih, ki so posledica obveznosti, ki jih je treba porabiti in so bile sprejete v obdobju 2000–2006, so se v zadnjih treh letih izboljšale. Skupna precenitev se je s 33 % v letu 2006 znižala na 18 % v letu 2007 ter na 16 % v letu 2008. V zvezi z obveznostmi, sprejetimi za tekoče programsko obdobje (2007–2013), je precenitev plačil v letu 2008 znašala 27 %.

Izvajanje programov

Odhodki za kohezijske politike

| 3.5 | V zvezi s programi strukturnih skladov za obdobje 2000–2006 se je pokazalo, da je bilo izvrševanje odobritev plačil za leto 2008 precej višje od predvidenega. Plačila so namesto ocenjenih 16,3 milijarde EUR znašala 24,0 milijarde EUR. Začetna ocena je temeljila na predpostavki, da se bo v letu 2008 zmanjšalo število zahtevkov za plačila, ker se ni uporabljal rok n+2 (6), od leta 2006 pa niso bile sprejete nobene nove obveznosti. Vendar do tega pričakovanega zmanjšanja ni prišlo. |
| --- | --- |

3.5

V zvezi s programi strukturnih skladov za obdobje 2000–2006 se je pokazalo, da je bilo izvrševanje odobritev plačil za leto 2008 precej višje od predvidenega. Plačila so namesto ocenjenih 16,3 milijarde EUR znašala 24,0 milijarde EUR. Začetna ocena je temeljila na predpostavki, da se bo v letu 2008 zmanjšalo število zahtevkov za plačila, ker se ni uporabljal rok n+2 (6), od leta 2006 pa niso bile sprejete nobene nove obveznosti. Vendar do tega pričakovanega zmanjšanja ni prišlo.

| 3.6 | Predložitev izjav o skladnosti s strani držav članic v odobritev Komisiji, ki je predpogoj za povračila iz kohezijskih programov za obdobje 2007–2013, je potekala počasi (glej odstavek 6.26). Zaradi tega je bilo izvrševanje odobritev plačil precej manjše od predvidenega (12,6 milijarde EUR). V letu 2008 so skoraj vsa plačila za novo programsko obdobje predstavljali začetni predujmi. |
| --- | --- |

3.6

Predložitev izjav o skladnosti s strani držav članic v odobritev Komisiji, ki je predpogoj za povračila iz kohezijskih programov za obdobje 2007–2013, je potekala počasi (glej odstavek 6.26). Zaradi tega je bilo izvrševanje odobritev plačil precej manjše od predvidenega (12,6 milijarde EUR). V letu 2008 so skoraj vsa plačila za novo programsko obdobje predstavljali začetni predujmi.

| 3.6 | Države članice imajo po odobritvi programov na razpolago 12 mesecev, da predložijo ocene skladnosti. Večinoma so za predložitev teh ocen čakale do konca roka, v nekaterih primerih pa so jih predložile tudi po preteku roka. Po prejemu ocen skladnosti je Komisija opravila postopke za odobritev v predpisanih rokih.

  V nekaterih primerih države članice niso predložile zahtevkov za vmesna plačila, čeprav so bile ocene skladnosti že odobrene. To kaže, da se je veliko programov na terenu izvajalo počasi. |
| --- | --- |

3.6

V nekaterih primerih države članice niso predložile zahtevkov za vmesna plačila, čeprav so bile ocene skladnosti že odobrene. To kaže, da se je veliko programov na terenu izvajalo počasi.

Evropski načrt za oživitev gospodarstva

| 3.7 | Komisija je 26. novembra 2008 oblikovala strukturo za Evropski načrt za oživitev gospodarstva kot skupni evropski odziv na sedanjo finančno in gospodarsko krizo (7). |
| --- | --- |

3.7

Komisija je 26. novembra 2008 oblikovala strukturo za Evropski načrt za oživitev gospodarstva kot skupni evropski odziv na sedanjo finančno in gospodarsko krizo (7).

| 3.8 | V okviru prispevka EU k tej spodbudi je bila v načrtu predlagana pospešitev plačil iz strukturnih skladov. Predlagani so bili poenostavitev meril za podporo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada, reprogramiranje porabe in pospešitev predujmov od začetka leta 2009. Zato so imele države članice prej dostop do 1,8 milijarde EUR predujmov iz Evropskega socialnega sklada za okrepitev aktivnih politik trga dela, ponovno osredotočenje podpore na najbolj ogrožene in okrepitev ukrepov za spodbujanje znanja. Načrtovano je bilo tudi, da bo za financiranje kohezije na razpolago danih dodatnih 4,5 milijarde EUR predujmov iz ESRR. Za izboljšanje energetskih povezav in širokopasovne infrastrukture namerava Komisija nameniti dodatnih 5,00 milijarde EUR za obdobje 2009–2010. Ta paket zajema skupno 3,98 milijarde EUR za naložbe v zajemanje in shranjevanje ogljika, projekte pridobovanja energije iz vetrnih elektrarn na morju in energetske povezave, 1,02 milijarde EUR za razširitev in nadgradnjo hitrega interneta v podeželskih skupnostih ter za odzivanje na nove izzive na kmetijsko-okoljskem področju. Proračunske posledice načrta za oživitev bodo vidne šele po letu 2009. |
| --- | --- |

3.8

V okviru prispevka EU k tej spodbudi je bila v načrtu predlagana pospešitev plačil iz strukturnih skladov. Predlagani so bili poenostavitev meril za podporo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada, reprogramiranje porabe in pospešitev predujmov od začetka leta 2009. Zato so imele države članice prej dostop do 1,8 milijarde EUR predujmov iz Evropskega socialnega sklada za okrepitev aktivnih politik trga dela, ponovno osredotočenje podpore na najbolj ogrožene in okrepitev ukrepov za spodbujanje znanja. Načrtovano je bilo tudi, da bo za financiranje kohezije na razpolago danih dodatnih 4,5 milijarde EUR predujmov iz ESRR. Za izboljšanje energetskih povezav in širokopasovne infrastrukture namerava Komisija nameniti dodatnih 5,00 milijarde EUR za obdobje 2009–2010. Ta paket zajema skupno 3,98 milijarde EUR za naložbe v zajemanje in shranjevanje ogljika, projekte pridobovanja energije iz vetrnih elektrarn na morju in energetske povezave, 1,02 milijarde EUR za razširitev in nadgradnjo hitrega interneta v podeželskih skupnostih ter za odzivanje na nove izzive na kmetijsko-okoljskem področju. Proračunske posledice načrta za oživitev bodo vidne šele po letu 2009.

Neporavnane proračunske obveznosti („RAL“)

| 3.9 | Neporavnane proračunske obveznosti (tj. neporabljene obveznosti, prenesene naprej za porabo v prihodnjih letih), v glavnem za večletne programe, so se povečale za 16,4 milijarde EUR (11,8 %) na 155,0 milijarde EUR. Samo na področjih politik, ki se financirajo prek diferenciranih sredstev (8), je skupni znesek neporavnanih obveznosti znašal 153,8 milijarde EUR, kar je vrednost 1,8 leta obveznosti ali 2,3 leta plačil pri stopnji porabe iz leta 2008 na posameznih področjih politik. Vendar skoraj 80 % neporavnanih obveznosti izvira iz let 2007 in 2008 ter so tako povezane s finančnim okvirom 2007–2013. Struktura nakopičenih neporavnanih proračunskih obveznosti kaže učinek prizadevanj, da se plačila izvršijo, preden se za neporavnane proračunske obveznosti uporabi pravilo samodejnega prenehanja, ki se uporablja tako za področje strukurnih skladov kot za Kohezijski sklad (pravilo „n+2“/pravilo „n+3“). |
| --- | --- |

3.9

Neporavnane proračunske obveznosti (tj. neporabljene obveznosti, prenesene naprej za porabo v prihodnjih letih), v glavnem za večletne programe, so se povečale za 16,4 milijarde EUR (11,8 %) na 155,0 milijarde EUR. Samo na področjih politik, ki se financirajo prek diferenciranih sredstev (8), je skupni znesek neporavnanih obveznosti znašal 153,8 milijarde EUR, kar je vrednost 1,8 leta obveznosti ali 2,3 leta plačil pri stopnji porabe iz leta 2008 na posameznih področjih politik. Vendar skoraj 80 % neporavnanih obveznosti izvira iz let 2007 in 2008 ter so tako povezane s finančnim okvirom 2007–2013. Struktura nakopičenih neporavnanih proračunskih obveznosti kaže učinek prizadevanj, da se plačila izvršijo, preden se za neporavnane proračunske obveznosti uporabi pravilo samodejnega prenehanja, ki se uporablja tako za področje strukurnih skladov kot za Kohezijski sklad (pravilo „n+2“/pravilo „n+3“).

| 3.9 | Splošna stopnja neporavnanih obveznosti znaša za približno dve leti obveznosti, kar je običajna stopnja za strukturne sklade. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Neporavnane proračunske obveznosti nastanejo kot neposredna posledica diferenciranih odhodkov, pri katerih traja več let, da se programi porabe sredstev zaključijo, obveznosti pa so sprejete več let, preden se izvršijo pripadajoča plačila. Ker se obveznosti likvidirajo z izvršitvijo plačil, je dolgoročni učinek obveznosti, ki so precej večje od plačil, kopičenje neporavnanih obveznosti, tako stanje pa se prenaša v vsako naslednje leto. |
| --- | --- |

3.10

Neporavnane proračunske obveznosti nastanejo kot neposredna posledica diferenciranih odhodkov, pri katerih traja več let, da se programi porabe sredstev zaključijo, obveznosti pa so sprejete več let, preden se izvršijo pripadajoča plačila. Ker se obveznosti likvidirajo z izvršitvijo plačil, je dolgoročni učinek obveznosti, ki so precej večje od plačil, kopičenje neporavnanih obveznosti, tako stanje pa se prenaša v vsako naslednje leto.

| 3.11 | Največji delež neporavnanih obveznosti zadeva področje kohezije (glej
  diagram 3.1
  ). Na tem področju so neporavane obveznosti znašale 103 milijarde EUR (9)(približno 66 % skupnega zneska), kar predstavlja 2,2 leta vrednosti obveznosti ali 2,9 leta vrednosti plačil pri stopnji porabe iz leta 2008. Velika večina neporavnanih obveznosti na tem področju (73,8 milijarde EUR) se nanaša na tekoče obdobje 2007–2013. Neporavnane obveznosti v zvezi s finančnim okvirom 2000–2006 znašajo 29,3 milijarde EUR. |
| --- | --- |

3.11

Največji delež neporavnanih obveznosti zadeva področje kohezije (glej
  diagram 3.1
  ). Na tem področju so neporavane obveznosti znašale 103 milijarde EUR (9)(približno 66 % skupnega zneska), kar predstavlja 2,2 leta vrednosti obveznosti ali 2,9 leta vrednosti plačil pri stopnji porabe iz leta 2008. Velika večina neporavnanih obveznosti na tem področju (73,8 milijarde EUR) se nanaša na tekoče obdobje 2007–2013. Neporavnane obveznosti v zvezi s finančnim okvirom 2000–2006 znašajo 29,3 milijarde EUR.

| 3.11 | Stopnja neporavnanih obveznosti na področju kohezije je primerljiva s stopnjami neporavnanih obveznosti na drugih področjih, ki se financirajo z diferenciranimi odobritvami za prevzem obveznosti (kot so raziskave, vseevropska omrežja ali zunanji ukrepi). Kot je razložilo Sodišče v odstavku 3.9, je zaradi večletnega financiranja kohezijske politike potreben sistem za prenos neporabljenih obveznosti v naslednja leta. Proračunska disciplina se zagotavlja s pravilom samodejne sprostitve prevzetih obveznosti (pravilo n+2/n+3), ki ga Sodišče prav tako navaja. Ta disciplina se kaže v tem, da se neporavnane obveznosti nanašajo zlasti na leti 2007 in 2008, saj se je za predhodna leta navedeno pravilo že uporabilo. |
| --- | --- |

3.11

Diagram 3.1 — Razvoj kumulativnih neporavnanih obveznosti za strukturne sklade v obdobju 2000–2006 in področje kohezije v obdobju 2007–2008 (1)

Image

| 3.12 | Približno 13,4 % skupnih neporavnanih obveznosti (20,9 milijarde EUR) je zadevalo Kohezijski sklad, čeprav ta predstavlja le približno 6,2 % skupnih dodeljenih odobritev za prevzem obveznosti za leto 2008. To je v primerjavi z letom 2007 povečanje v višini 2,8 milijarde EUR ali približno 15,5 %. Visoka stopnja neporavnanih proračunskih obveznosti pri Kohezijskem skladu predstavlja 1,4 leta vrednosti obveznosti ali 4,9 leta vrednosti plačil pri stopnji porabe iz leta 2008. |
| --- | --- |

3.12

Približno 13,4 % skupnih neporavnanih obveznosti (20,9 milijarde EUR) je zadevalo Kohezijski sklad, čeprav ta predstavlja le približno 6,2 % skupnih dodeljenih odobritev za prevzem obveznosti za leto 2008. To je v primerjavi z letom 2007 povečanje v višini 2,8 milijarde EUR ali približno 15,5 %. Visoka stopnja neporavnanih proračunskih obveznosti pri Kohezijskem skladu predstavlja 1,4 leta vrednosti obveznosti ali 4,9 leta vrednosti plačil pri stopnji porabe iz leta 2008.

| 3.12 | V skladu z regulativnim okvirom Kohezijskega sklada za obdobje 2000–2006 se plačila ustavijo, čim se za projekt porabi 80 % proračuna (in ne 95 % kot pri programih strukturnih skladov). Večina zadevnih projektov je že dosegla ta prag in visoka stopnja neporavnanih obveznosti je tako naravna posledica regulativnih določb.

  Poleg tega za projekte Kohezijskega sklada v obdobju 2000–2006 za razliko od strukturnih skladov ni samodejne sprostitve prevzetih obveznosti.


  Za obdobje 2007–2013 se programi Kohezijskega sklada načrtujejo skupaj s programi ESRR in pravila samodejne sprostitve prevzetih obveznosti se uporabljajo za oba sklada. S tem se bodo neporavnane obveznosti Kohezijskega sklada v prihodnje zmanjšale. |
| --- | --- |

3.12

Poleg tega za projekte Kohezijskega sklada v obdobju 2000–2006 za razliko od strukturnih skladov ni samodejne sprostitve prevzetih obveznosti.

Za obdobje 2007–2013 se programi Kohezijskega sklada načrtujejo skupaj s programi ESRR in pravila samodejne sprostitve prevzetih obveznosti se uporabljajo za oba sklada. S tem se bodo neporavnane obveznosti Kohezijskega sklada v prihodnje zmanjšale.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 3.13 | Stopnje porabe v letu 2008 so ostale na visoki stopnji. V primeru kohezijske politike so se začetne odobritve plačil s spremembami proračuna zmanjšale za 4,5 milijarde EUR, kar gre pripisati zamudi pri izvajanju novih programov za obdobje 2007–2013. |
| --- | --- |

3.13

Stopnje porabe v letu 2008 so ostale na visoki stopnji. V primeru kohezijske politike so se začetne odobritve plačil s spremembami proračuna zmanjšale za 4,5 milijarde EUR, kar gre pripisati zamudi pri izvajanju novih programov za obdobje 2007–2013.

| 3.13 | Kot je navedlo Sodišče v odstavku 3.3, znižanje sredstev za plačila s spremembami proračuna kaže na dobro finančno poslovodenje. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Države članice so izboljšale svoje napovedi o odhodkih na področju strukturnih skladov, s čimer se je stopnja precenitve zmanjšala. |
| --- | --- |

3.14

Države članice so izboljšale svoje napovedi o odhodkih na področju strukturnih skladov, s čimer se je stopnja precenitve zmanjšala.

| 3.14 | Čeprav so se napovedi za obdobje 2000–2006 izboljšale, je precenitev za obdobje 2007–2013 (pripravljene so bile napovedi za prvo leto) še vedno znašala 27 %. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Neporavnane proračunske obveznosti pri diferenciranih odhodkih so še vedno na zelo visoki stopnji in presegajo skupne proračunske odobritve za prevzem obveznosti za leto 2008. Vendar je zdaj večina neporavnanih proračunskih obveznosti iz let 2007 in 2008 ter so tako povezane s tekočim finančnim okvirom. Sodišče Komisiji priporoča, naj države članice spodbudi, da čim prej posredujejo preostale dokumente o oceni skladnosti upravljavskih in kontrolnih sistemov, in da so ti dokumenti dovolj kakovostni, da se preprečijo nadaljnje zamude pri vmesnih plačilih in dodatno povečanje neporavnanih proračunskih obveznosti. |
| --- | --- |

3.15

Neporavnane proračunske obveznosti pri diferenciranih odhodkih so še vedno na zelo visoki stopnji in presegajo skupne proračunske odobritve za prevzem obveznosti za leto 2008. Vendar je zdaj večina neporavnanih proračunskih obveznosti iz let 2007 in 2008 ter so tako povezane s tekočim finančnim okvirom. Sodišče Komisiji priporoča, naj države članice spodbudi, da čim prej posredujejo preostale dokumente o oceni skladnosti upravljavskih in kontrolnih sistemov, in da so ti dokumenti dovolj kakovostni, da se preprečijo nadaljnje zamude pri vmesnih plačilih in dodatno povečanje neporavnanih proračunskih obveznosti.

| 3.15 | Velik del neporavnanih obveznosti ob koncu leta 2008 je bila samo razlika med obveznostmi za novo programsko obdobje in plačanimi predujmi. Neporavnane obveznosti so se seveda povečale še zaradi majhnega obsega vmesnih plačil.

  Komisija je leta 2008 in 2009 sprejela ukrepe, da bi dosegla napredek pri postopku v zvezi z ocenami skladnosti, in sicer s pošiljanjem opominov ter stiki in sestanki z državami članicami. Dodaten pritisk na države članice bo nastal tudi zaradi regulativnih določb glede povračil predfinanciranja, kadar v 24 mesecih ni zahtevka za plačila, ter uporabe pravila samodejne sprostitve prevzetih obveznosti. Glej tudi odgovor na odstavek 3.6.


  Poročila, prejeta do 30. junija 2009, so skupaj zajemala 93 % odobritev za obdobje 2007–2013, poročila, odobrena do tega dne, pa 58 % teh odobritev. |
| --- | --- |

3.15

Komisija je leta 2008 in 2009 sprejela ukrepe, da bi dosegla napredek pri postopku v zvezi z ocenami skladnosti, in sicer s pošiljanjem opominov ter stiki in sestanki z državami članicami. Dodaten pritisk na države članice bo nastal tudi zaradi regulativnih določb glede povračil predfinanciranja, kadar v 24 mesecih ni zahtevka za plačila, ter uporabe pravila samodejne sprostitve prevzetih obveznosti. Glej tudi odgovor na odstavek 3.6.

Poročila, prejeta do 30. junija 2009, so skupaj zajemala 93 % odobritev za obdobje 2007–2013, poročila, odobrena do tega dne, pa 58 % teh odobritev.

---

(1)  Brez namenskih prejemkov za leto 2008. Namenski prejemki med drugim zajemajo povračila, ki izhajajo iz izterjave nepravilno izplačanih zneskov, ki se ponovno dodelijo prvotni proračunski vrstici, prispevke članic EFTA, zaradi katerih se povečajo določene proračunske vrstice, ali prihodke od tretjih oseb, kadar so bili sklenjeni sporazumi, ki vključujejo finančni prispevek dejavnostim EU.

(2)  Proračunski presežek (realizacija proračuna) je rezultat izvrševanja proračuna. Presežek ni rezerva, ki se lahko kopiči in nato v prihodnjih letih uporabi za financiranje odhodkov. Neporabljeni prihodki, ki jih predstavlja presežek, se odštejejo od lastnih sredstev, ki bodo zbrana za naslednje leto.

(3)  Podrobne informacije o izvrševanju proračuna za leto 2008 je mogoče pridobiti iz dela II letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti, proračunsko leto 2008, dokumenta Evropske komisije (GD za proračun) „Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju – proračunsko leto 2008“ in poročila o analizi izvrševanja proračuna strukturnih skladov in Kohezijskega sklada v letu 2008 („Analysis of the budgetary implementation of the Structural and Cohesion Funds in 2008“).

(4)  Izraz „kohezija“, ki se uporablja za opis področja politike (glej poglavje 6), je bil uveden za programsko obdobje 2007–2013 in pokriva strukturne sklade (Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski socialni sklad) in Kohezijski sklad. Pred tem (za programsko obdobje 2000–2006) so strukturni skladi zajemali Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, pa tudi Usmerjevalni oddelek Evropskega kmetijskega sklada in finančni instrument za usmerjanje ribištva. Za Kohezijski sklad velja ločena pravna podlaga, zato se ni obravnaval kot strukturni sklad. Ker se to poglavje nanaša na različni programski obdobji, sta izraza „področje kohezije“ in „strukturni skladi“ uporabljena namerno.

(5)  Naslovi zajemajo področja politike 04: zaposlovanje in socialne zadeve; 05: kmetijstvo in razvoj podeželja; 11: ribištvo in pomorske zadeve; 13: regionalna politika.

(6)  Rok n+2 zahteva samodejno razveljavitev vseh sredstev, ki niso bila porabljena do konca drugega leta od leta dodelitve.

(7)  Sporočilo Komisije Evropskemu svetu – Evropski načrt za oživitev gospodarstva (COM(2008) 800 konč., 26.11.2008), spremenjeno s predlogom za Sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira (COM(2009) 171 konč., 8.4.2009).

(8)  V proračunu se razlikuje med dvema vrstama odobritev: nediferenciranimi sredstvi in diferenciranimi sredstvi. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za financiranje poslov enoletne narave, npr. upravnih odhodkov. Diferencirana sredstva so bila uvedena za upravljanje večletnih poslov, z njimi povezana plačila pa se lahko izvršujejo v letu sprejetja obveznosti in v naslednjih letih. Diferencirana sredstva se večinoma uporabljajo za strukturne sklade in Kohezijski sklad.

(9)  Za kohezijo glej „Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju, proračunsko leto 2008“, str. 41.

---

POGLAVJE 4

Prihodki

KAZALO

Uvod

Obseg revizije

Tradicionalna lastna sredstva

Lastna sredstva iz DDV in BND

Pravilnost transakcij

Tradicionalna lastna sredstva

Lastna sredstva iz DDV in BND

Uspešnost sistemov

Tradicionalna lastna sredstva

Lastna sredstva iz DDV

Nadziranje uporabe direktiv o DDV

Poročilo iz člena 12 Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89

Lastna sredstva iz BND

Letni podatki o BND

Sestavljanje nacionalnih računov v državah članicah

Splošni in posebni pridržki

Preverjanje opisov metodologije za BND v državah članicah

Zaključki in priporočila

Tradicionalna lastna sredstva

Lastna sredstva iz DDV

Lastna sredstva iz BND

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 4.1 | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča o prihodkih. Prihodkovna stran proračuna je sestavljena iz lastnih sredstev in drugih prihodkov. Kot kaže
  tabela 4.1
  , so lastna sredstva daleč največji vir financiranja proračunskih odhodkov (89,4 %). |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

4.1

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča o prihodkih. Prihodkovna stran proračuna je sestavljena iz lastnih sredstev in drugih prihodkov. Kot kaže
  tabela 4.1
  , so lastna sredstva daleč največji vir financiranja proračunskih odhodkov (89,4 %).

Tabela 4.1 —   Prihodki za proračunsko leto 2008

| Proračunski naslov | Vrsta prihodka | Opis | Prihodki v letu 2008


  (v milijonih EUR) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tradicionalna lastna sredstva | Kmetijske dajatve (poglavje 10) | 1 278 | 1,0 |
| Prelevmani za sladkor in izoglukozo (poglavje 11) | 708 | 0,6 |
| Carinske dajatve (poglavje 12) | 15 297 | 12,6 |
| 1 | Lastna sredstva iz DDV | Sredstva iz naslova DDV (davek na dodano vrednost) za tekoče proračunsko leto (poglavje 13) | 17 966 | 14,8 |
| 1 | Lastna sredstva iz BND | Sredstva iz naslova BND (bruto nacionalni dohodek) za tekoče proračunsko leto (poglavje 14) | 73 015 | 60,1 |
| 1 | Popravek proračunskih neravnovesij | Popravek za Združeno kraljestvo (poglavje 15) | 385 | 0,3 |
| | | LASTNA SREDSTVA SKUPAJ | 108 649 | 89,4 |
| 3 | | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | 4 174 | 3,4 |
| 4 | | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Skupnosti | 977 | 0,8 |
| 5 | | Prihodki iz upravnega poslovanja institucije | 353 | 0,3 |
| 6 | | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Skupnosti | 5 564 | 4,6 |
| 7 | | Zamudne obresti in globe | 1 794 | 1,5 |
| 8 | | Najemanje in dajanje posojil | 34 | 0,0 |
| 9 | | Razni prihodki | 39 | 0,0 |
| | | DRUGI PRIHODKI SKUPAJ | 12 935 | 10,6 |
| Skupni prihodki za leto | 121 584 | 100,0 |
| Vir: Računovodski izkazi, 2008. |

Proračunski naslov

Vrsta prihodka

Opis

Prihodki v letu 2008

(v milijonih EUR)

%

1

Tradicionalna lastna sredstva

Kmetijske dajatve (poglavje 10)

1 278

1,0

Prelevmani za sladkor in izoglukozo (poglavje 11)

708

0,6

Carinske dajatve (poglavje 12)

15 297

12,6

1

Lastna sredstva iz DDV

Sredstva iz naslova DDV (davek na dodano vrednost) za tekoče proračunsko leto (poglavje 13)

17 966

14,8

1

Lastna sredstva iz BND

Sredstva iz naslova BND (bruto nacionalni dohodek) za tekoče proračunsko leto (poglavje 14)

73 015

60,1

1

Popravek proračunskih neravnovesij

Popravek za Združeno kraljestvo (poglavje 15)

385

0,3

LASTNA SREDSTVA SKUPAJ

108 649

89,4

3

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

4 174

3,4

4

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Skupnosti

977

0,8

5

Prihodki iz upravnega poslovanja institucije

353

0,3

6

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Skupnosti

5 564

4,6

7

Zamudne obresti in globe

1 794

1,5

8

Najemanje in dajanje posojil

34

0,0

9

Razni prihodki

39

0,0

DRUGI PRIHODKI SKUPAJ

12 935

10,6

Skupni prihodki za leto

121 584

100,0

Vir: Računovodski izkazi, 2008.

| 4.2 | Svet je 26. januarja 2009 sprejel spremenjena pravila (1)o izvajanju novega Sklepa o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (2007/436/ES, Euratom) (2), ki so 1. marca 2009 začela retroaktivno veljati od 1. januarja 2007. Ker proces ratifikacije ni bil končan do konca leta 2008, so bili ponovni izračuni prispevkov držav članic na osnovi DDV in BND za leti 2007 in 2008, ki so bili potrebni, izdelani leta 2009. |
| --- | --- |

4.2

Svet je 26. januarja 2009 sprejel spremenjena pravila (1)o izvajanju novega Sklepa o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (2007/436/ES, Euratom) (2), ki so 1. marca 2009 začela retroaktivno veljati od 1. januarja 2007. Ker proces ratifikacije ni bil končan do konca leta 2008, so bili ponovni izračuni prispevkov držav članic na osnovi DDV in BND za leti 2007 in 2008, ki so bili potrebni, izdelani leta 2009.

Obseg revizije

| 4.3 | Sodišče je iz evidenc Komisije o prejemih vseh prihodkov izbralo reprezentativni statistični vzorec 60 nalogov za izterjavo in preverilo pravilnost transakcij na ravni Komisije (glej
  Prilogo 4.1
  ). Revizija je zajemala nadaljnje ukrepanje po nekaterih ugotovitvah iz preteklosti (glej
  Prilogo 4.2
  ). Dodatno revizijsko delo, ki ga je opravilo Sodišče, je opisano v odstavkih 4.4 do 4.8. |
| --- | --- |

4.3

Sodišče je iz evidenc Komisije o prejemih vseh prihodkov izbralo reprezentativni statistični vzorec 60 nalogov za izterjavo in preverilo pravilnost transakcij na ravni Komisije (glej
  Prilogo 4.1
  ). Revizija je zajemala nadaljnje ukrepanje po nekaterih ugotovitvah iz preteklosti (glej
  Prilogo 4.2
  ). Dodatno revizijsko delo, ki ga je opravilo Sodišče, je opisano v odstavkih 4.4 do 4.8.

Tradicionalna lastna sredstva

| 4.4 | Revizija z izkazi povezanih transakcij, ki jo opravi Sodišče, ne more zajeti neprijavljenega uvoza ali uvoza, ki se je izmuznil carinskemu nadzoru. |
| --- | --- |

4.4

Revizija z izkazi povezanih transakcij, ki jo opravi Sodišče, ne more zajeti neprijavljenega uvoza ali uvoza, ki se je izmuznil carinskemu nadzoru.

| 4.5 | Sodišče je ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme v treh državah članicah (3)ter pregledalo njihove računovodske sisteme za tradicionalna lastna sredstva. Revizorji so v vsaki od teh treh držav članic pregledali naključni vzorec 30 uvoznih deklaracij. |
| --- | --- |

4.5

Sodišče je ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme v treh državah članicah (3)ter pregledalo njihove računovodske sisteme za tradicionalna lastna sredstva. Revizorji so v vsaki od teh treh držav članic pregledali naključni vzorec 30 uvoznih deklaracij.

| 4.6 | Sodišče je ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme na Komisiji, vključno z njenimi inšpekcijskimi pregledi v državah članicah. Preučilo je račune za tradicionalna lastna sredstva in analiziralo tok dajatev, da se pridobi razumno zagotovilo o popolnosti in pravilnosti vknjiženih zneskov. Ocenilo je tudi nadzorno vlogo odbora ACOR (4). |
| --- | --- |

4.6

Sodišče je ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme na Komisiji, vključno z njenimi inšpekcijskimi pregledi v državah članicah. Preučilo je račune za tradicionalna lastna sredstva in analiziralo tok dajatev, da se pridobi razumno zagotovilo o popolnosti in pravilnosti vknjiženih zneskov. Ocenilo je tudi nadzorno vlogo odbora ACOR (4).

Lastna sredstva iz DDV in BND

| 4.7 | Lastna sredstva iz DDV in BND so prispevki, ki izvirajo iz uporabe enotnih stopenj pri teoretično usklajenih osnovah držav članic za odmero DDV ali pri BND držav članic in so izračunani po pravilih Skupnosti. Ti vrsti lastnih sredstev temeljita na makroekonomski statistiki, pri kateri osnovnih podatkov ni mogoče neposredno revidirati. Zato so bili kot izhodišče revizije uporabljeni makroekonomski agregati, ki so jih pripravile države članice in jih posredovale Komisiji, nato pa so bili pri njej ocenjeni sistemi Komisije za obdelavo podatkov, dokler ti niso zajeti v končne računovodske izkaze. Tako je revizija zajela sestavljanje letnega proračuna in pravilnost prispevkov držav članic. |
| --- | --- |

4.7

Lastna sredstva iz DDV in BND so prispevki, ki izvirajo iz uporabe enotnih stopenj pri teoretično usklajenih osnovah držav članic za odmero DDV ali pri BND držav članic in so izračunani po pravilih Skupnosti. Ti vrsti lastnih sredstev temeljita na makroekonomski statistiki, pri kateri osnovnih podatkov ni mogoče neposredno revidirati. Zato so bili kot izhodišče revizije uporabljeni makroekonomski agregati, ki so jih pripravile države članice in jih posredovale Komisiji, nato pa so bili pri njej ocenjeni sistemi Komisije za obdelavo podatkov, dokler ti niso zajeti v končne računovodske izkaze. Tako je revizija zajela sestavljanje letnega proračuna in pravilnost prispevkov držav članic.

| 4.8 | Pri reviziji so bili ocenjeni tudi nadzorni in kontrolni sistemi Komisije, katerih namen je podati zagotovilo, da so ta sredstva pravilno izračunana in zbrana, ter vlogi svetovalnega odbora za lastna sredstva in odbora BND (5). Poleg tega je Sodišče pregledalo nadzorne in kontrolne sisteme nacionalnih statističnih inštitutov za sestavljanje nacionalnih računov v štirih državah članicah (6). |
| --- | --- |

4.8

Pri reviziji so bili ocenjeni tudi nadzorni in kontrolni sistemi Komisije, katerih namen je podati zagotovilo, da so ta sredstva pravilno izračunana in zbrana, ter vlogi svetovalnega odbora za lastna sredstva in odbora BND (5). Poleg tega je Sodišče pregledalo nadzorne in kontrolne sisteme nacionalnih statističnih inštitutov za sestavljanje nacionalnih računov v štirih državah članicah (6).

| 4.9 | Sredstva iz BND se uporabljajo za uravnoteženje proračuna. Vsaka prijava prenizkega BND za državo članico - ki sicer ne vpliva na skupna lastna sredstva iz BND - povzroči povečanje prispevkov drugih držav članic, dokler se težave ne odkrije in popravi. |
| --- | --- |

4.9

Sredstva iz BND se uporabljajo za uravnoteženje proračuna. Vsaka prijava prenizkega BND za državo članico - ki sicer ne vpliva na skupna lastna sredstva iz BND - povzroči povečanje prispevkov drugih držav članic, dokler se težave ne odkrije in popravi.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

Tradicionalna lastna sredstva

| 4.10 | Tradicionalna lastna sredstva določijo in zberejo države članice. Tri četrtine teh zneskov se plačajo Skupnosti, preostala četrtina pa se zadrži za kritje stroškov zbiranja. Vsaka država članica pošlje Komisiji mesečni izkaz o določitvah dajatev (izkaz računa „A“) in četrtletni izkaz o tistih določitvah dajatev, ki niso vključene vanj (račun „B“) (7). |
| --- | --- |

4.10

Tradicionalna lastna sredstva določijo in zberejo države članice. Tri četrtine teh zneskov se plačajo Skupnosti, preostala četrtina pa se zadrži za kritje stroškov zbiranja. Vsaka država članica pošlje Komisiji mesečni izkaz o določitvah dajatev (izkaz računa „A“) in četrtletni izkaz o tistih določitvah dajatev, ki niso vključene vanj (račun „B“) (7).

| 4.11 | Sodišče je ugotovilo, da v izkazih, ki so jih države članice poslale Komisiji, ni pomembnih napak. |
| --- | --- |

4.11

Sodišče je ugotovilo, da v izkazih, ki so jih države članice poslale Komisiji, ni pomembnih napak.

Lastna sredstva iz DDV in BND

| 4.12 | Sodišče je ugotovilo, da v izračunih in plačilih prispevkov držav članic ni pomembnih napak. |
| --- | --- |

4.12

Sodišče je ugotovilo, da v izračunih in plačilih prispevkov držav članic ni pomembnih napak.

USPEŠNOST SISTEMOV

Tradicionalna lastna sredstva

| 4.13 | Revizije na kraju samem, ki jih je izvedlo Sodišče, so potrdile, da revidirani nadzorni in kontrolni sistemi za carino in računovodenje tradicionalnih lastnih sredstev na splošno delujejo dobro. |
| --- | --- |

4.13

Revizije na kraju samem, ki jih je izvedlo Sodišče, so potrdile, da revidirani nadzorni in kontrolni sistemi za carino in računovodenje tradicionalnih lastnih sredstev na splošno delujejo dobro.

| 4.14 | Vendar je revizija Sodišča tako kot v prejšnjih letih pokazala težave pri zneskih, ki so vknjiženi na račune B. Te sicer niso dovolj pomembne, da bi vplivale na splošni zaključek, vendar bi jih bilo treba odpraviti: |
| --- | --- |

4.14

Vendar je revizija Sodišča tako kot v prejšnjih letih pokazala težave pri zneskih, ki so vknjiženi na račune B. Te sicer niso dovolj pomembne, da bi vplivale na splošni zaključek, vendar bi jih bilo treba odpraviti:

| 4.14 | Ker posamezni carinski uradi lokalno vodijo veliko računov B in ti po navadi vsebujejo zapletene primere naknadne izterjave carin, je Komisija inšpekcijski pregled v letih 2008 in 2009 posvetila preverjanju računov B zaradi odkrivanja in odpravljanja posameznih napak na teh računih. Dejansko je bilo pregledovanje računov B vedno ena glavnih tem inšpekcijskih pregledov Komisije v zadnjih letih. Pregledovanje je bilo opravljeno v vseh državah članicah. Poleg tega je Komisija v letu 2007 državam članicam dala tudi natančna navodila o računih B, da bi povečala njihovo ozaveščenost o pravilni uporabi teh računov. |
| --- | --- |

4.14

| — | zamuda pri določanju in izterjavi dajatev, čeprav so carinski organi (8)že poznali dolgovane zneske in identiteto dolžnikov, ter |
| --- | --- |

—

zamuda pri določanju in izterjavi dajatev, čeprav so carinski organi (8)že poznali dolgovane zneske in identiteto dolžnikov, ter

| — | Komisija bo te ugotovitve preverila pri zadevnih državah članicah. Ob zamudah pri dajanju lastnih sredstev na voljo za proračun EU se bodo zahtevale zamudne obresti. |
| --- | --- |

—

| — | pomanjkanje nacionalnih navodil (9)za oceno zneska dolgov, za katere je malo verjetno, da bodo izterjani. |
| --- | --- |

—

pomanjkanje nacionalnih navodil (9)za oceno zneska dolgov, za katere je malo verjetno, da bodo izterjani.

| — | Priporočilo Sodišča glede vzpostavitve formalnega postopka bo preverjeno pri obeh zadevnih državah članicah. |
| --- | --- |

—

| 4.15 | Poleg tega je Sodišče v enem od preteklih letnih poročil (10)opozorilo, da je fizičnih pregledov uvoženega blaga zelo malo. Komisija je odgovorila, da se to nadoknadi s poznejšimi „pregledi, ki temeljijo na revizijah“. Vendar je Sodišče kritiziralo pogostost takšnih pregledov po carinjenju, ki temeljijo na revizijah, v več državah članicah (11). |
| --- | --- |

4.15

Poleg tega je Sodišče v enem od preteklih letnih poročil (10)opozorilo, da je fizičnih pregledov uvoženega blaga zelo malo. Komisija je odgovorila, da se to nadoknadi s poznejšimi „pregledi, ki temeljijo na revizijah“. Vendar je Sodišče kritiziralo pogostost takšnih pregledov po carinjenju, ki temeljijo na revizijah, v več državah članicah (11).

| 4.15 | V skladu s pravnim okvirom Skupnosti so države članice same odgovorne za oblikovanje svojih strategij nadzora, da se zaščitijo finančni interesi EU na področju tradicionalnih lastnih sredstev. Vendar bi se morale vse dejavnosti nadzora osredotočiti zlasti na dejanska tveganja, opredeljena z ustreznimi metodami za analizo tveganja. To omogoča doseganje najboljših rezultatov z najboljšo porabo sredstev. Usmeriti bi se bilo treba na zelo tvegane gospodarske subjekte in transakcije ter hkrati ustrezno zajeti tudi srednje velike gospodarske subjekte in malo tvegane gospodarske subjekte.

  Komisija je za glavno temo inšpekcijskega pregleda v letu 2009 izbrala strategije držav članic za nadzor nad tradicionalnimi lastnimi sredstvi. Med temi inšpekcijskimi pregledi preverja vzpostavljeno strategijo nadzora, uporabo analize tveganja pri oblikovanju programov nadzora, izvajanje programov nadzora in kakovost opravljenih naknadnih pregledov. |
| --- | --- |

4.15

Komisija je za glavno temo inšpekcijskega pregleda v letu 2009 izbrala strategije držav članic za nadzor nad tradicionalnimi lastnimi sredstvi. Med temi inšpekcijskimi pregledi preverja vzpostavljeno strategijo nadzora, uporabo analize tveganja pri oblikovanju programov nadzora, izvajanje programov nadzora in kakovost opravljenih naknadnih pregledov.

| 4.16 | Vrhovna revizijska institucija (VRI) ene od teh držav članic je leta 2008 objavila poročilo (12), v katerem so bile ugotovitve, podobne ugotovitvam Sodišča, in ki je bilo kritično do sistema za kontrolo obdavčljivega uvoza v tej državi članici. V njem je bilo zlasti poudarjeno: |
| --- | --- |

4.16

Vrhovna revizijska institucija (VRI) ene od teh držav članic je leta 2008 objavila poročilo (12), v katerem so bile ugotovitve, podobne ugotovitvam Sodišča, in ki je bilo kritično do sistema za kontrolo obdavčljivega uvoza v tej državi članici. V njem je bilo zlasti poudarjeno:

| 4.16 | Komisija je podobne ugotovitve z zadevno državo članico že obravnavala na podlagi dveh inšpekcijskih pregledov v letu 2006 in enega v letu 2008, nadaljnje ukrepanje po teh ugotovitvah pa se nadaljuje. Celotna strategija države članice za nadzor bo preverjena med inšpekcijskim pregledom v letu 2009. Pri tem inšpekcijskem pregledu se bodo upoštevale ugotovitve poročila vrhovne revizijske institucije, preverjeno pa bo tudi, ali so bili na podlagi teh ugotovitev sprejeti ukrepi za odpravo pomanjkljivosti.

  Komisija pozdravlja delovanje nacionalnih revizijskih služb, zlasti na področju tradicionalnih lastnih sredstev. Komisija si med inšpekcijskimi pregledi pri pripravi ocene pomaga z nacionalnimi revizijskimi poročili, kadar so na voljo. |
| --- | --- |

4.16

Komisija pozdravlja delovanje nacionalnih revizijskih služb, zlasti na področju tradicionalnih lastnih sredstev. Komisija si med inšpekcijskimi pregledi pri pripravi ocene pomaga z nacionalnimi revizijskimi poročili, kadar so na voljo.

| — | da je carinski organ sicer uspešno lajšal trgovino, vendar mora še razviti potrebno strokovno znanje in vire pri izvrševanju dokumentarnih pregledov, ki jih izvaja, |
| --- | --- |

—

da je carinski organ sicer uspešno lajšal trgovino, vendar mora še razviti potrebno strokovno znanje in vire pri izvrševanju dokumentarnih pregledov, ki jih izvaja,

| — | manjšanje števila revizij, ki temeljijo na pregledih po carinjenju, in njihova nedosledna kakovost, čeprav se veča število napak, ki se pri tem ugotovijo, |
| --- | --- |

—

manjšanje števila revizij, ki temeljijo na pregledih po carinjenju, in njihova nedosledna kakovost, čeprav se veča število napak, ki se pri tem ugotovijo,

| — | potrebo po pripravi ciljev in standardov za pogostost in kakovost teh revizij, da se zagotovita davčni nadzor in celovitost ureditve. |
| --- | --- |

—

potrebo po pripravi ciljev in standardov za pogostost in kakovost teh revizij, da se zagotovita davčni nadzor in celovitost ureditve.

Sodišče ugotavlja, da so takšna poročila VRI dodatno sredstvo za varovanje finančnih interesov Skupnosti.

Lastna sredstva iz DDV

| 4.17 | Pridržki so sredstvo, ki Komisiji omogoča, da je po izteku zakonsko določenega roka štirih let mogoče popraviti dvomljive elemente v poročilih o DDV, ki jih predložijo države članice. Leta 2008 je bilo uvedenih 41 pridržkov, umaknjenih pa 15, zato se je ob koncu leta skupno število pridržkov povečalo na 163 (glej
  tabelo 4.2
  ). 34 teh pridržkov se nanaša na obdobje pred letom 2000. Od 15 pridržkov, ki so bili leta 2008 umaknjeni, se ni noben nanašal na tri najzgodnejša leta 1989, 1993 in 1995. Komisija še vedno nima uspešnega sredstva, s katerim bi zagotavljala, da države članice posredujejo ustrezne in pravočasne informacije, kar bi ji omogočilo umik neodpravljenih pridržkov, povezanih z lastnimi sredstvi iz DDV. |
| --- | --- |

4.17

Pridržki so sredstvo, ki Komisiji omogoča, da je po izteku zakonsko določenega roka štirih let mogoče popraviti dvomljive elemente v poročilih o DDV, ki jih predložijo države članice. Leta 2008 je bilo uvedenih 41 pridržkov, umaknjenih pa 15, zato se je ob koncu leta skupno število pridržkov povečalo na 163 (glej
  tabelo 4.2
  ). 34 teh pridržkov se nanaša na obdobje pred letom 2000. Od 15 pridržkov, ki so bili leta 2008 umaknjeni, se ni noben nanašal na tri najzgodnejša leta 1989, 1993 in 1995. Komisija še vedno nima uspešnega sredstva, s katerim bi zagotavljala, da države članice posredujejo ustrezne in pravočasne informacije, kar bi ji omogočilo umik neodpravljenih pridržkov, povezanih z lastnimi sredstvi iz DDV.

| 4.17 | Komisija je leta 2008 na podlagi niza objektivnih meril začela novo pobudo za izboljšanje proaktivnega upravljanja pridržkov. Sestanki upravljavcev med Komisijo in državami članicami v zvezi s tem so se izkazali za učinkovite, ne le glede zmanjševanja števila pridržkov, ki veljajo za pomembne, zlasti tistih, ki niso bili umaknjeni že več kot pet let, ampak tudi glede boljše izmenjave informacij med Komisijo in zadevnimi državami članicami. Dosedanji rezultati pomembno vplivajo na število pridržkov, ki že dolgo niso bili umaknjeni, in zagotavljajo nadaljevanje tega novega pristopa. |
| --- | --- |

4.17

Tabela 4.2 —   Pridržki v zvezi z DDV dne 31.12.2008

| Države članice | Število neodpravljenih pridržkov dne 31.12.2007 | Pridržki, uvedeni leta 2008 | Pridržki, umaknjeni leta 2008 | Število neodpravljenih pridržkov dne 31.12.2008 | Prvo leto, za katerega veljajo pridržki |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 8 | 0 | 0 | 8 | 1989 |
| Danska | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Nemčija | 18 | 0 | 0 | 18 | 1999 |
| Grčija | 10 | 0 | 0 | 10 | 1998 |
| Španija | 6 | 1 | 4 | 3 | 2001 |
| Francija | 4 | 0 | 0 | 4 | 1993 |
| Irska | 12 | 5 | 1 | 16 | 1998 |
| Italija | 14 | 3 | 3 | 14 | 1995 |
| Luksemburg | 1 | 2 | 1 | 2 | 2004 |
| Nizozemska | 2 | 3 | 0 | 5 | 2002 |
| Avstrija | 8 | 3 | 0 | 11 | 1995 |
| Portugalska | 7 | 2 | 0 | 9 | 1996 |
| Finska | 7 | 3 | 2 | 8 | 1995 |
| Švedska | 9 | 0 | 0 | 9 | 1995 |
| Združeno kraljestvo | 5 | 1 | 2 | 4 | 1998 |
| Ciper | 3 | 0 | 0 | 3 | 2004 |
| Češka | 1 | 8 | 1 | 8 | 2004 |
| Estonija | 0 | 9 | 1 | 8 | 2004 |
| Latvija | 1 | 1 | 0 | 2 | 2004 |
| Litva | 2 | 0 | 0 | 2 | 2004 |
| Madžarska | 5 | 0 | 0 | 5 | 2004 |
| Malta | 6 | 0 | 0 | 6 | 2004 |
| Poljska | 3 | 0 | 0 | 3 | 2004 |
| Slovaška | 5 | 0 | 0 | 5 | 2004 |
| Slovenija | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Bolgarija | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Romunija | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Skupaj | 137 | 41 | 15 | 163 | |
| EU-15 | 111 | 23 | 13 | 121 | |
| EU-10 | 26 | 18 | 2 | 42 | |
| Vir: Evropska komisija. |

Države članice

Število neodpravljenih pridržkov dne 31.12.2007

Pridržki, uvedeni leta 2008

Pridržki, umaknjeni leta 2008

Število neodpravljenih pridržkov dne 31.12.2008

Prvo leto, za katerega veljajo pridržki

Belgija

8

0

0

8

1989

Danska

0

0

0

0

Nemčija

18

0

0

18

1999

Grčija

10

0

0

10

1998

Španija

6

1

4

3

2001

Francija

4

0

0

4

1993

Irska

12

5

1

16

1998

Italija

14

3

3

14

1995

Luksemburg

1

2

1

2

2004

Nizozemska

2

3

0

5

2002

Avstrija

8

3

0

11

1995

Portugalska

7

2

0

9

1996

Finska

7

3

2

8

1995

Švedska

9

0

0

9

1995

Združeno kraljestvo

5

1

2

4

1998

Ciper

3

0

0

3

2004

Češka

1

8

1

8

2004

Estonija

0

9

1

8

2004

Latvija

1

1

0

2

2004

Litva

2

0

0

2

2004

Madžarska

5

0

0

5

2004

Malta

6

0

0

6

2004

Poljska

3

0

0

3

2004

Slovaška

5

0

0

5

2004

Slovenija

0

0

0

0

Bolgarija

0

0

0

0

Romunija

0

0

0

0

Skupaj

137

41

15

163

EU-15

111

23

13

121

EU-10

26

18

2

42

Vir: Evropska komisija.

Nadziranje uporabe direktiv o DDV

| 4.18 | Za zagotavljanje pravilne uporabe direktiv o DDV je odgovoren GD TAXUD, ki mora nadzirati prenos v nacionalno zakonodajo in skladnost nacionalnih pravil za izvajanje, ki jih uvedejo države članice. Leta 2008 sta začeli veljati dve direktivi o DDV (13). Vendar GD Taxud ni nadziral vseh nacionalnih ukrepov za prenos v nacionalno zakonodajo v zvezi s tema direktivama. Nepravilen ali nepopoln prenos bi lahko vplival na znesek prejetega DDV in tako na znesek, izplačan v lastna sredstva. Lahko bi tudi izkrivil delovanje enotnega trga. |
| --- | --- |

4.18

Za zagotavljanje pravilne uporabe direktiv o DDV je odgovoren GD TAXUD, ki mora nadzirati prenos v nacionalno zakonodajo in skladnost nacionalnih pravil za izvajanje, ki jih uvedejo države članice. Leta 2008 sta začeli veljati dve direktivi o DDV (13). Vendar GD Taxud ni nadziral vseh nacionalnih ukrepov za prenos v nacionalno zakonodajo v zvezi s tema direktivama. Nepravilen ali nepopoln prenos bi lahko vplival na znesek prejetega DDV in tako na znesek, izplačan v lastna sredstva. Lahko bi tudi izkrivil delovanje enotnega trga.

| 4.18 | Komisija redno spremlja zakonodajo o DDV v državah članicah in ustrezno ukrepa.

  Kar zadeva direktivi o DDV, ki sta začeli veljati leta 2008: prva (14)vključuje možnost, ne obveznosti, da države članice za odpravljanje davčnih goljufij ali izogibanja davkom sprejmejo nacionalne predpise, ki odstopajo od običajnih pravil iz Direktive o DDV. Te ukrepe, ki bodo ugodno vplivali na lastna sredstva iz DDV, če bodo sprejeti, je treba sporočiti odboru za DDV. Z drugo direktivo (15)se v veljavno zakonodajo ne uvajajo bistvene spremembe; njene vsebinske spremembe so izčrpno navedene v členu 412 in so se v zadevnih državah članicah ustrezno upoštevale. |
| --- | --- |

4.18

Kar zadeva direktivi o DDV, ki sta začeli veljati leta 2008: prva (14)vključuje možnost, ne obveznosti, da države članice za odpravljanje davčnih goljufij ali izogibanja davkom sprejmejo nacionalne predpise, ki odstopajo od običajnih pravil iz Direktive o DDV. Te ukrepe, ki bodo ugodno vplivali na lastna sredstva iz DDV, če bodo sprejeti, je treba sporočiti odboru za DDV. Z drugo direktivo (15)se v veljavno zakonodajo ne uvajajo bistvene spremembe; njene vsebinske spremembe so izčrpno navedene v členu 412 in so se v zadevnih državah članicah ustrezno upoštevale.

| 4.19 | Kadar Komisija meni, da država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti iz direktive o DDV, lahko zadevo predloži Sodišču Evropskih skupnosti (16). Leta 2008 so obstajali trije takšni primeri (17), od katerih bi eden lahko privedel do zmanjšanja lastnih sredstev iz DDV. V tem primeru so od vpisa primera v enotni register možnih kršitev do takrat, ko je Komisija leta 2008 poslala pismo o predložitvi Sodišču Evropskih skupnosti, minila več kot štiri leta, od evidentiranja pritožbe do takrat, ko je bil poslan uradni opomin, pa je preteklo več kot 20 mesecev (18). |
| --- | --- |

4.19

Kadar Komisija meni, da država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti iz direktive o DDV, lahko zadevo predloži Sodišču Evropskih skupnosti (16). Leta 2008 so obstajali trije takšni primeri (17), od katerih bi eden lahko privedel do zmanjšanja lastnih sredstev iz DDV. V tem primeru so od vpisa primera v enotni register možnih kršitev do takrat, ko je Komisija leta 2008 poslala pismo o predložitvi Sodišču Evropskih skupnosti, minila več kot štiri leta, od evidentiranja pritožbe do takrat, ko je bil poslan uradni opomin, pa je preteklo več kot 20 mesecev (18).

| 4.19 | Komisija priznava, da je bil navedeni primer zelo dolgotrajen. Vendar pa je tudi posebno zapleten.

  Pravni okvir v državah članicah je pogosto podroben in zapleten ter zahteva obširno analizo. Komisija se zlasti posveča pripravi zadev o razlagi zakonodaje o posredni obdavčitvi.


  Poleg tega je Komisija v zadnjem letu spremenila svoje postopke, da bi zagotovila hitrejše sprejemanje odločitev in zmanjšala zamude, do katerih je prišlo, kadar je priglasitve držav članic prejela tik pred naslednjim dejanjem v postopku, ter tako omogočila, da zadeve napredujejo takoj po končani analizi novih informacij. Kadar je ugotovljen morebiten učinek na tradicionalna lastna sredstva, Komisija ustrezno ukrepa in izrazi pridržke. |
| --- | --- |

4.19

Pravni okvir v državah članicah je pogosto podroben in zapleten ter zahteva obširno analizo. Komisija se zlasti posveča pripravi zadev o razlagi zakonodaje o posredni obdavčitvi.

Poleg tega je Komisija v zadnjem letu spremenila svoje postopke, da bi zagotovila hitrejše sprejemanje odločitev in zmanjšala zamude, do katerih je prišlo, kadar je priglasitve držav članic prejela tik pred naslednjim dejanjem v postopku, ter tako omogočila, da zadeve napredujejo takoj po končani analizi novih informacij. Kadar je ugotovljen morebiten učinek na tradicionalna lastna sredstva, Komisija ustrezno ukrepa in izrazi pridržke.

Poročilo iz člena 12 Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89

| 4.20 | Komisija je šesto poročilo iz člena 12 (19)predložila novembra 2008, čeprav bi ga morala na koncu leta 2007. Glavni cilj tega poročila je Komisiji in zadevni državi članici omogočiti preudarek o tem, ali je možno uvesti izboljšave za povečanje uspešnosti postopkov, ki se uporabljajo za registracijo davčnih zavezancev ter za določanje in pobiranje DDV, pa tudi kontrolnih sistemov za DDV. |
| --- | --- |

4.20

Komisija je šesto poročilo iz člena 12 (19)predložila novembra 2008, čeprav bi ga morala na koncu leta 2007. Glavni cilj tega poročila je Komisiji in zadevni državi članici omogočiti preudarek o tem, ali je možno uvesti izboljšave za povečanje uspešnosti postopkov, ki se uporabljajo za registracijo davčnih zavezancev ter za določanje in pobiranje DDV, pa tudi kontrolnih sistemov za DDV.

| 4.20 | Zamudo pri pripravi poročila sta povzročili prepozna predložitev podatkov nekaterih držav članic in strateška presoja vsebine tega poročila. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Šesto poročilo je kritično ocenilo vrednost prejšnjih poročil. Prišlo je do zaključka, da se proračunski organ ni odzval na vprašanja, ki so bila izpostavljena v prejšnjih poročilih, o njih pa tudi ni razpravljal. Komisija je našla le malo oziroma nobenih dokazov o tem, da bi priporočila neposredno privedla do kakršnih koli sprememb v državah članicah. Zbrani DDV je izhodiščna točka za ocenjevanje zneska, ki ga morajo države članice plačati v lastnih sredstvih iz DDV. |
| --- | --- |

4.21

Šesto poročilo je kritično ocenilo vrednost prejšnjih poročil. Prišlo je do zaključka, da se proračunski organ ni odzval na vprašanja, ki so bila izpostavljena v prejšnjih poročilih, o njih pa tudi ni razpravljal. Komisija je našla le malo oziroma nobenih dokazov o tem, da bi priporočila neposredno privedla do kakršnih koli sprememb v državah članicah. Zbrani DDV je izhodiščna točka za ocenjevanje zneska, ki ga morajo države članice plačati v lastnih sredstvih iz DDV.

Lastna sredstva iz BND

Letni podatki o BND

| 4.22 | Potem ko so države članice Komisiji sporočile podatke o BND za leto 2008, je odbor BND menil, da so ob ustreznem upoštevanju obstoječih pridržkov (20)podatki držav članic EU-15 ustrezni za uporabo v namene lastnih sredstev. Odbor BND ni mogel izoblikovati mnenja o podatkih za države članice EU-12, ki jih je še mogoče popraviti ali pa zanje velja pridržek, ker analiza opisov metodologije za BND (21)še poteka (glej odstavka 4.25 in 4.26). |
| --- | --- |

4.22

Potem ko so države članice Komisiji sporočile podatke o BND za leto 2008, je odbor BND menil, da so ob ustreznem upoštevanju obstoječih pridržkov (20)podatki držav članic EU-15 ustrezni za uporabo v namene lastnih sredstev. Odbor BND ni mogel izoblikovati mnenja o podatkih za države članice EU-12, ki jih je še mogoče popraviti ali pa zanje velja pridržek, ker analiza opisov metodologije za BND (21)še poteka (glej odstavka 4.25 in 4.26).

Sestavljanje nacionalnih računov v državah članicah

| 4.23 | Sodišče je pregledalo ključne komponente nadzornih in kontrolnih sistemov, ki so povezani s procesom zbiranja podatkov o BND, sporočenih za leto 2008, v štirih državah članicah. Našlo je slabosti pri dokumentiranju postopkov za pripravo teh podatkov ter ugotovilo, da pregledi kakovosti statističnih podatkov niso bili sistematično dokumentirani in/ali da sistemi, povezani s pripravo statističnih podatkov, niso bili vedno ovrednoteni. |
| --- | --- |

4.23

Sodišče je pregledalo ključne komponente nadzornih in kontrolnih sistemov, ki so povezani s procesom zbiranja podatkov o BND, sporočenih za leto 2008, v štirih državah članicah. Našlo je slabosti pri dokumentiranju postopkov za pripravo teh podatkov ter ugotovilo, da pregledi kakovosti statističnih podatkov niso bili sistematično dokumentirani in/ali da sistemi, povezani s pripravo statističnih podatkov, niso bili vedno ovrednoteni.

| 4.23 | Komisija se je seznanila s slabostmi pri dokumentiranju in vrednotenju, ki jih je Sodišče navedlo v zvezi z nadzornimi in kontrolnimi sistemi v štirih državah članicah. Komisija bo ta opažanja upoštevala pri svojem preverjanju BND v teh državah. |
| --- | --- |

4.23

| 4.24 | Sodišče še vedno meni (22), da lahko razlike med nadzornimi in kontrolnimi sistemi nacionalnih statističnih inštitutov zmanjšajo primerljivost, zanesljivost in izčrpnost nacionalnih računov. |
| --- | --- |

4.24

Sodišče še vedno meni (22), da lahko razlike med nadzornimi in kontrolnimi sistemi nacionalnih statističnih inštitutov zmanjšajo primerljivost, zanesljivost in izčrpnost nacionalnih računov.

| 4.24 | Komisija meni, da je zanesljivost nacionalnih računov odvisna predvsem od posameznih uporabljenih statističnih virov in metod, njen pristop pri potrjevanju BND pa temelji na preverjanju in izboljševanju teh statističnih virov in metod. Dobro zasnovani nadzorni in kontrolni sistemi v nacionalnih statističnih inštitutih držav članic lahko prispevajo k odkrivanju in zmanjševanju tveganj za napake.

  Komisija je upoštevala pripombe Sodišča o nadzornih in kontrolnih sistemih. Odbor BND od leta 2006 obravnava nadzorne in kontrolne sisteme. V posodobljen vprašalnik Komisije za oceno opisa metodologije za BND (dokument GIAQ GNIC/081 iz aprila 2007) sta bili vključeni posebni vprašanji 3 in 4 o opisu in vrednotenju nadzornih in kontrolnih sistemov. V revidiranih smernicah za opis metodologije za BND (GNIC/053, sprememba 2) se zahteva podrobnejši opis postopkov v državah članicah. Komisija bo še naprej spodbujala izmenjavo najboljših praks med državami na tem področju, predvsem z organizacijo seminarja decembra 2009. |
| --- | --- |

4.24

Komisija je upoštevala pripombe Sodišča o nadzornih in kontrolnih sistemih. Odbor BND od leta 2006 obravnava nadzorne in kontrolne sisteme. V posodobljen vprašalnik Komisije za oceno opisa metodologije za BND (dokument GIAQ GNIC/081 iz aprila 2007) sta bili vključeni posebni vprašanji 3 in 4 o opisu in vrednotenju nadzornih in kontrolnih sistemov. V revidiranih smernicah za opis metodologije za BND (GNIC/053, sprememba 2) se zahteva podrobnejši opis postopkov v državah članicah. Komisija bo še naprej spodbujala izmenjavo najboljših praks med državami na tem področju, predvsem z organizacijo seminarja decembra 2009.

Splošni in posebni pridržki

| 4.25 | Ob koncu leta 2008 so za obdobje od 2002 do 2004 obstajali splošni pridržki (23)za podatke o BND držav članic EU-15, ki bodo ostali, dokler ne bodo analizirani posodobljeni opisi metodologije za BND. Splošni pridržki za države članice EU-10 so bili določeni junija 2008 za podatke o BND, ki zajemajo obdobje od 2004 do 2006. |
| --- | --- |

4.25

Ob koncu leta 2008 so za obdobje od 2002 do 2004 obstajali splošni pridržki (23)za podatke o BND držav članic EU-15, ki bodo ostali, dokler ne bodo analizirani posodobljeni opisi metodologije za BND. Splošni pridržki za države članice EU-10 so bili določeni junija 2008 za podatke o BND, ki zajemajo obdobje od 2004 do 2006.

| 4.26 | V začetku leta 2008 je bilo odprtih 25 posebnih (24)pridržkov za BND, ki se nanašajo na obdobje od leta 1995 do leta 2001. Leta 2008 je Komisija umaknila 15 pridržkov, tako da jih je na koncu leta ostalo 10 (25). |
| --- | --- |

4.26

V začetku leta 2008 je bilo odprtih 25 posebnih (24)pridržkov za BND, ki se nanašajo na obdobje od leta 1995 do leta 2001. Leta 2008 je Komisija umaknila 15 pridržkov, tako da jih je na koncu leta ostalo 10 (25).

| 4.26 | Julija 2009 je bilo umaknjenih šest posebnih pridržkov, tako da so 10. julija 2009 ostali še štirje. |
| --- | --- |

4.26

| 4.27 | Ko je Sodišče na kraju samem pregledalo dokumentacijo, ki so jo zagotovili nacionalni statistični inštituti, je ugotovilo, da pri dveh pridržkih, ki ju je Komisija umaknila v letu 2008, niso bile na voljo vse informacije v podporo spremembam, izvedenim pri izračunu lastnih sredstev iz BND. V enem primeru strokovna ocena, uporabljena pri ocenitvi komponente nacionalnega računa, ni bila dokumentirana, v drugem pa podatkov, ki so bili predloženi Komisiji, niso v celoti podpirali s tem povezani statistični podatki, zaradi česar ni bilo celovite revizijske sledi. Sodišče je tako kot leta 2007 (26)ugotovilo, da delo Komisije za omogočanje umika pridržkov ni zajemalo niti dokumentacijskih pregledov, s katerimi bi s primerjanjem z zunanjimi viri potrdili točnost informacij, ki so jih zagotovile države članice, niti kontrolnih obiskov na kraju samem, s katerimi bi se potrdili spremenjeni agregati nacionalnih računov. |
| --- | --- |

4.27

Ko je Sodišče na kraju samem pregledalo dokumentacijo, ki so jo zagotovili nacionalni statistični inštituti, je ugotovilo, da pri dveh pridržkih, ki ju je Komisija umaknila v letu 2008, niso bile na voljo vse informacije v podporo spremembam, izvedenim pri izračunu lastnih sredstev iz BND. V enem primeru strokovna ocena, uporabljena pri ocenitvi komponente nacionalnega računa, ni bila dokumentirana, v drugem pa podatkov, ki so bili predloženi Komisiji, niso v celoti podpirali s tem povezani statistični podatki, zaradi česar ni bilo celovite revizijske sledi. Sodišče je tako kot leta 2007 (26)ugotovilo, da delo Komisije za omogočanje umika pridržkov ni zajemalo niti dokumentacijskih pregledov, s katerimi bi s primerjanjem z zunanjimi viri potrdili točnost informacij, ki so jih zagotovile države članice, niti kontrolnih obiskov na kraju samem, s katerimi bi se potrdili spremenjeni agregati nacionalnih računov.

| 4.27 | Komisija meni, da je pri dokumentacijskih pregledih, opravljenih v letu 2008, pridobila dovolj informacij za umik dveh navedenih posebnih pridržkov, pri čemer je upoštevala tudi, da zadevni zneski niso znatni. Eden od dokumentacijskih pregledov je vključeval obravnavo strokovne presoje, drugi pa preverjanje skladnosti. Komisija v zvezi z umaknjenima pridržkoma v dokumentacijskih pregledih ni ugotovila potrebe po obiskih na kraju samem ali primerjavi z drugimi viri ali statističnimi podatki. Komisija si bo še naprej prizadevala, da bi izboljšala dokumentiranje opravljenih pregledov. |
| --- | --- |

4.27

Preverjanje opisov metodologije za BND v državah članicah

| 4.28 | Komisija je do konca leta 2008 prejela posodobljene ali nove opise metodologije za BND (27)in izvedla kontrolne obiske v 16 državah članicah. V šestih primerih je bilo opravljeno neposredno preverjanje agregatov BND. Ker pa ni odobrenih notranjih navodil o izvajanju tega kontrolnega pristopa, kot so merila za izbiranje sestavnih delov BND, ki jih je treba preveriti, obstaja tveganje, da neposredno preverjanje v teh državah članicah ni bilo opravljeno dosledno. Poleg tega Komisija še ni ocenila nadzornih in kontrolnih sistemov nacionalnih statističnih inštitutov za sestavljanje nacionalnih računov. |
| --- | --- |

4.28

Komisija je do konca leta 2008 prejela posodobljene ali nove opise metodologije za BND (27)in izvedla kontrolne obiske v 16 državah članicah. V šestih primerih je bilo opravljeno neposredno preverjanje agregatov BND. Ker pa ni odobrenih notranjih navodil o izvajanju tega kontrolnega pristopa, kot so merila za izbiranje sestavnih delov BND, ki jih je treba preveriti, obstaja tveganje, da neposredno preverjanje v teh državah članicah ni bilo opravljeno dosledno. Poleg tega Komisija še ni ocenila nadzornih in kontrolnih sistemov nacionalnih statističnih inštitutov za sestavljanje nacionalnih računov.

| 4.28 | Komisija je neposredno preverjanje začela uporabljati leta 2007. Na podlagi teh izkušenj in razpoložljivega strokovnega znanja osebja Komisije je bil pripravljen osnutek smernic, ki ga je osebje dobilo septembra 2008. O teh smernicah je razpravljal odbor BND in jih aprila 2009 odobril. Glede na posebnosti virov in metod za nacionalne račune, ki se uporabljajo v različnih državah članicah, se lahko pristop neposrednega preverjanja uporablja samo ob ustrezni prilagoditvi razmeram v vsaki državi. Komisija na podlagi posebnega strokovnega znanja in izkušenj svojega osebja na tem področju ni ugotovila nobene nedoslednosti pri tem, kako opravlja neposredno preverjanje. Komisija nenehno ocenjuje statistične vire in metode držav članic, na katerih temelji njeno neposredno preverjanje. Komisija ocenjuje nadzorne in kontrolne sisteme v nacionalnih statističnih inštitutih (NSI), kot je opisano v odgovoru na odstavek 4.24. |
| --- | --- |

4.28

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 4.29 | Sodišče na podlagi svojega revizijskega dela meni, da:






  — | v izjavah držav članic in njihovih plačilih tradicionalnih lastnih sredstev, |
| --- | --- | --- |

4.29

Sodišče na podlagi svojega revizijskega dela meni, da:

—

v izjavah držav članic in njihovih plačilih tradicionalnih lastnih sredstev,

| — | v Komisijinem izračunu prispevkov držav članic na podlagi podatkov o DDV in BND, ki so jih poslale države članice, ter |
| --- | --- |

—

v Komisijinem izračunu prispevkov držav članic na podlagi podatkov o DDV in BND, ki so jih poslale države članice, ter

| — | v drugih vrstah prihodkov |
| --- | --- |

—

v drugih vrstah prihodkov

za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, ni pomembnih napak.

| 4.30 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da nadzorni in kontrolni sistemi uspešno zagotavljajo pravilnost prihodkov (glej
  Prilogo 4.1
  ). Vendar Sodišče opozarja na slabosti, ki sicer niso pomembne za uspešnost sistemov kot celote, vendar zahtevajo nadaljnje ukrepanje, kot je opisano v nadaljevanju. |
| --- | --- |

4.30

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da nadzorni in kontrolni sistemi uspešno zagotavljajo pravilnost prihodkov (glej
  Prilogo 4.1
  ). Vendar Sodišče opozarja na slabosti, ki sicer niso pomembne za uspešnost sistemov kot celote, vendar zahtevajo nadaljnje ukrepanje, kot je opisano v nadaljevanju.

Tradicionalna lastna sredstva

| 4.31 | Sodišče pri revizijah še vedno ugotavlja težave pri uporabi računov B, zato priporoča, da si Komisija še naprej prizadeva, da bi zagotovila njihovo pravilno uporabo, in nadzoruje določanje in izterjavo dajatev (odstavek 4.14). |
| --- | --- |

4.31

Sodišče pri revizijah še vedno ugotavlja težave pri uporabi računov B, zato priporoča, da si Komisija še naprej prizadeva, da bi zagotovila njihovo pravilno uporabo, in nadzoruje določanje in izterjavo dajatev (odstavek 4.14).

| 4.31 | Račune B je treba nenehno preverjati, zato bo Komisija še naprej preverjala, ali jih države članice pravilno vodijo. Komisija bo obravnavala slabosti, ki jih je pri zadevnih državah članicah ugotovilo Sodišče, in po potrebi sprejela ukrepe za izterjavo vseh zneskov lastnih sredstev ali zapadlih obresti. |
| --- | --- |

4.31

| 4.32 | Glede na pomanjkljivosti kontrolne strategije, ugotovljene v prejšnjih letnih poročilih, Sodišče priporoča, da Komisija te ugotovitve upošteva pri svojih inšpekcijskih pregledih v državah članicah. Zlasti bi morala spodbujati ustrezno ravnovesje med fizičnimi pregledi pri uvozu in revizijami po carinjenju pri gospodarskih subjektih. Ti bi morali biti dovolj pogosti in kakovostni, da bi varovali finančne interese Skupnosti (odstavki 4.15 in 4.16). |
| --- | --- |

4.32

Glede na pomanjkljivosti kontrolne strategije, ugotovljene v prejšnjih letnih poročilih, Sodišče priporoča, da Komisija te ugotovitve upošteva pri svojih inšpekcijskih pregledih v državah članicah. Zlasti bi morala spodbujati ustrezno ravnovesje med fizičnimi pregledi pri uvozu in revizijami po carinjenju pri gospodarskih subjektih. Ti bi morali biti dovolj pogosti in kakovostni, da bi varovali finančne interese Skupnosti (odstavki 4.15 in 4.16).

| 4.32 | Strategije carinske kontrole v državah članicah bodo v celoti preverjene med inšpekcijskimi pregledi tradicionalnih lastnih sredstev (TLS) v letu 2009, da se zagotovi, da so kontrole, ki jih opravljajo njihovi carinski organi, uspešne in učinkovite pri zaščiti finančnih interesov Skupnosti. |
| --- | --- |

4.32

Lastna sredstva iz DDV

| 4.33 | Komisija še vedno nima uspešnega sredstva, s katerim bi zagotavljala, da države članice posredujejo ustrezne in pravočasne informacije, kar bi ji omogočilo umik neodpravljenih pridržkov za lastna sredstva iz DDV. Sodišče priporoča, naj si Komisija (28)v dogovoru z zadevnimi državnimi članicami še naprej prizadeva najti rešitev, da bo te pridržke mogoče čim prej umakniti in opraviti potrebne popravke osnov za DDV držav članic (odstavek 4.17). |
| --- | --- |

4.33

Komisija še vedno nima uspešnega sredstva, s katerim bi zagotavljala, da države članice posredujejo ustrezne in pravočasne informacije, kar bi ji omogočilo umik neodpravljenih pridržkov za lastna sredstva iz DDV. Sodišče priporoča, naj si Komisija (28)v dogovoru z zadevnimi državnimi članicami še naprej prizadeva najti rešitev, da bo te pridržke mogoče čim prej umakniti in opraviti potrebne popravke osnov za DDV držav članic (odstavek 4.17).

| 4.33 | Komisija je pred kratkim uvedla sestanke upravljavcev kot uspešno in učinkovito orodje za obravnavanje pridržkov, ki zahtevajo posebno pozornost. Za zdaj so bili organizirani štirje taki sestanki, v prihodnosti pa jih je načrtovanih še več. Rezultati (15 umaknjenih pridržkov) bodo od leta 2009 znatno vplivali na število pridržkov, ki že dolgo niso bili umaknjeni, in upravičili nadaljevanje tega pristopa, ki med drugim dobro vpliva tudi na učinkovitejšo komunikacijo med državami članicami in Komisijo. |
| --- | --- |

4.33

| 4.34 | Sodišče v kontekstu poročila iz člena 12 priporoča, da Komisija v svoje kontrolne obiske vključi preverjanje zanesljivosti navedb v informacijah, ki jih predložijo države članice. To poročilo bi tako pomagalo zagotoviti, da se dejansko zbere celoten znesek dolgovanega DDV. Zbrani DDV je izhodiščna točka za ocenjevanje zneska, ki ga morajo države članice plačati v lastnih sredstvih iz DDV (odstavek 4.21). To je še toliko bolj relevantno zaradi sodne prakse na podlagi zadeve št. C-132/06 Sodišča Evropskih skupnosti (29). |
| --- | --- |

4.34

Sodišče v kontekstu poročila iz člena 12 priporoča, da Komisija v svoje kontrolne obiske vključi preverjanje zanesljivosti navedb v informacijah, ki jih predložijo države članice. To poročilo bi tako pomagalo zagotoviti, da se dejansko zbere celoten znesek dolgovanega DDV. Zbrani DDV je izhodiščna točka za ocenjevanje zneska, ki ga morajo države članice plačati v lastnih sredstvih iz DDV (odstavek 4.21). To je še toliko bolj relevantno zaradi sodne prakse na podlagi zadeve št. C-132/06 Sodišča Evropskih skupnosti (29).

| 4.34 | Zakonodaja Skupnosti ne daje Komisiji glede lastnih sredstev iz DDV nobenih zakonskih pooblastil, da bi količinsko opredelila zneske DDV, ki niso bili pobrani zaradi izogibanja posameznih davkoplačevalcev. Komisija se pri inšpekcijskih pregledih osredotoča na zagotavljanje, da so prejemki DDV, ki so bili v koledarskem letu dejansko pobrani, ustrezno prijavljeni, ter na presojo pravilnosti in izčrpnosti drugih podatkov, ki jih države članice predložijo v svojih letnih poročilih o prihodkih iz DDV. Komisija spremlja učinek, ki bi ga lahko imela neuporaba direktiv Skupnosti o DDV na lastna sredstva iz DDV; pri tem želi z ukrepi za odpravljanje pomanjkljivosti zagotoviti, da se nacionalna osnova za DDV popravi, tako da bo vključevala znesek izpadlega DDV in zaračunavanje obresti, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

4.34

Lastna sredstva iz BND

| 4.35 | Komisija je leta 2008 umaknila 15 posebnih pridržkov brez dokumentacijskih pregledov, s katerimi bi potrdila točnost informacij, ki so jih poslale države članice, ali kontrolnih obiskov na kraju samem, s katerimi bi izvedla neposredno preverjanje (odstavek 4.27). Po mnenju Sodišča to ne zadošča vedno za zagotavljanje razumnega zagotovila o točnosti spremenjenih podatkov. |
| --- | --- |

4.35

Komisija je leta 2008 umaknila 15 posebnih pridržkov brez dokumentacijskih pregledov, s katerimi bi potrdila točnost informacij, ki so jih poslale države članice, ali kontrolnih obiskov na kraju samem, s katerimi bi izvedla neposredno preverjanje (odstavek 4.27). Po mnenju Sodišča to ne zadošča vedno za zagotavljanje razumnega zagotovila o točnosti spremenjenih podatkov.

| 4.35 | Kar zadeva umaknjene pridržke, Komisija med dokumentacijskimi pregledi, ki jih je opravila v letu 2008, da bi preverila informacije, ki so jih predložile države članice, ni ugotovila, da bi bili potrebni obiski na kraju samem, s katerimi bi opravila neposredno preverjanje, ali dodatno ocenjevanje. Komisija meni, da so bile predložene informacije zadostne za umik pridržkov (glej tudi odgovor na odstavek 4.27). Komisija si bo še naprej prizadevala za izboljšanje dokumentiranja opravljenih pregledov. |
| --- | --- |

4.35

| 4.36 | Sodišče priporoča, da Komisija sestavi in uporablja posebna pravila za pregledovanje opisov metodologije za BND (odstavek 4.28), vključno z uporabo neposrednega preverjanja in upoštevanjem tveganj, ki spremljajo sestavljanje nacionalnih računov, ocene nadzornih in kontrolnih sistemov v nacionalnih statističnih inštitutih ter načela stroškov in koristi. |
| --- | --- |

4.36

Sodišče priporoča, da Komisija sestavi in uporablja posebna pravila za pregledovanje opisov metodologije za BND (odstavek 4.28), vključno z uporabo neposrednega preverjanja in upoštevanjem tveganj, ki spremljajo sestavljanje nacionalnih računov, ocene nadzornih in kontrolnih sistemov v nacionalnih statističnih inštitutih ter načela stroškov in koristi.

| 4.36 | Komisija je vzpostavila celoten okvir potrjevanja BND, ki temelji predvsem na preverjanju in izboljšanju zanesljivosti in primernosti virov in metod, uporabljenih za obračunavanje BND, in njihove skladnosti z evropskim sistemom računov ob upoštevanju analize tveganja. Komisija meni, da je ta pristop bistven za sklepanje o zanesljivosti, primerljivosti in izčrpnosti BND v skladu z določbami Uredbe BND (vključno z načelom stroškov in koristi). Poleg tega Komisija od leta 2007 uporablja neposredno preverjanje (glej odgovor na odstavek 4.28). Komisija upošteva pripombe Sodišča v zvezi z nacionalnimi nadzornimi in kontrolnimi sistemi, predvsem s spodbujanjem razvoja in izmenjavo najboljših praks, kot je opisano v odgovoru na odstavek 4.24. |
| --- | --- |

4.36

---

(1)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 105/2009 z dne 26. januarja 2009 o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 o izvajanju Sklepa 2000/597/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (UL L 36, 5.2.2009, str. 1).

(2)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

(3)  Češka, Grčija in Nizozemska.

(4)  Svetovalni odbor za lastna sredstva: člen 20 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 (UL L 130, 31.5.2000, str. 1).

(5)  Člen 4 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003: uredba BND (UL L 181, 19.7.2003, str. 1).

(6)  Belgija, Italija, Luksemburg in Poljska.

(7)  Če dajatve ali prelevmani ostanejo neplačani, zanje pa ni bilo zagotovljeno jamstvo, oziroma jih krije jamstvo, vendar se izpodbijajo, lahko države članice zadržijo dajanje teh sredstev na voljo tako, da jih vknjižijo na ta ločen račun (račun „B“).

(8)  Češka, Grčija in Nizozemska.

(9)  Češka in Grčija.

(10)  Odstavek 4.18 (opomba 21) Letnega poročila za proračunsko leto 2006.

(11)  Odstavek 3.15 Letnega poročila za proračunsko leto 2004; odstavek 4.22 Letnega poročila za proračunsko leto 2005; odstavek 4.18 (opomba 23) Letnega poročila za proračunsko leto 2006 in odstavek 4.19 Letnega poročila za proračunsko leto 2007.

(12)  Nacionalni revizijski urad Združenega kraljestva: HM Revenue and Customs: The Control and Facilitation of Imports z dne 7. novembra 2008 (http://www.nao.org.uk/publications/0708/hmrc_import_control.aspx).

(13)  Direktiva Sveta 2006/69/ES (UL L 221, 12.8.2006, str. 9) in Direktiva Sveta 2006/112/ES (UL L 347, 11.12.2006, str. 1) (direktiva o DDV).

(14)  Direktiva Sveta 2006/69/ES (UL L 221, 12.8.2006, str. 9).

(15)  Direktiva Sveta 2006/112/ES (UL L 347, 11.12.2006, str. 1) (Direktiva o DDV).

(16)  Po postopku za ugotavljanje kršitev: člen 226 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

(17)  Zadeva št. 2004/4282 (Finska), ki bi lahko privedla do zmanjšanja lastnih sredstev iz DDV, ter zadevi št. 2005/4756 (Združeno kraljestvo) in št. 2005/5051 (Francija), pri katerih učinka ni. Glej tudi
  Prilogo 4.2
  , v kateri so navedeni nadaljnji ukrepi v zvezi s podobnim opažanjem iz leta 2007.

(18)  Najdaljši rok, ki ga je določila Komisija, je 12 mesecev (glej COM(2002) 141).

(19)  Člen 12 Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 z dne 29. maja 1989 o dokončni enotni ureditvi zbiranja lastnih sredstev, pridobljenih iz davka na dodano vrednost (UL L 155, 7.6.1989, str. 9) zahteva, da Komisija Parlamentu in Svetu vsaka tri leta predloži poročilo o postopkih, ki se v državah članicah uporabljajo za registriranje davčnih zavezancev ter za določitev in pobiranje DDV, pa tudi o načinih in rezultatih njihovega kontrolnega sistema za DDV. Države članice morajo Komisiji zagotoviti potrebne informacije o teh postopkih.

(20)  Člen 10(7) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 določa, da po 30. septembru četrtega leta po danem proračunskem letu sprememb BNP/BND ni več mogoče upoštevati, razen v točkah, ki jih je v roku sporočila Komisija ali država članica. Te točke so znane kot pridržki.

(21)  V skladu s členom 3 uredbe BND države članice Komisiji (Eurostatu) zagotovijo seznam postopkov in osnovnih statističnih podatkov, uporabljenih pri izračunu BND in njegovih sestavnih delov v skladu z ESR 95.

(22)  Glej odstavke 3.47 do 3.49 Letnega poročila za proračunsko leto 2004. Glej odstavke 4.23 do 4.25 Letnega poročila za proračunsko leto 2005.

(23)  Splošni pridržek zajema vse podatke države članice.

(24)  Posebni pridržek zajema posamezne dele opisa metodologije za BND.

(25)  Ti odprti pridržki zadevajo Grčijo in Združeno kraljestvo. Nanašajo se na zastarele vire, na katerih temeljijo določene ocene, ali pa na vidike metodologije in sestavljanja.

(26)  Odstavek 4.35 Letnega poročila za proračunsko leto 2007.

(27)  Razen Bolgarije in Romunije, za kateri je rok 31.12.2009. Luksemburg in Avstrija še nista poslala svojih procesnih tabel.

(28)  Svetu je v svojem priporočilu o razrešnici za leto 2007 znova pozval Komisijo, naj si v sodelovanju z državami članicami še naprej prizadeva za umik pridržkov v razumnem času.

(29)  Ta sodba (odstavki 37 do 39) navaja, da „iz členov 2 in 22 Šeste direktive ter člena 10 ES izhaja, da ima vsaka država članica obveznost sprejeti vse potrebne zakonske in upravne ukrepe, s katerimi zagotovi, da je dolgovani DDV v celoti pobran na njenem ozemlju. (...) Države članice (...) imajo v zvezi s tem določeno svobodo, zlasti v zvezi z načinom uporabe sredstev, ki jih imajo na voljo. Vendar je ta svoboda omejena z obveznostjo zagotoviti učinkovito pobiranje lastnih sredstev Skupnosti in obveznostjo, da se davčnih zavezancev ne sme znatno različno obravnavati bodisi znotraj določenih držav članic ali v vseh državah članicah. (...) Države članice morajo to načelo spoštovati pri vsakem ukrepu v zvezi z odmero DDV“.

PRILOGA 4.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA PODATKOV

DEL 1:   GLAVNE ZNAČILNOSTI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ NA

1.1 —   Velikost vzorca (prihodkov na ravni Komisije)

| Leto | Število preizkušenih transakcij
   (1) |
| --- | --- |
| 2008 | 60 |
| 2007 | 66 |

Leto

Število preizkušenih transakcij
   (1)

2008

60

2007

66

1.2 —   Struktura vzorca prihodkovnih transakcij na ravni Komisije

| Odstotek preizkušenih transakcij, ki so bile | 2008 |
| --- | --- |
| Tradicionalna lastna sredstva
   (1) | DDV/BND | Drugo | Skupaj |
| Nalogi za izterjavo | 10 % | 78 % | 12 % | 100 % |

Odstotek preizkušenih transakcij, ki so bile

2008

Tradicionalna lastna sredstva
   (1)

DDV/BND

Drugo

Skupaj

Nalogi za izterjavo

10 %

78 %

12 %

100 %

DEL 2:   SKUPNA OCENA NADZORNIH IN KONTROLNIH SISTEMOV

2.1 —   Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov

| Vrsta prihodka | Ključna notranja kontrola (Komisija) | Ključne notranje kontrole v nacionalnem carinskem nadzoru/sestavljanje nacionalnih računov v revidiranih državah članicah | Skupna ocena |
| --- | --- | --- | --- |
| Pregledi Komisije v državah članicah | Dokumentacijski pregledi Komisije | Upravljanje prihodkov | Upravljanje pridržkov |
| Tradicionalna lastna sredstva | | | | N/A | (3) | | |
| DDV | | | | | N/A | |
| BND | | | | (2) | | | |

Vrsta prihodka

Ključna notranja kontrola (Komisija)

Ključne notranje kontrole v nacionalnem carinskem nadzoru/sestavljanje nacionalnih računov v revidiranih državah članicah

Skupna ocena

Pregledi Komisije v državah članicah

Dokumentacijski pregledi Komisije

Upravljanje prihodkov

Upravljanje pridržkov

Tradicionalna lastna sredstva

N/A

(3)

DDV

N/A

BND

(2)

| Skupna ocena
   (4) | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Legenda: | uspešno |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |
| N/A | ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno |

Skupna ocena
   (4)

2008

2007

Legenda:

uspešno

delno uspešno

neuspešno

N/A

ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno

---

(1)  Opravljeno delo je zajemalo pregled sestavljanja s tem povezanega mesečnega izkaza in računovodskih evidenc v zadevni državi članici. V vsaki od treh obiskanih držav članic je bil revidiran dodatni naključni vzorec 30 uvoznih deklaracij (glej odstavek 4.5).

(2)  Delo Komisije za omogočanje umika pridržkov za BND ne zadošča vedno za pridobitev razumnega zagotovila o točnosti spremenjenih podatkov (odstavka 4.27 in 4.35).

(3)  Pri tradicionalnih lastnih sredstvih obstaja tveganje, da je stopnja fizičnih pregledov pri uvozu prenizka, revizije po carinjenju pa tega ne nadoknadijo (odstavka 4.15 in 4.16).

(4)  Glej omejitev obsega iz odstavkov 4.4 in 4.7 (odstavkov 4.4 in 4.9 za leto 2007).

Legenda:

| | uspešno |
| --- | --- |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |
| N/A | ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno |

uspešno

delno uspešno

neuspešno

N/A

ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno

PRILOGA 4.2

NADALJNJE UKREPANJE PO PRETEKLIH OPAŽANJIH IZ IZJAVE O ZANESLJIVOSTI

| Opažanje Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| Tradicionalna lastna sredstva: Potencialne dajatve, o katerih poteka razprava med Komisijo in Nemčijo |
| V odstavku 3.23 Letnega poročila za proračunsko leto 2004 je Sodišče opomnilo, da je Nemčija leta 2003 s svojega računa B umaknila vknjižbe v skupni vrednosti 40,1 milijona EUR, ne da bi to znižanje popolnoma pojasnila.
  Leta 2005 je Sodišče navedlo, da o 22,7 milijona EUR še naprej poteka razprava med Komisijo in Nemčijo. | V letih 2007 in 2008 je še vedno potekala razprava o znesku 22,7 milijona EUR. Komisija je zahtevala, da Nemčija zagotovi delitev med zajamčenimi in nezajamčenimi dolgovi na računu B, na primer za leti 2005 in 2006, ter te podatke uporabi za oceno, kolikšno zagotovilo lahko pridobi o zneskih, ki bodo verjetno sčasoma izterjani. | Treba bi bilo kmalu določiti dokončni znesek, ki ga je treba izterjati, da se to vprašanje končno zapre. | Svetovalni odbor za lastna sredstva je decembra 2008 razpravljal o poročilu Komisije o inšpekcijskem pregledu iz leta 2007 v zvezi s tem zapletenim vprašanjem. Komisija je morala v okviru nadaljnjega ukrepanja zahtevati še dodatna pojasnila za majhen del zadevnih transakcij. Komisija pričakuje, da bo pripravila dokončne zaključke, ko bo prejela odgovor. |
| Lastna sredstva iz DDV: zamude, povezane s postopkom za ugotavljanje kršitev |
| Sodišče je v svojem Letnem poročilu za proračunsko leto 2007 opomnilo, da v nobenem od treh primerov, ki izvirajo iz obdobja 2003–2005 (od katerih eden vpliva na lastna sredstva), postopki na Sodišču Evropskih skupnosti do konca leta 2007 niso bili sproženi, čeprav je bila odločitev o tem sprejeta junija 2007 (odstavek 4.24). | Postopki za te tri primere so bili aprila, junija in novembra 2008 končno sproženi na Sodišču Evropskih skupnosti. | Sodišče ponavlja, da bi morala Komisija pospešiti obravnavanje primerov in vodenje postopka za ugotavljanje kršitev, da bi primere Sodišču Evropskih skupnosti predložila v predpisanih rokih. | Komisija je v zadnjem letu spremenila svoje postopke, da bi zagotovila hitrejše sprejemanje odločitev in zmanjšala zamude, do katerih je prišlo, kadar je priglasitve držav članic prejela tik pred naslednjim dejanjem v postopku, ter tako omogočila, da zadeve napredujejo takoj po končani analizi novih informacij. Kadar je ugotovljen morebiten učinek na tradicionalna lastna sredstva, Komisija ustrezno ukrepa in izrazi pridržke.


  Pravni okvir v državah članicah je pogosto podroben in zapleten ter zahteva obširno analizo. Komisija se zlasti posveča pripravi zadev o razlagi zakonodaje o posredni obdavčitvi. |
| Lastna sredstva iz BND: politika spreminjanja (vključno z nadaljnjim ukrepanjem po grških spremembah) |
| Sodišče je v svojem Letnem poročilu za proračunsko leto 2006 podalo opažanja o spremembah grškega BND (odstavki 4.24 do 4.26) in v odstavku 4.32 priporočilo, da Komisija zlasti:






  (a) | določi pravila o sporočanju in je skupaj z odborom BND vnaprej obveščena o velikih spremembah, |

Opažanje Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza Sodišča

Odgovor Komisije

Tradicionalna lastna sredstva: Potencialne dajatve, o katerih poteka razprava med Komisijo in Nemčijo

V odstavku 3.23 Letnega poročila za proračunsko leto 2004 je Sodišče opomnilo, da je Nemčija leta 2003 s svojega računa B umaknila vknjižbe v skupni vrednosti 40,1 milijona EUR, ne da bi to znižanje popolnoma pojasnila.

Leta 2005 je Sodišče navedlo, da o 22,7 milijona EUR še naprej poteka razprava med Komisijo in Nemčijo.

V letih 2007 in 2008 je še vedno potekala razprava o znesku 22,7 milijona EUR. Komisija je zahtevala, da Nemčija zagotovi delitev med zajamčenimi in nezajamčenimi dolgovi na računu B, na primer za leti 2005 in 2006, ter te podatke uporabi za oceno, kolikšno zagotovilo lahko pridobi o zneskih, ki bodo verjetno sčasoma izterjani.

Treba bi bilo kmalu določiti dokončni znesek, ki ga je treba izterjati, da se to vprašanje končno zapre.

Svetovalni odbor za lastna sredstva je decembra 2008 razpravljal o poročilu Komisije o inšpekcijskem pregledu iz leta 2007 v zvezi s tem zapletenim vprašanjem. Komisija je morala v okviru nadaljnjega ukrepanja zahtevati še dodatna pojasnila za majhen del zadevnih transakcij. Komisija pričakuje, da bo pripravila dokončne zaključke, ko bo prejela odgovor.

Lastna sredstva iz DDV: zamude, povezane s postopkom za ugotavljanje kršitev

Sodišče je v svojem Letnem poročilu za proračunsko leto 2007 opomnilo, da v nobenem od treh primerov, ki izvirajo iz obdobja 2003–2005 (od katerih eden vpliva na lastna sredstva), postopki na Sodišču Evropskih skupnosti do konca leta 2007 niso bili sproženi, čeprav je bila odločitev o tem sprejeta junija 2007 (odstavek 4.24).

Postopki za te tri primere so bili aprila, junija in novembra 2008 končno sproženi na Sodišču Evropskih skupnosti.

Sodišče ponavlja, da bi morala Komisija pospešiti obravnavanje primerov in vodenje postopka za ugotavljanje kršitev, da bi primere Sodišču Evropskih skupnosti predložila v predpisanih rokih.

Komisija je v zadnjem letu spremenila svoje postopke, da bi zagotovila hitrejše sprejemanje odločitev in zmanjšala zamude, do katerih je prišlo, kadar je priglasitve držav članic prejela tik pred naslednjim dejanjem v postopku, ter tako omogočila, da zadeve napredujejo takoj po končani analizi novih informacij. Kadar je ugotovljen morebiten učinek na tradicionalna lastna sredstva, Komisija ustrezno ukrepa in izrazi pridržke.

Pravni okvir v državah članicah je pogosto podroben in zapleten ter zahteva obširno analizo. Komisija se zlasti posveča pripravi zadev o razlagi zakonodaje o posredni obdavčitvi.

Lastna sredstva iz BND: politika spreminjanja (vključno z nadaljnjim ukrepanjem po grških spremembah)

Sodišče je v svojem Letnem poročilu za proračunsko leto 2006 podalo opažanja o spremembah grškega BND (odstavki 4.24 do 4.26) in v odstavku 4.32 priporočilo, da Komisija zlasti:

(a)

določi pravila o sporočanju in je skupaj z odborom BND vnaprej obveščena o velikih spremembah,

| (b) | izvaja usklajeno politiko spreminjanja podatkov in nacionalnih računov, vključno z zahtevo po rednem referenčnem primerjanju, ter |
| --- | --- |

(b)

izvaja usklajeno politiko spreminjanja podatkov in nacionalnih računov, vključno z zahtevo po rednem referenčnem primerjanju, ter

| (c) | zagotovi, da so zaključki kontrole grškega opisa metodologije za BND na voljo dovolj zgodaj, da bo popravljene podatke mogoče vključiti v račune za proračunsko leto 2007. |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da so zaključki kontrole grškega opisa metodologije za BND na voljo dovolj zgodaj, da bo popravljene podatke mogoče vključiti v račune za proračunsko leto 2007.

V svojem Letnem poročilu za proračunsko leto 2007 je Sodišče omenilo napredek Komisije in dodatno delo, ki ga bo treba izvesti v sodelovanju z državami članicami za izvajanje zgoraj omenjenih priporočil (odstavki 4.28 do 4.32 in Priloga 4.2).

| (a) | Po prejemu prvih pisem, ki so vnaprej napovedovala večje spremembe, uvedene s strani držav članic, je Komisija uvedla sistem za nadziranje uporabe smernic, ki jih je predlagal odbor za monetarno, finančno in plačilnobilančno statistiko (CMFB). |
| --- | --- |

(a)

Po prejemu prvih pisem, ki so vnaprej napovedovala večje spremembe, uvedene s strani držav članic, je Komisija uvedla sistem za nadziranje uporabe smernic, ki jih je predlagal odbor za monetarno, finančno in plačilnobilančno statistiko (CMFB).

| (b) | Na sestanku CMFB julija 2008 je Eurostat predlagal usklajeno politiko spreminjanja za nacionalne račune na evropski ravni, vključno z glavnimi vidiki, ki jih je treba preučiti in analizirati pri vzpostavljanju skupne politike spreminjanja.
  Na sestanku CMFB februarja 2009 je Eurostat predstavil prvi pregled nacionalnih praks pri spremembah sestavljanja nacionalnih računov, pripravljen na podlagi vprašalnikov, ki jih je poslalo 17 držav članic. |
| --- | --- |

(b)

Na sestanku CMFB julija 2008 je Eurostat predlagal usklajeno politiko spreminjanja za nacionalne račune na evropski ravni, vključno z glavnimi vidiki, ki jih je treba preučiti in analizirati pri vzpostavljanju skupne politike spreminjanja.

Na sestanku CMFB februarja 2009 je Eurostat predstavil prvi pregled nacionalnih praks pri spremembah sestavljanja nacionalnih računov, pripravljen na podlagi vprašalnikov, ki jih je poslalo 17 držav članic.

| (c) | Grčija je leta 2008 predložila celovit vprašalnik o BNP/BND in poročilo o kakovosti. |
| --- | --- |

(c)

Grčija je leta 2008 predložila celovit vprašalnik o BNP/BND in poročilo o kakovosti.

Komisija do konca leta 2008 ni umaknila sedmih posebnih pridržkov za podatke o BNP iz obdobja 1995–2001, ker se še ni končalo preverjanje s tem povezanih izračunov.

| (a) | Sistem za nadziranje, ki ga uporablja Komisija, bi bilo treba oceniti, čim se opravijo vse stopnje procesa sporočanja in se izvedejo prve velike spremembe nacionalnih računov. |
| --- | --- |

(a)

Sistem za nadziranje, ki ga uporablja Komisija, bi bilo treba oceniti, čim se opravijo vse stopnje procesa sporočanja in se izvedejo prve velike spremembe nacionalnih računov.

| (b) | Kljub doseženemu napredku morajo Komisija in države članice opraviti dodatno delo, da bodo lahko izvajale skupno politiko spreminjanja v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(b)

Kljub doseženemu napredku morajo Komisija in države članice opraviti dodatno delo, da bodo lahko izvajale skupno politiko spreminjanja v Evropski uniji.

| (c) | Komisija bi morala leta 2009 v sodelovanju z grškimi organi dokončati svoje preverjanje grških podatkov o BNP, da lahko umakne preostale posebne pridržke. |
| --- | --- |

(c)

Komisija bi morala leta 2009 v sodelovanju z grškimi organi dokončati svoje preverjanje grških podatkov o BNP, da lahko umakne preostale posebne pridržke.

| (a) | Komisija nenehno spremlja uporabo smernic CMFB, zlasti tako, da nanje redno opozarja države članice v odboru BND. Dosedanji rezultati so dobri, zato bi bilo treba ta pristop nadaljevati. Komisija bo ob upoštevanju pripomb Sodišča opravila tudi splošno oceno sistema spremljanja, ko bodo končane prve večje revizije nacionalnih računov. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Komisija ob upoštevanju pripomb Sodišča nadaljuje delo in razprave z državami članicami za izvajanje skupne politike spreminjanja v EU. |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Julija 2009 je bilo umaknjenih šest od skupaj sedmih pridržkov. Komisija še naprej sodeluje z grškimi organi, da bi lahko umaknila preostali posebni pridržek. |
| --- | --- |

(c)

---

POGLAVJE 5

Kmetijstvo in naravni viri

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti skupine politik kmetijstvo in naravni viri

Obseg revizije

Pravilnost transakcij

Kmetijstvo in razvoj podeželja

Okolje, ribištvo in pomorske zadeve ter zdravje in varstvo potrošnikov

Uspešnost sistemov

Politika na področju kmetijstva in razvoja podeželja

Sistemi v zvezi s pravilnostjo transakcij

Sistemi v zvezi z izterjavami in finančnimi popravki

Politike na področjih okolja, ribištva in pomorskih zadev, zdravja in varstva potrošnikov

Zaključki in priporočila

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 5.1 | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča za skupino politik, imenovano kmetijstvo in naravni viri, ki zajema naslednja področja: 05-kmetijstvo in razvoj podeželja, 07-okolje, 11-ribištvo in pomorske zadeve ter 17-zdravje in varstvo potrošnikov. Podrobne informacije o zajetih dejavnostih, porabi za leto in vrsti upravljanja so v
  tabeli 5.1. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

5.1

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča za skupino politik, imenovano kmetijstvo in naravni viri, ki zajema naslednja področja: 05-kmetijstvo in razvoj podeželja, 07-okolje, 11-ribištvo in pomorske zadeve ter 17-zdravje in varstvo potrošnikov. Podrobne informacije o zajetih dejavnostih, porabi za leto in vrsti upravljanja so v
  tabeli 5.1.

Tabela 5.1 —   Kmetijstvo in naravni viri – razčlenitev plačil po področjih

| (milijonin EUR) |
| --- |
| Proračunski naslov | Področje politike | Opis | Plačila v letu 2008 | Vrsta upravljanja proraěuna |
| 5 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | Upravni odhodki (38) | 124 | neposredno centralizirano |
| Intervencije na kmetijskih trgih | 5 442 | deljeno upravljanje |
| Neposredne pomoči | 37 569 | deljeno upravljanje |
| Razvoj podeželja | 10 527 | deljeno upravljanje |
| Predpristopni ukrepi | 144 | deljeno upravljanje |
| Drugo | –3 | deljeno upravljanje |
| | 53 803 | |
| 7 | Okolje | Upravni odhodki (38) | 82 | neposredno centralizirano |
| Operativni odhodki | 182 | neposredno centralizirano / posredno centralizirano |
| | 264 | |
| 11 | Ribištvo in pomorske zadeve | Upravni odhodki (38) | 38 | neposredno centralizirano |
| Operativni odhodki | 841 | centralizirano / deljeno upravljanje |
| | 879 | |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | Upravni odhodki (38) | 102 | neposredno centralizirano |
| Operativni odhodki | 413 | neposredno centralizirano / posredno centralizirano |
| | 515 | |
| Upravni odhodki skupaj | 346 | |
| Operativni odhodki skupaj | 55 115 | |
| Plačila za leto skupaj | 55 461 | |
| Prevzete obveznosti za leto skupaj | 59 964 | |
| Vir: Letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti, proračunsko leto 2008, Priloga B. |

(milijonin EUR)

Proračunski naslov

Področje politike

Opis

Plačila v letu 2008

Vrsta upravljanja proraěuna

5

Kmetijstvo in razvoj podeželja

Upravni odhodki (38)

124

neposredno centralizirano

Intervencije na kmetijskih trgih

5 442

deljeno upravljanje

Neposredne pomoči

37 569

deljeno upravljanje

Razvoj podeželja

10 527

deljeno upravljanje

Predpristopni ukrepi

144

deljeno upravljanje

Drugo

–3

deljeno upravljanje

53 803

7

Okolje

Upravni odhodki (38)

82

neposredno centralizirano

Operativni odhodki

182

neposredno centralizirano / posredno centralizirano

264

11

Ribištvo in pomorske zadeve

Upravni odhodki (38)

38

neposredno centralizirano

Operativni odhodki

841

centralizirano / deljeno upravljanje

879

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

Upravni odhodki (38)

102

neposredno centralizirano

Operativni odhodki

413

neposredno centralizirano / posredno centralizirano

515

Upravni odhodki skupaj

346

Operativni odhodki skupaj

55 115

Plačila za leto skupaj

55 461

Prevzete obveznosti za leto skupaj

59 964

Vir: Letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti, proračunsko leto 2008, Priloga B.

| 5.2 | V skladu s Pogodbo je za celotno izvrševanje proračuna EU odgovorna Komisija. Praktično vsi odhodki za kmetijstvo in razvoj podeželja se izvršujejo v okviru deljenega upravljanja, kjer so naloge izvrševanja prenesene na države članice. Odobrena proračunska sredstva na drugih področjih se porabljajo v okviru neposrednega upravljanja Komisije, razen Evropskega sklada za ribištvo, kjer je upravljanje deljeno na podlagi večletnih programov. |
| --- | --- |

5.2

V skladu s Pogodbo je za celotno izvrševanje proračuna EU odgovorna Komisija. Praktično vsi odhodki za kmetijstvo in razvoj podeželja se izvršujejo v okviru deljenega upravljanja, kjer so naloge izvrševanja prenesene na države članice. Odobrena proračunska sredstva na drugih področjih se porabljajo v okviru neposrednega upravljanja Komisije, razen Evropskega sklada za ribištvo, kjer je upravljanje deljeno na podlagi večletnih programov.

Posebne značilnosti skupine politik kmetijstvo in naravni viri

| 5.3 | Proračun Skupnosti financira odhodke skupne kmetijske politike predvsem prek dveh skladov (1): Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (v nadaljnjem besedilu: EKJS), iz katerega se financirajo tržni ukrepi in neposredne pomoči, in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: EKSRP), iz katerega se financirajo programi za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

5.3

Proračun Skupnosti financira odhodke skupne kmetijske politike predvsem prek dveh skladov (1): Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (v nadaljnjem besedilu: EKJS), iz katerega se financirajo tržni ukrepi in neposredne pomoči, in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: EKSRP), iz katerega se financirajo programi za razvoj podeželja.

| 5.4 | Glavni ukrepi, ki jih financira EKJS, so:






  — | Shema neposredne pomoči „shema enotnega plačila“(SEP): SEP je bila uvedena, da bi se prekinila povezava med kmetijsko proizvodnjo in plačili kmetom („nevezanost“). Za upravičenost do pomoči iz SEP morajo kmetje najprej pridobiti „pravice“. Število in vrednost pravic vsakega kmeta so izračunali nacionalni organi v skladu z enim od modelov, ki so določeni v zakonodaji EU (2). Vsaka pravica skupaj z enim hektarjem upravičenega zemljišča (3), ki ga kmet prijavi, povzroči plačilo iz SEP. SEP postaja vse pomembnejša in je leta 2008 predstavljala 28 234 milijonov EUR odhodkov. |
| --- | --- | --- |

5.4

Glavni ukrepi, ki jih financira EKJS, so:

—

Shema neposredne pomoči „shema enotnega plačila“(SEP): SEP je bila uvedena, da bi se prekinila povezava med kmetijsko proizvodnjo in plačili kmetom („nevezanost“). Za upravičenost do pomoči iz SEP morajo kmetje najprej pridobiti „pravice“. Število in vrednost pravic vsakega kmeta so izračunali nacionalni organi v skladu z enim od modelov, ki so določeni v zakonodaji EU (2). Vsaka pravica skupaj z enim hektarjem upravičenega zemljišča (3), ki ga kmet prijavi, povzroči plačilo iz SEP. SEP postaja vse pomembnejša in je leta 2008 predstavljala 28 234 milijonov EUR odhodkov.

| — | Shema neposredne pomoči „shema enotnega plačila na površino“(SEPP): zajema plačilo enotnih zneskov na hektar upravičenih kmetijskih zemljišč. Upravičeni hektarji so opredeljeni kot kmetijska zemljišča, ki so se ohranjala v dobrih kmetijskih pogojih (GAC) 30. junija 2003 (4). Glavna razlika med SEPP in SEP je v tem, da se pri prvi ne določajo „pravice“ SEPP se trenutno uporablja v desetih novih državah članicah (5)in je v letu 2008 predstavljala za 2 974 milijonov EUR odhodkov. |
| --- | --- |

—

Shema neposredne pomoči „shema enotnega plačila na površino“(SEPP): zajema plačilo enotnih zneskov na hektar upravičenih kmetijskih zemljišč. Upravičeni hektarji so opredeljeni kot kmetijska zemljišča, ki so se ohranjala v dobrih kmetijskih pogojih (GAC) 30. junija 2003 (4). Glavna razlika med SEPP in SEP je v tem, da se pri prvi ne določajo „pravice“ SEPP se trenutno uporablja v desetih novih državah članicah (5)in je v letu 2008 predstavljala za 2 974 milijonov EUR odhodkov.

| — | Druge sheme neposrednih pomoči (vezana plačila) (6): predstavljale so 6 361 milijonov EUR odhodkov. |
| --- | --- |

—

Druge sheme neposrednih pomoči (vezana plačila) (6): predstavljale so 6 361 milijonov EUR odhodkov.

| — | Intervencije na kmetijskih trgih: glavna ukrepa sta intervencijsko skladiščenje in izvozna nadomestila. Odhodki so v zadnjih letih močno upadli zaradi odločitev na področju te politike v okviru nedavnih reform SKP in prevladujočih tržnih razmer (5 442 milijonov EUR). |
| --- | --- |

—

Intervencije na kmetijskih trgih: glavna ukrepa sta intervencijsko skladiščenje in izvozna nadomestila. Odhodki so v zadnjih letih močno upadli zaradi odločitev na področju te politike v okviru nedavnih reform SKP in prevladujočih tržnih razmer (5 442 milijonov EUR).

| 5.5 | Do neposredne pomoči EU so upravičeni samo kmetje. Kmet je opredeljen kot fizična ali pravna oseba, ki izvaja kmetijsko dejavnost. Kmetijska dejavnost pomeni proizvodnjo, vzrejo ali gojenje kmetijskih proizvodov, vključno z žetvijo, molžo, rejo živali in kmetijsko rejo živali, ali ohranjanje zemljišča v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (GAEC). |
| --- | --- |

5.5

Do neposredne pomoči EU so upravičeni samo kmetje. Kmet je opredeljen kot fizična ali pravna oseba, ki izvaja kmetijsko dejavnost. Kmetijska dejavnost pomeni proizvodnjo, vzrejo ali gojenje kmetijskih proizvodov, vključno z žetvijo, molžo, rejo živali in kmetijsko rejo živali, ali ohranjanje zemljišča v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (GAEC).

| 5.6 | Zakonodaja EU določa, da države članice določijo minimalne zahteve za GAEC na podlagi okvira, ki ga določa zakonodaja EU. Kar zadeva travišča, standardi, določeni v zakonodaji EU, zahtevajo minimalne obremenitve živine in/ali ustrezne režime, da se zagotovi minimalna raven vzdrževanja in prepreči poslabšanje stanja habitatov. |
| --- | --- |

5.6

Zakonodaja EU določa, da države članice določijo minimalne zahteve za GAEC na podlagi okvira, ki ga določa zakonodaja EU. Kar zadeva travišča, standardi, določeni v zakonodaji EU, zahtevajo minimalne obremenitve živine in/ali ustrezne režime, da se zagotovi minimalna raven vzdrževanja in prepreči poslabšanje stanja habitatov.

| 5.6 | V okviru sistematskega pregleda SKP je bilo odločeno, da je od 1. januarja 2009 stopnja obremenitve živine postala neobvezna. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Zahteva po ohranjanju zemljišč v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih je določena v okviru navzkrižne skladnosti, ki velja tako za SEP kot za SEPP. Navzkrižna skladnost določa, da se neposredna pomoč zmanjša ali ukine, če zahteve GAEC niso izpolnjene (7). |
| --- | --- |

5.7

Zahteva po ohranjanju zemljišč v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih je določena v okviru navzkrižne skladnosti, ki velja tako za SEP kot za SEPP. Navzkrižna skladnost določa, da se neposredna pomoč zmanjša ali ukine, če zahteve GAEC niso izpolnjene (7).

| 5.8 | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) financira odhodke za razvoj podeželja, ki pokrivajo številne ukrepe, kot so kmetijsko-okoljski programi, kompenzacijski zneski za kmetovanje na območjih z omejenimi možnostmi, naložbe v kmetije in infrastruktura na podeželskih območjih (10 527 milijonov EUR). |
| --- | --- |

5.8

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) financira odhodke za razvoj podeželja, ki pokrivajo številne ukrepe, kot so kmetijsko-okoljski programi, kompenzacijski zneski za kmetovanje na območjih z omejenimi možnostmi, naložbe v kmetije in infrastruktura na podeželskih območjih (10 527 milijonov EUR).

| 5.9 | Okolje, ribištvo in pomorske zadeve ter zdravje in varstvo potrošnikov upravlja Komisija s posebnimi kontrolnimi sistemi, ki pokrivajo ukrepe v korist javnega zdravja, okolja, dobrega počutja živali, varstva potrošnikov, mednarodne sporazume o ribolovu in Evropski sklad za ribištvo (1 658 milijonov EUR). |
| --- | --- |

5.9

Okolje, ribištvo in pomorske zadeve ter zdravje in varstvo potrošnikov upravlja Komisija s posebnimi kontrolnimi sistemi, ki pokrivajo ukrepe v korist javnega zdravja, okolja, dobrega počutja živali, varstva potrošnikov, mednarodne sporazume o ribolovu in Evropski sklad za ribištvo (1 658 milijonov EUR).

Obseg revizije

| 5.10 | Sodišče je preizkusilo reprezentativni statistični vzorec 204 transakcij, ki pokrivajo vse odhodke, obravnavane v tem poglavju (glej odstavek 5.1), ter ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme, da bi pridobilo razumno zagotovilo o pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi EU. Opis obsega revizije in metodologije za DAS je v poglavju 1. |
| --- | --- |

5.10

Sodišče je preizkusilo reprezentativni statistični vzorec 204 transakcij, ki pokrivajo vse odhodke, obravnavane v tem poglavju (glej odstavek 5.1), ter ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme, da bi pridobilo razumno zagotovilo o pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi EU. Opis obsega revizije in metodologije za DAS je v poglavju 1.

| 5.11 | Pri nadzornih in kontrolnih sistemih je Sodišče preučilo zanesljivost sistemov, ki se uporabljajo za zahtevke EKJS, v izbranih plačilnih agencijah v štirih državah članicah, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino (SEPP) – v Bolgariji, Estoniji, na Poljskem, v Romuniji – in v štirih državah članicah, ki uporabljajo shemo enotnega plačila (SEP): v Belgiji (Valonska regija), Španiji (Katalonija), Sloveniji in Združenem kraljestvu (Škotska). Treba je omeniti, da je bilo za Bolgarijo in Romunijo leto 2008 prvo celo kmetijsko leto, v katerem sta uporabljali to shemo. Za odhodke za razvoj podeželja je Sodišče preizkusilo nadzorne in kontrolne sisteme v Češki republiki, na Irskem, v Grčiji, Španiji, Italiji, na Madžarskem in na Portugalskem. Sodišče je revidiralo tudi nadzorne in kontrolne sisteme za Evropski sklad za ribištvo. |
| --- | --- |

5.11

Pri nadzornih in kontrolnih sistemih je Sodišče preučilo zanesljivost sistemov, ki se uporabljajo za zahtevke EKJS, v izbranih plačilnih agencijah v štirih državah članicah, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino (SEPP) – v Bolgariji, Estoniji, na Poljskem, v Romuniji – in v štirih državah članicah, ki uporabljajo shemo enotnega plačila (SEP): v Belgiji (Valonska regija), Španiji (Katalonija), Sloveniji in Združenem kraljestvu (Škotska). Treba je omeniti, da je bilo za Bolgarijo in Romunijo leto 2008 prvo celo kmetijsko leto, v katerem sta uporabljali to shemo. Za odhodke za razvoj podeželja je Sodišče preizkusilo nadzorne in kontrolne sisteme v Češki republiki, na Irskem, v Grčiji, Španiji, Italiji, na Madžarskem in na Portugalskem. Sodišče je revidiralo tudi nadzorne in kontrolne sisteme za Evropski sklad za ribištvo.

| 5.12 | Sodišče je poleg tega pregledalo 62 potrdil in poročil certifikacijskih organov, ki so se nanašala na 57 plačilnih agencij (8). Pri dodatnih osmih plačilnih agencijah, za katere je bil v potrdilu izražen pridržek, je Sodišče preučilo razloge za pridržek. |
| --- | --- |

5.12

Sodišče je poleg tega pregledalo 62 potrdil in poročil certifikacijskih organov, ki so se nanašala na 57 plačilnih agencij (8). Pri dodatnih osmih plačilnih agencijah, za katere je bil v potrdilu izražen pridržek, je Sodišče preučilo razloge za pridržek.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 5.13 | Sodišče je na podlagi rezultatov svojega revizijskega dela sprejelo zaključek, da je ocenjena vrednost skupne stopnje napak za skupino politik kot celoto za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, nekoliko pod pragom pomembnosti 2 %. Na odhodke za razvoj podeželja še vedno vpliva višja stopnja napak kot na odhodke EKJS, čeprav je ocenjena stopnja napak nižja kot v prejšnjih letih. |
| --- | --- |

5.13

Sodišče je na podlagi rezultatov svojega revizijskega dela sprejelo zaključek, da je ocenjena vrednost skupne stopnje napak za skupino politik kot celoto za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, nekoliko pod pragom pomembnosti 2 %. Na odhodke za razvoj podeželja še vedno vpliva višja stopnja napak kot na odhodke EKJS, čeprav je ocenjena stopnja napak nižja kot v prejšnjih letih.

| 5.13 | Komisija pozdravlja pozitivno splošno oceno in se strinja z mnenjem Sodišča, da na odhodke za razvoj podeželja vpliva višja stopnja napak, toda z zadovoljstvom ugotavlja, da se stopnja napak na tem področju zmanjšuje. |
| --- | --- |

5.13

| 5.14 | Na 66 (32 %) od 204 revidiranih transakcij so vplivale napake. 45 (48 %) napak je bilo količinsko opredeljivih in so opazno vplivale na upravičenost in točnost. Rezultat preizkušanja transakcij na podlagi vzorca je predstavljen v
  Prilogi 5.1
  . Razvrstitev napak, ki jo uporablja Sodišče, je pojasnjena v poglavju 1. V nadaljevanju so navedeni primeri različnih vrst ugotovljenih napak. |
| --- | --- |

5.14

Na 66 (32 %) od 204 revidiranih transakcij so vplivale napake. 45 (48 %) napak je bilo količinsko opredeljivih in so opazno vplivale na upravičenost in točnost. Rezultat preizkušanja transakcij na podlagi vzorca je predstavljen v
  Prilogi 5.1
  . Razvrstitev napak, ki jo uporablja Sodišče, je pojasnjena v poglavju 1. V nadaljevanju so navedeni primeri različnih vrst ugotovljenih napak.

| 5.15 | Letno poročilo o dejavnostih, ki ga je pripravil generalni direktor za kmetijstvo, vsebuje pridržka v zvezi z odhodki iz programa SAPARD v Bolgariji in Romuniji ter za ukrepe za razvoj podeželja v okviru osi 2 (izboljšanje okolja in pokrajine) (9). Letno poročilo o dejavnostih, ki ga je pripravil generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo (GD MARE), vsebuje tudi pridržek za odhodke v okviru skupne ribiške politike (10). |
| --- | --- |

5.15

Letno poročilo o dejavnostih, ki ga je pripravil generalni direktor za kmetijstvo, vsebuje pridržka v zvezi z odhodki iz programa SAPARD v Bolgariji in Romuniji ter za ukrepe za razvoj podeželja v okviru osi 2 (izboljšanje okolja in pokrajine) (9). Letno poročilo o dejavnostih, ki ga je pripravil generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo (GD MARE), vsebuje tudi pridržek za odhodke v okviru skupne ribiške politike (10).

Kmetijstvo in razvoj podeželja

| 5.16 | V EKJS so na 42 (28 %) od 151 transakcij v vzorcu vplivale napake. 30 (54 %) napak je bilo količinsko opredeljivih. Pri dejavnostih EKSRP so na 17 (40 %) od 42 transakcij v vzorcu vplivale napake. 11 (55 %) napak je bilo količinsko opredeljivih. Vendar so te napake s finančnega vidika relativno majhne. |
| --- | --- |

5.16

V EKJS so na 42 (28 %) od 151 transakcij v vzorcu vplivale napake. 30 (54 %) napak je bilo količinsko opredeljivih. Pri dejavnostih EKSRP so na 17 (40 %) od 42 transakcij v vzorcu vplivale napake. 11 (55 %) napak je bilo količinsko opredeljivih. Vendar so te napake s finančnega vidika relativno majhne.

| 5.17 | Sodišče je med svojo revizijo EKJS ugotovilo napake v zvezi z upravičenostjo
   (11)pri plačilih iz SEPP upravičencem, ki niso ustrezali opredelitvi kmeta, saj niso izvajali nobene kmetijske dejavnosti niti niso ohranjali zemljišč v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (glej odstavek 5.46). |
| --- | --- |

5.17

Sodišče je med svojo revizijo EKJS ugotovilo napake v zvezi z upravičenostjo
   (11)pri plačilih iz SEPP upravičencem, ki niso ustrezali opredelitvi kmeta, saj niso izvajali nobene kmetijske dejavnosti niti niso ohranjali zemljišč v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (glej odstavek 5.46).

| 5.17 | Komisija je vprašanje opredelitve kmeta, ki ga navaja Sodišče, obravnavala v okviru sistematskega pregleda SKP. Predlagala je, da države članice iz shem neposrednih plačil izključijo fizične ali pravne osebe, katerih poslovni predmet niso kmetijske dejavnosti ali katerih kmetijske dejavnosti so nepomembne. Vendar je Svet odločil, da ta določba za države članice ni obvezna (člen 28(2) Uredbe (ES) št. 73/2009). Kar zadeva vprašanje, ki ga je navedlo Sodišče, so fizične ali pravne osebe, ki opravljajo kmetijsko dejavnost ali vzdržujejo zemljišče v dobrem kmetijskem stanju (GAC), na podlagi zakonodaje iz leta 2008 upravičene do prejemanja plačil SEPP. |
| --- | --- |

5.17

Primer

Upravičenec je vložil zahtevek za SEPP v imenu več kmetov, ki so uporabljali skupno zemljišče v lasti lokalne občine. Plačilo je bilo izplačano vložniku, ki je izjavil, da ga je nato delil s temi kmeti sorazmerno s številom živali, ki so jih imeli. Za meritev je bilo izbranih osem parcel; za vse je bil za leto 2007 vložen zahtevek za trajne pašnike. Na nobeni od njih ni bilo sledi, da so se na njih pasle živali ali da so bile v zadnjih nekaj letih pokošene. Večina površin je bila zarasla z grmovjem in praprotjo, preostale pa z visokim grobim rastlinjem. Za vse pregledane parcele je bilo ocenjeno, da so zapuščene in da niso upravičene do pomoči.

Občine so prejele plačila iz SEPP za skupna travišča, ki so jih lokalni kmetje uporabljali za pašo svoje živine. Del teh zemljišč se je uporabljal za odlaganje odpadkov.

Primer
   (12)

Od uvedbe ločitve neposrednih plačil se ne zahteva nobena posebna kmetijska dejavnost; zadostuje, da kmet upošteva dobre kmetijske pogoje (GAC). V skladu z veljavno zakonodajo mora država članica opredeliti, kaj pomenijo dobri kmetijski pogoji (GAC). Zadevna država članica je določila merila v zvezi z upoštevanjem GAC, toda, kot je dovoljeno v okviru EU, ta merila ne vključujejo obveznosti paše ali košnje.

Fizične ali pravne osebe, ki opravljajo kmetijsko dejavnost ali vzdržujejo zemljišče v dobrem kmetijskem stanju (GAC), so upravičene do prejemanja plačil SEPP. Ker se je zemljišče vzdrževalo v dobrem kmetijskem stanju, so bile zadevne občine upravičene do prejemanja plačil SEPP.

Če je bila pomoč odobrena za neupravičeno zemljišče, bo to nadalje obravnavano v okviru postopka za potrditev skladnosti. Glej tudi odgovor Komisije na točko 5.49.

| 5.18 | Pri EKSRP je Sodišče v zvezi z upravičenostjo odkrilo primere nespoštovanja posebnih pogojev, ki veljajo za pomoč za kmetijsko-okoljske in gozdarske ukrepe, in neupravičene površine, za katere so bili vloženi zahtevki v okviru kmetijsko-okoljskih ukrepov. |
| --- | --- |

5.18

Pri EKSRP je Sodišče v zvezi z upravičenostjo odkrilo primere nespoštovanja posebnih pogojev, ki veljajo za pomoč za kmetijsko-okoljske in gozdarske ukrepe, in neupravičene površine, za katere so bili vloženi zahtevki v okviru kmetijsko-okoljskih ukrepov.

| 5.18 | Na splošno bodo ugotovitve Sodišča nadalje obravnavane s postopkom za potrditev skladnosti. |
| --- | --- |

5.18

Primer

Podpora je bila dodeljena za kmetijsko-okoljske zaveze, ki so se nanašale na ograditev pašne površine in izkrčenje dela zemljišča, ki je bilo delno zaraščeno z grmičjem. Cilj dejavnosti je bil ustvariti večje površine za ekstenzivno pašo, saj je zaradi slabe kakovosti tal gostota goveda na obstoječih nezaraščenih površinah škodovala obnavljanju travine zaradi pretirane paše. Revizorji Sodišča so ugotovili, da površina, s katere je bilo odstranjeno grmičevje, ni bila povsem enaka površini, za katero je bil vložen zahtevek za pomoč, in je bila nekoliko manjša od celotne površine, za katero je bil vložen zahtevek. Posledično je bil upravičenec upravičen do samo približno 90 % izplačanega zneska. Poleg tega je v tem primeru določena sankcija v višini 18 %.

| 5.19 | Kar zadeva napake v zvezi s točnostjo
   (13)v EKJS, se večina napak, ki jih je odkrilo Sodišče, nanaša na previsoko prijavljene površine za pomoč, kar povzroča preplačila. |
| --- | --- |

5.19

Kar zadeva napake v zvezi s točnostjo
   (13)v EKJS, se večina napak, ki jih je odkrilo Sodišče, nanaša na previsoko prijavljene površine za pomoč, kar povzroča preplačila.

5.19

Primer

Ugotovljena je bila previsoka prijava (35 %), ki je bila v glavnem posledica tega, da je kmet vložil zahtevek za cele hektarje namesto za dejansko uporabljene površine. Poleg tega so obstajale tudi nekatere majhne neupravičene površine, ki bi morale biti odštete. Tako veliko odstopanje (8 od 23 izmerjenih hektarjev) bi moralo povzročiti razveljavitev plačila iz SEPP.

Primer

Pomanjkljivosti, odkrite v nadzornem sistemu države članice v zvezi s plačili SEPP, se nadalje obravnavajo v okviru postopka za potrditev skladnosti.

| 5.20 | V EKSRP je Sodišče v zvezi s točnostjo odkrilo napake, kot so nepravilen izračun upravičenih stroškov in zneska za plačilo, previsoko prijavljene površine za pomoč in nespoštovanje minimalnega zneska na hektar, določenega v pravilih Skupnosti. |
| --- | --- |

5.20

V EKSRP je Sodišče v zvezi s točnostjo odkrilo napake, kot so nepravilen izračun upravičenih stroškov in zneska za plačilo, previsoko prijavljene površine za pomoč in nespoštovanje minimalnega zneska na hektar, določenega v pravilih Skupnosti.

| 5.20 | V zvezi z ugotovljenimi previsokimi prijavami se Komisija strinja z ugotovitvami Sodišča. |
| --- | --- |

5.20

Primer

Zaradi omejitve sredstev, ki so bila na voljo v skladu z načrtom financiranja zadevnega programa za razvoj podeželja, nacionalni organi kmetom na območjih z omejenimi možnostmi niso mogli plačati minimalnega zneska na hektar, ki je določen v pravilih Skupnosti.

| 5.21 | V EKSRP je Sodišče odkrilo napako v zvezi z dejansko izvedbo dejavnosti
   (14), kjer niso bila izvedena vsa financirana dela. |
| --- | --- |

5.21

V EKSRP je Sodišče odkrilo napako v zvezi z dejansko izvedbo dejavnosti
   (14), kjer niso bila izvedena vsa financirana dela.

Primer

Ena od transakcij iz vzorca se je nanašala na pomoč, dodeljeno občini za asfaltiranje podeželske poti. Toda ker eden od kmetov ni dovolil prehoda čez svoje zemljišče, je približno osem odstotkov poti ostalo neasfaltiranih. Namesto tega so izvajalca zaprosili, da je asfaltiral dostope do parcel, ki se nahajajo ob poti. Ker projekt ni bil uradno spremenjen, Sodišče meni, da je bila občina kljub temu, da je plačala polno ceno opravljenih cestnih del, upravičena do samo približno 90 % vse prejete pomoči.

| 5.22 | Kar zadeva druge vrste napak, ki niso povezane z upravičenostjo, točnostjo in dejansko izvedbo dejavnosti, je Sodišče v EKJS odkrilo primere, ko ni bila pobrana dajatev za mleko pri proizvajalcih mleka, ko registri živali niso bili posodobljeni in podatkovne zbirke niso delovale. Poleg tega je država članica izplačala zvozno nadomestilo tri leta prepozno. Sodišče v EKSRP v dveh državah članicah ni moglo ugotoviti, kje so meje nekaterih parcel, za katere je bila plačana pomoč EU. Poleg tega opaža, da se še vedno pojavljajo nekatere resne napake, ki jih ni bilo mogoče količinsko opredeliti in so bile omenjene že v Letnem poročilu za proračunsko leto 2007 (glej
  Prilogo 5.2
  ). |
| --- | --- |

5.22

Kar zadeva druge vrste napak, ki niso povezane z upravičenostjo, točnostjo in dejansko izvedbo dejavnosti, je Sodišče v EKJS odkrilo primere, ko ni bila pobrana dajatev za mleko pri proizvajalcih mleka, ko registri živali niso bili posodobljeni in podatkovne zbirke niso delovale. Poleg tega je država članica izplačala zvozno nadomestilo tri leta prepozno. Sodišče v EKSRP v dveh državah članicah ni moglo ugotoviti, kje so meje nekaterih parcel, za katere je bila plačana pomoč EU. Poleg tega opaža, da se še vedno pojavljajo nekatere resne napake, ki jih ni bilo mogoče količinsko opredeliti in so bile omenjene že v Letnem poročilu za proračunsko leto 2007 (glej
  Prilogo 5.2
  ).

| 5.22 | Komisija je seznanjena s težavami v registrih živali in težavami v podatkovni zbirki za identifikacijo in registracijo živali. Te težave se obravnavajo v okviru postopkov za potrditev skladnosti.

  Komisija je obravnavala vprašanje „subvencioniranja obrestnih mer“, ki ga je Sodišče navedlo v svojem Letnem poročilu za leto 2007. Država članica je uvedla nov administrativni sistem, ki od leta 2008 omogoča lažje spremljanje posojila od banke do končnega upravičenca. Poleg tega je Komisija analizirala rezultate nedavnih revizij, ki jih je izvedla država članica, da bi ugotovila finančni učinek za prejšnja programska obdobja. |
| --- | --- |

5.22

Komisija je obravnavala vprašanje „subvencioniranja obrestnih mer“, ki ga je Sodišče navedlo v svojem Letnem poročilu za leto 2007. Država članica je uvedla nov administrativni sistem, ki od leta 2008 omogoča lažje spremljanje posojila od banke do končnega upravičenca. Poleg tega je Komisija analizirala rezultate nedavnih revizij, ki jih je izvedla država članica, da bi ugotovila finančni učinek za prejšnja programska obdobja.

Primer

V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1788/2003 (15)so nacionalni organi odgovorni za plačilo dajatve za mleko in jo morajo pobrati pri proizvajalcih. Ves pobrani denar skupaj z obrestmi v primeru zamujanja s plačilom zadržijo nacionalni organi. Italija je plačala dajatev za vse zadevne proizvajalce (174,5 milijona EUR), vendar je uspela pri njih pobrati le 21,5 milijona EUR. V primeru, ki ga je revidiralo Sodišče, proizvajalec trenutno dolguje 614 157 EUR skupaj s 5 244 EUR obresti za tržna leta od 1995/1996.

Primer

Države članice so zavezane plačilu prelevmanov na mleko v proračun Skupnosti kot namenskih prihodkov. Italija je plačala ustrezne zneske, zaradi česar ni izgube za proračun Skupnosti. Italija je poleg tega vključena v tožbe za izterjavo zoper tiste proizvajalce, vključno z omenjenim proizvajalcem, ki še niso plačali zapadlih prelevmanov, in pri tem zaračunava obresti na neplačane zneske, kot to zahtevajo veljavna pravila Skupnosti. Postopek izterjave, ki ga je treba uporabiti, je urejen z nacionalno zakonodajo, ki obvezuje Italijo, čeprav to povzroča zamude pri izterjavi.

Okolje, ribištvo in pomorske zadeve ter zdravje in varstvo potrošnikov

| 5.23 | Kar zadeva okolje, ribištvo in pomorske zadeve ter zdravje in varstvo potrošnikov, so na sedem (64 %) od 11 transakcij v vzorcu vplivale napake. Štiri napake (24 %) so bile količinsko opredeljive. |
| --- | --- |

5.23

Kar zadeva okolje, ribištvo in pomorske zadeve ter zdravje in varstvo potrošnikov, so na sedem (64 %) od 11 transakcij v vzorcu vplivale napake. Štiri napake (24 %) so bile količinsko opredeljive.

| 5.23 | Kar zadeva zdravje in varstvo potrošnikov, se Komisija ne strinja z razlago Sodišča (glej odgovor na točko 5.26).

  Kar zadeva ribištvo in pomorske zadeve, so na štiri transakcije od sedmih transakcij v vzorcu vplivale napake, od tega sta bili dve količinsko opredeljivi.


  Kar zadeva okolje, glej odgovor Komisije na točko 5.24. |
| --- | --- |

5.23

Kar zadeva ribištvo in pomorske zadeve, so na štiri transakcije od sedmih transakcij v vzorcu vplivale napake, od tega sta bili dve količinsko opredeljivi.

Kar zadeva okolje, glej odgovor Komisije na točko 5.24.

| 5.24 | Pri instrumentu LIFE (16)je Sodišče ugotovilo pomanjkljivosti v postopkih javnih razpisov, napake v plačilih zaradi pomanjkanja ustreznih dokazil in napačne izračune stroškov za zaposlene. |
| --- | --- |

5.24

Pri instrumentu LIFE (16)je Sodišče ugotovilo pomanjkljivosti v postopkih javnih razpisov, napake v plačilih zaradi pomanjkanja ustreznih dokazil in napačne izračune stroškov za zaposlene.

| 5.24 | Ugotovitve Sodišča se nanašajo na plačila, ki niso dokončna in so opravljena na podlagi razumnega zagotovila, da so pogoji za ta plačila izpolnjeni. Dokazila za prijavljene stroške se običajno ne preučijo na tej stopnji in se zahtevajo šele pri končnem poročilu. Komisija bi torej odkrila in popravila napake pred izvršitvijo končnega plačila. |
| --- | --- |

5.24

Primer

V enem primeru sploh ni bilo postopka javnega razpisa, v drugem primeru pa je naročilo dobilo podjetje, ki je sodelovalo pri pripravi javnega razpisa za oddajo tega naročila, ne glede na pravni nasvet, da to podjetje ne bi smelo biti sprejeto na razpis. Poleg tega upravičenec ni prijavil obresti, ki jih je prejel za predfinanciranje.

| 5.25 | Pri finančnem instrumentu za usmerjanje ribištva (FIUR) je Sodišče ugotovilo neupravičene stroške za posodobitev ribiškega plovila in neupravičene stroške za zaposlene pri podizvajalcih. |
| --- | --- |

5.25

Pri finančnem instrumentu za usmerjanje ribištva (FIUR) je Sodišče ugotovilo neupravičene stroške za posodobitev ribiškega plovila in neupravičene stroške za zaposlene pri podizvajalcih.

| 5.25 | Komisija se pri odločitvi o plačilih zadevnim državam članicam ni zavedala morebitnih napak, ki jih je opredelilo Sodišče in so se pojavile na ravni končnega upravičenca. Vendar pa je Komisija vzpostavila strategijo nadzora in izvaja naknadno revizijsko dejavnost, s katero preverja, da sistemi upravljanja in kontrole držav članic učinkovito preprečujejo take napake. |
| --- | --- |

5.25

Primer

Vložen je bil zahtevek za povračilo stroškov za zamenjavo ribiške opreme, kar je bilo v uredbi izrecno izključeno (17).

Primer

Komisija odbije neupravičene zneske od naknadnih zahtevkov za odhodke (če še kakšni ostanejo za predložitev) ali najpozneje pred zaključitvijo programa.

| 5.26 | V zvezi s spremljanjem transmisivne spongiformne encefalopatije (TSE) so stroški za teste v nekaterih primerih presegli zgornje meje, določene v zakonodaji, in nekatere živali so bile pod starostno mejo, določeno za testiranje. |
| --- | --- |

5.26

V zvezi s spremljanjem transmisivne spongiformne encefalopatije (TSE) so stroški za teste v nekaterih primerih presegli zgornje meje, določene v zakonodaji, in nekatere živali so bile pod starostno mejo, določeno za testiranje.

| 5.26 | Komisija meni, da bi bilo treba zgornjo mejo za stroške za teste uporabiti na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

5.26

USPEŠNOST SISTEMOV

Politika na področju kmetijstva in razvoja podeželja

Sistemi v zvezi s pravilnostjo transakcij

| 5.27 | Glavni kontrolni sistem, ki se uporablja za zagotavljanje pravilnosti transakcij pri odhodkih za kmetijstvo in razvoj podeželja, je integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) (18). |
| --- | --- |

5.27

Glavni kontrolni sistem, ki se uporablja za zagotavljanje pravilnosti transakcij pri odhodkih za kmetijstvo in razvoj podeželja, je integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) (18).

| 5.28 | IAKS v vsaki državi članici obsega računalniško zbirko podatkov o kmetijskih gospodarstvih in zahtevkih, sisteme za določanje parcel kmetijskih zemljišč in za registracijo živali pri vezanih premijah ter register pravic v državah članicah, ki izvajajo SEP. Sistem predvideva več kontrol v zvezi z upravičenostjo: administrativni pregled vseh zahtevkov, navzkrižna preverjanja v podatkovnih zbirkah za preprečevanje dvojnih zahtevkov za nekatera zemljišča/živali in minimalno 5-odstotno stopnjo za preglede, ki jih na kmetijskih gospodarstvih izvajajo plačilne agencije. |
| --- | --- |

5.28

IAKS v vsaki državi članici obsega računalniško zbirko podatkov o kmetijskih gospodarstvih in zahtevkih, sisteme za določanje parcel kmetijskih zemljišč in za registracijo živali pri vezanih premijah ter register pravic v državah članicah, ki izvajajo SEP. Sistem predvideva več kontrol v zvezi z upravičenostjo: administrativni pregled vseh zahtevkov, navzkrižna preverjanja v podatkovnih zbirkah za preprečevanje dvojnih zahtevkov za nekatera zemljišča/živali in minimalno 5-odstotno stopnjo za preglede, ki jih na kmetijskih gospodarstvih izvajajo plačilne agencije.

| 5.29 | IAKS pokriva glavni shemi, revidirani na ravni držav članic, ki sta financirani iz EKJS – SEP in SEPP. V primeru EKSRP, zlasti pri kmetijsko-okoljskih ukrepih in ukrepih za območja z omejenimi možnostmi, nekatere osnovne elemente, kot sta površina in število živali, pokriva IAKS, druge pa posebej zanje zasnovane kontrole. |
| --- | --- |

5.29

IAKS pokriva glavni shemi, revidirani na ravni držav članic, ki sta financirani iz EKJS – SEP in SEPP. V primeru EKSRP, zlasti pri kmetijsko-okoljskih ukrepih in ukrepih za območja z omejenimi možnostmi, nekatere osnovne elemente, kot sta površina in število živali, pokriva IAKS, druge pa posebej zanje zasnovane kontrole.

| 5.30 | Kar zadeva revizijo specifičnih nadzornih in kontrolnih sistemov IAKS na ravni plačilnih agencij, jih je Sodišče ocenilo 8 v okviru EKJS in 7 v okviru EKSRP (glej odstavek 5.11). |
| --- | --- |

5.30

Kar zadeva revizijo specifičnih nadzornih in kontrolnih sistemov IAKS na ravni plačilnih agencij, jih je Sodišče ocenilo 8 v okviru EKJS in 7 v okviru EKSRP (glej odstavek 5.11).

| 5.31 | Sodišče je v revizijo zajelo tako skladnost z določbami ustreznih uredb kot oceno uspešnosti sistemov z vidika zagotavljanja pravilnosti transakcij. Preučeni so bili zlasti naslednji elementi:






  I. | Administrativni postopki in kontrole za zagotovitev pravilnega plačila, vključno s kakovostjo podatkovnih zbirk. |
| --- | --- | --- |

5.31

Sodišče je v revizijo zajelo tako skladnost z določbami ustreznih uredb kot oceno uspešnosti sistemov z vidika zagotavljanja pravilnosti transakcij. Preučeni so bili zlasti naslednji elementi:

I.

Administrativni postopki in kontrole za zagotovitev pravilnega plačila, vključno s kakovostjo podatkovnih zbirk.

| II. | Kontrolni sistemi, ki temeljijo na pregledih na kraju samem. |
| --- | --- |

II.

Kontrolni sistemi, ki temeljijo na pregledih na kraju samem.

| III. | Sistem, ki zagotavlja izvajanje in kontroliranje navzkrižne skladnosti. |
| --- | --- |

III.

Sistem, ki zagotavlja izvajanje in kontroliranje navzkrižne skladnosti.

| 5.32 | Na splošno rezultati preizkušanja transakcij v vzorcu EKJS, ki gredo skozi IAKS, kažejo, da je ta kontrolni sistem uspešen. Sodišče je ugotovilo, da so bili v petih od osmih revidiranih plačilnih agencij vzpostavljeni kontrolni sistemi v celoti ali delno uspešni. Pomembne napake so bile ugotovljene v uporabi ključnih elementov sistema v Združenem kraljestvu (Škotska), Bolgariji in Romuniji, zato Sodišče meni, da v teh državah članicah IAKS ni uspešen pri zagotavljanju pravilnosti plačil. V primeru Bolgarije in Romunije so rezultati nacionalnih inšpekcijskih pregledov, ki so bili sporočeni Komisiji (19), skladni z oceno Sodišča. |
| --- | --- |

5.32

Na splošno rezultati preizkušanja transakcij v vzorcu EKJS, ki gredo skozi IAKS, kažejo, da je ta kontrolni sistem uspešen. Sodišče je ugotovilo, da so bili v petih od osmih revidiranih plačilnih agencij vzpostavljeni kontrolni sistemi v celoti ali delno uspešni. Pomembne napake so bile ugotovljene v uporabi ključnih elementov sistema v Združenem kraljestvu (Škotska), Bolgariji in Romuniji, zato Sodišče meni, da v teh državah članicah IAKS ni uspešen pri zagotavljanju pravilnosti plačil. V primeru Bolgarije in Romunije so rezultati nacionalnih inšpekcijskih pregledov, ki so bili sporočeni Komisiji (19), skladni z oceno Sodišča.

| 5.32 | Komisija priznava, da je IAKS v Združenem kraljestvu (Škotska) pomanjkljiv, vendar pa ne meni, da bi bil zaradi tega sistem neučinkovit:






  — | Prekrivanje referenčnih parcel v LPIS je zelo omejeno, ker zadeva samo 0,3 % upravičenih zemljišč (mogoče 15 000 ha od 4,5 milijona prijavljenih ha). Izvaja se analiza morebitnih finančnih posledic, vključno z izterjavo neupravičenih zneskov za predhodno obdobje (glej tudi odgovor Komisije na točko 5.36). |
| --- | --- | --- |

5.32

—

Prekrivanje referenčnih parcel v LPIS je zelo omejeno, ker zadeva samo 0,3 % upravičenih zemljišč (mogoče 15 000 ha od 4,5 milijona prijavljenih ha). Izvaja se analiza morebitnih finančnih posledic, vključno z izterjavo neupravičenih zneskov za predhodno obdobje (glej tudi odgovor Komisije na točko 5.36).

| — | Kar zadeva izračun kazni, so bile podobne pomanjkljivosti ugotovljene v drugih državah članicah in jih Komisija nadalje obravnava v okviru postopkov za potrditev skladnosti. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva izračun kazni, so bile podobne pomanjkljivosti ugotovljene v drugih državah članicah in jih Komisija nadalje obravnava v okviru postopkov za potrditev skladnosti.

| — | Kar zadeva morebitno prekoračitev zgornje meje Združenega kraljestva za dodelitev pravic, se ukrepa na podlagi postopka za potrditev skladnosti.


  Kar zadeva IAKS v Bolgariji in Romuniji, je bilo, kot navaja Sodišče v točki 5.11, proračunsko leto 2008 prvo celo leto po pristopu, v katerem sta uporabljali ta sistem. Pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Sodišče, so bile že razkrite z revizijami Komisije leta 2008 in se nanašajo zlasti na kakovost identifikacijskega sistema za zemljišča (LPIS) ter kakovost in število pregledov na kraju samem. Navedene so bile v Letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za leto 2008 in se nadalje obravnavajo s postopki za potrditev skladnosti.


  Poleg tega sta državi članici za izčrpno in pravočasno odpravo teh pomanjkljivosti leta 2009 na zahtevo Komisije vzpostavili akcijska načrta. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva morebitno prekoračitev zgornje meje Združenega kraljestva za dodelitev pravic, se ukrepa na podlagi postopka za potrditev skladnosti.

Kar zadeva IAKS v Bolgariji in Romuniji, je bilo, kot navaja Sodišče v točki 5.11, proračunsko leto 2008 prvo celo leto po pristopu, v katerem sta uporabljali ta sistem. Pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Sodišče, so bile že razkrite z revizijami Komisije leta 2008 in se nanašajo zlasti na kakovost identifikacijskega sistema za zemljišča (LPIS) ter kakovost in število pregledov na kraju samem. Navedene so bile v Letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za leto 2008 in se nadalje obravnavajo s postopki za potrditev skladnosti.

Poleg tega sta državi članici za izčrpno in pravočasno odpravo teh pomanjkljivosti leta 2009 na zahtevo Komisije vzpostavili akcijska načrta.

| 5.33 | Za sedem revidiranih nadzornih in kontrolnih sistemov v okviru EKSRP je Sodišče ugotovilo, da so sistemi delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti plačil. |
| --- | --- |

5.33

Za sedem revidiranih nadzornih in kontrolnih sistemov v okviru EKSRP je Sodišče ugotovilo, da so sistemi delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti plačil.

| 5.34 | Glavne revizijske ugotovitve Sodišča so navedene v naslednjih odstavkih. Preglednica z ocenami Sodišča po posameznih državah članicah je v
  Prilogi 5.1
  . |
| --- | --- |

5.34

Glavne revizijske ugotovitve Sodišča so navedene v naslednjih odstavkih. Preglednica z ocenami Sodišča po posameznih državah članicah je v
  Prilogi 5.1
  .

I.   Administrativni postopki in kontrole za zagotovitev pravilnega plačila, vključno s kakovostjo podatkovnih zbirk

| 5.35 | V skladu s pravnimi določbami (20)se opravijo administrativni pregledi vseh vlog za podporo in zahtevkov plačil, v katere so zajeti vsi sestavni deli, ki jih je možno in primerno nadzorovati administrativno. Administrativni pregledi vključujejo navzkrižne kontrole, kadar je to možno in primerno, med drugim s podatki iz IAKS. Sodišče je preverilo, kako kakovostne so podatkovne zbirke in kako ustrezni so takšni pregledi za ugotavljanje odstopanj in izvajanje popravnih ukrepov. Glavne slabosti sistemov so navedene v nadaljevanju. |
| --- | --- |

5.35

V skladu s pravnimi določbami (20)se opravijo administrativni pregledi vseh vlog za podporo in zahtevkov plačil, v katere so zajeti vsi sestavni deli, ki jih je možno in primerno nadzorovati administrativno. Administrativni pregledi vključujejo navzkrižne kontrole, kadar je to možno in primerno, med drugim s podatki iz IAKS. Sodišče je preverilo, kako kakovostne so podatkovne zbirke in kako ustrezni so takšni pregledi za ugotavljanje odstopanj in izvajanje popravnih ukrepov. Glavne slabosti sistemov so navedene v nadaljevanju.

EKJS

| 5.36 | Identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS) je podatkovna zbirka, v kateri so evidentirane vse kmetijske površine države članice. Uspešnost administrativnih kontrol pri ugotavljanju upravičenosti površin je odvisna od kakovosti podatkov, vnesenih v LPIS. Sodišče je v dveh državah članicah odkrilo precejšnje pomanjkljivosti v LPIS, ki resno vplivajo na učinkovitost navzkrižnih kontrol (BG, VK). Sodišče je prav tako odkrilo, da v eni državi članici ni bilo ustrezne omejitve plačila na podlagi orto-foto posnetkov (PL). V drugi državi članici (ES) so bile zaradi uporabljenih velikodušnih koeficientov za plačilo sprejete neupravičene površine (delno zaraščene z gozdom in/ali skalnati gorski pašniki). |
| --- | --- |

5.36

Identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS) je podatkovna zbirka, v kateri so evidentirane vse kmetijske površine države članice. Uspešnost administrativnih kontrol pri ugotavljanju upravičenosti površin je odvisna od kakovosti podatkov, vnesenih v LPIS. Sodišče je v dveh državah članicah odkrilo precejšnje pomanjkljivosti v LPIS, ki resno vplivajo na učinkovitost navzkrižnih kontrol (BG, VK). Sodišče je prav tako odkrilo, da v eni državi članici ni bilo ustrezne omejitve plačila na podlagi orto-foto posnetkov (PL). V drugi državi članici (ES) so bile zaradi uporabljenih velikodušnih koeficientov za plačilo sprejete neupravičene površine (delno zaraščene z gozdom in/ali skalnati gorski pašniki).

| 5.36 | V zvezi z Združenim kraljestvom (Škotsko) se Komisija sklicuje na svoj odgovor na točko 5.32. Komisija zagotavlja ustrezno nadaljnjo obravnavo s postopki za potrditev skladnosti.

  Kar zadeva Poljsko in Španijo, je Komisija seznanjena s pomanjkljivostmi in jih nadalje obravnava s postopki za potrditev skladnosti.


  Kar zadeva Bolgarijo, glej spodaj. |
| --- | --- |

5.36

Kar zadeva Poljsko in Španijo, je Komisija seznanjena s pomanjkljivostmi in jih nadalje obravnava s postopki za potrditev skladnosti.

Kar zadeva Bolgarijo, glej spodaj.

Primer

V Bolgariji LPIS ne vsebuje natančnih podatkov o upravičeni površini referenčnih parcel. Vsaka referenčna parcela je uvrščena v enega od 5 razponov upravičenosti. Obiski na kraju samem, ki so jih opravili revizorji, so pokazali, da uvrščanje parcel v razpone odstotkov upravičenosti, navedene v LPIS, ni bilo zanesljivo. Poleg tega največja upravičena površina, izračunana na podlagi odstotkov upravičenosti, navedenih v LPIS, nima omejevalnega učinka na skupno površino, sprejeto za plačilo. Kot zadnje je bilo opaženo, da so organi države članice po letu vložitve zahtevkov 2007 referenčne parcele prenesli iz kategorij „druga kmetijska raba“ in „nekmetijska raba“ v druge kategorije rabe zemljišč z višjimi odstotki upravičenosti.

Primer

Glede Bolgarije Komisija prav tako meni, da bi bilo treba njen LPIS dodatno izboljšati. Ugotovljene slabosti bodo obravnavane v akcijskem načrtu, navedenem v odgovoru Komisije na točko 5.32.

V Združenem kraljestvu (Škotska) je bilo ugotovljeno, da LPIS vsebuje več kot 12 000 referenčnih parcel, ki se prekrivajo, kar povzroča dvojna plačila iz SEP za približno 15 000 ha.

Ta težava je zelo omejena. Izvaja se analiza morebitnih finančnih posledic, vključno z izterjavo neupravičenih zneskov za predhodno obdobje (glej tudi odgovor Komisije na točko 5.32).

| 5.37 | Zanesljiva podatkovna zbirka o pravicah je prvi pogoj za pravilna plačila iz SEP posameznim upravičencem v prvem in vseh nadaljnjih letih. Pri skupni vrednosti vseh pravic, dodeljenih kmetom, se mora upoštevati nacionalna zgornja meja, določena v zakonodaji EU (21). Sodišče je odkrilo primere, kjer so imeli na nacionalni in regionalni ravni različne podatke o ustreznem sestavnem delu nacionalne zgornje meje (ES) ter nepopolno, netočno in zastarelo podatkovno zbirko o pravicah (UK). |
| --- | --- |

5.37

Zanesljiva podatkovna zbirka o pravicah je prvi pogoj za pravilna plačila iz SEP posameznim upravičencem v prvem in vseh nadaljnjih letih. Pri skupni vrednosti vseh pravic, dodeljenih kmetom, se mora upoštevati nacionalna zgornja meja, določena v zakonodaji EU (21). Sodišče je odkrilo primere, kjer so imeli na nacionalni in regionalni ravni različne podatke o ustreznem sestavnem delu nacionalne zgornje meje (ES) ter nepopolno, netočno in zastarelo podatkovno zbirko o pravicah (UK).

| 5.37 | Komisija se sklicuje na svoj odgovor na točko 5.32. |
| --- | --- |

5.37

Primer

Združeno kraljestvo je svojo nacionalno zgornjo mejo za dodelitev plačilnih pravic razdelilo na štiri nižje meje, po eno za vsako regionalno plačilno agencijo. Ena od regionalnih plačilnih agencij je svojo mejo presegla za več kot 25 milijonov EUR, kar predstavlja 4 % zgornje meje za Škotsko. Organi so poročali, da je bila nacionalna zgornja meja presežena za samo 2,8 milijona EUR, ker je druga regionalna plačilna agencija po poročilih ostala precej pod svojo mejo. Sodišče ni moglo preveriti skupne vrednosti pravic za to regionalno plačilno agencijo, ker je podatkovna zbirka nezanesljiva – ni celovita, ni točna in ne vsebuje najnovejših podatkov, ob tem pa več kot 1 200 primerov pravic, ki vsebujejo razhajanja, čaka na razjasnitev.

Primer

Prekoračitev zgornje meje za 2,8 milijona EUR, o katerem so poročali organi Združenega kraljestva, pomeni 0,1 % nacionalne zgornje meje. To vprašanje je nadalje obravnavano s postopkom za potrditev skladnosti.

| 5.38 | Kar zadeva pravilnost plačil, je Sodišče v eni državi članici odkrilo precejšnje pomanjkljivosti, zaradi katerih so v nekaterih primerih zahtevek za zemljišča vložile občine v svojem imenu, te pa nato pomoči niso naprej razdelile tistim, ki so na zemljišču pasli svoje živali in ohranjali zemljišče v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (RO), dvojna plačila in preplačila ter nepravilno uporabo koncepta „očitne napake“ (22)(RO). Sodišče je prav tako odkrilo napake, kot je sistematično nepravilno izračunavanje pomoči, kadar vložniki zahtevkov prijavijo manjšo površino v prahi, kot imajo pravic za praho, ali kadar je bilo ugotovljeno, da imajo vložniki manj upravičenih hektarjev, kot so jih prijavili in so imeli pravice različnih vrednosti (BE, UK, ES, SI). |
| --- | --- |

5.38

Kar zadeva pravilnost plačil, je Sodišče v eni državi članici odkrilo precejšnje pomanjkljivosti, zaradi katerih so v nekaterih primerih zahtevek za zemljišča vložile občine v svojem imenu, te pa nato pomoči niso naprej razdelile tistim, ki so na zemljišču pasli svoje živali in ohranjali zemljišče v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (RO), dvojna plačila in preplačila ter nepravilno uporabo koncepta „očitne napake“ (22)(RO). Sodišče je prav tako odkrilo napake, kot je sistematično nepravilno izračunavanje pomoči, kadar vložniki zahtevkov prijavijo manjšo površino v prahi, kot imajo pravic za praho, ali kadar je bilo ugotovljeno, da imajo vložniki manj upravičenih hektarjev, kot so jih prijavili in so imeli pravice različnih vrednosti (BE, UK, ES, SI).

| 5.38 | Kar zadeva vprašanje občin, ki prejemajo plačila SEPP, se Komisija sklicuje na odgovor pod točko 5.17.

  V zvezi z vprašanjem dvojnih plačil in preplačil v Romuniji je romunska plačilna agencija kvantificirala težavo in ukrepa v okviru svojega akcijskega načrta. Komisija poleg tega meni, da je Romunija leta 2007 pravilno uporabila koncept očitne napake.


  Komisija je seznanjena s težavami v zvezi z izračunom plačil v Španiji, Sloveniji in Združenem kraljestvu, te pa so že podvržene postopkom za potrditev skladnosti.


  Prejete informacije za Belgijo kažejo, da je uporabljeni postopek za izračun pomoči v primerih, na katere opozarja Sodišče, povzročil razlike v znesku odobrenih pomoči, ki niso povzročile nobene izgube za proračun Skupnosti. |
| --- | --- |

5.38

V zvezi z vprašanjem dvojnih plačil in preplačil v Romuniji je romunska plačilna agencija kvantificirala težavo in ukrepa v okviru svojega akcijskega načrta. Komisija poleg tega meni, da je Romunija leta 2007 pravilno uporabila koncept očitne napake.

Komisija je seznanjena s težavami v zvezi z izračunom plačil v Španiji, Sloveniji in Združenem kraljestvu, te pa so že podvržene postopkom za potrditev skladnosti.

Prejete informacije za Belgijo kažejo, da je uporabljeni postopek za izračun pomoči v primerih, na katere opozarja Sodišče, povzročil razlike v znesku odobrenih pomoči, ki niso povzročile nobene izgube za proračun Skupnosti.

Primer

V Romuniji je imelo več kot 5 500 kmetov korist od podvojenih plačil/preplačil v skupnem znesku 2,2 milijona EUR. V nekaterih primerih, kjer je kmet zaprosil za zmanjšanje površin ali umik za parcele, pri katerih so administrativne navzkrižne kontrole pokazale presežke referenčnih parcel, so bile te prošnje sprejete brez uporabe kazni, kar je v nasprotju z zakonodajo EU. Države članice so prav tako nepravilno uporabljale koncept očitne napake, ko so sprejele, da se lahko presežki referenčnih parcel prenesejo na druge referenčne parcele. Na ta način je bilo izvršenih 64 000 popravkov v zvezi z očitno napako.

Primer

Romunska plačilna agencija je težavo odkrila sama in jo odpravlja v okviru svojega akcijskega načrta.

EKSRP

| 5.39 | Kontrolni sistemi, ki temeljijo na administrativnih pregledih, so bili uvedeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1975/2006 (23)za vse vrste ukrepov za razvoj podeželja, odobrenih v programskem obdobju 2007–2013. Podobni sistemi se uporabljajo za ukrepe za razvoj podeželja, odobrene v prejšnjem programskem obdobju. |
| --- | --- |

5.39

Kontrolni sistemi, ki temeljijo na administrativnih pregledih, so bili uvedeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1975/2006 (23)za vse vrste ukrepov za razvoj podeželja, odobrenih v programskem obdobju 2007–2013. Podobni sistemi se uporabljajo za ukrepe za razvoj podeželja, odobrene v prejšnjem programskem obdobju.

| 5.40 | Čeprav integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) vsebuje identifikacijski sistem za kmetijske parcele, ne zajema gozdov in z gozdom zaraščenih parcel. Vendar so lahko te parcele upravičene do podpore iz posebnih ukrepov za razvoj podeželja. Za administrativne preglede, ki temeljijo na tem identifikacijskem sistemu, je bilo ugotovljeno, da v nekaterih primerih, ko so bile pogozdene parcele v IAKS še vedno zavedene kot kmetijske parcele, niso bili povsem zanesljivi (ES), v drugih primerih, kjer so bile gozdne ali kako drugače neobdelane površine upravičene do pomoči za razvoj podeželja, pa ti pregledi niso bili zadostni (IT). |
| --- | --- |

5.40

Čeprav integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) vsebuje identifikacijski sistem za kmetijske parcele, ne zajema gozdov in z gozdom zaraščenih parcel. Vendar so lahko te parcele upravičene do podpore iz posebnih ukrepov za razvoj podeželja. Za administrativne preglede, ki temeljijo na tem identifikacijskem sistemu, je bilo ugotovljeno, da v nekaterih primerih, ko so bile pogozdene parcele v IAKS še vedno zavedene kot kmetijske parcele, niso bili povsem zanesljivi (ES), v drugih primerih, kjer so bile gozdne ali kako drugače neobdelane površine upravičene do pomoči za razvoj podeželja, pa ti pregledi niso bili zadostni (IT).

| 5.40 | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1975/2006 je treba vzpostaviti ustrezne nadomestne sisteme za enotno identifikacijo zemljišč, kot sta gozd ali zemljišče, ki prejema kmetijsko-okoljska plačila. |
| --- | --- |

5.40

| 5.41 | Med revizijo so bile odkrite tudi slabosti v obliki neustreznih dokazil (HU, PT), netočnih ali premalo dokumentiranih administrativnih pregledov (PT, IT, IE), nepravilnega vnosa podatkov in napak v izračunih (IT, PT). |
| --- | --- |

5.41

Med revizijo so bile odkrite tudi slabosti v obliki neustreznih dokazil (HU, PT), netočnih ali premalo dokumentiranih administrativnih pregledov (PT, IT, IE), nepravilnega vnosa podatkov in napak v izračunih (IT, PT).

II.   Kontrolni sistemi, ki temeljijo na pregledih na kraju samem

| 5.42 | V skladu s pravnimi določbami (24)morajo države članice vsako leto opraviti preglede na kraju samem, ki morajo zajeti vsaj 5 % vseh upravičencev. Število pregledov na kraju samem se poveča, če se odkrijejo pomembne nepravilnosti. Revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, je bila usmerjena na ustreznost postopkov za analizo tveganja pri izbiri upravičencev za takšne preglede, kakovost pregledov in primernost izvedenih popravkov. Analiza postopkov ter ponovna izvedba kontrol s strani Sodišča sta pokazali specifične slabosti v kontrolah na kraju samem. |
| --- | --- |

5.42

V skladu s pravnimi določbami (24)morajo države članice vsako leto opraviti preglede na kraju samem, ki morajo zajeti vsaj 5 % vseh upravičencev. Število pregledov na kraju samem se poveča, če se odkrijejo pomembne nepravilnosti. Revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, je bila usmerjena na ustreznost postopkov za analizo tveganja pri izbiri upravičencev za takšne preglede, kakovost pregledov in primernost izvedenih popravkov. Analiza postopkov ter ponovna izvedba kontrol s strani Sodišča sta pokazali specifične slabosti v kontrolah na kraju samem.

| 5.43 | V EKJS je Sodišče odkrilo neupravičene površine ali parcele, ki bi jih morali nacionalni inšpektorji izključiti, in neizpolnjevanje števila obveznih inšpekcijskih pregledov (BG). Zaradi visoke stopnje nepravilnosti, odkritih v prvotnih 5 % inšpekcijskih pregledov, je morala Bolgarija za petkrat (25)povečati svoj vzorec, vendar je dosegla samo 10,1-odstotno pokritost. Sprejela je rezultate daljinskega zaznavanja, ne da bi opravila pregled kakovosti. Poleg tega je Sodišče pregledalo 34 parcel, za katere so lokalne službe ministrstva za kmetijstvo poročale, da so upravičene, in za 12 od njih ugotovilo, da so povsem zaraščene z grmovjem in drevjem ter da niso uporabne za kmetijstvo ali da so že dolga leta opuščene ali da se uporabljajo za odlaganje odpadkov. |
| --- | --- |

5.43

V EKJS je Sodišče odkrilo neupravičene površine ali parcele, ki bi jih morali nacionalni inšpektorji izključiti, in neizpolnjevanje števila obveznih inšpekcijskih pregledov (BG). Zaradi visoke stopnje nepravilnosti, odkritih v prvotnih 5 % inšpekcijskih pregledov, je morala Bolgarija za petkrat (25)povečati svoj vzorec, vendar je dosegla samo 10,1-odstotno pokritost. Sprejela je rezultate daljinskega zaznavanja, ne da bi opravila pregled kakovosti. Poleg tega je Sodišče pregledalo 34 parcel, za katere so lokalne službe ministrstva za kmetijstvo poročale, da so upravičene, in za 12 od njih ugotovilo, da so povsem zaraščene z grmovjem in drevjem ter da niso uporabne za kmetijstvo ali da so že dolga leta opuščene ali da se uporabljajo za odlaganje odpadkov.

| 5.43 | Komisija priznava, da je Bolgarija leta 2007 opravila 10,1 % inšpekcijskih pregledov uporab SEPP na kraju samem, kar je prek obvezne minimalne 5-odstotne stopnje inšpekcijskih pregledov, toda bi morala še povečati to stopnjo. Bolgarija sprejema nadaljnje ukrepe v zvezi z vprašanji, ki jih je opredelilo Sodišče, v okviru svojega akcijskega načrta. Poleg tega Komisija ta vprašanja obravnava v okviru postopka za potrditev skladnosti.

  Kar zadeva upravičenost pregledanih parcel, mora država članica opredeliti, kaj pomenijo dobri kmetijski pogoji (GAC). V skladu z opredelitvijo bolgarskih organov za leto zahtevka 2007 za izpolnjevanje dobrih kmetijskih pogojev (GAC) ni bila potrebna proizvodnja, navzočnost živali ali košnja. |
| --- | --- |

5.43

Kar zadeva upravičenost pregledanih parcel, mora država članica opredeliti, kaj pomenijo dobri kmetijski pogoji (GAC). V skladu z opredelitvijo bolgarskih organov za leto zahtevka 2007 za izpolnjevanje dobrih kmetijskih pogojev (GAC) ni bila potrebna proizvodnja, navzočnost živali ali košnja.

| 5.44 | V EKSRP je Sodišče opazilo slabosti pri določanju vzorcev upravičencev za pregled na kraju samem, ki je temeljilo na nezadostni ali zastareli analizi tveganj (CZ, IT, ES, PT). Poleg tega je zaradi zgoščenosti pregledov v omejenem časovnem obdobju, ki je bila opažena v nekaterih državah članicah (IT, PT), nemogoče preveriti skladnost s specifičnimi obveznostmi, ki morajo biti izpolnjene v drugih obdobjih kmetijskega leta. |
| --- | --- |

5.44

V EKSRP je Sodišče opazilo slabosti pri določanju vzorcev upravičencev za pregled na kraju samem, ki je temeljilo na nezadostni ali zastareli analizi tveganj (CZ, IT, ES, PT). Poleg tega je zaradi zgoščenosti pregledov v omejenem časovnem obdobju, ki je bila opažena v nekaterih državah članicah (IT, PT), nemogoče preveriti skladnost s specifičnimi obveznostmi, ki morajo biti izpolnjene v drugih obdobjih kmetijskega leta.

| 5.44-5.45 | Podobne slabosti je Komisija opazila med revizijami in jih bo nadalje obravnavala s postopki za potrditev skladnosti. |
| --- | --- |

5.44-5.45

| 5.45 | Nadaljnje slabosti so bile ugotovljene v primerih, kjer se število pregledov kljub visoki stopnji nepravilnosti ni povečalo (ES), in v primerih, kjer izvedena preverjanja v kontrolnih poročilih niso v celoti navedena ali opisana (IE). |
| --- | --- |

5.45

Nadaljnje slabosti so bile ugotovljene v primerih, kjer se število pregledov kljub visoki stopnji nepravilnosti ni povečalo (ES), in v primerih, kjer izvedena preverjanja v kontrolnih poročilih niso v celoti navedena ali opisana (IE).

III.   Sistem, ki zagotavlja izvajanje in kontroliranje navzkrižne skladnosti

| 5.46 | Navzkrižna skladnost veže neposredna plačila in določena plačila proizvajalcem vin EKJS na spoštovanje predpisov v zvezi z okoljem, zdravjem ljudi, živali in rastlin, dobrim počutjem živali ter na ohranjanje kmetijskih zemljišč v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (GAEC). Pravila so določena v predpisanih zahtevah ravnanja in standardih GAEC. Če kmet teh obveznosti ne izpolnjuje, se lahko njegovo plačilo zniža. Sodišče je med revizijo preverilo prenos določb Skupnosti v nacionalno zakonodajo, spoštovanje relevantnih določb pri izbranih upravičencih in ocenilo uporabo kazni, ki se uporabljajo za nespoštovanje zahtev. |
| --- | --- |

5.46

Navzkrižna skladnost veže neposredna plačila in določena plačila proizvajalcem vin EKJS na spoštovanje predpisov v zvezi z okoljem, zdravjem ljudi, živali in rastlin, dobrim počutjem živali ter na ohranjanje kmetijskih zemljišč v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (GAEC). Pravila so določena v predpisanih zahtevah ravnanja in standardih GAEC. Če kmet teh obveznosti ne izpolnjuje, se lahko njegovo plačilo zniža. Sodišče je med revizijo preverilo prenos določb Skupnosti v nacionalno zakonodajo, spoštovanje relevantnih določb pri izbranih upravičencih in ocenilo uporabo kazni, ki se uporabljajo za nespoštovanje zahtev.

| 5.46 | Upoštevanje meril navzkrižne skladnosti s strani kmetov ni merilo za upravičenost. Kmeti, ki ne upoštevajo teh meril, so upravičeni do prejemanja neposrednih plačil, toda njihova plačila se znižajo ob upoštevanju resnosti, obsega, trajnosti in ponavljanja ugotovljene neskladnosti ter malomarnosti ali namere zadevnega upravičenca. |
| --- | --- |

5.46

| 5.47 | Kmetje so upravičeni do pomoči samo, če izvajajo kmetijsko dejavnost. Ta je opredeljena tako, da pomeni proizvodnjo, rejo ali gojenje kmetijskih proizvodov, kar zajema žetev, molžo, razplod in rejo živali za kmetijske namene ali ohranjanje zemljišč v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (GAEC). |
| --- | --- |

5.47

Kmetje so upravičeni do pomoči samo, če izvajajo kmetijsko dejavnost. Ta je opredeljena tako, da pomeni proizvodnjo, rejo ali gojenje kmetijskih proizvodov, kar zajema žetev, molžo, razplod in rejo živali za kmetijske namene ali ohranjanje zemljišč v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (GAEC).

| 5.48 | Standardi Skupnosti za GAEC (26)med drugim predpisujejo ustrezne ukrepe proti eroziji tal in za ohranjanje travišč, preprečevanje razraščanja nezaželene vegetacije in minimalne obremenitve živine in/ali ustrezne režime. Države članice morajo na nacionalni ali regionalni ravni opredeliti minimalne zahteve za GAEC. |
| --- | --- |

5.48

Standardi Skupnosti za GAEC (26)med drugim predpisujejo ustrezne ukrepe proti eroziji tal in za ohranjanje travišč, preprečevanje razraščanja nezaželene vegetacije in minimalne obremenitve živine in/ali ustrezne režime. Države članice morajo na nacionalni ali regionalni ravni opredeliti minimalne zahteve za GAEC.

| 5.49 | Sodišče je ugotovilo pomanjkljivosti v zvezi s tem, kar države članice opredeljujejo kot potrebno za ohranjanje zemljišč v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (GAEC), tako da se nekaterim upravičencem izplačuje pomoč iz SEP ali SEPP, ne da bi kakor koli izkoriščali zadevna zemljišča. |
| --- | --- |

5.49

Sodišče je ugotovilo pomanjkljivosti v zvezi s tem, kar države članice opredeljujejo kot potrebno za ohranjanje zemljišč v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (GAEC), tako da se nekaterim upravičencem izplačuje pomoč iz SEP ali SEPP, ne da bi kakor koli izkoriščali zadevna zemljišča.

| 5.49 | Komisija je vprašanje kmetijske dejavnosti, ki ga navaja Sodišče, obravnavala v okviru sistematskega pregleda SKP. Predlagala je, da države članice iz shem neposrednih plačil izključijo fizične ali pravne osebe, katerih poslovni predmet niso kmetijske dejavnosti ali katerih kmetijske dejavnosti so nepomembne. Vendar je Svet odločil, da ta določba za države članice ni obvezna (člen 28(2) Uredbe (ES) št. 73/2009).

  Državam članicam ni treba naložiti paše ali košnje, kot predlaga Sodišče v primerih za Združeno kraljestvo (Škotsko), Bolgarijo in Romunijo. Kar zadeva GAEC, so države članice pristojne, da opredelijo merila na podlagi minimalnih pogojev, določenih v veljavni Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003. Ta nacionalna merila ne bi smela ustvarjati obveznosti proizvajanja, ki ne bi bila združljiva z zahtevami STO. |
| --- | --- |

5.49

Državam članicam ni treba naložiti paše ali košnje, kot predlaga Sodišče v primerih za Združeno kraljestvo (Škotsko), Bolgarijo in Romunijo. Kar zadeva GAEC, so države članice pristojne, da opredelijo merila na podlagi minimalnih pogojev, določenih v veljavni Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003. Ta nacionalna merila ne bi smela ustvarjati obveznosti proizvajanja, ki ne bi bila združljiva z zahtevami STO.

Primer

Na Škotskem so pristojni organi sprejeli, da se lahko pomoč iz SEP zahteva za ekstenzivne pašnike (v glavnem zarasle z vresjem in praprotjo), ki ne zahtevajo nobene kmetijske dejavnosti ali upravičenčevega dela za svoje ohranjanje v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (27). Zaradi tega vložniki zahtevkov, ki so kupili pravice visoke vrednosti in ne izvajajo nobene kmetijske dejavnosti, vsako leto za določena obdobja najamejo velike kose zemljišč po zelo nizkih cenah (ki se v primerih, ki jih je preučilo sodišče, gibljejo med 2 EUR/ha in 18 EUR/ha), da aktivirajo pravice (ki so vredne do več sto EUR/ha). Takšna zemljišča se „ohranjajo“ naravno, pogosto to počne divjad, edina dejavnost, ki se izvaja, pa je občasen lov.

Primer

V Bolgariji in Romuniji je bila pomoč iz SEPP za travišča dodeljena upravičencem, ki niso izvajali nobene proizvodne dejavnosti niti nobenih dejavnosti vzdrževanja. Poleg tega je Sodišče opazilo opuščene površine, zaraščene z grmovjem in drevjem.

Od uvedbe ločenih neposrednih plačil zadostuje, če kmetijska parcela izpolnjuje dobre kmetijske pogoje (GAC), da bi upravičenec prejel pomoč. Obe državi članici sta določilimerila v zvezi z upoštevanjem GAC, toda, kot je dovoljeno v okviru EU, ta merila ne vključujejo obveznosti paše ali košnje (glej tudi odgovor Komisije na točko 5.17).

| 5.50 | Takšni upravičenci ne ustrezajo opredelitvi „kmetov“. Pravila Skupnosti (28)določajo, da „se plačilo ne izplača upravičencem, za katere se ugotovi, da so umetno ustvarili pogoje, ki so potrebni za pridobitev takih plačil, da bi pridobili korist v nasprotju s cilji zadevne sheme podpore“. |
| --- | --- |

5.50

Takšni upravičenci ne ustrezajo opredelitvi „kmetov“. Pravila Skupnosti (28)določajo, da „se plačilo ne izplača upravičencem, za katere se ugotovi, da so umetno ustvarili pogoje, ki so potrebni za pridobitev takih plačil, da bi pridobili korist v nasprotju s cilji zadevne sheme podpore“.

| 5.50 | Komisija je vprašanje opredelitve kmeta, ki ga navaja Sodišče, obravnavala v okviru sistematskega pregleda SKP. Predlagala je, da države članice iz shem neposrednih plačil izključijo fizične ali pravne osebe, katerih poslovni predmet niso kmetijske dejavnosti ali katerih kmetijske dejavnosti so nepomembne. Vendar je Svet odločil, da ta določba za države članice ni obvezna (člen 28(2) Uredbe (ES) št. 73/2009). Kar zadeva vprašanje, ki ga je navedlo Sodišče, so fizične ali pravne osebe, ki opravljajo kmetijsko dejavnost ali vzdržujejo zemljišče v dobrem kmetijskem stanju (GAC), na podlagi zakonodaje iz leta 2008 upravičene do prejemanja plačil SEPP. |
| --- | --- |

5.50

| 5.51 | Kar zadeva uporabo kazni, je skupna vrednost sankcij za navzkrižno skladnost za leto vložitve zahtevkov 2007 znašala 17,5 milijona EUR za EKJS. Za države članice, v katerih je Sodišče izvedlo revizijo sistemov, je povprečni odstotek vložnikov, sankcioniranih zaradi neupoštevanja navzkrižne skladnosti za oba sklada (EKJS in EKSRP), znašal 27 %, in sicer v razponu od 0 % v Romuniji do 86 % v Sloveniji. |
| --- | --- |

5.51

Kar zadeva uporabo kazni, je skupna vrednost sankcij za navzkrižno skladnost za leto vložitve zahtevkov 2007 znašala 17,5 milijona EUR za EKJS. Za države članice, v katerih je Sodišče izvedlo revizijo sistemov, je povprečni odstotek vložnikov, sankcioniranih zaradi neupoštevanja navzkrižne skladnosti za oba sklada (EKJS in EKSRP), znašal 27 %, in sicer v razponu od 0 % v Romuniji do 86 % v Sloveniji.

| 5.51 | Glede na podatke, ki so na voljo Komisiji in so bili objavljeni v Letnem poročilu o dejavnostih za leto 2008, je bilo v EU-27 povprečno 16,25 % vložnikov, preverjenih glede pomoči na podlagi prvega in drugega stebra SKP, sankcioniranih zaradi neskladnosti. |
| --- | --- |

5.51

| 5.52 | Glavni težavi, ugotovljeni pri revidiranih plačilnih agencijah, sta bili primeri pavšalne kazni v višini 1 %, ki se je pogosto uporabljala za neupoštevanje standardov GAEC, medtem ko se na splošno zahteva 3-odstotno znižanje plačil (SI), in pomanjkanje dokazil za izračun kazni za neupoštevanje GAEC (PL). |
| --- | --- |

5.52

Glavni težavi, ugotovljeni pri revidiranih plačilnih agencijah, sta bili primeri pavšalne kazni v višini 1 %, ki se je pogosto uporabljala za neupoštevanje standardov GAEC, medtem ko se na splošno zahteva 3-odstotno znižanje plačil (SI), in pomanjkanje dokazil za izračun kazni za neupoštevanje GAEC (PL).

| 5.52 | Komisija je podobne pomanjkljivosti odkrila v nekaterih državah članicah in jih nadalje obravnava v okviru postopka za potrditev skladnosti. |
| --- | --- |

5.52

Sistemi v zvezi z izterjavami in finančnimi popravki

Komisijini postopki za potrditev obračunov

| 5.53 | Glede na to, da si upravljanje odhodkov za kmetijstvo države članice in Komisija v glavnem delijo, pomoč izplačujejo države članice, Komisija pa jim nato povrne sredstva. Ta vračila se štejejo za predujme, čeprav se v računovodskih izkazih, ki jih predloži Komisija, o njih poroča kot o plačilih. Odhodki so dokončno sprejeti v dvostopenjskem postopku, ki se imenuje potrditev obračunov. Ti stopnji sta odločba o letni finančni potrditvi in večletne odločbe o skladnosti, ki jih sprejme Komisija. |
| --- | --- |

5.53

Glede na to, da si upravljanje odhodkov za kmetijstvo države članice in Komisija v glavnem delijo, pomoč izplačujejo države članice, Komisija pa jim nato povrne sredstva. Ta vračila se štejejo za predujme, čeprav se v računovodskih izkazih, ki jih predloži Komisija, o njih poroča kot o plačilih. Odhodki so dokončno sprejeti v dvostopenjskem postopku, ki se imenuje potrditev obračunov. Ti stopnji sta odločba o letni finančni potrditvi in večletne odločbe o skladnosti, ki jih sprejme Komisija.

| 5.53 | Vračila Komisije državam članicam so glede na pravne predpise opredeljena kot mesečna plačila in ne kot predujmi (29). |
| --- | --- |

5.53

Finančna potrditev obračunov

| 5.54 | Komisija je 29. aprila 2009 sprejela tri odločbe o finančni potrditvi obračunov za odhodke iz EKJS, EKSRP in ZIRP ter potrdila obračune vseh plačilnih agencij, razen tistih, ki so navedene v
  Prilogi 5.3
  . Te odločbe temeljijo na potrdilih, ki so jih zagotovili neodvisni revizorji (certifikacijski organi). Sodišče med revizijo ni odkrilo odhodkov, ki jih je Komisija potrdila, čeprav bi jih morala v odločbah o finančni potrditvi zavrniti (izločiti). |
| --- | --- |

5.54

Komisija je 29. aprila 2009 sprejela tri odločbe o finančni potrditvi obračunov za odhodke iz EKJS, EKSRP in ZIRP ter potrdila obračune vseh plačilnih agencij, razen tistih, ki so navedene v
  Prilogi 5.3
  . Te odločbe temeljijo na potrdilih, ki so jih zagotovili neodvisni revizorji (certifikacijski organi). Sodišče med revizijo ni odkrilo odhodkov, ki jih je Komisija potrdila, čeprav bi jih morala v odločbah o finančni potrditvi zavrniti (izločiti).

| 5.55 | Vendar so odločbe o finančni potrditvi omejene na resničnost, popolnost in točnost računovodskih izkazov plačilnih agencij. Zakonitost in pravilnost z njimi povezanih plačil („vprašanja skladnosti“) sta zunaj obsega preizkušanja podatkov, ki ga izvajajo certifikacijski organi, ki vlog običajno ne preverjajo na kraju samem. Finančne odločbe torej ne pomenijo, da so „potrjeni“ odhodki brez nepravilnih plačil. |
| --- | --- |

5.55

Vendar so odločbe o finančni potrditvi omejene na resničnost, popolnost in točnost računovodskih izkazov plačilnih agencij. Zakonitost in pravilnost z njimi povezanih plačil („vprašanja skladnosti“) sta zunaj obsega preizkušanja podatkov, ki ga izvajajo certifikacijski organi, ki vlog običajno ne preverjajo na kraju samem. Finančne odločbe torej ne pomenijo, da so „potrjeni“ odhodki brez nepravilnih plačil.

| 5.55 | Revizijsko zagotovilo ni omejeno le na vprašanja obračunavanja. Vsako potrdilo vključuje tudi mnenje, ali je sistem notranje kontrole plačilne agencije v zadevnem proračunskem letu deloval ustrezno, pri tem pa se ocenjujejo tudi pregledi na kraju samem.

  Poleg tega certifikacijski organi zagotovijo ločeno mnenje o izjavi o zanesljivosti, ki jo pripravijo direktorji plačilnih agencij, ter analizo uspešnosti kontrol na kraju samem in točnosti statističnih podatkov iz inšpekcij. |
| --- | --- |

5.55

Poleg tega certifikacijski organi zagotovijo ločeno mnenje o izjavi o zanesljivosti, ki jo pripravijo direktorji plačilnih agencij, ter analizo uspešnosti kontrol na kraju samem in točnosti statističnih podatkov iz inšpekcij.

| 5.56 | Komisija je za proračunsko leto 2006 uvedla nova pravila za razkritje dolgov (računi dolžnikov) in jih pozneje spremenila z učinkom od proračunskega leta 2008 (30). Te spremembe morajo izvesti plačilne agencije in pomenijo zanje precej dela v omejenem časovnem okviru, zato povzročajo tveganje napačnih navedb v računih dolžnikov. Sodišče na podlagi pregleda dela certifikacijskih organov in Komisijine analize tega dela ponavlja svoje dvome o zanesljivosti računov dolžnikov (31). Komisija je omenila pomanjkljivosti v zvezi z računi dolžnikov za četrtino plačilnih agencij (32)in predlagala finančne popravke (33)v skupnem znesku približno 25,3 milijona EUR. Ti popravki predstavljajo približno 1,95 % od 1 295 milijonov EUR, ki bi jih bilo treba izterjati ob koncu proračunskega leta 2008. Čeprav so tik pod 2-odstotnim pragom pomembnosti, kažejo, da na skupni ravni računov dolžnikov obstaja tveganje pomembne napake. |
| --- | --- |

5.56

Komisija je za proračunsko leto 2006 uvedla nova pravila za razkritje dolgov (računi dolžnikov) in jih pozneje spremenila z učinkom od proračunskega leta 2008 (30). Te spremembe morajo izvesti plačilne agencije in pomenijo zanje precej dela v omejenem časovnem okviru, zato povzročajo tveganje napačnih navedb v računih dolžnikov. Sodišče na podlagi pregleda dela certifikacijskih organov in Komisijine analize tega dela ponavlja svoje dvome o zanesljivosti računov dolžnikov (31). Komisija je omenila pomanjkljivosti v zvezi z računi dolžnikov za četrtino plačilnih agencij (32)in predlagala finančne popravke (33)v skupnem znesku približno 25,3 milijona EUR. Ti popravki predstavljajo približno 1,95 % od 1 295 milijonov EUR, ki bi jih bilo treba izterjati ob koncu proračunskega leta 2008. Čeprav so tik pod 2-odstotnim pragom pomembnosti, kažejo, da na skupni ravni računov dolžnikov obstaja tveganje pomembne napake.

| 5.56 | Cilj novih pravil in njihove naknadne spremembe je izboljšati poročanje držav članic Komisiji, da se bolje zaščitijo finančni interesi Skupnosti. Komisija meni, da so bile spremembe uvedene dovolj zgodaj, da so se lahko plačilne agencije prilagodile novim zahtevam, in torej niso prinesle tveganja napačnih navedb v računih dolžnikov.

  Komisija je prejela dovolj informacij o dolžnikih za obračunske in računovodske namene. V nobenem primeru ni bilo ugotovljeno, da bi bil finančni učinek pomemben na ravni splošnega obračuna (in s tem, kar zadeva odločbo).


  Komisija je popravke v višini 25,3 milijona EUR predlagala na podlagi svoje ocene informacij, ki so jih zagotovili certifikacijski organi v svojih poročilih, in lastnega izračuna najverjetnejših stopenj (in zneskov) napake v zvezi z dolgovi v posameznih plačilnih agencijah. Ista logika se uporablja za dolgove kot za obravnavo (in morebitni popravek) napak, ki izhajajo iz podrobnega testiranja odhodkov Sklada.


  Ugotovljene finančne napake se popravijo z običajnimi postopki za potrditev obračunov. |
| --- | --- |

5.56

Komisija je prejela dovolj informacij o dolžnikih za obračunske in računovodske namene. V nobenem primeru ni bilo ugotovljeno, da bi bil finančni učinek pomemben na ravni splošnega obračuna (in s tem, kar zadeva odločbo).

Komisija je popravke v višini 25,3 milijona EUR predlagala na podlagi svoje ocene informacij, ki so jih zagotovili certifikacijski organi v svojih poročilih, in lastnega izračuna najverjetnejših stopenj (in zneskov) napake v zvezi z dolgovi v posameznih plačilnih agencijah. Ista logika se uporablja za dolgove kot za obravnavo (in morebitni popravek) napak, ki izhajajo iz podrobnega testiranja odhodkov Sklada.

Ugotovljene finančne napake se popravijo z običajnimi postopki za potrditev obračunov.

Potrditev skladnosti

| 5.57 | Odločbe o skladnosti se sprejmejo potem, ko Komisija dodatno preveri odhodke, ki jih prijavijo države članice. Pokrivajo več let, njihov cilj pa je izločitev odhodkov iz financiranja EU, če Komisija ugotovi, da „niso nastali skladno s pravili EU“ (34). |
| --- | --- |

5.57

Odločbe o skladnosti se sprejmejo potem, ko Komisija dodatno preveri odhodke, ki jih prijavijo države članice. Pokrivajo več let, njihov cilj pa je izločitev odhodkov iz financiranja EU, če Komisija ugotovi, da „niso nastali skladno s pravili EU“ (34).

| 5.58 | Sodišče je v svojih prejšnjih letnih poročilih navedlo omejitve, ki so delno lastne sistemu potrjevanja obračunov, kot sta retroaktivna in večletna narava potrditve skladnosti, ter dejstvo, da finančne popravke dejansko pokrijejo države članice in ne končni upravičenci. Poleg tega Komisijina metoda za izračunavanje popravkov zaradi skladnosti, ki v veliki meri temelji na uporabi pavšalnih popravkov, pomeni, da ni mogoče vzpostaviti nobene tehtne povezave med tako izterjanimi zneski in dejanskim zneskom nepravilnih plačil (35). Te omejitve zaradi svoje narave še vedno obstajajo tudi v letu 2008, poudaril pa jih je tudi tudi Evropski parlament v svoji resoluciji o razrešnici za leto 2007. |
| --- | --- |

5.58

Sodišče je v svojih prejšnjih letnih poročilih navedlo omejitve, ki so delno lastne sistemu potrjevanja obračunov, kot sta retroaktivna in večletna narava potrditve skladnosti, ter dejstvo, da finančne popravke dejansko pokrijejo države članice in ne končni upravičenci. Poleg tega Komisijina metoda za izračunavanje popravkov zaradi skladnosti, ki v veliki meri temelji na uporabi pavšalnih popravkov, pomeni, da ni mogoče vzpostaviti nobene tehtne povezave med tako izterjanimi zneski in dejanskim zneskom nepravilnih plačil (35). Te omejitve zaradi svoje narave še vedno obstajajo tudi v letu 2008, poudaril pa jih je tudi tudi Evropski parlament v svoji resoluciji o razrešnici za leto 2007.

| 5.58 | Kar Sodišče opisuje kot omejitve, je lastno sistemu in mu Sodišče pri sprejemanju Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 ni ugovarjalo.

  S potrditvijo skladnosti naj bi se iz financiranja Skupnosti izločili odhodki, ki niso bili izvedeni v skladu s pravili Skupnosti. Po drugi strani to ni mehanizem, s katerim se izterjajo nepravilna plačila upravičencem, za kar so v skladu z načelom deljenega upravljanja odgovorne izključno države članice.


  Kadar so lahko neupravičena plačila upravičencem ugotovljena na podlagi potrjevanja skladnosti, morajo države članice ukrepati z uvedbo postopkov izterjave proti tem upravičencem. Vendar so ti popravki pomemben način za izboljšanje sistemov držav članic in s tem za preprečevanje ali odkrivanje in izterjavo nepravilnih plačil upravičencem tudi, kadar izterjave od upravičencev niso potrebne, ker je finančni popravek povezan le z nepravilnostmi sistema upravljanja in kontrole držav članic in ne z neupravičenimi plačili.


  Finančni popravki se določijo na podlagi narave in teže kršitve ter finančne škode za Skupnost. Znesek se izračuna na podlagi dejansko povzročene izgube ali na podlagi ekstrapolacije. Če to ni mogoče, se uporabijo pavšalne stopnje, ki upoštevajo resnost nepravilnosti v nacionalnih kontrolnih sistemih, da se poudari finančno tveganje za Skupnost. Zato Komisija meni, da obstaja tehtna povezava med to obliko finančnih popravkov in zneskom nepravilnih plačil končnim upravičencem.


  Sodišče Evropskih skupnosti je uporabo pavšalnih stopenj sprejelo kot skladno s pravnimi predpisi, ki urejajo delo na področju skladnosti, to uporabo pa je pod določenimi okoliščinami potrdil tudi Evropski parlament v svoji resoluciji o razrešnici za leto 2007 (§83). |
| --- | --- |

5.58

S potrditvijo skladnosti naj bi se iz financiranja Skupnosti izločili odhodki, ki niso bili izvedeni v skladu s pravili Skupnosti. Po drugi strani to ni mehanizem, s katerim se izterjajo nepravilna plačila upravičencem, za kar so v skladu z načelom deljenega upravljanja odgovorne izključno države članice.

Kadar so lahko neupravičena plačila upravičencem ugotovljena na podlagi potrjevanja skladnosti, morajo države članice ukrepati z uvedbo postopkov izterjave proti tem upravičencem. Vendar so ti popravki pomemben način za izboljšanje sistemov držav članic in s tem za preprečevanje ali odkrivanje in izterjavo nepravilnih plačil upravičencem tudi, kadar izterjave od upravičencev niso potrebne, ker je finančni popravek povezan le z nepravilnostmi sistema upravljanja in kontrole držav članic in ne z neupravičenimi plačili.

Finančni popravki se določijo na podlagi narave in teže kršitve ter finančne škode za Skupnost. Znesek se izračuna na podlagi dejansko povzročene izgube ali na podlagi ekstrapolacije. Če to ni mogoče, se uporabijo pavšalne stopnje, ki upoštevajo resnost nepravilnosti v nacionalnih kontrolnih sistemih, da se poudari finančno tveganje za Skupnost. Zato Komisija meni, da obstaja tehtna povezava med to obliko finančnih popravkov in zneskom nepravilnih plačil končnim upravičencem.

Sodišče Evropskih skupnosti je uporabo pavšalnih stopenj sprejelo kot skladno s pravnimi predpisi, ki urejajo delo na področju skladnosti, to uporabo pa je pod določenimi okoliščinami potrdil tudi Evropski parlament v svoji resoluciji o razrešnici za leto 2007 (§83).

Kontrole držav članic v okviru IAKS in rezultati inšpekcijskih pregledov

| 5.59 | V rezultatih inšpekcijskih pregledov IAKS, o katerih plačilne agencije poročajo Komisiji, sta ocenjeni zakonitost in pravilnost zahtevkov, ki so jih predložili kmetje in so jih morali certifikacijski organi prvič preveriti v letu 2007. Vendar večina certifikacijskih organov pri preverjanju in potrjevanju statističnih podatkov IAKS v svoje delo ne zajame končnih upravičencev. Poleg tega je Komisija začela potrjevati te statistične podatke, čeprav tega področja še vedno ne pokriva v celoti. |
| --- | --- |

5.59

V rezultatih inšpekcijskih pregledov IAKS, o katerih plačilne agencije poročajo Komisiji, sta ocenjeni zakonitost in pravilnost zahtevkov, ki so jih predložili kmetje in so jih morali certifikacijski organi prvič preveriti v letu 2007. Vendar večina certifikacijskih organov pri preverjanju in potrjevanju statističnih podatkov IAKS v svoje delo ne zajame končnih upravičencev. Poleg tega je Komisija začela potrjevati te statistične podatke, čeprav tega področja še vedno ne pokriva v celoti.

| 5.59 | Certifikacijski organi so morali na kraju samem preveriti vzorec najmanj 10 inšpekcijskih pregledov za vsako od populacij (to je skupaj 40, če upravlja vse vrste odhodkov) ter uskladiti podatke, vnesene v podatkovne zbirke in evidence za najmanj 20 poročil o inšpekcijskih pregledih na terenu za vsak niz statističnih podatkov (to je skupaj 60, če upravlja vse vrste odhodkov).

  Analiza prejetih certifikacijskih poročil kaže, da so v približno 75 % primerov certifikacijski organi pregledali statistične podatke o neposrednih pomočeh in razvoju podeželja glede na kakovost osnovnih pregledov na kraju samem in točnost same statistike o kontrolah, čeprav delo ni bilo vedno tako izčrpno, kot zahteva Komisija (za točnost statistike o kontrolah za razvoj podeželja in kakovost pregledov na kraju samem za ukrepe za razvoj podeželja, ki niso zajeti z IAKS, je bilo pokrivanje okoli 60 %). V več kot 90 % teh primerov (80 % za ukrepe razvoja podeželja, ki niso zajeti z IAKS) so certifikacijski organi pozitivno ocenili kakovost pregledov na kraju samem, in v približno 65 % primerov točnost statistike o kontrolah.


  Vendar se Komisija strinja, da so dodatne izboljšave mogoče in potrebne, in nenehno odpira to vprašanje pri državah članicah. Kljub možnostim za izboljšanje ugotavlja, da je ta statistika ustrezno orodje za oceno pravilnosti in zakonitosti kmetijskih odhodkov. |
| --- | --- |

5.59

Analiza prejetih certifikacijskih poročil kaže, da so v približno 75 % primerov certifikacijski organi pregledali statistične podatke o neposrednih pomočeh in razvoju podeželja glede na kakovost osnovnih pregledov na kraju samem in točnost same statistike o kontrolah, čeprav delo ni bilo vedno tako izčrpno, kot zahteva Komisija (za točnost statistike o kontrolah za razvoj podeželja in kakovost pregledov na kraju samem za ukrepe za razvoj podeželja, ki niso zajeti z IAKS, je bilo pokrivanje okoli 60 %). V več kot 90 % teh primerov (80 % za ukrepe razvoja podeželja, ki niso zajeti z IAKS) so certifikacijski organi pozitivno ocenili kakovost pregledov na kraju samem, in v približno 65 % primerov točnost statistike o kontrolah.

Vendar se Komisija strinja, da so dodatne izboljšave mogoče in potrebne, in nenehno odpira to vprašanje pri državah članicah. Kljub možnostim za izboljšanje ugotavlja, da je ta statistika ustrezno orodje za oceno pravilnosti in zakonitosti kmetijskih odhodkov.

Politike na področjih okolja, ribištva in pomorskih zadev, zdravja in varstva potrošnikov

| 5.60 | Okolje, ribištvo in pomorske zadeve ter zdravje in varstvo potrošnikov upravlja Komisija s posebnimi kontrolnimi sistemi. Med revizijo je bila preučena vzpostavitev Evropskega sklada za ribištvo (ESR) za obdobje od 2007 do 2013. |
| --- | --- |

5.60

Okolje, ribištvo in pomorske zadeve ter zdravje in varstvo potrošnikov upravlja Komisija s posebnimi kontrolnimi sistemi. Med revizijo je bila preučena vzpostavitev Evropskega sklada za ribištvo (ESR) za obdobje od 2007 do 2013.

Odobritev nacionalnih operativnih programov in ocena nacionalnih revizijskih strategij pri Evropskem skladu za ribištvo

| 5.61 | Revizija Sodišča je zajela dva sistema notranje kontrole v GD MARE - prvi se je nanašal na odobritev operativnih programov ESR, drugi pa na oceno pripadajočih revizijskih strategij. Preverjeno je bilo, ali obstajajo in se pravilno porabljajo ključne kontrole pri programih in revizijskih strategijah, ki so bili v letu 2008 dokončno odobriti ali sprejeti. Revizija Sodišča ni privedla do nobenih posebnih opažanj. |
| --- | --- |

5.61

Revizija Sodišča je zajela dva sistema notranje kontrole v GD MARE - prvi se je nanašal na odobritev operativnih programov ESR, drugi pa na oceno pripadajočih revizijskih strategij. Preverjeno je bilo, ali obstajajo in se pravilno porabljajo ključne kontrole pri programih in revizijskih strategijah, ki so bili v letu 2008 dokončno odobriti ali sprejeti. Revizija Sodišča ni privedla do nobenih posebnih opažanj.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 5.62 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da v plačilih, razen za razvoj podeželja (36), za skupino politik za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, ni bilo pomembnih napak. Na odhodke za razvoj podeželja še vedno vpliva višja stopnja napak kot na odhodke EKJS, čeprav je ocenjena stopnja napak nižja kot v prejšnjih letih. |
| --- | --- |

5.62

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da v plačilih, razen za razvoj podeželja (36), za skupino politik za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, ni bilo pomembnih napak. Na odhodke za razvoj podeželja še vedno vpliva višja stopnja napak kot na odhodke EKJS, čeprav je ocenjena stopnja napak nižja kot v prejšnjih letih.

| 5.62 | Komisija pozdravlja pozitivno splošno oceno, po kateri je ocenjena vrednost skupne stopnje napak za skupino politik kot celoto, vključno s področjem politik „kmetijstvo in razvoj podeželja“, malo pod 2-odstotnim pragom pomembnosti. Strinja se s Sodiščem, da je stopnja napak pri odhodkih za razvoj podeželja višja, vendar z zadovoljstvom ugotavlja, da se na tem področju stopnja napak zmanjšuje. |
| --- | --- |

5.62

| 5.63 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da je večina nadzornih in kontrolnih sistemov na področjih politik, ki jih pokriva to poglavje, delno uspešnih pri zagotavljanju pravilnosti plačil (37). |
| --- | --- |

5.63

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da je večina nadzornih in kontrolnih sistemov na področjih politik, ki jih pokriva to poglavje, delno uspešnih pri zagotavljanju pravilnosti plačil (37).

| 5.63 | Za področja politik, zajetih v tem poglavju, so rezultati preizkušanja podatkov, ki ga je izvedlo Sodišče, za zadnja leta sorazmerno ustaljeni okoli 2-odstotne stopnje pomembnosti. To potrjuje, da so sistemi upravljanja in kontrol na splošno učinkoviti. |
| --- | --- |

5.63

| 5.64 | Tako kot v prejšnjih letih Sodišče na podlagi stopnje napak, odkrite pri preizkušanju transakcij, in oceni sistemov še enkrat ponavlja, da je IAKS na splošno uspešen kontrolni sistem za omejevanje tveganja napak ali nepravilnih odhodkov. Kljub temu je bilo med revizijo ugotovljeno, da so v izbranih plačilnih agencijah v treh državah članicah potrebne precejšnje izboljšave (glej odstavek 5.32). |
| --- | --- |

5.64

Tako kot v prejšnjih letih Sodišče na podlagi stopnje napak, odkrite pri preizkušanju transakcij, in oceni sistemov še enkrat ponavlja, da je IAKS na splošno uspešen kontrolni sistem za omejevanje tveganja napak ali nepravilnih odhodkov. Kljub temu je bilo med revizijo ugotovljeno, da so v izbranih plačilnih agencijah v treh državah članicah potrebne precejšnje izboljšave (glej odstavek 5.32).

| 5.64 | Komisija potrjuje, da je IAKS v Združenem kraljestvu (Škotski) pomanjkljiv, vendar pa ne meni, da bi bil zaradi tega sistem neučinkovit (glej tudi odgovor Komisije na točko 5.32).

  Pomanjkljivosti v zvezi z delovanjem IAKS v Bolgariji in Romuniji se obravnavajo v podrobnih in obsežnih akcijskih načrtih, ki ju je Komisija leta 2009 naložila obema državama članicama in se jih obravnava v skladu s postopkom potrditve skladnosti. Te pomanjkljivosti so bile ustrezno navedene tudi v Letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za 2008. |
| --- | --- |

5.64

Pomanjkljivosti v zvezi z delovanjem IAKS v Bolgariji in Romuniji se obravnavajo v podrobnih in obsežnih akcijskih načrtih, ki ju je Komisija leta 2009 naložila obema državama članicama in se jih obravnava v skladu s postopkom potrditve skladnosti. Te pomanjkljivosti so bile ustrezno navedene tudi v Letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za 2008.

| 5.65 | Revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, je pokazala, da je treba pri shemah SEP in SEPP obravnavati naslednje pomanjkljivosti: |
| --- | --- |

5.65

Revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, je pokazala, da je treba pri shemah SEP in SEPP obravnavati naslednje pomanjkljivosti:

5.65

| (a) | odpraviti slabosti sistemov, ki povzročajo napake v zvezi s previsoko prijavljenimi površinami ali netočnimi pravicami, predvsem z zagotavljanjem zanesljivih podatkovnih zbirk, |
| --- | --- |

(a)

odpraviti slabosti sistemov, ki povzročajo napake v zvezi s previsoko prijavljenimi površinami ali netočnimi pravicami, predvsem z zagotavljanjem zanesljivih podatkovnih zbirk,

| (a) | Večina slabosti, o katerih poroča Sodišče, je znana in se obravnavajo v potrditvi skladnosti. Države članice se spodbuja k izboljšanju sistemov in k tesnemu sodelovanju s službami Komisije pri reševanju zadevnih vprašanj. |
| --- | --- |

(a)

Večina slabosti, o katerih poroča Sodišče, je znana in se obravnavajo v potrditvi skladnosti. Države članice se spodbuja k izboljšanju sistemov in k tesnemu sodelovanju s službami Komisije pri reševanju zadevnih vprašanj.

| (b) | še bolj zaostriti pravila, tako da se neposredna pomoč EU ne izplačuje vložnikom zahtevkov, ki niso uporabljali zemljišč za kmetovanje niti jih niso aktivno ohranjali v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih; |
| --- | --- |

(b)

še bolj zaostriti pravila, tako da se neposredna pomoč EU ne izplačuje vložnikom zahtevkov, ki niso uporabljali zemljišč za kmetovanje niti jih niso aktivno ohranjali v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih;

| (b) | Komisija je vprašanje opredelitve kmeta, ki ga navaja Sodišče, obravnavala v okviru sistematskega pregleda SKP. Predlagala je, da države članice iz shem neposrednih plačil izključijo fizične ali pravne osebe, katerih poslovni predmet niso kmetijske dejavnosti ali katerih kmetijske dejavnosti so nepomembne. Vendar je Svet odločil, da ta določba za države članice ni obvezna (člen 28(2) Uredbe (ES) št. 73/2009).

  Komisija meni, da je sedanji sistem ustrezen in v zadostni meri zagotavlja, da se zemljišča upravljajo v skladu z GAEC. Uvedba dodatnih zapletenih pravil bi imela za posledico zelo zapleten sistem kontrol, katerega izvajanje bi bilo drago in v nasprotju s prizadevanji Komisije za poenostavitev. Še več, dejansko bi vodila do ponovne uvedbe neke vrste vezanosti. |
| --- | --- |

(b)

Komisija je vprašanje opredelitve kmeta, ki ga navaja Sodišče, obravnavala v okviru sistematskega pregleda SKP. Predlagala je, da države članice iz shem neposrednih plačil izključijo fizične ali pravne osebe, katerih poslovni predmet niso kmetijske dejavnosti ali katerih kmetijske dejavnosti so nepomembne. Vendar je Svet odločil, da ta določba za države članice ni obvezna (člen 28(2) Uredbe (ES) št. 73/2009).

| (c) | poskrbeti, da se spoštujejo minimalne zahteve za travišča za neposredno pomoč EU. |
| --- | --- |

(c)

poskrbeti, da se spoštujejo minimalne zahteve za travišča za neposredno pomoč EU.

| (c) | Sedanja pravila postavljajo minimalne zahteve, ki jih morajo države članice upoštevati, ko določajo svoj GAEC. Komisija preveri upoštevanje teh zahtev v okviru svojega dela pri potrjevanju skladnosti. |
| --- | --- |

(c)

Sedanja pravila postavljajo minimalne zahteve, ki jih morajo države članice upoštevati, ko določajo svoj GAEC. Komisija preveri upoštevanje teh zahtev v okviru svojega dela pri potrjevanju skladnosti.

| 5.66 | Sodišče prav tako ponavlja, da so potrebna dodatna prizadevanja na področju razvoja podeželja, da se zagotovi, da upravičenci spoštujejo svoje obveznosti in da se pravila in pogoji še bolj poenostavijo. |
| --- | --- |

5.66

Sodišče prav tako ponavlja, da so potrebna dodatna prizadevanja na področju razvoja podeželja, da se zagotovi, da upravičenci spoštujejo svoje obveznosti in da se pravila in pogoji še bolj poenostavijo.

| 5.66 | Komisija z zadovoljstvom ugotavlja, da se stopnja napak pri razvoju podeželja zmanjšuje, in to, vsaj deloma, pripisuje novemu ureditvenemu okviru za programsko obdobje 2007–2013, ki uvaja poenostavljena pravila in pogoje ter okrepljen nadzor. Zlasti Uredba (ES) št. 1975/2006 prinaša obsežen sklop kontrolnih pravil za vse ukrepe za razvoj podeželja in Komisija si prizadeva zagotoviti, da bodo države članice dejansko in učinkovito izvajale ta pravila. Vendar Komisija priznava, da so v zvezi s tem potrebni še nadaljnji napori. |
| --- | --- |

5.66

| 5.67 | Kot zadnje, treba je sprejeti učinkovite ukrepe, da se odpravijo slabosti, opredeljene na področjih politik okolje, ribištvo, zdravje in varstvo potrošnikov. |
| --- | --- |

5.67

Kot zadnje, treba je sprejeti učinkovite ukrepe, da se odpravijo slabosti, opredeljene na področjih politik okolje, ribištvo, zdravje in varstvo potrošnikov.

| 5.67 | Komisija ustrezno obravnava vse napake, ki jih ugotovi Sodišče, in bo po potrebi izvedla finančne popravke. |
| --- | --- |

5.67

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (UL L 209, 11.8.2005, str. 1).

(2)  V historičnem modelu so vsakemu kmetu pravice dodeljene na podlagi povprečnega zneska prejete pomoči in obdelovane površine v referenčnem obdobju od leta 2000 do 2002. V regionalnem modelu imajo vse pravice v regiji enako pavšalno vrednost in kmetu se dodeli pravica za vsak upravičen hektar, ki ga prijavi v prvem letu zahtevka. Hibridni model združuje historični element in pavšalni znesek, tako da se historični element, če je model dinamičen, vsako leto zmanjša, dokler ne prevlada pavšalni sistem.

(3)  „Upravičen hektar“ pomeni vsako kmetijsko površino kmetijskega gospodarstva, ki se uporablja kot orno zemljišče in trajni travnik, razen površin, ki se uporabljajo za trajne nasade, gozdove ali nekmetijske dejavnosti.

(4)  Za Bolgarijo in Romunijo so upravičene površine uporabljene kmetijske površine, ki se ohranjajo v dobrih kmetijskih pogojih v skladu z nacionalnimi merili.

(5)  Ciper, Češka, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska, Slovaška, Bolgarija in Romunija.

(6)  Od uvedbe SEP večina kmetov prejema plačila neodvisno od obsega dejanske proizvodnje. Kljub temu nekatere sheme pomoči ostajajo ali so lahko vezane na obseg, da se prepreči opustitev proizvodnje.

(7)  Člen 6(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1).

(8)  Plačilne agencije in pripadajoča sredstva, zajeta v vzorcu za DAS (to je pomenilo 57 potrdil in poročil za EKJS in pet za EKSRP).

(9)  Pridržek za SAPARD se je nanašal na „pomembne pomanjkljivosti v zvezi z upravljavskim in kontrolnim sistemom“.

Pridržek za ukrepe za razvoj podeželja v okviru osi 2 se je nanašal na „stopnjo napake, (ki je) precej nad pragom pomembnosti, ki ga uporablja Evropsko računsko sodišče“.

(10)  Pridržek navaja, da „je bila državam članicam za dejavnosti nadzora in izvrševanja pravil SRP povrnjena pomembna stopnja neupravičenih odhodkov“ (skupna ribiška politika).

(11)  Upravičenec ni bil upravičen do dela ali do celotnega plačila.

(12)  Komisija meni, da te posamezne ugotovitve Sodišča niso primeri sistemskih pomanjkljivosti v zadevnih shemah pomoči.

(13)  Plačilo ni pravilno izračunano.

(14)  Strošek ali dejavnost, za katerega je bil vložen zahtevek, ni obstajal.

(15)  UL L 270, 21.10.2003, str. 123.

(16)  LIFE – finančni instrument za okolje.

(17)  Člen 9 Uredbe Sveta (ES) št. 2792/1999 (UL L 337, 30.12.1999, str. 10).

(18)  Uredba (ES) št. 1782/2003, pozneje razveljavljena in nadomeščena z Uredbo (ES) št. 73/2009 (UL L 30, 31.1.2009, str. 16), in Uredba Komisije (ES) št. 796/2004 (UL L 141, 30.4.2004, str. 18).

(19)  Rezultati nacionalnih inšpekcijskih pregledov za vloge, pregledane na kraju samem, ki so vsebovale napake, so: Bolgarija – 6,20 %, Romunija – 12,57 % (Vir: GD AGRI).

(20)  Člen 11 Uredbe Komisije (ES) št. 1975/2006 (UL L 368, 23.12.2006, str. 74) in člen 24 Uredbe (ES) št. 796/2004.

(21)  Glej člen 41(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

(22)  Člen 19 Uredbe Komisije (ES) št. 796/2004. Očitna napaka je napaka, ki je kot takšna razvidna iz obrazca vloge in ne povzroči plačila kazni.

(23)  Uredba (ES) št. 1975/2006 z dne 7. decembra 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 glede izvajanja kontrolnih postopkov in navzkrižne skladnosti v zvezi z ukrepi podpore za razvoj podeželja.

(24)  Člen 12 Uredbe (ES) št. 1975/2006 in člen 26 Uredbe (ES) št. 796/2004.

(25)  V skladu s Komisijinim delovnim dokumentom o povečanjih odstotkov vlog za pomoč na površino, ki jih je treba pregledati, kadar se odkrijejo pomembne nepravilnosti (DS/2006/24 rev 1).

(26)  Uredba (ES) št. 1782/2003 in zlasti Priloga IV, ki je bila pozneje razveljavljena in nadomeščena z Uredbo (ES) št. 73/2009.

(27)  Obveznosti GAEC za ekstenzivne pašnike zajemajo prepoved določenih dejavnosti, kot so izvajanje novih drenažnih del, oranje, čiščenje itd., vendar ni nobene obveznosti, da mora biti zemljišče popaseno ali pokošeno.

(28)  Člen 29 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

(29)  Člen 14 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike.

(30)  Do proračunskega leta 2006 so morale države članice predložiti tabelo 105, predpisano v členu 3(6a) Uredbe Komisije (ES) št. 296/96 (UL L 39, 17.2.1996, str. 5), ki je prikazovala skupni znesek dolgov ob koncu proračunskega leta, v proračunskih letih 2006 in 2007 so morale države članice predložiti tabele, določene v členu 6(f) Uredbe Komisije (ES) št. 885/2006 (UL L 171, 23.6.2006, str. 90), kjer so bili ločeni podatki za EKJS in EKSRP in pri obeh skladih za upravne oziroma sodne postopke, od proračunskega leta 2008 pa morajo države članice predložiti tabeli, imenovani priloga III in priloga IIIa, določeni v členih 6(h) in 6(i) Uredbe (ES) št. 885/2006, v katerih so ločeno navedene nepravilnosti in dolgovani zneski, ki niso niti nepravilnosti niti administrativne napake.

(31)  Letno poročilo za proračunsko leto 2006, odstavek 5.61, in Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 5.44.

(32)  Člen 10 Uredbe (ES) št. 885/2006, v skladu s katerim Komisija sporoči državam članicam rezultate svojih preverjanj podatkov, ki jih je prejela.

(33)  Finančni popravki v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 885/2006.

(34)  Člen 31 Uredbe (ES) št. 1290/2005.

(35)  Letno poročilo za proračunsko leto 2006, odstavek 5.63, in Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 5.47.

(36)  Plačila za razvoj podeželja predstavljajo približno 19 % področij politik, zajetih v tem poglavju.

(37)  To je večinoma posledica nadzornih in kontrolnih sistemov pri razvoju podeželja.

(38)  O reviziji upravnih odhodkov poroča poglavje 11.

PRILOGA 5.1

DEL 1:   GLAVNE ZNAČILNOSTI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ NA PODLAGI VZORCA

1.1 —   Velikost vzorca

| Leto | Število preizkušenih transakcij |
| --- | --- |
| 2008 | 204 |
| 2007 | 196 |

Leto

Število preizkušenih transakcij

2008

204

2007

196

1.2 —   Struktura vzorca

| Odstotek preizkušenih transakcij, ki so bile | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| EKJS | RP | SANCO, ENV, MARE | Skupaj |
| končna/vmesna plačila | 74 % | 21 % | 5 % | 100 % | 100 % |
| predujmi | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Skupaj | 74 % | 21 % | 5 % | 100 % | 100 % |

Odstotek preizkušenih transakcij, ki so bile

2008

2007

EKJS

RP

SANCO, ENV, MARE

Skupaj

končna/vmesna plačila

74 %

21 %

5 %

100 %

100 %

predujmi

0 %

0 %

0 %

0 %

0 %

Skupaj

74 %

21 %

5 %

100 %

100 %

1.3 —   Pogostost in ocenjeni učinek napak

| Napake | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| EKJS | RP | SANCO, ENV, MARE | Skupaj |
| pogostost preizkušenih transakcij, na katere so vplivale napake | 28 % {42} | 40 % {17} | 64 % {7} | 32 % {66} | 31 % {61} |
| pogostost napak, ki so količinsko opredeljive | 54 % {30} | 55 % {11} | 24 % {4} | 48 % {45} | 49 % {39} |
| učinek količinsko opredeljivih napak:

  Najverjetnejša stopnja napak je v razponu (1) | pod 2 % | med 2 % in 5 % |

Napake

2008

2007

EKJS

RP

SANCO, ENV, MARE

Skupaj

pogostost preizkušenih transakcij, na katere so vplivale napake

28 % {42}

40 % {17}

64 % {7}

32 % {66}

31 % {61}

pogostost napak, ki so količinsko opredeljive

54 % {30}

55 % {11}

24 % {4}

48 % {45}

49 % {39}

učinek količinsko opredeljivih napak:

Najverjetnejša stopnja napak je v razponu (1)

pod 2 %

med 2 % in 5 %

1.4 —   Vrste napak v vzorcu

| Odstotek napak v preizkušenih transakcijah, ki so se nanašale na | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| EKJS | RP | SANCO, ENV, MARE | Skupaj |
| upravičenost | 5 % | 15 % | 18 % | 10 % | 18 % |
| dejanskost | 0 % | 5 % | 0 % | 1 % | 1 % |
| točnost | 50 % | 35 % | 12 % | 40 % | 31 % |
| drugo brez finančnega učinka | 45 % | 45 % | 70 % | 49 % | 50 % |
| Skupaj | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Odstotek napak v preizkušenih transakcijah, ki so se nanašale na

2008

2007

EKJS

RP

SANCO, ENV, MARE

Skupaj

upravičenost

5 %

15 %

18 %

10 %

18 %

dejanskost

0 %

5 %

0 %

1 %

1 %

točnost

50 %

35 %

12 %

40 %

31 %

drugo brez finančnega učinka

45 %

45 %

70 %

49 %

50 %

Skupaj

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

DEL 2:   SKUPNA OCENA NADZORNIH IN KONTROLNIH SISTEMOV

2.1 —   Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov – elementi za spremljanje v IAKS – SEP/SEPP

| Država članica | Shema | Odhodki


  (v milijonih EUR) | Administrativni postopki in kontrole za zagotovitev pravilnega plačila, vključno s kakovostjo podatkovnih zbirk | Metodologija inšpekcijskih pregledov na kraju samem, izbiranje, izvajanje, nadzor kakovosti in sporočanje posameznih rezultatov | Izvajanje in kontroliranje GAEC/navzkrižne skladnosti
   (2) | Skupna ocena
   (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija Valonija | SPS | 230 | 1, 2 | | | |
| Združeno kraljestvo Škotska | SPS | 579 | 1, 2, 3, 4 | | a | |
| Španija Katalonija | SPS | 178 | 1, 2, 5 | | b | |
| Slovenija | SPS | 49 | 1 | | | |
| Estonija | SEPP | 40 | | | | |
| Bolgarija | SEPP | 166 | 6, 7, 8 | A, B, C | b | |
| Romunija | SEPP | 421 | 8, 9, 10 | | b | |
| Poljska | SEPP | 1 123 | 11, 12 | | c | |
| | uspešno |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |
| 1 | Nepravilen izračun pomoči v primerih, kjer ugotovljena površina ni zadostna za aktivacijo vseh zahtevanih pravic ali kjer kmet ni prijavil vseh pravic za praho, ki jih ima. |
| 2 | Nepravilna določitev pravic, ki morajo biti vrnjene v nacionalno rezervo. |
| 3 | Regionalna zgornja meja za Škotsko je bila presežena za 25,4 milijona EUR, zaradi nezanesljive angleške podatkovne zbirke ni bilo mogoče oceniti, ali je bila upoštevana nacionalna zgornja meja za Združeno kraljestvo. |
| 4 | LPIS vsebuje več kot 12 000 referenčnih parcel, ki se prekrivajo, kar je za leto vložitve zahtevkov 2007 povzročilo dvojna plačila za približno 15 000 ha. |
| 5 | Razlike v regionalni in centralni podatkovni zbirki o pravicah. |
| 6 | V LPIS ni zabeležena natančna upravičena površina. |
| 7 | Upravičena površina v LPIS ni bila zanesljiva in ni imela omejevalnega učinka na površino, ki je bila sprejeta in za katero je bila plačana pomoč. |
| 8 | Fizične osebe ali občine so vložile zahtevke za zemljišča, ki so jih dejansko obdelovali drugi. |
| 9 | Precejšnje število popravkov zahtevkov brez uporabe kazni. |
| 10 | Dvojna plačila in preplačila za 5 500 kmetov. |
| 11 | Plačilo za površine, ki presegajo upravičene površine, zabeležene v LPIS. |
| 12 | Vektorizacija ni dokončana za vse referenčne parcele. |
| A | Nepreverjeni rezultati zaznavanja na daljavo, sprejeti za izvršitev plačil. |
| B | Obvezna stopnja inšpekcijskih pregledov ni bila dosežena. |
| C | Za SEPP sprejeta neupravičena zemljišča. |
| a | Za precejšnje površine, sprejete v okviru SEP, se nista zahtevali nobena kmetijska dejavnost in nobeno vzdrževanje v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih. |
| b | Nezadostne nacionalne zahteve GAEC/navzkrižna skladnost za travišča. |
| c | Ni revizijske sledi za kazni zaradi neupoštevanja GAEC. |

Država članica

Shema

Odhodki

(v milijonih EUR)

Administrativni postopki in kontrole za zagotovitev pravilnega plačila, vključno s kakovostjo podatkovnih zbirk

Metodologija inšpekcijskih pregledov na kraju samem, izbiranje, izvajanje, nadzor kakovosti in sporočanje posameznih rezultatov

Izvajanje in kontroliranje GAEC/navzkrižne skladnosti
   (2)

Skupna ocena
   (3)

Belgija Valonija

SPS

230

1, 2

Združeno kraljestvo Škotska

SPS

579

1, 2, 3, 4

a

Španija Katalonija

SPS

178

1, 2, 5

b

Slovenija

SPS

49

1

Estonija

SEPP

40

Bolgarija

SEPP

166

6, 7, 8

A, B, C

b

Romunija

SEPP

421

8, 9, 10

b

Poljska

SEPP

1 123

11, 12

c

uspešno

delno uspešno

neuspešno

1

Nepravilen izračun pomoči v primerih, kjer ugotovljena površina ni zadostna za aktivacijo vseh zahtevanih pravic ali kjer kmet ni prijavil vseh pravic za praho, ki jih ima.

2

Nepravilna določitev pravic, ki morajo biti vrnjene v nacionalno rezervo.

3

Regionalna zgornja meja za Škotsko je bila presežena za 25,4 milijona EUR, zaradi nezanesljive angleške podatkovne zbirke ni bilo mogoče oceniti, ali je bila upoštevana nacionalna zgornja meja za Združeno kraljestvo.

4

LPIS vsebuje več kot 12 000 referenčnih parcel, ki se prekrivajo, kar je za leto vložitve zahtevkov 2007 povzročilo dvojna plačila za približno 15 000 ha.

5

Razlike v regionalni in centralni podatkovni zbirki o pravicah.

6

V LPIS ni zabeležena natančna upravičena površina.

7

Upravičena površina v LPIS ni bila zanesljiva in ni imela omejevalnega učinka na površino, ki je bila sprejeta in za katero je bila plačana pomoč.

8

Fizične osebe ali občine so vložile zahtevke za zemljišča, ki so jih dejansko obdelovali drugi.

9

Precejšnje število popravkov zahtevkov brez uporabe kazni.

10

Dvojna plačila in preplačila za 5 500 kmetov.

11

Plačilo za površine, ki presegajo upravičene površine, zabeležene v LPIS.

12

Vektorizacija ni dokončana za vse referenčne parcele.

A

Nepreverjeni rezultati zaznavanja na daljavo, sprejeti za izvršitev plačil.

B

Obvezna stopnja inšpekcijskih pregledov ni bila dosežena.

C

Za SEPP sprejeta neupravičena zemljišča.

a

Za precejšnje površine, sprejete v okviru SEP, se nista zahtevali nobena kmetijska dejavnost in nobeno vzdrževanje v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih.

b

Nezadostne nacionalne zahteve GAEC/navzkrižna skladnost za travišča.

c

Ni revizijske sledi za kazni zaradi neupoštevanja GAEC.

2.2 —   Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov – razvoj podeželja

| Država članica | Administrativni postopki in kontrole za zagotovitev pravilnega plačila, vključno s kakovostjo podatkovnih zbirk | Metodologija inšpekcijskih pregledov na kraju samem, izbiranje, izvajanje, nadzor kakovosti in sporočanje posameznih rezultatov | Izvajanje in kontroliranje GAEC/navzkrižne skladnosti | Skupna ocena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Češka | | | N/A | |
| Grčija | | | | |
| Madžarska | | | N/A | |
| Irska | | | N/A | |
| Italija | | | N/A | |
| Portugalska | | | N/A | |
| Španija | | | | |
| | uspešno |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |
| N/A | ni relevantno (za revidirana plačila ne velja navzkrižna skladnost) |

Država članica

Administrativni postopki in kontrole za zagotovitev pravilnega plačila, vključno s kakovostjo podatkovnih zbirk

Metodologija inšpekcijskih pregledov na kraju samem, izbiranje, izvajanje, nadzor kakovosti in sporočanje posameznih rezultatov

Izvajanje in kontroliranje GAEC/navzkrižne skladnosti

Skupna ocena

Češka

N/A

Grčija

Madžarska

N/A

Irska

N/A

Italija

N/A

Portugalska

N/A

Španija

uspešno

delno uspešno

neuspešno

N/A

ni relevantno (za revidirana plačila ne velja navzkrižna skladnost)

2.3 —   Skupna ocena nadzornih in kontrolnih sistemov

| Skupna ocena | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |
| | uspešno |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |

Skupna ocena

2008

2007

uspešno

delno uspešno

neuspešno

---

(1)  Sodišče razlikuje med tremi razponi najverjetnejše stopnje napak: pod 2 %, med 2% in 5 %, nad 5 %.

Podatki v oklepajih { } so absolutne številke.

(2)  V skladu z določbami člena 143b(6) Uredbe (ES) št. 1782/2003 za nove države članice ne velja obveznost izvajanja predpisanih zahtev ravnanja (navzkrižna skladnost) do 31. decembra 2008 (za Bolgarijo in Romunijo do 31. decembra 2011). Zato je bilo v novih državah članicah revidirano samo upoštevanje GAEC.

(3)  Skupna ocena ne more biti nič boljša od ocene administrativnih postopkov in kontrol.

| | uspešno |
| --- | --- |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |
| 1 | Nepravilen izračun pomoči v primerih, kjer ugotovljena površina ni zadostna za aktivacijo vseh zahtevanih pravic ali kjer kmet ni prijavil vseh pravic za praho, ki jih ima. |
| 2 | Nepravilna določitev pravic, ki morajo biti vrnjene v nacionalno rezervo. |
| 3 | Regionalna zgornja meja za Škotsko je bila presežena za 25,4 milijona EUR, zaradi nezanesljive angleške podatkovne zbirke ni bilo mogoče oceniti, ali je bila upoštevana nacionalna zgornja meja za Združeno kraljestvo. |
| 4 | LPIS vsebuje več kot 12 000 referenčnih parcel, ki se prekrivajo, kar je za leto vložitve zahtevkov 2007 povzročilo dvojna plačila za približno 15 000 ha. |
| 5 | Razlike v regionalni in centralni podatkovni zbirki o pravicah. |
| 6 | V LPIS ni zabeležena natančna upravičena površina. |
| 7 | Upravičena površina v LPIS ni bila zanesljiva in ni imela omejevalnega učinka na površino, ki je bila sprejeta in za katero je bila plačana pomoč. |
| 8 | Fizične osebe ali občine so vložile zahtevke za zemljišča, ki so jih dejansko obdelovali drugi. |
| 9 | Precejšnje število popravkov zahtevkov brez uporabe kazni. |
| 10 | Dvojna plačila in preplačila za 5 500 kmetov. |
| 11 | Plačilo za površine, ki presegajo upravičene površine, zabeležene v LPIS. |
| 12 | Vektorizacija ni dokončana za vse referenčne parcele. |
| A | Nepreverjeni rezultati zaznavanja na daljavo, sprejeti za izvršitev plačil. |
| B | Obvezna stopnja inšpekcijskih pregledov ni bila dosežena. |
| C | Za SEPP sprejeta neupravičena zemljišča. |
| a | Za precejšnje površine, sprejete v okviru SEP, se nista zahtevali nobena kmetijska dejavnost in nobeno vzdrževanje v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih. |
| b | Nezadostne nacionalne zahteve GAEC/navzkrižna skladnost za travišča. |
| c | Ni revizijske sledi za kazni zaradi neupoštevanja GAEC. |

uspešno

delno uspešno

neuspešno

1

Nepravilen izračun pomoči v primerih, kjer ugotovljena površina ni zadostna za aktivacijo vseh zahtevanih pravic ali kjer kmet ni prijavil vseh pravic za praho, ki jih ima.

2

Nepravilna določitev pravic, ki morajo biti vrnjene v nacionalno rezervo.

3

Regionalna zgornja meja za Škotsko je bila presežena za 25,4 milijona EUR, zaradi nezanesljive angleške podatkovne zbirke ni bilo mogoče oceniti, ali je bila upoštevana nacionalna zgornja meja za Združeno kraljestvo.

4

LPIS vsebuje več kot 12 000 referenčnih parcel, ki se prekrivajo, kar je za leto vložitve zahtevkov 2007 povzročilo dvojna plačila za približno 15 000 ha.

5

Razlike v regionalni in centralni podatkovni zbirki o pravicah.

6

V LPIS ni zabeležena natančna upravičena površina.

7

Upravičena površina v LPIS ni bila zanesljiva in ni imela omejevalnega učinka na površino, ki je bila sprejeta in za katero je bila plačana pomoč.

8

Fizične osebe ali občine so vložile zahtevke za zemljišča, ki so jih dejansko obdelovali drugi.

9

Precejšnje število popravkov zahtevkov brez uporabe kazni.

10

Dvojna plačila in preplačila za 5 500 kmetov.

11

Plačilo za površine, ki presegajo upravičene površine, zabeležene v LPIS.

12

Vektorizacija ni dokončana za vse referenčne parcele.

A

Nepreverjeni rezultati zaznavanja na daljavo, sprejeti za izvršitev plačil.

B

Obvezna stopnja inšpekcijskih pregledov ni bila dosežena.

C

Za SEPP sprejeta neupravičena zemljišča.

a

Za precejšnje površine, sprejete v okviru SEP, se nista zahtevali nobena kmetijska dejavnost in nobeno vzdrževanje v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih.

b

Nezadostne nacionalne zahteve GAEC/navzkrižna skladnost za travišča.

c

Ni revizijske sledi za kazni zaradi neupoštevanja GAEC.

PRILOGA 5.2

NADALJNJE UKREPANJE PO KLJUČNIH OPAŽANJIH IZ IZJAVE O ZANESLJIVOSTI
   (1)
   (2)

| Opažanje Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| Razvoj podeželja |
| Subvencije za obresti: vzpostavljeni postopki ne zagotavljajo ustrezne revizijske sledi, kar pomeni, da ni možno preverjati pravilnosti plačil subvencij EU končnim upravičencem (Francija) (odstavek 5.15 (1)). | Francija priznava, da obstoječi sistem ni popoln in namerava vzpostaviti nov sistem, ki bo omogočil usklajevanje upravnih in bančnih podatkovnih zbirk. Ko bo ta sistem deloval, bo lažje slediti posojilu od banke do končnega upravičenca. | Težava, ki jo je opazilo Sodišče, bo ostala vsaj dokler novi sistem ne bo v celoti deloval. | Komisija je sprejela nadaljnje ukrepe glede tega vprašanja. Država članica je uvedla nov administrativni sistem, s katerim je od leta 2008 lažje spremljati posojilo od banke do končnega upravičenca. Poleg tega je Komisija proučila rezultate nedavnih revizij, ki jih je izvedla država članica, da bi ugotovila finančni učinek za prejšnja programska obdobja. |
| Razvoj podeželja |
| Netočne opredelitve pojmov pri nekaterih merilih za upravičenost v nacionalni zakonodaji in pogosto zapletena pravila, zlasti tista, ki se nanašajo na kmetijsko-okoljske ukrepe, negativno vplivajo na kakovost kontrol, s katerimi se preverja, ali kmetje izpolnjujejo relevantne zahteve (odstavek 5.32 (1)). | V letu 2008 ni bilo nobenega opaznega ukrepanja za poenostavitev pravil, ki veljajo za odhodke na področju razvoja podeželja. Komisija meni, da so kmetijsko-okoljski ukrepi zapleteni že po svoji naravi, zato je zelo malo manevrskega prostora za poenostavitev, ne da bi ogrozili njihove cilje (Letno poročilo o dejavnostih za leto 2008 Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja, stran 117). | Še vedno je zaželena poenostavitev zapletenih pravil, zlasti tistih, ki veljajo za kmetijsko-okoljske ukrepe. | Konkretni začeti in/ali načrtovani ukrepi so:







  — | sprememba Uredbe (ES) št. 1975/2006, da bi še bolj razjasnili nekatera vprašanja in bolje prilagodili njena pravila s pravili, ki se uporabljajo v prvem stebru, |

Opažanje Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza Sodišča

Odgovor Komisije

Razvoj podeželja

Subvencije za obresti: vzpostavljeni postopki ne zagotavljajo ustrezne revizijske sledi, kar pomeni, da ni možno preverjati pravilnosti plačil subvencij EU končnim upravičencem (Francija) (odstavek 5.15 (1)).

Francija priznava, da obstoječi sistem ni popoln in namerava vzpostaviti nov sistem, ki bo omogočil usklajevanje upravnih in bančnih podatkovnih zbirk. Ko bo ta sistem deloval, bo lažje slediti posojilu od banke do končnega upravičenca.

Težava, ki jo je opazilo Sodišče, bo ostala vsaj dokler novi sistem ne bo v celoti deloval.

Komisija je sprejela nadaljnje ukrepe glede tega vprašanja. Država članica je uvedla nov administrativni sistem, s katerim je od leta 2008 lažje spremljati posojilo od banke do končnega upravičenca. Poleg tega je Komisija proučila rezultate nedavnih revizij, ki jih je izvedla država članica, da bi ugotovila finančni učinek za prejšnja programska obdobja.

Razvoj podeželja

Netočne opredelitve pojmov pri nekaterih merilih za upravičenost v nacionalni zakonodaji in pogosto zapletena pravila, zlasti tista, ki se nanašajo na kmetijsko-okoljske ukrepe, negativno vplivajo na kakovost kontrol, s katerimi se preverja, ali kmetje izpolnjujejo relevantne zahteve (odstavek 5.32 (1)).

V letu 2008 ni bilo nobenega opaznega ukrepanja za poenostavitev pravil, ki veljajo za odhodke na področju razvoja podeželja. Komisija meni, da so kmetijsko-okoljski ukrepi zapleteni že po svoji naravi, zato je zelo malo manevrskega prostora za poenostavitev, ne da bi ogrozili njihove cilje (Letno poročilo o dejavnostih za leto 2008 Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja, stran 117).

Še vedno je zaželena poenostavitev zapletenih pravil, zlasti tistih, ki veljajo za kmetijsko-okoljske ukrepe.

Konkretni začeti in/ali načrtovani ukrepi so:

—

sprememba Uredbe (ES) št. 1975/2006, da bi še bolj razjasnili nekatera vprašanja in bolje prilagodili njena pravila s pravili, ki se uporabljajo v prvem stebru,

| — | stalno izvajanje poenostavitev, ki je prineslo vrsto predlogov za poenostavitev tudi za drugi steber, |
| --- | --- |

—

stalno izvajanje poenostavitev, ki je prineslo vrsto predlogov za poenostavitev tudi za drugi steber,

| — | uvedba učinkovitejšega postopka za razpravo o težavah, s katerimi se države članice srečujejo pri izvajanju in nadzoru ukrepov za razvoj podeželja, da bi spodbudili izmenjavo ter delitev izkušenj in strokovnega znanja med državami članicami. Rezultate teh sestankov bi potem lahko uporabili za nadaljnje izboljšave in posodobitev obstoječih smernic, kar bi lahko pomagalo izboljšati zasnovo, izvajanje in nadzorovanje zadevnih ukrepov. |
| --- | --- |

—

uvedba učinkovitejšega postopka za razpravo o težavah, s katerimi se države članice srečujejo pri izvajanju in nadzoru ukrepov za razvoj podeželja, da bi spodbudili izmenjavo ter delitev izkušenj in strokovnega znanja med državami članicami. Rezultate teh sestankov bi potem lahko uporabili za nadaljnje izboljšave in posodobitev obstoječih smernic, kar bi lahko pomagalo izboljšati zasnovo, izvajanje in nadzorovanje zadevnih ukrepov.

IAKS

V Grčiji LPIS ni celovit in vsebuje napake pri določanju referenčnih parcel. Poleg tega v nekaterih državah grafična plast LPIS (GIS) vsebuje samo posnetke iz zraka, ki so stari več kot 5 let (Francija in Švedska). Na Portugalskem se posodabljanje izvaja s precejšnjimi zamudami (5.30(b), 5.30(c) (1)).

Letno poročilo o dejavnostih, ki ga je pripravil generalni direktor za kmetijstvo za leto 2007, znova vsebuje pridržek glede nezadostnega izvajanja IAKS v Grčiji.

Letno poročilo o dejavnostih za leto 2008, ki ga je pripravil generalni direktor za kmetijstvo, navaja, da so od postopka vložitve zahtevkov za leto 2009 naprej vsi elementi IAKS-a v Grčiji vzpostavljeni in delujejo, zato se lahko pridržek odpravi.

To ne posega v tekoče postopke za potrditev skladnosti, ki pokrivajo finančna tveganja, ki izhajajo iz pomanjkljivosti v IAKS, za leta 2006–2008. V okviru teh postopkov je treba oceniti zlasti posledice dlje časa trajajočih pomanjkljivosti v LPIS-GIS.

Sodišče bo revidiralo SEP in IAKS/LPIS v Grčiji v letu 2009.

Komisija pozorno spremlja položaj v Grčiji. Nov kontrolni obisk Komisije je načrtovan jeseni 2009.

SEP

Z revizijo so bile ugotovljene sistematične pomanjkljivosti pri izračunavanju (5.22 (1)to 5.26 (1)).

Pri ponovitvi kontrol, ki jo je izvedlo Sodišče, je to ugotovilo več specifičnih slabosti v kakovosti kontrol na kraju samem ter opredelilo neupravičene površine ali parcele, ki bi jih morali nacionalni inšpektorji izločiti (Grčija, Italija, Španija, Portugalska) (5.28 (1)).

V zvezi z zadevami, omenjenimi v letnih poročilih za leti 2006 in 2007, se na splošno že ukrepa v okviru postopkov preverjanja skladnosti.

Sodišče je odkrilo primere, kjer so imeli na nacionalni in regionalni ravni različne podatke o nacionalni zgornji meji (Španija), ter nepopolno, netočno in zastarelo podatkovno zbirko o pravicah (ZK) (5.37 (2)).

Sodišče je prav tako odkrilo napake, kot je sistematično nepravilno izračunavanje pomoči, kadar vložniki zahtevkov prijavijo površino, ki je manjša od pravic, ki jih imajo, in kadar imajo pravice različnih vrednosti (5.38 (2)).

V zvezi z morebitno prekoračitvijo zgornje meje Združenega kraljestva za dodelitev pravic je sprejet ukrep v skladu s postopkom potrditve skladnosti.

Glede izračuna plačil se Komisija zaveda položaja v Španiji, Sloveniji in Združenem kraljestvu in je že ukrepala v skladu s postopkom potrditve skladnosti.

Prejete informacije za Belgijo kažejo, da je uporabljeni postopek za izračun pomoči v primerih, na katere opozarja Sodišče, povzročil razlike v znesku odobrenih pomoči, ki niso povzročile nobene izgube za proračun Skupnosti.

Oljčno olje

Vpliv točnosti GIS za oljčno olje na vključevanje sheme proizvodne pomoči v SEP se je potrdil v Grčiji in Italiji, kjer so štiri od petih revidiranih transakcij za oljčno olje v okviru SEP vsebovale napake, od katerih so nekatere povzročile precejšnja preplačila (5.14(c) (1)).

Komisija pravi, da so bili v letih 2007 in 2008 izvedeni nadaljnji finančni popravki glede proizvodnje oljčnega olja.

Sodišče je znova odkrilo napake, ki izhajajo iz nepravilnega izračunavanja pravic za proizvodnjo oljčnega olja (Grčija).

Komisija potrjuje, da se pomanjkljivosti, na katere opozarja Sodišče, obravnavajo v postopku potrditve skladnosti.

Naknadni pregledi

Analiza poročil certifikacijskih organov, ki jo je izvedlo Sodišče, je pokazala, da je treba izboljšati preverjanje in poročanje plačilnih agencij o nadaljnjem ukrepanju glede sporočenih potencialnih nepravilnosti (5.36 (1)).

Certifikacijski organi so v 90 % primerov ocenili, kako plačilne agencije preverjajo in poročajo o nadaljnjem ukrepanju v zvezi s potencialnimi nepravilnostmi (čeprav opravljeno delo ni bilo vedno tako izčrpno, kot je zahtevala Komisija) in v 74 % je izjava o nadaljnjem ukrepanju plačilnih agencij pozitivna.

Popravki, ki jih je uvedla Komisija, kažejo, da na skupni ravni računov dolžnikov obstaja tveganje pomembne napake. Zato Sodišče znova ponavlja svoje dvome v zvezi z zanesljivostjo računov dolžnikov.

Komisija je prejela dovolj informacij o dolžnikih za obračunske in računovodske namene. V nobenem primeru ni bilo ugotovljeno, da bi bil finančni učinek pomemben na ravni splošnega obračuna (in v zvezi s tem, kar zadeva odločbo). Ugotovljene finančne napake se popravijo po običajnih postopkih potrditve skladnosti.

---

(1)  Številka odstavka v Letnem poročilu ERS za leto 2007.

(2)  Številka odstavka v Letnem poročilu ERS za leto 2008.

PRILOGA 5.3

OBRAČUNI PLAČILNIH AGENCIJ ZA LETO 2008, KI SO BILI IZLOČENI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Država članica | Plačilna agencija | Izločeni obračuni
   (1) |
| EKJS | EKSRP | ZIRP |
| Belgija | ALV | 274 | 29 | |
| Francija | ODARC | | 7 | |
| Nemčija | Baden-Württemberg | 421 | | |
| Nemčija | Bavarska | | 127 | |
| Nemčija | Brandenburg | | 47 | |
| Nemčija | Spodnja Saška | | 70 | |
| Nemčija | Schleswig-Holstein | | 29 | |
| Grčija | OPEKEPE | 2 461 | 224 | |
| Italija | ARBEA | 102 | 18 | |
| Malta | MRRA | 2 | | 3 |
| Portugalska | IFAP | 720 | 253 | |
| Romunija | PIAA | 462 | | |
| Slovaška | APA | | 98 | |
| Španija | Galicija | | 40 | |
| Skupaj | 4 442 | 942 | 3 |

(v milijonih EUR)

Država članica

Plačilna agencija

Izločeni obračuni
   (1)

EKJS

EKSRP

ZIRP

Belgija

ALV

274

29

Francija

ODARC

7

Nemčija

Baden-Württemberg

421

Nemčija

Bavarska

127

Nemčija

Brandenburg

47

Nemčija

Spodnja Saška

70

Nemčija

Schleswig-Holstein

29

Grčija

OPEKEPE

2 461

224

Italija

ARBEA

102

18

Malta

MRRA

2

3

Portugalska

IFAP

720

253

Romunija

PIAA

462

Slovaška

APA

98

Španija

Galicija

40

Skupaj

4 442

942

3

---

(1)  Obračuni, za katere je Komisija menila, da jih ne bo mogla potrditi v svojih odločbah z dne 29. aprila 2009. To je zaradi razlogov, ki jih je mogoče pripisati zadevnim državam članicam, ki zahtevajo dodatne poizvedbe.

Vir: Odločbe Komisije 2009/366/ES, 2009/367/ES in 2009/373/ES (UL L 111, 5.5.2009 in UL L 116, 9.5.2009).

---

POGLAVJE 6

Kohezija

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti kohezijskih politik

Cilji in instrumenti politike

Kako se porablja denar

Nadzorni in kontrolni sistemi

Finančni popravki

Pravilnost transakcij

Uspešnost sistemov

Sistemi v zvezi s pravilnostjo transakcij

Obdobje 2000–2006

Obdobje 2007–2013

Sistemi v zvezi z izterjavami in finančnimi popravki

Države članice (obdobje 2000–2006)

Komisijin nadzor (obdobje 2000–2006)

Zaključki in priporočila

Zaključki

Priporočila

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 6.1 | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča o skupini politik na področju kohezije, ki zajema področji politik 4 – zaposlovanje in socialne zadeve ter 13 – regionalna politika (1). Podrobne informacije o zajetih dejavnostih, porabi za leto in vrsti upravljanja so v
  tabeli 6.1. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

6.1

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča o skupini politik na področju kohezije, ki zajema področji politik 4 – zaposlovanje in socialne zadeve ter 13 – regionalna politika (1). Podrobne informacije o zajetih dejavnostih, porabi za leto in vrsti upravljanja so v
  tabeli 6.1.

| 6.1 | Komisija opozarja, da proračunski postavki 4 in 13 zajemata širše področje, kot je kohezijska politika. Vključujeta socialni dialog, politiko enakosti spolov, predpristopno pomoč in nepovratna sredstva za delovanje evropskih agencij. |
| --- | --- |

6.1

Tabela 6.1 —   Plačila za področji politik 4 in 13 za leto 2008

| Proračunski naslov | Področje politike | Opis | Plačila v letu 2008


  (v milijonih EUR) | Vrsta upravljanja proračuna |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 | Zaposlovanje in socialne zadeve | Upravni odhodki | 25,93 | neposredno centralizirano |
| Evropski socialni sklad | 8 788,53 | deljeno |
| Delo v Evropi, socialni dialog in mobilnost | 56,63 | neposredno centralizirano |
| Zaposlovanje, socialna solidarnost in enakost med spoloma | 105,14 | neposredno centralizirano |
| Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji | 49,04 | deljeno |
| Instrument za predpristopno pomoč | 0,00 | decentralizirano |
| 13 | Regionalna politika | Upravni odhodki | 15,64 | neposredno centralizirano |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in druge regionalne dejavnosti | 21 455,21 | deljeno |
| Kohezijski sklad (vključno s prejšnjim instrumentom ISPA) | 5 826,46 | deljeno |
| Predpristopne dejavnosti, povezane s strukturnimi politikami | 42,71 | decentralizirano |
| Solidarnostni sklad | 273,19 | deljeno |
| Upravni odhodki skupaj (24) | 41,57 | |
| Operativni odhodki skupaj | 36 596,91 | |
| Plačila za leto skupaj | 36 638,48 | |
| Prevzete obveznosti za leto skupaj | 48 189,59 | |

Proračunski naslov

Področje politike

Opis

Plačila v letu 2008

(v milijonih EUR)

Vrsta upravljanja proračuna

4

Zaposlovanje in socialne zadeve

Upravni odhodki

25,93

neposredno centralizirano

Evropski socialni sklad

8 788,53

deljeno

Delo v Evropi, socialni dialog in mobilnost

56,63

neposredno centralizirano

Zaposlovanje, socialna solidarnost in enakost med spoloma

105,14

neposredno centralizirano

Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji

49,04

deljeno

Instrument za predpristopno pomoč

0,00

decentralizirano

13

Regionalna politika

Upravni odhodki

15,64

neposredno centralizirano

Evropski sklad za regionalni razvoj in druge regionalne dejavnosti

21 455,21

deljeno

Kohezijski sklad (vključno s prejšnjim instrumentom ISPA)

5 826,46

deljeno

Predpristopne dejavnosti, povezane s strukturnimi politikami

42,71

decentralizirano

Solidarnostni sklad

273,19

deljeno

Upravni odhodki skupaj (24)

41,57

Operativni odhodki skupaj

36 596,91

Plačila za leto skupaj

36 638,48

Prevzete obveznosti za leto skupaj

48 189,59

Posebne značilnosti kohezijskih politik

| 6.2 | Poraba EU za področje kohezije se načrtuje v večletnih „programskih obdobjih“, plačila, povezana z vsakim programskim obdobjem, pa se izvršujejo še nekaj let po koncu programskega obdobja. EU financira kohezijo v obliki sofinanciranja. To poglavje se osredotoča predvsem na odhodke za programsko obdobje 2000–2006; za programsko obdobje 2007–2013 je bilo v letu 2008 izvršenih malo povračil (vmesnih plačil) (glej odstavek 6.8). |
| --- | --- |

6.2

Poraba EU za področje kohezije se načrtuje v večletnih „programskih obdobjih“, plačila, povezana z vsakim programskim obdobjem, pa se izvršujejo še nekaj let po koncu programskega obdobja. EU financira kohezijo v obliki sofinanciranja. To poglavje se osredotoča predvsem na odhodke za programsko obdobje 2000–2006; za programsko obdobje 2007–2013 je bilo v letu 2008 izvršenih malo povračil (vmesnih plačil) (glej odstavek 6.8).

| 6.2 | Komisija poudarja, da so ugotovitve Računskega sodišča osredotočene predvsem na plačila iz strukturnih skladov in Kohezijskega sklada za programsko obdobje 2000-2006, kar predstavlja približno 68 % plačil iz naslova kohezijske politike v letu 2008. Predfinanciranje za programsko obdobje 2007-2013 je znašalo 32 %. |
| --- | --- |

6.2

Cilji in instrumenti politike

| 6.3 | V programskem obdobju 2000–2006 so bili odhodki za kohezijske politike osredotočeni na tri cilje:






  (a) | strukturno prilagajanje regij, ki so zaostajale v razvoju (Cilj 1); |
| --- | --- | --- |

6.3

V programskem obdobju 2000–2006 so bili odhodki za kohezijske politike osredotočeni na tri cilje:

(a)

strukturno prilagajanje regij, ki so zaostajale v razvoju (Cilj 1);

| (b) | gospodarsko in socialno prestrukturiranje območij, ki se soočajo s strukturnimi težavami (Cilj 2); |
| --- | --- |

(b)

gospodarsko in socialno prestrukturiranje območij, ki se soočajo s strukturnimi težavami (Cilj 2);

| (c) | posodabljanje izobraževalnih in zaposlitvenih sistemov (Cilj 3) |
| --- | --- |

(c)

posodabljanje izobraževalnih in zaposlitvenih sistemov (Cilj 3)

ter na vrsto bolj specifičnih „pobud Skupnosti“, ki pokrivajo, na primer, medregionalno sodelovanje v EU, obnovo mestnih območij ter spodbujanje enakih možnosti na trgu dela.

| 6.4 | Finančna sredstva EU zagotavljajo predvsem dva strukturna sklada in Kohezijski sklad (2):






  (a) | Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) podpira Cilja 1 in 2 s sofinanciranjem naložb v infrastrukturo, ustvarjanje ali ohranjanje delovnih mest, pobude za lokalni razvoj in dejavnosti malih in srednje velikih podjetij. |
| --- | --- | --- |

6.4

Finančna sredstva EU zagotavljajo predvsem dva strukturna sklada in Kohezijski sklad (2):

(a)

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) podpira Cilja 1 in 2 s sofinanciranjem naložb v infrastrukturo, ustvarjanje ali ohranjanje delovnih mest, pobude za lokalni razvoj in dejavnosti malih in srednje velikih podjetij.

| (b) | Evropski socialni sklad (ESS) podpira Cilje 1, 2 in 3 z dodeljevanjem finančne pomoči za boj proti nezaposlenosti, za razvoj kadrovskih virov in za spodbujanje vključevanja na trg delovne sile; |
| --- | --- |

(b)

Evropski socialni sklad (ESS) podpira Cilje 1, 2 in 3 z dodeljevanjem finančne pomoči za boj proti nezaposlenosti, za razvoj kadrovskih virov in za spodbujanje vključevanja na trg delovne sile;

| (c) | Kohezijski sklad podpira izboljšanje okoljske in prometne infrastrukture v državah članicah, v katerih je bruto nacionalni dohodek na prebivalca nižji od 90 % povprečja Evropske unije. |
| --- | --- |

(c)

Kohezijski sklad podpira izboljšanje okoljske in prometne infrastrukture v državah članicah, v katerih je bruto nacionalni dohodek na prebivalca nižji od 90 % povprečja Evropske unije.

| 6.5 | ESRR, ESS in Kohezijski sklad so v programskem obdobju 2007–2013 usmerjeni v tri cilje (konvergenca, regionalna konkurenčnost in zaposlovanje ter evropsko teritorialno sodelovanje). Programi so zasnovani za spodbujanje inovacij, podjetništva, zaposlovanja in gospodarstva, ki temelji na znanju, ter za razvoj regionalnih gospodarstev in ustvarjanje novih in boljših delovnih mest. |
| --- | --- |

6.5

ESRR, ESS in Kohezijski sklad so v programskem obdobju 2007–2013 usmerjeni v tri cilje (konvergenca, regionalna konkurenčnost in zaposlovanje ter evropsko teritorialno sodelovanje). Programi so zasnovani za spodbujanje inovacij, podjetništva, zaposlovanja in gospodarstva, ki temelji na znanju, ter za razvoj regionalnih gospodarstev in ustvarjanje novih in boljših delovnih mest.

Kako se porablja denar

| 6.6 | Strukturni skladi sofinancirajo projekte v okviru večletnih operativnih programov. K pokrivanju stroškov podprtih projektov morajo prispevati tudi države članice. V obdobju 2000–2006 je bilo 545 operativnih programov, ki so se razlikovali po velikosti, in so bili lahko vredni od manj kot 500 000 EUR do več kot 8 milijard EUR. Odhodki projektov znotraj teh programov so bili različni in so lahko znašali od nekaj sto eurov za posameznega upravičenca do več sto milijonov EUR za velike infrastrukturne projekte. V obdobju 2000–2006 je Kohezijski sklad sofinanciral posamezne projekte: operativnih programov ni bilo. V tem obdobju je bilo 1 170 projektov Kohezijskega sklada, ki so bili vredni od 50 000 EUR do več kot 1 milijarde EUR. V letu 2008 so skupna povračila za vse sklade in dejavnosti na obeh področjih politik, navedenih v
  tabeli 6.1
  , znašala 24,8 milijarde EUR. |
| --- | --- |

6.6

Strukturni skladi sofinancirajo projekte v okviru večletnih operativnih programov. K pokrivanju stroškov podprtih projektov morajo prispevati tudi države članice. V obdobju 2000–2006 je bilo 545 operativnih programov, ki so se razlikovali po velikosti, in so bili lahko vredni od manj kot 500 000 EUR do več kot 8 milijard EUR. Odhodki projektov znotraj teh programov so bili različni in so lahko znašali od nekaj sto eurov za posameznega upravičenca do več sto milijonov EUR za velike infrastrukturne projekte. V obdobju 2000–2006 je Kohezijski sklad sofinanciral posamezne projekte: operativnih programov ni bilo. V tem obdobju je bilo 1 170 projektov Kohezijskega sklada, ki so bili vredni od 50 000 EUR do več kot 1 milijarde EUR. V letu 2008 so skupna povračila za vse sklade in dejavnosti na obeh področjih politik, navedenih v
  tabeli 6.1
  , znašala 24,8 milijarde EUR.

| 6.7 | Projekt iz strukturnega ali Kohezijskega sklada se običajno sofinancira v obliki povračila stroškov (3), ki temelji na izjavah o odhodkih, ki jih pripravijo nosilci projektov. Izjave o odhodkih so združene v zahtevke za plačila, ki jih plačilni/certifikacijski organ naslovi na Komisijo (4). Nosilec projekta običajno prejme predujem, predloži eno ali več vmesnih izjav o odhodkih, na koncu projekta pa še končno izjavo o odhodkih. |
| --- | --- |

6.7

Projekt iz strukturnega ali Kohezijskega sklada se običajno sofinancira v obliki povračila stroškov (3), ki temelji na izjavah o odhodkih, ki jih pripravijo nosilci projektov. Izjave o odhodkih so združene v zahtevke za plačila, ki jih plačilni/certifikacijski organ naslovi na Komisijo (4). Nosilec projekta običajno prejme predujem, predloži eno ali več vmesnih izjav o odhodkih, na koncu projekta pa še končno izjavo o odhodkih.

| 6.8 | Finančni mehanizmi za obdobje 2007–2013 se glede na preteklo obdobje niso veliko spremenili. Programi so se začenjali počasi. Plačila za leto 2008 so znašala 11,8 milijarde EUR, od tega je bilo 11,7 milijarde plačil predfinanciranja. |
| --- | --- |

6.8

Finančni mehanizmi za obdobje 2007–2013 se glede na preteklo obdobje niso veliko spremenili. Programi so se začenjali počasi. Plačila za leto 2008 so znašala 11,8 milijarde EUR, od tega je bilo 11,7 milijarde plačil predfinanciranja.

| 6.8 | Komisija meni, da je finančni mehanizem za obdobje 2007-2013 zaznamovala pomembna sprememba, saj je podlaga za sofinanciranje zdaj določena na ravni prednostne osi. Ta poenostavitev bi morala zmanjšati napake v zvezi s stopnjami sofinanciranja na ravni projektov, ki so se pojavljale v prejšnjih programskih obdobjih. |
| --- | --- |

6.8

Nadzorni in kontrolni sistemi

| 6.9 | Odgovornost za zakonitost in pravilnost porabe za kohezijske politike se začne v državah članicah, na koncu pa je za pravilno izvrševanje proračuna odgovorna Komisija. |
| --- | --- |

6.9

Odgovornost za zakonitost in pravilnost porabe za kohezijske politike se začne v državah članicah, na koncu pa je za pravilno izvrševanje proračuna odgovorna Komisija.

| 6.9 | Po sektorskih predpisih morajo države članice zagotoviti pravilnost odhodkov, ki jih Komisiji prijavijo za sofinanciranje. V okviru deljenega upravljanja ima Komisija vlogo nadzornika in preveri, ali kontrolni sistemi v državah članicah učinkovito delujejo, ter v nasprotnem primeru sprejme popravne ukrepe, da bi s tem izpolnila svojo odgovornost pri izvrševanju proračuna (člen 53b(4) finančne uredbe). Komisija izvaja vlogo nadzornika s svojo revizijsko dejavnostjo, pa tudi s pogajanji o programih, z nadzornimi odbori, z letnimi sestanki z organi upravljanja in revizijskimi organi ter z navodili in seminarji. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Pri projektih kohezijskih politik sta dve ravni kontrol. Prva raven je kontrolni sistem v državi članici. Ta je namenjen preprečevanju ali odkrivanju in popravljanju nepravilnih povračil za stroške projektov in drugih nepravilnosti. Drugo raven predstavlja Komisijin nadzor. Njegov namen je zagotoviti, da so kontrolni sistemi države članice vzpostavljeni in da delujejo, kot je zahtevano, ter da blažijo tveganje zaradi neuspešnih kontrol. |
| --- | --- |

6.10

Pri projektih kohezijskih politik sta dve ravni kontrol. Prva raven je kontrolni sistem v državi članici. Ta je namenjen preprečevanju ali odkrivanju in popravljanju nepravilnih povračil za stroške projektov in drugih nepravilnosti. Drugo raven predstavlja Komisijin nadzor. Njegov namen je zagotoviti, da so kontrolni sistemi države članice vzpostavljeni in da delujejo, kot je zahtevano, ter da blažijo tveganje zaradi neuspešnih kontrol.

| 6.11 | V uredbah, ki se nanašajo na novo programsko obdobje 2007–2013 (5), so določbe o kontroli okrepljene, odgovornosti Komisije in držav članic pa so razjasnjene. Revizijske določbe so precej izboljšane. Države članice morajo za vsak operativni program Komisiji v potrditev predložiti opis sistemov, poročilo o oceni in mnenje o njihovi skladnosti, ki jih pripravi neodvisni revizijski organ, ter revizijsko strategijo. Prav tako je treba pripraviti letna kontrolna poročila, ki vsebujejo rezultate revizij sistemov in revizij reprezentativnega vzorca transakcij, na podlagi katerih se pripravi letno revizijsko mnenje. |
| --- | --- |

6.11

V uredbah, ki se nanašajo na novo programsko obdobje 2007–2013 (5), so določbe o kontroli okrepljene, odgovornosti Komisije in držav članic pa so razjasnjene. Revizijske določbe so precej izboljšane. Države članice morajo za vsak operativni program Komisiji v potrditev predložiti opis sistemov, poročilo o oceni in mnenje o njihovi skladnosti, ki jih pripravi neodvisni revizijski organ, ter revizijsko strategijo. Prav tako je treba pripraviti letna kontrolna poročila, ki vsebujejo rezultate revizij sistemov in revizij reprezentativnega vzorca transakcij, na podlagi katerih se pripravi letno revizijsko mnenje.

| 6.11 | Pomembna novost v obdobju 2007-2013 je ta, da se za vsak posamezni program ustanovi revizijski organ, ki preveri, ali je vzpostavljen sistem upravljanja in kontrole ter ali dobro deluje ves čas izvajanja programa. Letno kontrolno poročilo in mnenje, ki ju predloži revizijski organ, bi morala znatno povečati zagotovila nacionalnih kontrolnih sistemov. Revizijski organ mora prav tako poročati o stopnjah napak, ki izhajajo iz njegovih revizij statističnih vzorcev dejavnosti. |
| --- | --- |

6.11

Finančni popravki

| 6.12 | Na področju kohezijske politike je treba odhodke, ki ne izpolnjujejo pogojev za financiranje, izključiti iz financiranja EU, z uporabo postopkov finančnih popravkov. |
| --- | --- |

6.12

Na področju kohezijske politike je treba odhodke, ki ne izpolnjujejo pogojev za financiranje, izključiti iz financiranja EU, z uporabo postopkov finančnih popravkov.

| 6.13 | Države članice imajo primarno odgovornost za izvajanje finančnih popravkov v zvezi z nepravilnimi odhodki, ki se predložijo Komisiji v potrditev. Ko nacionalni kontrolni sistemi odkrijejo napake v potrjenih odhodkih, mora država članica sprejeti ukrepe za izterjavo neupravičenih plačil, izvršenih končnim upravičencem, in po potrebi umakniti neupravičene odhodke iz zahtevka (6). |
| --- | --- |

6.13

Države članice imajo primarno odgovornost za izvajanje finančnih popravkov v zvezi z nepravilnimi odhodki, ki se predložijo Komisiji v potrditev. Ko nacionalni kontrolni sistemi odkrijejo napake v potrjenih odhodkih, mora država članica sprejeti ukrepe za izterjavo neupravičenih plačil, izvršenih končnim upravičencem, in po potrebi umakniti neupravičene odhodke iz zahtevka (6).

| 6.13 | Države članice so v prvi vrsti odgovorne za odkrivanje nepravilnosti v zvezi z odhodki, še preden jih predložijo Komisiji v potrditev, pa tudi v potrjenih odhodkih. |
| --- | --- |

6.13

| 6.14 | Če je pri Komisijinih revizijah ugotovljeno, da države članice niso popravile nepravilnih odhodkov ali da obstajajo resne pomanjkljivosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih, Komisija „odloži zadevna vmesna plačila (7)“ in od države članice zahteva, da sprejme ukrepe za popravo teh resnih napak v sistemih in/ali da izvede finančne popravke. Če države članice izvedejo zahtevane finančne popravke, lahko izključene odhodke nadomestijo z drugimi upravičenimi odhodki. |
| --- | --- |

6.14

Če je pri Komisijinih revizijah ugotovljeno, da države članice niso popravile nepravilnih odhodkov ali da obstajajo resne pomanjkljivosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih, Komisija „odloži zadevna vmesna plačila (7)“ in od države članice zahteva, da sprejme ukrepe za popravo teh resnih napak v sistemih in/ali da izvede finančne popravke. Če države članice izvedejo zahtevane finančne popravke, lahko izključene odhodke nadomestijo z drugimi upravičenimi odhodki.

| 6.15 | Če država članica ne izvede zahtevanih popravnih ukrepov in/ali finančnih popravkov, lahko Komisija finančne popravke uvede z odločbo Komisije, ki predstavlja neto znižanje razpoložljivih sredstev. |
| --- | --- |

6.15

Če država članica ne izvede zahtevanih popravnih ukrepov in/ali finančnih popravkov, lahko Komisija finančne popravke uvede z odločbo Komisije, ki predstavlja neto znižanje razpoložljivih sredstev.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 6.16 | Povzetek ugotovitev o pravilnosti transakcij v zvezi s financiranjem kohezije, ki ga izvaja EU, je predstavljen v
  Prilogah 6.1, 1.3
  in
  1.4
  . |
| --- | --- |

6.16

Povzetek ugotovitev o pravilnosti transakcij v zvezi s financiranjem kohezije, ki ga izvaja EU, je predstavljen v
  Prilogah 6.1, 1.3
  in
  1.4
  .

| 6.17 | V letu 2008 so na povračila za kohezijske projekte spet vplivale napake, tj. za veliko število projektov so bila povračila prevelika. Delež projektov v reprezentativnem statističnem vzorcu, na katere so vplivale napake (glej odstavke 1.9 do 1.12), je 43 % (8). Sodišče ocenjuje, da vsaj 11 % (9)skupnega povrnjenega zneska (10)ne bi smelo biti povrnjenega. |
| --- | --- |

6.17

V letu 2008 so na povračila za kohezijske projekte spet vplivale napake, tj. za veliko število projektov so bila povračila prevelika. Delež projektov v reprezentativnem statističnem vzorcu, na katere so vplivale napake (glej odstavke 1.9 do 1.12), je 43 % (8). Sodišče ocenjuje, da vsaj 11 % (9)skupnega povrnjenega zneska (10)ne bi smelo biti povrnjenega.

| 6.17 | Komisija ugotavlja, da je večina projektov z velikim številom količinsko opredeljivih napak skoncentriranih zgolj v treh državah članicah. Komisija je že bila seznanjena z obstojem pomanjkljivosti v petih od skupno šestih zadevnih programov in je sprejela ustrezne popravne ukrepe, vključno z izvajanjem akcijskih načrtov in začetkom postopkov odložitve plačil. Tako sta bili leta 2008 sprejeti dve taki odločitvi v zvezi s tremi programi. |
| --- | --- |

6.17

Komisija prav tako poudarja, da 58 % napak ni količinsko opredeljivih, vključno z napakami glede skladnosti, in da večina teh ne bi vplivala na povračilo odhodkov, tudi če bi bile odkrite že prej. Ti primeri vključujejo zamude pri objavi obvestil o oddaji naročil, pomanjkljivosti revizijske sledi ali nezadostno oglaševanje na ravni projekta.

Komisija za šest od 73 projektov, pri katerih so bile ugotovljene napake iz Priloge 6.1, meni, da okoliščine, ki jih je ugotovilo Sodišče, niso podlaga za izvajanje finančnih popravkov, ali vsaj ne na predlagani ravni. To zadeva zlasti štiri napake pri javnih naročilih, ki prispevajo k splošni stopnji napak.

Komisija se sklicuje tudi na svoj odgovor v točki 6.2.

| 6.18 | Večji del ocenjene stopnje napak gre pripisati napakam v zvezi z upravičenostjo, ki so najpogostejša vrsta količinsko opredeljivih napak v revizijskem vzorcu. Te napake so bile ugotovljene v 41 revidiranih povračilih. Vzroki za napake v zvezi z upravičenostjo so bili: |
| --- | --- |

6.18

Večji del ocenjene stopnje napak gre pripisati napakam v zvezi z upravičenostjo, ki so najpogostejša vrsta količinsko opredeljivih napak v revizijskem vzorcu. Te napake so bile ugotovljene v 41 revidiranih povračilih. Vzroki za napake v zvezi z upravičenostjo so bili:

| 6.18 | Komisija bo spremljala vse ugotovitve, da bi zagotovila ustrezno ukrepanje. |
| --- | --- |

6.18

| (a) | projekti ali upravičenci niso izpolnjevali specifičnih pogojev v zvezi s skladi; |
| --- | --- |

(a)

projekti ali upravičenci niso izpolnjevali specifičnih pogojev v zvezi s skladi;

| (b) | resne kršitve pravil za javna naročila in |
| --- | --- |

(b)

resne kršitve pravil za javna naročila in

| (b) | Komisija ugotavlja tudi, da so kršitve pravil v zvezi z javnimi naročili pomemben vir nepravilnosti, zaradi česar je svoje revizijsko delo usmerila v to področje tveganja in sprejela druge ukrepe, kot je na primer izdaja smernic o stopnjah finančnih popravkov, ki jih morajo upoštevati države članice. Vendar pa se Komisija sklicuje tudi na svoj odgovor v točki 6.17 glede količinske opredelitve takih napak. |
| --- | --- |

(b)

| (c) | vključitev stroškov, ki niso upravičeni do povračila. |
| --- | --- |

(c)

vključitev stroškov, ki niso upravičeni do povračila.

Prva dva od treh zgoraj opisanih vzrokov za napake v zvezi z upravičenostjo predstavljata skoraj 80 % ocenjene stopnje napak.

Primeri

| (a) | Pri enem projektu ESRR so prijavljeni odhodki zajemali le nakup zemljišča, toda v skladu s pravili za upravičenost pri ESRR nakup zemljišča ne sme predstavljati več kot 10 % skupnih upravičenih odhodkov. Kljub temu je organ upravljanja odobril povračilo za projekt. Izjava o stroških v višini 25 milijonov EUR ni upravičena do sofinanciranja iz strukturnih skladov. |
| --- | --- |

(a)

Pri enem projektu ESRR so prijavljeni odhodki zajemali le nakup zemljišča, toda v skladu s pravili za upravičenost pri ESRR nakup zemljišča ne sme predstavljati več kot 10 % skupnih upravičenih odhodkov. Kljub temu je organ upravljanja odobril povračilo za projekt. Izjava o stroških v višini 25 milijonov EUR ni upravičena do sofinanciranja iz strukturnih skladov.

| (b) | Namen drugega projekta ESRR je bil razviti informacijski sistem. Naročnik je moral dodeliti pogodbo o storitvah, ki je presegala vrednost 236 000 EUR, pri čemer je uporabil ustrezne razpisne postopke. Regionalni organi, ki so bili končni upravičenci tega projekta, so naročilo dodelili neposredno podjetju, brez vsakršnega razpisnega postopka, zato je bilo 1,8 milijona EUR odhodkov, prijavljenih za ta projekt, neupravičenih. |
| --- | --- |

(b)

Namen drugega projekta ESRR je bil razviti informacijski sistem. Naročnik je moral dodeliti pogodbo o storitvah, ki je presegala vrednost 236 000 EUR, pri čemer je uporabil ustrezne razpisne postopke. Regionalni organi, ki so bili končni upravičenci tega projekta, so naročilo dodelili neposredno podjetju, brez vsakršnega razpisnega postopka, zato je bilo 1,8 milijona EUR odhodkov, prijavljenih za ta projekt, neupravičenih.

| (c) | Da bi bili odhodki upravičeni, morajo biti povezani s sofinanciranimi dejavnostmi. Pri enem projektu ESS so bili k odhodkom za projekt prijavljeni plača administratorja, več faktur dobaviteljev in nekaj nakupov opreme, čeprav so bili ti odhodki povezani tudi z drugimi dejavnostmi upravičenca. Poleg tega je pri nakupih opreme upravičena samo amortizacija, vendar je bila prijavljena celotna cena nakupa. Zaradi tega je bilo previsoko prijavljenih 88 705 EUR ali 13,5 %. |
| --- | --- |

(c)

Da bi bili odhodki upravičeni, morajo biti povezani s sofinanciranimi dejavnostmi. Pri enem projektu ESS so bili k odhodkom za projekt prijavljeni plača administratorja, več faktur dobaviteljev in nekaj nakupov opreme, čeprav so bili ti odhodki povezani tudi z drugimi dejavnostmi upravičenca. Poleg tega je pri nakupih opreme upravičena samo amortizacija, vendar je bila prijavljena celotna cena nakupa. Zaradi tega je bilo previsoko prijavljenih 88 705 EUR ali 13,5 %.

| 6.19 | Pri dveh operativnih programih ESRR iz vzorca Sodišča so nacionalni organi prijavili sedem projektov, ki so se prvotno financirali iz nacionalnih sredstev. Ti projekti so bili zaključeni pred predložitvijo za sofinanciranje EU, da bi bodisi ustvarili nove dodatne odhodke bodisi nadomestili neupravičene odhodke. Sodišče je ugotovilo, da so ti projekti bolj podvrženi napakam kot projekti, izbrani po običajni poti (11). Nacionalni organi pri teh projektih niso izvajali uspešnega predhodnega preverjanja glede upoštevanja pravil financiranja EU (12). Ker se programsko obdobje 2000–2006 izteka, so nacionalni organi pod pritiskom, da morajo absorbirati sredstva EU, za katera so bile sprejete obveznosti. Zaradi tega se povečuje tveganje, da bodo povračila iz proračuna EU izvršena neupravičenim projektom. |
| --- | --- |

6.19

Pri dveh operativnih programih ESRR iz vzorca Sodišča so nacionalni organi prijavili sedem projektov, ki so se prvotno financirali iz nacionalnih sredstev. Ti projekti so bili zaključeni pred predložitvijo za sofinanciranje EU, da bi bodisi ustvarili nove dodatne odhodke bodisi nadomestili neupravičene odhodke. Sodišče je ugotovilo, da so ti projekti bolj podvrženi napakam kot projekti, izbrani po običajni poti (11). Nacionalni organi pri teh projektih niso izvajali uspešnega predhodnega preverjanja glede upoštevanja pravil financiranja EU (12). Ker se programsko obdobje 2000–2006 izteka, so nacionalni organi pod pritiskom, da morajo absorbirati sredstva EU, za katera so bile sprejete obveznosti. Zaradi tega se povečuje tveganje, da bodo povračila iz proračuna EU izvršena neupravičenim projektom.

| 6.19 | Komisija je leta 2005 pripravila smernice, v skladu s katerimi so ti projekti lahko vključeni v programe le, če izpolnjujejo vse zahtevane pogoje, vključno z izpolnjevanjem meril za izbor programov, opravljanjem kontrol, oglaševanjem ipd. Predstavniki Komisije so organe držav članic glede teh zahtev opozorili na sestankih odbora za spremljanje, ko se je razpravljalo o vključitvi takih projektov. Komisija je v nekaterih primerih menila, da zahtevani pogoji niso bili izpolnjeni, in je izvedla finančne popravke.

  V zvezi s štirimi od petih projektov, ki so bili po mnenju Računskega sodišča v celoti neupravičeni do sofinanciranja, ker niso bili operativni, Komisija meni, da je glede na veljavna pravila o tem vprašanju mogoče dokončno odločiti le ob zaključku programa. Če se razmere ne spremenijo, se projekti ne bodo sofinancirali. V petem primeru so se nacionalni organi strinjali o umiku projekta. |
| --- | --- |

6.19

V zvezi s štirimi od petih projektov, ki so bili po mnenju Računskega sodišča v celoti neupravičeni do sofinanciranja, ker niso bili operativni, Komisija meni, da je glede na veljavna pravila o tem vprašanju mogoče dokončno odločiti le ob zaključku programa. Če se razmere ne spremenijo, se projekti ne bodo sofinancirali. V petem primeru so se nacionalni organi strinjali o umiku projekta.

Primer

Eden od projektov ESRR je podpiral gradnjo treh raztežilnikov na vodovodu za distribuiranje vode iz lokalnega akumulacijskega bazena. Projekt se je izvajal v obdobju 2000–2004. Vodovod se ni nikoli uporabljal, ker bazen nikoli ni bil napolnjen z vodo.

Organ upravljanja je vedel, da projekt ne more doseči zastavljenih posebnih ciljev in da je zato neupravičen. Vendar se je odločil, da bo v operativni program vključil ta projekt, da se nadomesti drug projekt, ki ga je Komisija zavrnila. Znesek odhodkov, ki so bili Komisiji prijavljeni za ta projekt, je bil 5,7 milijona EUR.

Primer

Komisija bo ob zaključku programa preverila, ali je projekt operativen, in v nasprotnem primeru izvedla potreben finančni popravek.

| 6.20 | 58 % napak, ugotovljenih v revizijskem vzorcu, je količinsko neopredeljivih in zato niso zajete v oceno stopnje napak, večinoma pa so napake v zvezi s skladnostjo, tj.:






  (a) | pomanjkljivosti v postopkih javnih razpisov in oddaje naročil; |
| --- | --- | --- |

6.20

58 % napak, ugotovljenih v revizijskem vzorcu, je količinsko neopredeljivih in zato niso zajete v oceno stopnje napak, večinoma pa so napake v zvezi s skladnostjo, tj.:

(a)

pomanjkljivosti v postopkih javnih razpisov in oddaje naročil;

| (b) | nespoštovanje pravil v zvezi z oglaševanjem. |
| --- | --- |

(b)

nespoštovanje pravil v zvezi z oglaševanjem.

6.20

Primer

V dveh primerih oddaje naročila za projekt ESRR je bila za ocenjevanje finančnih ponudb uporabljena formula povprečnih cen. Ta formula škoduje najnižjim ponudbam in ponudniku ne daje možnosti, da bi ponudbo utemeljil.

V skladu s sodbo Sodišča Evropskih skupnosti (primer SECAP SpA, C-147/06) je zgoraj navedena praksa diskriminatorna.

Poleg tega se s to prakso lahko izbere ponudba, ki nima najnižje cene, kar bi bilo v določenih primerih v nasprotju z Direktivo Sveta 93/37/EGS z dne 14. junija 1993 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil (13), in sicer pri ugotavljanju ekonomsko najugodnejše ponudbe.

Primer

Komisija je v svojih revizijah odkrila tovrstno napako in po potrebi sprejela popravne ukrepe.

USPEŠNOST SISTEMOV

| 6.21 | Ker se programsko obdobje 2000–2006 zaključuje, je Sodišče menilo, da dodatna celovita ocena kontrolnih sistemov držav članic za obdobje 2000–2006 ne bo zagotovila dodane vrednosti. Ker za obdobje 2007–2013 skorajda ni bilo vmesnih plačil (glej odstavek 6.8), je Sodišče svojo oceno osredotočilo na tisti del sistemov držav članic, ki je namenjen obdelavi odkritih napak in poročanju Komisiji o finančnih popravkih. |
| --- | --- |

6.21

Ker se programsko obdobje 2000–2006 zaključuje, je Sodišče menilo, da dodatna celovita ocena kontrolnih sistemov držav članic za obdobje 2000–2006 ne bo zagotovila dodane vrednosti. Ker za obdobje 2007–2013 skorajda ni bilo vmesnih plačil (glej odstavek 6.8), je Sodišče svojo oceno osredotočilo na tisti del sistemov držav članic, ki je namenjen obdelavi odkritih napak in poročanju Komisiji o finančnih popravkih.

| 6.21 | Sistem, ki ga države članice uporabljajo za poročanje Komisiji o finančnih popravkih, je bil za obdobje 2007-2013 precej razjasnjen in okrepljen, s tem da je bil imenovan odgovorni organ in pripravljena tabela za letno poročanje (člen 61 Uredbe (ES) št. 1083/2006 in člen 20 Uredbe Komisije (ES) št. 1828/2006). |
| --- | --- |

6.21

| 6.22 | Sodišče je poleg tega preučilo Komisijin nadzor nad kontrolnimi sistemi držav članic. Ta preučitev je zajemala dvoje. Sodišče je preučilo:






  (a) | Komisijine revizije v zvezi z delovanjem sistemov držav članic za programsko obdobje 2000–2006 in |
| --- | --- | --- |

6.22

Sodišče je poleg tega preučilo Komisijin nadzor nad kontrolnimi sistemi držav članic. Ta preučitev je zajemala dvoje. Sodišče je preučilo:

(a)

Komisijine revizije v zvezi z delovanjem sistemov držav članic za programsko obdobje 2000–2006 in

| (b) | Komisijino odobritev zasnove kontrolnih sistemov držav članic za programsko obdobje 2007–2013. Sodišče je med drugim pregledalo Komisijino odobritev izjav o skladnosti in revizijskih strategij, ki so jih države članice pripravile za tekoče programsko obdobje. |
| --- | --- |

(b)

Komisijino odobritev zasnove kontrolnih sistemov držav članic za programsko obdobje 2007–2013. Sodišče je med drugim pregledalo Komisijino odobritev izjav o skladnosti in revizijskih strategij, ki so jih države članice pripravile za tekoče programsko obdobje.

| 6.22 | Poleg dveh elementov nadzora nad kontrolnimi sistemi držav članic, ki jih je proučilo Računsko sodišče, vključuje nadzorna vloga Komisije tudi širok razpon dejavnosti, kakor so opisane v akcijskem načrtu Komisije za krepitev njene nadzorne vloge pri strukturnih ukrepih (COM(2008) 97).

  Komisija se sklicuje tudi na svoj odgovor v točki 6.9. |
| --- | --- |

6.22

Komisija se sklicuje tudi na svoj odgovor v točki 6.9.

Sistemi v zvezi s pravilnostjo transakcij

Obdobje 2000–2006

| 6.23 | Sodišče je leta 2007 ocenilo kontrolne sisteme držav članic kot delno uspešne. V tem letu ni bilo večjih sprememb zakonskega okvira, ki bi vplivale na kontrolne sisteme držav članic. Poleg tega je stopnja napak, odkritih v prejšnjih letih in tekočem letu, še vedno precej višja od praga pomembnosti. |
| --- | --- |

6.23

Sodišče je leta 2007 ocenilo kontrolne sisteme držav članic kot delno uspešne. V tem letu ni bilo večjih sprememb zakonskega okvira, ki bi vplivale na kontrolne sisteme držav članic. Poleg tega je stopnja napak, odkritih v prejšnjih letih in tekočem letu, še vedno precej višja od praga pomembnosti.

| 6.23. | Komisija meni, da so bile v letu 2008 dosežene številne izboljšave pri izvajanju upravljavskih in kontrolnih sistemov za nekatere programe, kar je bila posledica njenih ukrepov v predhodnih letih, in še posebej akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije v strukturnih ukrepih iz leta 2008.

  GD za regionalno politiko ter GD za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti sta v svojih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2008 podrobno opisala rezultate ocen uspešnosti delovanja sistemov v 545 operativnih programih. Iz analize splošnih podatkov je razviden izrazit razpon:







  — | 31 % sistemov deluje zadovoljivo (31 % leta 2007), |
| --- | --- | --- |

6.23.

GD za regionalno politiko ter GD za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti sta v svojih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2008 podrobno opisala rezultate ocen uspešnosti delovanja sistemov v 545 operativnih programih. Iz analize splošnih podatkov je razviden izrazit razpon:

—

31 % sistemov deluje zadovoljivo (31 % leta 2007),

| — | 47 % sistemov deluje, vendar so potrebne izboljšave (pomanjkljivosti z zmernim vplivom) (26 % leta 2007), |
| --- | --- |

—

47 % sistemov deluje, vendar so potrebne izboljšave (pomanjkljivosti z zmernim vplivom) (26 % leta 2007),

| — | 16 % sistemov deluje, vendar so potrebne izboljšave (pomanjkljivosti z znatnim vplivom) (29 % leta 2007), |
| --- | --- |

—

16 % sistemov deluje, vendar so potrebne izboljšave (pomanjkljivosti z znatnim vplivom) (29 % leta 2007),

| — | 6 % sistemov je neučinkovitih (14 % leta 2007). |
| --- | --- |

—

6 % sistemov je neučinkovitih (14 % leta 2007).

Obdobje 2007–2013

| 6.24 | V programskem obdobju 2007–2013 (kot je pojasnjeno v odstavku 6.11) so bili v kontrolne sisteme uvedeni novi elementi, da bi se pri transakcijah na samem začetku zmanjšala tveganja napak. Države članice morajo pred prvim vmesnim plačilom za program ali najpozneje 12 mesecev po odobritvi programa Komisiji v potrditev predložiti opise sistemov, skupaj z oceno skladnosti, ki jo izda neodvisni revizijski organ. Poleg tega morajo revizijski organi v devetih mesecih od odobritve programa Komisiji predstaviti tudi revizijsko strategijo. |
| --- | --- |

6.24

V programskem obdobju 2007–2013 (kot je pojasnjeno v odstavku 6.11) so bili v kontrolne sisteme uvedeni novi elementi, da bi se pri transakcijah na samem začetku zmanjšala tveganja napak. Države članice morajo pred prvim vmesnim plačilom za program ali najpozneje 12 mesecev po odobritvi programa Komisiji v potrditev predložiti opise sistemov, skupaj z oceno skladnosti, ki jo izda neodvisni revizijski organ. Poleg tega morajo revizijski organi v devetih mesecih od odobritve programa Komisiji predstaviti tudi revizijsko strategijo.

| 6.25 | Revizija Sodišča kaže, da je Komisija svoje postopke odobravanja tako v primerih ocen skladnosti kot revizijskih strategij izvajala v predvidenih rokih. Odobritve opisov sistemov in ocen skladnosti so bile utemeljene, zavrnitve pa so temeljile na jasnih pomanjkljivostih (necelovitost in zato neupoštevanje pravil in/ali nezadostna kakovost) dokumentov, ki so jih predložile države članice. |
| --- | --- |

6.25

Revizija Sodišča kaže, da je Komisija svoje postopke odobravanja tako v primerih ocen skladnosti kot revizijskih strategij izvajala v predvidenih rokih. Odobritve opisov sistemov in ocen skladnosti so bile utemeljene, zavrnitve pa so temeljile na jasnih pomanjkljivostih (necelovitost in zato neupoštevanje pravil in/ali nezadostna kakovost) dokumentov, ki so jih predložile države članice.

| 6.26 | Komisija je do konca leta 2008 prejela opise sistemov in ocene skladnosti za 282 (65 %) od 432 odobrenih programov, odobrila pa jih je 88 (20 %). V 38 % primerov so države članice predložile dokumente Komisiji v potrditev z zamudo. |
| --- | --- |

6.26

Komisija je do konca leta 2008 prejela opise sistemov in ocene skladnosti za 282 (65 %) od 432 odobrenih programov, odobrila pa jih je 88 (20 %). V 38 % primerov so države članice predložile dokumente Komisiji v potrditev z zamudo.

| 6.26 | Komisija je do 30. junija 2009 prejela poročila o oceni skladnosti za 88 % vseh programov in je po proučitvi v predpisanih rokih odobrila poročila za 48 % vseh programov. |
| --- | --- |

6.26

| 6.27 | Podobno stanje je bilo pri odobravanju revizijskih strategij držav članic. Do konca leta 2008 je Komisija prejela revizijske strategije za 363 (84 %) od 432 odobrenih programov. Odobrenih je bilo 206 strategij (47 %). Države članice so 39 % teh dokumentov predložile z zamudo. |
| --- | --- |

6.27

Podobno stanje je bilo pri odobravanju revizijskih strategij držav članic. Do konca leta 2008 je Komisija prejela revizijske strategije za 363 (84 %) od 432 odobrenih programov. Odobrenih je bilo 206 strategij (47 %). Države članice so 39 % teh dokumentov predložile z zamudo.

| 6.27 | Komisija je do 30. junija 2009 prejela revizijske strategije za 91 % vseh programov in je po proučitvi v predpisanih rokih odobrila revizijske strategije za 85 % vseh programov. |
| --- | --- |

6.27

| 6.28 | Projekti za obdobje 2007-2013 se že izvajajo. Upravičenci prijavljajo odhodke projektov nacionalnim organom ali pa nacionalni organi Komisiji pred odobritvijo kontrolnih sistemov (14). Sodišče meni, da obstaja tveganje, da je zaradi poznih odobritev opisov sistemov držav članic, ocen skladnosti in revizijskih strategij večja verjetnost, da kontrolni sistemi ne preprečujejo in odkrijejo napak v fazi zagona. |
| --- | --- |

6.28

Projekti za obdobje 2007-2013 se že izvajajo. Upravičenci prijavljajo odhodke projektov nacionalnim organom ali pa nacionalni organi Komisiji pred odobritvijo kontrolnih sistemov (14). Sodišče meni, da obstaja tveganje, da je zaradi poznih odobritev opisov sistemov držav članic, ocen skladnosti in revizijskih strategij večja verjetnost, da kontrolni sistemi ne preprečujejo in odkrijejo napak v fazi zagona.

| 6.28 | Komisija je svoje postopke odobritve izvedla v predpisanih rokih. Tveganje, na katerega je opozorilo Računsko sodišče, je vezano na roke, ki so v predpisih za programe v obdobju 2007-2013 določeni za predložitev in odobritev poročil o oceni skladnosti ter revizijskih strategij. Po mnenju Komisije je to tveganje omejeno, saj lahko kontrolni sistemi ustrezajo zahtevam in uspešno delujejo, tudi če poročila o oceni skladnosti še niso bila odobrena. Revizijski organ vsakega programa bo moral Komisiji sporočiti svoje ugotovitve na podlagi rezultatov revizije reprezentativnega vzorca dejavnosti, ki bodo zajemale odhodke, prijavljene leta 2008 in pozneje, ter pripraviti mnenje o delovanju sistemov.

  Komisija je to tveganje upoštevala tudi v svoji revizijski strategiji za leto 2009. |
| --- | --- |

6.28

Komisija je to tveganje upoštevala tudi v svoji revizijski strategiji za leto 2009.

Sistemi v zvezi z izterjavami in finančnimi popravki

Države članice (obdobje 2000–2006)

| 6.29 | Sodišče je ocenilo sisteme držav članic za evidentiranje in popravljanje napak, ugotovljenih z različnimi nacionalnimi naknadnimi kontrolami, ter sisteme za poročanje Komisiji o finančnih popravkih. To je bilo storjeno, da se preizkusi zanesljivost Komisijinih informacij o finančnih popravkih, ki jih izvajajo države članice. Sodišče je preverilo, ali so napake, ki so jih že odkrili kontrolni sistemi držav članic, točno in v celoti zavedene na ravni držav članic, ali so popravljene v razumnih rokih in ali so ti popravki pravilno (15)evidentirani v nacionalnih sistemih ter sporočeni Komisiji (16). |
| --- | --- |

6.29

Sodišče je ocenilo sisteme držav članic za evidentiranje in popravljanje napak, ugotovljenih z različnimi nacionalnimi naknadnimi kontrolami, ter sisteme za poročanje Komisiji o finančnih popravkih. To je bilo storjeno, da se preizkusi zanesljivost Komisijinih informacij o finančnih popravkih, ki jih izvajajo države članice. Sodišče je preverilo, ali so napake, ki so jih že odkrili kontrolni sistemi držav članic, točno in v celoti zavedene na ravni držav članic, ali so popravljene v razumnih rokih in ali so ti popravki pravilno (15)evidentirani v nacionalnih sistemih ter sporočeni Komisiji (16).

| 6.30 | Iz
  dela 2
  v
  Prilogi 6.1
  je razvidno, da je bil v revidiranih sistemih, povezanih z izterjavami in finančnimi popravki, najmanj zadovoljiv vidik povezan s poročanjem Komisiji o popravkih. V štirih preučenih operativnih programih je bilo to nezadovoljivo, v šestih drugih programih pa delno zadovoljivo. V nekaterih primerih informacije o popravkih sploh niso bile sporočene Komisiji, v drugih primerih pa niso bile predstavljene, kot je bilo predvideno v navodilih, ki jih je poslala Komisija (GD REGIO), in ni bilo mogoče dokončno ugotoviti, ali so sporočene številke zanesljive. To pomeni, da Komisija nima zanesljivih in celovitih informacij o teh finančnih popravkih od vseh držav članic. |
| --- | --- |

6.30

Iz
  dela 2
  v
  Prilogi 6.1
  je razvidno, da je bil v revidiranih sistemih, povezanih z izterjavami in finančnimi popravki, najmanj zadovoljiv vidik povezan s poročanjem Komisiji o popravkih. V štirih preučenih operativnih programih je bilo to nezadovoljivo, v šestih drugih programih pa delno zadovoljivo. V nekaterih primerih informacije o popravkih sploh niso bile sporočene Komisiji, v drugih primerih pa niso bile predstavljene, kot je bilo predvideno v navodilih, ki jih je poslala Komisija (GD REGIO), in ni bilo mogoče dokončno ugotoviti, ali so sporočene številke zanesljive. To pomeni, da Komisija nima zanesljivih in celovitih informacij o teh finančnih popravkih od vseh držav članic.

| 6.30 | Komisija ugotavlja, da so vsi vidiki enajstih od šestnajstih sistemov, ki jih je revidiralo Računsko sodišče, zadovoljivi ali delno zadovoljivi. Komisija si je zelo prizadevala izboljšati kakovost podatkov, ki jih predložijo države članice. Leta 2008 je v okviru svojega akcijskega načrta v 10 državah članicah opravila podobne revizije, kot jih opravlja Računsko sodišče. Nadaljuje svoja prizadevanja za izboljšanje poročanja, tako da so na voljo popolni in zanesljivi podatki za vse države članice. Komisija se sklicuje tudi na svoj odgovor v točkah 6.21 in 6.36. |
| --- | --- |

6.30

Komisijin nadzor (obdobje 2000–2006)

| 6.31 | Sodišče je preučilo Komisijine ključne nadzorne dejavnosti, ki zajemajo naknadne revizije, ki jih izvaja Komisija (17), ter uporabo postopkov odložitve in finančnih popravkov. |
| --- | --- |

6.31

Sodišče je preučilo Komisijine ključne nadzorne dejavnosti, ki zajemajo naknadne revizije, ki jih izvaja Komisija (17), ter uporabo postopkov odložitve in finančnih popravkov.

| 6.31 | Komisija se sklicuje na svoja odgovora v točkah 6.9 in 6.22. |
| --- | --- |

6.31

| 6.32 | V letu 2008 je Komisija sprožila 52 postopkov za uradno odložitev plačil in za obdobje 2000–2006 sprejela 10 (18)odločb o odložitvi (19). Posledično se je obseg v letu 2008 izvedenih finančnih popravkov za ESRR, ESS in Kohezijski sklad v okviru programov za obdobje 2000–2006 povečal z 220 milijonov (20)v letu 2007 na 1 169 milijonov (21)v letu 2008 (22). V letu 2008 je bilo dejansko izvršenih približno 60 % sporočenih finančnih popravkov (tj. umaknjenih, poplačanih ali zapadlih). 94 % izvršenih finančnih popravkov so izvedle države članice z umikom neupravičenih odhodkov, ki so jih lahko nadomestile s prijavljanjem dodatnih novih upravičenih odhodkov. To kaže, da države članice sprejemajo, da nepravilnosti popravijo same, da se tako izognejo odločbi Komisije, ki ima za posledico neto zmanjšanje odobrenih sredstev. |
| --- | --- |

6.32

V letu 2008 je Komisija sprožila 52 postopkov za uradno odložitev plačil in za obdobje 2000–2006 sprejela 10 (18)odločb o odložitvi (19). Posledično se je obseg v letu 2008 izvedenih finančnih popravkov za ESRR, ESS in Kohezijski sklad v okviru programov za obdobje 2000–2006 povečal z 220 milijonov (20)v letu 2007 na 1 169 milijonov (21)v letu 2008 (22). V letu 2008 je bilo dejansko izvršenih približno 60 % sporočenih finančnih popravkov (tj. umaknjenih, poplačanih ali zapadlih). 94 % izvršenih finančnih popravkov so izvedle države članice z umikom neupravičenih odhodkov, ki so jih lahko nadomestile s prijavljanjem dodatnih novih upravičenih odhodkov. To kaže, da države članice sprejemajo, da nepravilnosti popravijo same, da se tako izognejo odločbi Komisije, ki ima za posledico neto zmanjšanje odobrenih sredstev.

| 6.33 | Sodišče poudarja, da praksa nadomeščanja neupravičenih odhodkov z novimi odhodki (umik) brez predhodnega preverjanja držav članic ne zagotavlja, da bodo do zaključka programov vsi nepravilni odhodki izvzeti iz financiranja EU. |
| --- | --- |

6.33

Sodišče poudarja, da praksa nadomeščanja neupravičenih odhodkov z novimi odhodki (umik) brez predhodnega preverjanja držav članic ne zagotavlja, da bodo do zaključka programov vsi nepravilni odhodki izvzeti iz financiranja EU.

| 6.33 | Tudi Komisija je ugotovila to težavo in jo bo posebej obravnavala v svoji strategiji za zaključek programov iz obdobja 2000-2006. Komisija se sklicuje tudi na svoj odgovor v točki 6.19. |
| --- | --- |

6.33

| 6.34 | Kar zadeva „Akcijski načrt za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov“ (23), Komisija poroča, da je izvedla 28 od 37 ukrepov. Pet najpomembnejših ukrepov, ki imajo potencialni učinek na napake, se nanaša na naknadne revizije, finančne popravke, odložitve in načrte popravnih ukrepov, ki se še izvajajo, saj so neločljivo povezani s Komisijinimi odgovornostmi glede nadzora in so sestavni del le-teh. Učinka akcijskega načrta še ni možno oceniti, saj napake, storjene v prejšnjih letih, še vedno vplivajo na Komisijino povračilo odhodkov. |
| --- | --- |

6.34

Kar zadeva „Akcijski načrt za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov“ (23), Komisija poroča, da je izvedla 28 od 37 ukrepov. Pet najpomembnejših ukrepov, ki imajo potencialni učinek na napake, se nanaša na naknadne revizije, finančne popravke, odložitve in načrte popravnih ukrepov, ki se še izvajajo, saj so neločljivo povezani s Komisijinimi odgovornostmi glede nadzora in so sestavni del le-teh. Učinka akcijskega načrta še ni možno oceniti, saj napake, storjene v prejšnjih letih, še vedno vplivajo na Komisijino povračilo odhodkov.

| 6.34 | Komisija se strinja, da še ni mogoče v celoti oceniti vpliva njenega akcijskega načrta v zvezi z obdobjem 2000-2006. Zadala si je, da bo februarja 2010 predložila poročilo o začetnem vplivu svojega akcijskega načrta.

  Vendar pa je Komisija v svojem končnem poročilu o izvajanju akcijskega načrta (COM(2009) 42) pokazala, da so bili na podlagi izvajanja njenega akcijskega načrta leta 2008 doseženi pomembni rezultati, kot sta sprejetje 10 odločb o odložitvi plačil in izvajanje 14 nacionalnih akcijskih načrtov. Poleg tega so bili leta 2008 izvedeni popravki v skupnem znesku 1,527 milijarde EUR iz skupnih zahtevkov za plačilo za obdobje 2000-2006 (in končnih zahtevkov iz prejšnjih obdobij), medtem ko je tekla izterjava nadaljnje 2,832 milijarde EUR. |
| --- | --- |

6.34

Vendar pa je Komisija v svojem končnem poročilu o izvajanju akcijskega načrta (COM(2009) 42) pokazala, da so bili na podlagi izvajanja njenega akcijskega načrta leta 2008 doseženi pomembni rezultati, kot sta sprejetje 10 odločb o odložitvi plačil in izvajanje 14 nacionalnih akcijskih načrtov. Poleg tega so bili leta 2008 izvedeni popravki v skupnem znesku 1,527 milijarde EUR iz skupnih zahtevkov za plačilo za obdobje 2000-2006 (in končnih zahtevkov iz prejšnjih obdobij), medtem ko je tekla izterjava nadaljnje 2,832 milijarde EUR.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

Zaključki

| 6.35 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela (glej odstavek 6.17) prišlo do zaključka, da so na plačila (povračilo odhodkov) za skupino politik na področju kohezije za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, vplivale pomembne napake. |
| --- | --- |

6.35

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela (glej odstavek 6.17) prišlo do zaključka, da so na plačila (povračilo odhodkov) za skupino politik na področju kohezije za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, vplivale pomembne napake.

| 6.35 | Večina pomembnih napak, ki jih je odkrilo Računsko sodišče, je omejenih na majhno število držav. Komisija je bila v večini primerov seznanjena s pomanjkljivostmi v sistemih in je leta 2008 v teh programih že sprejela ustrezne popravne ukrepe. V letu 2008 je izvajanje akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije v strukturnih ukrepih dalo konkretne rezultate. Okrepljeni kontrolni ukrepi za obdobje 2007-2013 in prizadevanja Komisije ob začetku obdobja bi morali vplivati na raven napak pri plačilih Skupnosti v novem obdobju. |
| --- | --- |

6.35

| 6.36 | Sodišče je ugotovilo, da so bili sistemi držav članic za popravljanje napak, odkritih z nacionalnimi kontrolami, v večini primerov vsaj delno zadovoljivi. |
| --- | --- |

6.36

Sodišče je ugotovilo, da so bili sistemi držav članic za popravljanje napak, odkritih z nacionalnimi kontrolami, v večini primerov vsaj delno zadovoljivi.

| 6.36 | Komisija ugotavlja, da je večina sistemov za popravke, ki jih je revidiralo Sodišče, delovala zadovoljivo ali delno zadovoljivo. Meni, da je bil dosežen napredek pri pridobivanju zanesljivih dokazil o uspešnem delovanju večletnih mehanizmov popravkov. Še naprej si prizadeva za izboljšanje kakovosti podatkov, ki jih predložijo države članice, in leta 2009 bo ponovno izvedla podobne revizije na kraju samem, kot jih izvaja Računsko sodišče in kot jih je v okviru svojega akcijskega načrta že izvedla v letu 2008. |
| --- | --- |

6.36

Priporočila

| 6.37 | Sodišče Komisiji priporoča, da: |
| --- | --- |

6.37

Sodišče Komisiji priporoča, da:

6.37

| (a) | smernice, dane državam članicam, osredotoči na področja, ki so najbolj podvržena napakam – na vprašanja v zvezi z upravičenostjo in javnimi naročili; |
| --- | --- |

(a)

smernice, dane državam članicam, osredotoči na področja, ki so najbolj podvržena napakam – na vprašanja v zvezi z upravičenostjo in javnimi naročili;

| (a) | Komisija je leta 2008 svoje ukrepe v akcijskem načrtu osredotočila na to priporočilo in si bo na tem področju še naprej prizadevala tudi v letu 2009. Zagotovila je smernice glede pomembnih vprašanj o upravičenosti, kot so naložbe, ki ustvarjajo prihodek, in poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov (enotne tarife in pavšalni zneski), ki so bile uvedene v nedavnih spremembah pravil za obdobje 2007-2013. Komisija je organizirala delavnice glede vprašanj v zvezi z javnimi naročili in bo še naprej dejavno sodelovala pri usposabljanju organov držav članic. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | si prizadeva za zagotovitev učinkovitega delovanja odkrivanja in popravljanja napak na ravni držav članic, vključno s postopki izterjave in poročanja Komisiji; |
| --- | --- |

(b)

si prizadeva za zagotovitev učinkovitega delovanja odkrivanja in popravljanja napak na ravni držav članic, vključno s postopki izterjave in poročanja Komisiji;

| (b) | Komisija je leta 2008 to vprašanje obravnavala v več ukrepih iz akcijskega načrta. Svoja prizadevanja na tem področju bo nadaljevala in države članice je že zaprosila, da leta 2009 okrepijo postopke izterjave in poročanja glede na zaključek programov iz obdobja 2000-2006. |
| --- | --- |

(b)

| (c) | še naprej izvaja revizije operativnih programov, izbrane na podlagi tveganja, ki so osredotočene na vprašanja in programe, ki so najbolj podvrženi tveganju; |
| --- | --- |

(c)

še naprej izvaja revizije operativnih programov, izbrane na podlagi tveganja, ki so osredotočene na vprašanja in programe, ki so najbolj podvrženi tveganju;

| (c) | Komisija je leta 2008 to priporočilo podrobno obravnavala v točki 1.1 svojega akcijskega načrta. Leta 2009 si bo prizadevala za dosego tega cilja, kakor je navedeno v njeni skupni revizijski strategiji za strukturne sklade za obdobje 2009-2011. |
| --- | --- |

(c)

| (d) | zagotovi strogo uporabo popravnih mehanizmov pri tistih operativnih programih, pri katerih so bile odkrite težave, hkrati pa zagotovi, da pri tem procesu ne bodo nastajale nove napake. |
| --- | --- |

(d)

zagotovi strogo uporabo popravnih mehanizmov pri tistih operativnih programih, pri katerih so bile odkrite težave, hkrati pa zagotovi, da pri tem procesu ne bodo nastajale nove napake.

| (d) | Komisija je leta 2008 to priporočilo podrobno obravnavala v ukrepih 8.1 in 8.2 akcijskega načrta in bo še naprej vse do zaključka preverjala, ali so bili umaknjeni nepravilni odhodki nadomeščeni z upravičenimi odhodki. |
| --- | --- |

(d)

---

(1)  O odhodkih za razvoj podeželja in ribištvo poročata področji politik 5 – kmetijstvo in razvoj podeželja ter 11 – ribištvo.

(2)  V okviru naslovov 4 in 13 splošnega proračuna so ti trije skladi zajemali 97 % plačil v letu 2008. Ostali 3 % so bili zagotovljeni z drugimi instrumenti, opisanimi v
  tabeli 6.1
  .

(3)  Glede na vrsto in zapletenost projekta je lahko veliko postavk in vrst stroškov, ki podpirajo zahtevek za povračilo.

(4)  Nosilci projektov so upravičenci, ki so lahko zasebniki ali združenja, zasebne ali javne družbe ali pa lokalni, regionalni ali nacionalni organi.

(5)  Predvsem Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 210, 31.7.2006, str. 25) in Uredba Komisije (ES) št. 1828/2006 (UL L 371, 27.12.2006, str. 1).

(6)  Države članice te popravke Komisiji sporočijo kot „umike“, „izterjave“ ali „še nerešene izterjave“.

(7)  Člen 39(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 (UL L 161, 26.6.1999, str. 1).

(8)  Glej
  Prilogi 6.1, 1.3
  . V letu 2007 je ta vrednost znašala 54 %.

(9)  V letu 2007 je bila ta vrednost 11 % (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 6.27), v letu 2006 pa 12 % (Letno poročilo za proračunsko leto 2006, odstavek 6.39).

(10)  To razmerje se nanaša na 24,8 milijarde EUR povračil, omenjenih v zadnjem stavku odstavka 6.6.

(11)  Od sedmih projektov jih je bilo pet v celoti neupravičenih do sofinanciranja, en pa je imel resne napake.

(12)  Specifična pravila za upravičenost za sklade in druga pravila Skupnosti kot so pravila EU glede javnih naročil ter pravila o državni pomoči.

(13)  UL L 199, 9.8.1993, str. 54.

(14)  Predpogoj za prvo vmesno plačilo je odobritev opisov sistemov in ocen skladnosti.

(15)  Države članice morajo Komisiji poročati o lastnih finančnih popravkih, tako da razlikujejo med umiki, izterjavami in še nerešenimi izterjavami (kot je pojasnjeno v odstavku 6.13).

(16)  Sodišče ni ocenilo, ali so bile države članice uspešne pri odkrivanju napak.

(17)  Rezultati spremljanja revizijskih poročil s strani Sodišča so povzeti v
  Prilogi 6.2.

(18)  V primerjavi z eno v letu 2007.

(19)  Komisijina sprožitev postopka odložitve je prvi korak pri izvajanju programa k možni izvedbi finančnega popravka. Če država članica sama ne izvede zahtevanih popravnih ukrepov in finančnih popravkov, lahko Komisija odloži plačila in sprejme odločbo o finančnih popravkih.

(20)  Skupni znesek v višini 220 milijonov EUR se nanaša na finančne popravke brez odločbe Komisije.

(21)  1 109 milijonov brez odločbe Komisije in 60 milijonov z odločbo Komisije.

(22)  Kumulativni znesek finančnih popravkov, ki se nanaša na obdobje 2000–2006 kot posledica Komisijinih nadzornih dejavnosti, je 3 313 milijonov.

(23)  COM(2008) 97, odobreno 19. februarja 2008 in končno poročilo o izvajanju COM(2009) 42/3.

(24)  O reviziji upravnih odhodkov poroča poglavje 11.

PRILOGA 6.1

DEL 1:   GLAVNE ZNAČILNOSTI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ NA PODLAGI VZORCA

1.1 —   Velikost vzorca

| Leto | Število preizkušenih transakcij |
| --- | --- |
| 2008 | 170
   (1) |
| 2007 | 180 |

Leto

Število preizkušenih transakcij

2008

170
   (1)

2007

180

1.2 —   Struktura vzorca

| Odstotek preizkušenih transakcij, ki so bile | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| ESS | ESRR | Kohezijski sklad | Skupaj |
| končna/vmesna plačila | 29 % | 55 % | 16 % | 100 % | 100 % |
| predujmi | — | — | — | — | — |
| Skupaj | 29 % | 55 % | 16 % | 100 % | 100 % |

Odstotek preizkušenih transakcij, ki so bile

2008

2007

ESS

ESRR

Kohezijski sklad

Skupaj

končna/vmesna plačila

29 %

55 %

16 %

100 %

100 %

predujmi

—

—

—

—

—

Skupaj

29 %

55 %

16 %

100 %

100 %

1.3 —   Pogostost in ocenjeni učinek napak

| Napake | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| ESS | ESRR | Kohezijski sklad | Skupaj |
| Pogostost:

  preizkušenih transakcij, na katere so vplivale napake | 18 % {9} | 51 % {48} | 59 % {16} | 43 % {73} | 54 % {97} |
| Pogostost:

  napak, ki so količinsko opredeljive | 44 % {4} | 47 % {37} | 21 % {4} | 42 % {45} | 43 % {63} |
| Učinek količinsko opredeljivih napak:

  najverjetnejša stopnja napake je v razponu (2) | nad 5 % | nad 5 % |

Napake

2008

2007

ESS

ESRR

Kohezijski sklad

Skupaj

Pogostost:

preizkušenih transakcij, na katere so vplivale napake

18 % {9}

51 % {48}

59 % {16}

43 % {73}

54 % {97}

Pogostost:

napak, ki so količinsko opredeljive

44 % {4}

47 % {37}

21 % {4}

42 % {45}

43 % {63}

Učinek količinsko opredeljivih napak:

najverjetnejša stopnja napake je v razponu (2)

nad 5 %

nad 5 %

1.4 —   Vrste napak v vzorcu

| Odstotek napak v preizkušenih transakcijah, ki zadevajo | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| ESS | ESRR | Kohezijski sklad | Skupaj |
| upravičenost | 22 % | 46 % | 16 % | 38 % | 34 % |
| dejanskost | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 5 % |
| točnost | 33 % | 10 % | 10 % | 12 % | 18 % |
| drugo (skladnost, ki ne vpliva na plačilo) | 45 % | 44 % | 74 % | 50 % | 43 % |
| Skupaj | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Odstotek napak v preizkušenih transakcijah, ki zadevajo

2008

2007

ESS

ESRR

Kohezijski sklad

Skupaj

upravičenost

22 %

46 %

16 %

38 %

34 %

dejanskost

0 %

0 %

0 %

0 %

5 %

točnost

33 %

10 %

10 %

12 %

18 %

drugo (skladnost, ki ne vpliva na plačilo)

45 %

44 %

74 %

50 %

43 %

Skupaj

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

DEL 2:   SKUPNA OCENA NADZORNIH IN KONTROLNIH SISTEMOV

2.1 —   Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov — sistemi v zvezi z izterjavami in finančnimi popravki na ravni držav članic

| | Evidentiranje napak | Popravljanje napak | Evidentiranje popravkov | Poročanje Komisiji o popravkih | Poročanje OLAF-u o nepravilnostih |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ESRR – Grčija – Epir | | | | | |
| ESRR – INTERREG Nemčija/Poljska – Sistem Nemčija | | | | | |
| ESRR – INTERREG Nemčija/Poljska – Sistem Poljska | | | | | |
| ESRR – INTERREG Španija/Portugalska | | | | | |
| ESRR – Italija – Kalabrija | | | | | |
| ESRR – Italija – Apulija | | | | | |
| ESRR – Španija – Andaluzija | | | | | |
| ESRR – Poljska – Konkurenčnost | | | | | |
| ESRR – Portugalska – Dostopnost in promet | | | | | |
| ESRR – Španija – Cilj 1 | | | | | |
| ESRR – Združeno kraljestvo – Cornwall Cilj 1 | | | | | |
| ESS – Belgija – Hainaut | | | | | |
| ESS – Francija – Cilj 3 | | | | | |
| ESS – Grčija – Konkurenčnost | | | | | |
| ESS – Nizozemska – Cilj 3 | | | | | |
| ESS – Švedska – Cilj 3 | | | | | |
| Legenda: | zadovoljivo |
| | delno zadovoljivo |
| | nezadovoljivo |

Evidentiranje napak

Popravljanje napak

Evidentiranje popravkov

Poročanje Komisiji o popravkih

Poročanje OLAF-u o nepravilnostih

ESRR – Grčija – Epir

ESRR – INTERREG Nemčija/Poljska – Sistem Nemčija

ESRR – INTERREG Nemčija/Poljska – Sistem Poljska

ESRR – INTERREG Španija/Portugalska

ESRR – Italija – Kalabrija

ESRR – Italija – Apulija

ESRR – Španija – Andaluzija

ESRR – Poljska – Konkurenčnost

ESRR – Portugalska – Dostopnost in promet

ESRR – Španija – Cilj 1

ESRR – Združeno kraljestvo – Cornwall Cilj 1

ESS – Belgija – Hainaut

ESS – Francija – Cilj 3

ESS – Grčija – Konkurenčnost

ESS – Nizozemska – Cilj 3

ESS – Švedska – Cilj 3

Legenda:

zadovoljivo

delno zadovoljivo

nezadovoljivo

---

(1)  170 vmesnih povračil predstavlja 180 enot vzorčenja. Sodišče uporablja metodo vzorčenja denarnih enot, kjer se lahko povračila izberejo več kot enkrat, če njihova denarna vrednost presega vzorčni interval.

(2)  Sodišče razlikuje med tremi stopnjami najverjetnejše napake: pod 2 %, med 2 % in 5 %, nad 5 %.

Številke, navedene v oklepajih {}, predstavljajo absolutno število transakcij.

PRILOGA 6.2

NADALJNJE UKREPANJE NA PODLAGI KLJUČNIH OPAŽANJ IZ IZJAVE O ZANESLJIVOSTI

| Opažanje Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Ukrepi Komisije za izboljšanje upravljanja kohezijskih projektov |
| Sodišče vedno znova ugotavlja pomembno stopnjo napak pri kohezijskih projektih. Sodišče je kontrolne sisteme v državah članicah ocenilo kot neuspešne ali zmerno uspešne in ugotovilo, da Komisijin nadzor ni uspešen pri preprečevanju napak na ravni držav članic.
  (Glej npr. letna poročila za proračunsko leto 2007, odstavki 6.22 do 6.32, za proračunsko leto 2006, odstavki 6.37 do 6.45, za proračunsko leto 2005, odstavki 6.38 do 6.45, za proračunsko leto 2004, odstavki 5.47 do 5.54 ter za proračunsko leto 2003, odstavki 5.55, 5.56 in 5.66 do 5.69). | Komisija je v začetku leta 2008 sprejela akcijski načrt za okrepitev svoje nadzorne vloge v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov (COM(2008) 97 konč., objavljeno 19.2.2008). | Komisija izvaja akcijski načrt in leta 2008 je bilo sporočeno, da je bilo zaključenih 28 od 37 ukrepov. Vendar bo učinek Komisijinih ukrepov možno oceniti šele v prihodnjih letih, ko bodo na voljo rezultati izvedenih ukrepov. | Komisija si je zadala, da bo februarja 2010 predložila sporočilo o začetnem vplivu svojega akcijskega načrta. |
| 2.   Izjava o zanesljivosti za leto 2006: Nadaljnje ukrepanje Komisije na podlagi opažanj Sodišča |
| V letu 2006 je Sodišče pri vseh revidiranih programih ugotovilo pomembno stopnjo napak v izjavah o odhodkih za projekte. Na 77 od 177 projektov, revidiranih za programsko obdobje od leta 2000 do 2006, so vplivale pomembne napake.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2006, odstavki 6.13 do 6.15 in 6.26 do 6.28) | Komisija je dodatno izboljšala nadaljnje ukrepanje na podlagi revizijskih opažanj, ki je sestavljeno tudi iz odložitev plačil in finančnih popravkov. | Sodišče je preučilo nadaljnje ukrepanje Komisije po opažanjih, ki so sledila 20 revizijam, ki jih je opravilo Sodišče in o njih poročalo v izjavi o zanesljivosti za proračunsko leto 2006. Analiza, ki jo je izvedlo Sodišče, kaže, da je bilo nadaljnje ukrepanje izvedeno v vseh primerih. | Komisija je okrepila spremljanje in nadziranje revizijskih rezultatov, vključno z ugotovitvami Računskega sodišča, kar je posledica izvajanja akcijskega načrta Komisije iz leta 2008 za krepitev njene nadzorne vloge. |
| 3.   Nadaljnje ukrepanje po ključnih ugotovitvah glede Komisijine revizijske dejavnosti |
| Za Letno poročilo za leto 2006 je bilo ocenjenih 15 revizij, ki sta jih izvedla GD REGIO in GD EMPL. Le nekaj več kot polovica teh Komisijinih revizij je imela značilnosti uspešnega instrumenta nadzora. (Letno poročilo za proračunsko leto 2006, odstavka 6.23 in 6.36 ter tabela 6.3. Glej tudi Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 6.30). | V okviru akcijskega načrta za strukturne ukrepe se je Komisija zavezala, da bo sprejela ukrepe za povečanje učinka svojega revizijskega dela s pospešenim izvajanjem odložitev plačil in finančnih popravkov (glej Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odgovor Komisije na odstavek 6.30). | Sodišče je za svoj pregled nadaljnjega ukrepanja izbralo nov vzorec, sestavljen iz 15 revizij, ki jih je izvedla Komisija, ter ocenilo revizijsko sled in dokumentiranje pomembnih zadev ter pregledalo revizijsko delo. Sodišče je prišlo do zaključka, da sta GD REGIO in GD EMPL v teh 15 primerih uporabila primerne revizijske postopke za oceno delovanja upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic.
  Vendar so v zvezi z dokumentiranjem izvedenega revizijskega dela potrebne nekatere izboljšave, zlasti v zvezi s celovitostjo revizijskih postopkov. | Komisija meni, da je bila dokumentacija v večini primerov popolna. Pri pregledu kakovosti in dokumentacije bo še naprej uporabljala visoke standarde. |

Opažanje Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza Sodišča

Odgovor Komisije

1.   Ukrepi Komisije za izboljšanje upravljanja kohezijskih projektov

Sodišče vedno znova ugotavlja pomembno stopnjo napak pri kohezijskih projektih. Sodišče je kontrolne sisteme v državah članicah ocenilo kot neuspešne ali zmerno uspešne in ugotovilo, da Komisijin nadzor ni uspešen pri preprečevanju napak na ravni držav članic.

(Glej npr. letna poročila za proračunsko leto 2007, odstavki 6.22 do 6.32, za proračunsko leto 2006, odstavki 6.37 do 6.45, za proračunsko leto 2005, odstavki 6.38 do 6.45, za proračunsko leto 2004, odstavki 5.47 do 5.54 ter za proračunsko leto 2003, odstavki 5.55, 5.56 in 5.66 do 5.69).

Komisija je v začetku leta 2008 sprejela akcijski načrt za okrepitev svoje nadzorne vloge v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov (COM(2008) 97 konč., objavljeno 19.2.2008).

Komisija izvaja akcijski načrt in leta 2008 je bilo sporočeno, da je bilo zaključenih 28 od 37 ukrepov. Vendar bo učinek Komisijinih ukrepov možno oceniti šele v prihodnjih letih, ko bodo na voljo rezultati izvedenih ukrepov.

Komisija si je zadala, da bo februarja 2010 predložila sporočilo o začetnem vplivu svojega akcijskega načrta.

2.   Izjava o zanesljivosti za leto 2006: Nadaljnje ukrepanje Komisije na podlagi opažanj Sodišča

V letu 2006 je Sodišče pri vseh revidiranih programih ugotovilo pomembno stopnjo napak v izjavah o odhodkih za projekte. Na 77 od 177 projektov, revidiranih za programsko obdobje od leta 2000 do 2006, so vplivale pomembne napake.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2006, odstavki 6.13 do 6.15 in 6.26 do 6.28)

Komisija je dodatno izboljšala nadaljnje ukrepanje na podlagi revizijskih opažanj, ki je sestavljeno tudi iz odložitev plačil in finančnih popravkov.

Sodišče je preučilo nadaljnje ukrepanje Komisije po opažanjih, ki so sledila 20 revizijam, ki jih je opravilo Sodišče in o njih poročalo v izjavi o zanesljivosti za proračunsko leto 2006. Analiza, ki jo je izvedlo Sodišče, kaže, da je bilo nadaljnje ukrepanje izvedeno v vseh primerih.

Komisija je okrepila spremljanje in nadziranje revizijskih rezultatov, vključno z ugotovitvami Računskega sodišča, kar je posledica izvajanja akcijskega načrta Komisije iz leta 2008 za krepitev njene nadzorne vloge.

3.   Nadaljnje ukrepanje po ključnih ugotovitvah glede Komisijine revizijske dejavnosti

Za Letno poročilo za leto 2006 je bilo ocenjenih 15 revizij, ki sta jih izvedla GD REGIO in GD EMPL. Le nekaj več kot polovica teh Komisijinih revizij je imela značilnosti uspešnega instrumenta nadzora. (Letno poročilo za proračunsko leto 2006, odstavka 6.23 in 6.36 ter tabela 6.3. Glej tudi Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 6.30).

V okviru akcijskega načrta za strukturne ukrepe se je Komisija zavezala, da bo sprejela ukrepe za povečanje učinka svojega revizijskega dela s pospešenim izvajanjem odložitev plačil in finančnih popravkov (glej Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odgovor Komisije na odstavek 6.30).

Sodišče je za svoj pregled nadaljnjega ukrepanja izbralo nov vzorec, sestavljen iz 15 revizij, ki jih je izvedla Komisija, ter ocenilo revizijsko sled in dokumentiranje pomembnih zadev ter pregledalo revizijsko delo. Sodišče je prišlo do zaključka, da sta GD REGIO in GD EMPL v teh 15 primerih uporabila primerne revizijske postopke za oceno delovanja upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic.

Vendar so v zvezi z dokumentiranjem izvedenega revizijskega dela potrebne nekatere izboljšave, zlasti v zvezi s celovitostjo revizijskih postopkov.

Komisija meni, da je bila dokumentacija v večini primerov popolna. Pri pregledu kakovosti in dokumentacije bo še naprej uporabljala visoke standarde.

---

POGLAVJE 7

Raziskave, energetika in promet

KAZALO

Uvod

Kako se porablja denar

Pravilnost transakcij

Uspešnost sistemov

Sistemi, povezani s pravilnostjo transakcij

Predhodni dokumentacijski pregledi izjav o stroških

Revizijsko potrjevanje izjav o stroških

Komisijina strategija naknadnih revizij

Sistemi, povezani z izterjavami in finančnimi popravki

Zaključki in priporočila

Zaključki

Priporočila

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 7.1 | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča o skupini politik raziskave, energetika in promet, ki zajema področja politike 06 – energetika in promet; 08 – raziskave; 09 – informacijska družba in mediji ter 10 – neposredne raziskave. Podrobne informacije o zajetih dejavnostih, porabi za leto in vrsti upravljanja so v
  tabeli 7.1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

7.1

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča o skupini politik raziskave, energetika in promet, ki zajema področja politike 06 – energetika in promet; 08 – raziskave; 09 – informacijska družba in mediji ter 10 – neposredne raziskave. Podrobne informacije o zajetih dejavnostih, porabi za leto in vrsti upravljanja so v
  tabeli 7.1
  .

| 7.2 | Cilj energetske in prometne politike je zagotoviti evropskim državljanom in podjetjem konkurenčne sisteme energetike in prometa, povečati trajnost proizvodnje in porabe energije, ustvariti pogoje za neprekinjeno in varno oskrbo z energijo ter prometnimi storitvami v EU, izboljšati varnost prometa in energije ter mednarodnemu okolju predstaviti politike Unije o konkurenčnima, trajnima, zagotovljenima in varnima prometu in energetiki. |
| --- | --- |

7.2

Cilj energetske in prometne politike je zagotoviti evropskim državljanom in podjetjem konkurenčne sisteme energetike in prometa, povečati trajnost proizvodnje in porabe energije, ustvariti pogoje za neprekinjeno in varno oskrbo z energijo ter prometnimi storitvami v EU, izboljšati varnost prometa in energije ter mednarodnemu okolju predstaviti politike Unije o konkurenčnima, trajnima, zagotovljenima in varnima prometu in energetiki.

| 7.3 | Cilj raziskovalne politike je doseči oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora (ERP). Evropski raziskovalni prostor je skupaj z dokončno vzpostavitvijo enotnega trga bistvenega pomena za izvajanje lizbonske strategije za zaposlovanje, mednarodno konkurenčnost, gospodarsko reformo in socialno kohezijo, predvsem prek vzpostavitve področja izobraževanja, usposabljanja, raziskav in inovacij. |
| --- | --- |

7.3

Cilj raziskovalne politike je doseči oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora (ERP). Evropski raziskovalni prostor je skupaj z dokončno vzpostavitvijo enotnega trga bistvenega pomena za izvajanje lizbonske strategije za zaposlovanje, mednarodno konkurenčnost, gospodarsko reformo in socialno kohezijo, predvsem prek vzpostavitve področja izobraževanja, usposabljanja, raziskav in inovacij.

| 7.4 | Politike na področjih informacijske družbe in medijev se osredotočajo na strateško pobudo EU i2010, ki spodbuja inovacije in konkurenčnost prek raziskav ter razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij, prispeva pa tudi h krepitvi evropskega avdiovizualnega sektorja. |
| --- | --- |

7.4

Politike na področjih informacijske družbe in medijev se osredotočajo na strateško pobudo EU i2010, ki spodbuja inovacije in konkurenčnost prek raziskav ter razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij, prispeva pa tudi h krepitvi evropskega avdiovizualnega sektorja.

| 7.5 | Z odhodki za neposredne raziskave se financirajo raziskovalne in z njimi povezane dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča, ki je generalni direktorat Komisije. Cilj Skupnega raziskovalnega središča je zagotoviti znanstveno in tehnično pomoč po meri uporabnika pri zasnovi, razvoju, izvajanju in spremljanju politik EU. |
| --- | --- |

7.5

Z odhodki za neposredne raziskave se financirajo raziskovalne in z njimi povezane dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča, ki je generalni direktorat Komisije. Cilj Skupnega raziskovalnega središča je zagotoviti znanstveno in tehnično pomoč po meri uporabnika pri zasnovi, razvoju, izvajanju in spremljanju politik EU.

Tabela 7.1 —   Razčlenitev plačil po področjih politike

| Proračunski naslov | Področje politike | Opis | Plačila v letu 2008


  (v milijonih EUR) | Način upravljanja proračuna |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 | Energetika in promet | Upravni odhodki (10) | 128 | neposredno centralizirano |
| Notranji, zračni in pomorski promet | 278 | neposredno centralizirano |
| Vseevropska omrežja (TENs) | 888 | neposredno centralizirano |
| Konvencionalne in obnovljive energije | 72 | neposredno centralizirano |
| Jedrska energija | 215 | neposredno centralizirano
  posredno centralizirano
  decentralizirano in skupno |
| Raziskave na področju energetike in prometa (prevoza) (sedmi okvirni program) | 108 | neposredno centralizirano |
| Zaključek prejšnjih okvirnih programov (peti in šesti okvirni program) | 92 | neposredno centralizirano |
| Varnost in zaščita energije in uporabnikov prometa (prevoza) | 3 | neposredno centralizirano |
| | 1 784 | |
| 8 | Raziskave | Upravni odhodki (10) | 241 | neposredno centralizirano |
| Sedmi okvirni program | 2 223 | neposredno centralizirano |
| ITER | 96 | posredno centralizirano |
| Zaključek prejšnjih okvirnih programov (peti in šesti okvirni program) | 1 836 | neposredno centralizirano |
| Drugo | 42 | neposredno centralizirano |
| | 4 438 | |
| 9 | Informacijska družba in mediji | Upravni odhodki (10) | 129 | neposredno centralizirano |
| Sedmi okvirni program | 749 | neposredno centralizirano |
| Mediji | 82 | neposredno centralizirano |
| CIP in drugi | 141 | neposredno centralizirano |
| Zaključek prejšnjih programov | 607 | neposredno centralizirano |
| | 1 708 | |
| 10 | Neposredne raziskave | Uslužbenci, tekoči stroški in naložbe (11) | 306 | neposredno centralizirano |
| Sedmi okvirni program | 38 | neposredno centralizirano |
| Zgodovinske odgovornosti, ki izvirajo iz jedrskih dejavnosti | 23 | neposredno centralizirano |
| Zaključek prejšnjih okvirnih programov (peti in šesti okvirni program) | 22 | neposredno centralizirano |
| | 389 | |
| Upravni odhodki skupaj | 804 | |
| Sedmi okvirni program skupaj (11) | 3 214 | |
| Prejšnji okvirni programi skupaj | 2 557 | |
| Vseevropska omrežja skupaj | 888 | |
| Drugo skupaj | 857 | |
| Operativni odhodki skupaj | 7 516 | |
| Plačila za leto skupaj | 8 320 | |
| Prevzete obveznosti za leto skupaj | 9 157 | |

Proračunski naslov

Področje politike

Opis

Plačila v letu 2008

(v milijonih EUR)

Način upravljanja proračuna

6

Energetika in promet

Upravni odhodki (10)

128

neposredno centralizirano

Notranji, zračni in pomorski promet

278

neposredno centralizirano

Vseevropska omrežja (TENs)

888

neposredno centralizirano

Konvencionalne in obnovljive energije

72

neposredno centralizirano

Jedrska energija

215

neposredno centralizirano

posredno centralizirano

decentralizirano in skupno

Raziskave na področju energetike in prometa (prevoza) (sedmi okvirni program)

108

neposredno centralizirano

Zaključek prejšnjih okvirnih programov (peti in šesti okvirni program)

92

neposredno centralizirano

Varnost in zaščita energije in uporabnikov prometa (prevoza)

3

neposredno centralizirano

1 784

8

Raziskave

Upravni odhodki (10)

241

neposredno centralizirano

Sedmi okvirni program

2 223

neposredno centralizirano

ITER

96

posredno centralizirano

Zaključek prejšnjih okvirnih programov (peti in šesti okvirni program)

1 836

neposredno centralizirano

Drugo

42

neposredno centralizirano

4 438

9

Informacijska družba in mediji

Upravni odhodki (10)

129

neposredno centralizirano

Sedmi okvirni program

749

neposredno centralizirano

Mediji

82

neposredno centralizirano

CIP in drugi

141

neposredno centralizirano

Zaključek prejšnjih programov

607

neposredno centralizirano

1 708

10

Neposredne raziskave

Uslužbenci, tekoči stroški in naložbe (11)

306

neposredno centralizirano

Sedmi okvirni program

38

neposredno centralizirano

Zgodovinske odgovornosti, ki izvirajo iz jedrskih dejavnosti

23

neposredno centralizirano

Zaključek prejšnjih okvirnih programov (peti in šesti okvirni program)

22

neposredno centralizirano

389

Upravni odhodki skupaj

804

Sedmi okvirni program skupaj (11)

3 214

Prejšnji okvirni programi skupaj

2 557

Vseevropska omrežja skupaj

888

Drugo skupaj

857

Operativni odhodki skupaj

7 516

Plačila za leto skupaj

8 320

Prevzete obveznosti za leto skupaj

9 157

Kako se porablja denar

| 7.6 | Približno 80 % operativnih odhodkov za to skupino politik je namenjenih raziskovalnim projektom v okviru večletnih okvirnih programov, ki vsebujejo številne sheme financiranja za podporo različnih tematskih področij in vrst projektov. |
| --- | --- |

7.6

Približno 80 % operativnih odhodkov za to skupino politik je namenjenih raziskovalnim projektom v okviru večletnih okvirnih programov, ki vsebujejo številne sheme financiranja za podporo različnih tematskih področij in vrst projektov.

| 7.6–7.10 | Raziskovalni okvirni programi vključujejo tehnično in finančno zapletene projekte. Za kontrolirano okolje je značilno veliko število upravičencev, od katerih ima vsak vzpostavljen svoj kontrolni sistem.

  Izvajanje raziskovalnih okvirnih programov je mogoče razdeliti na štiri stopnje: ocenjevanje predlogov, izbira predlogov in pogajanja o pogodbah, upravljanje projektov in pogodb ter finančne revizije in druge naknadne kontrole.


  Komisija mnogih napak, ki jih naredijo upravičenci, ne more odkriti pred izvršitvijo plačil. Da bi to preprečili, izvaja Komisija strategijo kontrole, katere cilj je zagotoviti pravnost in pravilnost plačil na večletni podlagi. Temelji na sistematičnem odkrivanju in popravljanju morebitnih napak, ki jih ni bilo mogoče ugotoviti pred izvršitvijo plačil. To je mogoče z okrepitvijo naknadnih revizij, ki so ključnega pomena v strategiji kontrole, in izterjavo morebitnih preplačil revidiranim upravičencem.


  Poleg tega so bile za OP7 sprejete pobude za okrepitev drugih vrst nadzora. Generalni direktorati za raziskave so uvedli „dogovorjene postopke“ za izboljšanje revizijskih potrdil ter predhodno potrjevanje računovodskih metodologij, ki jih uporabljajo upravičenci za uporabo povprečnih stroškov dela in/ali splošno stroškovno računovodstvo (vključno z neposrednimi stroški).


  Kar zadeva druge programe iz tega poglavja, na primer vseevropska omrežja in sklad za jedrsko razgradnjo, se njihove strategije kontrole v različni meri razlikujejo od strategije, predvidene za okvirni program za raziskave, da se upoštevajo njihove posebne značilnosti. |
| --- | --- |

7.6–7.10

Izvajanje raziskovalnih okvirnih programov je mogoče razdeliti na štiri stopnje: ocenjevanje predlogov, izbira predlogov in pogajanja o pogodbah, upravljanje projektov in pogodb ter finančne revizije in druge naknadne kontrole.

Komisija mnogih napak, ki jih naredijo upravičenci, ne more odkriti pred izvršitvijo plačil. Da bi to preprečili, izvaja Komisija strategijo kontrole, katere cilj je zagotoviti pravnost in pravilnost plačil na večletni podlagi. Temelji na sistematičnem odkrivanju in popravljanju morebitnih napak, ki jih ni bilo mogoče ugotoviti pred izvršitvijo plačil. To je mogoče z okrepitvijo naknadnih revizij, ki so ključnega pomena v strategiji kontrole, in izterjavo morebitnih preplačil revidiranim upravičencem.

Poleg tega so bile za OP7 sprejete pobude za okrepitev drugih vrst nadzora. Generalni direktorati za raziskave so uvedli „dogovorjene postopke“ za izboljšanje revizijskih potrdil ter predhodno potrjevanje računovodskih metodologij, ki jih uporabljajo upravičenci za uporabo povprečnih stroškov dela in/ali splošno stroškovno računovodstvo (vključno z neposrednimi stroški).

Kar zadeva druge programe iz tega poglavja, na primer vseevropska omrežja in sklad za jedrsko razgradnjo, se njihove strategije kontrole v različni meri razlikujejo od strategije, predvidene za okvirni program za raziskave, da se upoštevajo njihove posebne značilnosti.

| 7.7 | Komisija plačila upravičencem običajno izvrši brez sodelovanja nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov v državah članicah. Prispevek EU določenim velikim raziskovalnim projektom, kot je razvoj jedrskega fuzijskega reaktorja ITER, od leta 2008 poteka prek skupnih podjetij. Ta so organi Skupnosti, ki upravljajo financiranje, zagotovljeno s strani Komisije ter drugih javnih in zasebnih partnerjev. |
| --- | --- |

7.7

Komisija plačila upravičencem običajno izvrši brez sodelovanja nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov v državah članicah. Prispevek EU določenim velikim raziskovalnim projektom, kot je razvoj jedrskega fuzijskega reaktorja ITER, od leta 2008 poteka prek skupnih podjetij. Ta so organi Skupnosti, ki upravljajo financiranje, zagotovljeno s strani Komisije ter drugih javnih in zasebnih partnerjev.

| 7.8 | Upravičenci so lahko raziskovalni inštituti, univerze, javne uprave, podjetja ali posamezniki. Upravičenci ali partnerji (1)pri projektu ponavadi sodelujejo kot konzorcij iz različnih držav članic EU ali pridruženih držav. Projekti običajno trajajo več let. Financiranje se zagotovi prek sporazuma o donaciji s Komisijo. Donacije znašajo od približno 20 000 EUR za posamezne raziskovalce do 30 milijonov EUR za velike skupne projekte. Čeprav je upravičencev več kot 15 000, jih 240 največjih prejme približno 50 % skupnih plačil. |
| --- | --- |

7.8

Upravičenci so lahko raziskovalni inštituti, univerze, javne uprave, podjetja ali posamezniki. Upravičenci ali partnerji (1)pri projektu ponavadi sodelujejo kot konzorcij iz različnih držav članic EU ali pridruženih držav. Projekti običajno trajajo več let. Financiranje se zagotovi prek sporazuma o donaciji s Komisijo. Donacije znašajo od približno 20 000 EUR za posamezne raziskovalce do 30 milijonov EUR za velike skupne projekte. Čeprav je upravičencev več kot 15 000, jih 240 največjih prejme približno 50 % skupnih plačil.

| 7.9 | Naslednja velika kategorija odhodkov (približno 12 % celote) je namenjena velikim projektom na področju energetike in prometa v okviru programa vseevropskih omrežij (2). Upravičenci so običajno organi držav članic, lahko pa tudi javna ali zasebna podjetja. |
| --- | --- |

7.9

Naslednja velika kategorija odhodkov (približno 12 % celote) je namenjena velikim projektom na področju energetike in prometa v okviru programa vseevropskih omrežij (2). Upravičenci so običajno organi držav članic, lahko pa tudi javna ali zasebna podjetja.

| 7.10 | Tako pri raziskovalnih projektih kot pri projektih na področju prometa in energetike se donacije običajno izplačajo v obrokih: s predujmom ob podpisu sporazuma o donaciji, ki mu sledijo vmesna in končna plačila, s katerimi se povrne upravičene odhodke, ki so jih upravičenci sporočili v rednih izjavah o stroških. |
| --- | --- |

7.10

Tako pri raziskovalnih projektih kot pri projektih na področju prometa in energetike se donacije običajno izplačajo v obrokih: s predujmom ob podpisu sporazuma o donaciji, ki mu sledijo vmesna in končna plačila, s katerimi se povrne upravičene odhodke, ki so jih upravičenci sporočili v rednih izjavah o stroških.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 7.11 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 7.1, del 1
  . Sodišče je ugotovilo, da so v vzorcu 150 plačil na 33 plačil vplivale napake. Nobena napaka ni bila ugotovljena v 63 revidiranih predujmih in enem revidiranem vmesnem plačilu v okviru sedmega okvirnega programa. Po ugotovitvah Sodišča je najverjetnejša stopnja napake med 2 % in 5 %. |
| --- | --- |

7.11

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 7.1, del 1
  . Sodišče je ugotovilo, da so v vzorcu 150 plačil na 33 plačil vplivale napake. Nobena napaka ni bila ugotovljena v 63 revidiranih predujmih in enem revidiranem vmesnem plačilu v okviru sedmega okvirnega programa. Po ugotovitvah Sodišča je najverjetnejša stopnja napake med 2 % in 5 %.

| 7.12 | Večina napak zadeva povračilo neupravičenih stroškov v vmesnih in končnih plačilih raziskovalnim projektom v okviru šestega okvirnega programa. V teh primerih Komisija pred izplačilom ni ugotovila, da so stroški neupravičeni, ali pa je napačno izračunala upravičeni znesek povračila. |
| --- | --- |

7.12

Večina napak zadeva povračilo neupravičenih stroškov v vmesnih in končnih plačilih raziskovalnim projektom v okviru šestega okvirnega programa. V teh primerih Komisija pred izplačilom ni ugotovila, da so stroški neupravičeni, ali pa je napačno izračunala upravičeni znesek povračila.

| 7.12–7.14 | Večino napak je mogoče pripisati nepravilni prijavi stroškov dela in upravnih stroškov. Mnoge od teh napak je mogoče odkriti le z revizijo v prostorih upravičencev. Komisija je zato uvedla strategijo kontrole in razvila dejavnost naknadnih revizij. Sprejeti popravni ukrepi so pripomogli k zmanjšanju stopnje napake v zadnjih letih. Za 7OP so bili sprejeti dodatni popravni ukrepi, zlasti v zvezi z revizijskim potrjevanjem. |
| --- | --- |

7.12–7.14

| 7.13 | Te ugotovitve se skladajo z ugotovitvami Komisijinega programa revizij in s pridržki o točnosti zahtevkov za povračilo stroškov v okviru šestega okvirnega programa, ki so jih v svojih letnih poročilih o dejavnostih izrazili generalni direktorji generalnih direktoratov za raziskave. |
| --- | --- |

7.13

Te ugotovitve se skladajo z ugotovitvami Komisijinega programa revizij in s pridržki o točnosti zahtevkov za povračilo stroškov v okviru šestega okvirnega programa, ki so jih v svojih letnih poročilih o dejavnostih izrazili generalni direktorji generalnih direktoratov za raziskave.

| 7.14 | Najpogostejša vrsta napake je še vedno povračilo neupravičenih stroškov dela in posrednih stroškov. Dejansko upravičenec pogosto ne izpolni predpisane zahteve o prijavljanju stroškov, ki so dejansko nastali pri projektu, zlasti tako, da zaračunava nepravilne stroške za uslužbence, zaposlene pri projektu. To prikazuje spodaj navedeni primer. |
| --- | --- |

7.14

Najpogostejša vrsta napake je še vedno povračilo neupravičenih stroškov dela in posrednih stroškov. Dejansko upravičenec pogosto ne izpolni predpisane zahteve o prijavljanju stroškov, ki so dejansko nastali pri projektu, zlasti tako, da zaračunava nepravilne stroške za uslužbence, zaposlene pri projektu. To prikazuje spodaj navedeni primer.

Primer: Neupravičeni stroški dela in posredni stroški

V vzorec transakcij, ki ga je analiziralo Sodišče, je bil zajet projekt iz šestega okvirnega programa, ki je zadeval raziskave in razvoj prometnih sistemov in pri katerem je sodelovalo več kot 30 partnerjev iz več držav članic. Trajanje projekta je več let, financiranje EU pa znaša več kot 10 milijonov EUR.

Sodišče je revidiralo izjavo o stroških enega od partnerjev, ki je zajemala obdobje od januarja do decembra 2006, v zvezi s katero je Komisija leta 2008 izvedla povračilo.

Standardni pogoji za upravičenost v sporazumu o donaciji, ki ga skleneta Komisija in država upravičenka, zahtevajo, da so upravičeni stroški dejanski, ekonomskega značaja in potrebni za izvajanje projekta. Poleg tega morajo biti stroški, da bi bili upravičeni do povračila, zabeleženi v računovodskih izkazih izvajalca (tj. projektnega partnerja), uporabljeni računovodski postopki pa morajo omogočati neposredno pobotanje stroškov in prejemkov, ki nastanejo pri izvajanju projekta, s skupnim obračunom skupnih poslovnih dejavnosti izvajalca.

Upravičenec je izračunal stroške dela pri projektu na podlagi urnih postavk za dve kategoriji uslužbencev (višji inženir/vodja projekta in inženir/tehnik), ki so delali na projektu. Sodišče je ugotovilo, da uporabljene postavke niso odražale dejanskih odhodkov upravičenca pri izvajanju projektnih dejavnosti, določenih v sporazumu o donaciji.

Revizorji Sodišča so ponovno izračunali stroške dela na podlagi dejanskih stroškov za plače, zabeleženih v računovodskih izkazih upravičenca. Pri tem se je izkazalo, da je upravičenec stroške dela pri projektu zaračunal za več kot 13 000 EUR previsoko. Zaradi tega ponovnega izračuna je treba tudi sorazmerno znižati upravičene posredne stroške, ki bremenijo projekt.

Upravičenec je skupno prijavil za več kot 16 000 EUR previsoke upravičene stroške, Komisija pa je izvedla neupravičeno povračilo v vrednosti nekaj več kot 8 000 EUR (pri stopnji sofinanciranja v višini 50 %).

Primer

V tem posebnem primeru bo Komisija v naslednjem poročevalnem obdobju nadaljevala s potrebnimi nadomestili. Vendar Komisija poudarja, da se lahko napaka take vrste odkrije le z naknadno revizijo.

V 6OP morajo biti stroški projekta določeni v skladu z običajnimi računovodskimi načeli udeleženca. Službe Komisije so si to razlagale tako, da so povprečni stroški dovoljeni (če so izpolnjene druge zahteve glede upravičenosti), če je bila njihova uporaba del običajnih računovodskih načel udeleženca. Vendar ni bilo jasno, v kolikšni meri je mogoče sprejeti razlike med povprečnimi in realnimi stroški oseb, ki sodelujejo pri projektu.

V pravilih za udeležbo iz 7OP so povprečni stroški dovoljeni, če se ne razlikujejo bistveno od dejanskih stroškov. Zato je Komisija zagotovila možnost, da se odobrijo potrdila udeležencev o njihovi metodologiji za uporabo povprečnih stroškov dela (glej odgovor na odstavke 7.6 do 7.10 in 7.27).

Zaradi tega naj bi se zmanjšalo število napak pri prijavljenih povprečnih stroških dela.

| 7.15 | Druge bistvene napake, ki jih je našlo Sodišče, so bile: |
| --- | --- |

7.15

Druge bistvene napake, ki jih je našlo Sodišče, so bile:

7.15

| (a) | povračilo upravičencu šestega okvirnega programa, ki ni mogel dokazati, da so prijavljeni stroški dejansko nastali in da je v resnici potekala kakšna pomembna projektna dejavnost; |
| --- | --- |

(a)

povračilo upravičencu šestega okvirnega programa, ki ni mogel dokazati, da so prijavljeni stroški dejansko nastali in da je v resnici potekala kakšna pomembna projektna dejavnost;

| (a) | Problemi s tem upravičencem so že bili ugotovljeni že pred obvestilom Sodišča o reviziji, reševali pa so se z lastnim kontrolnim sistemom Komisije. |
| --- | --- |

(a)

Problemi s tem upravičencem so že bili ugotovljeni že pred obvestilom Sodišča o reviziji, reševali pa so se z lastnim kontrolnim sistemom Komisije.

| (b) | napaka pri vnosu podatkov v tabelo Komisije za izračun vmesnih povračil v okviru šestega okvirnega programa, ki ni bila ugotovljena pri postopkih odobritve plačila in zaradi katere je bilo 76 % plačila upravičencu neupravičenega; |
| --- | --- |

(b)

napaka pri vnosu podatkov v tabelo Komisije za izračun vmesnih povračil v okviru šestega okvirnega programa, ki ni bila ugotovljena pri postopkih odobritve plačila in zaradi katere je bilo 76 % plačila upravičencu neupravičenega;

| (b) | Kontrolni ukrepi Komisije so zasnovani tako, da se v čim večji meri izogiba tej vrsti napak. Posebej za ta primer je Komisija sprejela popravne ukrepe z izterjavo sredstev v poznejših poročevalnih obdobjih. |
| --- | --- |

(b)

Kontrolni ukrepi Komisije so zasnovani tako, da se v čim večji meri izogiba tej vrsti napak. Posebej za ta primer je Komisija sprejela popravne ukrepe z izterjavo sredstev v poznejših poročevalnih obdobjih.

| (c) | znatni stroški podizvajanja pri projektu v okviru petega okvirnega programa, ki so bili upravičencu povrnjeni brez obvezne predhodne odobritve Komisije; |
| --- | --- |

(c)

znatni stroški podizvajanja pri projektu v okviru petega okvirnega programa, ki so bili upravičencu povrnjeni brez obvezne predhodne odobritve Komisije;

| (c) | V času plačila ti stroški še niso bili predhodno odobreni. Komisija je problem odkrila še pred končnim plačilom in izvajalca zaprosila za nadaljnja dokazila. Na podlagi predloženih dodatnih informacij je Komisija sklenila, da je plačilo upravičeno. |
| --- | --- |

(c)

V času plačila ti stroški še niso bili predhodno odobreni. Komisija je problem odkrila še pred končnim plačilom in izvajalca zaprosila za nadaljnja dokazila. Na podlagi predloženih dodatnih informacij je Komisija sklenila, da je plačilo upravičeno.

| (d) | pri projektu TEN-T povračilo stroškov, ki niso nastali v upravičenem obdobju, opredeljenem v sporazumu o financiranju med Komisijo in upravičencem. |
| --- | --- |

(d)

pri projektu TEN-T povračilo stroškov, ki niso nastali v upravičenem obdobju, opredeljenem v sporazumu o financiranju med Komisijo in upravičencem.

| (d) | Šlo je za oblikovno napako, ki je temeljila na administrativni napaki Komisije. Na splošno so bili stroški upravičeni. |
| --- | --- |

(d)

Šlo je za oblikovno napako, ki je temeljila na administrativni napaki Komisije. Na splošno so bili stroški upravičeni.

| 7.16 | Sodišče je nadaljevalo tudi s spremljanjem na podlagi opažanj iz preteklosti, kar je opisano v
  Prilogi 7.2
  . Ugotovilo je, da je Komisija uvedla popravne ukrepe za napake, o katerih je poročala DAS za leto 2006, čeprav z nekaj zamudami. Glede poznih plačil je Sodišče ugotovilo, da je bila Komisija v letu 2008 znatno uspešnejša pri pravočasnosti izplačil upravičencem. |
| --- | --- |

7.16

Sodišče je nadaljevalo tudi s spremljanjem na podlagi opažanj iz preteklosti, kar je opisano v
  Prilogi 7.2
  . Ugotovilo je, da je Komisija uvedla popravne ukrepe za napake, o katerih je poročala DAS za leto 2006, čeprav z nekaj zamudami. Glede poznih plačil je Sodišče ugotovilo, da je bila Komisija v letu 2008 znatno uspešnejša pri pravočasnosti izplačil upravičencem.

| 7.16 | Komisija pozdravlja pozitivna opažanja Sodišča o ukrepih, ki so sledili revizijam, in pravočasnosti izplačil. Na obeh področjih je bilo storjenega veliko, rezultati pa so bili vidni že leta 2008. Komisija bo to zadevo še naprej pozorno spremljala. |
| --- | --- |

7.16

USPEŠNOST SISTEMOV

| 7.17 | Rezultati, ki jih je Sodišče dobilo pri oceni uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov, so povzeti v
  Prilogi 7.1, del 2
  . Ocena je bila osredotočena na šesti okvirni program, ki predstavlja približno 82 % tistih vmesnih in končnih plačil v letu 2008, ki so bila zajeta v vzorec. Sodišče je ugotovilo, da so bili sistemi pri zagotavljanju pravilnosti transakcij delno uspešni. |
| --- | --- |

7.17

Rezultati, ki jih je Sodišče dobilo pri oceni uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov, so povzeti v
  Prilogi 7.1, del 2
  . Ocena je bila osredotočena na šesti okvirni program, ki predstavlja približno 82 % tistih vmesnih in končnih plačil v letu 2008, ki so bila zajeta v vzorec. Sodišče je ugotovilo, da so bili sistemi pri zagotavljanju pravilnosti transakcij delno uspešni.

| 7.17 | Komisija izvaja strategijo kontrole, katere namen je zagotoviti pravnost in pravilnost plačil na večletni podlagi. Za 6OP je cilj strategije zagotoviti, da se do konca četrtega leta njegovega izvajanja (2010) preostala stopnja napake zmanjša pod prag pomembnosti 2 %. Ta cilj se vsako leto znova oceni glede na vrsto, pogostost in število ugotovljenih napak, pa tudi analizo stroškov in koristi. |
| --- | --- |

7.17

Sistemi, povezani s pravilnostjo transakcij

Predhodni dokumentacijski pregledi izjav o stroških

| 7.18 | Pri predhodnih dokumentacijskih pregledih se pregleda zlasti računovodenje in aritmetično preverjanje izjav o stroških, kar Komisija opravi pred izplačilom povračila. V nekaterih primerih lahko pregledi zajamejo tudi preverjanje posameznih postavk stroškov na podlagi dodatnih informacij, ki se jih zahteva od upravičenca, kot so računi in plačilni listi. |
| --- | --- |

7.18

Pri predhodnih dokumentacijskih pregledih se pregleda zlasti računovodenje in aritmetično preverjanje izjav o stroških, kar Komisija opravi pred izplačilom povračila. V nekaterih primerih lahko pregledi zajamejo tudi preverjanje posameznih postavk stroškov na podlagi dodatnih informacij, ki se jih zahteva od upravičenca, kot so računi in plačilni listi.

| 7.19 | Sodišče je preučilo smernice in postopke ter ureditve za poročanje o predhodnih dokumentacijskih pregledih in njihovo spremljanje, ki jih uporablja GD INFSO. Sodišče je preizkusilo delovanje pregledov pri 30 transakcijah (3). |
| --- | --- |

7.19

Sodišče je preučilo smernice in postopke ter ureditve za poročanje o predhodnih dokumentacijskih pregledih in njihovo spremljanje, ki jih uporablja GD INFSO. Sodišče je preizkusilo delovanje pregledov pri 30 transakcijah (3).

| 7.20 | Pri reviziji ni bila ugotovljena nobena specifična slabost, potrdila pa je tudi, da pregledi delujejo, kot je predvideno. Sodišče opozarja, da dokumentacijski pregledi omogočajo ugotavljanje osnovnih pomanjkljivosti v izjavah o stroških, vendar je veliko napak mogoče odkriti le s pregledi pri upravičencu. To omejitev dokumentacijskih pregledov je treba izravnati z drugimi elementi nadzornih in kontrolnih sistemov (revizijsko potrjevanje in naknadne revizije). |
| --- | --- |

7.20

Pri reviziji ni bila ugotovljena nobena specifična slabost, potrdila pa je tudi, da pregledi delujejo, kot je predvideno. Sodišče opozarja, da dokumentacijski pregledi omogočajo ugotavljanje osnovnih pomanjkljivosti v izjavah o stroških, vendar je veliko napak mogoče odkriti le s pregledi pri upravičencu. To omejitev dokumentacijskih pregledov je treba izravnati z drugimi elementi nadzornih in kontrolnih sistemov (revizijsko potrjevanje in naknadne revizije).

Revizijsko potrjevanje izjav o stroških

| 7.21 | Kadar to zahteva sporazum o donaciji (4), mora izjave o stroških, ki jih upravičenci predložijo v namene povračila, spremljati revizijsko potrdilo, ki ga izda neodvisni revizor. Revizor potrdi, da ima razumno zagotovilo, da se prijavljeni stroški ujemajo z zahtevami za upravičenost. |
| --- | --- |

7.21

Kadar to zahteva sporazum o donaciji (4), mora izjave o stroških, ki jih upravičenci predložijo v namene povračila, spremljati revizijsko potrdilo, ki ga izda neodvisni revizor. Revizor potrdi, da ima razumno zagotovilo, da se prijavljeni stroški ujemajo z zahtevami za upravičenost.

| 7.22 | Pri 39 transakcijah, ki so bile revidirane pri upravičencu in za katere je bilo predloženo potrdilo, je Sodišče rezultate svojega preizkušanja primerjalo s potrdilom. V 17 primerih ali 43 % primerov je Sodišče našlo napake v izjavah o stroških, za katere je pred predložitvijo za povračilo revizor izdal potrdilo z mnenjem brez pridržka. |
| --- | --- |

7.22

Pri 39 transakcijah, ki so bile revidirane pri upravičencu in za katere je bilo predloženo potrdilo, je Sodišče rezultate svojega preizkušanja primerjalo s potrdilom. V 17 primerih ali 43 % primerov je Sodišče našlo napake v izjavah o stroških, za katere je pred predložitvijo za povračilo revizor izdal potrdilo z mnenjem brez pridržka.

| 7.22 | Komisija se strinja s pomisleki Sodišča glede točnosti revizijskih potrdil za 6OP, ki ne nudijo v celoti dodatnega zagotovila v zvezi s pravnostjo in pravilnostjo prijav stroškov, kot je bilo pričakovano na začetku. Vendar je jasno, da je ta instrument pomembno prispeval k preprečevanju in zgodnjem popravljanju napak, zaradi česar so se stopnje napake v 6OP zmanjšale v primerjavi s 5OP. |
| --- | --- |

7.22

| 7.23 | V večini takšnih primerov revizor, ki je izdal potrdilo, ni ugotovil previsoko navedenih upravičenih stroškov. To se je zlasti dogajalo pri kategorijah stroškov dela in posrednih stroškov, ki so glavni vir napak v izjavah upravičencev o stroških (glej odstavek 7.14). |
| --- | --- |

7.23

V večini takšnih primerov revizor, ki je izdal potrdilo, ni ugotovil previsoko navedenih upravičenih stroškov. To se je zlasti dogajalo pri kategorijah stroškov dela in posrednih stroškov, ki so glavni vir napak v izjavah upravičencev o stroških (glej odstavek 7.14).

| 7.23–7.24 | Da bi se razmere izboljšale, je bilo revizijsko potrjevanje v 7OP prilagojeno.

  Revizijsko potrjevanje v 7OP temelji na „dogovorjenih postopkih“, v skladu s katerimi mora revizor izvesti vnaprej določene postopke in na tej podlagi poroča o dejanskih ugotovitvah. Smernice so upravičencem in revizorjem na voljo na spletni strani Cordis (http://cordis.europa.eu/) (gej tudi točko 7.33). S takim pristopom naj bi se zmanjšalo število napak pri tem, kako revizorji razlagajo pravila glede upravičenosti, kot so se pojavljale v okviru 6OP, pomeni pa tudi nadaljnji korak k izboljšanju tega nadzora. |
| --- | --- |

7.23–7.24

Revizijsko potrjevanje v 7OP temelji na „dogovorjenih postopkih“, v skladu s katerimi mora revizor izvesti vnaprej določene postopke in na tej podlagi poroča o dejanskih ugotovitvah. Smernice so upravičencem in revizorjem na voljo na spletni strani Cordis (http://cordis.europa.eu/) (gej tudi točko 7.33). S takim pristopom naj bi se zmanjšalo število napak pri tem, kako revizorji razlagajo pravila glede upravičenosti, kot so se pojavljale v okviru 6OP, pomeni pa tudi nadaljnji korak k izboljšanju tega nadzora.

| 7.24 | Ta ugotovitev se ujema z lanskimi rezultati in ugotovitvami v poglavju 10 ter potrjuje, da bi morala Komisija še naprej zagotavljati podporo in usmerjanje upravičencem in revizorjem, ki izdajajo potrdila, ter tako izboljšati zanesljivost te kontrole (5). |
| --- | --- |

7.24

Ta ugotovitev se ujema z lanskimi rezultati in ugotovitvami v poglavju 10 ter potrjuje, da bi morala Komisija še naprej zagotavljati podporo in usmerjanje upravičencem in revizorjem, ki izdajajo potrdila, ter tako izboljšati zanesljivost te kontrole (5).

Predhodno potrjevanje metodologij obračunavanja stroškov, ki jih uporabljajo upravičenci, v okviru sedmega okvirnega programa

| 7.25 | Komisija je skušala poenostaviti postopke z reformo sistema revizijskega potrjevanja v sedmem okvirnem programu. Glavna novost je opustitev obveznosti zagotavljanja potrdil za vmesne izjave o stroških s pomočjo predhodnega potrjevanja metodologij obračunavanja stroškov, ki jih uporabljajo upravičenci. |
| --- | --- |

7.25

Komisija je skušala poenostaviti postopke z reformo sistema revizijskega potrjevanja v sedmem okvirnem programu. Glavna novost je opustitev obveznosti zagotavljanja potrdil za vmesne izjave o stroških s pomočjo predhodnega potrjevanja metodologij obračunavanja stroškov, ki jih uporabljajo upravičenci.

| 7.25–7.26 | Potrjevanje metodologije za osebje in neposredne stroške je bilo uvedeno zaradi poenostavitve postopkov za tiste upravičence večkratnih donacij, katerih sistemi bi lahko razumno zagotovili, da uporabljene metodologije ustrezajo določbam sporazuma o donaciji. Potrjevanje ni obvezno. |
| --- | --- |

7.25–7.26

| 7.26 | Poleg tega, da ta ukrep zmanjšuje administrativno breme upravičencev, je njegov namen tudi spodbujati uporabo pravilnih metodologij obračunavanja stroškov in tako zmanjšati stopnjo napak v izjavah o stroških. |
| --- | --- |

7.26

Poleg tega, da ta ukrep zmanjšuje administrativno breme upravičencev, je njegov namen tudi spodbujati uporabo pravilnih metodologij obračunavanja stroškov in tako zmanjšati stopnjo napak v izjavah o stroških.

| 7.27 | Vendar Komisija še ni jasno opredelila potrebnih meril za ocenjevanje, ali se metodologije obračunavanja stroškov, ki jih uporabljajo upravičenci, skladajo s predpisanimi zahtevami. Do konca leta 2008 je bila ta nova oblika predhodnega potrjevanja odobrena samo v enem primeru. |
| --- | --- |

7.27

Vendar Komisija še ni jasno opredelila potrebnih meril za ocenjevanje, ali se metodologije obračunavanja stroškov, ki jih uporabljajo upravičenci, skladajo s predpisanimi zahtevami. Do konca leta 2008 je bila ta nova oblika predhodnega potrjevanja odobrena samo v enem primeru.

| 7.27 | Merila za oceno metodologije obračunavanja stroškov je težko določiti. Komisija je merila za predhodno potrjevanje metodologije obračunavanja stroškov za upravičence, ki uporabljajo povprečne stroške dela, pojasnila v Sklepu Komisije z dne 23. junija 2009 (C(2009) 4705).

  V začetku ni bilo izdanih veliko potrdil za ocenjene metodologije, vendar se je njihovo število v letu 2009 povečalo. |
| --- | --- |

7.27

V začetku ni bilo izdanih veliko potrdil za ocenjene metodologije, vendar se je njihovo število v letu 2009 povečalo.

Komisijina strategija naknadnih revizij

| 7.28 | Drugi glavni element kontrolnega sistema, ki ga Komisija uporablja za odhodke za raziskave, je njen program naknadnih (torej po povračilu) revizij računovodskih izkazov pri upravičencih. Revizije izvajajo revizorji Komisije in zunanja revizijska podjetja, ki jih pri tem nadzira Komisija. Namen naknadnih revizij je odkriti in popraviti napake, ki jih niso preprečile ali odkrile prejšnje kontrole. |
| --- | --- |

7.28

Drugi glavni element kontrolnega sistema, ki ga Komisija uporablja za odhodke za raziskave, je njen program naknadnih (torej po povračilu) revizij računovodskih izkazov pri upravičencih. Revizije izvajajo revizorji Komisije in zunanja revizijska podjetja, ki jih pri tem nadzira Komisija. Namen naknadnih revizij je odkriti in popraviti napake, ki jih niso preprečile ali odkrile prejšnje kontrole.

| 7.29 | Leta 2008 so generalni direktorati Komisije za raziskave (6)še naprej krepili svojo dejavnost naknadnih revizij, v skladu s skupno strategijo naknadnih revizij za šesti okvirni program, ki je bila uvedena leta 2007. Strategija predvideva okrepljene naknadne revizije in je zasnovana, da bi povečala zagotovilo o pravilnosti odhodkov za šesti okvirni program, ki predstavljajo 42 % skupnih odhodkov za raziskovalne okvirne programe v letu 2008. |
| --- | --- |

7.29

Leta 2008 so generalni direktorati Komisije za raziskave (6)še naprej krepili svojo dejavnost naknadnih revizij, v skladu s skupno strategijo naknadnih revizij za šesti okvirni program, ki je bila uvedena leta 2007. Strategija predvideva okrepljene naknadne revizije in je zasnovana, da bi povečala zagotovilo o pravilnosti odhodkov za šesti okvirni program, ki predstavljajo 42 % skupnih odhodkov za raziskovalne okvirne programe v letu 2008.

| 7.30 | Sodišče je pregledalo napredek, ki ga je Komisija dosegla pri izvajanju strategije, pri čemer se je opiralo na njene ključne cilje:






  (a) | povečanje revizijske pokritosti; |
| --- | --- | --- |

7.30

Sodišče je pregledalo napredek, ki ga je Komisija dosegla pri izvajanju strategije, pri čemer se je opiralo na njene ključne cilje:

(a)

povečanje revizijske pokritosti;

| (b) | krepitev skladnosti in doslednosti pri dejavnostih naknadnih revizij med generalnimi direktorati za raziskave; |
| --- | --- |

(b)

krepitev skladnosti in doslednosti pri dejavnostih naknadnih revizij med generalnimi direktorati za raziskave;

| (c) | izvajanje novega centraliziranega informacijskega sistema upravljavskih informacij o revizijah in orodje, ki omogoča deljenje revizij; |
| --- | --- |

(c)

izvajanje novega centraliziranega informacijskega sistema upravljavskih informacij o revizijah in orodje, ki omogoča deljenje revizij;

| (d) | krepitev procesa revizijskega potrjevanja ter |
| --- | --- |

(d)

krepitev procesa revizijskega potrjevanja ter

| (e) | zagotovitev, da generalni direktorati za raziskave uporabljajo skupni pristop pri sodelovanju z zunanjimi revizijskimi podjetji, ki pogodbeno opravljajo revizije za Komisijo. |
| --- | --- |

(e)

zagotovitev, da generalni direktorati za raziskave uporabljajo skupni pristop pri sodelovanju z zunanjimi revizijskimi podjetji, ki pogodbeno opravljajo revizije za Komisijo.

| 7.31 | V odgovor na pretekle kritike, ki jih je izrazilo Sodišče, se je leta 2008 pokritost odhodkov z naknadnimi revizijami znatno povečala (
  diagram 7.1
  ). Število končanih revizij se je s 432 na koncu leta 2007 povečalo na 1 084 na koncu leta 2008. |
| --- | --- |

7.31

V odgovor na pretekle kritike, ki jih je izrazilo Sodišče, se je leta 2008 pokritost odhodkov z naknadnimi revizijami znatno povečala (
  diagram 7.1
  ). Število končanih revizij se je s 432 na koncu leta 2007 povečalo na 1 084 na koncu leta 2008.

| 7.31 | Komisija je seznanjena z ugodno oceno Sodišča glede večje revizijske pokritosti odhodkov. |
| --- | --- |

7.31

| 7.32 | Generalni direktorati za raziskave pri naknadnih revizijah dosledno uporabljajo skladen pristop. Prizadevajo si za tesno usklajevanje in spremljanje izvajanja revizijske strategije. Vendar usklajevanje, zlasti pri nadaljnjem spremljanju revizijskih rezultatov, otežujeta porazdeljenost dejavnosti med generalnimi direktorati za raziskave in neuporaba integriranega sistema upravljavskih informacij. |
| --- | --- |

7.32

Generalni direktorati za raziskave pri naknadnih revizijah dosledno uporabljajo skladen pristop. Prizadevajo si za tesno usklajevanje in spremljanje izvajanja revizijske strategije. Vendar usklajevanje, zlasti pri nadaljnjem spremljanju revizijskih rezultatov, otežujeta porazdeljenost dejavnosti med generalnimi direktorati za raziskave in neuporaba integriranega sistema upravljavskih informacij.

| 7.32 | Komisija pozdravlja pozitivne ocene Sodišča v zvezi z doslednim in skladnim pristopom generalnih direktoratov za raziskave v zvezi z izvajanjem skupne strategije revizij.

  Čeprav ni namenskega informacijskega orodja, to samo po sebi ne preprečuje usklajevanja. Visoka stopnja usklajevanja se doseže prek medoddelčnih delovnih skupin med generalnimi direktorati za raziskave. Mesečni sestanki, na katerih so predstavljena zbirna poročila o revizijah, so dober primer tega učinkovitega usklajevanja (glej tudi 7.34).


  V letu 2009 bosta v te dejavnosti usklajevanja vključeni tudi izvajalska agencija za raziskave in izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta. |
| --- | --- |

7.32

Čeprav ni namenskega informacijskega orodja, to samo po sebi ne preprečuje usklajevanja. Visoka stopnja usklajevanja se doseže prek medoddelčnih delovnih skupin med generalnimi direktorati za raziskave. Mesečni sestanki, na katerih so predstavljena zbirna poročila o revizijah, so dober primer tega učinkovitega usklajevanja (glej tudi 7.34).

V letu 2009 bosta v te dejavnosti usklajevanja vključeni tudi izvajalska agencija za raziskave in izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta.

Diagram 7.1 —   Izvajanje Komisijine skupne strategije naknadnih revizij

Image

| 7.33 | Komisija želi s svojo strategijo naknadnih revizij okrepiti proces revizijskega potrjevanja s pomočjo povečane podpore upravičencem in revizorjem, ki izdajajo potrdila. Medtem ko si je Komisija prizadevala, da bi izboljšala usmerjanje in razširjala najboljše prakse, so se težave, ki jih je v preteklosti opazilo Sodišče, v letu 2008 nadaljevale (odstavek 7.22). |
| --- | --- |

7.33

Komisija želi s svojo strategijo naknadnih revizij okrepiti proces revizijskega potrjevanja s pomočjo povečane podpore upravičencem in revizorjem, ki izdajajo potrdila. Medtem ko si je Komisija prizadevala, da bi izboljšala usmerjanje in razširjala najboljše prakse, so se težave, ki jih je v preteklosti opazilo Sodišče, v letu 2008 nadaljevale (odstavek 7.22).

| 7.33 | Z novimi pobudami, pripravljenimi v okviru 7OP, na primer predhodnim potrjevanjem metodologije in potrdilom glede povprečnih stroškov dela, ki sta namenjena preprečevanju nepravilnih praks pri prijavi stroškov in v zvezi s katerima je potekala obsežna komunikacijska kampanja, naj bi še bolj zmanjšali obseg težav, ki jih je odkrilo Sodišče (glej tudi odstavek 7.23). |
| --- | --- |

7.33

| 7.34 | Skupni pristop k sodelovanju z zunanjimi revizijskimi podjetji krepijo mesečni sestanki, na katerih so predstavljena zbirna poročila o revizijah, in uporaba postopkov za kontroliranje kakovosti revizijskih poročil. |
| --- | --- |

7.34

Skupni pristop k sodelovanju z zunanjimi revizijskimi podjetji krepijo mesečni sestanki, na katerih so predstavljena zbirna poročila o revizijah, in uporaba postopkov za kontroliranje kakovosti revizijskih poročil.

| 7.34 | Opažanja sodišča potrjujejo, da so generalni direktorati za raziskave razvili učinkovito sodelovanje z zunanjimi revizorji (glej odgovor na odstavek 7.32). |
| --- | --- |

7.34

Sistemi, povezani z izterjavami in finančnimi popravki

| 7.35 | Povečana pokritost z naknadnimi revizijami Komisiji zagotavlja širšo podlago za uvedbo popravnih ukrepov in povečanje zagotovila o zakonitosti in pravilnosti odhodkov. |
| --- | --- |

7.35

Povečana pokritost z naknadnimi revizijami Komisiji zagotavlja širšo podlago za uvedbo popravnih ukrepov in povečanje zagotovila o zakonitosti in pravilnosti odhodkov.

| 7.36 | Dodatni popravni ukrepi se načrtujejo ali izvajajo prek ciljne usmerjenosti na velike upravičence, ki ji sledi ekstrapolacija sistemskih revizijskih ugotovitev na nerevidirane pogodbe pri revidiranih upravičencih. |
| --- | --- |

7.36

Dodatni popravni ukrepi se načrtujejo ali izvajajo prek ciljne usmerjenosti na velike upravičence, ki ji sledi ekstrapolacija sistemskih revizijskih ugotovitev na nerevidirane pogodbe pri revidiranih upravičencih.

| 7.37 | Veliko povečanje revizijske dejavnosti pomeni, da je delovna obremenitev pri uporabi revizijskih rezultatov bistveno večja (ekstrapolacija napak, nalaganje popravkov, izterjav in sankcij). Poleg tega to zahteva velika prizadevanja za usklajevanje med generalnimi direktorati za raziskave. |
| --- | --- |

7.37

Veliko povečanje revizijske dejavnosti pomeni, da je delovna obremenitev pri uporabi revizijskih rezultatov bistveno večja (ekstrapolacija napak, nalaganje popravkov, izterjav in sankcij). Poleg tega to zahteva velika prizadevanja za usklajevanje med generalnimi direktorati za raziskave.

| 7.38 | Julija 2007 je GD INFSO za uporabo revizijskih rezultatov vzpostavil notranjo mrežo uradnikov za zvezo pri naknadnih revizijah. GD RTD je septembra 2008 vzpostavil novo enoto, ki se ukvarja z izterjavami. Ta je za projektne uradnike v generalnem direktoratu izdala smernice o uporabi revizijskih rezultatov. |
| --- | --- |

7.38

Julija 2007 je GD INFSO za uporabo revizijskih rezultatov vzpostavil notranjo mrežo uradnikov za zvezo pri naknadnih revizijah. GD RTD je septembra 2008 vzpostavil novo enoto, ki se ukvarja z izterjavami. Ta je za projektne uradnike v generalnem direktoratu izdala smernice o uporabi revizijskih rezultatov.

| 7.39 | Toda do konca leta 2008 je Komisija sprožila le majhno število izterjav, kot je prikazano v
  diagramu 7.2
  , in še vedno ni naložila nobenih sankcij (7), čeprav je bil razširjen sistem sankcij eden od glavnih popravnih ukrepov, ki so bili uvedeni na začetku šestega okvirnega programa v letu 2002 (8). |
| --- | --- |

7.39

Toda do konca leta 2008 je Komisija sprožila le majhno število izterjav, kot je prikazano v
  diagramu 7.2
  , in še vedno ni naložila nobenih sankcij (7), čeprav je bil razširjen sistem sankcij eden od glavnih popravnih ukrepov, ki so bili uvedeni na začetku šestega okvirnega programa v letu 2002 (8).

| 7.39 | Kot ugotavlja Sodišče, ima nenehno povečevanje revizijskih dejavnosti velik učinek na delovno obremenitev generalnih direktoratov. Zahteva večje usklajevanje in vzpostavitev splošnega notranjega kontrolnega sistema, da se zagotovijo nadaljnji ukrepi na podlagi revizijskih priporočil z izdajo nalogov za izterjavo ali povračilo zneskov s poznejšimi plačili ter uporabo pogodbenih odškodnin (glej opombo 7).

  Do konca leta 2008 so bili postopki upravljanja za izvajanje večletne strategije kontrole večinoma dokončani. |
| --- | --- |

7.39

Do konca leta 2008 so bili postopki upravljanja za izvajanje večletne strategije kontrole večinoma dokončani.

Diagram 7.2 —   Izvajanje finančnih popravkov po revizijah

Image

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

Zaključki

| 7.40 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so na plačila za skupino politik raziskave, energetika in promet za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, vplivale pomembne napake. Najverjetnejša stopnja napake je med 2 % in 5 %. |
| --- | --- |

7.40

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so na plačila za skupino politik raziskave, energetika in promet za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, vplivale pomembne napake. Najverjetnejša stopnja napake je med 2 % in 5 %.

| 7.40 | Komisija si bo še naprej prizadevala doseči tako stopnjo preostalih napak, ki bi lahko privedla do izjave o zanesljivosti brez pridržka pri tej skupini politik. |
| --- | --- |

7.40

| 7.41 | Na podlagi svojega revizijskega dela je Sodišče prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik raziskave, energetika in promet pri zagotavljanju pravilnosti plačil delno uspešni. |
| --- | --- |

7.41

Na podlagi svojega revizijskega dela je Sodišče prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik raziskave, energetika in promet pri zagotavljanju pravilnosti plačil delno uspešni.

Priporočila

| 7.42 | Komisija je v zadnjih letih okrepila svoje kontrolne sisteme in poenostavila pravila za financiranje raziskovalnih projektov. Ti ukrepi so prispevali k zmanjšanju stopnje napak pri tej skupini politik. Da ohrani ta pozitivni trend, bi Komisija morala: |
| --- | --- |

7.42

Komisija je v zadnjih letih okrepila svoje kontrolne sisteme in poenostavila pravila za financiranje raziskovalnih projektov. Ti ukrepi so prispevali k zmanjšanju stopnje napak pri tej skupini politik. Da ohrani ta pozitivni trend, bi Komisija morala:

| 7.42 | Komisija sprejme priporočila Sodišča. |
| --- | --- |

7.42

| (a) | zagotoviti strogo uporabo kontrol, zlasti z izboljšanjem zanesljivosti revizijskih potrdil in uspešnim izvajanjem svoje strategije naknadnih revizij, nalaganjem kazni, kadar je primerno, in pravočasnimi izterjavami ali popravki v primerih neupravičenega povračila prijavljenih stroškov; |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti strogo uporabo kontrol, zlasti z izboljšanjem zanesljivosti revizijskih potrdil in uspešnim izvajanjem svoje strategije naknadnih revizij, nalaganjem kazni, kadar je primerno, in pravočasnimi izterjavami ali popravki v primerih neupravičenega povračila prijavljenih stroškov;

| (a) | Komisija se popolnoma zaveda pomena učinkovitega kontrolnega sistema in si stalno prizadeva za izboljšave. Veliko je že storila za izboljšanje upravljanja raziskovalne politike znotraj veljavnega pravnega in finančnega okvira. Še naprej bo strogo uporabljala kontrole. |
| --- | --- |

(a)

Komisija se popolnoma zaveda pomena učinkovitega kontrolnega sistema in si stalno prizadeva za izboljšave. Veliko je že storila za izboljšanje upravljanja raziskovalne politike znotraj veljavnega pravnega in finančnega okvira. Še naprej bo strogo uporabljala kontrole.

| (b) | v skladu z nedavnim sporočilom Komisije o racionalizaciji finančnih predpisov (9)nadalje poenostaviti pravila financiranja za naslednji raziskovalni okvirni program (osmi okvirni program), hkrati pa kot cilj ohraniti stroškovno učinkovit kontrolni sistem, ki zadošča za pridobitev razumnega zagotovila o pravilnosti odhodkov. |
| --- | --- |

(b)

v skladu z nedavnim sporočilom Komisije o racionalizaciji finančnih predpisov (9)nadalje poenostaviti pravila financiranja za naslednji raziskovalni okvirni program (osmi okvirni program), hkrati pa kot cilj ohraniti stroškovno učinkovit kontrolni sistem, ki zadošča za pridobitev razumnega zagotovila o pravilnosti odhodkov.

| (b) | Komisija se strinja, da je v 8OP zaželena nadaljnja poenostavitev finančnih pravil in da je treba ohranjati učinkovit kontrolni sistem. Komisija bo še bolj poenostavila in izboljšala izvajanje proračuna kot dodatek k načrtu oživitve v skladu s sporočilom Komisije o „racionalizaciji finančnih predpisov in pospešitvi izvrševanja proračuna za podporo oživitvi gospodarstva“. Komisija bo v letu 2010 nadaljevala s svojim delom na področju stroškovne učinkovitosti kontrolnih sistemov ter predlagala sprejemljiva tveganja napak za raziskave in druga področja. |
| --- | --- |

(b)

Komisija se strinja, da je v 8OP zaželena nadaljnja poenostavitev finančnih pravil in da je treba ohranjati učinkovit kontrolni sistem. Komisija bo še bolj poenostavila in izboljšala izvajanje proračuna kot dodatek k načrtu oživitve v skladu s sporočilom Komisije o „racionalizaciji finančnih predpisov in pospešitvi izvrševanja proračuna za podporo oživitvi gospodarstva“. Komisija bo v letu 2010 nadaljevala s svojim delom na področju stroškovne učinkovitosti kontrolnih sistemov ter predlagala sprejemljiva tveganja napak za raziskave in druga področja.

---

(1)  Pri vsakem projektu sodeluje povprečno približno 20 partnerjev, čeprav je njihovo število lahko od 4 do 95. Partnerji lahko sodelujejo pri več projektih.

(2)  V letu 2008 je 434 tekočih projektov na področju prometa (TEN-T) prejelo donacijo v povprečni višini 16,43 milijona EUR, 53 tekočih projektov (TEN-E) na področju energetike pa donacijo v povprečni višini 1,34 milijona EUR.

(3)  14 primerov iz vzorca za preizkušanje podatkov in 16 nadaljnjih izbranih primerov.

(4)  V okviru šestega okvirnega programa bi moral vsak projektni partner zagotoviti vsaj eno revizijsko potrdilo, ki pokriva celotno trajanje projekta. Potrdilo je obvezno vedno, ko partner za dano obdobje, ki ga pokriva izjava o stroških, zahteva prispevek Skupnosti v višini več kot 750 000 EUR.

(5)  Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavki 7.31 do 7.33 in 7.43(c).

(6)  GD RTD, GD INFSO, GD TREN in GD ENTR.

(7)  Poleg izterjave sredstev ima Komisija pravico zahtevati nadomestilo (pogodbeno odškodnino) od upravičenca, za katerega se ugotovi, da je prijavil previsoke upravičene stroške in nato od EU prejel neupravičen prispevek. Vsak upravičenec, ki redno krši svoje pogodbene obveznosti, je lahko tudi kaznovan.

(8)  Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 7.23.

(9)  Sporočilo gospe Grybauskaitė v soglasju s predsednikom Barrosom (SEC(2009) 477 konč., 8.4.2009).

(10)  Poročilo o reviziji upravnih odhodkov je v poglavju 11.

(11)  Sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj (7. OP) je glavni instrument Evropske unije za financiranje raziskav v obdobju 2007–2013. Z odhodki v „prejšnjih okvirnih programih“ so mišljena vmesna in končna plačila projektom, ki so bili izbrani v okviru prejšnjih okvirnih programov (torej šestega okvirnega programa (2002–2006) ali petega okvirnega programa (1998–2002). Glej tudi odstavek 7.6.

PRILOGA 7.1

DEL 1:   GLAVNE ZNAČILNOSTI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ NA PODLAGI VZORCA

1.1 —   Velikost vzorca

| Leto | Število preizkušenih transakcij |
| --- | --- |
| 2008 | 150 |
| 2007 | 180 |

Leto

Število preizkušenih transakcij

2008

150

2007

180

1.2 —   Struktura vzorca

| Odstotek preizkušenih transakcij, ki so bile | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| 5. OP | 6. OP | 7. OP | TEN | Razgradnja jedrskih elektrarn
   (4) | Drugo | Skupaj |
| Predujmi (1) | — | — | 42 % | 3 % | 1 % | 3 % | 49 % | 74 | 33 % | 59 |
| Vmesna in končna plačila (2) | 1 % | 33 % | 1 % | 3 % | 3 % | 3 % | 44 % | 65 | 61 % | 109 |
| Plačila, ki niso povezana s projektom (3) | — | — | — | 1 % | — | 6 % | 7 % | 11 | 6 % | 12 |
| Skupaj | 1 % | 33 % | 43 % | 7 % | 4 % | 12 % | 100 % | 100 % |

Odstotek preizkušenih transakcij, ki so bile

2008

2007

5. OP

6. OP

7. OP

TEN

Razgradnja jedrskih elektrarn
   (4)

Drugo

Skupaj

Predujmi (1)

—

—

42 %

3 %

1 %

3 %

49 %

74

33 %

59

Vmesna in končna plačila (2)

1 %

33 %

1 %

3 %

3 %

3 %

44 %

65

61 %

109

Plačila, ki niso povezana s projektom (3)

—

—

—

1 %

—

6 %

7 %

11

6 %

12

Skupaj

1 %

33 %

43 %

7 %

4 %

12 %

100 %

100 %

1.3 —   Pogostost in ocenjeni učinek napak

| Napake | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| 5. OP | 6. OP | 7. OP | TEN | Razgradnja jedrskih elektrarn | Drugo | Skupaj |
| Pogostost preizkušenih transakcij, na katere so vplivale napake | 100 % {2} | 44 % {22} | — | 30 % {3} | 67 % {4} | 12 % {2} | 22 % {33} | 48 % {86} |
| Pogostost količinsko opredeljivih napak: | 50 % {1} | 91 % {20} | — | 20 % {1} | 0 % {0} | 67 % {2} | 68 % {24} | 44 % {61} |
| Učinek količinsko opredeljivih napak:

  Najverjetnejša stopnja napak je v razponu (5) | med 2 % in 5 % | med 2 % in 5 % |
| Številčni podatki v zavitih oklepajih {} predstavljajo absolutno število transakcij. |

Napake

2008

2007

5. OP

6. OP

7. OP

TEN

Razgradnja jedrskih elektrarn

Drugo

Skupaj

Pogostost preizkušenih transakcij, na katere so vplivale napake

100 % {2}

44 % {22}

—

30 % {3}

67 % {4}

12 % {2}

22 % {33}

48 % {86}

Pogostost količinsko opredeljivih napak:

50 % {1}

91 % {20}

—

20 % {1}

0 % {0}

67 % {2}

68 % {24}

44 % {61}

Učinek količinsko opredeljivih napak:

Najverjetnejša stopnja napak je v razponu (5)

med 2 % in 5 %

med 2 % in 5 %

Številčni podatki v zavitih oklepajih {} predstavljajo absolutno število transakcij.

DEL 2:   SKUPNA OCENA NADZORNIH IN KONTROLNIH SISTEMOV

2.1 —   Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov

| Zadevni sistem | Ključna notranja kontrola (Komisija) | Ključne notranje kontrole v nacionalnih upravah | Skupna ocena |
| --- | --- | --- | --- |
| Dokumentacijski pregledi pred plačilom | Revizijsko potrjevanje | Naknadne revizije računovodskih izkazov |
| Šesti okvirni program (6. OP) | | | | N/A | |

Zadevni sistem

Ključna notranja kontrola (Komisija)

Ključne notranje kontrole v nacionalnih upravah

Skupna ocena

Dokumentacijski pregledi pred plačilom

Revizijsko potrjevanje

Naknadne revizije računovodskih izkazov

Šesti okvirni program (6. OP)

N/A

| Skupna ocena | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Legenda: | uspešno |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |
| N/A | ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno |

Skupna ocena

2008

2007

Legenda:

uspešno

delno uspešno

neuspešno

N/A

ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno

---

(1)  74 predujmov: 63 sedmi okvirni program, 5 TEN, 2 razgradnja jedrskih elektrarn (izplačano neposredno upravičencu), 2 Izvajalska agencija za inteligentno energijo, 1 Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo, 1 Evropska vesoljska agencija (Galileo).

(2)  65 vmesnih in končnih plačil: 1 sedmi okvirni program, 50 šesti okvirni program, 2 peti okvirni program, 4 TEN, 4 razgradnja jedrskih elektrarn (plačano v mednarodne podporne sklade), 2 Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo, 1 Raziskovalni sklad za premog in jeklo, 1 račun za pogodbo o storitvah s programom tehnologije informacijske družbe.

(3)  11 plačil, ki niso povezana s projektom: npr. računi za storitve in dobavo, plačilo za instrument garancij za posojila za projekte TEN-T, subvencija za Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja za sedmi okvirni program, subvencije za poslovanje raziskovalnih agencij in za skupno podjetje za ITER.

(4)  Program deljeno upravljata Komisija (GD TREN) in Evropska banka za obnovo in razvoj (EBOR).

(5)  Sodišče razlikuje med tremi razponi najverjetnejše stopnje napak: pod 2 %, od 2 % do 5 %, nad 5 %.

Številčni podatki v zavitih oklepajih {} predstavljajo absolutno število transakcij.

PRILOGA 7.2

NADALJNJE UKREPANJE PO KLJUČNIH OPAŽANJIH IZ IZJAVE O ZANESLJIVOSTI

| Opažanje Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Izjava o zanesljivosti za leto 2006: pomembna stopnja napak v plačilih |
| Leta 2006 je Sodišče našlo napake v 26 od 150 revidiranih transakcij. Najpogostejše vrste napak so bile: neustrezna dokazila o upravičenosti prijavljenih stroškov, zlasti pri stroških dela, ki so običajno največja posamezna kategorija stroškov; uporaba številčnih podatkov, ki so predvideni v proračunu, namesto dejanskih stroškov; neupravičena dodelitev posrednih stroškov projektu; zahtevki za stroške, ki so nastali zunaj obdobja upravičenosti; vključitev raznih drugih neupravičenih stroškov.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2006, odstavka 7.10 do 7.11). | V štirih primerih so za nadaljnje ukrepanje zdaj odgovorni generalni direktorati, ki ne sodelujejo pri skupini politik.
  V šestih primerih je Komisija prišla do sklepa, da popravni ukrepi niso potrebni.
  V 13 primerih je Komisija izvedla finančne popravke, tako da je izdala nalog za izterjavo ali prilagodila plačila upravičencem v naslednjih obdobjih.
  V treh primerih je Komisija uvedla popravni ukrep, ki še ni končan. | Komisija je spremljala napake in uvedla popravne ukrepe, čeprav v treh primerih finančni popravki niso končani. V prid dobrega finančnega poslovodenja je treba čim prej izterjati neporavnane zneske, ki morajo biti izplačani Komisiji. | Komisija je sprejela popravne ukrepe za zagotovitev nadaljnjega spremljanja treh primerov, ki so še odprti. V dveh primerih od treh sta se začela postopek nadaljevanja s plačilom in postopek izterjave. V tretjem primeru je bila sprožena revizija, za katero se končno poročilo še pripravlja. |
| 2.   Pozna plačila Komisije |
| Komisija je plačila upravičencem v velikem številu primerov izplačevala z neupravičenimi zamudami.
  Leta 2005 je bilo z zamudo izplačanih 11 od 69 plačil, ki jih je revidiralo Sodišče (tj. 16 %). Za leto 2006 je Sodišče pozna plačila ugotovilo v 21 od 113 primerov (tj. 18,6 %). Za leto 2007 je Sodišče pozna plačila našlo v 30 od 180 revidiranih primerov (tj. 17 %).
  Za leto 2008 je Sodišče našlo manj poznih plačil: 12 primerov od 150 revidiranih plačil (tj. 8 %).
  Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavek 7.10; Letno poročilo za proračunsko leto 2006, odstavek 7.29 in Priloga 7.1; Letno poročilo za proračunsko leto 2007, Priloga 7.2). | Komisija je izboljšala spremljanje zamud, uvedla racionalizirane postopke, prilagodila svoja informacijska orodja in razširila program usposabljanja za uslužbence, ki sodelujejo v plačilnem procesu. | Uspešnost Komisije pri pravočasnem izplačevanju se je leta 2008 močno povečala. | Izboljšave, o katerih poroča Sodišče, odražajo prizadevanja Komisije. Komisija bo to zadevo še naprej skrbno spremljala. |

Opažanje Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza Sodišča

Odgovor Komisije

1.   Izjava o zanesljivosti za leto 2006: pomembna stopnja napak v plačilih

Leta 2006 je Sodišče našlo napake v 26 od 150 revidiranih transakcij. Najpogostejše vrste napak so bile: neustrezna dokazila o upravičenosti prijavljenih stroškov, zlasti pri stroških dela, ki so običajno največja posamezna kategorija stroškov; uporaba številčnih podatkov, ki so predvideni v proračunu, namesto dejanskih stroškov; neupravičena dodelitev posrednih stroškov projektu; zahtevki za stroške, ki so nastali zunaj obdobja upravičenosti; vključitev raznih drugih neupravičenih stroškov.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2006, odstavka 7.10 do 7.11).

V štirih primerih so za nadaljnje ukrepanje zdaj odgovorni generalni direktorati, ki ne sodelujejo pri skupini politik.

V šestih primerih je Komisija prišla do sklepa, da popravni ukrepi niso potrebni.

V 13 primerih je Komisija izvedla finančne popravke, tako da je izdala nalog za izterjavo ali prilagodila plačila upravičencem v naslednjih obdobjih.

V treh primerih je Komisija uvedla popravni ukrep, ki še ni končan.

Komisija je spremljala napake in uvedla popravne ukrepe, čeprav v treh primerih finančni popravki niso končani. V prid dobrega finančnega poslovodenja je treba čim prej izterjati neporavnane zneske, ki morajo biti izplačani Komisiji.

Komisija je sprejela popravne ukrepe za zagotovitev nadaljnjega spremljanja treh primerov, ki so še odprti. V dveh primerih od treh sta se začela postopek nadaljevanja s plačilom in postopek izterjave. V tretjem primeru je bila sprožena revizija, za katero se končno poročilo še pripravlja.

2.   Pozna plačila Komisije

Komisija je plačila upravičencem v velikem številu primerov izplačevala z neupravičenimi zamudami.

Leta 2005 je bilo z zamudo izplačanih 11 od 69 plačil, ki jih je revidiralo Sodišče (tj. 16 %). Za leto 2006 je Sodišče pozna plačila ugotovilo v 21 od 113 primerov (tj. 18,6 %). Za leto 2007 je Sodišče pozna plačila našlo v 30 od 180 revidiranih primerov (tj. 17 %).

Za leto 2008 je Sodišče našlo manj poznih plačil: 12 primerov od 150 revidiranih plačil (tj. 8 %).

Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavek 7.10; Letno poročilo za proračunsko leto 2006, odstavek 7.29 in Priloga 7.1; Letno poročilo za proračunsko leto 2007, Priloga 7.2).

Komisija je izboljšala spremljanje zamud, uvedla racionalizirane postopke, prilagodila svoja informacijska orodja in razširila program usposabljanja za uslužbence, ki sodelujejo v plačilnem procesu.

Uspešnost Komisije pri pravočasnem izplačevanju se je leta 2008 močno povečala.

Izboljšave, o katerih poroča Sodišče, odražajo prizadevanja Komisije. Komisija bo to zadevo še naprej skrbno spremljala.

---

POGLAVJE 8

Zunanja pomoč, razvoj in širitev

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti skupine politik zunanja pomoč, razvoj in širitev

Obseg revizije

Pravilnost transakcij

Uspešnost sistemov

Sistemi v zvezi s pravilnostjo transakcij

Urad EuropeAid

GD RELEX

GD ELARG

GD ECHO

Skupni informacijski sistem RELEX (CRIS)

Zaključki in priporočila

Zaključki

Priporočila

Nadaljnje ukrepanje na podlagi opažanj zunaj prejšnje izjave o zanesljivosti

Pregled nadaljnjega ukrepanja v zvezi s Posebnim poročilom št. 5/2006 o programu MEDA

Uvod

Nadaljnje ukrepanje po priporočilih

Zaključek in priporočila

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 8.1 | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča za skupino politik, imenovano zunanja pomoč, razvoj in širitev, ki zajema naslednja področja politik: 19 – zunanji odnosi, 21 – razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami (1), 22 – širitev ter 23 – humanitarina pomoč. Podrobne informacije o zajetih dejavnostih, porabi za dano leto in vrsti upravljanja so v
  tabeli 8.1. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

8.1

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča za skupino politik, imenovano zunanja pomoč, razvoj in širitev, ki zajema naslednja področja politik: 19 – zunanji odnosi, 21 – razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami (1), 22 – širitev ter 23 – humanitarina pomoč. Podrobne informacije o zajetih dejavnostih, porabi za dano leto in vrsti upravljanja so v
  tabeli 8.1.

Tabela 8.1 —   Razčlenitev plačil po področjih politike

| Proračunski naslov | Področje politike | Opis | Plačila v letu 2008


  (v milijonih EUR) | Način upravljanja proračuna |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 | Zunanji odnosi | Upravni odhodki | 336 | neposredno centralizirano |
| Večstranski odnosi, sodelovanje s tretjimi državami na področju migracij in azila ter splošne zadeve na področju zunanjih odnosov | 54 | neposredno centralizirano |
| Skupna zunanja in varnostna politika | 192 | posredno centralizirano (6)/ skupno |
| Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 109 | neposredno centralizirano |
| Odnosi in sodelovanje z industrijsko razvitimi državami nečlanicami | 16 | neposredno centralizirano |
| Odziv na krizne razmere in svetovne grožnje za varnost | 199 | neposredno centralizirano |
| Evropska sosedska politika in odnosi z Rusijo | 1 475 | neposredno centralizirano / decentralizirano |
| Odnosi z Latinsko Ameriko | 310 | neposredno centralizirano / decentralizirano |
| Odnosi z Azijo, osrednjo Azijo in Bližnjim vzhodom | 667 | neposredno centralizirano / decentralizirano / skupno |
| Strategija in usklajevanje politike | 22 | neposredno centralizirano |
| | 3 380 | |
| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP | Upravni odhodki | 248 | neposredno centralizirano |
| Varnost preskrbe s hrano | 258 | neposredno centralizirano |
| Nedržavni udeleženci v razvoju | 172 | neposredno centralizirano |
| Okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo | 76 | neposredno centralizirano |
| Človekov in družbeni razvoj | 127 | neposredno centralizirano / skupno |
| Geografsko sodelovanje z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami | 223 | neposredno centralizirano / decentralzirano / skupno |
| Ukrepi razvojnega sodelovanja in namenski programi | 24 | neposredno centralizirano |
| Strategija in usklajevanje politike | 13 | neposredno centralizirano |
| | 1 141 | |
| 22 | Širitev | Upravni odhodki | 71 | neposredno centralizirano |
| Poces in strategija širitve | 1 388 | neposredno centralizirano / posredno / decentralizirano |
| Popristopna finančna podpora | 66 | neposredno centralizirano / decentralizirano |
| Informacijska in komunikacijska strategija | 9 | neposredno centralizirano |
| | 1 534 | |
| 23 | Humanitarna pomoč | Upravni odhodki | 21 | neposredno centralizirano |
| Humanitarna pomoč | 862 | neposredno centralizirano / skupno |
| | 883 | |
| Upravni odhodki skupaj (7) | 676 | |
| Operativni odhodki skupaj | 6 262 | |
| Plačila za leto skupaj | 6 938 | |
| Prevzete obveznosti za leto skupaj | 7 415 | |
| Vir: Letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti, proračunsko leto 2008, Zvezek II, Priloga B. |

Proračunski naslov

Področje politike

Opis

Plačila v letu 2008

(v milijonih EUR)

Način upravljanja proračuna

19

Zunanji odnosi

Upravni odhodki

336

neposredno centralizirano

Večstranski odnosi, sodelovanje s tretjimi državami na področju migracij in azila ter splošne zadeve na področju zunanjih odnosov

54

neposredno centralizirano

Skupna zunanja in varnostna politika

192

posredno centralizirano (6)/ skupno

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

109

neposredno centralizirano

Odnosi in sodelovanje z industrijsko razvitimi državami nečlanicami

16

neposredno centralizirano

Odziv na krizne razmere in svetovne grožnje za varnost

199

neposredno centralizirano

Evropska sosedska politika in odnosi z Rusijo

1 475

neposredno centralizirano / decentralizirano

Odnosi z Latinsko Ameriko

310

neposredno centralizirano / decentralizirano

Odnosi z Azijo, osrednjo Azijo in Bližnjim vzhodom

667

neposredno centralizirano / decentralizirano / skupno

Strategija in usklajevanje politike

22

neposredno centralizirano

3 380

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

Upravni odhodki

248

neposredno centralizirano

Varnost preskrbe s hrano

258

neposredno centralizirano

Nedržavni udeleženci v razvoju

172

neposredno centralizirano

Okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo

76

neposredno centralizirano

Človekov in družbeni razvoj

127

neposredno centralizirano / skupno

Geografsko sodelovanje z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami

223

neposredno centralizirano / decentralzirano / skupno

Ukrepi razvojnega sodelovanja in namenski programi

24

neposredno centralizirano

Strategija in usklajevanje politike

13

neposredno centralizirano

1 141

22

Širitev

Upravni odhodki

71

neposredno centralizirano

Poces in strategija širitve

1 388

neposredno centralizirano / posredno / decentralizirano

Popristopna finančna podpora

66

neposredno centralizirano / decentralizirano

Informacijska in komunikacijska strategija

9

neposredno centralizirano

1 534

23

Humanitarna pomoč

Upravni odhodki

21

neposredno centralizirano

Humanitarna pomoč

862

neposredno centralizirano / skupno

883

Upravni odhodki skupaj (7)

676

Operativni odhodki skupaj

6 262

Plačila za leto skupaj

6 938

Prevzete obveznosti za leto skupaj

7 415

Vir: Letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti, proračunsko leto 2008, Zvezek II, Priloga B.

Posebne značilnosti skupine politik zunanja pomoč, razvoj in širitev

| 8.2 | Odhodke na področju zunanjih odnosov in razvoja izvršujeta Urad za sodelovanje EuropeAid (urad EuropeAid) in Generalni direktorat za zunanje odnose (GD RELEX). Odhodke na področju širitve izvršuje Generalni direktorat za širitev (GD ELARG), odhodke na področju humanitarne pomoči, vključno s pomočjo v hrani, pa izvaja Generalni direktorat za humanitarino pomoč (GD ECHO). |
| --- | --- |

8.2

Odhodke na področju zunanjih odnosov in razvoja izvršujeta Urad za sodelovanje EuropeAid (urad EuropeAid) in Generalni direktorat za zunanje odnose (GD RELEX). Odhodke na področju širitve izvršuje Generalni direktorat za širitev (GD ELARG), odhodke na področju humanitarne pomoči, vključno s pomočjo v hrani, pa izvaja Generalni direktorat za humanitarino pomoč (GD ECHO).

| 8.3 | Odhodki, ki jih izvršuje EuropeAid, zajemajo:






  (a) | finančno in tehnično pomoč državam v Aziji in Latinski Ameriki ter gospodarsko sodelovanje z njimi; |
| --- | --- | --- |

8.3

Odhodki, ki jih izvršuje EuropeAid, zajemajo:

(a)

finančno in tehnično pomoč državam v Aziji in Latinski Ameriki ter gospodarsko sodelovanje z njimi;

| (b) | Evropsko sosedsko politiko, vključno s strateškim partnerstvom z Rusijo; |
| --- | --- |

(b)

Evropsko sosedsko politiko, vključno s strateškim partnerstvom z Rusijo;

| (c) | tematske programe, ki zajemajo varnost preskrbe s hrano, nevladne akterje in lokalne organe oblasti, okolje, zdravje in izobraževanje, demokracijo ter človekove pravice. |
| --- | --- |

(c)

tematske programe, ki zajemajo varnost preskrbe s hrano, nevladne akterje in lokalne organe oblasti, okolje, zdravje in izobraževanje, demokracijo ter človekove pravice.

| 8.4 | Večino odhodkov izvršujejo službe Komisije, in sicer prek neposrednega centraliziranega upravljanja bodisi na sedežu Komisije ali v njenih delegacijah v zadevnih tretjih državah. Za pomoč, ki se zagotavlja prek mednarodnih organizacij, se uporablja skupno upravljanje. |
| --- | --- |

8.4

Večino odhodkov izvršujejo službe Komisije, in sicer prek neposrednega centraliziranega upravljanja bodisi na sedežu Komisije ali v njenih delegacijah v zadevnih tretjih državah. Za pomoč, ki se zagotavlja prek mednarodnih organizacij, se uporablja skupno upravljanje.

| 8.5 | Velik del odhodkov predstavljajo plačila proračunske podpore in plačila (predujmi/predfinanciranje) organizacijam, ki izvajajo razvojne projekte, vključno z vladnimi ustanovami, nevladnimi organizacijami in mednarodnimi organizacijami. |
| --- | --- |

8.5

Velik del odhodkov predstavljajo plačila proračunske podpore in plačila (predujmi/predfinanciranje) organizacijam, ki izvajajo razvojne projekte, vključno z vladnimi ustanovami, nevladnimi organizacijami in mednarodnimi organizacijami.

| 8.6 | Razvojni projekti, ki prejemajo podporo, se izvajajo v več kot 150 državah, izvajalske organizacije pa se zelo razlikujejo po velikosti in pristojnostih. Znotraj vsakega projekta je veliko število posameznih plačil, za katera veljajo zapletena pravila, zlasti v zvezi z razpisi in poreklom zalog. |
| --- | --- |

8.6

Razvojni projekti, ki prejemajo podporo, se izvajajo v več kot 150 državah, izvajalske organizacije pa se zelo razlikujejo po velikosti in pristojnostih. Znotraj vsakega projekta je veliko število posameznih plačil, za katera veljajo zapletena pravila, zlasti v zvezi z razpisi in poreklom zalog.

| 8.7 | Za odhodke, ki jih upravlja GD RELEX, se uporabljajo naslednji načini upravljanja:






  (a) | posredno centralizirano ali skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami na področju skupne zunanje in varnostne politike ter |
| --- | --- | --- |

8.7

Za odhodke, ki jih upravlja GD RELEX, se uporabljajo naslednji načini upravljanja:

(a)

posredno centralizirano ali skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami na področju skupne zunanje in varnostne politike ter

| (b) | neposredno centralizirano upravljanje tako na področju odnosov in sodelovanja z industrijsko razvitimi državami nečlanicami (instrument za industrijsko razvite države) kot področju odziva na krizne razmere in svetovne grožnje za varnost (instrument za stabilnost). Projekte izvajata sedež ali delegacije. |
| --- | --- |

(b)

neposredno centralizirano upravljanje tako na področju odnosov in sodelovanja z industrijsko razvitimi državami nečlanicami (instrument za industrijsko razvite države) kot področju odziva na krizne razmere in svetovne grožnje za varnost (instrument za stabilnost). Projekte izvajata sedež ali delegacije.

| 8.8 | GD ELARG upravlja odhodke, povezane s strategijo in procesom širitve, večinoma v okviru instrumenta za predpristopno pomoč, programa Phare, vključno s popristopno pomočjo, programa CARDS (2)ter predpristopne finančne pomoči za Turčijo. |
| --- | --- |

8.8

GD ELARG upravlja odhodke, povezane s strategijo in procesom širitve, večinoma v okviru instrumenta za predpristopno pomoč, programa Phare, vključno s popristopno pomočjo, programa CARDS (2)ter predpristopne finančne pomoči za Turčijo.

| 8.9 | Plačila se običajno izvršujejo na podlagi centraliziranega ali decentraliziranega načina upravljanja. Predhodne kontrole odločitev o oddaji naročil v primeru decentraliziranega upravljanja opravi delegacija Komisije, medtem ko je pod posebnimi pogoji predhodna kontrola opuščena. |
| --- | --- |

8.9

Plačila se običajno izvršujejo na podlagi centraliziranega ali decentraliziranega načina upravljanja. Predhodne kontrole odločitev o oddaji naročil v primeru decentraliziranega upravljanja opravi delegacija Komisije, medtem ko je pod posebnimi pogoji predhodna kontrola opuščena.

| 8.10 | V primeru finančne pomoči EU potencialnim državam kandidatkam (Albanija, Bosna in Hercegovina, Črna Gora, Srbija in Kosovo (3)in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji zadevne odhodke večinoma neposredno upravljajo delegacije. Od oktobra 2008 naprej med te odhodke sodi tudi del pomoči, ki se je prej izvajala prek Evropske agencije za obnovo. |
| --- | --- |

8.10

V primeru finančne pomoči EU potencialnim državam kandidatkam (Albanija, Bosna in Hercegovina, Črna Gora, Srbija in Kosovo (3)in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji zadevne odhodke večinoma neposredno upravljajo delegacije. Od oktobra 2008 naprej med te odhodke sodi tudi del pomoči, ki se je prej izvajala prek Evropske agencije za obnovo.

| 8.11 | Odhodki, ki jih izvršuje GD ECHO, se upravljajo na ravni sedeža. Približno polovica odobrenih proračunskih sredstev je povezanih z nevladnimi organizacijami (neposredno centralizirano upravljanje), polovica pa z Združenimi narodi ali drugimi mednarodnimi organizacijami (skupno upravljanje). |
| --- | --- |

8.11

Odhodki, ki jih izvršuje GD ECHO, se upravljajo na ravni sedeža. Približno polovica odobrenih proračunskih sredstev je povezanih z nevladnimi organizacijami (neposredno centralizirano upravljanje), polovica pa z Združenimi narodi ali drugimi mednarodnimi organizacijami (skupno upravljanje).

Obseg revizije

| 8.12 | Revizija je temeljila na treh glavnih sestavnih delih:






  (a) | preizkušanju podatkov v zvezi s plačili, izvršenimi v letu 2008, z uporabo reprezentativnega statističnega vzorca 180 postavk (glej
  1.1
  in
  1.2
  v
  Prilogi 8.1
  ). Vzorec je zajemal plačila izvajalskim organizacijam, plačila proračunske podpore in plačila skrbniškim skladom ter druga plačila, ki jih je Komisija izvršila neposredno, na primer na podlagi javnih naročil za gradnje, storitve ali dobavo. |
| --- | --- | --- |

8.12

Revizija je temeljila na treh glavnih sestavnih delih:

(a)

preizkušanju podatkov v zvezi s plačili, izvršenimi v letu 2008, z uporabo reprezentativnega statističnega vzorca 180 postavk (glej
  1.1
  in
  1.2
  v
  Prilogi 8.1
  ). Vzorec je zajemal plačila izvajalskim organizacijam, plačila proračunske podpore in plačila skrbniškim skladom ter druga plačila, ki jih je Komisija izvršila neposredno, na primer na podlagi javnih naročil za gradnje, storitve ali dobavo.

| (b) | oceni Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemov na sedežu in v delegacijah, ki so zajemali:






  (i) | predhodne preglede pogodb in plačil, |
| --- | --- | --- |

(b)

oceni Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemov na sedežu in v delegacijah, ki so zajemali:

(i)

predhodne preglede pogodb in plačil,

| (ii) | dejavnosti upravljanja in nadzora, |
| --- | --- |

(ii)

dejavnosti upravljanja in nadzora,

| (iii) | zunanje revizije, |
| --- | --- |

(iii)

zunanje revizije,

| (iv) | notranjo revizijo; |
| --- | --- |

(iv)

notranjo revizijo;

| (c) | nadaljnjem ukrepanju po prejšnjih opažanjih za DAS (glej
  Prilogo 8.2
  ). |
| --- | --- |

(c)

nadaljnjem ukrepanju po prejšnjih opažanjih za DAS (glej
  Prilogo 8.2
  ).

| 8.13 | Omeniti je treba, da se pri plačilih, izvršenih agencijam Združenih narodov (ZN), revizorji Sodišča soočajo s težavami pri pridobivanju revizijskih poročil o odhodkih projektov in potrebnih dokazil od ZN, čeprav je Komisija sprejela ukrepe, s katerimi bi olajšala revizijsko delo, ki ga izvaja Sodišče. |
| --- | --- |

8.13

Omeniti je treba, da se pri plačilih, izvršenih agencijam Združenih narodov (ZN), revizorji Sodišča soočajo s težavami pri pridobivanju revizijskih poročil o odhodkih projektov in potrebnih dokazil od ZN, čeprav je Komisija sprejela ukrepe, s katerimi bi olajšala revizijsko delo, ki ga izvaja Sodišče.

| 8.13 | Komisija popolnoma podpira zahteve Sodišča po informacijah agencij ZN na podlagi Okvirnega finančnega in upravnega sporazuma, ki so ga 29. aprila 2003 podpisali Evropska skupnost in Združeni narodi. |
| --- | --- |

8.13

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 8.14 | S preizkušanjem podatkov za skupino politik zunanja pomoč, razvoj in širitev je bila ugotovljena pomembna stopnja napak. Rezultati tega preizkušanja so predstavljeni in dodatno analizirani v
  Prilogi 8.1
  . |
| --- | --- |

8.14

S preizkušanjem podatkov za skupino politik zunanja pomoč, razvoj in širitev je bila ugotovljena pomembna stopnja napak. Rezultati tega preizkušanja so predstavljeni in dodatno analizirani v
  Prilogi 8.1
  .

| 8.15 | Preizkušene transakcije zajemajo plačila, ki jih službe Komisije izvršijo bodisi neposredno izvajalcem in svetovalcem ali izvajalskim organizacijam. Pri obeh vrstah plačil je bila odkrita pomembna stopnja napak. |
| --- | --- |

8.15

Preizkušene transakcije zajemajo plačila, ki jih službe Komisije izvršijo bodisi neposredno izvajalcem in svetovalcem ali izvajalskim organizacijam. Pri obeh vrstah plačil je bila odkrita pomembna stopnja napak.

| 8.16 | Glede plačil, ki jih službe Komisije izvršijo neposredno izvajalcem in svetovalcem, so bile najpomembnejše ugotovljene napake naslednje: |
| --- | --- |

8.16

Glede plačil, ki jih službe Komisije izvršijo neposredno izvajalcem in svetovalcem, so bile najpomembnejše ugotovljene napake naslednje:

8.16

| (a) | količinsko opredeljive napake v zvezi z upravičenostjo (npr. DDV in drugi davki, neizpolnjevanje bistvenih zahtevanih pogojev); |
| --- | --- |

(a)

količinsko opredeljive napake v zvezi z upravičenostjo (npr. DDV in drugi davki, neizpolnjevanje bistvenih zahtevanih pogojev);

| (a) | Komisija za enega od primerov Sodišča meni, da ga ni mogoče opredeliti kot količinsko opredeljivo napako le zaradi neupoštevanja formalnih pogodbenih zahtev. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | količinsko opredeljive napake v zvezi s točnostjo (npr. napake v izračunih, vključno s primeri plačil proračunske podpore) in |
| --- | --- |

(b)

količinsko opredeljive napake v zvezi s točnostjo (npr. napake v izračunih, vključno s primeri plačil proračunske podpore) in

| (c) | količinsko neopredeljive napake v zvezi s skladnostjo (npr. nespoštovanje rokov, odsotnost bistvenih dokazil, nepravilnosti v postopkih javnih naročil). |
| --- | --- |

(c)

količinsko neopredeljive napake v zvezi s skladnostjo (npr. nespoštovanje rokov, odsotnost bistvenih dokazil, nepravilnosti v postopkih javnih naročil).

| (c) | V zvezi z nespoštovanjem plačilnih rokov Komisija – zaradi dobrega finančnega poslovodenja – v primeru suma o finančni nepravilnosti občasno ni obvestila izvajalcev o ustavitvi plačil, medtem ko so potekale preiskave. |
| --- | --- |

(c)

| 8.17 | V zvezi z izvajalskimi organizacijami ugotovljene napake sestavljajo predvsem: |
| --- | --- |

8.17

V zvezi z izvajalskimi organizacijami ugotovljene napake sestavljajo predvsem:

8.17

| (a) | količinsko opredeljive napake v zvezi z upravičenostjo (vključitev neupravičenih odhodkov v zahtevke za povračilo stroškov projektov in nepravilnosti v javnih razpisnih postopkih in postopkih oddaje naročil); |
| --- | --- |

(a)

količinsko opredeljive napake v zvezi z upravičenostjo (vključitev neupravičenih odhodkov v zahtevke za povračilo stroškov projektov in nepravilnosti v javnih razpisnih postopkih in postopkih oddaje naročil);

| (a) | Komisija se ne strinja s tem, da je Sodišče kot količinsko opredeljivo napako v zvezi z upravičenostjo razvrstilo primer, povezan z nepravilnostjo, ki jo je storil podizvajalec, v zvezi s katero se je Komisija po celoviti seznanitvi in natančnem ovrednotenju okoliščin odločila za nadaljnje izvajanje z znižanimi plačili v skladu z določbami členov 81, 113 in 119 finančne uredbe. To vpliva na Prilogo 8.1 glede stopnje transakcij, na katere je vplivala napaka, in glede splošne stopnje napak.

  Obvezne finančne revizije pred končnimi plačili v skladu s kontrolnim sistemom Komisije omogočajo Komisiji, da odkrije in popravi napake v zvezi s predujmi/predfinanciranjem, ki jih odkrije Računsko sodišče, v naslednjem obračunskem letu. |
| --- | --- |

(a)

Obvezne finančne revizije pred končnimi plačili v skladu s kontrolnim sistemom Komisije omogočajo Komisiji, da odkrije in popravi napake v zvezi s predujmi/predfinanciranjem, ki jih odkrije Računsko sodišče, v naslednjem obračunskem letu.

| (b) | ena količinsko opredeljiva napaka v zvezi s točnostjo (napačni menjalni tečaji). |
| --- | --- |

(b)

ena količinsko opredeljiva napaka v zvezi s točnostjo (napačni menjalni tečaji).

USPEŠNOST SISTEMOV

Sistemi v zvezi s pravilnostjo transakcij

| 8.18 | Sistemi v zvezi s pravilnostjo transakcij, ki jih je ocenilo Sodišče, zajemajo izvedene predhodne preglede plačil in pogodb (na podlagi rezultatov preizkušanja podatkov), dejavnosti upravljanja in nadzora, sistem zunanjih revizij in naknadnih kontrol ter notranjo revizijsko funkcijo. Skupna ocena nadzornih in kontrolnih sistemov je, da so bili v vseh generalnih direktoratih delno uspešni (glej
  del 2
  v
  Prilogi 8.1
  ). |
| --- | --- |

8.18

Sistemi v zvezi s pravilnostjo transakcij, ki jih je ocenilo Sodišče, zajemajo izvedene predhodne preglede plačil in pogodb (na podlagi rezultatov preizkušanja podatkov), dejavnosti upravljanja in nadzora, sistem zunanjih revizij in naknadnih kontrol ter notranjo revizijsko funkcijo. Skupna ocena nadzornih in kontrolnih sistemov je, da so bili v vseh generalnih direktoratih delno uspešni (glej
  del 2
  v
  Prilogi 8.1
  ).

| 8.18 | Komisija meni, da se je okolje kontrole za skupino politik za zunanjo pomoč, razvoj in širitev v primerjavi s prejšnjimi leti znatno izboljšalo (in priporočila Sodišča iz prejšnjih let so bila izvedena). Predhodne kontrole urada EuropeAid so se na primer v tem obdobju bistveno okrepile, predvsem za (predhodno in naknadno) revizijo, pri kateri so od leta 2007 uvedeni nova standardna revizijska pooblastila, informacijski sistemi in metodologije. Lastne naknadne kontrole Komisije (na uradu EuropeAid in GD ECHO) potrjujejo zelo nizko stopnjo preostalih napak pri končnem plačilu/zaključku projektov. |
| --- | --- |

8.18

| 8.19 | Sodišče je poleg tega in na podlagi rezultatov opravljenega revizijskega dela analiziralo tudi uspešnost skupnega informacijskega sistema RELEX (CRIS). To je pomembno orodje, ki ga imajo na razpolago urad EuropeAid, GD RELEX in GD ELARG tako na ravni sedeža kot delegacij za upravljanje odhodkov, za katere so odgovorni. |
| --- | --- |

8.19

Sodišče je poleg tega in na podlagi rezultatov opravljenega revizijskega dela analiziralo tudi uspešnost skupnega informacijskega sistema RELEX (CRIS). To je pomembno orodje, ki ga imajo na razpolago urad EuropeAid, GD RELEX in GD ELARG tako na ravni sedeža kot delegacij za upravljanje odhodkov, za katere so odgovorni.

Urad EuropeAid

| 8.20 | Urad EuropeAid upravlja odhodke, ki jih financirajo tako proračun EU kot Evropski razvojni skladi. Ocena uspešnosti vzpostavljenih kontrolnih sistemov je podrobneje predstvaljena v ločenem poročilu, objavljenem skupaj s tem letnim poročilom, o dejavnostih, ki se financirajo iz sedmega, osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS). |
| --- | --- |

8.20

Urad EuropeAid upravlja odhodke, ki jih financirajo tako proračun EU kot Evropski razvojni skladi. Ocena uspešnosti vzpostavljenih kontrolnih sistemov je podrobneje predstvaljena v ločenem poročilu, objavljenem skupaj s tem letnim poročilom, o dejavnostih, ki se financirajo iz sedmega, osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS).

| 8.21 | Sodišče je opazilo, da urad EuropeAid še naprej izboljšuje svoje nadzorne in kontrolne sisteme, |
| --- | --- |

8.21

Sodišče je opazilo, da urad EuropeAid še naprej izboljšuje svoje nadzorne in kontrolne sisteme,

| 8.22 | Vendar so bile v zvezi s predhodnimi pregledi opažene slabosti, med katerimi so: |
| --- | --- |

8.22

Vendar so bile v zvezi s predhodnimi pregledi opažene slabosti, med katerimi so:

8.22

| (a) | neuspešne in nezadostne preprečevalne kontrole na ravni služb Komisije (revizorji so našli primere plačil, ki so bila izvršena brez bistvenih dokazil ter primere nepravilnosti na ravni razpisnih postopkov in postopkov oddaje naročil, ki so jih izvajale službe Komisije); |
| --- | --- |

(a)

neuspešne in nezadostne preprečevalne kontrole na ravni služb Komisije (revizorji so našli primere plačil, ki so bila izvršena brez bistvenih dokazil ter primere nepravilnosti na ravni razpisnih postopkov in postopkov oddaje naročil, ki so jih izvajale službe Komisije);

| (b) | nezadostna spremljanje in podpora organizacijam, zadolženim za izvajanje projektov, ki jih financira EU (npr. pri organizacijah, ki izvajajo projekte, ki jih financira EU, ni vedno popolnoma jasno, katera računovodska pravila je treba uporabljati pri pripravi zahtevanih finančnih poročil); |
| --- | --- |

(b)

nezadostna spremljanje in podpora organizacijam, zadolženim za izvajanje projektov, ki jih financira EU (npr. pri organizacijah, ki izvajajo projekte, ki jih financira EU, ni vedno popolnoma jasno, katera računovodska pravila je treba uporabljati pri pripravi zahtevanih finančnih poročil);

| (b) | Podpora organizacijam, zadolženim za izvajanje projektov, ki jih financira EU, je znatna in vključuje zagotavljanje tiskanih smernic, dobro vzdrževano spletno stran urada EuropeAid za finančne in pogodbene zadeve, terensko usposabljanje in svetovanje na kraju samem, ki ga zagotavlja osebje delegacij, usposobljeno na finančnem in pogodbenem področju. Za instrument evropske sosedske politike je bilo na primer leta 2008 omogočenih 29 dni terenskega usposabljanja na finančnem in pogodbenem področju, pri čemer so 76 % (151) vseh (200) mest zasedla tehnična ministrstva in projektno osebje.

  Potrebe po podpori, spremljanju in usposabljanju za finančno poslovodenje je vedno mogoče dodatno razširiti in izboljšati. Orodja za finančno poslovodenje za organizacije, zadolžene za izvajanje, se pripravljajo in bodo dokončana predvidoma leta 2010. |
| --- | --- |

(b)

Potrebe po podpori, spremljanju in usposabljanju za finančno poslovodenje je vedno mogoče dodatno razširiti in izboljšati. Orodja za finančno poslovodenje za organizacije, zadolžene za izvajanje, se pripravljajo in bodo dokončana predvidoma leta 2010.

| (c) | v primeru plačil proračunske podpore slabosti v postopkih za preverjanje izpolnjevanja plačilnih pogojev. |
| --- | --- |

(c)

v primeru plačil proračunske podpore slabosti v postopkih za preverjanje izpolnjevanja plačilnih pogojev.

| (c) | Komisija v svojih službah spodbuja splošno ozaveščenost o tem, da je treba zagotoviti bolj strukturiran in formalen pristop k ocenjevanju plačil proračunske podpore. Februarja 2009 je Komisija okrepila vlogo preverjanja, ki ga v postopku odobritve plačil izvaja osebje, usposobljeno na finančnem in pogodbenem področju. |
| --- | --- |

(c)

| 8.23 | Sodišče je ugotovilo izboljšave postopkov v zvezi z zunanjimi revizijami, ki so eden najpomembnejših sestavnih delov okvira notranjih kontrol urada EuropeAid, vendar je prišlo do zaključka, da so te kontrole na splošno še vedno delno uspešne. Poleg tega je ugotovilo, da je postopek obvladovanja tveganj delno uspešen. |
| --- | --- |

8.23

Sodišče je ugotovilo izboljšave postopkov v zvezi z zunanjimi revizijami, ki so eden najpomembnejših sestavnih delov okvira notranjih kontrol urada EuropeAid, vendar je prišlo do zaključka, da so te kontrole na splošno še vedno delno uspešne. Poleg tega je ugotovilo, da je postopek obvladovanja tveganj delno uspešen.

| 8.23 | Od leta 2007 je bil na področju revizijske metodologije dosežen znaten napredek in veliko nedavnih reform bo postopoma zagotovilo dodatne koristi, npr. ko bodo vsi revizijski rezultati temeljili na standardnih revizijskih pooblastilih iz leta 2007.

  Komisija si še vedno prizadeva za večjo ozaveščenost o postopku obvladovanja tveganj. Obvladovanje tveganj je bil leta 2008 prednostni standard notranje kontrole, zato je bilo na sedežu in v vseh regijah zunanje pomoči organiziranih veliko usposabljanj. Dodatne izboljšave usposabljanja so načrtovane za postopek obvladovanja tveganj leta 2010, vključno z zagotovitvijo spletnega učenja. |
| --- | --- |

8.23

Komisija si še vedno prizadeva za večjo ozaveščenost o postopku obvladovanja tveganj. Obvladovanje tveganj je bil leta 2008 prednostni standard notranje kontrole, zato je bilo na sedežu in v vseh regijah zunanje pomoči organiziranih veliko usposabljanj. Dodatne izboljšave usposabljanja so načrtovane za postopek obvladovanja tveganj leta 2010, vključno z zagotovitvijo spletnega učenja.

| 8.24 | Slabosti, ki so še bile prisotne v letu 2008, so bile večinoma nedoslednosti in pomanjkljivosti v letnem revizijskem načrtu, revizijskem modulu CRIS in skupnem spremljanju rezultatov izvedenih revizij. Slabosti med drugim zajemajo: |
| --- | --- |

8.24

Slabosti, ki so še bile prisotne v letu 2008, so bile večinoma nedoslednosti in pomanjkljivosti v letnem revizijskem načrtu, revizijskem modulu CRIS in skupnem spremljanju rezultatov izvedenih revizij. Slabosti med drugim zajemajo:

| 8.24 | Na podlagi izkušenj je bila leta 2008 bistveno spremenjena metodologija za letni revizijski načrt za postopke leta 2009 in v zvezi z njo se sprejemajo dodatne spremembe za postopke leta 2010. Od leta 2007 se je CRIS Audit temeljito razvil. |
| --- | --- |

8.24

| (a) | nizko stopnjo izvajanja letnega revizijskega načrta; |
| --- | --- |

(a)

nizko stopnjo izvajanja letnega revizijskega načrta;

| (a) | Število revizij, dokončanih v enem letu, se je v zadnjih letih stalno povečevalo. Leta 2008 je bilo dokončanih skupaj 455 revizij, kar pomeni 35-odstotno povečanje v primerjavi s številom dokončanih revizij leta 2007 (337).

  Vendar mora časovna razporeditev večine revizij izražati potek izvajanja projektnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(a)

Vendar mora časovna razporeditev večine revizij izražati potek izvajanja projektnih dejavnosti.

| (b) | nepopolne informacije v revizijskem modulu CRIS; |
| --- | --- |

(b)

nepopolne informacije v revizijskem modulu CRIS;

| (b) | Uporaba CRIS Audit je bila leta 2008 prvič obvezna in rezultati so bili na splošno zelo pozitivni. Kljub temu Komisija priznava, da je treba izboljšati pravočasen prenos dokumentov v strežnik. |
| --- | --- |

(b)

| (c) | nedoslednosti pri rezultatih izvedenih revizij in pomanjkanje analize teh rezultatov. |
| --- | --- |

(c)

nedoslednosti pri rezultatih izvedenih revizij in pomanjkanje analize teh rezultatov.

| (c) | Trenutno se izvaja celovita analiza revizijskih rezultatov, pri kateri se preučujejo zlasti revizije, dogovorjene v okviru sistema okvirnih pogodb. |
| --- | --- |

(c)

GD RELEX

| 8.25 | Sodišče je podrobno ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme za zagotavljanje pravilnosti transakcij v GD RELEX. Pomembne pomanjkljivosti so bile ugotovljene glede naknadnih kontrol. Na primer, v zvezi z naknadnimi kontrolami so bili načrtovani trije pregledi na kraju samem, vendar sta bila izvedena samo dva, od šestih načrtovanih zunanjih revizij pa dejansko ni bila začeta nobena. |
| --- | --- |

8.25

Sodišče je podrobno ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme za zagotavljanje pravilnosti transakcij v GD RELEX. Pomembne pomanjkljivosti so bile ugotovljene glede naknadnih kontrol. Na primer, v zvezi z naknadnimi kontrolami so bili načrtovani trije pregledi na kraju samem, vendar sta bila izvedena samo dva, od šestih načrtovanih zunanjih revizij pa dejansko ni bila začeta nobena.

| 8.25 | Komisija meni, da bi morale biti leta 2009 naknadne kontrole glede zanesljivosti za GD RELEX pomembnejše, saj se proračun povečuje. Izvajanje načrtovanja se bo leta 2009 natančno spremljalo in uporaba rezultatov revizij in kontrol bo optimizirana. |
| --- | --- |

8.25

| 8.26 | Poleg tega so bile z izvedbo analize odkrite slabosti glede finančnega poslovodenja in nadzora finančnih informacij o projektih. Za ponazoritev: delegacije Komisije pri upravljanju finančnih informacij za projekte, prenesene na GD RELEX (instrument za stabilnost) uporabljajo CRIS, sistem upravljavskih informacij, ki je v lasti urada EuropeAid. Vendar ni avtomatskega vmesnika, s katerim bi se spremljalo nadaljevanje ukrepanja sedeža glede izvrševanja proračuna, ki se izvaja ločeno na podlagi razpredelnic, pridobljenih iz računovodskega sistema na podlagi nastanka poslovnega dogodka (ABAC). To lahko povzroča razlike v upravljavskih informacijah. |
| --- | --- |

8.26

Poleg tega so bile z izvedbo analize odkrite slabosti glede finančnega poslovodenja in nadzora finančnih informacij o projektih. Za ponazoritev: delegacije Komisije pri upravljanju finančnih informacij za projekte, prenesene na GD RELEX (instrument za stabilnost) uporabljajo CRIS, sistem upravljavskih informacij, ki je v lasti urada EuropeAid. Vendar ni avtomatskega vmesnika, s katerim bi se spremljalo nadaljevanje ukrepanja sedeža glede izvrševanja proračuna, ki se izvaja ločeno na podlagi razpredelnic, pridobljenih iz računovodskega sistema na podlagi nastanka poslovnega dogodka (ABAC). To lahko povzroča razlike v upravljavskih informacijah.

GD ELARG

| 8.27 | Sodišče je s skupno oceno ugotovilo, da so sistemi delno uspešni zaradi slabosti, ugotovljenih v oddelku za notranjo revizijo tega generalnega direktorata in slabosti v njegovih naknadnih kontrolah. Načrt dela oddelka za notranjo revizijo je temeljil na oceni tveganj, vendar njegov večletni program ni bil dovolj dodelan. Sodišče poleg tega zaradi vse večjega obsega sredstev poudarja pomembnost posebne strategije za naknadne kontrole projektov, za katere se uporablja centralizirano upravljanje, kot je predvideno v letnem upravljavskem načrtu za leto 2008. Ugotovilo je, da je bila predhodna kontrola zadovoljiva. |
| --- | --- |

8.27

Sodišče je s skupno oceno ugotovilo, da so sistemi delno uspešni zaradi slabosti, ugotovljenih v oddelku za notranjo revizijo tega generalnega direktorata in slabosti v njegovih naknadnih kontrolah. Načrt dela oddelka za notranjo revizijo je temeljil na oceni tveganj, vendar njegov večletni program ni bil dovolj dodelan. Sodišče poleg tega zaradi vse večjega obsega sredstev poudarja pomembnost posebne strategije za naknadne kontrole projektov, za katere se uporablja centralizirano upravljanje, kot je predvideno v letnem upravljavskem načrtu za leto 2008. Ugotovilo je, da je bila predhodna kontrola zadovoljiva.

| 8.27 | Komisija se ne strinja popolnoma z oceno Sodišča o uspešnosti sistemov naknadne kontrole in revizijskih sistemov glede na to, da so bile uvedene izboljšave.

  Zaradi okolja GD ELARG, ki se hitro spreminja, je večletno načrtovanje v oddelku za notranjo revizijo zahtevno, zato so potrebne stalne prilagoditve.


  GD ELARG je na začetku leta 2009 sprejel celovito kontrolno strategijo, ki zajema vse načine upravljanja, vključno s centraliziranim upravljanjem. Na podlagi izkušenj pri pilotnem ukrepu, izvedenem leta 2008, in ob upoštevanju stroškov/koristi preučuje možnost sprejetja posebne politike za naknadne kontrole pri centraliziranem upravljanju. |
| --- | --- |

8.27

Zaradi okolja GD ELARG, ki se hitro spreminja, je večletno načrtovanje v oddelku za notranjo revizijo zahtevno, zato so potrebne stalne prilagoditve.

GD ELARG je na začetku leta 2009 sprejel celovito kontrolno strategijo, ki zajema vse načine upravljanja, vključno s centraliziranim upravljanjem. Na podlagi izkušenj pri pilotnem ukrepu, izvedenem leta 2008, in ob upoštevanju stroškov/koristi preučuje možnost sprejetja posebne politike za naknadne kontrole pri centraliziranem upravljanju.

| 8.28 | Poleg tega so še vedno prisotne poglavitne slabosti glede potencialnih nepravilnosti pri upravljanju sredstev Phare, ki jih upravljata dve izvajalski agenciji v Bolgariji. Sodišče vztraja pri svoji oceni, da so ključne notranje kontrole v nacionalni upravi v Bolgariji le delno uspešne (glej
  Prilogo 8.2
  ). |
| --- | --- |

8.28

Poleg tega so še vedno prisotne poglavitne slabosti glede potencialnih nepravilnosti pri upravljanju sredstev Phare, ki jih upravljata dve izvajalski agenciji v Bolgariji. Sodišče vztraja pri svoji oceni, da so ključne notranje kontrole v nacionalni upravi v Bolgariji le delno uspešne (glej
  Prilogo 8.2
  ).

| 8.28 | Zaradi več ugotovljenih sistemskih slabosti je Komisija konec februarja 2008 zadevnima agencijama ustavila vsa plačila in jima julija 2008 odvzela akreditacijo. Tudi če kakršne koli sistemske slabosti ne bi bile odpravljene, sklenitev nepravilnih pogodb ni več možna, ker je sklepanje pogodb o sredstvih Phare končano. |
| --- | --- |

8.28

GD ECHO

| 8.29 | Oddelek za notranjo revizijo je bil ustanovljen leta 2008 (GD ECHO je prej uporabljal oddelek za notranjo revizijo urada EuropeAid). Sodišče meni, da je bilo leto 2008 za oddelek za notranjo revizijo prehodno leto in da je možno vse koristi nove organizacije pričakovati od leta 2009 naprej. |
| --- | --- |

8.29

Oddelek za notranjo revizijo je bil ustanovljen leta 2008 (GD ECHO je prej uporabljal oddelek za notranjo revizijo urada EuropeAid). Sodišče meni, da je bilo leto 2008 za oddelek za notranjo revizijo prehodno leto in da je možno vse koristi nove organizacije pričakovati od leta 2009 naprej.

| 8.30 | Glede sistema zunanjih revizij, zlasti revizijske strategije tega generalnega direktorata, Sodišče opaža prizadevanja za povečanje deleža projektov, ki se revidirajo na kraju samem. |
| --- | --- |

8.30

Glede sistema zunanjih revizij, zlasti revizijske strategije tega generalnega direktorata, Sodišče opaža prizadevanja za povečanje deleža projektov, ki se revidirajo na kraju samem.

Skupni informacijski sistem RELEX (CRIS)

| 8.31 | Pri preizkušanju transakcij je bilo opaženo, da informacije, ki se hranijo v CRIS, niso vedno popolnoma točne. Odkrite so bile napake pri šifriranju podatkov o plačilih in obveznostih (na primer v primeru projektov in/ali pogodb, kjer je v CRIS narobe vnešena šifra države). Druge napake bi lahko vplivale na zanesljivost Komisijinih računovodskih izkazov (na primer v zvezi z datumi veljavnosti bančnih jamstev in načini upravljanja projektov/pogodb). |
| --- | --- |

8.31

Pri preizkušanju transakcij je bilo opaženo, da informacije, ki se hranijo v CRIS, niso vedno popolnoma točne. Odkrite so bile napake pri šifriranju podatkov o plačilih in obveznostih (na primer v primeru projektov in/ali pogodb, kjer je v CRIS narobe vnešena šifra države). Druge napake bi lahko vplivale na zanesljivost Komisijinih računovodskih izkazov (na primer v zvezi z datumi veljavnosti bančnih jamstev in načini upravljanja projektov/pogodb).

| 8.31 | Izvaja se več ukrepov za izboljšanje kakovosti podatkov v sistemu CRIS. Prvič, pripravljajo se jasna, bolj dokumentirana pravila za vnos podatkov, sistem CRIS pa se v skladu s tem redno pregleduje in razvija. Drugič, potekajo prizadevanja za boljšo kakovost podatkov, ki so že v sistemu, vključno z revizijo kakovosti podatkov (za ugotavljanje temeljnih vzrokov), čiščenjem podatkov in spremljanjem kakovosti podatkov, da se zagotovi stalen pregled nad stanjem kakovosti podatkov. |
| --- | --- |

8.31

| 8.32 | Revizorji so poleg tega ugotovili, da obstajajo tehnične omejitve, s katerimi se pogosto srečujejo uporabniki sistema, in da te omejitve lahko vplivajo na pravilnost obdelanih transakcij (neredko se najdejo primeri plačil, ki so bila zaradi nerazpoložljivosti sistema izvršena po določenih rokih). |
| --- | --- |

8.32

Revizorji so poleg tega ugotovili, da obstajajo tehnične omejitve, s katerimi se pogosto srečujejo uporabniki sistema, in da te omejitve lahko vplivajo na pravilnost obdelanih transakcij (neredko se najdejo primeri plačil, ki so bila zaradi nerazpoložljivosti sistema izvršena po določenih rokih).

| 8.32 | Sistem CRIS ni bil na voljo nekajkrat leta 2008 predvsem zaradi tehničnih zahtev v zvezi z vključitvijo računov Evropskega razvojnega sklada v centralni računovodski sistem Komisije februarja 2009, kar je bil enkratni postopek. Vendar je bilo od takrat sprejetih več ukrepov za skrajšanje nerazpoložljivosti sistema CRIS. |
| --- | --- |

8.32

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

Zaključki

| 8.33 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so na plačila za skupino politik zunanja pomoč, razvoj in širitev za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, vplivale pomembne napake. |
| --- | --- |

8.33

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so na plačila za skupino politik zunanja pomoč, razvoj in širitev za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, vplivale pomembne napake.

| 8.33 | Komisija je razvila kontrolo tako, da zajema celotno obdobje trajanja večletnih projektov. Pristop Računskega sodišča temelji na letnem pregledu in pri njem se zberejo vse napake, ugotovljene v posameznem letu. Večino takšnih finančnih napak, ki jih je ugotovilo Sodišče, bi odkrila tudi Komisija pri običajnem poteku naknadnih kontrol in bi jih popravila v naslednjem obračunskem letu pred zaključkom poslovnih knjig projekta, zato bi bila stopnja preostalih napak nizka. |
| --- | --- |

8.33

| 8.34 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik zunanja pomoč, razvoj in širitev delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti plačil. |
| --- | --- |

8.34

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik zunanja pomoč, razvoj in širitev delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti plačil.

| 8.34 | Komisija meni, da se je okolje kontrole za skupino politik za zunanjo pomoč, razvoj in širitev v primerjavi s prejšnjimi leti znatno izboljšalo (in priporočila Sodišča iz prejšnjih let so bila izvedena). Veliko bistvenih elementov ključnih kontrolnih sistemov je ocenjenih kot uspešnih. |
| --- | --- |

8.34

Priporočila

| 8.35 | Sodišče priporoča, da: |
| --- | --- |

8.35

Sodišče priporoča, da:

8.35

| (a) | se sprejmejo ukrepi za izboljšanje uspešnosti Komisijinega kontrolnega sistema za predhodne preglede plačil in pogodb (urad EuropeAid in GD RELEX); |
| --- | --- |

(a)

se sprejmejo ukrepi za izboljšanje uspešnosti Komisijinega kontrolnega sistema za predhodne preglede plačil in pogodb (urad EuropeAid in GD RELEX);

| (a) | Komisija se ne strinja popolnoma z oceno Sodišča o uspešnosti predhodnih kontrol za EuropeAid glede na to, da so bile uvedene izboljšave. Vendar priznava, da je v okviru stalnega prizadevanja za izboljšanje celotnega sistema notranje kontrole potrebno dodatno delo v zvezi z arhitekturo kontrolnih sistemov za zunanjo pomoč. Glede na to in v povezavi z delom Komisije v zvezi z dopustnim tveganjem napake bo EuropeAid leta 2010 začel pregled svoje kontrolne strategije.

  Komisija se strinja, da bi moralo biti upoštevanje predhodnih kontrol v GD RELEX bolje dokumentirano. |
| --- | --- |

(a)

Komisija se strinja, da bi moralo biti upoštevanje predhodnih kontrol v GD RELEX bolje dokumentirano.

| (b) | se mednarodnim organizacijam, ki izvajajo projekte, financirane s strani EU, zagotovi nadaljnja podpora ter natančnejše spremljanje; |
| --- | --- |

(b)

se mednarodnim organizacijam, ki izvajajo projekte, financirane s strani EU, zagotovi nadaljnja podpora ter natančnejše spremljanje;

| (b) | Komisija priznava, da je treba podporo in spremljanje za finančno poslovodenje dodatno razširiti in izboljšati. Orodja za finančno poslovodenje za organizacije, zadolžene za izvajanje, se pripravljajo in bodo dokončana predvidoma leta 2010. |
| --- | --- |

(b)

| (c) | je načrtovanje revizij in naknadnih kontrol stvarnejše, pri čemer se upoštevajo viri, ki so na voljo za ta namen, tako da je mogoče nastale načrte ustrezno izpolniti; |
| --- | --- |

(c)

je načrtovanje revizij in naknadnih kontrol stvarnejše, pri čemer se upoštevajo viri, ki so na voljo za ta namen, tako da je mogoče nastale načrte ustrezno izpolniti;

| (c) | Sedež Komisije bo še naprej pomagal vodjem revizij, zlasti v delegacijah, da bi se izboljšalo njihovo načrtovanje revizij. Pri pripravi letnega revizijskega načrta za leto 2009 so bile delegacije pozvane, da upoštevajo zlasti razpoložljivost virov.

  Letni cilji za naknadne kontrole transakcij so vsako leto doseženi. |
| --- | --- |

(c)

Letni cilji za naknadne kontrole transakcij so vsako leto doseženi.

| (d) | se natančno spremlja izvajanje načrtovanih revizij in naknadnih kontrol, tako da je možno takoj odkriti in popraviti vsa odstopanja; |
| --- | --- |

(d)

se natančno spremlja izvajanje načrtovanih revizij in naknadnih kontrol, tako da je možno takoj odkriti in popraviti vsa odstopanja;

| (d) | Izvajanje letnega načrtovanja se bo leta 2009 natančno spremljalo in uporaba rezultatov revizij in kontrol bo optimizirana. |
| --- | --- |

(d)

| (e) | se rezultate izvedenih revizij in naknadnih kontrol ustrezno evidentira in sistematično analizira; |
| --- | --- |

(e)

se rezultate izvedenih revizij in naknadnih kontrol ustrezno evidentira in sistematično analizira;

| (e) | Komisija načrtuje izboljšave sistema CRIS, da se bo izboljšala analiza revizijskih podatkov. |
| --- | --- |

(e)

| (f) | bi bilo treba odobriti in izvesti bolj dodelano strategijo za naknadne revizije v centraliziranem upravljanju (GD ELARG). |
| --- | --- |

(f)

bi bilo treba odobriti in izvesti bolj dodelano strategijo za naknadne revizije v centraliziranem upravljanju (GD ELARG).

| (f) | GD ELARG je na začetku leta 2009 sprejel celovito kontrolno strategijo, ki zajema vse načine upravljanja, vključno s centraliziranim upravljanjem. Na podlagi izkušenj pri pilotnem ukrepu, izvedenem leta 2008, in ob upoštevanju stroškov/koristi preučuje možnost sprejetja posebne politike za naknadne kontrole pri centraliziranem upravljanju. |
| --- | --- |

(f)

| 8.36 | Sodišče priporoča tudi sprejetje ustreznih ukrepov in izvedbo dejavnosti, da se izboljša kakovost podatkov, vnesenih v različne sisteme upravljavskih informacij, ki so na voljo službam Komisije. |
| --- | --- |

8.36

Sodišče priporoča tudi sprejetje ustreznih ukrepov in izvedbo dejavnosti, da se izboljša kakovost podatkov, vnesenih v različne sisteme upravljavskih informacij, ki so na voljo službam Komisije.

| 8.36 | Izvaja se več ukrepov za izboljšanje kakovosti podatkov v sistemu CRIS. Prvič, pripravljajo se jasna, bolj dokumentirana pravila za vnos podatkov, sistem CRIS pa se redno pregleduje in razvija. Drugič, potekajo prizadevanja za boljšo kakovost podatkov, ki so že v sistemu. |
| --- | --- |

8.36

| 8.37 | Poleg tega Sodišče priporoča, da bi bilo treba pri plačilih proračunske podpore nadaljevati z dosedanjimi prizadevanji za uvedbo kazalnikov uspešnosti, ki bi bili bolj usmerjeni k izložkom in izidom. |
| --- | --- |

8.37

Poleg tega Sodišče priporoča, da bi bilo treba pri plačilih proračunske podpore nadaljevati z dosedanjimi prizadevanji za uvedbo kazalnikov uspešnosti, ki bi bili bolj usmerjeni k izložkom in izidom.

| 8.37 | Komisija bo zagotovila, da bosta načrtovanje in merjenje kazalnikov pri dejavnostih proračunske podpore natančnejša. Smernice o splošni proračunski podpori so zdaj v postopku spremembe, da se izboljšajo načrtovanje in ocenjevanje pogojev upravičenosti ter posebni kazalniki, usmerjeni k rezultatom, da se doseže doslednejši pristop, usmerjen k rezultatom, pri čemer se uporabijo kazalniki izložka in izida postopka. |
| --- | --- |

8.37

NADALJNJE UKREPANJE NA PODLAGI OPAŽANJ ZUNAJ PREJŠNJE IZJAVE O ZANESLJIVOSTI

Pregled nadaljnjega ukrepanja v zvezi s Posebnim poročilom št. 5/2006 o programu MEDA

Uvod

| 8.38 | Sodišče je avgusta 2006 objavilo Posebno poročilo št. 5/2006 o programu MEDA (4). Ker se je uredbi MEDA leta 2006 iztekala veljavnost, so bila priporočila Sodišča namenjena novemu Evropskemu sosedskemu in partnerskemu instrumentu (ENPI), ki je začel veljati leta 2007. Sodišče je priporočilo, da Komisija: |
| --- | --- |

8.38

Sodišče je avgusta 2006 objavilo Posebno poročilo št. 5/2006 o programu MEDA (4). Ker se je uredbi MEDA leta 2006 iztekala veljavnost, so bila priporočila Sodišča namenjena novemu Evropskemu sosedskemu in partnerskemu instrumentu (ENPI), ki je začel veljati leta 2007. Sodišče je priporočilo, da Komisija:

| 8.38 | Komisija je sprejela potrebne ukrepe za izvajanje priporočil iz Posebnega poročila št. 5/2006 o programu MEDA. |
| --- | --- |

8.38

| — | zagotovi tekoč in hiter prehod na nove državne programe, da se izogne negativnim posledicam za nadaljnje izvajanje, |
| --- | --- |

—

zagotovi tekoč in hiter prehod na nove državne programe, da se izogne negativnim posledicam za nadaljnje izvajanje,

| — | v novih državnih programskih dokumentih jasneje opredeli svoje strateške cilje in uvede ustrezne kazalnike, da omogoči boljše spremljanje in ocenjevanje učinka, |
| --- | --- |

—

v novih državnih programskih dokumentih jasneje opredeli svoje strateške cilje in uvede ustrezne kazalnike, da omogoči boljše spremljanje in ocenjevanje učinka,

| — | še naprej osredotoča svojo podporo na omejeno število področij ukrepov pomoči, da zagotovi skladnost in da programi ostanejo obvladljivi, |
| --- | --- |

—

še naprej osredotoča svojo podporo na omejeno število področij ukrepov pomoči, da zagotovi skladnost in da programi ostanejo obvladljivi,

| — | še naprej išče najboljše prakse za upravljanje projektov, da se izogne zamudam. |
| --- | --- |

—

še naprej išče najboljše prakse za upravljanje projektov, da se izogne zamudam.

| 8.39 | Evropski parlament in Evropski svet sta sprejela priporočila Sodišča. Organ za razrešnico je izpostavil tudi vprašanja, povezana s prepoznavnostjo dejavnosti, ki jih financira EU, ter izboljšanje načrtovanja in izvajanja novega instrumenta. |
| --- | --- |

8.39

Evropski parlament in Evropski svet sta sprejela priporočila Sodišča. Organ za razrešnico je izpostavil tudi vprašanja, povezana s prepoznavnostjo dejavnosti, ki jih financira EU, ter izboljšanje načrtovanja in izvajanja novega instrumenta.

Nadaljnje ukrepanje po priporočilih

| 8.40 | Komisija je pravočasno pripravila državna poročila, akcijske načrte in pripadajoče strateške programske dokumente. Med prehodom iz starega (MEDA) na novi evropski sosedski in partnerski instrument se je finančna pomoč EU izvajala nemoteno. Poleg tega so bile tako obveznosti kot izplačila (skupno za MEDA in ENPI) za leti 2007 in 2008 v primerjavi s povprečjem v prejšnjem letu celo višji. |
| --- | --- |

8.40

Komisija je pravočasno pripravila državna poročila, akcijske načrte in pripadajoče strateške programske dokumente. Med prehodom iz starega (MEDA) na novi evropski sosedski in partnerski instrument se je finančna pomoč EU izvajala nemoteno. Poleg tega so bile tako obveznosti kot izplačila (skupno za MEDA in ENPI) za leti 2007 in 2008 v primerjavi s povprečjem v prejšnjem letu celo višji.

| 8.41 | Strateški programski dokumenti so vsebovali natančno razdelane strateške cilje, ki so bili skladni z akcijskimi načrti držav, vendar so bili večinoma opisani na splošno, zaradi česar je bilo ob koncu obdobja, določenega v strateških dokumentih, težko oceniti učinek financiranja EU. Kakovost kazalnikov uspešnosti, določenih na tej ravni, se je od države do države precej razlikovala. Na splošno v strateških dokumentih niso bili opredeljeni izhodišča in končni cilji v zvezi s kazalniki. |
| --- | --- |

8.41

Strateški programski dokumenti so vsebovali natančno razdelane strateške cilje, ki so bili skladni z akcijskimi načrti držav, vendar so bili večinoma opisani na splošno, zaradi česar je bilo ob koncu obdobja, določenega v strateških dokumentih, težko oceniti učinek financiranja EU. Kakovost kazalnikov uspešnosti, določenih na tej ravni, se je od države do države precej razlikovala. Na splošno v strateških dokumentih niso bili opredeljeni izhodišča in končni cilji v zvezi s kazalniki.

| 8.41 | Glej odgovor na točko 8.46. |
| --- | --- |

8.41

| 8.42 | Komisija je svojo podporo osredotočila na omejeno število področij ukrepov pomoči. Ta so bila izbrana glede na oceno potreb vsake posamezne države upravičenke. Poleg tega je Komisija še naprej skrbela za nadaljevanje podpore posebnim področjem ali celo za vzdrževanje sektorskih programov v okviru novega evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta. Komisija je podpirala tudi več pomembnih prednostnih področij, ki so skupna večini držav upravičenk. |
| --- | --- |

8.42

Komisija je svojo podporo osredotočila na omejeno število področij ukrepov pomoči. Ta so bila izbrana glede na oceno potreb vsake posamezne države upravičenke. Poleg tega je Komisija še naprej skrbela za nadaljevanje podpore posebnim področjem ali celo za vzdrževanje sektorskih programov v okviru novega evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta. Komisija je podpirala tudi več pomembnih prednostnih področij, ki so skupna večini držav upravičenk.

| 8.43 | Komisija je delovala v skladu z določbami, določenimi v uredbi o ENPI, kar je izboljšalo preglednost financiranja EU prek mednarodnih skrbniških skladov. Nedavno sta bili pripravljeni tudi izčrpni ocenjevalni poročili o Komisijinem zagotavljanju pomoči prek razvojnih bank in Evropske investicijske banke ter organizacij v okviru Združenih narodov. Enota za ocenjevanje (5)je pri zunanjih svetovalcih naročila pripravo poročil, katerih cilj je oceniti dodano vrednost teh načinov usmerjanja pomoči. |
| --- | --- |

8.43

Komisija je delovala v skladu z določbami, določenimi v uredbi o ENPI, kar je izboljšalo preglednost financiranja EU prek mednarodnih skrbniških skladov. Nedavno sta bili pripravljeni tudi izčrpni ocenjevalni poročili o Komisijinem zagotavljanju pomoči prek razvojnih bank in Evropske investicijske banke ter organizacij v okviru Združenih narodov. Enota za ocenjevanje (5)je pri zunanjih svetovalcih naročila pripravo poročil, katerih cilj je oceniti dodano vrednost teh načinov usmerjanja pomoči.

| 8.44 | Komisija je leta 2008 izdala priročnik o komunikaciji in prepoznavnosti. Leta 2006 so bili z Združenimi narodi in s Svetovno banko podpisani tudi posebni sporazumi o komunikaciji, prepoznavnosti in poročanju. |
| --- | --- |

8.44

Komisija je leta 2008 izdala priročnik o komunikaciji in prepoznavnosti. Leta 2006 so bili z Združenimi narodi in s Svetovno banko podpisani tudi posebni sporazumi o komunikaciji, prepoznavnosti in poročanju.

| 8.45 | Komisija je sprejela ukrepe za izvajanje večine priporočil iz vmesnega ocenjevalnega poročila o MEDA II. Vendar bo končno ocenjevalno poročilo, predvideno za sredino leta 2008, dokončano šele proti koncu leta 2009. |
| --- | --- |

8.45

Komisija je sprejela ukrepe za izvajanje večine priporočil iz vmesnega ocenjevalnega poročila o MEDA II. Vendar bo končno ocenjevalno poročilo, predvideno za sredino leta 2008, dokončano šele proti koncu leta 2009.

| 8.45 | Glej odgovor na točko 8.46. |
| --- | --- |

8.45

Zaključek in priporočila

| 8.46 | Komisija je uvedla ukrepe, ki so v veliki meri skladni s priporočili v poročilu. Komisija: |
| --- | --- |

8.46

Komisija je uvedla ukrepe, ki so v veliki meri skladni s priporočili v poročilu. Komisija:

8.46

| — | je sprejela ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev tekočega in hitrega prehoda na nove državne programe, |
| --- | --- |

—

je sprejela ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev tekočega in hitrega prehoda na nove državne programe,

| — | ni določila strateških ciljev in kazalnikov zadovoljive kakovosti v vseh strateških programskih dokumentih. Zato Sodišče Komisiji še naprej priporoča, da opredeli strateške cilje in ustrezne kazalnike uspešnosti, ki bi omogočili učinkovito oceno vpliva dejavnosti EU za celotno obdobje, |
| --- | --- |

—

ni določila strateških ciljev in kazalnikov zadovoljive kakovosti v vseh strateških programskih dokumentih. Zato Sodišče Komisiji še naprej priporoča, da opredeli strateške cilje in ustrezne kazalnike uspešnosti, ki bi omogočili učinkovito oceno vpliva dejavnosti EU za celotno obdobje,

| — | V skladu z Uredbo o evropskem instrumentu sosedstva in partnerstva se temeljni kazalniki in kazalniki uspešnosti opredelijo pozneje ob vzpostavitvi letnih akcijskih programov. Navedeni kazalniki so dejansko določeni ob oblikovanju programa, ko običajno postanejo pomembnejši in bolje opredeljeni. Cilj državnih strateških dokumentov je zagotoviti splošen pregled razmer v državi in predstaviti prednostna strateška področja ukrepov pomoči, da se obravnavajo glavni izzivi, ugotovljeni v državi. |
| --- | --- |

—

| — | je svojo podporo usmerila na omejeno število področij ukrepov pomoči, ki so skladni z akcijskimi načrti in oceno potreb za vsako posamezno državo upravičenko, |
| --- | --- |

—

je svojo podporo usmerila na omejeno število področij ukrepov pomoči, ki so skladni z akcijskimi načrti in oceno potreb za vsako posamezno državo upravičenko,

| — | si je še naprej prizadevala za uporabo najboljših praks pri načrtovanju in upravljanju programov in projektov. Vendar Komisija zamuja s končnim ocenjevalnim poročilom o MEDA, ki bi lahko dodalo dragocena priporočila za izvajanje začetne faze evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta. |
| --- | --- |

—

si je še naprej prizadevala za uporabo najboljših praks pri načrtovanju in upravljanju programov in projektov. Vendar Komisija zamuja s končnim ocenjevalnim poročilom o MEDA, ki bi lahko dodalo dragocena priporočila za izvajanje začetne faze evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta.

| — | Vmesno ocenjevalno poročilo je bilo dokončano šele julija 2005. Ker je leta 2006 potekalo sprejetje novih sklepov o financiranju MEDA in ker se je zato veliko ukrepov, povezanih s temi sklepi, leta 2008 in 2009 še vedno izvajalo, je bilo odločeno, da se končno ocenjevalno poročilo prestavi za eno leto. To poročilo je zdaj predvideno za konec leta 2009. |
| --- | --- |

—

---

(1)  O pomoči, zagotovljeni prek Evropskih razvojnih skladov, se poroča posebej, saj se ne financira iz splošnega proračuna.

(2)  Phare je bil glavni finančni instrument predpristopne strategije za države srednje in vzhodne Evrope. Program CARDS je Pomoč Skupnosti za obnovo, razvoj in stabilizacijo na Balkanu.

(3)  V okviru Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1244/99.

(4)  UL C 200, 24.8.2006.

(5)  Enota za ocenjevanje pri EuropeAid, GD za razvoj in GD za zunanje odnose.

(6)  V skladu s členom 53 Finančne uredbe se neposredno centralizirano upravljanje uporablja, ko službe Komisije neposredno izvajajo naloge izvrševanja, posredno centralizirano upravljanje pa takrat, ko Komisija naloge izvrševanja proračuna prenese, v skladu s členi 54 do 57 Finančne uredbe.

(7)  Poročilo o reviziji upravnih odhodkov je v poglavju 11.

Vir: Letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti, proračunsko leto 2008, Zvezek II, Priloga B.

PRILOGA 8.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA

DEL 1:   GLAVNE ZNAČILNOSTI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ NA PODLAGI VZORCA

1.1 —   Velikost vzorca

| Leto | Število preizkušenih transakcij |
| --- | --- |
| 2008 | 180 |
| 2007 | 145 |

Leto

Število preizkušenih transakcij

2008

180

2007

145

1.2 —   Struktura vzorca

| Odstotek preizkušenih transakcij, ki so bile | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Zunanji odnosi | Razvoj in odnosi z državami AKP | Širitev | Humanitarna pomoč | Skupaj |
| končna/vmesna plačila | 30 % | 7 % | 20 % | 3 % | 61 % | 68 % |
| predujmi | 18 % | 9 % | 1 % | 11 % | 39 % | 32 % |
| Skupaj | 48 % | 16 % | 21 % | 14 % | 100 % | 100 % |

Odstotek preizkušenih transakcij, ki so bile

2008

2007

Zunanji odnosi

Razvoj in odnosi z državami AKP

Širitev

Humanitarna pomoč

Skupaj

končna/vmesna plačila

30 %

7 %

20 %

3 %

61 %

68 %

predujmi

18 %

9 %

1 %

11 %

39 %

32 %

Skupaj

48 %

16 %

21 %

14 %

100 %

100 %

1.3 —   Pogostost in ocenjeni učinek napak

| Napake | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Zunanji odnosi | Razvoj in odnosi z državami AKP | Širitev | Humanitarna pomoč | Skupaj |
| Pogostost preizkušenih transakcij, na katere so vplivale napake | 29 % {25} | 38 % {11} | 24 % {9} | 12 % {3} | 27 % {48} | 26 % {37} |
| Pogostost napak, ki so količinsko opredeljive | 31 % {10} | 45 % {5} | 23 % {3} | 67 % {2} | 34 % {20} | 27 % {10} |
| Učinek količinsko opredeljivih napak: stopnja najverjetnejše napake je v razponu (1) | 2 %–5 % | 2 %–5 % |
| Podatki v oklepajih { } predstavljajo absolutno število transakcij. |

Napake

2008

2007

Zunanji odnosi

Razvoj in odnosi z državami AKP

Širitev

Humanitarna pomoč

Skupaj

Pogostost preizkušenih transakcij, na katere so vplivale napake

29 % {25}

38 % {11}

24 % {9}

12 % {3}

27 % {48}

26 % {37}

Pogostost napak, ki so količinsko opredeljive

31 % {10}

45 % {5}

23 % {3}

67 % {2}

34 % {20}

27 % {10}

Učinek količinsko opredeljivih napak: stopnja najverjetnejše napake je v razponu (1)

2 %–5 %

2 %–5 %

Podatki v oklepajih { } predstavljajo absolutno število transakcij.

1.4 —   Vrste napak

| Odstotek napak v preizkušenih transakcijah, ki zadevajo | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Zunanji odnosi | Razvoj in odnosi z državami AKP | Širitev | Humanitarna pomoč | Skupaj |
| Upravičenost | 9 % | 45 % | 23 % | 67 % | 22 % | 46 % |
| Dejanskost | 6 % | 0 % | 0 % | 0 % | 3 % |
| Točnost | 19 % | 9 % | 15 % | 33 % | 17 % |
| Drugo | 66 % | 46 % | 62 % | 0 % | 58 % | 54 % |
| Skupaj | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 % |

Odstotek napak v preizkušenih transakcijah, ki zadevajo

2008

2007

Zunanji odnosi

Razvoj in odnosi z državami AKP

Širitev

Humanitarna pomoč

Skupaj

Upravičenost

9 %

45 %

23 %

67 %

22 %

46 %

Dejanskost

6 %

0 %

0 %

0 %

3 %

Točnost

19 %

9 %

15 %

33 %

17 %

Drugo

66 %

46 %

62 %

0 %

58 %

54 %

Skupaj

100

100

100

100

100

100 %

DEL 2:   SKUPNA OCENA NADZORNIH IN KONTROLNIH SISTEMOV

2.1 —   Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov

Legenda:

| | uspešno |
| --- | --- |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |
| N/A | ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno |

uspešno

delno uspešno

neuspešno

N/A

ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno

| Zadevni sistem | Ključne notranje kontrole (Komisija) | Ključne notranje kontrole v nacionalnih upravah | Skupna ocena |
| --- | --- | --- | --- |
| Predhodni pregledi pogodb in plačil | Upravljanje in nadzor | Zunanje revizije/zaključne revizije | Notranje revizije |
| Urad EuropeAid (2) | Sedež | | | | | N/A | |
| Delegacije | | | | |
| GD RELEX | | | | | N/A | |
| (3) |
| GD ELARG | | | | | | |
| GD ECHO | | | | | N/A | |

Zadevni sistem

Ključne notranje kontrole (Komisija)

Ključne notranje kontrole v nacionalnih upravah

Skupna ocena

Predhodni pregledi pogodb in plačil

Upravljanje in nadzor

Zunanje revizije/zaključne revizije

Notranje revizije

Urad EuropeAid (2)

Sedež

N/A

Delegacije

GD RELEX

N/A

(3)

GD ELARG

GD ECHO

N/A

| Skupna ocena | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |

Skupna ocena

2008

2007

---

(1)  Sodišče razlikuje med tremi stopnjami najverjetnejše napake: pod 2 %, med 2 % in 5 %, nad 5 %.

Podatki v oklepajih { } predstavljajo absolutno število transakcij.

(2)  Ta ocena je skladna z oceno, ki je bila objavljena v poročilu o ERS.

(3)  Naknadne kontrole.

PRILOGA 8.2

NADALJNJE UKREPANJE NA PODLAGI PRETEKLIH OPAŽANJ ZA DAS

| Opažanje Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| Zunanji odnosi in razvoj |
| Plačila proračunske podpore |
| Proračunska podpora se lahko dodeli, če je upravljanje javne porabe v partnerski državi dovolj pregledno, zanesljivo in uspešno, država pa je vzpostavila ustrezno oblikovane sektorske ali makroekonomske politike, ki so jih odobrili njeni glavni donatorji, vključno z mednarodnimi finančnimi ustanovami, kadar je to ustrezno. Na podlagi tega je Komisija razvila posebne smernice, ki določajo pogoje za izplačilo sredstev in plačilo zaporednih obrokov, ki so odvisni od zadovoljivega napredka pri doseganju ciljev. Vendar kazalniki uspešnosti, uporabljeni za merjenje doseženega napredka, v vseh preučenih primerih niso bili časovno opredeljeni, jasni, nedvoumni in dosegljivi.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 8.14) | Uvedba kazalnikov uspešnosti, ki so bolj usmerjeni k izložkom in izidom. | Rezultate ukrepov, sprejetih v zvezi s tem, je že možno preveriti. | Komisija priznava, da je treba zagotoviti, da bosta načrtovanje in merjenje kazalnikov pri dejavnostih proračunske podpore natančnejša. Smernice o splošni proračunski podpori so zdaj v postopku spremembe, da se izboljšajo načrtovanje in ocenjevanje pogojev upravičenosti ter posebni kazalniki, usmerjeni k rezultatom, da se doseže doslednejši pristop, usmerjen k rezultatom, pri čemer se poleg kazalnikov izida uporabijo tudi kazalniki procesa in izložka. |
| Sistem zunanjih revizij |
| Urad EuropeAid za zagotovitev dodatne stopnje zagotovila naroča dodatne revizije projektov, izbranih na podlagi analize tveganja. Vendar celoviti postopki, ki bi omogočali pridobitev polnih koristi iz teh revizij, še niso bili razviti.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 8.25) | Natančnejše spremljanje izvajanja letnega revizijskega načrta in boljša uporaba rezultatov revizij. | Sprejeti ukrepi še niso bili popolnoma uspešni in v zvezi s tem so še potrebna nadaljnja prizadevanja. | Komisija načrtuje izboljšave sistema CRIS, da se bo izboljšala analiza revizijskih podatkov. |
| Širitev |
| Razširjen decentralizirani sistem izvajanja (EDIS) |
| Ugotovljeno je bilo, da v Bolgariji zadevni sistemi kljub dodelitvi akreditacije za EDIS (s čimer se opusti predhodna kontrola, ki jo izvaja delegacija) vsebujejo bistvene slabosti.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 8.12) | Za zagotovitev uvedbe izboljšav je bil pripravljen akcijski načrt, februarja 2008 so bila ustavljena plačila dvem izvajalskim agencijam, julija 2008 pa jima je bila odvzeta akreditacija. | Kljub sprejetim ukrepom so še vedno prisotne poglavitne slabosti, ki so privedle do ustavitve plačil in odvzema akreditacije za EDIS. | Razmere se izboljšujejo. Tudi če kakršne koli sistemske slabosti ne bi bile odpravljene, sklenitev nepravilnih pogodb ni več možna, ker je sklepanje pogodb o sredstvih Phare končano. |
| Naknadne kontrole (zaključne revizije) |
| Po spremembi metodologije je bilo število revizijskih poročil v letu 2007 izjemno visoko, pri nekaterih pa ni bilo pravočasnega nadaljnjega ukrepanja.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 8.26) | Komisija si je močno prizadevala za spremljanje in obdelavo revizijskih poročil. | Pri obdelavi spisov je bil dosežen bistven napredek. | Leta 2008 je bilo obdelanih 133 poročil, od katerih jih je bilo mogoče zaključiti 89, medtem ko je bilo v prvih petih mesecih leta 2009 obdelanih 71 poročil, od tega 44 nezaključenih iz leta 2008, pri čemer je bilo 38 poročil zaključenih. |
| Humanitarna pomoč |
| Zunanje revizije |
| GD ECHO je v letu 2007 precej povečal število revizij na kraju samem, čeprav se je večina revizij tako kot v letu 2006 še vedno izvajala na sedežih partnerjev, kjer resničnosti odhodkov ni mogoče v celoti preveriti.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 8.27) | Komisija je že leta 2007 povečala število revizij na kraju samem. | Sodišče opaža prizadevanja za povečanje deleža revizij projektov na kraju samem. | Resničnost odhodkov se stalno preverja s spremljanjem projektov, ki ga izvajajo strokovni sodelavci, uporabo terenskih revizij, misij na kraju samem, ki jih izvaja osebje Komisije, ter poročili o napredku in finančnimi poročili, ki jih predloži partner. Po priporočilu Sodišča je GD ECHO spremenil razmerje med številom revizij na sedežih in številom terenskih revizij, da bi dosegel optimalno in stroškovno učinkovito ravnovesje. |

Opažanje Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza Sodišča

Odgovor Komisije

Zunanji odnosi in razvoj

Plačila proračunske podpore

Proračunska podpora se lahko dodeli, če je upravljanje javne porabe v partnerski državi dovolj pregledno, zanesljivo in uspešno, država pa je vzpostavila ustrezno oblikovane sektorske ali makroekonomske politike, ki so jih odobrili njeni glavni donatorji, vključno z mednarodnimi finančnimi ustanovami, kadar je to ustrezno. Na podlagi tega je Komisija razvila posebne smernice, ki določajo pogoje za izplačilo sredstev in plačilo zaporednih obrokov, ki so odvisni od zadovoljivega napredka pri doseganju ciljev. Vendar kazalniki uspešnosti, uporabljeni za merjenje doseženega napredka, v vseh preučenih primerih niso bili časovno opredeljeni, jasni, nedvoumni in dosegljivi.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 8.14)

Uvedba kazalnikov uspešnosti, ki so bolj usmerjeni k izložkom in izidom.

Rezultate ukrepov, sprejetih v zvezi s tem, je že možno preveriti.

Komisija priznava, da je treba zagotoviti, da bosta načrtovanje in merjenje kazalnikov pri dejavnostih proračunske podpore natančnejša. Smernice o splošni proračunski podpori so zdaj v postopku spremembe, da se izboljšajo načrtovanje in ocenjevanje pogojev upravičenosti ter posebni kazalniki, usmerjeni k rezultatom, da se doseže doslednejši pristop, usmerjen k rezultatom, pri čemer se poleg kazalnikov izida uporabijo tudi kazalniki procesa in izložka.

Sistem zunanjih revizij

Urad EuropeAid za zagotovitev dodatne stopnje zagotovila naroča dodatne revizije projektov, izbranih na podlagi analize tveganja. Vendar celoviti postopki, ki bi omogočali pridobitev polnih koristi iz teh revizij, še niso bili razviti.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 8.25)

Natančnejše spremljanje izvajanja letnega revizijskega načrta in boljša uporaba rezultatov revizij.

Sprejeti ukrepi še niso bili popolnoma uspešni in v zvezi s tem so še potrebna nadaljnja prizadevanja.

Komisija načrtuje izboljšave sistema CRIS, da se bo izboljšala analiza revizijskih podatkov.

Širitev

Razširjen decentralizirani sistem izvajanja (EDIS)

Ugotovljeno je bilo, da v Bolgariji zadevni sistemi kljub dodelitvi akreditacije za EDIS (s čimer se opusti predhodna kontrola, ki jo izvaja delegacija) vsebujejo bistvene slabosti.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 8.12)

Za zagotovitev uvedbe izboljšav je bil pripravljen akcijski načrt, februarja 2008 so bila ustavljena plačila dvem izvajalskim agencijam, julija 2008 pa jima je bila odvzeta akreditacija.

Kljub sprejetim ukrepom so še vedno prisotne poglavitne slabosti, ki so privedle do ustavitve plačil in odvzema akreditacije za EDIS.

Razmere se izboljšujejo. Tudi če kakršne koli sistemske slabosti ne bi bile odpravljene, sklenitev nepravilnih pogodb ni več možna, ker je sklepanje pogodb o sredstvih Phare končano.

Naknadne kontrole (zaključne revizije)

Po spremembi metodologije je bilo število revizijskih poročil v letu 2007 izjemno visoko, pri nekaterih pa ni bilo pravočasnega nadaljnjega ukrepanja.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 8.26)

Komisija si je močno prizadevala za spremljanje in obdelavo revizijskih poročil.

Pri obdelavi spisov je bil dosežen bistven napredek.

Leta 2008 je bilo obdelanih 133 poročil, od katerih jih je bilo mogoče zaključiti 89, medtem ko je bilo v prvih petih mesecih leta 2009 obdelanih 71 poročil, od tega 44 nezaključenih iz leta 2008, pri čemer je bilo 38 poročil zaključenih.

Humanitarna pomoč

Zunanje revizije

GD ECHO je v letu 2007 precej povečal število revizij na kraju samem, čeprav se je večina revizij tako kot v letu 2006 še vedno izvajala na sedežih partnerjev, kjer resničnosti odhodkov ni mogoče v celoti preveriti.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 8.27)

Komisija je že leta 2007 povečala število revizij na kraju samem.

Sodišče opaža prizadevanja za povečanje deleža revizij projektov na kraju samem.

Resničnost odhodkov se stalno preverja s spremljanjem projektov, ki ga izvajajo strokovni sodelavci, uporabo terenskih revizij, misij na kraju samem, ki jih izvaja osebje Komisije, ter poročili o napredku in finančnimi poročili, ki jih predloži partner. Po priporočilu Sodišča je GD ECHO spremenil razmerje med številom revizij na sedežih in številom terenskih revizij, da bi dosegel optimalno in stroškovno učinkovito ravnovesje.

---

POGLAVJE 9

Izobraževanje in državljanstvo

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti skupine politik izobraževanje in državljanstvo

Obseg revizije

Revizija predujmov

Pravilnost transakcij

Uspešnost sistemov

Sistemi v zvezi s pravilnostjo transakcij

Sistemi za program Vseživljenjsko učenje

Naknadne kontrole v GD za izobraževanje in kulturo

Sklad za zunanje meje

GD za komuniciranje

Zaključki in priporočila

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| Posebne značilnosti skupine politik izobraževanje in državljanstvo |
| 9.1 | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča o skupini politik izobraževanje in državljanstvo, ki zajema naslednja področja: 15 - izobraževanje in kultura, 16 - komuniciranje ter 18 - območje svobode, varnosti in pravice. Podrobne informacije o zajetih dejavnostih, porabi za proračunsko leto in vrsti upravljanja so v
  tabeli 9.1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

Posebne značilnosti skupine politik izobraževanje in državljanstvo

9.1

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča o skupini politik izobraževanje in državljanstvo, ki zajema naslednja področja: 15 - izobraževanje in kultura, 16 - komuniciranje ter 18 - območje svobode, varnosti in pravice. Podrobne informacije o zajetih dejavnostih, porabi za proračunsko leto in vrsti upravljanja so v
  tabeli 9.1
  .

Tabela 9.1 —   Izobraževanje in državljanstvo, plačila v letu 2008 po področjih politike

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Proračunski naslov | Področje politike | Opis | Plačila v letu 2008 | Način upravljanja proračuna |
| 15 | Izobraževanje in kultura | Upravni odhodki (11) | 111 | neposredno centralizirano |
| Vseživljenjsko učenje, vključno z večjezičnostjo | 1 060 | posredno centralizirano |
| Razvoj kulturnega sodelovanja v Evropi | 48 | posredno centralizirano |
| Pospeševanje in spodbujanje sodelovanja na področju mladine in športa | 134 | posredno centralizirano |
| Krepitev evropskega državljanstva | 24 | posredno centralizirano |
| | 1 378 | |
| 16 | Komuniciranje | Upravni odhodki (11) | 104 | neposredno centralizirano |
| Komuniciranje in mediji | 25 | neposredno centralizirano |
| Komuniciranje na lokalni ravni | 35 | neposredno centralizirano |
| Orodja za analize in komunikacije | 23 | neposredno centralizirano |
| | 186 | |
| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice | Upravni odhodki (11) | 58 | neposredno centralizirano |
| Solidarnost – Zunanje meje, vizumska politika in prosto gibanje oseb | 189 | deljeno upravljanje / posredno centralizirano |
| Migracijski tokovi – Skupna politika priseljevanja in skupna azilna politika | 80 | deljeno upravljanje |
| Temeljne pravice in državljanstvo | 26 | neposredno |
| Varnost in varstvo svoboščin | 28 | neposredno |
| Kazensko in civilno pravosodje | 42 | neposredno |
| Preprečevanje uporabe drog in obveščanje o drogah | 15 | neposrednot |
| Strategija in usklajevanje politike Pravosodje in notranje zadeve | 7 | neposredno |
| | 445 | |
| Upravni odhodki skupaj | 274 | |
| Operativni odhodki skupaj | 1 735 | |
| Plačila za leto skupaj | 2 009 | |
| Prevzete obveznosti za leto skupaj | 2 323 | |

(v milijonih EUR)

Proračunski naslov

Področje politike

Opis

Plačila v letu 2008

Način upravljanja proračuna

15

Izobraževanje in kultura

Upravni odhodki (11)

111

neposredno centralizirano

Vseživljenjsko učenje, vključno z večjezičnostjo

1 060

posredno centralizirano

Razvoj kulturnega sodelovanja v Evropi

48

posredno centralizirano

Pospeševanje in spodbujanje sodelovanja na področju mladine in športa

134

posredno centralizirano

Krepitev evropskega državljanstva

24

posredno centralizirano

1 378

16

Komuniciranje

Upravni odhodki (11)

104

neposredno centralizirano

Komuniciranje in mediji

25

neposredno centralizirano

Komuniciranje na lokalni ravni

35

neposredno centralizirano

Orodja za analize in komunikacije

23

neposredno centralizirano

186

18

Območje svobode, varnosti in pravice

Upravni odhodki (11)

58

neposredno centralizirano

Solidarnost – Zunanje meje, vizumska politika in prosto gibanje oseb

189

deljeno upravljanje / posredno centralizirano

Migracijski tokovi – Skupna politika priseljevanja in skupna azilna politika

80

deljeno upravljanje

Temeljne pravice in državljanstvo

26

neposredno

Varnost in varstvo svoboščin

28

neposredno

Kazensko in civilno pravosodje

42

neposredno

Preprečevanje uporabe drog in obveščanje o drogah

15

neposrednot

Strategija in usklajevanje politike Pravosodje in notranje zadeve

7

neposredno

445

Upravni odhodki skupaj

274

Operativni odhodki skupaj

1 735

Plačila za leto skupaj

2 009

Prevzete obveznosti za leto skupaj

2 323

| 9.2 | Omenjene tri proračunske naslove na tem področju upravljajo skoraj izključno pripadajoči trije generalni direktorati (GD) Komisije, in sicer GD za izobraževanje in kulturo (GD EAC) za proračunski naslov 15, GD za komuniciranje (GD COMM) za proračunski naslov 16 in GD za pravosodje, svobodo in varnost (GD JLS) za proračunski naslov 18. Večina odhodkov za to skupino politik se upravlja po načelu posrednega centraliziranega upravljanja ali z deljenim upravljanjem, pri čemer je izvajanje ukrepov v obliki večletnih programov preneseno na Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo, nacionalne agencije (1)ali podobne upravljavske strukture v državah članicah. Pristojni subjekti v državah članicah dodeljujejo donacije in naročila projektom ali ukrepom, ki jih izvajajo zasebni ali javni upravičenci. Donacije se običajno izplačajo v obrokih, kot je opisano v odstavkih 9.6 in 9.7. |
| --- | --- |

9.2

Omenjene tri proračunske naslove na tem področju upravljajo skoraj izključno pripadajoči trije generalni direktorati (GD) Komisije, in sicer GD za izobraževanje in kulturo (GD EAC) za proračunski naslov 15, GD za komuniciranje (GD COMM) za proračunski naslov 16 in GD za pravosodje, svobodo in varnost (GD JLS) za proračunski naslov 18. Večina odhodkov za to skupino politik se upravlja po načelu posrednega centraliziranega upravljanja ali z deljenim upravljanjem, pri čemer je izvajanje ukrepov v obliki večletnih programov preneseno na Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo, nacionalne agencije (1)ali podobne upravljavske strukture v državah članicah. Pristojni subjekti v državah članicah dodeljujejo donacije in naročila projektom ali ukrepom, ki jih izvajajo zasebni ali javni upravičenci. Donacije se običajno izplačajo v obrokih, kot je opisano v odstavkih 9.6 in 9.7.

| 9.3 | Pri izvajanju programov znotraj novega finančnega okvira za obdobje 2007–2013 je prišlo do spremembe strukture notranjega kontroliranja, tako da se je povečala stopnja odgovornosti držav članic. Za začetek pogodb pri programu Vseživljenjsko učenje, na primer, so morali nacionalni organi (glej odstavek 9.13) podati predhodno izjavo o zagotavljanju zanesljivosti finančnega poslovodenja odhodkov v zadevni državi članici. Nacionalni organ mora vsako leto predložiti naknadno izjavo o zagotavljanju pravilne porabe virov in zanesljivosti sistemov ter kontrolnih postopkov (2). |
| --- | --- |

9.3

Pri izvajanju programov znotraj novega finančnega okvira za obdobje 2007–2013 je prišlo do spremembe strukture notranjega kontroliranja, tako da se je povečala stopnja odgovornosti držav članic. Za začetek pogodb pri programu Vseživljenjsko učenje, na primer, so morali nacionalni organi (glej odstavek 9.13) podati predhodno izjavo o zagotavljanju zanesljivosti finančnega poslovodenja odhodkov v zadevni državi članici. Nacionalni organ mora vsako leto predložiti naknadno izjavo o zagotavljanju pravilne porabe virov in zanesljivosti sistemov ter kontrolnih postopkov (2).

| 9.3 | GD EAC je prilagodil svoj nadzorni in kontrolni sistem na podlagi pristopa enotne revizije. Sistem zdaj sestavljajo:







  (a) | ocena predhodnih izjav o zanesljivosti, ki so jih dali nacionalni organi ob začetku programskega obdobja 2007–2013; |
| --- | --- | --- |

9.3

(a)

ocena predhodnih izjav o zanesljivosti, ki so jih dali nacionalni organi ob začetku programskega obdobja 2007–2013;

| (b) | obiski na kraju samem z namenom spremljanja in kontrole sistemov; |
| --- | --- |

(b)

obiski na kraju samem z namenom spremljanja in kontrole sistemov;

| (c) | ocena letne naknadne izjave; |
| --- | --- |

(c)

ocena letne naknadne izjave;

| (d) | revizije računovodskih izkazov; |
| --- | --- |

(d)

revizije računovodskih izkazov;

| (e) | usposabljanja z nacionalnimi agencijami in nacionalnimi organi; |
| --- | --- |

(e)

usposabljanja z nacionalnimi agencijami in nacionalnimi organi;

| (f) | sprotno obveščanje udeležencev in nepretrgano komuniciranje z njimi; |
| --- | --- |

(f)

sprotno obveščanje udeležencev in nepretrgano komuniciranje z njimi;

| (g) | skupen, redno posodabljan niz postopkov. |
| --- | --- |

(g)

skupen, redno posodabljan niz postopkov.

Ocena letne naknadne izjave o zanesljivosti je bila leta 2008 nov dodatni kontrolni element.

| 9.4 | Za podporo EU na področjih izobraževanja in državljanstva so značilne raznolike sheme financiranja različnih tematskih področij in vrst projektov, kot so donacije za ukrepe v podporo državljanstvu ali za mobilnost v sektorjih izobraževanja in usposabljanja. Projektov ne izvajajo samo organizacije na področju poučevanja, ampak tudi zasebna podjetja in javne uprave. Končni upravičenci so posamezniki, ki so v glavnem državljani EU. Za določene programe, namreč za Sklad za zunanje meje, Sklad za vključevanje, Sklad za vračanje in Evropski sklad za begunce, se uporablja deljeno upravljanje z državami članicami. |
| --- | --- |

9.4

Za podporo EU na področjih izobraževanja in državljanstva so značilne raznolike sheme financiranja različnih tematskih področij in vrst projektov, kot so donacije za ukrepe v podporo državljanstvu ali za mobilnost v sektorjih izobraževanja in usposabljanja. Projektov ne izvajajo samo organizacije na področju poučevanja, ampak tudi zasebna podjetja in javne uprave. Končni upravičenci so posamezniki, ki so v glavnem državljani EU. Za določene programe, namreč za Sklad za zunanje meje, Sklad za vključevanje, Sklad za vračanje in Evropski sklad za begunce, se uporablja deljeno upravljanje z državami članicami.

Obseg revizije

| 9.5 | Posebna ocena temelji na:






  (a) | preizkušanju podatkov iz reprezentativnega statističnega vzorca s 150 plačili (glej
  tabelo 9.2
  ); |
| --- | --- | --- |

9.5

Posebna ocena temelji na:

(a)

preizkušanju podatkov iz reprezentativnega statističnega vzorca s 150 plačili (glej
  tabelo 9.2
  );

| (b) | preizkušanju in vrednotenju kontrolnih sistemov, ki se izvajajo v okviru programa Vseživljenjsko učenje v šestih državah članicah, vključno z nacionalnimi organi in nacionalnimi agencijami (3); |
| --- | --- |

(b)

preizkušanju in vrednotenju kontrolnih sistemov, ki se izvajajo v okviru programa Vseživljenjsko učenje v šestih državah članicah, vključno z nacionalnimi organi in nacionalnimi agencijami (3);

| (c) | oceni Komisijinih nadzornih pregledov letnih izjav o zanesljivosti za leto 2007 (naknadna potrjevanja), ki so jih podali nacionalni organi, zadolženi za program Vseživljenjsko učenje; |
| --- | --- |

(c)

oceni Komisijinih nadzornih pregledov letnih izjav o zanesljivosti za leto 2007 (naknadna potrjevanja), ki so jih podali nacionalni organi, zadolženi za program Vseživljenjsko učenje;

| (d) | oceni delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov za Sklad za zunanje meje; |
| --- | --- |

(d)

oceni delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov za Sklad za zunanje meje;

| (e) | nadaljnjem ukrepanju po glavnih opažanjih Sodišča v njegovih nedavnih izjavah o zanesljivosti (glej
  Prilogo 9.2
  ). |
| --- | --- |

(e)

nadaljnjem ukrepanju po glavnih opažanjih Sodišča v njegovih nedavnih izjavah o zanesljivosti (glej
  Prilogo 9.2
  ).

Revizija predujmov

| 9.6 | Vzorec plačil, ki jih je Sodišče izbralo za preizkušanje podatkov, je v skladu s strukturo odhodkov za proračunsko leto 2008 vseboval 129 transakcij z večinoma formalnimi pogoji za plačilo. Te transakcije v glavnem zadevajo predujme agencijam EU in nacionalnim agencijam ter majhno število četrtletnih prispevkov za njihove stroške za poslovanje. Ta plačila se izvršijo po podpisu pogodbe ali sprejetju delovnega programa oziroma, v primeru večine drugih in tretjih predfinanciranj, ko Komisija potrdi, da je bilo 70 % zneska predfinanciranja že izplačanega. Ti predujmi se običajno kopičijo, dokler ne dosežejo 100 % najvišjega dovoljenega zneska. Ker so pogoji za ta plačila omejeni, je tveganje napake zelo majhno. |
| --- | --- |

9.6

Vzorec plačil, ki jih je Sodišče izbralo za preizkušanje podatkov, je v skladu s strukturo odhodkov za proračunsko leto 2008 vseboval 129 transakcij z večinoma formalnimi pogoji za plačilo. Te transakcije v glavnem zadevajo predujme agencijam EU in nacionalnim agencijam ter majhno število četrtletnih prispevkov za njihove stroške za poslovanje. Ta plačila se izvršijo po podpisu pogodbe ali sprejetju delovnega programa oziroma, v primeru večine drugih in tretjih predfinanciranj, ko Komisija potrdi, da je bilo 70 % zneska predfinanciranja že izplačanega. Ti predujmi se običajno kopičijo, dokler ne dosežejo 100 % najvišjega dovoljenega zneska. Ker so pogoji za ta plačila omejeni, je tveganje napake zelo majhno.

| 9.7 | Vendar agencije same sklepajo sporazume o donacijah z udeleženimi organizacijami (4)in porabljajo predujme, ki so jih prejele od Komisije, tako da tem organizacijam izplačujejo predujme v višini od 80 % do 100 %, kar je odvisno od vrste programa. Ti projekti se zaključijo v obdobju največ dveh let, zanje pa se pripravijo končna poročila, preden jih agencija in upravičenci obračunajo. Po tem, ko so bili zaključeni vsi projekti iz delovnega programa za dano leto, agencija Komisiji predloži konsolidirano končno poročilo, Komisija pa nato izračuna končni saldo in pripravi poravnavo. Pri obračunih med upravičencem in agencijo se pričakuje višje tveganje kot pri predujmih, če upoštevamo običajna tveganja na tem področju in tveganja glede upravičenosti in dejanskosti prijavljenih odhodkov. Vendar je te obračune mogoče revidirati šele po tem, ko so bili izvršeni, torej več let po izplačilu začetnih predujmov. |
| --- | --- |

9.7

Vendar agencije same sklepajo sporazume o donacijah z udeleženimi organizacijami (4)in porabljajo predujme, ki so jih prejele od Komisije, tako da tem organizacijam izplačujejo predujme v višini od 80 % do 100 %, kar je odvisno od vrste programa. Ti projekti se zaključijo v obdobju največ dveh let, zanje pa se pripravijo končna poročila, preden jih agencija in upravičenci obračunajo. Po tem, ko so bili zaključeni vsi projekti iz delovnega programa za dano leto, agencija Komisiji predloži konsolidirano končno poročilo, Komisija pa nato izračuna končni saldo in pripravi poravnavo. Pri obračunih med upravičencem in agencijo se pričakuje višje tveganje kot pri predujmih, če upoštevamo običajna tveganja na tem področju in tveganja glede upravičenosti in dejanskosti prijavljenih odhodkov. Vendar je te obračune mogoče revidirati šele po tem, ko so bili izvršeni, torej več let po izplačilu začetnih predujmov.

| 9.7 | Tudi Komisija meni, da so tveganja večja pri končnih plačilih, zato izvaja v tej fazi strožjo kontrolo in nadzor, da bi ta tveganja ublažila.

  Glede GD EAC so bila pri oblikovanju novih programov za obdobje 2007–2013 upoštevana priporočila Sodišča iz prejšnjih let za poenostavitev pravil in razširjeno uporabo financiranja s povprečninami. To bi moralo zmanjšati tveganja, povezana s končnimi plačili. |
| --- | --- |

9.7

Glede GD EAC so bila pri oblikovanju novih programov za obdobje 2007–2013 upoštevana priporočila Sodišča iz prejšnjih let za poenostavitev pravil in razširjeno uporabo financiranja s povprečninami. To bi moralo zmanjšati tveganja, povezana s končnimi plačili.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 9.8 | Sodišče je ugotovilo, da v transakcijah za to skupino politik kot celoto ni pomembnih napak. Vendar je bila pomembna stopnja napak ugotovljena v preučenih vmesnih in končnih plačilih. |
| --- | --- |

9.8

Sodišče je ugotovilo, da v transakcijah za to skupino politik kot celoto ni pomembnih napak. Vendar je bila pomembna stopnja napak ugotovljena v preučenih vmesnih in končnih plačilih.

| 9.8 | Komisija izraža zadovoljstvo ob ugotovitvi Sodišča, da v plačilih za skupino politik izobraževanje in državljanstvo za leto 2008 ni bilo pomembnih napak. To je znaten napredek glede na prejšnje leto.

  Po drugi strani sprejema v vednost, da je Sodišče ugotovilo količinsko opredeljive napake v štirih od 21 pregledanih vmesnih in končnih plačil (glej odgovor na točko 9.9). |
| --- | --- |

9.8

Po drugi strani sprejema v vednost, da je Sodišče ugotovilo količinsko opredeljive napake v štirih od 21 pregledanih vmesnih in končnih plačil (glej odgovor na točko 9.9).

| 9.9 | Od 21 vmesnih in končnih plačil (5), ki so bila v vzorcu s skupno 150 transakcijami, je Sodišče v šestih ugotovilo pomembno stopnjo napak. Štiri plačila so vsebovala količinsko opredeljive napake, v štirih plačilih so bile količinsko neopredeljive napake, dve plačili pa sta vsebovali obe vrsti napak. V
  tabeli 9.2
  je prikazana porazdelitev napak po vrsti plačila in po področjih. |
| --- | --- |

9.9

Od 21 vmesnih in končnih plačil (5), ki so bila v vzorcu s skupno 150 transakcijami, je Sodišče v šestih ugotovilo pomembno stopnjo napak. Štiri plačila so vsebovala količinsko opredeljive napake, v štirih plačilih so bile količinsko neopredeljive napake, dve plačili pa sta vsebovali obe vrsti napak. V
  tabeli 9.2
  je prikazana porazdelitev napak po vrsti plačila in po področjih.

| 9.9 | Komisija bo sprejela ustrezne nadaljnje ukrepe za napake, ki jih je odkrilo Sodišče, in po potrebi bodo neupravičeno izplačana sredstva izterjana.

  Napake pri GD EAC so povezane z manj pomembnimi dejavnostmi v okviru prejšnjega pravnega okvira. Oblikovanje novih programov za obdobje 2007–2013 s poenostavljenimi pravili in razširjeno uporabo financiranja s povprečninami bi moralo zmanjšati tveganja, povezana s končnimi plačili. |
| --- | --- |

9.9

Napake pri GD EAC so povezane z manj pomembnimi dejavnostmi v okviru prejšnjega pravnega okvira. Oblikovanje novih programov za obdobje 2007–2013 s poenostavljenimi pravili in razširjeno uporabo financiranja s povprečninami bi moralo zmanjšati tveganja, povezana s končnimi plačili.

| 9.10 | Devet od 129 preizkušenih predplačil (6)je vsebovalo pomembne količinsko neopredeljive napake v zvezi s predujmi, ki sta jih GD JLS in GD EAC izplačala agencijam, bodisi ker je bila obveznost sprejeta pred sprejetjem potrebnega sklepa o financiranju, bodisi ker napovedi denarnega toka niso bile dovolj podrobne. |
| --- | --- |

9.10

Devet od 129 preizkušenih predplačil (6)je vsebovalo pomembne količinsko neopredeljive napake v zvezi s predujmi, ki sta jih GD JLS in GD EAC izplačala agencijam, bodisi ker je bila obveznost sprejeta pred sprejetjem potrebnega sklepa o financiranju, bodisi ker napovedi denarnega toka niso bile dovolj podrobne.

| 9.10 | Komisija opozarja, da so bili potrebni sklepi o financiranju sprejeti, čeprav uradno pozno (šest dni v primeru v zvezi z GD JLS). Komisija je bila namreč seznanjena s takratnimi gotovinskimi in proračunskimi potrebami agencij.

  Da bi se izognili takim količinsko neopredeljivim napakam, se sklepi Komisije o financiranju zdaj sprejemajo veliko vnaprej, napovedi denarnega toka pa se zahtevajo za vsa plačila agencijam (npr. v obliki memoranduma o soglasju). |
| --- | --- |

9.10

Da bi se izognili takim količinsko neopredeljivim napakam, se sklepi Komisije o financiranju zdaj sprejemajo veliko vnaprej, napovedi denarnega toka pa se zahtevajo za vsa plačila agencijam (npr. v obliki memoranduma o soglasju).

Tabela 9.2 —   Struktura vzorca, število preučenih transakcij (število transakcij, na katere vplivajo napake, je v oklepajih)

| Vrsta plačila
   (12) | Področje politike |
| --- | --- |
| 15


  Izobraževanje in kultura | 16


  Komuniciranje | 18


  Območje svobode, varnosti in pravice | Skupaj |
| Končna/vmesna plačila | 10 (3) | 6 (1) | 5 (2) | 21 (6) |
| Predujmi | 100 (5) | 0 (0) | 29 (4) | 129 (9) |
| Skupaj | 110 (8) | 6 (1) | 34 (6) | 150 (15) |

Vrsta plačila
   (12)

Področje politike

15

Izobraževanje in kultura

16

Komuniciranje

18

Območje svobode, varnosti in pravice

Skupaj

Končna/vmesna plačila

10 (3)

6 (1)

5 (2)

21 (6)

Predujmi

100 (5)

0 (0)

29 (4)

129 (9)

Skupaj

110 (8)

6 (1)

34 (6)

150 (15)

| 9.11 | Kot je prikazano v
  tabeli 9.2
  , napake relativno bolj vplivajo na vmesna in končna plačila kot na predujme. V končnih in vmesnih plačilih so bile ugotovljene naslednje napake:






  (a) | vloženi so bili zahtevki za povračilo stroškov, ki so nastali zunaj obdobja, zajetega v sporazum o donaciji (upravičenost); |
| --- | --- | --- |

9.11

Kot je prikazano v
  tabeli 9.2
  , napake relativno bolj vplivajo na vmesna in končna plačila kot na predujme. V končnih in vmesnih plačilih so bile ugotovljene naslednje napake:

(a)

vloženi so bili zahtevki za povračilo stroškov, ki so nastali zunaj obdobja, zajetega v sporazum o donaciji (upravičenost);

| (b) | vračljiv DDV je bil prijavljen kot strošek (upravičenost); |
| --- | --- |

(b)

vračljiv DDV je bil prijavljen kot strošek (upravičenost);

| (c) | ni bilo dokumentacije o izbirnem postopku za dodelitev donacij (dejanskost); |
| --- | --- |

(c)

ni bilo dokumentacije o izbirnem postopku za dodelitev donacij (dejanskost);

| (d) | neustrezna dokazila za utemeljitev prijavljenih stroškov (dejanskost). |
| --- | --- |

(d)

neustrezna dokazila za utemeljitev prijavljenih stroškov (dejanskost).

| 9.11 | Komisija skrbno izvaja ustrezne nadaljnje ukrepe za vse ugotovitve Sodišča. Po potrebi je že bil ali pa še bo začet postopek izterjave. Sprejeti so bili tudi popravni ukrepi za novo generacijo programov za obdobje 2007–2013, da bi se zmanjšala tveganja, povezana s končnimi plačili (glej tudi odgovor na točko 9.9). |
| --- | --- |

9.11

USPEŠNOST SISTEMOV

Sistemi v zvezi s pravilnostjo transakcij

| 9.12 | Sodišče je preučilo tri posamezne kontrolne sisteme v različnih generalnih direktoratih, in sicer v zvezi z naknadnimi kontrolami v GD EAC, programom Vseživljenjsko učenje in Skladom za zunanje meje. |
| --- | --- |

9.12

Sodišče je preučilo tri posamezne kontrolne sisteme v različnih generalnih direktoratih, in sicer v zvezi z naknadnimi kontrolami v GD EAC, programom Vseživljenjsko učenje in Skladom za zunanje meje.

Sistemi za program Vseživljenjsko učenje

| 9.13 | Programa Vseživljenjsko učenje in Mladi v akciji po načelu posrednega centraliziranega upravljanja izvaja 63 nacionalnih agencij, ki jih v državah udeleženkah določijo in nadzirajo nacionalni organi. Ker so nacionalne agencije v bližini končnih upravičencev, jim je bilo za to področje dodeljeno upravljanje donacij, ki so sicer zajemale zelo veliko zneskov, vendar je šlo za relativno majhne zneske. Dejavnosti, ki jih upravljajo nacionalne agencije, skupaj predstavljajo približno 68 % proračunskih sredstev iz naslova 15. Druge programe za izobraževanje, kot sta Jean Monnet in Erasmus Mundus, ter določene dele programov Vseživljenjsko učenje in Mladi v akciji upravlja Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo. |
| --- | --- |

9.13

Programa Vseživljenjsko učenje in Mladi v akciji po načelu posrednega centraliziranega upravljanja izvaja 63 nacionalnih agencij, ki jih v državah udeleženkah določijo in nadzirajo nacionalni organi. Ker so nacionalne agencije v bližini končnih upravičencev, jim je bilo za to področje dodeljeno upravljanje donacij, ki so sicer zajemale zelo veliko zneskov, vendar je šlo za relativno majhne zneske. Dejavnosti, ki jih upravljajo nacionalne agencije, skupaj predstavljajo približno 68 % proračunskih sredstev iz naslova 15. Druge programe za izobraževanje, kot sta Jean Monnet in Erasmus Mundus, ter določene dele programov Vseživljenjsko učenje in Mladi v akciji upravlja Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo.

| 9.14 | Pristojnosti v kontrolnem okolju programa Vseživljenjsko učenje so določene v Odločbi Komisije C(2007) 1807 in zajemajo:






  (a) | primarne kontrole, ki jih upravljajo nacionalne agencije, vključno z analizo končnih poročil, dokumentacijskimi pregledi dokazil prijavljenih stroškov, pregledi na kraju samem med izvajanjem ukrepa, revizijami po izvedbi ukrepa in revizijami sistemov ponavljajočih se upravičencev, kot so univerze. Nacionalne agencije morajo Komisiji in nacionalnemu organu predložiti letno poročilo z informacijami o izvedenih primarnih kontrolah; |
| --- | --- | --- |

9.14

Pristojnosti v kontrolnem okolju programa Vseživljenjsko učenje so določene v Odločbi Komisije C(2007) 1807 in zajemajo:

(a)

primarne kontrole, ki jih upravljajo nacionalne agencije, vključno z analizo končnih poročil, dokumentacijskimi pregledi dokazil prijavljenih stroškov, pregledi na kraju samem med izvajanjem ukrepa, revizijami po izvedbi ukrepa in revizijami sistemov ponavljajočih se upravičencev, kot so univerze. Nacionalne agencije morajo Komisiji in nacionalnemu organu predložiti letno poročilo z informacijami o izvedenih primarnih kontrolah;

| (b) | sekundarne kontrole, ki jih izvaja nacionalni organ, da bi podal zagotovilo in podporne informacije za naknadno letno izjavo o uspešnosti sistemov in primarnih kontrol; |
| --- | --- |

(b)

sekundarne kontrole, ki jih izvaja nacionalni organ, da bi podal zagotovilo in podporne informacije za naknadno letno izjavo o uspešnosti sistemov in primarnih kontrol;

| (c) | kontrole, ki jih izvaja Komisija in zajemajo predvsem oceno letnih izjav in obiske z namenom spremljanja. |
| --- | --- |

(c)

kontrole, ki jih izvaja Komisija in zajemajo predvsem oceno letnih izjav in obiske z namenom spremljanja.

| 9.15 | Sodišče je v okviru izjave o zanesljivosti za leto 2008 izvedlo revizijo sistemov šestih nacionalnih agencij in njihovih nadzornih nacionalnih organov. |
| --- | --- |

9.15

Sodišče je v okviru izjave o zanesljivosti za leto 2008 izvedlo revizijo sistemov šestih nacionalnih agencij in njihovih nadzornih nacionalnih organov.

Primarne kontrole

| 9.16 | Sodišče je med revizijo nacionalnih agencij ugotovilo visoko stopnjo spoštovanja zahtev, ki jih je Komisija določila v svojem vodniku za nacionalne agencije, vendar je ugotovilo, da so v dveh primerih nastale težave pri izvajanju primarnih kontrol, ki so temeljnega pomena za zakonito in pravilno porabo finančnih sredstev Skupnosti na področju s tako velikim številom neposrednih upravičencev. V nekaterih primerih ni bilo dokazov, s katerimi bi bilo mogoče potrditi, da so bili izvedeni analize ali dokumentacijski pregledi, ali pa ni bila izvedena nobena revizija sistemov na univerzah, čeprav je Komisija določila zahteve za minimalno število takšnih revizij, ki bi jih bilo treba izvesti do konca leta 2008. Med drugimi slabostmi so bili neobstoj registrov izjem, politika vodenja zakladnice, ki ni zagotovila, da bi bila finančna sredstva naložena na bančnih računih, ki prinašajo obresti, in pozna predložitev letnih poročil Komisiji. |
| --- | --- |

9.16

Sodišče je med revizijo nacionalnih agencij ugotovilo visoko stopnjo spoštovanja zahtev, ki jih je Komisija določila v svojem vodniku za nacionalne agencije, vendar je ugotovilo, da so v dveh primerih nastale težave pri izvajanju primarnih kontrol, ki so temeljnega pomena za zakonito in pravilno porabo finančnih sredstev Skupnosti na področju s tako velikim številom neposrednih upravičencev. V nekaterih primerih ni bilo dokazov, s katerimi bi bilo mogoče potrditi, da so bili izvedeni analize ali dokumentacijski pregledi, ali pa ni bila izvedena nobena revizija sistemov na univerzah, čeprav je Komisija določila zahteve za minimalno število takšnih revizij, ki bi jih bilo treba izvesti do konca leta 2008. Med drugimi slabostmi so bili neobstoj registrov izjem, politika vodenja zakladnice, ki ni zagotovila, da bi bila finančna sredstva naložena na bančnih računih, ki prinašajo obresti, in pozna predložitev letnih poročil Komisiji.

| 9.16 | Komisija izraža zadovoljstvo ob dejstvu, da je Sodišče ugotovilo, da so bile zahteve iz vodnika za nacionalne agencije na splošno dobro spoštovane, in sprejema to kot potrditev, da se je nadzorna in kontrolna strategija po več kanalih (vključno s seminarji za usposabljanje ter stalnim obveščanjem nacionalnih agencij in nacionalnih organov in komuniciranjem z njimi) obnesla.

  Ena od nacionalnih agencij ni mogla izpolniti zahteve po revizijah sistemov na univerzah zaradi pomanjkanja osebja, vendar je odpravila zaostanek pri izpolnjevanju svojih obveznosti v prvem semestru leta 2009. |
| --- | --- |

9.16

Ena od nacionalnih agencij ni mogla izpolniti zahteve po revizijah sistemov na univerzah zaradi pomanjkanja osebja, vendar je odpravila zaostanek pri izpolnjevanju svojih obveznosti v prvem semestru leta 2009.

Sekundarne kontrole

| 9.17 | Predhodne izjave, ki jih mora nacionalni organ pripraviti pred začetkom programov glede kakovosti sistemov upravljanja in kontrole v nacionalnih agencijah, so bile obravnavane v Letnem poročilu Sodišča za proračunsko leto 2007. Nacionalni organi morajo za leto 2007, ki je bilo prvo leto izvajanja, in za vsako leto zatem pripraviti naknadno izjavo o zagotavljanju zanesljivosti finančnih sistemov in postopkov, vzpostavljenih v prejšnjem letu, poštenosti računov in zagotovil, ki jih dajejo vzpostavljeni kontrolni postopki. |
| --- | --- |

9.17

Predhodne izjave, ki jih mora nacionalni organ pripraviti pred začetkom programov glede kakovosti sistemov upravljanja in kontrole v nacionalnih agencijah, so bile obravnavane v Letnem poročilu Sodišča za proračunsko leto 2007. Nacionalni organi morajo za leto 2007, ki je bilo prvo leto izvajanja, in za vsako leto zatem pripraviti naknadno izjavo o zagotavljanju zanesljivosti finančnih sistemov in postopkov, vzpostavljenih v prejšnjem letu, poštenosti računov in zagotovil, ki jih dajejo vzpostavljeni kontrolni postopki.

| 9.18 | Člen 8(3) Odločbe Komisije C(2007) 1807 določa, da „nacionalni organ vzpostavi sistem sekundarnih kontrol, katerih cilj je zadostno zagotovilo, da so sistemi in primarne kontrole učinkoviti. Opravljanje sekundarnih kontrol lahko poveri zunanjemu revizijskemu organu.“ |
| --- | --- |

9.18

Člen 8(3) Odločbe Komisije C(2007) 1807 določa, da „nacionalni organ vzpostavi sistem sekundarnih kontrol, katerih cilj je zadostno zagotovilo, da so sistemi in primarne kontrole učinkoviti. Opravljanje sekundarnih kontrol lahko poveri zunanjemu revizijskemu organu.“

| 9.19 | Sodišče je z revizijo ugotovilo, da so nacionalni organi uporabili pristope različne kakovosti za pridobitev osnove za predhodno in naknadno izjavo o zanesljivosti, prav tako pa je ugotovilo razlike v stopnjah razkritja postopkov, ki so jih izvedli ti organi. Sekundarne kontrole so zadovoljivo izvedli trije od šestih nacionalnih organov, in sicer s pomočjo zunanjega izvajalca ali lastnih uslužbencev, ki so s temeljitimi preizkusi preverili, ali so sistemi in primarne kontrole, ki jih je vzpostavila nacionalna agencija, skladni s smernicami Komisije. V drugih nacionalnih organih sekundarnih kontrol ni bilo, niso bile zadostne, niso bile ustrezno dokumentirane ali pa je bilo zanje zadolženo zunanje podjetje, ne da bi se opravil kakršen koli ustrezen nadzor, s katerim bi se zagotovilo, da so bile izvedene ustrezne kontrole. Zato zagotovilo, podano v izjavi teh nacionalnih organov, ni bilo utemeljeno. |
| --- | --- |

9.19

Sodišče je z revizijo ugotovilo, da so nacionalni organi uporabili pristope različne kakovosti za pridobitev osnove za predhodno in naknadno izjavo o zanesljivosti, prav tako pa je ugotovilo razlike v stopnjah razkritja postopkov, ki so jih izvedli ti organi. Sekundarne kontrole so zadovoljivo izvedli trije od šestih nacionalnih organov, in sicer s pomočjo zunanjega izvajalca ali lastnih uslužbencev, ki so s temeljitimi preizkusi preverili, ali so sistemi in primarne kontrole, ki jih je vzpostavila nacionalna agencija, skladni s smernicami Komisije. V drugih nacionalnih organih sekundarnih kontrol ni bilo, niso bile zadostne, niso bile ustrezno dokumentirane ali pa je bilo zanje zadolženo zunanje podjetje, ne da bi se opravil kakršen koli ustrezen nadzor, s katerim bi se zagotovilo, da so bile izvedene ustrezne kontrole. Zato zagotovilo, podano v izjavi teh nacionalnih organov, ni bilo utemeljeno.

| 9.19 | Ker se nacionalne razmere med seboj razlikujejo, regulativni okvir ne predpisuje enotnega kontrolnega sistema, ki bi ustrezal vsem, ampak nalaga državam članicam odgovornost, da dosežejo cilje kontrol v skladu s skupnimi standardi.

  Kljub temu je Komisija na podlagi prvih izkušenj z izjavami v smernicah, ki jih je poslala državam članicam februarja 2008 in jih posodobila marca 2009, dodatno opredelila cilje kontrol za preglede, ki jih opravljajo nacionalne agencije.


  Nacionalni organi morajo zdaj podrobno opisati opravljene sekundarne kontrole v novi prilogi 4 k letni izjavi o zanesljivosti. |
| --- | --- |

9.19

Kljub temu je Komisija na podlagi prvih izkušenj z izjavami v smernicah, ki jih je poslala državam članicam februarja 2008 in jih posodobila marca 2009, dodatno opredelila cilje kontrol za preglede, ki jih opravljajo nacionalne agencije.

Nacionalni organi morajo zdaj podrobno opisati opravljene sekundarne kontrole v novi prilogi 4 k letni izjavi o zanesljivosti.

| 9.20 | Poleg tega je bilo Komisiji pred rokom, ki je bil 30. aprila 2008, predloženih le 10 od 40 naknadnih izjav za leto 2007. Te zamude je mogoče delno pripisati dejstvu, da so bile smernice Komisije o informacijah, ki jih je treba zagotoviti v poročilih, na voljo šele marca 2008. Vendar se raven spoštovanja rokov do marca 2009 ni izboljšala. Naknadne izjave za leto 2008 bi morale biti predložene do 30. aprila 2009, vendar je bilo pravočasno prejetih le šest izjav. |
| --- | --- |

9.20

Poleg tega je bilo Komisiji pred rokom, ki je bil 30. aprila 2008, predloženih le 10 od 40 naknadnih izjav za leto 2007. Te zamude je mogoče delno pripisati dejstvu, da so bile smernice Komisije o informacijah, ki jih je treba zagotoviti v poročilih, na voljo šele marca 2008. Vendar se raven spoštovanja rokov do marca 2009 ni izboljšala. Naknadne izjave za leto 2008 bi morale biti predložene do 30. aprila 2009, vendar je bilo pravočasno prejetih le šest izjav.

| 9.20 | Vse naknadne izjave za leto 2007 so bile ocenjene pravočasno leta 2008, da so bile vključene v izjavo o zanesljivosti, ki jo je dal GD EAC.

  Poleg tega nadzorni sistem GD EAC pridobi zagotovilo med letom na podlagi različnih elementov in ne šele ob prejemu izjav o zanesljivosti od nacionalnih organov (glej tudi odgovor na točko 9.3). |
| --- | --- |

9.20

Poleg tega nadzorni sistem GD EAC pridobi zagotovilo med letom na podlagi različnih elementov in ne šele ob prejemu izjav o zanesljivosti od nacionalnih organov (glej tudi odgovor na točko 9.3).

| 9.21 | Medtem ko so smernice za nacionalne agencije dobro pripravljene tako z zakonodajnega vidika (7), (8)kot v Komisijinem vodniku za nacionalne agencije, ki izvajajo program Vseživljenjsko učenje, to za nacionalne organe ne velja. Komisija je sicer izdala smernice (9), v katerih je pojasnila pristojnosti, vendar dovolj podrobnih predpisujočih smernic, ki bi vsebovale specifične postopke, ki jih morajo spoštovati pristojni organi, ni. |
| --- | --- |

9.21

Medtem ko so smernice za nacionalne agencije dobro pripravljene tako z zakonodajnega vidika (7), (8)kot v Komisijinem vodniku za nacionalne agencije, ki izvajajo program Vseživljenjsko učenje, to za nacionalne organe ne velja. Komisija je sicer izdala smernice (9), v katerih je pojasnila pristojnosti, vendar dovolj podrobnih predpisujočih smernic, ki bi vsebovale specifične postopke, ki jih morajo spoštovati pristojni organi, ni.

| 9.21 | Komisija izraža zadovoljstvo ob dejstvu, da je po mnenju Sodišča vodnik za nacionalne agencije dobro pripravljen. Strinja se, da je mogoče narediti več tudi za enostavnejši in bolj usklajen pristop za nacionalne organe, ob upoštevanju razmer v posameznih državah članicah. |
| --- | --- |

9.21

Komisijine kontrole

| 9.22 | Sodišče je revidiralo ocenjevalni postopek za predhodne izjave za obdobje 2007–2013 in za naknadne izjave za leto 2007. Ugotovilo je, da je bilo z uporabo postopkov predhodne in naknadne izjave pridobljeno omejeno zagotovilo o kakovosti upravljanja odhodkov v zadevnih letih. Vendar Sodišče, tako kot je navedlo v svojem lanskem poročilu, meni, da bi lahko sistem, tako kot je zasnovan, ob pravilni uporabi v prihodnosti zagotavljal ustrezno osnovo za zagotovilo. |
| --- | --- |

9.22

Sodišče je revidiralo ocenjevalni postopek za predhodne izjave za obdobje 2007–2013 in za naknadne izjave za leto 2007. Ugotovilo je, da je bilo z uporabo postopkov predhodne in naknadne izjave pridobljeno omejeno zagotovilo o kakovosti upravljanja odhodkov v zadevnih letih. Vendar Sodišče, tako kot je navedlo v svojem lanskem poročilu, meni, da bi lahko sistem, tako kot je zasnovan, ob pravilni uporabi v prihodnosti zagotavljal ustrezno osnovo za zagotovilo.

| 9.22 | Predhodne in naknadne izjave so nov dodatni element okrepljenega nadzornega in kontrolnega sistema (glej tudi odgovora na točki 9.3 in 9.20). |
| --- | --- |

9.22

| 9.23 | Komisijina ocena je temeljila na dokumentacijskem pregledu sistemov in kontrol ter obiskov z namenom spremljanja sistemov v 11 državah v letu 2008. Vendar je Komisija le v nekaterih primerih preverila resničnost in kakovost primarnih in sekundarnih kontrol, na katere se sklicujejo letne izjave ter informacije, predstavljene v letnih poročilih. |
| --- | --- |

9.23

Komisijina ocena je temeljila na dokumentacijskem pregledu sistemov in kontrol ter obiskov z namenom spremljanja sistemov v 11 državah v letu 2008. Vendar je Komisija le v nekaterih primerih preverila resničnost in kakovost primarnih in sekundarnih kontrol, na katere se sklicujejo letne izjave ter informacije, predstavljene v letnih poročilih.

| 9.23 | Nadzorna strategija GD EAC zajema več let, temelji na tveganjih in je usmerjena v postopke. Vse letne izjave o zanesljivosti so bile ocenjene pravočasno na podlagi podrobnega dokumentacijskega pregleda in po potrebi so bili izraženi pridržki. Pregledi resničnosti in kakovosti primarnih in sekundarnih kontrol so bili del obiskov z namenom spremljanja sistemov in na njihovi podlagi so bili včasih izraženi pridržki (glej odgovor na točko 9.24). |
| --- | --- |

9.23

| 9.24 | Komisija je na podlagi svoje ocene predhodnih in naknadnih izjav, letnih poročil nacionalnih agencij ter rezultatov svojih obiskov z namenom spremljanja v nacionalnih agencijah in nacionalnih organih pripravila seznam pridržkov, za katere morajo nacionalne agencije in nacionalni organi sprejeti popravne ukrepe. Med letom 2008 je bilo za program Vseživljenjsko učenje umaknjenih 169 pridržkov, dodanih pa 98, tako da jih je ob koncu leta ostalo 162 nerešenih. Komisija nobenega od teh pridržkov ni uvrstila med „kritične“, toda 62 jih je uvrstila med „zelo pomembne“. Od 162 pridržkov se jih je 110 nanašalo na kontrolne sisteme: 94 na ravni nacionalnih agencij in 16 na ravni nacionalnih organov. |
| --- | --- |

9.24

Komisija je na podlagi svoje ocene predhodnih in naknadnih izjav, letnih poročil nacionalnih agencij ter rezultatov svojih obiskov z namenom spremljanja v nacionalnih agencijah in nacionalnih organih pripravila seznam pridržkov, za katere morajo nacionalne agencije in nacionalni organi sprejeti popravne ukrepe. Med letom 2008 je bilo za program Vseživljenjsko učenje umaknjenih 169 pridržkov, dodanih pa 98, tako da jih je ob koncu leta ostalo 162 nerešenih. Komisija nobenega od teh pridržkov ni uvrstila med „kritične“, toda 62 jih je uvrstila med „zelo pomembne“. Od 162 pridržkov se jih je 110 nanašalo na kontrolne sisteme: 94 na ravni nacionalnih agencij in 16 na ravni nacionalnih organov.

| 9.24 | V skladu z nadzorno strategijo, usmerjeno v postopke, se lahko pridržki umaknejo ali dodajo med letom. To kaže, da poteka delo na tem področju nepretrgano in da se za pridržke sistematično izvajajo nadaljnji ukrepi.

  V povprečju so bili ob koncu leta 2008 nerešeni približno štirje pridržki na nacionalno agencijo.


  Večina pridržkov, opredeljenih za zelo pomembne, se nanaša na primarne preglede, ki jih je treba opraviti do konca sporazumov o decentraliziranih ukrepih za ozaveščanje nacionalnih agencij. |
| --- | --- |

9.24

V povprečju so bili ob koncu leta 2008 nerešeni približno štirje pridržki na nacionalno agencijo.

Večina pridržkov, opredeljenih za zelo pomembne, se nanaša na primarne preglede, ki jih je treba opraviti do konca sporazumov o decentraliziranih ukrepih za ozaveščanje nacionalnih agencij.

| 9.25 | Pomanjkljivosti v sistemih notranje kontrole, opredeljene v zgoraj navedenih pridržkih, predstavljajo tveganje za pravilnost plačil končnim upravičencem in za plačila nacionalnim agencijam. Da bi se v prihodnjih letih pridobilo zagotovilo, da nacionalne agencije izpolnjujejo zahteve za upravljanje in kontrolo odhodkov, je potrebno stalno nadaljnje ukrepanje po pridržkih, zato je treba izvesti temeljitejše obiske z namenom spremljanja, Komisija pa mora tesneje nadzirati postopek naknadne letne izjave. |
| --- | --- |

9.25

Pomanjkljivosti v sistemih notranje kontrole, opredeljene v zgoraj navedenih pridržkih, predstavljajo tveganje za pravilnost plačil končnim upravičencem in za plačila nacionalnim agencijam. Da bi se v prihodnjih letih pridobilo zagotovilo, da nacionalne agencije izpolnjujejo zahteve za upravljanje in kontrolo odhodkov, je potrebno stalno nadaljnje ukrepanje po pridržkih, zato je treba izvesti temeljitejše obiske z namenom spremljanja, Komisija pa mora tesneje nadzirati postopek naknadne letne izjave.

| 9.25 | V revizijskem načrtu za leto 2009 je več obiskov z namenom spremljanja, ki se osredotočajo na obstoj in izvajanje postopkov upravljanja in pregledov, kot jih opisujejo države članice. |
| --- | --- |

9.25

Naknadne kontrole v GD za izobraževanje in kulturo

| 9.26 | V letnem poročilu o dejavnostih GD EAC za leto 2008 je navedeno, da sodeč po rezultatih revizij računovodskih izkazov projektov, ki jih je za Komisijo izvedlo zasebno revizijsko podjetje, povprečna napaka v revidiranih pogodbah za program Vseživljenjsko učenje znaša 0,01 %. Vendar bi bila stopnja napak, izračunana za projekte, zaključene med letom, veliko višja. Poleg tega te revizije ne zajemajo vseh meril za upravičenost, saj so bile v glavnem izvedene na ravni nacionalnih agencij, ki običajno ne prejmejo vseh dokazil. |
| --- | --- |

9.26

V letnem poročilu o dejavnostih GD EAC za leto 2008 je navedeno, da sodeč po rezultatih revizij računovodskih izkazov projektov, ki jih je za Komisijo izvedlo zasebno revizijsko podjetje, povprečna napaka v revidiranih pogodbah za program Vseživljenjsko učenje znaša 0,01 %. Vendar bi bila stopnja napak, izračunana za projekte, zaključene med letom, veliko višja. Poleg tega te revizije ne zajemajo vseh meril za upravičenost, saj so bile v glavnem izvedene na ravni nacionalnih agencij, ki običajno ne prejmejo vseh dokazil.

| 9.26 | Letno poročilo Komisije o dejavnostih zajema finančno dejavnost za zadevno leto in zato vključuje analizo plačil, opravljenih v tem letu (tako predujmov kot končnih plačil). Komisija bo ponovno proučila svoj pristop k izračunavanju stopnje napak, ki se razkrije v letnem poročilu o dejavnostih.

  Ker upravičenci prejemajo v glavnem nizke donacije, je treba upoštevati ustrezno ravnovesje med številom kontrol in njihovimi stroški. |
| --- | --- |

9.26

Ker upravičenci prejemajo v glavnem nizke donacije, je treba upoštevati ustrezno ravnovesje med številom kontrol in njihovimi stroški.

Sklad za zunanje meje

| 9.27 | Okvirni program „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“, predviden za obdobje 2007/2008–2013, predstavlja približno 50 % operativnih odhodkov GD JLS in se izvaja po načelu deljenega upravljanja z državami članicami. Sestavljajo ga štirje finančni instrumenti (10), od katerih je največji Sklad za zunanje meje, ki predstavlja več kot 50 % odhodkov znotraj programa. |
| --- | --- |

9.27

Okvirni program „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“, predviden za obdobje 2007/2008–2013, predstavlja približno 50 % operativnih odhodkov GD JLS in se izvaja po načelu deljenega upravljanja z državami članicami. Sestavljajo ga štirje finančni instrumenti (10), od katerih je največji Sklad za zunanje meje, ki predstavlja več kot 50 % odhodkov znotraj programa.

| 9.28 | Čeprav je bil Sklad za zunanje meje ustanovljen za obdobje, ki se je začelo 1. januarja 2007, je bila pravna podlaga sprejeta šele 23. maja 2007, pravila za izvajanje pa 5. marca 2008. Poleg tega so nekatere države članice prve različice opisov upravljavskih in kontrolnih sistemov ter programskih dokumentov predložile s precejšnjimi zamudami ali pa njihova kakovost ni bila zadostna. Zato Komisija vse do zadnjih mesecev leta 2008 državam članicam ni mogla izplačati prvih plačil predfinanciranja. |
| --- | --- |

9.28

Čeprav je bil Sklad za zunanje meje ustanovljen za obdobje, ki se je začelo 1. januarja 2007, je bila pravna podlaga sprejeta šele 23. maja 2007, pravila za izvajanje pa 5. marca 2008. Poleg tega so nekatere države članice prve različice opisov upravljavskih in kontrolnih sistemov ter programskih dokumentov predložile s precejšnjimi zamudami ali pa njihova kakovost ni bila zadostna. Zato Komisija vse do zadnjih mesecev leta 2008 državam članicam ni mogla izplačati prvih plačil predfinanciranja.

| 9.29 | Revizija, ki jo je Sodišče izvedlo v okviru izjave o zanesljivosti za leto 2008, je bila zato omejena na pregled, ki ga je GD JLS izvedel glede opisov upravljavskih in kontrolnih sistemov, ki so jih države članice predložile v zvezi s Skladom za zunanje meje. V tem pregledu niso bile ugotovljene nobene bistvene slabosti, vendar bo dejansko uspešnost upravljavskih in kontrolnih sistemov mogoče oceniti šele, ko bodo ti delovali. |
| --- | --- |

9.29

Revizija, ki jo je Sodišče izvedlo v okviru izjave o zanesljivosti za leto 2008, je bila zato omejena na pregled, ki ga je GD JLS izvedel glede opisov upravljavskih in kontrolnih sistemov, ki so jih države članice predložile v zvezi s Skladom za zunanje meje. V tem pregledu niso bile ugotovljene nobene bistvene slabosti, vendar bo dejansko uspešnost upravljavskih in kontrolnih sistemov mogoče oceniti šele, ko bodo ti delovali.

GD za komuniciranje

| 9.30 | Sodišče je preučilo letno poročilo o dejavnostih GD za komuniciranje za leto 2008, v katerem je bilo navedeno (glej tudi
  Prilogo 9.2
  ), da je stopnja napak, ki jih je omenjeni GD odkril z drugostopenjskimi predhodnimi pregledi, znašala 0,05 %. To bi lahko bil znak, da so se redni predhodni pregledi od lani izboljšali. |
| --- | --- |

9.30

Sodišče je preučilo letno poročilo o dejavnostih GD za komuniciranje za leto 2008, v katerem je bilo navedeno (glej tudi
  Prilogo 9.2
  ), da je stopnja napak, ki jih je omenjeni GD odkril z drugostopenjskimi predhodnimi pregledi, znašala 0,05 %. To bi lahko bil znak, da so se redni predhodni pregledi od lani izboljšali.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 9.31 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da v plačilih za skupino politik izobraževanje in državljanstvo za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, ni bilo pomembnih napak. Vendar rezultati preizkusov, ki jih je opravilo, kažejo, da so na vmesna in končna plačila vplivale pomembne napake. |
| --- | --- |

9.31

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da v plačilih za skupino politik izobraževanje in državljanstvo za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, ni bilo pomembnih napak. Vendar rezultati preizkusov, ki jih je opravilo, kažejo, da so na vmesna in končna plačila vplivale pomembne napake.

| 9.31 | Komisija izraža zadovoljstvo ob zaključku Sodišča, da v plačilih za skupino politik izobraževanje in državljanstvo za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, ni bilo pomembnih napak. To je znaten napredek glede na prejšnje leto.

  Po drugi strani sprejema v vednost, da je Sodišče ugotovilo količinsko opredeljive napake v štirih od 21 pregledanih vmesnih in končnih plačil.


  Komisija bo sprejela ustrezne nadaljnje ukrepe za napake, ki jih je odkrilo Sodišče, in po potrebi bodo sredstva izterjana. |
| --- | --- |

9.31

Po drugi strani sprejema v vednost, da je Sodišče ugotovilo količinsko opredeljive napake v štirih od 21 pregledanih vmesnih in končnih plačil.

Komisija bo sprejela ustrezne nadaljnje ukrepe za napake, ki jih je odkrilo Sodišče, in po potrebi bodo sredstva izterjana.

| 9.32 | Sodišče je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik izobraževanje in državljanstvo delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti plačil. |
| --- | --- |

9.32

Sodišče je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik izobraževanje in državljanstvo delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti plačil.

| 9.32 | Nadzorni in kontrolni sistem, vzpostavljen za obdobje 2007–2013, zagotavlja ustrezno podlago. Leta 2008 je GD EAC dosegel znaten napredek pri njegovem izvajanju z analizo naknadnih izjav o zanesljivosti ter okrepljenimi obiski z namenom spremljanja in revizijami. |
| --- | --- |

9.32

| 9.33 | Kot je navedeno v odstavku 9.21, so smernice, izdane za nacionalne agencije, dobro pripravljene in jih je mogoče uporabiti kot priročnik s postopki. Vendar za nacionalne organe ni nobenih takšnih smernic, Sodišče pa Komisiji priporoča, da pripravi bolj predpisujoč okvir, v katerem bodo navedeni posebni ukrepi, ki jih je treba izvesti. |
| --- | --- |

9.33

Kot je navedeno v odstavku 9.21, so smernice, izdane za nacionalne agencije, dobro pripravljene in jih je mogoče uporabiti kot priročnik s postopki. Vendar za nacionalne organe ni nobenih takšnih smernic, Sodišče pa Komisiji priporoča, da pripravi bolj predpisujoč okvir, v katerem bodo navedeni posebni ukrepi, ki jih je treba izvesti.

| 9.33 | Komisija izraža zadovoljstvo ob dejstvu, da je po mnenju Sodišča vodnik za nacionalne agencije dobro pripravljen. Strinja se, da je mogoče narediti več tudi za enostavnejši in bolj usklajen pristop za nacionalne organe, ob upoštevanju razmer v posameznih državah članicah. |
| --- | --- |

9.33

| 9.34 | Kot je navedeno v odstavkih 9.22 do 9.25, Sodišče meni, da bi postopek izjave nacionalnih organov za program Vseživljenjsko učenje in kontrolni sistem, ki bi ga moral podpirati, v prihodnosti lahko zagotovila ustrezno osnovo za pridobitev zagotovila. Vendar kljub doseženemu napredku sedanje izvajanje nadzornega in kontrolnega sistema še ne daje zadovoljivega zagotovila, da se bodo napake v zvezi s pravilnostjo preprečile ali odkrile in popravile. Zato Sodišče Komisiji priporoča, da začne tesneje nadzirati postopek naknadne letne izjave, s temeljitejšimi obiski z namenom spremljanja in neposrednim preverjanjem, da so opisane kontrole ustrezne in da se v celoti uporabljajo. |
| --- | --- |

9.34

Kot je navedeno v odstavkih 9.22 do 9.25, Sodišče meni, da bi postopek izjave nacionalnih organov za program Vseživljenjsko učenje in kontrolni sistem, ki bi ga moral podpirati, v prihodnosti lahko zagotovila ustrezno osnovo za pridobitev zagotovila. Vendar kljub doseženemu napredku sedanje izvajanje nadzornega in kontrolnega sistema še ne daje zadovoljivega zagotovila, da se bodo napake v zvezi s pravilnostjo preprečile ali odkrile in popravile. Zato Sodišče Komisiji priporoča, da začne tesneje nadzirati postopek naknadne letne izjave, s temeljitejšimi obiski z namenom spremljanja in neposrednim preverjanjem, da so opisane kontrole ustrezne in da se v celoti uporabljajo.

| 9.34 | Komisija izraža zadovoljstvo ob izjavi Sodišča o ustreznosti vzpostavljenega integriranega kontrolnega in nadzornega sistema.

  Strinja se, da je potreben skrbnejši nadzor letnih naknadnih izjav. Zato je v revizijskem načrtu za leto 2009 več obiskov z namenom spremljanja, ki se osredotočajo na obstoj in izvajanje postopkov upravljanja in pregledov, kot jih opisujejo države članice. |
| --- | --- |

9.34

Strinja se, da je potreben skrbnejši nadzor letnih naknadnih izjav. Zato je v revizijskem načrtu za leto 2009 več obiskov z namenom spremljanja, ki se osredotočajo na obstoj in izvajanje postopkov upravljanja in pregledov, kot jih opisujejo države članice.

---

(1)  V tem primeru morajo te imeti pogodbeno razmerje s Komisijo.

(2)  Člen 7(3) C(2007) 1807 končni, Odločba Komisije z dne 26.4.2007 o pristojnostih držav članic, Komisije in nacionalnih agencij pri izvajanju programa Vseživljenjsko učenje (2007–2013).

(3)  Zadevnih šest agencij je bilo EPOS vzw – Europese Programma’s voor Onderwijs, Opleiding en Samenwerking – Agentschap (Belgija), DAAD – Deutscher Akademischer Austauschdienst (Nemčija), FRSE – Fundacja Rozwoju Systemu Edukacji (Poljska), OAPEE – Organismo Autónomo Programas Educativos Europeos (Španija), Léargas (Irska) in ISFOL – Istituto per lo Sviluppo della Formazione e dell’Orientamento Professionale dei Lavoratori (Italija).

(4)  Udeležene organizacije so običajno univerze, šole ali visoke šole, ki upravljajo plačila upravičencem, kot so študenti ali učitelji.

(5)  V to niso všteta štiri plačila, ki so uvrščena med „vmesna plačila“, vendar predstavljajo prispevke za upravne stroške agencije in so, tako kot predujmi agencijam, odvisna le od podpisa sporazuma o donaciji.

(6)  Vključno s štirimi vmesnimi plačili (glej odstavek 9.9).

(7)  C(2007) 1807 končni.

(8)  Sklep št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (UL L 327, 24.11.2006, str. 45).

(9)  Programa Vseživljenjsko učenje in Mladi v akciji za obdobje 2007–2013, letna izjava o zanesljivosti za leto 2008, vodnik za nacionalne organe, Bruselj, 2.3.2009.

(10)  Omenjeni štirje instrumenti so: Sklad za zunanje meje, Sklad za vključevanje, Sklad za vračanje in Evropski sklad za begunce.

(11)  Revizija upravnih odhodkov je predstavljena v poglavju 11.

(12)  Štiri vmesna plačila, ki predstavljajo upravne prispevke za agencije, so združena s predujmi, za katere veljajo podobni pogoji.

PRILOGA 9.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA

DEL 1:   GLAVNE ZNAČILNOSTI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ NA PODLAGI VZORCA

1.1 —   Velikost vzorca

| Leto | Število preizkušenih transakcij |
| --- | --- |
| 2008 | 150 |
| 2007 | 150 |

Leto

Število preizkušenih transakcij

2008

150

2007

150

1.2 —   Struktura vzorca

| Odstotek preizkušenih transakcij, ki so bile | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| 15


  Izobraževanje in kultura | 16


  Komuniciranje | 18


  Območje svobode, varnosti in pravice | Skupaj |
| končna/vmesna plačila | 6,7 | 4,0 | 3,3 | 14,0 | 37 |
| predujmi | 66,7 | 0,0 | 19,3 | 86,0 | 63 |
| Skupaj | 73,3 | 4,0 | 22,7 | 100,0 | 100 |

Odstotek preizkušenih transakcij, ki so bile

2008

2007

15

Izobraževanje in kultura

16

Komuniciranje

18

Območje svobode, varnosti in pravice

Skupaj

končna/vmesna plačila

6,7

4,0

3,3

14,0

37

predujmi

66,7

0,0

19,3

86,0

63

Skupaj

73,3

4,0

22,7

100,0

100

1.3 —   Pogostost in ocenjeni učinek napak

| Napake | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| 15 | 16 | 18 | Skupaj |
| Pogostost preizkušenih transakcij, na katere so vplivale napake | 7 % {8} | 17 % {1} | 18 % {6} | 10 % {15} | 21 % {31} |
| Pogostost napak, ki so količinsko opredeljive | 18 % {2} | 0 % {0} | 25 % {2} | 20 % {4} | 26 % {10} |
| Učinek količinsko opredeljivih napak:

  Najverjetnejša stopnja napak je v razponu (1) | pod 2 % | pod 2 % | Med 2 % in 5 % |

Napake

2008

2007

15

16

18

Skupaj

Pogostost preizkušenih transakcij, na katere so vplivale napake

7 % {8}

17 % {1}

18 % {6}

10 % {15}

21 % {31}

Pogostost napak, ki so količinsko opredeljive

18 % {2}

0 % {0}

25 % {2}

20 % {4}

26 % {10}

Učinek količinsko opredeljivih napak:

Najverjetnejša stopnja napak je v razponu (1)

pod 2 %

pod 2 %

Med 2 % in 5 %

DEL 2:   SKUPNA OCENA NADZORNIH IN KONTROLNIH SISTEMOV

2.1 —   Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov

Legenda:

| | uspešno |
| --- | --- |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |
| N/A | ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno |

uspešno

delno uspešno

neuspešno

N/A

ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno

| Zadevni sistem v okviru programa Vseživljenjsko učenje | Nacionalni organ | Nacionalna agencija | Komisija | Skupna ocena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija (EPOS) | | | | |
| Nemčija (DAAD) | | | | |
| Španija (OAPEE) | | | | |
| Irska (Léargas) | | | | |
| Italija (ISFOL) | | | | |
| Poljska (FRSE) | | | | |

Zadevni sistem v okviru programa Vseživljenjsko učenje

Nacionalni organ

Nacionalna agencija

Komisija

Skupna ocena

Belgija (EPOS)

Nemčija (DAAD)

Španija (OAPEE)

Irska (Léargas)

Italija (ISFOL)

Poljska (FRSE)

| Skupna ocena | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | N/A |

Skupna ocena

2008

2007

N/A

---

(1)  Sodišče razlikuje med tremi razponi najverjetnejše stopnje napak: pod 2 %, med 2 % in 5 %, nad 5 %.

Številke v zavitih oklepajih {} so absolutne številke.

PRILOGA 9.2

NADALJNJE UKREPANJE PO PREJŠNJIH OPAŽANJIH V IZJAVI O ZANESLJIVOSTI

| Opažanje Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| Opažanje 1:   slabosti v postopku predhodne izjave za program Vseživljenjsko učenje |
| Sodišče je ugotovilo, da naslednje slabosti v postopku predhodne izjave za program Vseživljenjsko učenje zmanjšujejo vrednost tega postopka kot dela nadzornega in kontrolnega sistema:






  — | različni pristopi nacionalnih organov za pridobitev osnove za predhodno izjavo o zanesljivosti in razlike v stopnji razkritja postopkov, ki jih izvajajo ti organi, so povzročili razlike v tem, v kolikšni meri se Komisija opira na te izjave; |

Opažanje Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza Sodišča

Odgovor Komisije

Opažanje 1:   slabosti v postopku predhodne izjave za program Vseživljenjsko učenje

Sodišče je ugotovilo, da naslednje slabosti v postopku predhodne izjave za program Vseživljenjsko učenje zmanjšujejo vrednost tega postopka kot dela nadzornega in kontrolnega sistema:

—

različni pristopi nacionalnih organov za pridobitev osnove za predhodno izjavo o zanesljivosti in razlike v stopnji razkritja postopkov, ki jih izvajajo ti organi, so povzročili razlike v tem, v kolikšni meri se Komisija opira na te izjave;

| — | Komisija ni preverila uspešnosti delovanja sistemov in kontrol, saj je bila njena ocena omejena na pregled dokumentacije; |
| --- | --- |

—

Komisija ni preverila uspešnosti delovanja sistemov in kontrol, saj je bila njena ocena omejena na pregled dokumentacije;

| — | Komisija je odobrila izjave držav članic z različnimi pridržki, ki jih je bilo treba odpraviti do konca leta 2007, ne da bi v svoje pogodbeno razmerje z agencijami dodala previdnostni ukrep. Poleg tega ni bilo tesnega nadaljnjega spremljanja popravnih ukrepov, roki pogosto niso bili spoštovani in številni pridržki do konca leta 2007 niso bili umaknjeni; |
| --- | --- |

—

Komisija je odobrila izjave držav članic z različnimi pridržki, ki jih je bilo treba odpraviti do konca leta 2007, ne da bi v svoje pogodbeno razmerje z agencijami dodala previdnostni ukrep. Poleg tega ni bilo tesnega nadaljnjega spremljanja popravnih ukrepov, roki pogosto niso bili spoštovani in številni pridržki do konca leta 2007 niso bili umaknjeni;

| — | nekatera merila, ki jih Komisija uporablja pri ocenjevalnem postopku, niso bila ustrezno opredeljena, zato je nastala negotovost glede tega, kaj pomeni dokončanje ocenjevalnega postopka ter kaj predstavlja previdnostne ukrepe. |
| --- | --- |

—

nekatera merila, ki jih Komisija uporablja pri ocenjevalnem postopku, niso bila ustrezno opredeljena, zato je nastala negotovost glede tega, kaj pomeni dokončanje ocenjevalnega postopka ter kaj predstavlja previdnostne ukrepe.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavka 9.16 in 9.17)

GD EAC opaža, da je bila predhodna izjava nova zahteva in enkraten dogodek na začetku novih programov. GD EAC je medtem za odpravo te slabosti izvedel naslednje ukrepe:

| — | izdane so bile natančnejše smernice za letne izjave, marca in novembra 2008 pa so bili organizirani posebni sestanki z nacionalnimi organi; |
| --- | --- |

—

izdane so bile natančnejše smernice za letne izjave, marca in novembra 2008 pa so bili organizirani posebni sestanki z nacionalnimi organi;

| — | organiziranih je bilo več pregledov na kraju samem (vključno z revizijami računovodskih izkazov in začetkom programa za nadzorne kontrole); |
| --- | --- |

—

organiziranih je bilo več pregledov na kraju samem (vključno z revizijami računovodskih izkazov in začetkom programa za nadzorne kontrole);

| — | izboljšano spremljanje popravnih ukrepov je bilo zagotovljeno z uporabo metode razvrščanja; |
| --- | --- |

—

izboljšano spremljanje popravnih ukrepov je bilo zagotovljeno z uporabo metode razvrščanja;

| — | vzpostavljena je bila jasna povezava med razvrščanjem in previdnostnimi ukrepi, ki jih je treba sprejeti. |
| --- | --- |

—

vzpostavljena je bila jasna povezava med razvrščanjem in previdnostnimi ukrepi, ki jih je treba sprejeti.

| — | Čeprav je Komisija marca 2009 dejansko izdala nekatere smernice, so pregledi na kraju samem, ki jih je izvedlo Sodišče, pokazali, da nacionalni organi še vedno uporabljajo različne razlage, kako izvajati sekundarne kontrole. |
| --- | --- |

—

Čeprav je Komisija marca 2009 dejansko izdala nekatere smernice, so pregledi na kraju samem, ki jih je izvedlo Sodišče, pokazali, da nacionalni organi še vedno uporabljajo različne razlage, kako izvajati sekundarne kontrole.

| — | Leta 2008 so bili pregledi na kraju samem v nacionalnih agencijah in organih izvedeni v 11 državah. Komisija niti za države, v katerih so bili izvedeni pregledi na kraju samem, ni preverila resničnosti primarnih in sekundarnih kontrol, na katere se sklicujejo letne izjave. |
| --- | --- |

—

Leta 2008 so bili pregledi na kraju samem v nacionalnih agencijah in organih izvedeni v 11 državah. Komisija niti za države, v katerih so bili izvedeni pregledi na kraju samem, ni preverila resničnosti primarnih in sekundarnih kontrol, na katere se sklicujejo letne izjave.

| — | Komisija sedaj ažurno spremlja pridržke za vse države članice, vendar veliko število pridržkov (162) za program Vseživljenjsko učenje do konca leta 2008 še ni bilo umaknjenih. |
| --- | --- |

—

Komisija sedaj ažurno spremlja pridržke za vse države članice, vendar veliko število pridržkov (162) za program Vseživljenjsko učenje do konca leta 2008 še ni bilo umaknjenih.

Smernice so bile izdane že februarja 2008 in posodobljene leta 2009. Cilji kontrol so določeni, vendar je način za njihovo doseganje prepuščen nacionalnim organom, ob upoštevanju razmer v posameznih državah članicah.

Pregledi resničnosti in kakovosti primarnih in sekundarnih kontrol so bili del obiskov z namenom spremljanja sistemov in na njihovi podlagi so bili včasih izraženi pridržki.

V skladu z nadzorno strategijo, usmerjeno v postopke, se lahko pridržki umaknejo ali dodajo med letom. To kaže, da poteka delo na tem področju nepretrgano in da se za pridržke sistematično izvajajo nadaljnji ukrepi.

V povprečju so bili ob koncu leta 2008 nerešeni približno štirje pridržki na nacionalno agencijo.

Opažanje 2:   delno uspešni nadzorni pregledi, ki jih Komisija izvaja za Evropski sklad za begunce II

Predhodna ocena nadzornih in kontrolnih sistemov za Evropski sklad za begunce II, ki jo je izvedla Komisija, ni bila v celoti uspešna. Sodišče je ugotovilo naslednje: obstajajo pomanjkljivosti v opisih upravljavskih in kontrolnih postopkov, ki jih zagotovijo države članice; izvedeno je bilo le omejeno število obiskov z namenom spremljanja v državah članicah in pogosto ni bilo upoštevano pravilo 12 mesecev; postopek nadaljnjega spremljanja za nadzor napredka, ki ga dosegajo države članice, ni sistematičen.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavka 9.20 in 9.21)

V letnem poročilu o dejavnostih GD JLS za leto 2008 je navedeno, da so bili vsi obiski z namenom spremljanja v 14 državah članicah (tj. v tistih, ki še niso bile obiskane) izvedeni v letu 2008. Sodeč po sklepnih ugotovitvah teh obiskov je stanje na splošno jasno in zadovoljivo, čeprav so v upravljavskih in kontrolnih sistemih nekaterih državah članic prisotne slabosti. GD JLS na podlagi teh obiskov z namenom spremljanja ocenjuje, da je bilo v 4 primerih pridobljeno razumno zagotovilo, v 7 primerih sprejemljivo zagotovilo in v 3 primerih omejeno zagotovilo. V teh 3 primerih certifikacijski organ ni bil neodvisen, GD JLS pa je že vzpostavil ustrezen akcijski načrt: za 2 primera bo izvedena naknadna kontrola in trenutno se izvaja kontradiktorni postopek, tretja država članica pa po pripombah GD JLS trenutno pregleduje svoj kontrolni sistem.

Brez opaženih težav.

Opažanje 3:   neuspešen sistem predhodnih pregledov za odhodke za komuniciranje

Komisija s predhodnimi pregledi pri odhodkih za komuniciranje ni ugotovila večine napak, ki jih je odkrilo Sodišče (7 od 12).

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavka 9.22 in 9.23)

Kot je navedeno v letnem poročilu o dejavnostih GD za komuniciranje, ta GD uporablja kontrolne sezname. Da bi se ti uporabljali dosledneje in da bi se kakovost preverjanj pred izplačilom izboljšala, bodo odredbodajalci na podlagi prenosa, vodje uprave in operativni uslužbenci prejeli temeljitejše usposabljanje.

GD COMM uporablja sistem drugostopenjskih predhodnih pregledov na podlagi metode vzorčenja po denarni enoti. V letnem poročilu o dejavnostih GD COMM za leto 2008 je navedeno, da se je za 5 % transakcij, ki predstavljajo 43 % skupne vrednosti transakcij, v letu 2008 izvedel drugostopenjski predhodni pregled z naslednjimi rezultati: skupna stopnja napak pri pregledanih transakcijah znaša 9,4 % po številu in 0,05 % po neposredni vrednosti.

Nizka stopnja napak (po vrednosti), odkrita med drugostopenjskimi predhodnimi pregledi, kaže, da so se „običajni“ predhodni pregledi od lani izboljšali.

Narejen je bil načrt ukrepanja za izboljšanje kakovosti transakcij. Zlasti to pomeni, da se izvajajo ukrepi za usposabljanje.

---

POGLAVJE 10

Gospodarske in finančne zadeve

KAZALO

Pregled

Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti

Uvod

Obseg revizije

Glavno tveganje za pravilnost

Pravilnost transakcij

Uspešnost sistemov

Predhodni dokumentacijski pregledi zahtevkov za plačila

Revizijsko potrjevanje izjav o stroških projektov

Naknadne kontrole

Zaključki in priporočila

Zaključki

Priporočila

Rezultati revizije Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe

Rezultati revizije ESPJ v likvidaciji

Nadaljnje ukrepanje po preteklih opažanjih

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| PREGLED |
| 10.1 | Poglavje 10 je razdeljeno na štiri dele. Najprej je predstavljena posebna ocena skupine politik gospodarske in finančne zadeve v okviru izjave o zanesljivosti (glej odstavke 10.2 do 10.31). Sledijo ji rezultati periodičnih revizij Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (glej odstavke 10.32 do 10.36) in Evropske skupnosti za premog in jeklo v likvidaciji (glej odstavke 10.37 do 10.41). Poglavje je sklenjeno z nadaljnjim ukrepanjem na podlagi opažanj iz preteklih let. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

PREGLED

10.1

Poglavje 10 je razdeljeno na štiri dele. Najprej je predstavljena posebna ocena skupine politik gospodarske in finančne zadeve v okviru izjave o zanesljivosti (glej odstavke 10.2 do 10.31). Sledijo ji rezultati periodičnih revizij Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (glej odstavke 10.32 do 10.36) in Evropske skupnosti za premog in jeklo v likvidaciji (glej odstavke 10.37 do 10.41). Poglavje je sklenjeno z nadaljnjim ukrepanjem na podlagi opažanj iz preteklih let.

POSEBNA OCENA V OKVIRU IZJAVE O ZANESLJIVOSTI

Uvod

| 10.2 | V tem delu je predstavljena posebna ocena Sodišča o skupini politik gospodarske in finančne zadeve, ki zajema naslednja področja politik: 01 - gospodarske in finančne zadeve, 02 - podjetništvo, 03 - konkurenca, 12 - notranji trg ter 20 - trgovina. Podrobne informacije o zajetih dejavnostih, porabi za leto in vrsti upravljanja so v
  tabeli 10.1
  . |
| --- | --- |

10.2

V tem delu je predstavljena posebna ocena Sodišča o skupini politik gospodarske in finančne zadeve, ki zajema naslednja področja politik: 01 - gospodarske in finančne zadeve, 02 - podjetništvo, 03 - konkurenca, 12 - notranji trg ter 20 - trgovina. Podrobne informacije o zajetih dejavnostih, porabi za leto in vrsti upravljanja so v
  tabeli 10.1
  .

Tabela 10.1 —   Odobritve plačil in odobritve za prevzem obveznosti v letu 2008

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Proračunski naslov | Področje politike | Opis | Plačila, izvršena v letu 2008 | Način upravljanja proračuna |
| 1 | Gospodarske in finančne zadeve | Upravni odhodki (20) | 59 | neposredno centralizirano |
| Ekonomska in monetarna unija | 13 | neposredno centralizirano |
| Mednarodne ekonomske in finančne zadeve | 42 | neposredno centralizirano |
| Finančni posli in instrumenti | 172 | posredno centralizirano ali deljeno |
| | 286 | |
| 2 | Podjetništvo | Upravni odhodki (20) | 110 | neposredno centralizirano |
| Konkurenčnost, industrijska politika, inovacije in podjetništvo | 94 | neposredno centralizirano |
| Notranji trg blaga in sektorske politike | 142 | neposredno centralizirano |
| Sodelovanje — Vesolje in varnost | 131 | neposredno centralizirano |
| | 477 | |
| 3 | Konkurenca | Upravni odhodki (20) | 79 | neposredno centralizirano |
| Karteli, preprečevanje monopolov in liberalizacija | 8 | neposredno centralizirano |
| | 87 | |
| 12 | Notranji trg | Upravni odhodki (20) | 52 | neposredno centralizirano |
| Strategija in usklajevanje politike za GD notranji trg | 6 | neposredno centralizirano |
| Notranji trg za storitve | 0 | neposredno centralizirano |
| | 58 | |
| 20 | Trgovina | Upravni odhodki (20) | 63 | neposredno centralizirano |
| Trgovinska politika | 13 | |
| | 76 | |
| Skupaj | 984 | |
| Upravni odhodki skupaj | 363 | |
| Operativni odhodki skupaj | 621 | |
| Plačila za leto skupaj | 984 | |
| Obveznosti za leto skupaj | 1 131 | |

(v milijonih EUR)

Proračunski naslov

Področje politike

Opis

Plačila, izvršena v letu 2008

Način upravljanja proračuna

1

Gospodarske in finančne zadeve

Upravni odhodki (20)

59

neposredno centralizirano

Ekonomska in monetarna unija

13

neposredno centralizirano

Mednarodne ekonomske in finančne zadeve

42

neposredno centralizirano

Finančni posli in instrumenti

172

posredno centralizirano ali deljeno

286

2

Podjetništvo

Upravni odhodki (20)

110

neposredno centralizirano

Konkurenčnost, industrijska politika, inovacije in podjetništvo

94

neposredno centralizirano

Notranji trg blaga in sektorske politike

142

neposredno centralizirano

Sodelovanje — Vesolje in varnost

131

neposredno centralizirano

477

3

Konkurenca

Upravni odhodki (20)

79

neposredno centralizirano

Karteli, preprečevanje monopolov in liberalizacija

8

neposredno centralizirano

87

12

Notranji trg

Upravni odhodki (20)

52

neposredno centralizirano

Strategija in usklajevanje politike za GD notranji trg

6

neposredno centralizirano

Notranji trg za storitve

0

neposredno centralizirano

58

20

Trgovina

Upravni odhodki (20)

63

neposredno centralizirano

Trgovinska politika

13

76

Skupaj

984

Upravni odhodki skupaj

363

Operativni odhodki skupaj

621

Plačila za leto skupaj

984

Obveznosti za leto skupaj

1 131

| 10.3 | Glavni programi v tej skupini politik, ki jim je namenjeno skoraj 80 % (ali 493 milijonov EUR) skupnih operativnih odhodkov za skupino, se financirajo s področij politike 01 – gospodarske in finančne zadeve ter 02 - podjetništvo. Ti programi so predstavljeni v
  tabeli 10.2. |
| --- | --- |

10.3

Glavni programi v tej skupini politik, ki jim je namenjeno skoraj 80 % (ali 493 milijonov EUR) skupnih operativnih odhodkov za skupino, se financirajo s področij politike 01 – gospodarske in finančne zadeve ter 02 - podjetništvo. Ti programi so predstavljeni v
  tabeli 10.2.

Tabela 10.2 —   Glavni programi skupine politik gospodarske in finančne zadeve

| Proračunskinaslov | Programi | Plačila v letu 2008
  (v milijonih EUR) | v % skupnih operativnih odhodkov |
| --- | --- | --- | --- |
| 01 | Finančni instrumenti iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije (CIP) ter večletnega programa za podjetja in podjetništvo (MAP) | 139 | 22 % |
| 01 | Makroekonomska pomoč | 41 | 7 % |
| 02 | Financiranje agencij EU (21) | 111 | 18 % |
| 02 | Sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj (FP7) | 77 | 12 % |
| 02 | Okvirni program za konkurenčnost in inovacije (CIP) – program za podjetništvo in inovacije (EIP) | 76 | 12 % |
| 02 | Šesti okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj (FP6) | 49 | 8 % |
| Skupaj | 493 | 79 % |

Proračunskinaslov

Programi

Plačila v letu 2008

(v milijonih EUR)

v % skupnih operativnih odhodkov

01

Finančni instrumenti iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije (CIP) ter večletnega programa za podjetja in podjetništvo (MAP)

139

22 %

01

Makroekonomska pomoč

41

7 %

02

Financiranje agencij EU (21)

111

18 %

02

Sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj (FP7)

77

12 %

02

Okvirni program za konkurenčnost in inovacije (CIP) – program za podjetništvo in inovacije (EIP)

76

12 %

02

Šesti okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj (FP6)

49

8 %

Skupaj

493

79 %

| 10.4 | Cilj programov CIP in MAP, ki se financirata s področja politike 01 – gospodarske in finančne zadeve, je nuditi podporo malim in srednje velikim podjetjem (MSP) tako, da se jim omogoči dostop do lastniškega financiranja, financiranja s tveganim kapitalom in financiranja s posojili prek finančnih instrumentov Skupnosti, ki jih za Komisijo upravlja Evropski investicijski sklad (EIF) (1). Makroekonomska pomoč je finančni instrument za plačilnobilančno podporo tretjim državam. Izvaja se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil in/ali donacij. Pomoč se odobri, če se upošteva pogoje gospodarske in finančne politike. |
| --- | --- |

10.4

Cilj programov CIP in MAP, ki se financirata s področja politike 01 – gospodarske in finančne zadeve, je nuditi podporo malim in srednje velikim podjetjem (MSP) tako, da se jim omogoči dostop do lastniškega financiranja, financiranja s tveganim kapitalom in financiranja s posojili prek finančnih instrumentov Skupnosti, ki jih za Komisijo upravlja Evropski investicijski sklad (EIF) (1). Makroekonomska pomoč je finančni instrument za plačilnobilančno podporo tretjim državam. Izvaja se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil in/ali donacij. Pomoč se odobri, če se upošteva pogoje gospodarske in finančne politike.

| 10.5 | Cilj programa za podjetništvo in inovacije (EIP), ki se financira s področja politike 02 – podjetništvo, je spodbujati konkurenčnost podjetij, zlasti MSP, in tako spodbujati inovacije, vključno z ekološkimi inovacijami, ter podpirati reformo podjetij in uprave. |
| --- | --- |

10.5

Cilj programa za podjetništvo in inovacije (EIP), ki se financira s področja politike 02 – podjetništvo, je spodbujati konkurenčnost podjetij, zlasti MSP, in tako spodbujati inovacije, vključno z ekološkimi inovacijami, ter podpirati reformo podjetij in uprave.

| 10.6 | Cilj ukrepov, ki se izvajajo v okviru sedmega okvirnega programa Skupnosti (2007–2013), je podpirati evropski vesoljski program ter razvijati tehnologije in znanje za varstvo državljanov pred grožnjami, kakršna je terorizem, pa tudi pred učinkom in posledicami dogodkov, kakršni so naravne katastrofe ali industrijske nesreče. Iz šestega okvirnega programa Skupnosti (2002–2006) se je ob podpori evropskim vesoljskim projektom financiralo tudi posebne ukrepe za spodbujanje tehnoloških inovacij, izkoriščanje rezultatov raziskav ter vzpostavljanje tehnoloških podjetij znotraj Skupnosti in v vseh njenih regijah. |
| --- | --- |

10.6

Cilj ukrepov, ki se izvajajo v okviru sedmega okvirnega programa Skupnosti (2007–2013), je podpirati evropski vesoljski program ter razvijati tehnologije in znanje za varstvo državljanov pred grožnjami, kakršna je terorizem, pa tudi pred učinkom in posledicami dogodkov, kakršni so naravne katastrofe ali industrijske nesreče. Iz šestega okvirnega programa Skupnosti (2002–2006) se je ob podpori evropskim vesoljskim projektom financiralo tudi posebne ukrepe za spodbujanje tehnoloških inovacij, izkoriščanje rezultatov raziskav ter vzpostavljanje tehnoloških podjetij znotraj Skupnosti in v vseh njenih regijah.

Obseg revizije

| 10.7 | Ta posebna ocena temelji na:






  (a) | preizkušanju podatkov iz reprezentativnega statističnega vzorca z 80 plačili, ki jih je leta 2008 izvršila Komisija; |
| --- | --- | --- |

10.7

Ta posebna ocena temelji na:

(a)

preizkušanju podatkov iz reprezentativnega statističnega vzorca z 80 plačili, ki jih je leta 2008 izvršila Komisija;

| (b) | oceni uspešnosti naslednjih nadzornih in kontrolnih sistemov:






  — | predhodnih dokumentacijskih pregledih, s katerimi Komisija pregleduje izplačila donacij in pogodb za javna naročila, kar se je izvedlo zlasti prek pregleda vzorca s 120 plačili, |
| --- | --- | --- |

(b)

oceni uspešnosti naslednjih nadzornih in kontrolnih sistemov:

—

predhodnih dokumentacijskih pregledih, s katerimi Komisija pregleduje izplačila donacij in pogodb za javna naročila, kar se je izvedlo zlasti prek pregleda vzorca s 120 plačili,

| — | revizijskem potrjevanju izjav o stroških projektov, ki ga opravljajo neodvisni revizorji, |
| --- | --- |

—

revizijskem potrjevanju izjav o stroških projektov, ki ga opravljajo neodvisni revizorji,

| — | naknadnih kontrolah, zlasti v okviru revizijske strategije za šesti okvirni program. |
| --- | --- |

—

naknadnih kontrolah, zlasti v okviru revizijske strategije za šesti okvirni program.

| 10.8 | Preučena plačila so zajemala donacije končnim upravičencem (2), prenose na fiduciarne račune (3)v okviru programov MAP in CIP, povečanje kapitala EIF, prenose dvema agencijama EU ter plačila, povezana s pogodbami za javna naročila in o izvajanju storitev. |
| --- | --- |

10.8

Preučena plačila so zajemala donacije končnim upravičencem (2), prenose na fiduciarne račune (3)v okviru programov MAP in CIP, povečanje kapitala EIF, prenose dvema agencijama EU ter plačila, povezana s pogodbami za javna naročila in o izvajanju storitev.

| 10.9 | Za 10 od 80 plačil je bila izvedena revizija na ravni končnega upravičenca. Preostale transakcije, vključno s plačili na fiduciarne račune v okviru programov MAP in CIP in dvema agencijama EU, so bile revidirane na ravni Komisije. |
| --- | --- |

10.9

Za 10 od 80 plačil je bila izvedena revizija na ravni končnega upravičenca. Preostale transakcije, vključno s plačili na fiduciarne račune v okviru programov MAP in CIP in dvema agencijama EU, so bile revidirane na ravni Komisije.

| 10.10 | Vzorec plačil iz odstavka 10.7(a) je zajemal tudi plačilo, izvršeno Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) v okviru sporazuma o donaciji (4). Komisija je za Evropski skupnosti sklenila sporazum z OECD o ureditvi upravnih zadev pri projektih Skupnosti, ki jih izvaja OECD. OECD si ta sporazum razlaga na način, ki omejuje revizijske pristojnosti Sodišča. V tem konkretnem primeru je revizijo izvedel notranji revizor OECD. Sodišče je rezultate te revizije ocenilo tako, da je preučilo revizijske delovne dokumente in vsa razpoložljiva dokazila. |
| --- | --- |

10.10

Vzorec plačil iz odstavka 10.7(a) je zajemal tudi plačilo, izvršeno Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) v okviru sporazuma o donaciji (4). Komisija je za Evropski skupnosti sklenila sporazum z OECD o ureditvi upravnih zadev pri projektih Skupnosti, ki jih izvaja OECD. OECD si ta sporazum razlaga na način, ki omejuje revizijske pristojnosti Sodišča. V tem konkretnem primeru je revizijo izvedel notranji revizor OECD. Sodišče je rezultate te revizije ocenilo tako, da je preučilo revizijske delovne dokumente in vsa razpoložljiva dokazila.

| 10.10 | Komisija meni, da klavzula o „prizadevanju po najboljših močeh“ iz spremnega dopisa k razlagalnemu pismu z dne 17. novembra 1994 ne omejuje pristojnosti Sodišča glede izvajanja pregledov, kot je določeno v Pogodbi. Komisija bo stopila v stik z OECD in zagotovila, da revizijske pristojnosti Sodišča ne bodo omejene. |
| --- | --- |

10.10

Glavno tveganje za pravilnost

| 10.11 | Večina donacij v okviru te skupine politik se izplačuje na podlagi izjav o stroških, ki jih predložijo upravičenci. Glavno tveganje za zakonitost in pravilnost je, da se v teh izjavah navedejo previsoki upravičeni stroški, nadzorni in kontrolni sistemi Komisije pa tega ne zaznajo. Zaradi velikega števila izjav o stroških Komisija ne more vsake preveriti na kraju samem na ravni upravičenca. Zato Sodišče tveganje za pravilnost plačil, ki se izvršijo na podlagi izjav o stroških, ocenjuje za visoko. |
| --- | --- |

10.11

Večina donacij v okviru te skupine politik se izplačuje na podlagi izjav o stroških, ki jih predložijo upravičenci. Glavno tveganje za zakonitost in pravilnost je, da se v teh izjavah navedejo previsoki upravičeni stroški, nadzorni in kontrolni sistemi Komisije pa tega ne zaznajo. Zaradi velikega števila izjav o stroških Komisija ne more vsake preveriti na kraju samem na ravni upravičenca. Zato Sodišče tveganje za pravilnost plačil, ki se izvršijo na podlagi izjav o stroških, ocenjuje za visoko.

| 10.11 | Vzrok za tveganje, da bi lahko upravičenci navedli previsoke stroške, je zlasti zapletenost mehanizmov financiranja, ki jih zagotavlja veljavni regulativni okvir in ki temeljijo na povračilu dejanskih stroškov. Ta zapletenost prav tako omejuje obseg dokumentacijskih pregledov, ki jih je mogoče izvesti pred povračilom odhodkov.

  Večina napak je posledica napačne prijave stroškov v zvezi z osebjem in režijskih stroškov. Komisija teh napak ne more odkriti pred izvedbo plačila, zato je vzpostavila kontrolno strategijo in pripravila naknadne revizije. Cilj sprejetega popravljalnega ukrepa je nižja stopnja napak. Za sedmi okvirni program je bil sprejet dodaten popravljalni ukrep, ki zadeva zlasti revizijsko potrjevanje. Komisija izterja vsak znesek, ki je bil preplačan revidiranim upravičencem. |
| --- | --- |

10.11

Večina napak je posledica napačne prijave stroškov v zvezi z osebjem in režijskih stroškov. Komisija teh napak ne more odkriti pred izvedbo plačila, zato je vzpostavila kontrolno strategijo in pripravila naknadne revizije. Cilj sprejetega popravljalnega ukrepa je nižja stopnja napak. Za sedmi okvirni program je bil sprejet dodaten popravljalni ukrep, ki zadeva zlasti revizijsko potrjevanje. Komisija izterja vsak znesek, ki je bil preplačan revidiranim upravičencem.

Pravilnost transakcij

| 10.12 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 10.1.
  Sodišče je odkrilo, da je na 14 % plačil (11 od 80) vplivalo 13 napak. 46 % teh napak (6 od 13) je zadevalo upravičenost prijavljenih odhodkov. Sodišče je ugotovilo, da je najverjetnejša stopnja napak nekoliko nad 2 %. Večina teh napak se je nanašala na projekte, ki se financirajo iz šestega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (FP6). Ta rezultat se sklada z oceno tveganja, omenjeno v odstavku 10.11, potrjujejo pa ga ugotovitve naknadnih kontrol Komisije (5), zaključek Sodišča v poglavju 10 Letnega poročila za leto 2007 in revizijski rezultati, ki jih je pridobilo Sodišče in o katerih se poroča v poglavju 7. |
| --- | --- |

10.12

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 10.1.
  Sodišče je odkrilo, da je na 14 % plačil (11 od 80) vplivalo 13 napak. 46 % teh napak (6 od 13) je zadevalo upravičenost prijavljenih odhodkov. Sodišče je ugotovilo, da je najverjetnejša stopnja napak nekoliko nad 2 %. Večina teh napak se je nanašala na projekte, ki se financirajo iz šestega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (FP6). Ta rezultat se sklada z oceno tveganja, omenjeno v odstavku 10.11, potrjujejo pa ga ugotovitve naknadnih kontrol Komisije (5), zaključek Sodišča v poglavju 10 Letnega poročila za leto 2007 in revizijski rezultati, ki jih je pridobilo Sodišče in o katerih se poroča v poglavju 7.

| 10.12 | Komisija se ne strinja s količinsko opredelitvijo Sodišča v zvezi z dvema primeroma, v katerih je bilo delo izvedeno, rezultati dela so bili sprejeti in stroški so nastali, kar utemeljuje delno povračilo. Vendar je Sodišče na podlagi lastne razlage pogodbenega sporazuma v teh dveh primerih menilo, da je večina prijavljenih stroškov neupravičenih. Če se upošteva ocena Komisije glede stopnje napak za ta dva primera, je skupna stopnja napak za to področje politike pod 2 %. |
| --- | --- |

10.12

| 10.13 | Kot kaže
  1.3
  v
  Prilogi 10.1
  , najverjetnejšo stopnjo napak za to skupino politik večinoma povzročajo napake, ugotovljene v plačilih za šesti okvirni program. Večina napak zadeva Komisijina povračila upravičenih stroškov, ki so jih upravičenci v svojih izjavah o stroških prijavili previsoko. Ugotovljene napake so nastale zaradi: |
| --- | --- |

10.13

Kot kaže
  1.3
  v
  Prilogi 10.1
  , najverjetnejšo stopnjo napak za to skupino politik večinoma povzročajo napake, ugotovljene v plačilih za šesti okvirni program. Večina napak zadeva Komisijina povračila upravičenih stroškov, ki so jih upravičenci v svojih izjavah o stroških prijavili previsoko. Ugotovljene napake so nastale zaradi:

| 10.13 | Ocena Sodišča temelji na reviziji 80 transakcij, pri katerih je bilo ugotovljenih le pet količinsko opredeljivih napak v zvezi s plačili za šesti okvirni program. Poleg tega šesti okvirni program predstavlja le 8 % plačil (glej tabelo 10.2 – Glavni programi skupine politik gospodarske in finančne zadeve). Vse ugotovitve glede odhodkov za šesti okvirni program so podobne ugotovitvam iz poglavja 7.

  Komisija bo ustrezno ukrepala, da izterja zneske, povezane z neupravičenimi stroški. |
| --- | --- |

10.13

Komisija bo ustrezno ukrepala, da izterja zneske, povezane z neupravičenimi stroški.

| — | neustreznih ali manjkajočih dokazil o upravičenosti prijavljenih stroškov (npr. brez računa), |
| --- | --- |

—

neustreznih ali manjkajočih dokazil o upravičenosti prijavljenih stroškov (npr. brez računa),

| — | Komisija se strinja, da dokazila niso bila vedno na voljo. Kljub temu meni, da imajo napake manjši finančni vpliv, kot meni Sodišče. Čeprav nekateri stroški niso bili v celoti podprti z uradnimi dokumenti, je bilo delo izvedeno, obstaja pa tudi dokaz o plačilu. |
| --- | --- |

—

| — | uporabe v proračunu predvidenih zneskov ali povprečnih stroškov, kar ni v skladu s pogodbenimi zahtevami, da se uporabijo dejanski stroški, |
| --- | --- |

—

uporabe v proračunu predvidenih zneskov ali povprečnih stroškov, kar ni v skladu s pogodbenimi zahtevami, da se uporabijo dejanski stroški,

| — | Komisija se strinja s to ugotovitvijo, povezano s posebnim tveganjem, ki ga je Sodišče navedlo v odstavku 10.11. Komisija je vzpostavila celovito strategijo naknadne kontrole, katere cilj je bistveno nižja stopnja napak. |
| --- | --- |

—

| — | prijavljanja stroškov, ki so nastali zunaj obdobja upravičenosti, |
| --- | --- |

—

prijavljanja stroškov, ki so nastali zunaj obdobja upravičenosti,

| — | Komisija se strinja s to ugotovitvijo, povezano s posebnim tveganjem, ki ga je Sodišče navedlo v odstavku 10.11. Komisija je vzpostavila celovito strategijo naknadne kontrole, katere cilj je bistveno nižja stopnja napak. |
| --- | --- |

—

| — | vključevanja različnih neupravičenih (npr. stroškov, ki jih povzroči tretja stran) ali neobstoječih stroškov ter |
| --- | --- |

—

vključevanja različnih neupravičenih (npr. stroškov, ki jih povzroči tretja stran) ali neobstoječih stroškov ter

| — | V dveh projektih, v katerih so bile ugotovljene napake, so bila do donacij EU upravičena MSP z zapleteno pravno strukturo. Čeprav pogodbe o zaposlitvi niso bile na voljo, so bila predložena dokazila o pogodbenem razmerju med upravičencem in izvajalci dela. |
| --- | --- |

—

| — | Komisijinega napačnega izračuna končnega zneska donacije. |
| --- | --- |

—

Komisijinega napačnega izračuna končnega zneska donacije.

| — | Namen kontrolnih ukrepov, ki jih izvaja Komisija, je preprečiti takšne primere. |
| --- | --- |

—

| 10.14 | 38 % napak (5 od 13) (vse so uvrščene med druga vprašanja skladnosti) je vplivalo na področje politike 20 – trgovina, nastale pa so, ker ni bilo dokumentov, ki so del postopkov javnih naročil. Nadzorni in kontrolni sistemi Komisije bi to morali zaznati. |
| --- | --- |

10.14

38 % napak (5 od 13) (vse so uvrščene med druga vprašanja skladnosti) je vplivalo na področje politike 20 – trgovina, nastale pa so, ker ni bilo dokumentov, ki so del postopkov javnih naročil. Nadzorni in kontrolni sistemi Komisije bi to morali zaznati.

| 10.14 | Komisija sprejema ugotovitve Sodišča, vendar opozarja, da je večina napak, ki jih je ugotovilo Sodišče, povezanih s postopki javnih naročil, ki so potekali leta 2004 ali 2005.

  Kontrolni postopki so se od takrat zelo poostrili, zato Komisija pričakuje, da se takšne napake ne bodo ponovile. Nedavna revizija postopkov javnih naročil v GD TRADE, ki jo je izvedel oddelek za notranjo revizijo, je potrdila to pozitivno oceno. |
| --- | --- |

10.14

Kontrolni postopki so se od takrat zelo poostrili, zato Komisija pričakuje, da se takšne napake ne bodo ponovile. Nedavna revizija postopkov javnih naročil v GD TRADE, ki jo je izvedel oddelek za notranjo revizijo, je potrdila to pozitivno oceno.

Uspešnost sistemov

| 10.15 | Komisija je uvedla različne kontrole, da bi zmanjšala tveganje izvrševanja nepravilnih plačil. Glavne med njimi so:






  — | predhodni dokumentacijski pregledi zahtevkov za plačila, |
| --- | --- | --- |

10.15

Komisija je uvedla različne kontrole, da bi zmanjšala tveganje izvrševanja nepravilnih plačil. Glavne med njimi so:

—

predhodni dokumentacijski pregledi zahtevkov za plačila,

| — | revizijsko potrjevanje izjav o stroških projektov in |
| --- | --- |

—

revizijsko potrjevanje izjav o stroških projektov in

| — | naknadne kontrole po vmesnih ali končnih plačilih, ki se izvedejo na vzorcu upravičencev. |
| --- | --- |

—

naknadne kontrole po vmesnih ali končnih plačilih, ki se izvedejo na vzorcu upravičencev.

| 10.16 | Rezultati, ki jih je Sodišče dobilo pri oceni uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov, so povzeti v
  Prilogi 10.1, del 2
  . Ocena je bila osredotočena na tri področja politik, kar se nanaša na skoraj vsa plačila za leto 2008 iz vzorca. |
| --- | --- |

10.16

Rezultati, ki jih je Sodišče dobilo pri oceni uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov, so povzeti v
  Prilogi 10.1, del 2
  . Ocena je bila osredotočena na tri področja politik, kar se nanaša na skoraj vsa plačila za leto 2008 iz vzorca.

| 10.16 | Komisija meni, da so predhodni pregledi plačil uspešni. Slabosti, ki jih je Sodišče opazilo glede označevanja polj na kontrolnih seznamih, ne vplivajo bistveno na uspešnost nadzornih in kontrolnih sistemov (glej tudi odstavek 10.19). |
| --- | --- |

10.16

Predhodni dokumentacijski pregledi zahtevkov za plačila

| 10.17 | Namen predhodnih dokumentacijskih pregledov je preveriti, ali je poslovanje zakonito, pravilno in skladno z načelom dobrega finančnega poslovodenja. Z njimi se skuša zagotoviti tudi, da so bile vse naloge izvedene pravilno in v skladu z zahtevami pogodbe ali sporazuma o donaciji, preden je bilo izvršeno plačilo. |
| --- | --- |

10.17

Namen predhodnih dokumentacijskih pregledov je preveriti, ali je poslovanje zakonito, pravilno in skladno z načelom dobrega finančnega poslovodenja. Z njimi se skuša zagotoviti tudi, da so bile vse naloge izvedene pravilno in v skladu z zahtevami pogodbe ali sporazuma o donaciji, preden je bilo izvršeno plačilo.

| 10.18 | Sodišče je ocenilo finančne kroge v generalnih direktoratih, ki so zadolženi za izvajanje na področjih politik 01 – gospodarske in finančne zadeve, 02 – podjetništvo in 20 – trgovina (6). Za vsako plačilo, ki je bilo za te tri generalne direktorate izbrano iz vzorca 80 plačil iz odstavka 10.7, sta bili preverjeni dosledna uporaba finančnega kroga in ustreznost predhodnih dokumentacijskih pregledov. Z dodatnim vzorcem 120 plačil se je ocenilo uspešnost delovanja predhodnih kontrol pri treh programih, ki jih upravlja GD za podjetništvo in industrijo (7)in pri 30 plačilih, ki jih je izvršil GD za trgovino. |
| --- | --- |

10.18

Sodišče je ocenilo finančne kroge v generalnih direktoratih, ki so zadolženi za izvajanje na področjih politik 01 – gospodarske in finančne zadeve, 02 – podjetništvo in 20 – trgovina (6). Za vsako plačilo, ki je bilo za te tri generalne direktorate izbrano iz vzorca 80 plačil iz odstavka 10.7, sta bili preverjeni dosledna uporaba finančnega kroga in ustreznost predhodnih dokumentacijskih pregledov. Z dodatnim vzorcem 120 plačil se je ocenilo uspešnost delovanja predhodnih kontrol pri treh programih, ki jih upravlja GD za podjetništvo in industrijo (7)in pri 30 plačilih, ki jih je izvršil GD za trgovino.

| 10.19 | Sodišče je ugotovilo, da so se v primeru področja politike 02 - podjetništvo uporabljali kontrolni seznami in razpredelnice za izračunavanje, katerih namen je bil med drugim ugotoviti in preprečiti napake v izjavah o stroških. Vendar so bile ugotovljene naslednje slabosti: |
| --- | --- |

10.19

Sodišče je ugotovilo, da so se v primeru področja politike 02 - podjetništvo uporabljali kontrolni seznami in razpredelnice za izračunavanje, katerih namen je bil med drugim ugotoviti in preprečiti napake v izjavah o stroških. Vendar so bile ugotovljene naslednje slabosti:

| 10.19 | Komisija je prepričana, da so vzpostavljeni kontrolni sistemi stroškovno učinkoviti in sorazmerni ter da so kontrolni seznami ključno orodje za obdelavo transakcij. Ugotovljene slabosti ne vplivajo na dosledno uporabo finančnega kroga in ustreznost predhodnih dokumentacijskih pregledov.

  Kontrolni seznam ni cilj sam po sebi. Glavni namen kontrolnih seznamov je zagotoviti, da se izvedejo vsi potrebni pregledi. |
| --- | --- |

10.19

Kontrolni seznam ni cilj sam po sebi. Glavni namen kontrolnih seznamov je zagotoviti, da se izvedejo vsi potrebni pregledi.

| — | o kontrolah, ki so jih opravili izvajalci predhodnega preverjanja, ni bilo vedno zagotovljenih dovolj podrobnosti (8), |
| --- | --- |

—

o kontrolah, ki so jih opravili izvajalci predhodnega preverjanja, ni bilo vedno zagotovljenih dovolj podrobnosti (8),

| — | Vse kontrole so sorazmerne ter povezane z zakonitostjo in pravilnostjo transakcije. Ocena Sodišča velja za: (i) kontrolne sezname, ki jih je drugi izvajalec preverjanja le podpisal, vendar ni odkljukal posameznih polj, in (ii) za pet primerov, v katerih je Sodišče menilo, da so bila polja napačno odkljukana. Komisija meni, da nobena od teh ugotovitev ne vpliva bistveno na uspešnost nadzornih in kontrolnih sistemov. Natančneje:







  (i) | za oblikovanje kontrolnih seznamov je odgovoren odredbodajalec na podlagi prenosa. Podpis izvajalca preverjanja potrjuje, da so bile kontrole izvedene. Priprava kontrolnih seznamov, na katerih se kontrole potrjujejo s kljukicami ali podpisom, ne vpliva na uspešnost predhodnih kontrol. |
| --- | --- | --- |

—

(i)

za oblikovanje kontrolnih seznamov je odgovoren odredbodajalec na podlagi prenosa. Podpis izvajalca preverjanja potrjuje, da so bile kontrole izvedene. Priprava kontrolnih seznamov, na katerih se kontrole potrjujejo s kljukicami ali podpisom, ne vpliva na uspešnost predhodnih kontrol.

| (ii) | V nekaterih primerih polja na kontrolnih seznamih morda niso bila pravilno odkljukana, vendar razen te formalnosti brez finančnega vpliva ni dokazov, da pregledi niso bili pravilno izvedeni. |
| --- | --- |

(ii)

V nekaterih primerih polja na kontrolnih seznamih morda niso bila pravilno odkljukana, vendar razen te formalnosti brez finančnega vpliva ni dokazov, da pregledi niso bili pravilno izvedeni.

Poleg tega so vsi zaposleni, ki sodelujejo v poteku dela, prejeli opomnik, da se zagotovi razumljivo izpolnjevanje kontrolnih seznamov po izvedbi pregledov.

| — | kontrolni seznam za pregled zunanjih revizijskih potrdil, ki so jih predložili upravičenci, ni vseboval pregleda dela, opravljenega pri vsakem pregledanem potrdilu ter |
| --- | --- |

—

kontrolni seznam za pregled zunanjih revizijskih potrdil, ki so jih predložili upravičenci, ni vseboval pregleda dela, opravljenega pri vsakem pregledanem potrdilu ter

| — | Revizijska potrdila za vsakega partnerja, vezanega s pogodbo, so že vključena v spis za predhodno preverjanje. Kontrolni seznam, ki se uporablja za pregled revizijskega potrdila, povzema izvedena preverjanja.

  Za pripravo kontrolnih seznamov, ki ustrezajo stopnji zadevnega tveganja, je odgovoren odredbodajalec na podlagi prenosa. Komisija meni, da možnost ločenega kontrolnega seznama za vsako posamezno revizijsko potrdilo ni stroškovno učinkovita. |
| --- | --- |

—

Za pripravo kontrolnih seznamov, ki ustrezajo stopnji zadevnega tveganja, je odgovoren odredbodajalec na podlagi prenosa. Komisija meni, da možnost ločenega kontrolnega seznama za vsako posamezno revizijsko potrdilo ni stroškovno učinkovita.

| — | dva primera nezadostnih predhodnih kontrol, izvedenih za prenos sredstev agenciji EU, sta pozneje privedla do finančnih popravkov. |
| --- | --- |

—

dva primera nezadostnih predhodnih kontrol, izvedenih za prenos sredstev agenciji EU, sta pozneje privedla do finančnih popravkov.

| — | Cilj kontrolnih ukrepov, ki jih izvaja Komisija, je v največjem možnem obsegu preprečiti takšne primere. |
| --- | --- |

—

V enem od obeh primerov je bila napaka odkrita takoj po plačilu, kar dokazuje, da se že izvajajo zadostne kontrole za zagotavljanje ustreznega kontrolnega okolja. Popravljalni ukrep je bil sprejet, preden je Sodišče začelo analizirati spis. Finančnega tveganja ni bilo, ker so bila to plačila iz naslova predfinanciranja in ker agencije EU vsako leto povrnejo vse prejete zneske, ki presegajo odhodke.

| 10.20 | Sodišče je ugotovilo tudi, da 30 % plačil za dva programa (9)ni bilo izvršenih v roku za plačilo, ki je bil določen v pravilih za izvajanje. Pri tretjem preučenem programu niso bile ugotovljene nobene zamude. |
| --- | --- |

10.20

Sodišče je ugotovilo tudi, da 30 % plačil za dva programa (9)ni bilo izvršenih v roku za plačilo, ki je bil določen v pravilih za izvajanje. Pri tretjem preučenem programu niso bile ugotovljene nobene zamude.

| 10.20 | Komisija je bistveno zmanjšala zamude pri plačilih in si za to še naprej prizadeva. Plačila iz vzorca, ki ga je Sodišče navedlo, je izvedel GD za podjetništvo in industrijo, ki je ponovno dosegel veliko izboljšanje v prvi polovici leta 2009 (le 6 % plačil z zamudo) v primerjavi z rezultatoma iz leta 2008 (13 % plačil z zamudo) in leta 2007 (34 % plačil z zamudo). To je lahko dosegel šele po uvedbi več najrazličnejših ukrepov za vključitev jasnejših in v celoti pregledanih postopkov, učinkovitih predhodnih kontrol in poenostavljenih delovnih postopkov. |
| --- | --- |

10.20

| 10.21 | Kar zadeva donacije in plačila, izvršena za področji politike 01 –gospodarske in finančne zadeve in 20 – trgovina, v delovanju predhodnih dokumentacijskih pregledov niso bile ugotovljene nobene bistvene slabosti. |
| --- | --- |

10.21

Kar zadeva donacije in plačila, izvršena za področji politike 01 –gospodarske in finančne zadeve in 20 – trgovina, v delovanju predhodnih dokumentacijskih pregledov niso bile ugotovljene nobene bistvene slabosti.

Revizijsko potrjevanje izjav o stroških projektov

| 10.22 | Člen 180 pravil za izvajanje (10)zahteva, da pooblaščeni revizor izda potrdilo za izjave o stroških, ki so nad določenim pragom, pri tem pa potrdi točnost, dejanskost in upravičenost prijavljenih stroškov. Ta revizijska potrdila so ključna kontrola za Komisijo pri projektih, ki se financirajo s področja politike 02 – podjetništvo. |
| --- | --- |

10.22

Člen 180 pravil za izvajanje (10)zahteva, da pooblaščeni revizor izda potrdilo za izjave o stroških, ki so nad določenim pragom, pri tem pa potrdi točnost, dejanskost in upravičenost prijavljenih stroškov. Ta revizijska potrdila so ključna kontrola za Komisijo pri projektih, ki se financirajo s področja politike 02 – podjetništvo.

| 10.23 | Pri plačilih, ki so bila revidirana na ravni upravičenca in za katera je bilo predloženo potrdilo, je Sodišče rezultate svoje revizije primerjalo s potrdilom. V 71 % primerov (pri 5 od 7), v katerih je pooblaščeni revizor izdal mnenje brez pridržka, je Sodišče odkrilo količinsko opredeljive napake (11). Večina teh projektov se je financirala iz šestega okvirnega programa. Ta ugotovitev se ujema z rezultati v prejšnjem letu (12)in z rezultati v poglavju 7 ter kaže, da so revizijska potrdila le deloma zanesljiva. |
| --- | --- |

10.23

Pri plačilih, ki so bila revidirana na ravni upravičenca in za katera je bilo predloženo potrdilo, je Sodišče rezultate svoje revizije primerjalo s potrdilom. V 71 % primerov (pri 5 od 7), v katerih je pooblaščeni revizor izdal mnenje brez pridržka, je Sodišče odkrilo količinsko opredeljive napake (11). Večina teh projektov se je financirala iz šestega okvirnega programa. Ta ugotovitev se ujema z rezultati v prejšnjem letu (12)in z rezultati v poglavju 7 ter kaže, da so revizijska potrdila le deloma zanesljiva.

| 10.23 | Komisija se strinja s pomisleki Sodišča glede pravilnosti revizijskih potrdil za šesti okvirni program, ki ne zagotavljajo v celoti dodatne zanesljivosti, ki je bila prvotno pričakovana glede zakonitosti in pravilnosti prijav stroškov. Vendar je jasno, da je ta instrument pomembno prispeval k preprečevanju napak in njihovim zgodnjim popravkom, zato so stopnje napak v šestem okvirnem programu bistveno nižje od stopenj v petem okvirnem programu. |
| --- | --- |

10.23

Naknadne kontrole

| 10.24 | Generalni direktorati, ki so odgovorni za izvajanje na področjih politik 01 – gospodarske in finančne zadeve in 02 – podjetništvo, so predvsem zaradi velikega števila plačil so uvedli funkcije naknadne kontrole. |
| --- | --- |

10.24

Generalni direktorati, ki so odgovorni za izvajanje na področjih politik 01 – gospodarske in finančne zadeve in 02 – podjetništvo, so predvsem zaradi velikega števila plačil so uvedli funkcije naknadne kontrole.

| 10.24 | Glede generalnega direktorata, ki je odgovoren za izvajanje na področju politike 02 – podjetništvo, so bile funkcije naknadne kontrole uvedene, ker so nujen element integriranega okvira notranje kontrole, če bistven del odhodkov temelji na donacijah na področju raziskav. |
| --- | --- |

10.24

| 10.25 | Glede področja politike 01 – gospodarske in finančne zadeve je Sodišče ugotovilo, da za leto 2008 ni bil sestavljen noben delovni program za naknadne kontrole. Večina sredstev, ki se uporabljajo za naknadne kontrole, je bila namenjena eni sami, vendar pomembni kontroli. Zato so se nakopičile še neopravljene kontrole. |
| --- | --- |

10.25

Glede področja politike 01 – gospodarske in finančne zadeve je Sodišče ugotovilo, da za leto 2008 ni bil sestavljen noben delovni program za naknadne kontrole. Večina sredstev, ki se uporabljajo za naknadne kontrole, je bila namenjena eni sami, vendar pomembni kontroli. Zato so se nakopičile še neopravljene kontrole.

| 10.25 | Del zaostankov je bil odpravljen leta 2008, ostali pa naj bi bili odpravljeni v letu 2009.

  Revidiran delovni program, ki ga je potrdila skupina za upravljanje notranje kontrole GD ECFIN julija 2007, je določila prednostne naloge, med katerimi so bili prvi pregledi zahtev dodatnosti v Jamstvenem skladu za MSP, kadar je šlo za velike zneske. V tem revidiranem delovnem programu so bile poudarjene negotovosti glede časovnega okvira kontrol.


  Konec leta 2007 ti prednostni pregledi še vedno niso bili opravljeni zaradi različnih razlogov, povezanih z zapletenostjo zadevnih vprašanj. Ker so bile prednostne naloge, določene julija 2007, še vedno veljavne, je bila zato dogovorjena strategija, da se konča program iz leta 2007.


  Glede zaostankov je bila posebna kontrola, ki jo je navedlo Sodišče, zelo pomembna in je bistveno izboljšala integrirano strukturo kontrole, vzpostavljene za naslednji program.


  Izvedeno je bilo dodatno kontrolno delo v zvezi s poslovnimi in potrošniškimi raziskavami ter programom PRINCE. |
| --- | --- |

10.25

Revidiran delovni program, ki ga je potrdila skupina za upravljanje notranje kontrole GD ECFIN julija 2007, je določila prednostne naloge, med katerimi so bili prvi pregledi zahtev dodatnosti v Jamstvenem skladu za MSP, kadar je šlo za velike zneske. V tem revidiranem delovnem programu so bile poudarjene negotovosti glede časovnega okvira kontrol.

Konec leta 2007 ti prednostni pregledi še vedno niso bili opravljeni zaradi različnih razlogov, povezanih z zapletenostjo zadevnih vprašanj. Ker so bile prednostne naloge, določene julija 2007, še vedno veljavne, je bila zato dogovorjena strategija, da se konča program iz leta 2007.

Glede zaostankov je bila posebna kontrola, ki jo je navedlo Sodišče, zelo pomembna in je bistveno izboljšala integrirano strukturo kontrole, vzpostavljene za naslednji program.

Izvedeno je bilo dodatno kontrolno delo v zvezi s poslovnimi in potrošniškimi raziskavami ter programom PRINCE.

| 10.26 | Na področju politike 02 – podjetništvo je temelj nadzornega in kontrolnega sistema za raziskovalne odhodke program naknadnih (torej po povračilu) revizij računovodskih izkazov pri upravičencih. Revizije izvajajo revizorji Komisije in zunanja revizijska podjetja, ki jih pri tem nadzira Komisija. Namen naknadnih revizij je odkriti in popraviti napake, ki jih niso preprečile ali odkrile prejšnje kontrole. Sodišče o naknadnih revizijah projektov, ki se financirajo iz šestega okvirnega programa, poroča v odstavkih 7.28 do 7.34 poglavja 7. |
| --- | --- |

10.26

Na področju politike 02 – podjetništvo je temelj nadzornega in kontrolnega sistema za raziskovalne odhodke program naknadnih (torej po povračilu) revizij računovodskih izkazov pri upravičencih. Revizije izvajajo revizorji Komisije in zunanja revizijska podjetja, ki jih pri tem nadzira Komisija. Namen naknadnih revizij je odkriti in popraviti napake, ki jih niso preprečile ali odkrile prejšnje kontrole. Sodišče o naknadnih revizijah projektov, ki se financirajo iz šestega okvirnega programa, poroča v odstavkih 7.28 do 7.34 poglavja 7.

Zaključki in priporočila

Zaključki

| 10.27 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da z izjemo plačil iz šestega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (6. OP) (13), v plačilih za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, za skupino politik gospodarske in finančne zadeve ni bilo pomembnih napak. |
| --- | --- |

10.27

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da z izjemo plačil iz šestega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (6. OP) (13), v plačilih za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, za skupino politik gospodarske in finančne zadeve ni bilo pomembnih napak.

| 10.27 | Ker šesti okvirni program predstavlja le 8 % plačil (glej tabelo 10.2 Glavni programi skupine politik gospodarske in finančne zadeve), Komisija meni, da v skupni stopnji napak pri transakcijah na tem področju politik, ki je vzeto kot celota, ni pomembnih napak.

  Ugotovitve in zaključki Sodišča glede plačil za šesti okvirni program v tem poglavju so podobni ugotovitvam in sklepom iz poglavja 7. |
| --- | --- |

10.27

Ugotovitve in zaključki Sodišča glede plačil za šesti okvirni program v tem poglavju so podobni ugotovitvam in sklepom iz poglavja 7.

| 10.28 | Sodišče je preučilo tri nadzorne in kontrolne sisteme za skupino politik gospodarske in finančne zadeve. Glede zagotavljanja zakonitosti in pravilnosti plačil sta bila dva ocenjena kot uspešna, eden pa kot le delno uspešen (14). |
| --- | --- |

10.28

Sodišče je preučilo tri nadzorne in kontrolne sisteme za skupino politik gospodarske in finančne zadeve. Glede zagotavljanja zakonitosti in pravilnosti plačil sta bila dva ocenjena kot uspešna, eden pa kot le delno uspešen (14).

| 10.28 | Komisija meni, da so vzpostavljeni kontrolni sistemi ustrezni in da kontrolni seznami prispevajo k bistveni kontroli pri obdelavi transakcij. Ugotovljene slabosti ne vplivajo na dosledno uporabo finančnega kroga in ustreznost predhodnih dokumentacijskih pregledov. |
| --- | --- |

10.28

Priporočila

| 10.29 | Komisija bi morala okrepiti svoje dejavnosti za zmanjšanje napak, ki nastanejo zaradi prijavljanja neupravičenih stroškov v izjavah o stroških upravičencev v okviru šestega in sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj. |
| --- | --- |

10.29

Komisija bi morala okrepiti svoje dejavnosti za zmanjšanje napak, ki nastanejo zaradi prijavljanja neupravičenih stroškov v izjavah o stroških upravičencev v okviru šestega in sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj.

| 10.29 | Komisija bo preverila, kateri dodaten ukrep je mogoče sprejeti za zmanjšanje napak, pri čemer bo upoštevala stroške in koristi. Na splošno se Komisija strinja s splošno potrebo po bolj poglobljenem delovanju in poziva zakonodajalca, naj podpre prilagoditve pravne podlage, ki bi bile v tem smislu potrebne za pripravo osmega okvirnega programa. Pri sedmem okvirnem programu je že bilo izvedenih več bistvenih poenostavitev, pri čemer Komisija še naprej poenostavlja sistem za povračilo stroškov. |
| --- | --- |

10.29

| 10.30 | Med glavnimi razlogi za napake v izjavah o stroških sta: (a) da upravičenci vedno znova ne razumejo pravil za upravičenost in (b) dejstvo, da se ta pravila ne uveljavljajo strogo. Glede tega bi Komisija morala: |
| --- | --- |

10.30

Med glavnimi razlogi za napake v izjavah o stroških sta: (a) da upravičenci vedno znova ne razumejo pravil za upravičenost in (b) dejstvo, da se ta pravila ne uveljavljajo strogo. Glede tega bi Komisija morala:

| 10.30 | Komisija veliko napak, ki jih naredijo upravičenci, ne more odkriti, preden izvede plačila. Da bi to preprečila, izvaja strategijo naknadnih kontrol za zagotovitev zakonitosti in pravilnosti plačil na večletni osnovi. Strategija temelji na sistematičnem odkrivanju in popravkih vseh napak, ki jih ni bilo mogoče odkriti pred izvedbo plačila. To se doseže z okrepitvijo prizadevanja za naknadno revizijo, ki je ključna sestavina kontrolne strategije, in natančno izterjavo vsakega zneska, za katerega se ugotovi, da je bil preplačan revidiranim upravičencem. |
| --- | --- |

10.30

| — | povečati svoja prizadevanja za razširjanje informacij, da bi pri upravičencih izboljšala poznavanje pravil za upravičenost, in |
| --- | --- |

—

povečati svoja prizadevanja za razširjanje informacij, da bi pri upravičencih izboljšala poznavanje pravil za upravičenost, in

| — | Sprejeti bodo dodatni ukrepi za obveščanje upravičencev in revizorjev, ki izvajajo potrjevanje, o zahtevah, da se uporabijo dejanski stroški in zagotovijo dokazila za utemeljitev prijavljenih stroškov, ter o pogosto storjenih napakah. |
| --- | --- |

—

| — | med revizorji, ki izvajajo potrjevanje, dejavno razširjati tipologijo najpogostejših napak, da bi povečala njihovo ozaveščenost o napakah in omogočila večje zanašanje na revizijska potrdila. |
| --- | --- |

—

med revizorji, ki izvajajo potrjevanje, dejavno razširjati tipologijo najpogostejših napak, da bi povečala njihovo ozaveščenost o napakah in omogočila večje zanašanje na revizijska potrdila.

| — | Kadar so v revizijskih potrdilih odkrite bistvene napake, so revizorji, ki izvajajo potrjevanje, z dopisom obveščeni o pravilnih zneskih in metodologiji ter pozvani, naj to upoštevajo pri naslednjih potrjevanjih. |
| --- | --- |

—

Ker lahko upravičenci prosto izberejo revizorja, ki izvaja potrjevanje, jih bo Komisija pisno opomnila, da morajo svojega revizorja, ki izvaja potrjevanje, obvestiti o posebnih pravilih in predpisih, ki urejajo upravičenost stroškov v zvezi z raziskovalnimi programi, ter o informacijah o najpogostejših napakah, ki so na voljo na strani CORDIS.

| 10.31 | Poleg tega bi Komisija morala nadalje izboljšati uporabo svojih nadzornih in kontrolnih sistemov, zlasti z nadaljnjim izboljševanjem kakovosti svojih predhodnih postopkov. |
| --- | --- |

10.31

Poleg tega bi Komisija morala nadalje izboljšati uporabo svojih nadzornih in kontrolnih sistemov, zlasti z nadaljnjim izboljševanjem kakovosti svojih predhodnih postopkov.

| 10.31 | Komisija meni, da so nadzorni in kontrolni sistemi ustrezni, stroškovno učinkoviti in se strogo uporabljajo. |
| --- | --- |

10.31

REZULTATI REVIZIJE JAMSTVENEGA SKLADA ZA ZUNANJE UKREPE

| 10.32 | Namen Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (15)(v nadaljnjem besedilu: sklad), ki jamči za posojila tretjim državam, je poplačati upnike Skupnosti (16)v primeru, da upravičenec ne odplača posojila, in preprečiti neposredne zahtevke za plačilo iz proračuna Skupnosti. Sklad administrativno upravlja Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve (GD ECFIN), za vodenje zakladništva pa je odgovorna Evropska investicijska banka (EIB). |
| --- | --- |

10.32

Namen Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (15)(v nadaljnjem besedilu: sklad), ki jamči za posojila tretjim državam, je poplačati upnike Skupnosti (16)v primeru, da upravičenec ne odplača posojila, in preprečiti neposredne zahtevke za plačilo iz proračuna Skupnosti. Sklad administrativno upravlja Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve (GD ECFIN), za vodenje zakladništva pa je odgovorna Evropska investicijska banka (EIB).

| 10.33 | Skupna sredstva sklada so 31. decembra 2008 znašala 1 091 milijonov EUR, 31. decembra 2007 pa 1 152 milijonov EUR. Skupna sredstva sklada so se zmanjšala zlasti zato, ker je v proračun Skupnosti povrnil 126 milijonov EUR. Do povračila je prišlo, ker je bila vrednost sklada 31. decembra 2006 višja od ciljnega zneska (17). V pregledanem letu ni sklad prejel nobenega poziva za izpolnitev jamstva. |
| --- | --- |

10.33

Skupna sredstva sklada so 31. decembra 2008 znašala 1 091 milijonov EUR, 31. decembra 2007 pa 1 152 milijonov EUR. Skupna sredstva sklada so se zmanjšala zlasti zato, ker je v proračun Skupnosti povrnil 126 milijonov EUR. Do povračila je prišlo, ker je bila vrednost sklada 31. decembra 2006 višja od ciljnega zneska (17). V pregledanem letu ni sklad prejel nobenega poziva za izpolnitev jamstva.

| 10.34 | EIB in Komisija za pregledovanje letne uspešnosti sklada uporabljata primerjalni indeks. Donos portfelja sklada je leta 2008 znašal 6,4 % v primerjavi s primerjalnim donosom 7,5 %. EIB to relativno neuspešnost za 1,1 % prenizkega donosa pripisuje dejstvu, da je na finančne instrumente, ki so bili vključeni v primerjalno številko, manj vplivala finančna kriza. |
| --- | --- |

10.34

EIB in Komisija za pregledovanje letne uspešnosti sklada uporabljata primerjalni indeks. Donos portfelja sklada je leta 2008 znašal 6,4 % v primerjavi s primerjalnim donosom 7,5 %. EIB to relativno neuspešnost za 1,1 % prenizkega donosa pripisuje dejstvu, da je na finančne instrumente, ki so bili vključeni v primerjalno številko, manj vplivala finančna kriza.

| 10.35 | Sodišče je ugotovilo slabosti v kontrolah, ki jih GD ECFIN opravlja v zvezi z omejitvami za naložbe, določene v upravljavskem sporazumu. Vendar v pregledanih primerih ni bilo nobenega učinka na rezultate kontrol skladnosti. |
| --- | --- |

10.35

Sodišče je ugotovilo slabosti v kontrolah, ki jih GD ECFIN opravlja v zvezi z omejitvami za naložbe, določene v upravljavskem sporazumu. Vendar v pregledanih primerih ni bilo nobenega učinka na rezultate kontrol skladnosti.

| 10.35 | GD ECFIN redno izvaja ustrezne kontrole skladnosti z omejitvami za naložbe, ki so bile določene v upravljavskem sporazumu. Te so pokazale, da so bile naložbe skladne z ustreznimi omejitvami za naložbe iz sporazuma. Po reviziji Sodišča je bila uvedena dodatna kontrola za izboljšanje skladnosti tudi v zvezi z manj pomembnimi vprašanji, ki niso zajeta v omejitvah iz upravljavskega sporazuma. |
| --- | --- |

10.35

| 10.36 | Sodišče na splošno meni, da je bilo upravljanje Jamstvenega sklada v letu 2008 zadovoljivo in da so bili sprejeti primerni ukrepi za spremljanje učinka finančne krize na portfelj sklada. |
| --- | --- |

10.36

Sodišče na splošno meni, da je bilo upravljanje Jamstvenega sklada v letu 2008 zadovoljivo in da so bili sprejeti primerni ukrepi za spremljanje učinka finančne krize na portfelj sklada.

REZULTATI REVIZIJE ESPJ V LIKVIDACIJI

| 10.37 | Ko se je Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo 23. julija 2002 iztekla, so se sredstva in obveznosti ESPJ prenesla na Evropsko skupnost (18). Njihova neto vrednost, imenovana Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.), je dodeljena raziskavam na področju industrije premoga in jekla. |
| --- | --- |

10.37

Ko se je Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo 23. julija 2002 iztekla, so se sredstva in obveznosti ESPJ prenesla na Evropsko skupnost (18). Njihova neto vrednost, imenovana Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.), je dodeljena raziskavam na področju industrije premoga in jekla.

| 10.38 | 31. decembra 2008 so bila skupna sredstva ESPJ v l. 2 045 milijonov EUR v primerjavi z 2 152 milijoni EUR 31. decembra 2007. Neto izguba za leto 2008 je znašala 14,8 milijona EUR, medtem ko je bil v letu 2007 dosežen neto dobiček v višini 5,3 milijona EUR. Do neto izgube je prišlo predvsem zaradi znižanja poštene vrednosti izvedenih finančnih sredstev, ki so se uporabljala za varovanje finančnih poslov ESPJ v l. |
| --- | --- |

10.38

31. decembra 2008 so bila skupna sredstva ESPJ v l. 2 045 milijonov EUR v primerjavi z 2 152 milijoni EUR 31. decembra 2007. Neto izguba za leto 2008 je znašala 14,8 milijona EUR, medtem ko je bil v letu 2007 dosežen neto dobiček v višini 5,3 milijona EUR. Do neto izgube je prišlo predvsem zaradi znižanja poštene vrednosti izvedenih finančnih sredstev, ki so se uporabljala za varovanje finančnih poslov ESPJ v l.

| 10.38 | Neto izguba zaradi izvedenih finančnih sredstev je povezana zlasti s knjigovodsko izgubo zaradi medvalutne zamenjave (EUR/GBP), katere namen je bilo varovanje valutne pozicije, povezane s posojilom, v katero je ESPJ vstopila pred več kot 19 leti. Zadevna pogodba o zamenjavi je prenehala veljati 13. marca 2009, pri čemer ni nastala dejanska izguba v zvezi s poslom varovanja. V poslovnih knjigah ESPJ v l. ni nobene druge transakcije zamenjave. |
| --- | --- |

10.38

| 10.39 | Neto prihodki naložb ESPJ v l. so leta 2008 znašali 56 milijonov EUR in bodo na voljo proračunu Skupnosti za financiranje raziskav za projekte na področju premoga in jekla. Sodišče je ugotovilo, da je 31. decembra 2008 nakopičen neporabljeni proračun za raziskave na področju premoga in jekla znašal 235 milijonov EUR (19). |
| --- | --- |

10.39

Neto prihodki naložb ESPJ v l. so leta 2008 znašali 56 milijonov EUR in bodo na voljo proračunu Skupnosti za financiranje raziskav za projekte na področju premoga in jekla. Sodišče je ugotovilo, da je 31. decembra 2008 nakopičen neporabljeni proračun za raziskave na področju premoga in jekla znašal 235 milijonov EUR (19).

| 10.39 | Raziskovalni program, ki ga financira Raziskovalni sklad za premog in jeklo (RSPJ) GD RTD, se uporablja izključno za raziskave zunaj okvirnega programa v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarstvom, v skladu s svojo pravno podlago (Protokol, priložen Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zakoni, naknadno sprejeti na tej podlagi). Navedeni znesek v višini 235 milijonov EUR vključuje:






  — | na eni strani dodeljena sredstva za leto 2010 (56 milijonov EUR) in dodeljena sredstva za leto 2009, za katera še niso bile prevzete obveznosti, in |
| --- | --- | --- |

10.39

—

na eni strani dodeljena sredstva za leto 2010 (56 milijonov EUR) in dodeljena sredstva za leto 2009, za katera še niso bile prevzete obveznosti, in

| — | na drugi strani neporavnane zneske v zvezi s pogodbami, podpisanimi od leta 2003 (začetek Raziskovalnega programa RSPJ), za katere zaključki poslovnih knjig še niso dokončani. |
| --- | --- |

—

na drugi strani neporavnane zneske v zvezi s pogodbami, podpisanimi od leta 2003 (začetek Raziskovalnega programa RSPJ), za katere zaključki poslovnih knjig še niso dokončani.

| 10.40 | Uspešnost portfelja ESPJ v l. je bila v letu 2008 5,4 %, primerjalni donos, ki je referenčna stopnja za ESPJ v l., pa 7,4 %. To relativno neuspešnost za 2 % prenizkega donosa je povzročil zlasti nižji donos na obveznice novih držav članic, ki niso bile vključene v primerjalno številko. |
| --- | --- |

10.40

Uspešnost portfelja ESPJ v l. je bila v letu 2008 5,4 %, primerjalni donos, ki je referenčna stopnja za ESPJ v l., pa 7,4 %. To relativno neuspešnost za 2 % prenizkega donosa je povzročil zlasti nižji donos na obveznice novih držav članic, ki niso bile vključene v primerjalno številko.

| 10.40 | Portfelj ESPJ v l. redno dodeli del naložb vrednostnim papirjem, ki jih izdajo nove države članice, da bi se izboljšala diverzifikacija in bi dolgoročno dosegel dodaten donos.

  Finančna kriza (ki se je začela julija 2007 in se poglobila leta 2008) je povzročila prehod k procesu kakovosti/likvidnosti, ki je bistveno prispeval k relativni uspešnosti v navedenem obdobju. V tem procesu so bili vrednostni papirji novih držav članic (ki so bili na trgu obravnavani kot manj likvidni in varni od „prvovrstnih“ izdajateljic, kot sta Nemčija in Francija) bolj prizadeti.


  Vendar je bil portfelj ESPJ v l. kljub finančni krizi precej uspešen v smislu absolutnega donosa, saj je imel tretji najboljši rezultat v absolutnem smislu od začetka merjenja uspešnosti: + 5,4 %, pri čemer je bil rezultat višji le leta 2002 (+ 6,3 %) in 2004 (+ 5,8 %). |
| --- | --- |

10.40

Finančna kriza (ki se je začela julija 2007 in se poglobila leta 2008) je povzročila prehod k procesu kakovosti/likvidnosti, ki je bistveno prispeval k relativni uspešnosti v navedenem obdobju. V tem procesu so bili vrednostni papirji novih držav članic (ki so bili na trgu obravnavani kot manj likvidni in varni od „prvovrstnih“ izdajateljic, kot sta Nemčija in Francija) bolj prizadeti.

Vendar je bil portfelj ESPJ v l. kljub finančni krizi precej uspešen v smislu absolutnega donosa, saj je imel tretji najboljši rezultat v absolutnem smislu od začetka merjenja uspešnosti: + 5,4 %, pri čemer je bil rezultat višji le leta 2002 (+ 6,3 %) in 2004 (+ 5,8 %).

| 10.41 | Prenehanje finančnih poslov ESPJ v l. poteka v skladu z ustrezno zakonodajo, vključno z večletnimi finančnimi smernicami. Sodišče je ugotovilo, da so bili sprejeti primerni ukrepi za spremljanje učinka finančne krize na sredstva ESPJ v l. |
| --- | --- |

10.41

Prenehanje finančnih poslov ESPJ v l. poteka v skladu z ustrezno zakonodajo, vključno z večletnimi finančnimi smernicami. Sodišče je ugotovilo, da so bili sprejeti primerni ukrepi za spremljanje učinka finančne krize na sredstva ESPJ v l.

NADALJNJE UKREPANJE PO PRETEKLIH OPAŽANJIH

| 10.42 | Glej
  Prilogo 10.2. |
| --- | --- |

10.42

Glej
  Prilogo 10.2.

---

(1)  EIF je specializirana institucija Skupnosti za zagotavljanje tveganega kapitala in jamstvenih instrumentov za MSP. EIF ta programa upravlja v okviru „fiduciarnih in upravljavskih sporazumov“.

(2)  Večinoma predujmi za sedmi okvirni program ter vmesna in končna plačila za šesti okvirni program.

(3)  Za izvrševanje programov se sredstva iz splošnega proračuna prenesejo na fiduciarne račune EIF, da se z njimi krijejo morebitna plačila v prihodnosti.

(4)  Ta sporazum o donaciji zagotavlja pomoč Skupnosti za projekt boljše pravne ureditve v Evropi in ocene OECD o regulativnih zmogljivostih v 15 državah članicah.

(5)  Glej pridržek o stopnji preostalih napak pri točnosti zahtevkov za povračilo stroškov pri donacijah iz šestega okvirnega programa v izjavi odredbodajalca na podlagi prenosa v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2008 Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo.

(6)  Revizija je bila omejena na dva generalna direktorata za največja področja politik in na enega za področje manjših politik.

(7)  Trije programi, ki jih upravlja GD za podjetništvo in industrijo, so bili donacije, izplačene v okviru šestega okvirnega programa, povezovanje podjetij v mreže, financirano v okviru MAP, in donacije, izplačane za standardizacijo in uskladitev zakonodaje.

(8)  Na primer, pri plačilih za standardizacijo in uskladitev zakonodaje uporabljeni kontrolni seznam ni zagotavljal sledljivosti dela, ki ga je opravil izvajalec predhodnega preverjanja, v primeru plačil za šesti okvirni program pa so bili pregledi označeni kot opravljeni, čeprav je na podlagi razpoložljive dokumentacije nemogoče, da bi bili izvedeni.

(9)  Ta programa sta šesti okvirni program ter standardizacija in uskladitev zakonodaje.

(10)  Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, kakor je bila spremenjena (UL L 357, 31.12.2002, str. 1).

(11)  Napake so bile povezane z nepravilnim izračunom upravičenih stroškov (npr. previsoki prijavljeni stroški dela) in neupravičenimi stroški (npr. odhodki, za katere ni bilo računov). Pooblaščeni revizorji bi morali te napake odkriti.

(12)  Glej Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavki 10.27 do 10.30 (UL C 286, 10.11.2008).

(13)  Plačila šestega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj predstavljajo skoraj 8 % skupnih operativnih odhodkov pri tej skupini politik.

(14)  Večinoma zaradi nadzornih in kontrolnih sistemov šestega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj.

(15)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2728/94 z dne 31. oktobra 1994 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 293, 12.11.1994, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 89/2007 (UL L 22, 31.1.2007, str. 1).

(16)  Zlasti EIB, vendar tudi zunanja posojila Euratom in posojila tretjim državam v okviru makrofinančne pomoči ES (MFA).

(17)  Ciljni znesek se določi na 9 % neporavnanih posojil tretjim državam, ki jih je odobrila ali je zanje jamčila Skupnost, in neplačane obresti. Uredba (ES, Euratom) št. 89/2007 določa, da se na osnovi razlike med ciljnim zneskom in vrednostjo neto premoženja sklada v letu n-1 vsak presežek plača v splošni proračun Evropske unije za leto „n+1“.

(18)  Protokol o finančnih posledicah izteka Pogodbe o Evropski skupnosti za premog in jeklo ter o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo (UL C 80, 10.3.2001, str. 67).

(19)  Vključno z dodelitvami za leto 2009 v višini 52 milijonov EUR in za leto 2010 v višini 54 milijonov EUR.

(20)  Poročilo o reviziji upravnih odhodkov je v poglavju 11.

(21)  Ti agenciji EU sta Evropska agencija za kemikalije (ECHA) in Evropska agencija za zdravila (EMEA). Sodišče o obeh izdaja letna revizijska poročila.

PRILOGA 10.1

DEL 1:   GLAVNE ZNAČILNOSTI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ NA PODLAGI VZORCA

1.1 —   Velikost vzorca

| Leto | Število preizkušenih transakcij |
| --- | --- |
| 2008 | 80 |
| 2007 | 55 |

Leto

Število preizkušenih transakcij

2008

80

2007

55

1.2 —   Struktura vzorca

| Odstotek preizkušenih transakcij, ki so bile | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Gospodarske in finančne zadeve | Podjetništvo | Konkurenca | Notranji trg | Trgovina | Skupaj |
| končna/vmesna plačila | 35 % | 16 % | 1 % | 0 % | 4 % | 56 % | 72 % |
| predujmi | 0 % | 44 % | 0 % | 0 % | 0 % | 44 % | 27 % |
| Skupaj | 35 % | 60 % | 1 % | 0 % | 4 % | 100 % | 100 % |

Odstotek preizkušenih transakcij, ki so bile

2008

2007

Gospodarske in finančne zadeve

Podjetništvo

Konkurenca

Notranji trg

Trgovina

Skupaj

končna/vmesna plačila

35 %

16 %

1 %

0 %

4 %

56 %

72 %

predujmi

0 %

44 %

0 %

0 %

0 %

44 %

27 %

Skupaj

35 %

60 %

1 %

0 %

4 %

100 %

100 %

1.3 —   Pogostost in ocenjeni učinek napak

| Napake | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Gospodarske in finančne zadeve, trgovina, konkurenca in notranji trg | Podjetništvo | Skupaj |
| Pogostost preizkušenih transakcij, na katere so vplivale napake | 9 % {3} | 17 % {8} | 14 % {11} | 7 % {4} |
| Pogostost napak, ki jih je mogoče količinsko opredeliti | 0 % {0} | 88 % {7} | 54 % {7} | 43 % {3} |
| Učinek količinsko opredeljivih napak:

  Najverjetnejša stopnja napak je v razponu (1) | N/A | med 2 % in 5 % | med 2 % in 5 % (2) | pod 2 % |

Napake

2008

2007

Gospodarske in finančne zadeve, trgovina, konkurenca in notranji trg

Podjetništvo

Skupaj

Pogostost preizkušenih transakcij, na katere so vplivale napake

9 % {3}

17 % {8}

14 % {11}

7 % {4}

Pogostost napak, ki jih je mogoče količinsko opredeliti

0 % {0}

88 % {7}

54 % {7}

43 % {3}

Učinek količinsko opredeljivih napak:

Najverjetnejša stopnja napak je v razponu (1)

N/A

med 2 % in 5 %

med 2 % in 5 % (2)

pod 2 %

1.4 —   Vrste napak v vzorcu

| Odstotek in število napak v preizkušenih transakcijah, ki zadevajo | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Gospodarske in finančne zadeve, trgovina, konkurenca in notranji trg | Podjetništvo | Skupaj |
| Upravičenost | 0 % | 0 | 75 % | 6 | 46 % | 6 | 29 % | 2 |
| Dejanskost | 0 % | 0 | 0 % | 0 | 0 % | 0 | 0 % | 0 |
| Točnost | 0 % | 0 | 12,5 % | 1 | 8 % | 1 | 29 % | 2 |
| Drugo | 100 % | 5 | 12,5 % | 1 | 46 % | 6 | 42 % | 3 |
| Skupaj | 100 % | 5 | 100 % | 8 | 100 % | 13 | 100 % | 7 |

Odstotek in število napak v preizkušenih transakcijah, ki zadevajo

2008

2007

Gospodarske in finančne zadeve, trgovina, konkurenca in notranji trg

Podjetništvo

Skupaj

Upravičenost

0 %

0

75 %

6

46 %

6

29 %

2

Dejanskost

0 %

0

0 %

0

0 %

0

0 %

0

Točnost

0 %

0

12,5 %

1

8 %

1

29 %

2

Drugo

100 %

5

12,5 %

1

46 %

6

42 %

3

Skupaj

100 %

5

100 %

8

100 %

13

100 %

7

DEL 2:   SKUPNA OCENA NADZORNIH IN KONTROLNIH SISTEMOV

2.1 —   Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov

| Zadevni sistem | Ključna notranja kontrola (Komisija) | Skupna ocena |
| --- | --- | --- |
| Predhodni pregledi | Revizijsko potrjevanje | Naknadne revizije računovodskih izkazov |
| Plačila na področju politike 01 – gospodarske in finančne zadeve | | N/A | | |
| Plačila na področju politike 02 – podjetništvo | | | N/A | |
| Plačila na področju politike 20 – trgovina | | N/A | N/A | |
| Legenda: | uspešno |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |
| N/A | ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno |

Zadevni sistem

Ključna notranja kontrola (Komisija)

Skupna ocena

Predhodni pregledi

Revizijsko potrjevanje

Naknadne revizije računovodskih izkazov

Plačila na področju politike 01 – gospodarske in finančne zadeve

N/A

Plačila na področju politike 02 – podjetništvo

N/A

Plačila na področju politike 20 – trgovina

N/A

N/A

Legenda:

uspešno

delno uspešno

neuspešno

N/A

ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno

---

(1)  Sodišče razlikuje med tremi razponi najverjetnejše stopnje napak: pod 2 %, med 2 % in 5 %, nad 5 %.

(2)  Nesorazmerno velik delež skupne stopnje napak se nanaša na šesti okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj (6. OP) (glej odstavek 10.27).

Številke v zavitih oklepajih { } so absolutne številke.

PRILOGA 10.2

NADALJNJE SPREMLJANJE PO PRETEKLIH OPAŽANJIH SODIŠČA

| Opažanje Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Poslovanje s tveganim kapitalom – zagotavljanje tveganega kapitala prek investicijskih skladov |
| Sodišče je pri reviziji ugotovilo, da investicijski skladi v portfelju poslov s tveganim kapitalom niso bili povsem skladni z uredbo MEDA, ker:






  — | je portfelj vseboval investicijske sklade zunaj EU, |

Opažanje Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza Sodišča

Odgovor Komisije

1.   Poslovanje s tveganim kapitalom – zagotavljanje tveganega kapitala prek investicijskih skladov

Sodišče je pri reviziji ugotovilo, da investicijski skladi v portfelju poslov s tveganim kapitalom niso bili povsem skladni z uredbo MEDA, ker:

—

je portfelj vseboval investicijske sklade zunaj EU,

| — | so investicijski skladi izvajali naložbe v krajih, ki niso na seznamu upravičenih partnerskih ozemelj in držav. Tako je bilo zlasti zaradi dejstva, da naložbena pravila skladov niso vsebovala potrebnih omejitev za naložbe. |
| --- | --- |

—

so investicijski skladi izvajali naložbe v krajih, ki niso na seznamu upravičenih partnerskih ozemelj in držav. Tako je bilo zlasti zaradi dejstva, da naložbena pravila skladov niso vsebovala potrebnih omejitev za naložbe.

Poleg tega ni bilo kontrolnega postopka za medsebojne naložbe med skladi. Zato je bilo težko preveriti, ali se je spoštovalo skupne zgornje meje.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2006, odstavka 11.8 in 11.9)

Komisija od leta 2003 zagotavlja, da se ob odobritvi spremljajo določbe o upravičenosti iz uredbe MEDA v zvezi z geografsko lokacijo investicijskih skladov in ciljno regijo investicijskih skladov.

Komisija ob odobritvi posreduje tudi, če meni, da lahko medsebojne naložbe povzročijo težave.

Komisija je za leti 2007 in 2008 od Evropske investicijske banke (EIB) prejela tudi letna poročila o poslovanju s tveganim kapitalom, v katerih so bile informacije o dejansko izvedenih naložbah.

Kontrole, ki jih za spremljanje uporablja Komisija, so se za čas odobritve investicijskih skladov bistveno izboljšale, vendar bi bilo treba nadalje izboljšati spremljanje geografske lokacije in medsebojnih naložb v času življenjske dobe skladov.

Poleg tega letna poročila, ki jih predloži EIB, ne podajajo podrobnih informacij o naložbah, ki se financirajo z globalnimi skladi. Tako Komisija ne more preveriti upoštevanja teh določb pri globalnih posojilih.

Z novim okvirnim sporazumom med EIB in Komisijo, o katerem zdaj potekajo pogajanja, bo zagotovljeno, da bodo operativne in računovodske informacije, ki jih predloži EIB, omogočale boljše spremljanje geografske lokacije in medsebojnih naložb v času življenjske dobe skladov. To bo vključevalo informacije o globalnih posojilih.

2.   Poslovanje s tveganim kapitalom – slabosti pri vrednotenju poslovanja s tveganim kapitalom

Komisija posle s tveganim kapitalom vrednoti po začetni nabavni vrednosti, zmanjšani za vse rezervacije za oslabitev. Rezervacije za oslabitev so temeljile na začasnih ali dokončnih odpisih. Ta metoda se ni uporabljala dosledno. Sodišče je našlo nekaj primerov, v katerih Komisija ni bila obveščena o začasnih ocenah za oslabitve, ki so bile na razpolago EIB. To je pokazalo, da bi bilo treba konvencijo med Komisijo in EIB posodobiti. Tako bi Komisija prejemala vse relevantne informacije pravočasno, da bi jih lahko upoštevala pri uporabi svojih računovodskih pravil. Poleg tega bi Komisija morala dejavneje spremljati uporabo konvencij, ne pa se v celoti zanašati na informacije, ki jih posreduje EIB.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2006, odstavek 11.11)

Komisija je v odgovor na opažanje Sodišča navedla, da sta EIB in Komisija spremljali spremembe in skupaj preučevali razmere ter iskali rešitev na podlagi najboljšega razmerja med stroški in koristmi. V prvem četrtletju leta 2009 Komisija in EIB še vedno preučujeta razmere in skušata najti stroškovno učinkovito rešitev.

Sodišče je ugotovilo, da napredka ni bilo. Komisija bi si morala prizadevati, da to vprašanje uredi pred koncem proračunskega leta 2009.

Zahteva Komisije bo vključena v novi okvirni sporazum.

3.   Obveznost poročanja proračunskima organoma

Odkar se je leta 1996 začel program MEDA, mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti letno poročilo z informacijami o ukrepih, financiranih v danem letu (člen 15 uredbe MEDA). Čeprav je Komisija objavila splošno letno poročilo o razvojnem sodelovanju, pa v njem ni bilo dovolj informacij o napredku, doseženem s pomočjo finančnih instrumentov.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2006, odstavek 11.14)

Komisija še naprej objavlja splošno letno poročilo o razvojnem sodelovanju, ne pa posebnega poročila za vsako pravno podlago.

Stopnja informacij o programu MEDA, ki so zagotovljene v splošnih letnih poročilih, je dokaj raznolika. Sodišče meni, da bi morala Komisija v letnih poročilih zagotoviti dovolj informacij, kot zahteva uredba MEDA.

EuropeAid se je leta 2001 odločil, da bo pripravil splošno poročilo namesto posebnega poročila za vsako pravno podlago. Ta odločitev je bila sprejeta, da bi se omejeni človeški viri, ki jih ima na voljo, bolje uporabili. V naslednjih letih je EuropeAid pri pripravi tega poročila upošteval opažanja proračunskih organov.

---

POGLAVJE 11

Upravni in drugi odhodki

KAZALO

Uvod

Pravilnost transakcij

Skladnost sistemov s Finančno uredbo

Posebna opažanja

Parlament

Svet

Komisija

Sodišče Evropskih skupnosti

Računsko sodišče

Evropski ekonomsko-socialni odbor

Odbor regij

Evropski varuh človekovih pravic

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Zaključki

Agencije Evropske unije

Evropske šole

| UGOTOVITVE SODIŠČA | |
| --- | --- |
| UVOD |
| 11.1 | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča o upravnih odhodkih institucij EU. Podrobne informacije so v
  tabeli 11.1
  , v kateri so prikazane zajete institucije, plačila za leto porabe in način upravljanja proračuna. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

UVOD

11.1

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča o upravnih odhodkih institucij EU. Podrobne informacije so v
  tabeli 11.1
  , v kateri so prikazane zajete institucije, plačila za leto porabe in način upravljanja proračuna.

Tabela 11.1 —   Razčlenitev plačil na tem področju

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Proračunski naslovi | Področje politike | Opis | Plačila v letu 2008 | Način upravljanja proračuna |
| 24–27 in 29 | Upravni in drugi odhodki | Evropski parlament | 1 489 | centralizirano neposredno |
| Svet | 618 | centralizirano neposredno |
| Komisija | 5 867 | centralizirano neposredno |
| Sodišče Evropskih skupnosti | 288 | centralizirano neposredno |
| Računsko sodišče | 116 | centralizirano neposredno |
| Ekonomsko-socialni odbor | 114 | centralizirano neposredno |
| Odbor regij | 79 | centralizirano neposredno |
| Evropski varuh človekovih pravic | 8 | centralizirano neposredno |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 4 | centralizirano neposredno |
| Upravni odhodki skupaj | 8 583 | |
| Operativni odhodki skupaj | 0 | |
| Plačila za leto skupaj | 8 583 | |
| Obveznosti za leto skupaj | 8 826 | |

(v milijonih EUR)

Proračunski naslovi

Področje politike

Opis

Plačila v letu 2008

Način upravljanja proračuna

24–27 in 29

Upravni in drugi odhodki

Evropski parlament

1 489

centralizirano neposredno

Svet

618

centralizirano neposredno

Komisija

5 867

centralizirano neposredno

Sodišče Evropskih skupnosti

288

centralizirano neposredno

Računsko sodišče

116

centralizirano neposredno

Ekonomsko-socialni odbor

114

centralizirano neposredno

Odbor regij

79

centralizirano neposredno

Evropski varuh človekovih pravic

8

centralizirano neposredno

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

4

centralizirano neposredno

Upravni odhodki skupaj

8 583

Operativni odhodki skupaj

0

Plačila za leto skupaj

8 583

Obveznosti za leto skupaj

8 826

| 11.2 | V upravne odhodke sodijo predvsem odhodki za kadrovske vire in odhodki za zgradbe, opremo, energetiko, komunikacije in informacijsko tehnologijo. V tem poglavju so zajeti tudi odhodki, ki so v splošnem proračunu obravnavani kot operativni odhodki, čeprav sta njihov namen in cilj v večini primerov delovanje uprave Komisije, ne pa izvajanje politike (1). |
| --- | --- |

11.2

V upravne odhodke sodijo predvsem odhodki za kadrovske vire in odhodki za zgradbe, opremo, energetiko, komunikacije in informacijsko tehnologijo. V tem poglavju so zajeti tudi odhodki, ki so v splošnem proračunu obravnavani kot operativni odhodki, čeprav sta njihov namen in cilj v večini primerov delovanje uprave Komisije, ne pa izvajanje politike (1).

| 11.3 | Preizkušen je bil vzorec 57 transakcij, ki so bile naključno izbrane med vsemi upravnimi odhodki, omenjenimi v odstavku 11.2 (glej tudi
  1.1
  v
  Prilogi 11.1
  ). Sodišče je poleg tega ocenilo, ali so nadzorni in kontrolni sistemi, ki jih uporablja vsaka posamezna institucija, skladni z zahtevami Finančne uredbe ter revidiralo izbrane teme (2). |
| --- | --- |

11.3

Preizkušen je bil vzorec 57 transakcij, ki so bile naključno izbrane med vsemi upravnimi odhodki, omenjenimi v odstavku 11.2 (glej tudi
  1.1
  v
  Prilogi 11.1
  ). Sodišče je poleg tega ocenilo, ali so nadzorni in kontrolni sistemi, ki jih uporablja vsaka posamezna institucija, skladni z zahtevami Finančne uredbe ter revidiralo izbrane teme (2).

| 11.4 | Revizijo Računskega sodišča izvaja neodvisno zunanje revizijsko podjetje (3), ki je izdalo poročilo z zagotovilom o zakonitosti in pravilnosti porabe sredstev Sodišča ter o vzpostavljenih kontrolnih postopkih za obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2008 (glej odstavek 11.15). |
| --- | --- |

11.4

Revizijo Računskega sodišča izvaja neodvisno zunanje revizijsko podjetje (3), ki je izdalo poročilo z zagotovilom o zakonitosti in pravilnosti porabe sredstev Sodišča ter o vzpostavljenih kontrolnih postopkih za obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2008 (glej odstavek 11.15).

| 11.5 | V tem poglavju so tudi informacije o rezultatih revizij, ki jih je Sodišče izvedlo v agencijah in drugih decentraliziranih organih Evropske unije ter v Evropskih šolah. |
| --- | --- |

11.5

V tem poglavju so tudi informacije o rezultatih revizij, ki jih je Sodišče izvedlo v agencijah in drugih decentraliziranih organih Evropske unije ter v Evropskih šolah.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 11.6 | Revizija vzorca 57 transakcij je pokazala, da ne vsebujejo pomembnih napak. |
| --- | --- |

11.6

Revizija vzorca 57 transakcij je pokazala, da ne vsebujejo pomembnih napak.

SKLADNOST SISTEMOV S FINANČNO UREDBO

| 11.7 | Sodišče pri reviziji skladnosti sistemov, zasnovanih za zagotavljanje pravilnosti transakcij, z določbami Finančne uredbe (glej odstavek 11.3) ni ugotovilo pomembnih slabosti. |
| --- | --- |

11.7

Sodišče pri reviziji skladnosti sistemov, zasnovanih za zagotavljanje pravilnosti transakcij, z določbami Finančne uredbe (glej odstavek 11.3) ni ugotovilo pomembnih slabosti.

POSEBNA OPAŽANJA

| 11.8 | Naslednja posebna opažanja Sodišča so predstavljena po institucijah in temeljijo na njegovi reviziji nadzornih in kontrolnih sistemov, ki jih uporabljajo posamezne institucije, ter izbranih tem (glej odstavek 11.3). Oceni v odstavkih 11.6 in 11.7 zaradi teh ugotovitev nista vprašljivi. |
| --- | --- |

11.8

Naslednja posebna opažanja Sodišča so predstavljena po institucijah in temeljijo na njegovi reviziji nadzornih in kontrolnih sistemov, ki jih uporabljajo posamezne institucije, ter izbranih tem (glej odstavek 11.3). Oceni v odstavkih 11.6 in 11.7 zaradi teh ugotovitev nista vprašljivi.

Parlament

| 11.9 | Parlament je decembra 2007 podpisal pogodbo o opremljanju prostorov, v kateri je bilo določeno, da se fakture predložijo mesečno na podlagi zaključenega dela. Revizija teh odhodkov je pokazala, da je bila ena faktura z dne 17. novembra 2008 odobrena s „potrjujem pravilnost“ in „odobreno za plačilo“, vendar je v resnici predstavljala predplačila za še neizvedena dela. Skupni znesek, ki je bil nepravilno plačan vnaprej, je znašal 1 547 915 EUR. |
| --- | --- |

11.9

Parlament je decembra 2007 podpisal pogodbo o opremljanju prostorov, v kateri je bilo določeno, da se fakture predložijo mesečno na podlagi zaključenega dela. Revizija teh odhodkov je pokazala, da je bila ena faktura z dne 17. novembra 2008 odobrena s „potrjujem pravilnost“ in „odobreno za plačilo“, vendar je v resnici predstavljala predplačila za še neizvedena dela. Skupni znesek, ki je bil nepravilno plačan vnaprej, je znašal 1 547 915 EUR.

| 11.9 | ODGOVORI EVROPSKEGA PARLAMENTA

  Račun št. 8101025356 v znesku 1 547 915,33 EUR je bil izstavljen 17. novembra 2008 in ga je računovodja uradno evidentiral 19. novembra 2008. Znesek naj bi se nanašal na dela v decembru 2008, določena v rednem poročilu o napredku št. EA 008, ki so ga zunanji svetovalec in dva uradno pooblaščena zastopnika Parlamenta potrdili 4. decembra 2008, ko je bila potrjena pravilnost računa in je bilo naročeno njegovo plačilo. Glavni pooblaščeni odredbodajalec je plačilni nalog za to plačilo potrdil 9. decembra 2008.


  Potrjeno je, da je bilo plačilo nepravilno izvršeno vnaprej, preden so bila opravljena dela za zadevno obdobje. Temeljilo je na napačni oceni tveganja, povezanega z neuporabo sredstev, ki so se iz leta 2007 prenesla v leto 2008, pred koncem leta 2008. To plačilo je bilo krito z bančno garancijo, ki jo je zagotovil izvajalec, zato za institucijo ni imelo nobenih negativnih proračunskih posledic.


  Glavni pooblaščeni odredbodajalec je bil o tem obveščen po kontroli Računskega sodišča v okviru priprave izjave o zanesljivosti za leto 2008. Po tem, ko je o zadevi razpravljal z notranjim revizorjem in obvestil generalnega sekretarja, je priznal napako in prevzel odgovornost zanjo ter sklenil, da v skladu z drugim pododstavkom člena 75(1) finančne uredbe 20. maja 2009 o tem poroča komisiji za finančne nepravilnosti.


  Predsedstvo je medtem sklenilo strukturno spremeniti GD INLO, s čimer bo zagotovljena centralizacija odgovornosti na ravni generalnega direktorja. |
| --- | --- |

11.9

ODGOVORI EVROPSKEGA PARLAMENTA

Račun št. 8101025356 v znesku 1 547 915,33 EUR je bil izstavljen 17. novembra 2008 in ga je računovodja uradno evidentiral 19. novembra 2008. Znesek naj bi se nanašal na dela v decembru 2008, določena v rednem poročilu o napredku št. EA 008, ki so ga zunanji svetovalec in dva uradno pooblaščena zastopnika Parlamenta potrdili 4. decembra 2008, ko je bila potrjena pravilnost računa in je bilo naročeno njegovo plačilo. Glavni pooblaščeni odredbodajalec je plačilni nalog za to plačilo potrdil 9. decembra 2008.

Potrjeno je, da je bilo plačilo nepravilno izvršeno vnaprej, preden so bila opravljena dela za zadevno obdobje. Temeljilo je na napačni oceni tveganja, povezanega z neuporabo sredstev, ki so se iz leta 2007 prenesla v leto 2008, pred koncem leta 2008. To plačilo je bilo krito z bančno garancijo, ki jo je zagotovil izvajalec, zato za institucijo ni imelo nobenih negativnih proračunskih posledic.

Glavni pooblaščeni odredbodajalec je bil o tem obveščen po kontroli Računskega sodišča v okviru priprave izjave o zanesljivosti za leto 2008. Po tem, ko je o zadevi razpravljal z notranjim revizorjem in obvestil generalnega sekretarja, je priznal napako in prevzel odgovornost zanjo ter sklenil, da v skladu z drugim pododstavkom člena 75(1) finančne uredbe 20. maja 2009 o tem poroča komisiji za finančne nepravilnosti.

Predsedstvo je medtem sklenilo strukturno spremeniti GD INLO, s čimer bo zagotovljena centralizacija odgovornosti na ravni generalnega direktorja.

Svet

| 11.10 | Načrtovani datum zaključka projekta varnega evropskega sistema samodejnih sporočil (v angl. SESAME), ki je bil uporabljen pri pripravi letnih proračunov Sveta (4), je bil dosledno preveč optimističen. Zato je bil letni proračun za projekt SESAME vsako leto do leta 2008 precenjen. Za obdobje 2005–2008 so odhodki Sveta za projekt SESAME znašali manj kot 2 milijona EUR, medtem ko mu je proračun Sveta za isto obdobje dodelil 59 milijonov EUR. Nastala presežna proračunska sredstva v višini 57 milijonov EUR so bila nato na voljo za prenos v druge proračunske vrstice Sveta. Stalno preveliki proračuni za projekt SESAME, ki so dokazovali slabost v načrtovanju in izvedbi, niso bili v skladu s proračunskim načelom točnosti, ki ga določa Finančna uredba (člen 5(3)), saj večina zneskov v vsakoletnih prvotnih proračunih za projekt SESAME ni bila porabljenih, kot je bilo predvideno. |
| --- | --- |

11.10

Načrtovani datum zaključka projekta varnega evropskega sistema samodejnih sporočil (v angl. SESAME), ki je bil uporabljen pri pripravi letnih proračunov Sveta (4), je bil dosledno preveč optimističen. Zato je bil letni proračun za projekt SESAME vsako leto do leta 2008 precenjen. Za obdobje 2005–2008 so odhodki Sveta za projekt SESAME znašali manj kot 2 milijona EUR, medtem ko mu je proračun Sveta za isto obdobje dodelil 59 milijonov EUR. Nastala presežna proračunska sredstva v višini 57 milijonov EUR so bila nato na voljo za prenos v druge proračunske vrstice Sveta. Stalno preveliki proračuni za projekt SESAME, ki so dokazovali slabost v načrtovanju in izvedbi, niso bili v skladu s proračunskim načelom točnosti, ki ga določa Finančna uredba (člen 5(3)), saj večina zneskov v vsakoletnih prvotnih proračunih za projekt SESAME ni bila porabljenih, kot je bilo predvideno.

| 11.10 | ODGOVOR SVET |
| --- | --- |

11.10

ODGOVOR SVET

| 1. | Svet se je seznanil s pripombami Računskega sodišča po postopku dvostranske razprave o programu SESAME (glej prilogo) in je zadovoljen, da ni bilo izraženih drugih pripomb o računovodskih izkazih za leto 2008. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Osnovni cilj tega inovativnega programa je nadomestiti sedanja komunikacijska sistema CORTESY in ESDP-NET z enotnim združenim sistemom, katerega omrežje bo razdeljeno po stopnjah zaupnosti: na prvi ravni sistema naj bi bilo omogočeno ravnanje z informacijami do stopnje RESTREINT UE, na drugi pa z informacijami stopnje CONFIDENTIEL UE in SECRET UE. Program je tako več kot le projekt zamenjave, saj bodo uvedene dodatne komunikacijske strukture in poslovne funkcije. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Proračunski zneski so vedno določeni na podlagi ocenjenih stroškov v prihodnjem letu glede na sprejete odločitve o politikah. Razlogi za zaostanke in posledične proračunske zamude v zadnjih letih so predvsem spremembe obsega programa po dnevu, ko je sekretariat predstavil osnutek prihodnjega proračuna, ter števila udeleženih zainteresiranih strani in pripravljalnih teles Sveta.

  Prihodnji razvoj programa je sedaj veliko jasnejši; potrebni pogoji so bili določeni in glavni programski ukrepi so bili odobreni. Zato je zelo verjetno, da se bo kmalu začela druga faza programa. |
| --- | --- |

3.

Prihodnji razvoj programa je sedaj veliko jasnejši; potrebni pogoji so bili določeni in glavni programski ukrepi so bili odobreni. Zato je zelo verjetno, da se bo kmalu začela druga faza programa.

| 4. | Na podlagi teh izkušenj Svet trenutno preučuje, kako bi lahko izboljšal svoje usklajevanje struktur pri upravljanju velikih IT projektov, kot je SESAME. |
| --- | --- |

4.

Komisija

Izvajanje informacijskega sistema za posamezne pravice

| 11.11 | Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic (Urad) je junija 2008 začel izvajati nov sistem za upravljanje pravic uslužbencev, vključno s plačami, in sicer informacijski sistem za posamezne pravice (v angl. IRIS). Prehod na sistem IRIS je povzročil številne težave pri izračunavanju plač. Projektna skupina, ki jo je ustanovil Urad, je ocenila, da bi lahko dosjeji več kot 8 000 uslužbencev vsebovali napačne podatke, ki bi lahko vplivali na izračunavanje plač. Delo v zvezi s preverjanjem vseh posameznih dosjejev še poteka. Nujni ukrepi za odpravo neskladnosti so zajemali ročne posege v sistem izračunavanja plač, ki niso bili ustrezno nadzirani. Sistem IRIS ni bil dovolj preizkušen, hkrati pa se stari in novi sistem nista uporabljala vzporedno, dokler ne bi bilo dokazano, da novi sistem deluje zadovoljivo. |
| --- | --- |

11.11

Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic (Urad) je junija 2008 začel izvajati nov sistem za upravljanje pravic uslužbencev, vključno s plačami, in sicer informacijski sistem za posamezne pravice (v angl. IRIS). Prehod na sistem IRIS je povzročil številne težave pri izračunavanju plač. Projektna skupina, ki jo je ustanovil Urad, je ocenila, da bi lahko dosjeji več kot 8 000 uslužbencev vsebovali napačne podatke, ki bi lahko vplivali na izračunavanje plač. Delo v zvezi s preverjanjem vseh posameznih dosjejev še poteka. Nujni ukrepi za odpravo neskladnosti so zajemali ročne posege v sistem izračunavanja plač, ki niso bili ustrezno nadzirani. Sistem IRIS ni bil dovolj preizkušen, hkrati pa se stari in novi sistem nista uporabljala vzporedno, dokler ne bi bilo dokazano, da novi sistem deluje zadovoljivo.

| 11.11 | ODGOVOR KOMISIJE

  Ob začetku delovanja novega informacijskega sistema za posamezne pravice (IRIS), ki zagotavlja podatke sistemu za izračun plač, so se razkrila odstopanja med preteklimi podatki, zlasti glede sestave družine, in podatki, ki se uporabljajo za izplačilo plač. Glavni učinek teh odstopanj je bil, da je sistem za izračunavanje plač zavrnil stare podatke.


  To je povzročilo naknadni preklic zneskov, izplačanih na podlagi teh podatkov. Komisija je na podlagi analize potencialno pomanjkljivih datotek ocenila, da bo treba v prihodnje podrobneje proučiti 8 000 datotek.


  Med popravljanjem podatkov je bilo izračunavanje retroaktivnih pravic ustavljeno, da bi se izognili neupravičenim izterjavam. Tako je bilo število datotek z napakami že omejeno. Nevarnost, da bi nedosledni podatki povzročili nepravilna izplačila, je bilo tako mogoče nadzorovati, vendar je ta ukrep poleg tega ustavil retroaktivne popravke, ki jih je bilo treba opraviti in ki so še naprej ustavljeni. Možno je, da bo preverjanje nedoslednih podatkov, ki poteka, vplivalo na nekatera stara izplačila, ne pa tudi na tekoče plače.


  Nekatere datoteke so bile popravljene neposredno z ročnim vpisovanjem v sistem za izračunavanje plač, vendar to ni bilo vedno mogoče, zato so bili opravljeni običajni kontrolni postopki. Kljub temu ta metoda pomeni večje tveganje in bi jo bilo treba uporabljati kar se da redko.


  V zelo dolgem obdobju je bilo opravljenih zelo veliko preskušanj in sredi leta 2008 so bili rezultati končno zadovoljivi. Če se ozremo nazaj, moramo priznati, da rezultati niso v celoti izpolnili pričakovanj. V prihodnje bo Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic veliko strožje ocenjeval preskušanje, preden bo sprejel uvedbo katerega koli novega sistema ali spremembe obstoječega sistema. |
| --- | --- |

11.11

ODGOVOR KOMISIJE

Ob začetku delovanja novega informacijskega sistema za posamezne pravice (IRIS), ki zagotavlja podatke sistemu za izračun plač, so se razkrila odstopanja med preteklimi podatki, zlasti glede sestave družine, in podatki, ki se uporabljajo za izplačilo plač. Glavni učinek teh odstopanj je bil, da je sistem za izračunavanje plač zavrnil stare podatke.

To je povzročilo naknadni preklic zneskov, izplačanih na podlagi teh podatkov. Komisija je na podlagi analize potencialno pomanjkljivih datotek ocenila, da bo treba v prihodnje podrobneje proučiti 8 000 datotek.

Med popravljanjem podatkov je bilo izračunavanje retroaktivnih pravic ustavljeno, da bi se izognili neupravičenim izterjavam. Tako je bilo število datotek z napakami že omejeno. Nevarnost, da bi nedosledni podatki povzročili nepravilna izplačila, je bilo tako mogoče nadzorovati, vendar je ta ukrep poleg tega ustavil retroaktivne popravke, ki jih je bilo treba opraviti in ki so še naprej ustavljeni. Možno je, da bo preverjanje nedoslednih podatkov, ki poteka, vplivalo na nekatera stara izplačila, ne pa tudi na tekoče plače.

Nekatere datoteke so bile popravljene neposredno z ročnim vpisovanjem v sistem za izračunavanje plač, vendar to ni bilo vedno mogoče, zato so bili opravljeni običajni kontrolni postopki. Kljub temu ta metoda pomeni večje tveganje in bi jo bilo treba uporabljati kar se da redko.

V zelo dolgem obdobju je bilo opravljenih zelo veliko preskušanj in sredi leta 2008 so bili rezultati končno zadovoljivi. Če se ozremo nazaj, moramo priznati, da rezultati niso v celoti izpolnili pričakovanj. V prihodnje bo Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic veliko strožje ocenjeval preskušanje, preden bo sprejel uvedbo katerega koli novega sistema ali spremembe obstoječega sistema.

Prenos pridobljenih pokojninskih pravic

| 11.12 | Institucije morajo v nekaterih primerih uslužbencem povrniti del kapitalizirane vrednosti prenesenih pokojninskih pravic (5). Sodišče je odkrilo slabost pri preverjanju kontrol, s katerimi se zagotavlja, da so izračuni pravilno izvedeni in da so izplačani zneski v primeru napačnih izračunov izterjani. Revizija je pokazala, da je Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic dvema uslužbencema napačno povrnil znesek v skupni višini 138 000 EUR in da ta primera še nista bila rešena. |
| --- | --- |

11.12

Institucije morajo v nekaterih primerih uslužbencem povrniti del kapitalizirane vrednosti prenesenih pokojninskih pravic (5). Sodišče je odkrilo slabost pri preverjanju kontrol, s katerimi se zagotavlja, da so izračuni pravilno izvedeni in da so izplačani zneski v primeru napačnih izračunov izterjani. Revizija je pokazala, da je Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic dvema uslužbencema napačno povrnil znesek v skupni višini 138 000 EUR in da ta primera še nista bila rešena.

| 11.12 | ODGOVOR KOMISIJE

  Takoj ko je Računsko sodišče ugotovilo ta dva primera in oblikovalo svoje sklepe, je Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic ustrezno ukrepal. Spremenil je način izračunavanja pokojninskih pravic in pripravil vse potrebno za povračilo nepravilno izplačanih zneskov. To se nanaša na povračilo tistega dela prenesenega kapitala, ki bi moral v pokojninski shemi Evropske skupnosti ustvariti dodatne pokojninske pravice, namesto da je bil izplačan upravičencem.


  Dolgoročno (z aktuarskega vidika) je finančni učinek na proračun Skupnosti nevtralen, saj se bodo nepravilno izplačana sredstva izravnala z nižjimi plačili pokojnin v prihodnje, povračila pa se bodo izravnala z dodelitvijo dodatnih pokojninskih pravic.


  Vzporedno s tem so bili sprejeti ukrepi za okrepitev notranje kontrole na področju prenosa pokojninskih pravic. |
| --- | --- |

11.12

ODGOVOR KOMISIJE

Takoj ko je Računsko sodišče ugotovilo ta dva primera in oblikovalo svoje sklepe, je Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic ustrezno ukrepal. Spremenil je način izračunavanja pokojninskih pravic in pripravil vse potrebno za povračilo nepravilno izplačanih zneskov. To se nanaša na povračilo tistega dela prenesenega kapitala, ki bi moral v pokojninski shemi Evropske skupnosti ustvariti dodatne pokojninske pravice, namesto da je bil izplačan upravičencem.

Dolgoročno (z aktuarskega vidika) je finančni učinek na proračun Skupnosti nevtralen, saj se bodo nepravilno izplačana sredstva izravnala z nižjimi plačili pokojnin v prihodnje, povračila pa se bodo izravnala z dodelitvijo dodatnih pokojninskih pravic.

Vzporedno s tem so bili sprejeti ukrepi za okrepitev notranje kontrole na področju prenosa pokojninskih pravic.

Pokojninski sistem za lokalne uslužbence v delegacijah Komisije

| 11.13 | Leta 1996 je Direktorat za zunanje službe v Generalnem direktoratu za zunanje odnose ustanovil pokojninski sistem za lokalne uslužbence, zaposlene v delegacijah Komisije. Sistem temelji na skladu, ki ga tvorijo mesečni prispevki zadevnih uslužbencev in Komisije. Sistem se od leta 1996 vodi na podlagi začasnih pravil, v katerih ni obravnavano vprašanje Komisijine odgovornosti za varovanje in povračilo premoženja sklada, niti niso opredeljene podrobne določbe za izplačila pravic uslužbencev. Premoženje sklada je bilo ob koncu leta 2008 ovrednoteno na približno 34 milijonov EUR. |
| --- | --- |

11.13

Leta 1996 je Direktorat za zunanje službe v Generalnem direktoratu za zunanje odnose ustanovil pokojninski sistem za lokalne uslužbence, zaposlene v delegacijah Komisije. Sistem temelji na skladu, ki ga tvorijo mesečni prispevki zadevnih uslužbencev in Komisije. Sistem se od leta 1996 vodi na podlagi začasnih pravil, v katerih ni obravnavano vprašanje Komisijine odgovornosti za varovanje in povračilo premoženja sklada, niti niso opredeljene podrobne določbe za izplačila pravic uslužbencev. Premoženje sklada je bilo ob koncu leta 2008 ovrednoteno na približno 34 milijonov EUR.

| 11.13 | ODGOVOR KOMISIJE

  Podporna blagajna lokalnega osebja (Local Staff Provident Fund) je bila ustanovljena, da bi se osebju Komisije, zaposlenemu v delegacijah, zagotovila vsaj osnovna socialna varnost. To je dodatni sklad, ki se upravlja ločeno od proračuna EU in deluje na podlagi kapitalizacije vnaprej določenih prispevkov. Lokalno osebje se redno obvešča o delovanju podporne blagajne, ki lahko prav tako do razumne mere opravlja nadzor nad njo. Komisija trenutno proučuje možnosti trajnega vzdrževanja tovrstne sheme ter njene pravne in finančne posledice. Trenutna sredstva blagajne zadoščajo za kritje posameznih pravic lokalnega osebja. Za namen oblikovanja zakonodajnega predloga je načrtovana podrobna aktuarska študija. |
| --- | --- |

11.13

ODGOVOR KOMISIJE

Podporna blagajna lokalnega osebja (Local Staff Provident Fund) je bila ustanovljena, da bi se osebju Komisije, zaposlenemu v delegacijah, zagotovila vsaj osnovna socialna varnost. To je dodatni sklad, ki se upravlja ločeno od proračuna EU in deluje na podlagi kapitalizacije vnaprej določenih prispevkov. Lokalno osebje se redno obvešča o delovanju podporne blagajne, ki lahko prav tako do razumne mere opravlja nadzor nad njo. Komisija trenutno proučuje možnosti trajnega vzdrževanja tovrstne sheme ter njene pravne in finančne posledice. Trenutna sredstva blagajne zadoščajo za kritje posameznih pravic lokalnega osebja. Za namen oblikovanja zakonodajnega predloga je načrtovana podrobna aktuarska študija.

Sodišče Evropskih skupnosti

| 11.14 | Sodišče Evropskih skupnosti je leta 2008 sklenilo pogodbo o zagotavljanju storitev na podlagi odprtega postopka za javna naročila, ki ga je razpisalo skupaj z državo članico. Računsko sodišče je pri reviziji te pogodbe odkrilo slabosti v sistemu notranjega kontroliranja za izvedbo tega razpisnega postopka. Te slabosti so povzročile pretirano kratek rok, v katerem so morali ponudniki pridobiti razpisne specifikacije (6), v obvestilu o pogodbi pa je bilo navedeno, da je treba ponudbe obvezno predložiti samo v enem jeziku (7)in da bo za odpiranje ponudb sklican zaprt sestanek (8). Sodišče Evropskih skupnosti bi moralo določiti razširjene postopke javnih naročil, s katerimi bi odredbodajalskim službam olajšali organizacijo razpisnih postopkov in kontroliranje spoštovanja predpisanih obveznosti. |
| --- | --- |

11.14

Sodišče Evropskih skupnosti je leta 2008 sklenilo pogodbo o zagotavljanju storitev na podlagi odprtega postopka za javna naročila, ki ga je razpisalo skupaj z državo članico. Računsko sodišče je pri reviziji te pogodbe odkrilo slabosti v sistemu notranjega kontroliranja za izvedbo tega razpisnega postopka. Te slabosti so povzročile pretirano kratek rok, v katerem so morali ponudniki pridobiti razpisne specifikacije (6), v obvestilu o pogodbi pa je bilo navedeno, da je treba ponudbe obvezno predložiti samo v enem jeziku (7)in da bo za odpiranje ponudb sklican zaprt sestanek (8). Sodišče Evropskih skupnosti bi moralo določiti razširjene postopke javnih naročil, s katerimi bi odredbodajalskim službam olajšali organizacijo razpisnih postopkov in kontroliranje spoštovanja predpisanih obveznosti.

| 11.14 | EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE

  Sodišče po tem ko je spomnilo, da se postopek oddaje javnih naročil, ki ga je obravnavalo Računsko sodišče, nanaša na nov nepremičninski kompleks in za Sodišče pomeni prvo izkušnjo javnih naročil skupaj z državo članico v skladu z nedavnimi določbami člena 91 finančne uredbe, želi podati naslednja pojasnila v zvezi s pomanjkljivostmi, ki jih je navedlo Računsko sodišče v tem postopku.


  Najprej, glede časovnega načrta postopka so bili naročniki skupaj zavezani, da v svojem interesu in interesu ponudnikov uskladijo potrebo, da oddajo naročilo v roku, ki bo izbranemu ponudniku omogočal, da bo operativen od predaje zadevnega novega nepremičninskega kompleksa naprej, s potrebo, ob upoštevanju kompleksnosti trga, da se določi dovolj dolg rok, da lahko ponudniki v dobrih razmerah pripravijo svojo ponudbo.


  To pojasnjuje, da je bilo neizogibno, da je bil časovni načrt ob upoštevanju rokov, ki so bili formalno določeni v finančni uredbi, zapolnjen kar se tiče roka, ki so ga imeli na razpolago morebitni kandidati, da zahtevajo razpisne dokumente.


  Pomanjkljivosti glede dveh posebnih rubrik razpisa za oddajo javnega naročila izhajajo iz administrativnih napak in seveda niso bile namerne. Glede jezikovne ureditve samo pomanjkljiva uskladitev pojasnjuje, zakaj je bilo v razpisu za oddajo javnega naročila določeno, da se ponudbe vlagajo le v francoščini (praksa, ki je običajna v zadevni državi članici), medtem ko je bilo v razpisni dokumentaciji določeno, da se lahko ponudbe vložijo v katerem koli uradnem jeziku Evropske unije (praksa na Sodišču). Glede sestanka komisije za odpiranje ponudb je treba poudariti, da če bi se ponudniki javili, bi jim bilo v skladu s finančno uredbo seveda dovoljeno, da so prisostvujejo.


  Sodišče je v zvezi s priporočilom Računskega sodišča glede izboljšanja pomoči za službe za odobritve na področju postopkov javnega razpisa, od junija 2008 naprej že začelo – v odgovor na priporočilo svojega notranjega revizorja – sprejemati konkretne ukrepe v tem smislu. V okviru razpoložljivih človeških virov si bo prizadevalo, da nadaljuje z izboljšavami svojih sredstev na tem področju. |
| --- | --- |

11.14

EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE

Sodišče po tem ko je spomnilo, da se postopek oddaje javnih naročil, ki ga je obravnavalo Računsko sodišče, nanaša na nov nepremičninski kompleks in za Sodišče pomeni prvo izkušnjo javnih naročil skupaj z državo članico v skladu z nedavnimi določbami člena 91 finančne uredbe, želi podati naslednja pojasnila v zvezi s pomanjkljivostmi, ki jih je navedlo Računsko sodišče v tem postopku.

Najprej, glede časovnega načrta postopka so bili naročniki skupaj zavezani, da v svojem interesu in interesu ponudnikov uskladijo potrebo, da oddajo naročilo v roku, ki bo izbranemu ponudniku omogočal, da bo operativen od predaje zadevnega novega nepremičninskega kompleksa naprej, s potrebo, ob upoštevanju kompleksnosti trga, da se določi dovolj dolg rok, da lahko ponudniki v dobrih razmerah pripravijo svojo ponudbo.

To pojasnjuje, da je bilo neizogibno, da je bil časovni načrt ob upoštevanju rokov, ki so bili formalno določeni v finančni uredbi, zapolnjen kar se tiče roka, ki so ga imeli na razpolago morebitni kandidati, da zahtevajo razpisne dokumente.

Pomanjkljivosti glede dveh posebnih rubrik razpisa za oddajo javnega naročila izhajajo iz administrativnih napak in seveda niso bile namerne. Glede jezikovne ureditve samo pomanjkljiva uskladitev pojasnjuje, zakaj je bilo v razpisu za oddajo javnega naročila določeno, da se ponudbe vlagajo le v francoščini (praksa, ki je običajna v zadevni državi članici), medtem ko je bilo v razpisni dokumentaciji določeno, da se lahko ponudbe vložijo v katerem koli uradnem jeziku Evropske unije (praksa na Sodišču). Glede sestanka komisije za odpiranje ponudb je treba poudariti, da če bi se ponudniki javili, bi jim bilo v skladu s finančno uredbo seveda dovoljeno, da so prisostvujejo.

Sodišče je v zvezi s priporočilom Računskega sodišča glede izboljšanja pomoči za službe za odobritve na področju postopkov javnega razpisa, od junija 2008 naprej že začelo – v odgovor na priporočilo svojega notranjega revizorja – sprejemati konkretne ukrepe v tem smislu. V okviru razpoložljivih človeških virov si bo prizadevalo, da nadaljuje z izboljšavami svojih sredstev na tem področju.

Računsko sodišče

| 11.15 | Zunanji revizor v svojem poročilu (glej odstavek 11.4) meni, da „ti finančni izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskega računskega sodišča na dan 31. decembra 2008 ter njegovih finančne uspešnosti in denarnih tokov za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002, Uredbo Komisije (EU, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje omenjene Uredbe Sveta in računovodskimi pravili Evropskega računskega sodišča“. Poročilo bo objavljeno v Uradnem listu. |
| --- | --- |

11.15

Zunanji revizor v svojem poročilu (glej odstavek 11.4) meni, da „ti finančni izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskega računskega sodišča na dan 31. decembra 2008 ter njegovih finančne uspešnosti in denarnih tokov za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002, Uredbo Komisije (EU, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje omenjene Uredbe Sveta in računovodskimi pravili Evropskega računskega sodišča“. Poročilo bo objavljeno v Uradnem listu.

Evropski ekonomsko-socialni odbor

| 11.16 | Med revizijo ni bila odkrita nobena slabost v zvezi z revidiranimi temami, o kateri bi bilo treba poročati v tem poročilu. |
| --- | --- |

11.16

Med revizijo ni bila odkrita nobena slabost v zvezi z revidiranimi temami, o kateri bi bilo treba poročati v tem poročilu.

Odbor regij

| 11.17 | Med revizijo ni bila odkrita nobena slabost v zvezi z revidiranimi temami, o kateri bi bilo treba poročati v tem poročilu. |
| --- | --- |

11.17

Med revizijo ni bila odkrita nobena slabost v zvezi z revidiranimi temami, o kateri bi bilo treba poročati v tem poročilu.

Evropski varuh človekovih pravic

| 11.18 | Med revizijo ni bila odkrita nobena slabost v zvezi z revidiranimi temami, o kateri bi bilo treba poročati v tem poročilu. |
| --- | --- |

11.18

Med revizijo ni bila odkrita nobena slabost v zvezi z revidiranimi temami, o kateri bi bilo treba poročati v tem poročilu.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 11.19 | Med revizijo ni bila odkrita nobena slabost v zvezi z revidiranimi temami, o kateri bi bilo treba poročati v tem poročilu. |
| --- | --- |

11.19

Med revizijo ni bila odkrita nobena slabost v zvezi z revidiranimi temami, o kateri bi bilo treba poročati v tem poročilu.

ZAKLJUČKI

| 11.20 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da v plačilih za upravne odhodke institucij za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, ni bilo pomembnih napak (glej odstavek 11.6). |
| --- | --- |

11.20

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da v plačilih za upravne odhodke institucij za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, ni bilo pomembnih napak (glej odstavek 11.6).

| 11.21 | Prav tako je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za upravne odhodke institucij skladni z zahtevami Finančne uredbe (glej odstavke 11.7 do 11.19). |
| --- | --- |

11.21

Prav tako je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za upravne odhodke institucij skladni z zahtevami Finančne uredbe (glej odstavke 11.7 do 11.19).

AGENCIJE EVROPSKE UNIJE

| 11.22 | Revizije agencij in drugih decentraliziranih organov Evropske unije so predstavljene v specifičnih letnih poročilih, ki se posebej objavijo v Uradnem listu (9). Sodišče je za proračunsko leto 2008 revidiralo 29 agencij, katerih proračuni so v letu 2008 skupaj znašali 1 488,5 milijona EUR. Glavni podatki o agencijah so prikazani v
  tabeli 11.2
  . |
| --- | --- |

11.22

Revizije agencij in drugih decentraliziranih organov Evropske unije so predstavljene v specifičnih letnih poročilih, ki se posebej objavijo v Uradnem listu (9). Sodišče je za proračunsko leto 2008 revidiralo 29 agencij, katerih proračuni so v letu 2008 skupaj znašali 1 488,5 milijona EUR. Glavni podatki o agencijah so prikazani v
  tabeli 11.2
  .

| 11.23 | Sodišče je podalo mnenja brez pridržkov o zanesljivosti računovodskih izkazov in o zakonitosti ter pravilnosti z njimi povezanih transakcij za vse agencije, razen za Evropsko policijsko akademijo. |
| --- | --- |

11.23

Sodišče je podalo mnenja brez pridržkov o zanesljivosti računovodskih izkazov in o zakonitosti ter pravilnosti z njimi povezanih transakcij za vse agencije, razen za Evropsko policijsko akademijo.

EVROPSKE ŠOLE

| 11.24 | Specifično letno poročilo Sodišča o Evropskih šolah (ni objavljeno v Uradnem listu) se predloži svetu guvernerjev kot organu za razrešnico. Proračun šol za leto 2008 v višini 258 milijonov EUR je bil financiran predvsem z donacijo Komisije (138,9 milijona EUR) in s prispevki držav članic (54,5 milijona EUR) (10). Glavni podatki o Evropskih šolah so predstavljeni v
  tabeli 11.3
  . |
| --- | --- |

11.24

Specifično letno poročilo Sodišča o Evropskih šolah (ni objavljeno v Uradnem listu) se predloži svetu guvernerjev kot organu za razrešnico. Proračun šol za leto 2008 v višini 258 milijonov EUR je bil financiran predvsem z donacijo Komisije (138,9 milijona EUR) in s prispevki držav članic (54,5 milijona EUR) (10). Glavni podatki o Evropskih šolah so predstavljeni v
  tabeli 11.3
  .

| 11.25 | Sodišče ni odkrilo nobenih pomembnih napak, zaradi katerih bi bile vprašljive zanesljivost računovodskih izkazov, ki jih je revidiralo (šoli v Karlsruheju in Molu ter osrednji urad) in ki so bili pripravljeni na podlagi določb finančne uredbe z dne 24. oktobra 2006, ki se uporablja za proračun Evropskih šol, ali zakonitost in pravilnost transakcij, poveyzanih s temi izkazi. Vendar je Sodišče na podlagi pregleda, ki ga je opravilo, prišlo do zaključka, da konsolidirani računovodski izkazi niso predstavljeni pošteno in pregledno v vseh pomembnih vidikih, kot določajo ustrezni računovodski standardi, saj (a) uporaba računovodskega načela evidentiranja po nastanku poslovnega dogodka ni zadovoljiva in je (b) presežek iz prejšnjega leta naveden kot prihodek za tekoče leto. |
| --- | --- |

11.25

Sodišče ni odkrilo nobenih pomembnih napak, zaradi katerih bi bile vprašljive zanesljivost računovodskih izkazov, ki jih je revidiralo (šoli v Karlsruheju in Molu ter osrednji urad) in ki so bili pripravljeni na podlagi določb finančne uredbe z dne 24. oktobra 2006, ki se uporablja za proračun Evropskih šol, ali zakonitost in pravilnost transakcij, poveyzanih s temi izkazi. Vendar je Sodišče na podlagi pregleda, ki ga je opravilo, prišlo do zaključka, da konsolidirani računovodski izkazi niso predstavljeni pošteno in pregledno v vseh pomembnih vidikih, kot določajo ustrezni računovodski standardi, saj (a) uporaba računovodskega načela evidentiranja po nastanku poslovnega dogodka ni zadovoljiva in je (b) presežek iz prejšnjega leta naveden kot prihodek za tekoče leto.

Tabela 11.2 —   Agencije EU – Glavni podatki

| Agencije in drugi decentralizirani organi Evropske unije | Sedež | Prvo leto finančne samostojnosti | Proračun
   (11)


  (v milijonih EUR) | Odobrena delovna mesta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | 2007 | 2008 | 2007 |
| Agencije |
| Agencija za oskrbo Euratom | Luxembourg | 1960 | — | 0,3 | — | — |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | Solun | 1977 | 18,3 | 17,4 | 99 | 97 |
| Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | Dublin | 1977 | 21,0 | 20,2 | 101 | 94 |
| Evropska agencija za okolje | København | 1994 | 37,1 | 35,1 | 123 | 116 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | Torino | 1994 | 22,4 | 25,5 | 96 | 100 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | Lizbona | 1995 | 15,1 | 13,8 | 82 | 82 |
| Evropska agencija za zdravila | London | 1994 | 182,9 | 163,1 | 481 | 441 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | Luxembourg | 1995 | 59,9 | 46,1 | 233 | 200 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | Angers | 1995 | 12,5 | 13,4 | 43 | 42 |
| Urad za usklajevanje na notranjem trgu | Alicante | 1995 | 318,4 | 276,0 | 643 | 647 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | Bilbao | 1996 | 14,9 | 14,9 | 44 | 42 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice | Dunaj | 1998 | 15,0 | 14,5 | 49 | 46 |
| Evropska agencija za obnovo | Solun | 2000 | 235,0 | 250,0 | 93 | 108 |
| Evropska policijska akademija | Bramshill | 2006 | 8,7 | 7,4 | 22,5 | 22,5 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 24,8 | 18,4 | 175 | 147 |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu | Köln | 2003 | 102,0 | 72,0 | 452 | 467 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | Lizbona | 2003 | 50,2 | 48,2 | 181 | 153 |
| Evropska agencija za varnost hrane | Parma | 2003 | 66,4 | 52,2 | 335 | 300 |
| Evropska agencija za varnost omrežij in informacij | Iraklion | 2005 | 8,4 | 8,3 | 44 | 44 |
| Evropska agencija za železniški promet | Valenciennes | 2006 | 18 | 16,6 | 116 | 116 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | Stockholm | 2005 | 40,6 | 28,9 | 130 | 90 |
| Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic | Varšava | 2006 | 71,2 | 42,2 | 94 | 49 |
| Evropski nadzorni organ za GNSS | Bruselj (12) | 2006 | 10,5 | 7,0 | 50 | 39 |
| Agencija Skupnosti za nadzor ribištva | Vigo | 2007 | 9,5 | 5,0 | 47 | 38 |
| Evropska agencija za kemikalije (13) | Helsinki | 2008 | 66,4 | — | 220 | — |
| Izvajalske agencije |
| Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost | Bruselj | 2006 | 11,5 | 6,9 | 36 | 35 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo | Bruselj | 2006 | 38,2 | 36,0 | 92 | 83 |
| Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike (14) | Luxembourg | 2007 | 4,4 | 4,1 | 42 | 28 |
| Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje (13) | Bruselj | 2008 | 5,2 | — | 32 | 2 |
| Skupaj | 1 488,5 | 1 243,5 | 4 155,5 | 3 626,5 |

Agencije in drugi decentralizirani organi Evropske unije

Sedež

Prvo leto finančne samostojnosti

Proračun
   (11)

(v milijonih EUR)

Odobrena delovna mesta

2008

2007

2008

2007

Agencije

Agencija za oskrbo Euratom

Luxembourg

1960

—

0,3

—

—

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

Solun

1977

18,3

17,4

99

97

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

Dublin

1977

21,0

20,2

101

94

Evropska agencija za okolje

København

1994

37,1

35,1

123

116

Evropska fundacija za usposabljanje

Torino

1994

22,4

25,5

96

100

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

Lizbona

1995

15,1

13,8

82

82

Evropska agencija za zdravila

London

1994

182,9

163,1

481

441

Prevajalski center za organe Evropske unije

Luxembourg

1995

59,9

46,1

233

200

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

Angers

1995

12,5

13,4

43

42

Urad za usklajevanje na notranjem trgu

Alicante

1995

318,4

276,0

643

647

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

Bilbao

1996

14,9

14,9

44

42

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

Dunaj

1998

15,0

14,5

49

46

Evropska agencija za obnovo

Solun

2000

235,0

250,0

93

108

Evropska policijska akademija

Bramshill

2006

8,7

7,4

22,5

22,5

Eurojust

Haag

2002

24,8

18,4

175

147

Evropska agencija za varnost v letalstvu

Köln

2003

102,0

72,0

452

467

Evropska agencija za pomorsko varnost

Lizbona

2003

50,2

48,2

181

153

Evropska agencija za varnost hrane

Parma

2003

66,4

52,2

335

300

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

Iraklion

2005

8,4

8,3

44

44

Evropska agencija za železniški promet

Valenciennes

2006

18

16,6

116

116

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

Stockholm

2005

40,6

28,9

130

90

Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic

Varšava

2006

71,2

42,2

94

49

Evropski nadzorni organ za GNSS

Bruselj (12)

2006

10,5

7,0

50

39

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva

Vigo

2007

9,5

5,0

47

38

Evropska agencija za kemikalije (13)

Helsinki

2008

66,4

—

220

—

Izvajalske agencije

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

Bruselj

2006

11,5

6,9

36

35

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo

Bruselj

2006

38,2

36,0

92

83

Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike (14)

Luxembourg

2007

4,4

4,1

42

28

Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje (13)

Bruselj

2008

5,2

—

32

2

Skupaj

1 488,5

1 243,5

4 155,5

3 626,5

Tabela 11.3 —   Evropske šole – Glavni podatki

| Evropska šola | Država | Proračun
   (15)
   (16)


  (v milijonih EUR) | Donacija Komisije
   (16)


  (v milijonih EUR) | Število učencev
   (17) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 |
| Urad | Belgija | 9,2 | 9,3 | 7,0 | 7,5 | — | — |
| Luxembourg I | Luksemburg | 37,4 | 35,1 | 22,8 | 21,1 | 3 437 | 3 376 |
| Luxembourg II | Luksemburg | 7,0 | 7,0 | 3,4 | 2,9 | 888 | 897 |
| Bruselj I (Uccle) | Belgija | 32,1 | 30,4 | 22,7 | 21,0 | 3 057 | 3 045 |
| Bruselj II (Woluwé) | Belgija | 31,5 | 29,3 | 21,5 | 19,2 | 2 904 | 2 893 |
| Bruselj III (Ixelles) | Belgija | 29,1 | 26,2 | 19,8 | 16,7 | 2 649 | 2 621 |
| Bruselj IV | Belgija | 5,5 | 2,4 | 3,4 | 1,8 | 438 | 172 |
| Mol | Belgija | 11,3 | 11,2 | 6,0 | 6,0 | 718 | 657 |
| Varese | Italija | 18,7 | 17,9 | 9,3 | 8,8 | 1 341 | 1 317 |
| Karlsruhe | Nemčija | 12,9 | 11,9 | 2,4 | 3,5 | 979 | 1 001 |
| München | Nemčija | 19,5 | 18,9 | 0,6 | 0,4 | 1 756 | 1 666 |
| Frankfurt | Nemčija | 10,6 | 10,3 | 3,9 | 3,8 | 1 053 | 978 |
| Alicante | Španija | 11,9 | 11,3 | 5,2 | 4,2 | 1 029 | 1 017 |
| Bergen | Nizozemska | 9,8 | 9,8 | 5,1 | 4,6 | 565 | 554 |
| Culham | Združeno kraljestvo | 11,4 | 11,1 | 5,7 | 5,9 | 835 | 827 |
| Skupaj | 258,0 | 242,1 | 138,9 | 127,4 | 21 649 | 21 021 |
| Opomba: Razlike v skupnih zneskih so posledica zaokroževanja. |

Evropska šola

Država

Proračun
   (15)
   (16)

(v milijonih EUR)

Donacija Komisije
   (16)

(v milijonih EUR)

Število učencev
   (17)

2008

2007

2008

2007

2008

2007

Urad

Belgija

9,2

9,3

7,0

7,5

—

—

Luxembourg I

Luksemburg

37,4

35,1

22,8

21,1

3 437

3 376

Luxembourg II

Luksemburg

7,0

7,0

3,4

2,9

888

897

Bruselj I (Uccle)

Belgija

32,1

30,4

22,7

21,0

3 057

3 045

Bruselj II (Woluwé)

Belgija

31,5

29,3

21,5

19,2

2 904

2 893

Bruselj III (Ixelles)

Belgija

29,1

26,2

19,8

16,7

2 649

2 621

Bruselj IV

Belgija

5,5

2,4

3,4

1,8

438

172

Mol

Belgija

11,3

11,2

6,0

6,0

718

657

Varese

Italija

18,7

17,9

9,3

8,8

1 341

1 317

Karlsruhe

Nemčija

12,9

11,9

2,4

3,5

979

1 001

München

Nemčija

19,5

18,9

0,6

0,4

1 756

1 666

Frankfurt

Nemčija

10,6

10,3

3,9

3,8

1 053

978

Alicante

Španija

11,9

11,3

5,2

4,2

1 029

1 017

Bergen

Nizozemska

9,8

9,8

5,1

4,6

565

554

Culham

Združeno kraljestvo

11,4

11,1

5,7

5,9

835

827

Skupaj

258,0

242,1

138,9

127,4

21 649

21 021

Opomba: Razlike v skupnih zneskih so posledica zaokroževanja.

---

(1)  Ti odhodki zajemajo naslednje naslove splošnega proračuna: naslov 24 („boj proti goljufijam“), naslov 25 („usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje“), naslov 26 („upravna služba Komisije“), naslov 27 („proračun“) in naslov 29 („statistika“). Nekateri od teh naslovov vsebujejo tudi operativne odhodke. Naslov 27 za leto 2008 zajema znesek 200 milijonov EUR kot „začasna in pavšalna nadomestila za nove države članice“.

(2)  Revidirane so bile naslednje izbrane teme: pogodbe za javna naročila v vseh institucijah, razen pri Evropskem varuhu človekovih pravic in Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov; upravljanje javnih naročil pri pogodbah za storitve informacijske tehnologije v Parlamentu, Svetu in Komisiji; podaljšanje pogodb v Evropskem ekonomsko-socialnem odboru in Odboru regij; kazni za zamudna plačila v vseh institucijah; plačila iz prenesenih proračunskih sredstev v Parlamentu; prenosi pridobljenih pokojninskih pravic v vseh institucijah, razen pri Evropskem varuhu človekovih pravic in Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov.

(3)  PricewaterhouseCoopers, družba z omejeno odgovornostjo (réviseur d'enterprises).

(4)  SESAME je varen komunikacijski sistem, ki ga Svet razvija od leta 2002. Na začetku je bilo predvideno, da se bo novi sistem začel izvajati julija 2004. Januarja 2009 je bil načrtovani datum izvajanja ponovno preložen, in sicer na konec leta 2012. Začetna zasnova projekta se je precej spreminjala, ob koncu leta 2008 pa načrtovanje projekta SESAME še vedno ni bilo dokončano, ker med delegacijami držav članic v enem od ključnih odborov ni prišlo do dogovora o tem, kako obravnavati določene vrste občutljivih informacij. Strog akreditacijski postopek za pridobitev varnostne avtorizacije Sveta in tehnična zahtevnost projekta sta bila na začetku podcenjena.

(5)  Člen 11(2) Priloge VIII h Kadrovskih predpisom določa, da lahko uradniki prenesejo pokojninske pravice, ki so jih pridobili v prejšnji zaposlitvi, v pokojninski sistem za evropske uradnike (v angl. PSEO). Kapitalizirana vrednost prenesenih pokojninskih pravic se pretvori v leta pokojninske dobe v PSEO. Z revizijo je bilo preučeno, ali imajo institucije ustrezne postopke za pravilno vrednotenje prenesenih pokojninskih pravic in za ustrezno izvedbo prenosov. Postopki v večini primerov delujejo zadovoljivo, vendar zaradi zahtevnosti ustreznih določb Kadrovskih predpisov in nacionalnih zakonodaj na področju pokojnin prihaja do zamud pri obdelavi posameznih prenosov in do številnih uradniških napak pri izračunih.

(6)  Člen 98 Finančne uredbe določa, da izbira postopka za predložitev ponudb zagotavlja, da obstaja resnična konkurenca. V pravilih za njeno izvajanje so navedeni najkrajši obvezni roki, ki jih morajo naročniki upoštevati.

(7)  Člen 125c pravil za izvajanje Finančne uredbe določa, da se v primeru skupnega postopka za oddajo naročil med eno od institucij in naročnikom iz ene ali več držav članic uporabljajo postopkovne določbe, med katere sodi tudi jezikovna ureditev, ki jih uporablja institucija.

(8)  V členu 118(3) pravil za izvajanje Finančne uredbe je navedeno, da so lahko pri odprtem postopku na sestanku komisije za odpiranje ponudb prisotni ponudniki.

(9)  Letna poročila Sodišča o računovodskih izkazih agencij so dostopna na njegovi spletni strani (http://www.eca.europa.eu) in bodo objavljena v Uradnem listu, razen poročila za Agencijo za oskrbo Euratom.

(10)  Vir: Evropske šole, končni računovodski izkazi za leto 2008.

(11)  Odobritve plačil.

(12)  Začasni sedež.

(13)  Agencija je postala finančno neodvisna leta 2008.

(14)  Do maja 2008 se je imenovala Izvajalska agencija za javno zdravje.

(15)  Prihodki in odhodki skupaj, kot so predvideni v proračunu vsake posamezne Evropske šole in urada, vključno z vsemi spremembami prvotno sprejetih proračunov.

(16)  Vir: Evropske šole, končni računovodski izkazi za leto 2008.

(17)  Vir: Letno poročilo generalnega sekretarja svetu guvernerjev Evropskih šol za leto 2008.

Opomba: Razlike v skupnih zneskih so posledica zaokroževanja.

PRILOGA 11.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA

DEL 1:   GLAVNE ZNAČILNOSTI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ NA PODLAGI VZORCA

1.1 —   Struktura vzorca

| Leto | Število preizkušenih transakcij |
| --- | --- |
| 2008 | 57 |
| 2007 | 56 |

Leto

Število preizkušenih transakcij

2008

57

2007

56

1.2 —   Struktura vzorca

| Odstotek preizkušenih transakcij, ki so bile | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Stroški v zvezi z zaposlenimi v institucijah | Stroški v zvezi z zgradbami | Drugi stroški | Skupaj |
| Končna/vmesna plačila | 55 | 19 | 26 | 100 | 100 |
| Predujmi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Skupaj | 55 | 19 | 26 | 100 | 100 |

Odstotek preizkušenih transakcij, ki so bile

2008

2007

Stroški v zvezi z zaposlenimi v institucijah

Stroški v zvezi z zgradbami

Drugi stroški

Skupaj

Končna/vmesna plačila

55

19

26

100

100

Predujmi

0

0

0

0

0

Skupaj

55

19

26

100

100

DEL 2:   SKUPNA OCENA NADZORNIH IN KONTROLNIH SISTEMOV

2.1 —   Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov

| Skupna ocena | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Legenda: | uspešno |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |
| N/A | ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno |

Skupna ocena

2008

2007

Legenda:

uspešno

delno uspešno

neuspešno

N/A

ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno

PRILOGA 11.2

NADALJNJE UKREPANJE PO KLJUČNIH OPAŽANJIH IZ IZJAVE O ZANESLJIVOSTI

| Opažanje Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza Sodišča | Odgovor institucije |
| --- | --- | --- | --- |
| Množitelj, ki se uporablja za plače |
| Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavki 11.7 do 11.11: | | | Odgovori Evropskega parlamenta |
| Parlament in Ekonomsko-socialni odbor določb Kadrovskih predpisov glede množitelja ne uporabljata enako kot druge institucije. S tem sta svojim uslužbencem priznavala finančne ugodnosti, ki jih druge institucije niso, in imela večje stroške. | Parlament in Ekonomsko-socialni odbor še naprej uporabljata svoji sedanji praksi, medtem ko čakata na končne odločitve Sodišča Evropskih skupnosti v primerih, ki so jih v zvezi s tem vložili uslužbenci institucij. | Računsko sodišče bo spremljalo nadaljnje ukrepe po sklepu Sodišča Evropskih skupnosti. | Evropski parlament se v celoti strinja s previdnim pristopom, ki ga je opredelilo Računsko sodišče, in bo še naprej preučeval vsebino vprašanja. |
| Povrnitev stroškov nastanitve na službeni poti |
| Letna poročila za proračunska leta 2004 do 2007 in – nazadnje – Poročilo za leto 2007, Priloga 11.2: | | | Odgovori Evropskega parlamenta |
| Spremenjeni Kadrovski predpisi, ki so začeli veljati 1. maja 2004, določajo, da se stroški nastanitve na službeni poti ob predložitvi dokazil povrnejo do najvišjega zneska, določenega za posamezno državo (člen 13 Priloge VII h Kadrovskim predpisom). V nasprotju s tem pravilom so vse institucije, razen Sodišča Evropskih skupnosti, Računskega sodišča in Varuha človekovih pravic, v svojih notranjih pravilih določile, da zaposlenim, ki ne predložijo nobenih dokazil o nastalih stroških nastanitve, izplačajo pavšalni znesek, ki se giblje med 30 in 60 % najvišjega dovoljenega zneska. | Predsedstvo Parlamenta je potrdilo svojo podporo sedanjemu sistemu pavšalne povrnitve stroškov, hkrati pa se strinja s spremembo tega sistema. Zato Parlament še naprej izplačuje pavšalne zneske za povrnitev stroškov nastanitve za zahtevke v zvezi z nočitvami v Luxembourgu, Strasbourgu in Bruslju. | Parlament bi moral zagotoviti, da se stroški nastanitve na službeni poti povrnejo v skladu s Kadrovskimi predpisi. | Parlament je v okviru postopka za pripravo izjave o zanesljivosti za leto 2007 napovedal, da bo na podlagi poročila notranjega revizorja institucije preveril nekatere vidike pravil o službenih potovanjih.


  Predsedstvo Parlamenta je ob upoštevanju posebnih težav, s katerimi se sooča institucija (na kar je bilo Računsko sodišče opozorjeno v prejšnjih odgovorih), ponovno izrazilo podporo pavšalnemu sistemu, katerega delovanje pa je bilo spremenjeno.


  Po spremembi ustreznega notranjega pravilnika z dne 1. septembra 2008 je mogoče na pavšalni podlagi uveljavljati le noči v okviru potrjenega delovnega časa.


  Poleg tega so bila zaradi pojasnitve stanja spomladi 2009 uvedena nova izvedbena pravila.


  Ta sveženj naj bi začel veljati na začetku septembra 2009.

  Odgovori Evropskega parlamenta

  Nazadnje velja omeniti, da je bila v okviru proračuna za leto 2010 spremenjena proračunska opomba k postavki 3000 „Stroški službenih potovanj“. Proračunska postavka 3000 se bo v prihodnje imenovala „Stroški službenih potovanj in potovanj med tremi kraji dela“, pri čemer bo v opombi izrecno navedeno, da so sredstva namenjena za kritje stroškov potovanj uslužbencev institucije, napotenih nacionalnih strokovnjakov ali pripravnikov med krajem zaposlitve in enim od treh krajev dela Evropskega parlamenta (Bruselj, Luxembourg in Strasbourg) ter službenih potovanj na katero koli lokacijo zunaj treh krajev dela. To je proračunska podlaga za pravilnik, ki ga Parlament uporablja za potovanja med tremi kraji dela.


  Parlament namerava v zvezi s tem v ustreznem času predlagati spremembo kadrovskih predpisov, da bi posebno naravo potovanj med tremi kraji primerno ločili od običajnih službenih potovanj. |
| Dodatki za pisarniško pomoč poslancem Evropskega parlamenta |
| Letno poročilo za proračunsko leto 2006, odstavki 10.10 do 10.12, in Letno poročilo za leto 2007, Priloga 11.2: | | | Odgovori Evropskega parlamenta |
| Računsko sodišče je v svojem Letnem poročilu za leto 2006 menilo, da ni bilo zadostne dokumentacije, ki bi dokazovala, da so poslanci dejansko zaposlovali ali uporabljali storitve pomočnikov in da so bile dolžnosti in storitve, omenjene v pogodbah, ki so jih podpisali poslanci, resnično izvedene. Predsedstvo bi moralo ukrepati in pridobiti dokazila, ki so bistvena pri dokazovanju upravičenosti odhodkov.
  V skladu z leta 2006 spremenjenimi pravili predsedstva poslancem Evropskega parlamenta ni več treba predložiti faktur in obračunov pristojbin, ki jih izdajo plačilni zastopniki in ponudniki storitev, vendar jih morajo hraniti. Poslanci morajo namesto tega predložiti kopije „izkazov o izdatkih“ in „potrdil o zaračunanih zneskih“, ki jih izdajo plačilni zastopniki in ponudniki storitev. Ta nova pravila se uporabljajo za obdobja po juliju 2004.
  V Letnem poročilu za leto 2007 je bilo priporočeno, da bi moral Parlament dodatno razširiti kontrole dodatka za pisarniško pomoč poslancem, vključno z naključnimi pregledi izstavljenih računov, ki jih hranijo poslanci. | Od novega parlamentarnega mandata, ki se bo začel leta 2009, bodo pomoč poslancem Evropskega parlamenta zagotavljali akreditirani parlamentarni pomočniki, ki si jih bodo izbrali poslanci, zaposlil pa parlament, in lokalni uslužbenci, ki jih bodo zaposlili poslanci.
  Uredba Sveta (ES) št. 160/2009 (UL L 55, 27.2.2009, str. 1) je spremenila pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti in ustvarila kategorijo akreditiranih parlamentarnih pomočnikov, katerih zaposlovanje se bo začelo z novim parlamentarnim mandatom. Izbrali si jih bodo poslanci Evropskega parlamenta, slednji jih bo zaposlil, plačani pa bodo po standardnih plačilnih lestvicah. Službovali bodo v uradih Parlamenta in zagotavljali pomoč določenim poslancem.
  Predsedstvo je 7. julija 2008 sprejelo izvedbene ukrepe za lokalne pomočnike, ki jih bodo v novem parlamentarnem mandatu zaposlovali poslanci. Poslanci bodo morali obvezno uporabljati plačilne posrednike; plačila družinskim članom poslancev so izključena; plačilni posredniki morajo do 30. marca naslednjega leta predložiti letne izkaze o izdatkih.
  Uprava Parlamenta je pridobila več kot 98 % izkazov o izdatkih in potrdil o zaračunanih stroških za leti 2004 in 2005, več kot 99 % za leti 2006 in 2007 in 87 % za leto 2008, medtem ko službe Parlamenta še vedno zaključujejo zbiranje izkazov o izdatkih za leto 2008.
  Parlament je v letu 2008 izvajal naključne naknadne preglede izkazov, ki jih je prejel od poslancev v zvezi s plačili v letu 2007, in notranjih postopkov, ki jih uporabljajo službe Parlamenta za pravilno obdelavo teh izkazov. Ti pregledi so le v nekaterih primerih zajemali preverjanje faktur, ki so jih poslanci hranili v podporo povzetkov o izkazih. | Sodišče bo spremljalo, kako bo Parlament obračunal izkaze o izdatkih poslancev Evropskega parlamenta v zvezi s proračunskimi leti 2004–2007.
  Parlament bi moral za proračunsko leto 2008 obračunati vse izkaze o izdatkih, vključno s pregledi originalnih faktur. | Obračun stroškov za parlamentarno pomoč v letih 2004 in 2006 je dokončno zaključen. Za leti 2005 in 2007 je odprt samo še po en dosje, gre pa za približno 10 000 EUR (manj kot 0,1 % skupnih odhodkov). Še posebej v zvezi z odprtim dosjejem za leto 2005 službe EP čakajo na povračilo prevelikega zneska, izplačanega belgijski upravi za socialno varnost. V zvezi z dosjejem za leto 2007 poteka tožba in se z njim ukvarja pravna služba.

  Odgovori Evropskega parlamenta

  V slehernem primeru, ko so se pojavili dvomi o podatkih, so službe od poslancev zahtevale ustrezno pojasnilo, vključno s predložitvijo računov oz. faktur. Kadar so bile ugotovljene formalne napake, kadar je šlo za nepravilno uporabo sredstev ali kadar dvomi niso bili odpravljeni, se je od poslancev zahtevalo povračilo. V nekaterih posebnih primerih so bile zadeve predane Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF).


  Za proračunsko leto 2008 je Parlament menil, da ni treba spremeniti sistema preverjanja, ki je v letih 2004–2007 prinesel zelo dobre rezultate. Poleg tega ustanovitev novega sistema za parlamentarno pomoč zahteva vsa razpoložljiva sredstva, zaradi česar ne bi bilo primerno ali pa bi imelo celo nasprotni učinek, če bi ga spremenili za leto 2008.


  Z novim parlamentarnim obdobjem, ki se je začelo 14. julija 2009, se je sistem dodatkov za parlamentarno pomoč spremenil tako, da vključuje dve ločeni kategoriji pomočnikov. V skladu z novim pravilnikom bodo akreditirani pomočniki (ki delajo v prostorih Parlamenta) imeli enak status kot drugi uslužbenci te institucije. Zaposleni bodo na podlagi pogodb, sklenjenih s Parlamentom, zanje pa bodo veljali podobni plačilni postopki kot za druge uslužbence te institucije. S tem je odpravljena potreba po dokumentih za regularizacijo. Lokalni pomočniki, ki opravljajo delo v državi, v kateri je bil poslanec izvoljen, bodo še naprej imeli sklenjeno zasebnopravno pogodbo s poslancem, za katero se bo uporabljalo veljavno nacionalno pravo. Nov pravilnik pa določa, da mora odslej vse pogodbe obvezno upravljati ustrezno pooblaščeni plačilni zastopnik. Poleg tega bodo samozaposleni ponudniki storitev prejeli plačilo samo ob predložitvi računov ali potrdil o plačilu, za katere bo plačilni zastopnik potrdil, da so v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, preden bodo predloženi službam Parlamenta za plačilo. Zato se pričakuje, da bo novi pravni okvir zagotovil popolno spoštovanje ustreznih pravil in načel, v marsičem pa bo presegel to, kar bi dosegli s postopkom naknadnega preverjanja, ki je že sam po sebi omejen na poljubno izbiro primerov. Namesto tega bo splošna uporaba novega postopka z večjimi zahtevami na začetku plačilnega ciklusa najboljše zagotovilo za preglednost, zakonitost in dobro finančno poslovodenje v zvezi z dodatkom za parlamentarno pomoč.

  Odgovori Evropskega parlamenta

  Novoustanovljeni okvir je posebej dobrodošel, ker je pomemben korak k nadaljnjemu razvoju in izboljšanju obstoječih zaščitnih ukrepov ter pri uresničevanju zgoraj omenjenih ciljev brez pretiranih upravnih postopkov in birokracije. |
| Dodatni sistem pokojninskega zavarovanja za poslance Evropskega parlamenta |
| Letno poročilo za proračunsko leto 2006, tabela 10.2, in Letno poročilo za leto 2007, Priloga 11.2: | | | Odgovori Evropskega parlamenta |
| V sistemu je treba določiti jasna pravila, da se opredelijo obveznosti in odgovornosti Evropskega parlamenta in tistih, ki so vključeni v sistem, v primeru primanjkljaja. | Aktuarski primanjkljaj skladov je na dan 31. decembra 2008 znašal 121 844 000 EUR. Istega dne so skladi ovrednotili preostale pravice, ki jih je treba plačati vključenim v sistem, na 276 984 000 EUR.
  Marca 2009 je pravna služba Parlamenta podala mnenje o izvajanju novega statuta za poslance Evropskega parlamenta, v katerem je navedeno, da je Parlament dolžan jamčiti za pridobljene pokojninske pravice.
  Ob upoštevanju tega je predsedstvo Parlamenta na svojem zasedanju dne 1. aprila 2009 sprejelo različne sklepe:






  (a) | ob upoštevanju določenih prehodnih ukrepov se pokojninska doba zviša s 60 na 63 let; |

Opažanje Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza Sodišča

Odgovor institucije

Množitelj, ki se uporablja za plače

Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavki 11.7 do 11.11:

Odgovori Evropskega parlamenta

Parlament in Ekonomsko-socialni odbor določb Kadrovskih predpisov glede množitelja ne uporabljata enako kot druge institucije. S tem sta svojim uslužbencem priznavala finančne ugodnosti, ki jih druge institucije niso, in imela večje stroške.

Parlament in Ekonomsko-socialni odbor še naprej uporabljata svoji sedanji praksi, medtem ko čakata na končne odločitve Sodišča Evropskih skupnosti v primerih, ki so jih v zvezi s tem vložili uslužbenci institucij.

Računsko sodišče bo spremljalo nadaljnje ukrepe po sklepu Sodišča Evropskih skupnosti.

Evropski parlament se v celoti strinja s previdnim pristopom, ki ga je opredelilo Računsko sodišče, in bo še naprej preučeval vsebino vprašanja.

Povrnitev stroškov nastanitve na službeni poti

Letna poročila za proračunska leta 2004 do 2007 in – nazadnje – Poročilo za leto 2007, Priloga 11.2:

Odgovori Evropskega parlamenta

Spremenjeni Kadrovski predpisi, ki so začeli veljati 1. maja 2004, določajo, da se stroški nastanitve na službeni poti ob predložitvi dokazil povrnejo do najvišjega zneska, določenega za posamezno državo (člen 13 Priloge VII h Kadrovskim predpisom). V nasprotju s tem pravilom so vse institucije, razen Sodišča Evropskih skupnosti, Računskega sodišča in Varuha človekovih pravic, v svojih notranjih pravilih določile, da zaposlenim, ki ne predložijo nobenih dokazil o nastalih stroških nastanitve, izplačajo pavšalni znesek, ki se giblje med 30 in 60 % najvišjega dovoljenega zneska.

Predsedstvo Parlamenta je potrdilo svojo podporo sedanjemu sistemu pavšalne povrnitve stroškov, hkrati pa se strinja s spremembo tega sistema. Zato Parlament še naprej izplačuje pavšalne zneske za povrnitev stroškov nastanitve za zahtevke v zvezi z nočitvami v Luxembourgu, Strasbourgu in Bruslju.

Parlament bi moral zagotoviti, da se stroški nastanitve na službeni poti povrnejo v skladu s Kadrovskimi predpisi.

Parlament je v okviru postopka za pripravo izjave o zanesljivosti za leto 2007 napovedal, da bo na podlagi poročila notranjega revizorja institucije preveril nekatere vidike pravil o službenih potovanjih.

Predsedstvo Parlamenta je ob upoštevanju posebnih težav, s katerimi se sooča institucija (na kar je bilo Računsko sodišče opozorjeno v prejšnjih odgovorih), ponovno izrazilo podporo pavšalnemu sistemu, katerega delovanje pa je bilo spremenjeno.

Po spremembi ustreznega notranjega pravilnika z dne 1. septembra 2008 je mogoče na pavšalni podlagi uveljavljati le noči v okviru potrjenega delovnega časa.

Poleg tega so bila zaradi pojasnitve stanja spomladi 2009 uvedena nova izvedbena pravila.

Ta sveženj naj bi začel veljati na začetku septembra 2009.

Odgovori Evropskega parlamenta

Nazadnje velja omeniti, da je bila v okviru proračuna za leto 2010 spremenjena proračunska opomba k postavki 3000 „Stroški službenih potovanj“. Proračunska postavka 3000 se bo v prihodnje imenovala „Stroški službenih potovanj in potovanj med tremi kraji dela“, pri čemer bo v opombi izrecno navedeno, da so sredstva namenjena za kritje stroškov potovanj uslužbencev institucije, napotenih nacionalnih strokovnjakov ali pripravnikov med krajem zaposlitve in enim od treh krajev dela Evropskega parlamenta (Bruselj, Luxembourg in Strasbourg) ter službenih potovanj na katero koli lokacijo zunaj treh krajev dela. To je proračunska podlaga za pravilnik, ki ga Parlament uporablja za potovanja med tremi kraji dela.

Parlament namerava v zvezi s tem v ustreznem času predlagati spremembo kadrovskih predpisov, da bi posebno naravo potovanj med tremi kraji primerno ločili od običajnih službenih potovanj.

Dodatki za pisarniško pomoč poslancem Evropskega parlamenta

Letno poročilo za proračunsko leto 2006, odstavki 10.10 do 10.12, in Letno poročilo za leto 2007, Priloga 11.2:

Odgovori Evropskega parlamenta

Računsko sodišče je v svojem Letnem poročilu za leto 2006 menilo, da ni bilo zadostne dokumentacije, ki bi dokazovala, da so poslanci dejansko zaposlovali ali uporabljali storitve pomočnikov in da so bile dolžnosti in storitve, omenjene v pogodbah, ki so jih podpisali poslanci, resnično izvedene. Predsedstvo bi moralo ukrepati in pridobiti dokazila, ki so bistvena pri dokazovanju upravičenosti odhodkov.

V skladu z leta 2006 spremenjenimi pravili predsedstva poslancem Evropskega parlamenta ni več treba predložiti faktur in obračunov pristojbin, ki jih izdajo plačilni zastopniki in ponudniki storitev, vendar jih morajo hraniti. Poslanci morajo namesto tega predložiti kopije „izkazov o izdatkih“ in „potrdil o zaračunanih zneskih“, ki jih izdajo plačilni zastopniki in ponudniki storitev. Ta nova pravila se uporabljajo za obdobja po juliju 2004.

V Letnem poročilu za leto 2007 je bilo priporočeno, da bi moral Parlament dodatno razširiti kontrole dodatka za pisarniško pomoč poslancem, vključno z naključnimi pregledi izstavljenih računov, ki jih hranijo poslanci.

Od novega parlamentarnega mandata, ki se bo začel leta 2009, bodo pomoč poslancem Evropskega parlamenta zagotavljali akreditirani parlamentarni pomočniki, ki si jih bodo izbrali poslanci, zaposlil pa parlament, in lokalni uslužbenci, ki jih bodo zaposlili poslanci.

Uredba Sveta (ES) št. 160/2009 (UL L 55, 27.2.2009, str. 1) je spremenila pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti in ustvarila kategorijo akreditiranih parlamentarnih pomočnikov, katerih zaposlovanje se bo začelo z novim parlamentarnim mandatom. Izbrali si jih bodo poslanci Evropskega parlamenta, slednji jih bo zaposlil, plačani pa bodo po standardnih plačilnih lestvicah. Službovali bodo v uradih Parlamenta in zagotavljali pomoč določenim poslancem.

Predsedstvo je 7. julija 2008 sprejelo izvedbene ukrepe za lokalne pomočnike, ki jih bodo v novem parlamentarnem mandatu zaposlovali poslanci. Poslanci bodo morali obvezno uporabljati plačilne posrednike; plačila družinskim članom poslancev so izključena; plačilni posredniki morajo do 30. marca naslednjega leta predložiti letne izkaze o izdatkih.

Uprava Parlamenta je pridobila več kot 98 % izkazov o izdatkih in potrdil o zaračunanih stroških za leti 2004 in 2005, več kot 99 % za leti 2006 in 2007 in 87 % za leto 2008, medtem ko službe Parlamenta še vedno zaključujejo zbiranje izkazov o izdatkih za leto 2008.

Parlament je v letu 2008 izvajal naključne naknadne preglede izkazov, ki jih je prejel od poslancev v zvezi s plačili v letu 2007, in notranjih postopkov, ki jih uporabljajo službe Parlamenta za pravilno obdelavo teh izkazov. Ti pregledi so le v nekaterih primerih zajemali preverjanje faktur, ki so jih poslanci hranili v podporo povzetkov o izkazih.

Sodišče bo spremljalo, kako bo Parlament obračunal izkaze o izdatkih poslancev Evropskega parlamenta v zvezi s proračunskimi leti 2004–2007.

Parlament bi moral za proračunsko leto 2008 obračunati vse izkaze o izdatkih, vključno s pregledi originalnih faktur.

Obračun stroškov za parlamentarno pomoč v letih 2004 in 2006 je dokončno zaključen. Za leti 2005 in 2007 je odprt samo še po en dosje, gre pa za približno 10 000 EUR (manj kot 0,1 % skupnih odhodkov). Še posebej v zvezi z odprtim dosjejem za leto 2005 službe EP čakajo na povračilo prevelikega zneska, izplačanega belgijski upravi za socialno varnost. V zvezi z dosjejem za leto 2007 poteka tožba in se z njim ukvarja pravna služba.

Odgovori Evropskega parlamenta

V slehernem primeru, ko so se pojavili dvomi o podatkih, so službe od poslancev zahtevale ustrezno pojasnilo, vključno s predložitvijo računov oz. faktur. Kadar so bile ugotovljene formalne napake, kadar je šlo za nepravilno uporabo sredstev ali kadar dvomi niso bili odpravljeni, se je od poslancev zahtevalo povračilo. V nekaterih posebnih primerih so bile zadeve predane Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF).

Za proračunsko leto 2008 je Parlament menil, da ni treba spremeniti sistema preverjanja, ki je v letih 2004–2007 prinesel zelo dobre rezultate. Poleg tega ustanovitev novega sistema za parlamentarno pomoč zahteva vsa razpoložljiva sredstva, zaradi česar ne bi bilo primerno ali pa bi imelo celo nasprotni učinek, če bi ga spremenili za leto 2008.

Z novim parlamentarnim obdobjem, ki se je začelo 14. julija 2009, se je sistem dodatkov za parlamentarno pomoč spremenil tako, da vključuje dve ločeni kategoriji pomočnikov. V skladu z novim pravilnikom bodo akreditirani pomočniki (ki delajo v prostorih Parlamenta) imeli enak status kot drugi uslužbenci te institucije. Zaposleni bodo na podlagi pogodb, sklenjenih s Parlamentom, zanje pa bodo veljali podobni plačilni postopki kot za druge uslužbence te institucije. S tem je odpravljena potreba po dokumentih za regularizacijo. Lokalni pomočniki, ki opravljajo delo v državi, v kateri je bil poslanec izvoljen, bodo še naprej imeli sklenjeno zasebnopravno pogodbo s poslancem, za katero se bo uporabljalo veljavno nacionalno pravo. Nov pravilnik pa določa, da mora odslej vse pogodbe obvezno upravljati ustrezno pooblaščeni plačilni zastopnik. Poleg tega bodo samozaposleni ponudniki storitev prejeli plačilo samo ob predložitvi računov ali potrdil o plačilu, za katere bo plačilni zastopnik potrdil, da so v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, preden bodo predloženi službam Parlamenta za plačilo. Zato se pričakuje, da bo novi pravni okvir zagotovil popolno spoštovanje ustreznih pravil in načel, v marsičem pa bo presegel to, kar bi dosegli s postopkom naknadnega preverjanja, ki je že sam po sebi omejen na poljubno izbiro primerov. Namesto tega bo splošna uporaba novega postopka z večjimi zahtevami na začetku plačilnega ciklusa najboljše zagotovilo za preglednost, zakonitost in dobro finančno poslovodenje v zvezi z dodatkom za parlamentarno pomoč.

Odgovori Evropskega parlamenta

Novoustanovljeni okvir je posebej dobrodošel, ker je pomemben korak k nadaljnjemu razvoju in izboljšanju obstoječih zaščitnih ukrepov ter pri uresničevanju zgoraj omenjenih ciljev brez pretiranih upravnih postopkov in birokracije.

Dodatni sistem pokojninskega zavarovanja za poslance Evropskega parlamenta

Letno poročilo za proračunsko leto 2006, tabela 10.2, in Letno poročilo za leto 2007, Priloga 11.2:

Odgovori Evropskega parlamenta

V sistemu je treba določiti jasna pravila, da se opredelijo obveznosti in odgovornosti Evropskega parlamenta in tistih, ki so vključeni v sistem, v primeru primanjkljaja.

Aktuarski primanjkljaj skladov je na dan 31. decembra 2008 znašal 121 844 000 EUR. Istega dne so skladi ovrednotili preostale pravice, ki jih je treba plačati vključenim v sistem, na 276 984 000 EUR.

Marca 2009 je pravna služba Parlamenta podala mnenje o izvajanju novega statuta za poslance Evropskega parlamenta, v katerem je navedeno, da je Parlament dolžan jamčiti za pridobljene pokojninske pravice.

Ob upoštevanju tega je predsedstvo Parlamenta na svojem zasedanju dne 1. aprila 2009 sprejelo različne sklepe:

(a)

ob upoštevanju določenih prehodnih ukrepov se pokojninska doba zviša s 60 na 63 let;

| (b) | možnost pridobitve znižane pokojnine od 50. leta naprej se ukine; |
| --- | --- |

(b)

možnost pridobitve znižane pokojnine od 50. leta naprej se ukine;

| (c) | možnost prejetja pavšalnega zneska, ki ustreza 25 % pokojninskih pravic, se ukine. |
| --- | --- |

(c)

možnost prejetja pavšalnega zneska, ki ustreza 25 % pokojninskih pravic, se ukine.

Obveznosti Parlamenta bi se morale odražati v izkazih stanja na dan 31.12.2008, kot je Sodišče priporočilo v svojem Mnenju št. 5/99 (odstavek 1.23).

Izvesti bi bilo treba novo aktuarsko študijo, da se oceni učinek sklepov predsedstva o ukrepih, ki se uporabljajo za tiste, ki so vključeni v sistem.

Parlament bi moral pojasniti svojo vlogo pri upravljanju in nadziranju premoženja sklada.

Obveznosti Parlamenta so razvidne iz računovodskih izkazov z dne 31. decembra 2008.

Parlament bo naročil novo neodvisno aktuarsko študijo, s katero bodo ocenili učinek odločitve predsedstva s seje 1. aprila 2009 in posledice začetka veljavnosti statuta poslancev. Ta študija bo predvsem pokazala oceno obveznosti Parlamenta, ki morajo biti razvidne iz njegove letne bilance stanja.

Vloga Evropskega parlamenta pri upravljanju in nadziranju sredstev sklada je pogojena s sedanjim pravnim okvirom, ki ureja neodvisne organe sklada. Poleg tega je treba poudariti, da je nekaj članov sklada vložilo zahtevek pred sodiščem in da je zadeva v postopku. Zaradi tega ni primerno, da bi na tem področju sprejeli ukrepe pred razglasitvijo sodbe sodišča.

Vseeno je predsednik Evropskega parlamenta s pismom z dne 4. maja 2009 predsednika sklada uradno zaprosil, da zagotovi preudarno naložbeno strategijo za zaščito interesov Parlamenta.

Nadaljnje ukrepanje Komisije glede družinskih dodatkov

Letno poročilo za proračunsko leto 2005, odstavek 10.12; Letno poročilo za leto 2006, tabela 10.2; Letno poročilo za leto 2007, Priloga 11.2:

Odgovori Komisije

Zaposlenim, ki prejemajo gospodinjski dodatek in nimajo vzdrževanih otrok, podatkov ni treba redno posodabljati. Nobenih dokazov ni bilo, da se je od 676 od zadevnih 1 605 zaposlenih v Bruslju na Komisiji zahtevalo, naj potrdijo ali posodobijo svoje prvotne izjave.

Nezadostni pregledi so se izvajali tudi v primerih, ko so zaposleni morda prejemali nacionalni otroški dodatek za vzdrževane otroke, ki bi ga bilo v tem primeru treba odšteti od dodatkov, izplačanih v skladu s Kadrovskimi predpisi.

Od septembra 2008 je za polni delovni čas zaposlen upravni referent, ki preverja pravice zaposlenih brez otrok do gospodinjskega dodatka. To je v letu 2008 privedlo do izterjave 88 000 EUR. Vendar še vedno ni bilo nobenih dokazov, da se je od 926 uslužbencev od zadevnega 2 001 zaposlenega v Bruslju na Komisiji v letu 2008 zahtevalo, naj potrdijo ali posodobijo svoje prvotno stanje.

Pregledi glede prejemanja nacionalnega dodatka za vzdrževane otroke so bili v letu 2008 še naprej nezadostni.

Komisija bi morala še naprej izvajati te preglede.

Komisija bi morala nadalje ukrepati za preverjanje takšnih primerov.

Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic zdaj na podlagi analize tveganja oblikuje visoko zmogljivo (smotrno, uspešno in učinkovito) strategijo predhodnih in naknadnih kontrol za vse pravice, povezane z nastopom službe, ter za vse družinske dodatke.

Vključevala bo strategijo kontrole za družinske dodatke iz drugih virov.

Še vedno se opravljajo preverjanja gospodinjskih dodatkov za osebje z zakonskim partnerjem, vendar brez otrok.

Izplačila plač (Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic)

Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 11.17:

Odgovori Komisije

Naknadni pregledi, ki jih je izvedel Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic, so pokazali, da je bil januarja 2007 zaradi napake pri obdelavi datoteke 118 nekdanjim začasnim uslužbencem izplačan znesek v skupni višini več kot 365 000 EUR, čeprav niso več delali za Komisijo. Ta napaka pri predhodnih kontrolah pred dokončno obdelavo plačilne liste ni bila odkrita. V letu 2008 so izterjave še vedno potekale.

Komisija je v večini primerov izterjala neupravičeno izplačane zneske.

Komisija bi morala izvajati učinkovitejše predhodne kontrole, da bi preprečila tveganje neupravičenih plačil uslužbencem, ki so zapustili institucijo.

Napaka pri plačilu je bila posledica napačnega popravka na ravni nad novo aplikacijo za plačilne liste (NAP), ki je bil opravljen 29. decembra, na dan dokončnega izračuna plačila, ko so bile naknadne kontrole spremenjenih podatkov že končane. Po tem dogodku je Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic izdal osebju, odgovornemu za vnos podatkov v NAP, več opomnikov o skladnosti z dogovorjenimi postopki, da bi se preprečilo izplačevanje nepravilnih zneskov.

---

PRILOGA I

Finančne informacije o splošnem proračunu

VSEBINA

OSNOVNE INFORMACIJE O PRORAČUNU

| 1. | Zgodovina proračuna |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pravna podlaga |
| --- | --- |

2.

| 3. | Proračunska načela, določena v pogodbah in Finančni uredbi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vsebina in sestava proračuna |
| --- | --- |

4.

| 5. | Financiranje proračuna (proračunski prihodki) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vrste odobrenih proračunskih sredstev |
| --- | --- |

6.

| 7. | Izvrševanje proračuna |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Odgovornost za izvrševanje |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Izvrševanje prihodkov |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Izvrševanje odhodkov |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Konsolidirani izkazi o izvrševanju proračuna in določitev salda proračunskega leta |
| --- | --- |

7.4

| 8. | Predstavitev računovodskih izkazov |
| --- | --- |

8.

| 9. | Zunanja revizija |
| --- | --- |

9.

| 10. | Razrešnica in nadaljnje ukrepanje |
| --- | --- |

10.

POJASNILA

Viri finančnih podatkov

Denarna enota

Kratice in znaki

DIAGRAMI

OSNOVNE INFORMACIJE O PRORAČUNU

1.   ZGODOVINA PRORAČUNA

Proračun zajema odhodke Evropske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom). Vsebuje tudi upravne odhodke za sodelovanje na področju „pravosodja in notranjih zadev“ in skupne zunanje in varnostne politike ter vse druge odhodke, za katere Svet EU meni, da jih je treba pri izvajanju teh politik financirati iz proračuna.

2.   PRAVNA PODLAGA

Izvrševanje proračuna določajo finančne določbe Rimskih pogodb (1)
   (2) (členi 268 do 280 ES in členi 171 do 183 Euratom) ter finančnih uredb (3).

3.   PRORAČUNSKA NAČELA, DOLOČENA V POGODBAH IN FINANČNI UREDBI

Vsi prihodki in odhodki Skupnosti so navedeni v enotnem proračunu (načelo enotnosti in točnosti). Proračun se odobri le za eno proračunsko leto (načelo enoletnosti). Prihodki proračuna morajo biti enaki odhodkom proračuna (načelo ravnotežja). Računovodski izkazi se pripravijo, izvršujejo in predstavijo v EUR (načelo obračunske enote). Prihodki se brez razlikovanja uporabljajo za pokrivanje vseh odhodkov ter se v proračunu in nato v računovodskih izkazih, tako kot odhodki, izkazujejo v celoti brez neto izravnave (načelo univerzalnosti). Proračunska sredstva so namenjena za posebne namene po naslovih in poglavjih; poglavja pa se naprej delijo na člene in postavke (načelo specifikacije). Proračunska sredstva se porabljajo v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti (načelo dobrega finančnega poslovodenja). Proračun se pripravi in izvršuje v skladu z načelom preglednosti, prav tako se v skladu z načelom preglednosti predstavijo računovodski izkazi (načelo preglednosti). Vendar pa je pri teh splošnih načelih tudi nekaj manjših izjem.

4.   VSEBINA IN SESTAVA PRORAČUNA

Proračun je sestavljen iz „Povzetka izkaza prihodkov in odhodkov“ in oddelkov, razdeljenih na „Izkaze prihodkov in odhodkov“ za vsako posamezno institucijo. Proračun ima devet oddelkov: (I) Parlament; (II) Svet; (III) Komisija, (IV) Sodišče Evropskih skupnosti; (V) Računsko sodišče; (VI) Ekonomsko-socialni odbor; (VII) Odbor regij; (VIII) Varuh človekovih pravic in (IX) Evropski nadzornik za varstvo osebnih podatkov.

V vsakem oddelku so prihodki in odhodki razvrščeni po proračunskih postavkah (naslovi, poglavja, členi in, kjer je ustrezno, postavke) v skladu z njihovo vrsto ali namenom.

5.   FINANCIRANJE PRORAČUNA (PRORAČUNSKI PRIHODKI)

Proračun se financira predvsem iz lastnih sredstev Skupnosti: lastnih sredstev iz naslova BND in DDV, carin, kmetijskih dajatev ter prelevmanov za sladkor in izoglukozo (4).

Poleg lastnih sredstev obstajajo še drugi viri prihodkov (glej
  diagram I
  ).

6.   VRSTE ODOBRENIH PRORAČUNSKIH SREDSTEV

V proračunu sta za pokrivanje predvidenih odhodkov določeni naslednji vrsti odobrenih sredstev:

| (a) | diferencirana sredstva (DS) so namenjena financiranju večletnih dejavnosti na nekaterih proračunskih področjih. Sestavljajo jih odobritve za prevzem obveznosti (OO) in odobritve plačil (OP):






  — | odobritve za prevzem obveznosti omogočajo sprejemanje pravnih obveznosti v proračunskem letu za tiste dejavnosti, ki se izvajajo v več proračunskih letih; |
| --- | --- | --- |

(a)

diferencirana sredstva (DS) so namenjena financiranju večletnih dejavnosti na nekaterih proračunskih področjih. Sestavljajo jih odobritve za prevzem obveznosti (OO) in odobritve plačil (OP):

—

odobritve za prevzem obveznosti omogočajo sprejemanje pravnih obveznosti v proračunskem letu za tiste dejavnosti, ki se izvajajo v več proračunskih letih;

| — | odobritve plačil omogočajo pokrivanje odhodkov, ki izhajajo iz obveznosti, sprejetih v tekočem in prejšnjih proračunskih letih; |
| --- | --- |

—

odobritve plačil omogočajo pokrivanje odhodkov, ki izhajajo iz obveznosti, sprejetih v tekočem in prejšnjih proračunskih letih;

| (b) | nediferencirana sredstva (NDS) omogočajo prevzemanje in plačevanje odhodkov za letne dejavnosti v vsakem proračunskem letu. |
| --- | --- |

(b)

nediferencirana sredstva (NDS) omogočajo prevzemanje in plačevanje odhodkov za letne dejavnosti v vsakem proračunskem letu.

Zaradi tega je treba za vsako proračunsko leto določiti naslednja dva skupna zneska:

| (a) | skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti (OSO) (5) = nediferencirana sredstva (NDS) + odobritve za prevzem obveznosti (OO) (5); |
| --- | --- |

(a)

skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti (OSO) (5) = nediferencirana sredstva (NDS) + odobritve za prevzem obveznosti (OO) (5);

| (b) | skupna odobrena sredstva za plačila (OSP) (5) = nediferencirana sredstva (NDS) + odobritve plačil (OP) (5). |
| --- | --- |

(b)

skupna odobrena sredstva za plačila (OSP) (5) = nediferencirana sredstva (NDS) + odobritve plačil (OP) (5).

Prihodki, zbrani v proračunu, so namenjeni pokritju skupnih odobrenih sredstev za plačila. Odobritev za prevzem obveznosti ni treba pokriti s prihodki.

Naslednji poenostavljen prikaz (z izmišljenimi zneski) kaže vpliv obeh vrst sredstev v vsakem proračunskem letu.

Image

7.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA

7.1   Odgovornost za izvrševanje

Komisija, ki je odgovorna za izvrševanje proračuna, ga izvršuje v skladu s Finančno uredbo in v mejah dodeljenih proračunskih sredstev; hkrati pa na druge institucije prenese potrebna pooblastila za izvrševanje tistih oddelkov proračuna, ki se nanašajo nanje (6). Finančna uredba določa postopke za izvrševanje proračuna in zlasti odgovornosti odredbodajalcev, računovodij, vodij blagajne predplačil in notranjih revizorjev v institucijah. Na dveh največjih področjih odhodkov (EKJS in kohezija) je upravljanje s sredstvi Skupnosti deljeno z državami članicami.

7.2   Izvrševanje prihodkov

Ocenjeni prihodki se vnesejo v proračun in so lahko predmet sprememb, ki izhajajo iz sprememb proračuna.

Izvrševanje proračunskih prihodkov pomeni, da je treba ugotoviti, do kakšnih prihodkov sta upravičeni Skupnosti in jih zbrati (lastna sredstva in drugi prihodki). To urejajo nekatere posebne določbe (7). Dejanski prihodki proračunskega leta so opredeljeni kot skupna vsota zneskov, zbranih glede na pravice, določene za tekoče proračunsko leto, in neizterjanih zneskov iz naslova pravic za prejšnja proračunska leta.

7.3   Izvrševanje odhodkov

Ocenjeni odhodki se vnesejo v proračun.

Proračunsko izvrševanje odhodkov, se pravi razvoj in poraba odobrenih proračunskih sredstev, poteka po naslednjem postopku:

| (a) | odobrena sredstva za prevzem obveznosti:
  (i)   razvoj proračunskih sredstev: skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti, ki so na voljo v proračunskem letu, sestavljajo: prvotni proračun (NDS in OO) + spremembe proračuna + namenski prejemki + transferji + odobritve za prevzem obveznosti, prenesene iz preteklega proračunskega leta + neavtomatski prenosi iz predhodnega proračunskega leta, za katere obveznosti še niso bile prevzete + sproščene odobritve za prevzem obveznosti iz preteklih proračunskih let, ki so znova na voljo;
  (ii)   poraba proračunskih sredstev: končna odobrena sredstva za prevzem obveznosti so v danem proračunskem letu na voljo za uporabo v obliki prevzetih obveznosti (porabljena odobrena sredstva za prevzem obveznosti = znesek prevzetih obveznosti);
  (iii)   prenosi odobrenih proračunskih sredstev iz enega proračunskega leta v naslednjega: sredstva, ki niso bila porabljena v proračunskem letu, v katerem so bila odobrena, se lahko s sklepom zadevne institucije prenesejo v naslednje proračunsko leto. Proračunska sredstva, ki so na voljo kot namenski prejemki, se avtomatsko prenesejo;
  (iv)   razveljavitev odobrenih proračunskih sredstev: saldo se razveljavi. |
| --- | --- |

(a)

odobrena sredstva za prevzem obveznosti:

(i)   razvoj proračunskih sredstev: skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti, ki so na voljo v proračunskem letu, sestavljajo: prvotni proračun (NDS in OO) + spremembe proračuna + namenski prejemki + transferji + odobritve za prevzem obveznosti, prenesene iz preteklega proračunskega leta + neavtomatski prenosi iz predhodnega proračunskega leta, za katere obveznosti še niso bile prevzete + sproščene odobritve za prevzem obveznosti iz preteklih proračunskih let, ki so znova na voljo;

(ii)   poraba proračunskih sredstev: končna odobrena sredstva za prevzem obveznosti so v danem proračunskem letu na voljo za uporabo v obliki prevzetih obveznosti (porabljena odobrena sredstva za prevzem obveznosti = znesek prevzetih obveznosti);

(iii)   prenosi odobrenih proračunskih sredstev iz enega proračunskega leta v naslednjega: sredstva, ki niso bila porabljena v proračunskem letu, v katerem so bila odobrena, se lahko s sklepom zadevne institucije prenesejo v naslednje proračunsko leto. Proračunska sredstva, ki so na voljo kot namenski prejemki, se avtomatsko prenesejo;

(iv)   razveljavitev odobrenih proračunskih sredstev: saldo se razveljavi.

| (b) | odobrena sredstva za plačila:
  (i)   razvoj proračunskih sredstev: skupna odobrena sredstva za plačila, ki so na voljo v proračunskem letu, sestavljajo: prvotni proračun (NDS in OP) + spremembe proračuna + namenski prejemki + transferji + proračunska sredstva, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta v obliki avtomatskih ali neavtomatskih prenosov;
  (ii)   poraba proračunskih sredstev v danem proračunskem letu: odobrena sredstva za plačila v proračunskem letu so v istem letu na voljo za plačila. Ne zajemajo proračunskih sredstev, prenesenih iz preteklega proračunskega leta (porabljena proračunska sredstva za plačila = višina plačil, izvedenih iz proračunskih sredstev za proračunsko leto);
  (iii)   prenosi odobrenih proračunskih sredstev iz enega proračunskega leta v naslednjega: proračunska sredstva, ki v proračunskem letu niso bila porabljena, se lahko po sklepu zadevne institucije prenesejo v naslednje proračunsko leto. Proračunska sredstva, ki so na voljo kot namenski prejemki, se avtomatsko prenesejo;
  (iv)   razveljavitev odobrenih proračunskih sredstev: saldo se razveljavi;
  (v)   vsa plačila v proračunskem letu: plačila iz odobrenih sredstev za plačila v proračunskem letu + plačila iz odobrenih sredstev za plačila, prenesenih iz preteklega proračunskega leta;
  (vi)   dejanski odhodki v proračunskem letu: odhodki v konsolidiranih izkazih o izvrševanju proračuna (glej odstavek 7.4) = plačila iz odobrenih sredstev za plačila v proračunskem letu + odobrena sredstva za plačila v proračunskem letu, ki se prenesejo v naslednje proračunsko leto. |
| --- | --- |

(b)

odobrena sredstva za plačila:

(i)   razvoj proračunskih sredstev: skupna odobrena sredstva za plačila, ki so na voljo v proračunskem letu, sestavljajo: prvotni proračun (NDS in OP) + spremembe proračuna + namenski prejemki + transferji + proračunska sredstva, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta v obliki avtomatskih ali neavtomatskih prenosov;

(ii)   poraba proračunskih sredstev v danem proračunskem letu: odobrena sredstva za plačila v proračunskem letu so v istem letu na voljo za plačila. Ne zajemajo proračunskih sredstev, prenesenih iz preteklega proračunskega leta (porabljena proračunska sredstva za plačila = višina plačil, izvedenih iz proračunskih sredstev za proračunsko leto);

(iii)   prenosi odobrenih proračunskih sredstev iz enega proračunskega leta v naslednjega: proračunska sredstva, ki v proračunskem letu niso bila porabljena, se lahko po sklepu zadevne institucije prenesejo v naslednje proračunsko leto. Proračunska sredstva, ki so na voljo kot namenski prejemki, se avtomatsko prenesejo;

(iv)   razveljavitev odobrenih proračunskih sredstev: saldo se razveljavi;

(v)   vsa plačila v proračunskem letu: plačila iz odobrenih sredstev za plačila v proračunskem letu + plačila iz odobrenih sredstev za plačila, prenesenih iz preteklega proračunskega leta;

(vi)   dejanski odhodki v proračunskem letu: odhodki v konsolidiranih izkazih o izvrševanju proračuna (glej odstavek 7.4) = plačila iz odobrenih sredstev za plačila v proračunskem letu + odobrena sredstva za plačila v proračunskem letu, ki se prenesejo v naslednje proračunsko leto.

7.4   Konsolidirani izkazi o izvrševanju proračuna in določitev salda proračunskega leta

Konsolidirani izkazi o izvrševanju proračuna se sestavijo po zaključku vsakega proračunskega leta. V njih se opredeli saldo leta, ki se nato s spremembo proračuna vnese v proračun za naslednje proračunsko leto.

8.   PREDSTAVITEV RAČUNOVODSKIH IZKAZOV

Izkazi za dano proračunsko leto se pošljejo Parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču, zajemajo pa računovodske izkaze in izkaze o izvrševanju proračuna ter poročilo o proračunskem in finančnem upravljanju. Začasni računovodski izkazi se pošljejo najpozneje do 31. marca naslednjega leta, končni računovodski izkazi pa morajo biti poslani do 31. julija zadevnega leta.

9.   ZUNANJA REVIZIJA

Zunanjo revizijo proračuna od leta 1977 izvaja Računsko sodišče Evropskih skupnosti (8). Računsko sodišče preuči izkaze vseh prihodkov in odhodkov proračuna. Evropskemu parlamentu in Svetu mora predložiti izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Prav tako preuči, ali so bili vsi prihodki prejeti, ali so vsi odhodki nastali zakonito in pravilno ter ali je bilo finančno poslovodenje dobro. Revizije lahko izvaja pred zaključkom zadevnega proračunskega leta na podlagi računovodskih evidenc in po potrebi na kraju samem v institucijah Skupnosti, državah članicah in tretjih državah. Računsko sodišče za vsako proračunsko leto pripravi letno poročilo in lahko kadar koli predloži svoja opažanja o posameznih vprašanjih ter pripravi mnenje na zaprosilo katere koli institucije Skupnosti.

10.   RAZREŠNICA IN NADALJNJE UKREPANJE

Od leta 1977 veljajo naslednje določbe (9): Parlament na predlog Sveta najkasneje do 30. aprila v drugem letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, podeli Komisiji razrešnico za njeno izvrševanje proračuna. V ta namen Svet in Parlament preučita računovodske izkaze, ki jih je pripravila Komisija, ter letno in posebna poročila Računskega sodišča. Institucije se morajo na ugotovitve, navedene v sklepih o razrešnici, odzvati z ustreznim ukrepanjem in poročati o sprejetih ukrepih.

POJASNILA

VIRI FINANČNIH PODATKOV

V tej prilogi so uporabljeni finančni podatki iz letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti in drugih računovodskih evidenc, ki jih je zagotovila Komisija. Geografska porazdelitev je v skladu s kodami držav v sistemu računovodskih informacij Komisije (ABAC). Komisija poudarja, da so vsi podatki, ki so jih navedle države članice - tako pri prihodkih kot odhodkih - rezultat izračunov, ki ne odražajo v celoti vseh koristi, ki jih posameznim državam članicam prinaša članstvo v Uniji. Zaradi tega jih je treba razlagati z določeno mero previdnosti.

DENARNA ENOTA

Vsi finančni podatki so predstavljeni v milijonih EUR. Skupni zneski so zaokrožene vsote natančnih vrednosti in zaradi tega niso vedno enaki vsotam zaokroženih zneskov.

KRATICE IN ZNAKI

| OSO | odobrena sredstva za prevzem obveznosti |
| --- | --- |
| OSP | odobrena sredstva za plačila |
| AT | Avstrija |
| BE | Belgija |
| BG | Bolgarija |
| OO | odobritve za prevzem obveznosti |
| CY | Ciper |
| CZ | Češka |
| DS | diferencirana sredstva |
| DE | Nemčija |
| DIA | diagram, na katerega se sklicujejo drugi diagrami (npr. DIA III) |
| DK | Danska |
| ESAE ali Euratom | Evropska skupnost za atomsko energijo |
| ES | Evropska(e) skupnost(i) |
| EE | Estonija |
| EGS | Evropska gospodarska skupnost |
| EFTA | Evropsko združenje za prosto trgovino |
| EL | Grčija |
| ES | Španija |
| EU | Evropska unija |
| EU-27 | 27 držav članic Evropske unije skupaj |
| FI | Finska |
| FR | Francija |
| FINUR | Finančna uredba z dne 25. junija 2002 |
| BND | bruto nacionalni dohodek |
| HU | Madžarska |
| IE | Irska |
| IT | Italija |
| LT | Litva |
| LU | Luksemburg |
| LV | Latvija |
| MT | Malta |
| NDS | nediferencirana sredstva |
| NL | Nizozemska |
| UL | Uradni list Evropske unije |
| OP | odobritve plačil |
| PL | Poljska |
| PT | Portugalska |
| RO | Romunija |
| Odd. | proračunski oddelek |
| SE | Švedska |
| SI | Slovenija |
| SK | Slovaška |
| N. | proračunski naslov |
| UK | Združeno kraljestvo |
| DDV | davek na dodano vrednost |
| 0,0 | podatki med nič in 0,05 |
| — | ni podatkov |

OSO

odobrena sredstva za prevzem obveznosti

OSP

odobrena sredstva za plačila

AT

Avstrija

BE

Belgija

BG

Bolgarija

OO

odobritve za prevzem obveznosti

CY

Ciper

CZ

Češka

DS

diferencirana sredstva

DE

Nemčija

DIA

diagram, na katerega se sklicujejo drugi diagrami (npr. DIA III)

DK

Danska

ESAE ali Euratom

Evropska skupnost za atomsko energijo

ES

Evropska(e) skupnost(i)

EE

Estonija

EGS

Evropska gospodarska skupnost

EFTA

Evropsko združenje za prosto trgovino

EL

Grčija

ES

Španija

EU

Evropska unija

EU-27

27 držav članic Evropske unije skupaj

FI

Finska

FR

Francija

FINUR

Finančna uredba z dne 25. junija 2002

BND

bruto nacionalni dohodek

HU

Madžarska

IE

Irska

IT

Italija

LT

Litva

LU

Luksemburg

LV

Latvija

MT

Malta

NDS

nediferencirana sredstva

NL

Nizozemska

UL

Uradni list Evropske unije

OP

odobritve plačil

PL

Poljska

PT

Portugalska

RO

Romunija

Odd.

proračunski oddelek

SE

Švedska

SI

Slovenija

SK

Slovaška

N.

proračunski naslov

UK

Združeno kraljestvo

DDV

davek na dodano vrednost

0,0

podatki med nič in 0,05

—

ni podatkov

DIAGRAMI

PRORAČUN ZA PRORAČUNSKO LETO 2008 IN IZVRŠEVANJE PRORAČUNA V PRORAČUNSKEM LETU 2008

| DIA I | Proračun 2008 - Ocenjeni prihodki in končna odobrena sredstva za plačila |
| --- | --- |
| DIA II | Proračun 2008 - Odobrena sredstva za prevzem obveznosti |
| DIA III | Odobrena sredstva za plačila na voljo v letu 2008 in njihova poraba |
| DIA IV | Odobrena sredstva za prevzem obveznosti na voljo v letu 2008 in njihova poraba |
| DIA V | Lastna sredstva v letu 2008, po državah članicah |
| DIA VI | Plačila, izvršena v letu 2008, v posameznih državah članicah |

DIA I

Proračun 2008 - Ocenjeni prihodki in končna odobrena sredstva za plačila

DIA II

Proračun 2008 - Odobrena sredstva za prevzem obveznosti

DIA III

Odobrena sredstva za plačila na voljo v letu 2008 in njihova poraba

DIA IV

Odobrena sredstva za prevzem obveznosti na voljo v letu 2008 in njihova poraba

DIA V

Lastna sredstva v letu 2008, po državah članicah

DIA VI

Plačila, izvršena v letu 2008, v posameznih državah članicah

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ZA PRORAČUNSKO LETO 2008

| DIA VII | Konsolidirana bilanca stanja |
| --- | --- |
| DIA VIII | Konsolidiran izkaz poslovnega izida |

DIA VII

Konsolidirana bilanca stanja

DIA VIII

Konsolidiran izkaz poslovnega izida

Image

Image

Diagram III

Odobrena sredstva za prevzem obveznosti na voljo v letu 2008 in njihova poraba

| (v milijonih EUR in v %) |
| --- |
| Oddelki (Odd.) in naslovi (N.), ki ustrezajo proračunski nomenklaturi za leto 2008 in razdelkom finančnega okvira | Finančni okvir | Končna odobrena sredstva | Poraba odobrenih sredstev |
| Znesek (10) | Stopnja
  (%) | Sprejete obveznosti | Stopnja porabe
  (%) | Prenosi v leto 2009 (11) | Stopnja
  (%) | Razveljavitve | Stopnja
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| Proračunska nomenklatura |
| I | Parlament (Odd. I) |

(v milijonih EUR in v %)

Oddelki (Odd.) in naslovi (N.), ki ustrezajo proračunski nomenklaturi za leto 2008 in razdelkom finančnega okvira

Finančni okvir

Končna odobrena sredstva

Poraba odobrenih sredstev

Znesek (10)

Stopnja

(%)

Sprejete obveznosti

Stopnja porabe

(%)

Prenosi v leto 2009 (11)

Stopnja

(%)

Razveljavitve

Stopnja

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Proračunska nomenklatura

I

Parlament (Odd. I)

1 556,2

1 472,3

94,6

41,6

2,7

42,2

2,7

| II | Svet (Odd. II) |
| --- | --- |

II

Svet (Odd. II)

743,3

693,8

93,3

34,6

4,6

15,0

2,0

| III | Komisija (Odd. III) (12) |
| --- | --- |

III

Komisija (Odd. III) (12)

137 660,0

131 748,3

95,7

5 062,0

3,7

849,7

0,6

| III.1 | Gospodarske in finančne zadeve (N.01) |
| --- | --- |

III.1

Gospodarske in finančne zadeve (N.01)

284,4

278,8

98,0

1,3

0,5

4,2

1,5

| III.2 | Podjetništvo (N.02) |
| --- | --- |

III.2

Podjetništvo (N.02)

659,5

620,4

94,1

31,1

4,7

7,9

1,2

| III.3 | Konkurenca (N.03) |
| --- | --- |

III.3

Konkurenca (N.03)

95,8

93,7

97,8

1,5

1,6

0,6

0,6

| III.4 | Zaposlovanje in socialne zadeve (N.04) |
| --- | --- |

III.4

Zaposlovanje in socialne zadeve (N.04)

11 061,8

11 029,7

99,7

9,2

0,1

22,9

0,2

| III.5 | Kmetijstvo in razvoj podeželja (N.05) |
| --- | --- |

III.5

Kmetijstvo in razvoj podeželja (N.05)

61 570,0

57 905,3

94,0

3 555,3

5,8

109,4

0,2

| III.6 | Energetika in promet (N.06) |
| --- | --- |

III.6

Energetika in promet (N.06)

2 894,0

2 830,2

97,8

54,7

1,9

9,2

0,3

| III.7 | Okolje (N.07) |
| --- | --- |

III.7

Okolje (N.07)

425,7

394,1

92,6

17,4

4,1

14,1

3,3

| III.8 | Raziskave (N.08) |
| --- | --- |

III.8

Raziskave (N.08)

4 646,8

4 355,4

93,7

286,7

6,2

4,7

0,1

| III.9 | Informacijska družba in mediji (N.09) |
| --- | --- |

III.9

Informacijska družba in mediji (N.09)

1 634,7

1 568,6

96,0

62,4

3,8

3,7

0,2

| III.10 | Neposredne raziskave (N.10) |
| --- | --- |

III.10

Neposredne raziskave (N.10)

708,2

403,2

56,9

298,7

42,2

6,2

0,9

| III.11 | Ribištvo in pomorske zadeve (N.11) |
| --- | --- |

III.11

Ribištvo in pomorske zadeve (N.11)

1 020,8

974,5

95,5

3,6

0,4

42,7

4,2

| III.12 | Notranji trg (N.12) |
| --- | --- |

III.12

Notranji trg (N.12)

64,0

62,7

98,1

1,0

1,5

0,3

0,4

| III.13 | Regionalna politika (N.13) |
| --- | --- |

III.13

Regionalna politika (N.13)

37 335,2

37 291,1

99,9

24,9

0,1

19,3

0,1

| III.14 | Obdavčenje in carinska unija (N.14) |
| --- | --- |

III.14

Obdavčenje in carinska unija (N.14)

128,2

119,3

93,1

1,8

1,4

7,1

5,6

| III.15 | Izobraževanje in kultura (N.15) |
| --- | --- |

III.15

Izobraževanje in kultura (N.15)

1 547,9

1 432,1

92,5

108,9

7,0

6,9

0,4

| III.16 | Komuniciranje (T.16) |
| --- | --- |

III.16

Komuniciranje (T.16)

210,9

206,6

98,0

1,3

0,6

3,0

1,4

| III.17 | Zdravje in varstvo potrošnikov (N.17) |
| --- | --- |

III.17

Zdravje in varstvo potrošnikov (N.17)

703,2

690,2

98,2

7,9

1,1

5,1

0,7

| III.18 | Območje svobode, varnosti in pravice (N.18) |
| --- | --- |

III.18

Območje svobode, varnosti in pravice (N.18)

804,7

704,2

87,5

84,3

10,5

16,2

2,0

| III.19 | Zunanji odnosi (N.19) |
| --- | --- |

III.19

Zunanji odnosi (N.19)

4 151,0

4 090,4

98,5

29,4

0,7

31,1

0,8

| III.20 | Trgovina (N.20) |
| --- | --- |

III.20

Trgovina (N.20)

79,9

75,8

94,9

1,1

1,4

3,0

3,7

| III.21 | Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami (N.21) |
| --- | --- |

III.21

Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami (N.21)

1 759,1

1 402,8

79,7

352,6

20,0

3,6

0,2

| III.22 | Širitev (N.22) |
| --- | --- |

III.22

Širitev (N.22)

1 217,3

1 164,4

95,7

51,0

4,2

1,9

0,2

| III.23 | Humanitarna pomoč (N.23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitarna pomoč (N.23)

958,5

955,8

99,7

2,1

0,2

0,7

0,1

| III.24 | Boj proti goljufijam (N.24) |
| --- | --- |

III.24

Boj proti goljufijam (N.24)

74,4

72,5

97,4

0,0

0,0

1,9

2,6

| III.25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje (N.25) |
| --- | --- |

III.25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje (N.25)

185,7

180,4

97,1

3,3

1,8

2,1

1,1

| III.26 | Upravna služba Komisije (N.26) |
| --- | --- |

III.26

Upravna služba Komisije (N.26)

1 051,1

987,6

94,0

42,5

4,0

21,1

2,0

| III.27 | Proračun (N.27) |
| --- | --- |

III.27

Proračun (N.27)

274,7

265,5

96,6

1,4

0,5

7,9

2,9

| III.28 | Revizija (N.28) |
| --- | --- |

III.28

Revizija (N.28)

10,7

10,2

95,4

0,3

2,6

0,2

2,0

| III.29 | Statistika (N.29) |
| --- | --- |

III.29

Statistika (N.29)

135,1

124,9

92,5

2,6

1,9

7,6

5,6

| III.30 | Pokojnine (N.30) |
| --- | --- |

III.30

Pokojnine (N.30)

1 080,5

1 049,5

97,1

—

—

31,0

2,9

| III.31 | Jezikovne službe (N.31) |
| --- | --- |

III.31

Jezikovne službe (N.31)

434,8

408,4

93,9

23,7

5,5

2,7

0,6

| III.40 | Rezerve (N.40) |
| --- | --- |

III.40

Rezerve (N.40)

451,6

—

—

—

—

451,6

100,0

| IV | Sodišče Evropskih skupnosti (Odd. IV) |
| --- | --- |

IV

Sodišče Evropskih skupnosti (Odd. IV)

296,6

291,3

98,2

1,6

0,6

3,7

1,2

| V | Računsko sodišče (Odd. V) |
| --- | --- |

V

Računsko sodišče (Odd. V)

133,3

120,8

90,7

0,3

0,2

12,1

9,1

| VI | Ekonomsko-socialni odbor (Odd. VI) |
| --- | --- |

VI

Ekonomsko-socialni odbor (Odd. VI)

118,3

113,2

95,6

0,3

0,2

4,9

4,1

| VII | Odbor regij (Odd. VII) |
| --- | --- |

VII

Odbor regij (Odd. VII)

93,1

80,8

86,8

10,8

11,6

1,5

1,6

| VIII | Evropski varuh človekovih pravic (Odd. VIII) |
| --- | --- |

VIII

Evropski varuh človekovih pravic (Odd. VIII)

8,5

7,8

91,5

—

—

0,7

8,5

| IX | Evropski nadzornik za varstvo podatkov (Odd. IX) |
| --- | --- |

IX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov (Odd. IX)

5,3

4,6

86,1

—

—

0,7

13,9

Skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti

132 797,0

140 614,7

105,9

134 532,9

95,7

5 151,2

3,7

930,6

0,7

Finančni okvir

| 1 | Trajnostna rast |
| --- | --- |

1

Trajnostna rast

57 653,0

59 879,3

58 514,2

97,7

820,5

1,4

544,6

0,9

| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

59 193,0

63 037,9

59 306,6

94,1

3 571,3

5,7

159,9

0,3

| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 362,0

1 722,2

1 565,5

90,9

133,3

7,7

23,5

1,4

| 4 | EU kot globalni partner |
| --- | --- |

4

EU kot globalni partner

7 002,0

7 973,3

7 512,9

94,2

435,2

5,5

25,2

0,3

| 5 | Uprava |
| --- | --- |

5

Uprava

(13)7 380,0

7 795,4

7 427,0

95,3

190,9

2,4

177,5

2,3

| 6 | Kompenzacije |
| --- | --- |

6

Kompenzacije

207,0

206,6

206,6

100,0

—

—

—

—

Skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti

132 797,0

140 614,7

105,9

134 532,9

95,7

5 151,2

3,7

930,6

0,7

Skupna odobrena sredstva za prevzem plačil

129 681,0

125 659,9

96,9

116 544,5

92,7

7 333,3

5,8

1 782,2

1,4

Diagram IV

Odobrena sredstva za plačila na voljo v letu 2008 in njihova poraba

| (v milijonih EUR in v %) |
| --- |
| Oddelki (Odd.) in naslovi (N.), ki ustrezajo proračunski nomenklaturi za leto 2008 in razdelkom finančnega okvira | Končna odobrena sredstva (14) | Poraba sredstev |
| Plačila, izvršena v letu 2008 | Stopnja porabe
  (%) | Prenosi v leto | Stopnja
  (%) | Razveljavitve | Stopnja
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Proračunska nomenklatura |
| I | Parlament (Odd. I) |

(v milijonih EUR in v %)

Oddelki (Odd.) in naslovi (N.), ki ustrezajo proračunski nomenklaturi za leto 2008 in razdelkom finančnega okvira

Končna odobrena sredstva (14)

Poraba sredstev

Plačila, izvršena v letu 2008

Stopnja porabe

(%)

Prenosi v leto

Stopnja

(%)

Razveljavitve

Stopnja

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Proračunska nomenklatura

I

Parlament (Odd. I)

1 807,4

1 488,9

82,4

244,6

13,5

74,0

4,1

| II | Svet (Odd. II) |
| --- | --- |

II

Svet (Odd. II)

798,5

618,1

77,4

154,7

19,4

25,7

3,2

| III | Komisija (Odd. III) (15) |
| --- | --- |

III

Komisija (Odd. III) (15)

122 362,1

113 827,9

93,0

6 880,1

5,6

1 654,1

1,4

| III.1 | Gospodarske in finančne zadeve (N.01) |
| --- | --- |

III.1

Gospodarske in finančne zadeve (N.01)

358,1

285,9

79,8

17,5

4,9

54,6

15,3

| III.2 | Podjetništvo (N.02) |
| --- | --- |

III.2

Podjetništvo (N.02)

603,1

477,3

79,1

64,4

10,7

61,4

10,2

| III.3 | Konkurenca (N.03) |
| --- | --- |

III.3

Konkurenca (N.03)

103,6

87,4

84,4

14,4

13,9

1,7

1,6

| III.4 | Zaposlovanje in socialne zadeve (N.04) |
| --- | --- |

III.4

Zaposlovanje in socialne zadeve (N.04)

9 414,9

9 092,0

96,6

25,6

0,3

297,3

3,2

| III.5 | Kmetijstvo in razvoj podeželja (N.05) |
| --- | --- |

III.5

Kmetijstvo in razvoj podeželja (N.05)

58 507,9

53 803,2

92,0

4 499,8

7,7

204,9

0,4

| III.6 | Energetika in promet (N.06) |
| --- | --- |

III.6

Energetika in promet (N.06)

2 168,6

1 784,5

82,3

126,7

5,8

257,4

11,9

| III.7 | Okolje (N.07) |
| --- | --- |

III.7

Okolje (N.07)

319,2

263,9

82,7

25,8

8,1

29,5

9,2

| III.8 | Raziskave (N.08) |
| --- | --- |

III.8

Raziskave (N.08)

5 146,4

4 438,5

86,2

686,1

13,3

21,8

0,4

| III.9 | Informacijska družba in mediji (N.09) |
| --- | --- |

III.9

Informacijska družba in mediji (N.09)

1 889,7

1 708,4

90,4

170,7

9,0

10,6

0,6

| III.10 | Neposredne raziskave (N.10) |
| --- | --- |

III.10

Neposredne raziskave (N.10)

671,7

389,4

58,0

269,0

40,1

13,2

2,0

| III.11 | Ribištvo in pomorske zadeve (N.11) |
| --- | --- |

III.11

Ribištvo in pomorske zadeve (N.11)

931,5

878,9

94,3

8,3

0,9

44,4

4,8

| III.12 | Notranji trg (N.12) |
| --- | --- |

III.12

Notranji trg (N.12)

69,2

58,4

84,3

8,1

11,7

2,8

4,0

| III.13 | Regionalna politika (N.13) |
| --- | --- |

III.13

Regionalna politika (N.13)

27 891,2

27 674,5

99,2

195,2

0,7

21,5

0,1

| III.14 | Obdavčenje in carinska unija (N.14) |
| --- | --- |

III.14

Obdavčenje in carinska unija (N.14)

121,0

105,3

87,0

10,3

8,5

5,4

4,5

| III.15 | Izobraževanje in kultura (N.15) |
| --- | --- |

III.15

Izobraževanje in kultura (N.15)

1 554,6

1 377,7

88,6

147,2

9,5

29,7

1,9

| III.16 | Komuniciranje (N.16) |
| --- | --- |

III.16

Komuniciranje (N.16)

223,8

186,3

83,2

18,5

8,3

19,1

8,5

| III.17 | Zdravje in varstvo potrošnikov (N.17) |
| --- | --- |

III.17

Zdravje in varstvo potrošnikov (N.17)

603,7

515,1

85,3

38,2

6,3

50,5

8,4

| III.18 | Območje svobode, varnosti in pravice (N.18) |
| --- | --- |

III.18

Območje svobode, varnosti in pravice (N.18)

549,7

444,6

80,9

19,9

3,6

85,2

15,5

| III.19 | Zunanji odnosi (N.19) |
| --- | --- |

III.19

Zunanji odnosi (N.19)

3 603,8

3 449,1

95,7

71,8

2,0

82,9

2,3

| III.20 | Trgovina (N.20) |
| --- | --- |

III.20

Trgovina (N.20)

85,2

75,3

88,3

7,2

8,4

2,8

3,2

| III.21 | Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami (N.21) |
| --- | --- |

III.21

Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami (N.21)

1 400,7

1 229,0

87,7

118,5

8,5

53,2

3,8

| III.22 | Širitev (N.22) |
| --- | --- |

III.22

Širitev (N.22)

1 642,5

1 554,6

94,6

57,5

3,5

30,4

1,8

| III.23 | Humanitarna pomoč (N.23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitarna pomoč (N.23)

903,6

895,1

99,1

6,8

0,8

1,7

0,2

| III.24 | Boj proti goljufijam (N.24) |
| --- | --- |

III.24

Boj proti goljufijam (N.24)

76,2

62,8

82,4

5,9

7,7

7,5

9,9

| III.25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje (N.25) |
| --- | --- |

III.25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje (N.25)

200,9

176,9

88,0

21,0

10,4

3,0

1,5

| III.26 | Upravna služba Komisije (N.26) |
| --- | --- |

III.26

Upravna služba Komisije (N.26)

1 181,6

970,9

82,2

171,1

14,5

39,6

3,4

| III.27 | Proračun (N.27) |
| --- | --- |

III.27

Proračun (N.27)

283,7

263,4

92,8

11,7

4,1

8,6

3,0

| III.28 | Revizija (N.28) |
| --- | --- |

III.28

Revizija (N.28)

11,5

10,3

89,3

0,9

8,0

0,3

2,8

| III.29 | Statistika (N.29) |
| --- | --- |

III.29

Statistika (N.29)

130,3

109,6

84,1

14,5

11,2

6,2

4,8

| III.30 | Pokojnine (N.30) |
| --- | --- |

III.30

Pokojnine (N.30)

1 080,5

1 049,5

97,1

—

—

31,0

2,9

| III.31 | Jezikovne službe (N.31) |
| --- | --- |

III.31

Jezikovne službe (N.31)

462,3

410,3

88,7

47,4

10,2

4,6

1,0

| III.40 | Rezerve (N.40) |
| --- | --- |

III.40

Rezerve (N.40)

171,2

—

—

—

—

171,2

100,0

| IV | Sodišče Evropskih skupnosti (Odd. IV) |
| --- | --- |

IV

Sodišče Evropskih skupnosti (Odd. IV)

309,6

288,5

93,2

16,3

5,3

4,8

1,6

| V | Računsko sodišče (Odd. V) |
| --- | --- |

V

Računsko sodišče (Odd. V)

142,1

116,5

81,9

12,6

8,9

13,0

9,2

| VI | Ekonomsko-socialni odbor (Odd. VI) |
| --- | --- |

VI

Ekonomsko-socialni odbor (Odd. VI)

125,6

114,0

90,7

5,9

4,7

5,7

4,6

| VII | Odbor regij (Odd. VII) |
| --- | --- |

VII

Odbor regij (Odd. VII)

99,2

78,7

79,3

17,6

17,8

2,9

2,9

| VIII | Evropski varuh človekovih pravic (Odd. VIII) |
| --- | --- |

VIII

Evropski varuh človekovih pravic (Odd. VIII)

9,1

7,7

84,6

0,6

6,7

0,8

8,7

| IX | Evropski nadzornik za varstvo podatkov (Odd. IX) |
| --- | --- |

IX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov (Odd. IX)

6,3

4,3

68,1

0,9

14,3

1,1

17,6

Skupna odobrena sredstva za plačila

125 659,9

116 544,5

92,7

7 333,3

5,8

1 782,2

1,4

Finančni okvir

| 1 | Trajnostna rast |
| --- | --- |

1

Trajnostna rast

47 743,4

45 611,4

95,5

1 431,1

3,0

700,9

1,5

| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

59 431,4

54 812,7

92,2

4 361,1

7,3

257,7

0,4

| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 533,2

1 310,6

85,5

91,3

6,0

131,3

8,6

| 4 | EU kot globalni partner |
| --- | --- |

4

EU kot globalni partner

8 251,6

7 310,7

88,6

527,3

6,4

413,6

5,0

| 5 | Uprava |
| --- | --- |

5

Uprava

8 493,7

7 292,5

85,9

922,5

10,9

278,8

3,3

| 6 | Kompenzacije |
| --- | --- |

6

Kompenzacije

206,6

206,6

100,0

—

—

—

—

Skupna odobrena sredstva za plačila

125 659,9

116 544,5

92,7

7 333,3

5,8

1 782,2

1,4

Diagram V

Lastna sredstva v letu 2008 po državah članicah

| (v milijonih EUR in v %) |
| --- |
| Realizacija prihodkov |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK (16) | EU 27 |
| — | Tradicionalna lastna sredstva |

(v milijonih EUR in v %)

Realizacija prihodkov

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK (16)

EU 27

—

Tradicionalna lastna sredstva

1 820,2

86,3

206,9

343,6

3 337,0

33,9

201,1

230,6

1 189,7

1 568,5

1 648,6

45,0

29,1

60,0

14,8

113,3

12,6

2 032,8

201,6

450,6

134,0

199,9

89,9

111,7

166,7

454,3

2 500,1

17 282,9

| — | Sredstva iz DDV |
| --- | --- |

—

Sredstva iz DDV

465,9

52,5

221,4

322,3

3 336,3

23,7

260,1

394,5

1 655,0

2 991,6

2 907,1

25,5

35,3

53,1

44,8

152,8

9,0

910,6

389,4

562,9

251,5

168,5

60,6

72,8

246,1

453,8

2 940,5

19 007,7

| — | Sredstva iz BND |
| --- | --- |

—

Sredstva iz BND

2 041,5

196,2

843,9

1 420,6

15 139,9

89,0

974,4

1 482,0

6 189,7

11 742,3

9 186,1

95,2

131,9

190,3

172,0

591,7

33,6

3 643,4

1 567,5

2 157,8

940,1

741,1

226,5

360,7

1 126,8

2 269,0

10 925,2

74 478,5

| — | Popravek za Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

—

Popravek za Združeno kraljestvo

303,4

28,6

123,7

214,7

402,1

14,7

141,0

220,8

931,7

1 722,6

1 402,6

14,2

19,3

25,8

27,8

89,3

4,9

81,9

36,0

301,2

140,2

108,1

31,4

49,8

170,4

45,9

–6 252,0

400,0

SKUPAJ

4 631,0

363,7

1 396,0

2 301,2

22 215,3

161,2

1 576,6

2 327,9

9 966,1

18 025,1

15 144,5

179,9

215,6

329,2

259,4

947,1

60,1

6 668,7

2 194,4

3 472,5

1 465,7

1 217,6

408,5

594,9

1 710,0

3 223,1

10 113,9

111 169,1

4,2 %

0,3 %

1,3 %

2,1 %

20,0 %

0,1 %

1,4 %

2,1 %

9,0 %

16,2 %

13,6 %

0,2 %

0,2 %

0,3 %

0,2 %

0,9 %

0,1 %

6,0 %

2,0 %

3,1 %

1,3 %

1,1 %

0,4 %

0,5 %

1,5 %

2,9 %

9,1 %

100,0 %

Diagram VI

Plačila, izvršena v letu 2008, v posameznih državah članicah (17)

Opomba: Plačila, izvršena v letu 2008 = plačila za sredstva za poslovanje v letu 2008 + plačila za prenose iz leta 2007.

| (v milijonih EUR in v %) |
| --- |
| Razdelki finančnega okvira |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK | Tretje države in razno (18) | Skupaj |
| — | Trajnostna rast |

(v milijonih EUR in v %)

Razdelki finančnega okvira

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK

Tretje države in razno (18)

Skupaj

—

Trajnostna rast

1 178,5

271,7

1 742,8

239,5

4 124,7

251,4

296,1

4 868,5

4 785,6

3 288,5

4 569,3

61,0

401,0

808,8

73,2

1 250,9

51,0

1 112,6

450,9

4 738,7

2 684,1

695,7

273,0

848,7

420,6

391,1

2 994,8

2 738,8

45 611,4

Konkurenca

781,1

48,6

63,4

141,5

1 042,7

14,4

82,5

156,1

538,9

975,9

880,5

13,7

17,6

178,6

63,5

62,3

7,0

441,8

219,0

129,9

115,3

47,2

38,3

39,2

206,9

237,4

894,5

2 662,8

10 100,7

Kohezija

397,4

223,0

1 679,4

98,0

3 082,1

237,0

213,6

4 712,4

4 246,7

2 312,6

3 688,7

47,3

383,4

630,2

9,6

1 188,6

43,9

670,8

231,9

4 608,7

2 568,9

648,5

234,6

809,5

213,7

153,7

2 100,3

76,0

35 510,7

| — | Ohranjanje naravnih virov |
| --- | --- |

—

Ohranjanje naravnih virov

984,8

420,1

699,5

1 245,6

6 641,2

97,4

1 849,6

3 539,7

7 332,1

10 151,5

6 351,9

55,7

227,6

253,2

53,0

728,3

13,7

1 082,9

1 228,9

2 663,1

1 428,8

1 060,5

192,5

392,3

868,1

989,8

4 087,6

173,5

54 812,7

| — | Državlj., svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

—

Državlj., svoboda, varnost in pravica

115,6

5,0

12,4

11,6

81,1

8,2

7,5

117,5

58,4

116,3

125,5

8,7

9,6

27,0

9,4

27,0

16,7

53,6

32,6

82,7

27,0

16,9

22,8

11,2

11,7

52,6

205,4

36,7

1 310,6

| — | EU kot globalni partner |
| --- | --- |

—

EU kot globalni partner

152,2

201,5

6,1

2,2

26,1

3,4

0,2

3,4

19,5

34,1

24,5

15,0

3,8

34,6

2,1

15,2

0,1

10,3

5,1

125,3

4,3

744,9

3,4

11,6

3,4

12,1

52,6

5 793,5

7 310,7

| — | Kompenzacije |
| --- | --- |

—

Kompenzacije

—

64,0

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

142,7

—

—

—

—

—

—

206,6

SKUPAJ

2 431,1

962,3

2 460,9

1 498,9

10 873,1

360,4

2 153,4

8 529,1

12 195,6

13 590,5

11 071,1

140,4

641,9

1 123,6

137,6

2 021,4

81,4

2 259,4

1 717,6

7 609,8

4 144,2

2 660,7

491,6

1 263,8

1 303,8

1 445,6

7 340,4

8 742,5

109 252,0

2,2 %

0,9 %

2,3 %

1,4 %

10,0 %

0,3 %

2,0 %

7,8 %

11,2 %

12,4 %

10,1 %

0,1 %

0,6 %

1,0 %

0,1 %

1,9 %

0,1 %

2,1 %

1,6 %

7,0 %

3,8 %

2,4 %

0,4 %

1,2 %

1,2 %

1,3 %

6,7 %

8,0 %

100,0 %

Diagram VII

Konsolidirana bilanca stanja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Stalna sredstva: |
| Neopredmetena sredstva | 56 | 44 |
| Opredmetena osnovna sredstva | 4 881 | 4 523 |
| Dolgoročne naložbe | 2 078 | 1 973 |
| Posojila | 3 565 | 1 806 |
| Dolgoročno predfinanciranje | 29 023 | 14 015 |
| Dolgoročne terjatve | 45 | 127 |
| | 39 648 | 22 488 |
| Gibljiva sredstva: |
| Zaloge | 85 | 88 |
| Kratkoročne naložbe | 1 553 | 1 420 |
| Kratkoročno predfinanciranje | 10 262 | 20 583 |
| Kratkoročne terjatve | 11 920 | 12 051 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 23 724 | 18 756 |
| | 47 544 | 52 898 |
| Sredstva skupaj | 87 192 | 75 386 |
| Dolgoročne obveznosti: |
| Prejemki zaposlenih | –37 556 | –33 480 |
| Dolgoročne rezervacije | –1 341 | –1 079 |
| Dolgoročne finančne obveznosti | –3 349 | –1 574 |
| Druge dolgoročne obveznosti | –2 226 | –1 989 |
| | –44 472 | –38 122 |
| Tekoče obveznosti: |
| Kratkoročne rezervacije | – 348 | – 369 |
| Kratkoročne finančne obveznosti | – 119 | – 135 |
| Obveznosti iz poslovanja | –89 677 | –95 380 |
| | –90 144 | –95 884 |
| Obveznosti skupaj | – 134 616 | 134 006 |
| Neto sredstva | –47 424 | –58 620 |
| Rezerve | 3 115 | 2 806 |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic |
| Prejemki zaposlenih | –37 556 | –33 480 |
| Drugi zneski | –12 983 | –27 946 |
| Neto sredstva | –47 424 | –58 620 |

(v milijonih EUR)

31.12.2008

31.12.2007

Stalna sredstva:

Neopredmetena sredstva

56

44

Opredmetena osnovna sredstva

4 881

4 523

Dolgoročne naložbe

2 078

1 973

Posojila

3 565

1 806

Dolgoročno predfinanciranje

29 023

14 015

Dolgoročne terjatve

45

127

39 648

22 488

Gibljiva sredstva:

Zaloge

85

88

Kratkoročne naložbe

1 553

1 420

Kratkoročno predfinanciranje

10 262

20 583

Kratkoročne terjatve

11 920

12 051

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

23 724

18 756

47 544

52 898

Sredstva skupaj

87 192

75 386

Dolgoročne obveznosti:

Prejemki zaposlenih

–37 556

–33 480

Dolgoročne rezervacije

–1 341

–1 079

Dolgoročne finančne obveznosti

–3 349

–1 574

Druge dolgoročne obveznosti

–2 226

–1 989

–44 472

–38 122

Tekoče obveznosti:

Kratkoročne rezervacije

– 348

– 369

Kratkoročne finančne obveznosti

– 119

– 135

Obveznosti iz poslovanja

–89 677

–95 380

–90 144

–95 884

Obveznosti skupaj

– 134 616

134 006

Neto sredstva

–47 424

–58 620

Rezerve

3 115

2 806

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

Prejemki zaposlenih

–37 556

–33 480

Drugi zneski

–12 983

–27 946

Neto sredstva

–47 424

–58 620

Diagram VIII

Konsolidiran izkaz poslovnega izida

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Prihodki iz poslovanja |
| Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov | 112 713 | 112 084 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 9 731 | 9 080 |
| | 122 444 | 121 164 |
| Odhodki iz poslovanja |
| Upravni odhodki | –7 720 | –7 120 |
| Odhodki iz poslovanja | –97 214 | – 104 682 |
| | – 104 934 | – 111 802 |
| Presežek iz poslovanja | 17 510 | –9 362 |
| Prihodki iz finančnih poslov | 698 | 674 |
| Odhodki za finančne posle | – 467 | – 354 |
| Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | –5 009 | –2 207 |
| Delež čistega presežka (primanjkljaja) pridruženih subjektov in skupnih podjetij | –46 | –13 |
| Poslovni izid za zadevno leto | 12 686 | 7 462 |

(v milijonih EUR)

31.12.2008

31.12.2007

Prihodki iz poslovanja

Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov

112 713

112 084

Drugi prihodki iz poslovanja

9 731

9 080

122 444

121 164

Odhodki iz poslovanja

Upravni odhodki

–7 720

–7 120

Odhodki iz poslovanja

–97 214

– 104 682

– 104 934

– 111 802

Presežek iz poslovanja

17 510

–9 362

Prihodki iz finančnih poslov

698

674

Odhodki za finančne posle

– 467

– 354

Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

–5 009

–2 207

Delež čistega presežka (primanjkljaja) pridruženih subjektov in skupnih podjetij

–46

–13

Poslovni izid za zadevno leto

12 686

7 462

---

(1)  Rimska pogodba (25. marec 1957): Pogodba o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti (EGS).

(2)  Rimska pogodba (25. marec 1957): Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom).

(3)  Predvsem Finančna uredba (FINUR) z dne 25. junija 2002 (UL L 248, 16.9.2002).

(4)  Glavni pravni akti v zvezi z lastnimi sredstvi: Sklep Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 (UL L 163, 23.6.2007); Sklep Sveta 2000/597/ES, Euratom z dne 29. septembra 2000 (UL L 253, 7.10.2000); Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 (UL L 130, 31.5.2000); Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 z dne 29. maja 1989 (UL L 155, 7.6.1989); Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, 11.12.2006); Direktiva Sveta 89/130/EGS, Euratom z dne 13. februarja 1989 o usklajevanju načinov za obračunavanje bruto nacionalnega proizvoda po tržnih cenah (UL L 49, 21.2.1989), Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 z dne 15. julija 2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (UL L 181, 19.7.2003).

(5)  Pomembno je razlikovati med „odobrenimi sredstvi za prevzem obveznosti“ in „odobritvami za prevzem obveznosti“ ter med „odobrenimi sredstvi za plačila“ in „odobritvami plačil“. Izraza „odobritve za prevzem obveznosti“ in „odobritve plačil“ se uporabljata samo v zvezi z diferenciranimi sredstvi.

(6)  Glej člen 274 Pogodbe ES, člen 179 Pogodbe Euratom in člen 50 FINUR.

(7)  Glej člene 69 do 74 FINUR in Uredbo (ES, Euratom) št. 1150/2000.

(8)  Glej člene 246, 247 in 248 Pogodbe ES, člene 160a, 160b in 160c Pogodbe Euratom ter člene 139 do 147 FINUR.

(9)  Glej člen 276 Pogodbe ES in člen 180b Pogodbe Euratom.

(10)  Končna odobrena proračunska sredstva, potem ko so bili upoštevani transferji med proračunskimi postavkami, sredstva, ki ustrezajo namenskim prejemkom ali podobna sredstva, in sredstva, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta. Zaradi tega so pri nekaterih razdelkih finančnega okvira razpoložljiva sredstva višja od predvidene zgornje meje.

(11)  Skupaj s sredstvi, ki ustrezajo namenskim prejemkom ali podobnim sredstvom.

(12)  Pri oddelku III (Komisija) naslovi (N.) ustrezajo dejavnostim/politikam, kot jih je institucija opredelila za izvrševanje k dejavnostim usmerjenega proračuna (ABB).

(13)  Medinstitucionalni sporazum iz leta 2006 v svoji prilogi določa, da se zgornja meja za ta razdelek predstavi neto brez prispevkov zaposlenih za pokojninski sistem do največ 500 milijonov EUR po cenah iz leta 2004 za obdobje 2007–2013. V letu 2008 to znižanje znaša 77,3 milijona EUR.

(14)  Končna odobrena proračunska sredstva po upoštevanju transferjev med proračunskimi vrsticami, sredstev, povezanih z namenskimi prejemki ali podobnih sredstev in sredstev, prenesenih iz prejšnjega proračunskega leta.

(15)  Pri oddelku III (Komisija) naslovi (N.) ustrezajo dejavnostim/politikam, kot jih je institucija opredelila za izvrševanje k dejavnostim usmerjenega proračuna (ABB).

(16)  Za Združeno kraljestvo se pri bruto znesku lastnih sredstev (16 365,9 milijona EUR) uporablja popravek (6 252 milijonov EUR). Ta popravek financirajo ostale države članice. Popravek je bil pripisan samo deležu bruto lastnih sredstev iz naslova DDV in BND v skladu z višino teh sredstev.

(17)  Podatki niso geografsko razčlenjeni glede na plačila državam članicam, ampak glede na odhodke v skladu s podatki iz računalniško podprtega računovodskega sistema Komisije ABAC.

(18)  Zneski, navedeni pod postavko „Tretje države in razno“, zajemajo predvsem odhodke v zvezi s projekti, ki se izvajajo zunaj Unije, in odhodke, pri katerih so udeležene tretje države. Prav tako zajemajo odhodke, ki jih ni bilo mogoče geografsko razčleniti.

---

PRILOGA II

Seznam posebnih poročil, ki jih Računsko sodišče objavilo po zadnjem letnem poročilu:

| — | Posebno poročilo št. 8/2008 – Ali je navzkrižna skladnost uspešna politika? |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 8/2008 – Ali je navzkrižna skladnost uspešna politika?

| — | Posebno poročilo št. 9/2008 – Uspešnost podpore EU na področju svobode, varnosti in pravice v Belorusiji, Moldaviji in Ukrajini |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 9/2008 – Uspešnost podpore EU na področju svobode, varnosti in pravice v Belorusiji, Moldaviji in Ukrajini

| — | Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 10/2008 – Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki

| — | Posebno poročilo št. 11/2008 – Upravljanje podpore Evropske unije za dejavnosti javnega skladiščenja žit |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 11/2008 – Upravljanje podpore Evropske unije za dejavnosti javnega skladiščenja žit

| — | Posebno poročilo št. 12/2008 – Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju (ISPA) 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 12/2008 – Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju (ISPA) 2000–2006

| — | Posebno poročilo št. 1/2009 – Bančni ukrepi na območju Sredozemlja v okviru programa MEDA in prejšnjih protokolov |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 1/2009 – Bančni ukrepi na območju Sredozemlja v okviru programa MEDA in prejšnjih protokolov

| — | Posebno poročilo št. 2/2009 – Program javnega zdravja Evropske unije (2003–2007): Uspešen način za izboljšanje zdravja? |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 2/2009 – Program javnega zdravja Evropske unije (2003–2007): Uspešen način za izboljšanje zdravja?

| — | Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–2006

| — | Posebno poročilo št. 4/2009 – Komisijino upravljanje vključenosti nedržavnih akterjev v razvojno sodelovanje ES |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 4/2009 – Komisijino upravljanje vključenosti nedržavnih akterjev v razvojno sodelovanje ES

| — | Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice

| — | Posebno poročilo št. 6/2009 – Pomoč Evropske unije v hrani za ogrožene osebe: ocena ciljev, sredstev in uporabljenih metod |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 6/2009 – Pomoč Evropske unije v hrani za ogrožene osebe: ocena ciljev, sredstev in uporabljenih metod

| — | Posebno poročilo št. 7/2009 – Upravljanje razvojne in validacijske faze programa Galileo |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 7/2009 – Upravljanje razvojne in validacijske faze programa Galileo

| — | Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli svoje cilje? |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli svoje cilje?

| — | Posebno poročilo št. 9/2009 – Učinkovitost in uspešnost dejavnosti za izbor uslužbencev, ki jih izvaja Evropski urad za izbor osebja |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 9/2009 – Učinkovitost in uspešnost dejavnosti za izbor uslužbencev, ki jih izvaja Evropski urad za izbor osebja

| — | Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo

| — | Posebno poročilo št. 11/2009 – Trajnost projektov LIFE-Narava in kako jih upravlja Komisija |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 11/2009 – Trajnost projektov LIFE-Narava in kako jih upravlja Komisija

| — | Posebno poročilo št. 12/2009 – Uspešnost projektov Komisije na področju pravosodja in notranjih zadev za Zahodni Balkan |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 12/2009 – Uspešnost projektov Komisije na področju pravosodja in notranjih zadev za Zahodni Balkan

| — | Posebno poročilo št. 13/2009 – Prenos nalog izvrševanja na izvajalske agencije: uspešna možnost? |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 13/2009 – Prenos nalog izvrševanja na izvajalske agencije: uspešna možnost?

| — | Posebno poročilo št. 14/2009 – Ali so instrumenti za upravljanje trga mleka in mlečnih izdelkov dosegli svoje glavne cilje? |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 14/2009 – Ali so instrumenti za upravljanje trga mleka in mlečnih izdelkov dosegli svoje glavne cilje?

Ta poročila lahko preberete na spletni strani Evropskega računskega sodišča ali si jih z nje prenesete: www.eca.europa.eu

Poročilo v tiskani različici in na CD-ROM-u lahko dobite brezplačno, če naslovite zahtevo na Računsko sodišče:

| Evropsko računsko sodišče |
| --- |
| Oddelek za komuniciranje in poročila |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel: +3524398-1 |
| e-naslov: euraud@eca.europa.eu |

Evropsko računsko sodišče

Oddelek za komuniciranje in poročila

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel: +3524398-1

e-naslov: euraud@eca.europa.eu

ali tako, da izpolnite elektronsko naročilnico na spletni strani EU-Bookshop.

---

| 10.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 269/257 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 269/257

---

LETNO POROČILO O DEJAVNOSTIH, FINANCIRANIH IZ SEDMEGA, OSMEGA, DEVETEGA IN DESETEGA EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA (ERS)

2009/C 269/02

Letno poročilo o dejavnostih, financiranih iz sedmega, osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS)

KAZALO

Uvod

Poglavje I – Izvajanje sedmega, osmega, devetega in desetega ERS

Finančno izvajanje

Letno poročilo Komisije o finančnem poslovodenju sedmega do desetega Evropskega razvojnega sklada

Poglavje II – Izjava o zanesljivosti, ki jo Računsko sodišče podaja glede Evropskih razvojnih skladov

Izjava o zanesljivosti, ki jo Računsko sodišče podaja glede sedmega, osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2008

Podatki v podporo izjavi o zanesljivosti

Obseg revizije in revizijski pristop

Zanesljivost računovodskih izkazov

Pravilnost transakcij

Letno poročilo o dejavnostih in izjava generalnega direktorja urada EuropeAid

Uspešnost sistemov

Zaključki in priporočila

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 1. | Evropski razvojni skladi (ERS) so rezultat mednarodnih konvencij ali sporazumov (1)med Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter nekaterimi afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (AKP) na drugi strani, pa tudi sklepov Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (ČDO). |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

1.

Evropski razvojni skladi (ERS) so rezultat mednarodnih konvencij ali sporazumov (1)med Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter nekaterimi afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (AKP) na drugi strani, pa tudi sklepov Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (ČDO).

| 2. | Komisija je odgovorna in zadolžena za upravljanje večine odhodkov Evropskih razvojnih skladov. Evropska investicijska banka (EIB) od 1. aprila 2003 v celoti upravlja Sklad za spodbujanje naložb ERS. Ta sklad ni zajet v izjavo o zanesljivosti, ki jo poda Sodišče, ali v postopek razrešnice, ki jo podeli Evropski parlament (2)
   (3). |
| --- | --- |

2.

Komisija je odgovorna in zadolžena za upravljanje večine odhodkov Evropskih razvojnih skladov. Evropska investicijska banka (EIB) od 1. aprila 2003 v celoti upravlja Sklad za spodbujanje naložb ERS. Ta sklad ni zajet v izjavo o zanesljivosti, ki jo poda Sodišče, ali v postopek razrešnice, ki jo podeli Evropski parlament (2)
   (3).

| 3. | Struktura ERS je prikazana v
  diagramu 1
  . Evropski razvojni skladi se upravljajo različno: s centraliziranim, skupnim in decentraliziranim načinom upravljanja (4). Pri centraliziranem načinu upravljanja Komisija sama upravlja postopke oddaje javnih naročil in plačila končnim upravičencem. Pri načinu skupnega upravljanja so določene izvedbene naloge zaupane mednarodnim organizacijam, pod pogojem, da računovodski, revizijski in kontrolni postopki ter postopki javnih naročil v teh organizacijah nudijo jamstva, ki so enakovredna mednarodno sprejetim standardom. Pri decentraliziranem načinu upravljanja tekoče upravljanje zagotavljata nacionalni odredbodajalec (5)posamezne države upravičenke in Komisija (glej
  diagram 2
  ). Odgovorna sta za:






  (a) | redno preverjanje, da so bile dejavnosti pravilno izvedene; |
| --- | --- | --- |

3.

Struktura ERS je prikazana v
  diagramu 1
  . Evropski razvojni skladi se upravljajo različno: s centraliziranim, skupnim in decentraliziranim načinom upravljanja (4). Pri centraliziranem načinu upravljanja Komisija sama upravlja postopke oddaje javnih naročil in plačila končnim upravičencem. Pri načinu skupnega upravljanja so določene izvedbene naloge zaupane mednarodnim organizacijam, pod pogojem, da računovodski, revizijski in kontrolni postopki ter postopki javnih naročil v teh organizacijah nudijo jamstva, ki so enakovredna mednarodno sprejetim standardom. Pri decentraliziranem načinu upravljanja tekoče upravljanje zagotavljata nacionalni odredbodajalec (5)posamezne države upravičenke in Komisija (glej
  diagram 2
  ). Odgovorna sta za:

(a)

redno preverjanje, da so bile dejavnosti pravilno izvedene;

| (b) | sprejetje primernih ukrepov za preprečevanje nepravilnosti in resne neskladnosti z zakoni in predpisi ter po potrebi za uvedbo sodnih postopkov za izterjavo neupravičeno izplačanih sredstev. |
| --- | --- |

(b)

sprejetje primernih ukrepov za preprečevanje nepravilnosti in resne neskladnosti z zakoni in predpisi ter po potrebi za uvedbo sodnih postopkov za izterjavo neupravičeno izplačanih sredstev.

Diagram 1 — Struktura ERS (po vrednosti pogodb)

Image

Diagram 2 — Načelo decentraliziranega upravljanja

Image

| 4. | V okviru Komisije skoraj vse programe ERS upravlja Urad za sodelovanje EuropeAid (v nadaljnjem besedilu: urad EuropeAid). Ta je odgovoren tudi za upravljanje večine odhodkov za zunanje odnose in razvoj, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije (6). Majhen delež projektov ERS (7)se nanaša na humanitarno pomoč, upravlja pa jih generalni direktor GD za humanitarno pomoč (GD ECHO). |
| --- | --- |

4.

V okviru Komisije skoraj vse programe ERS upravlja Urad za sodelovanje EuropeAid (v nadaljnjem besedilu: urad EuropeAid). Ta je odgovoren tudi za upravljanje večine odhodkov za zunanje odnose in razvoj, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije (6). Majhen delež projektov ERS (7)se nanaša na humanitarno pomoč, upravlja pa jih generalni direktor GD za humanitarno pomoč (GD ECHO).

IZVAJANJE SEDMEGA, OSMEGA, DEVETEGA IN DESETEGA ERS

Finančno izvajanje

| 5. | V letu 2008 so se sedmi, osmi, deveti in deseti ERS izvajali hkrati. Odredbodajalec za ERS je sedmi ERS zaprl 31. avgusta 2008 (8). Do zaprtja je bilo izplačanih 10 381 milijonov EUR (98,3 % od 10 559 milijonov EUR, dodeljenih ukrepom pomoči). Saldo v višini 178 milijonov EUR se je prenesel v deveti ERS. |
| --- | --- |

5.

V letu 2008 so se sedmi, osmi, deveti in deseti ERS izvajali hkrati. Odredbodajalec za ERS je sedmi ERS zaprl 31. avgusta 2008 (8). Do zaprtja je bilo izplačanih 10 381 milijonov EUR (98,3 % od 10 559 milijonov EUR, dodeljenih ukrepom pomoči). Saldo v višini 178 milijonov EUR se je prenesel v deveti ERS.

| 5. | V interesu dobrega finančnega poslovodenja Evropskih razvojnih skladov si Komisija še naprej prizadeva zaključiti stare projekte in sedmi ERS je bil zaprt 31. avgusta 2008, kot je bilo načrtovano. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Deseti ERS, ki pokriva obdobje od leta 2008 do leta 2013 in zagotavlja pomoč Skupnosti v višini 22 682 milijonov EUR, je začel veljati 1. julija 2008. Od tega zneska je 21 966 milijonov EUR dodeljenih državam AKP, 286 milijonov EUR pa ČDO. Ta zneska zajemata sredstva za Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB, in sicer 1 500 milijonov EUR za države AKP in 30 milijonov EUR za ČDO. In nazadnje, 430 milijonov EUR je predvidenih za odhodke, ki jih ima Komisija pri načrtovanju programov in izvajanju ERS. |
| --- | --- |

6.

Deseti ERS, ki pokriva obdobje od leta 2008 do leta 2013 in zagotavlja pomoč Skupnosti v višini 22 682 milijonov EUR, je začel veljati 1. julija 2008. Od tega zneska je 21 966 milijonov EUR dodeljenih državam AKP, 286 milijonov EUR pa ČDO. Ta zneska zajemata sredstva za Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB, in sicer 1 500 milijonov EUR za države AKP in 30 milijonov EUR za ČDO. In nazadnje, 430 milijonov EUR je predvidenih za odhodke, ki jih ima Komisija pri načrtovanju programov in izvajanju ERS.

| 7. | V
  tabeli 1
  je prikazana kumulativna poraba sredstev ERS, ki jih upravlja Komisija, in njihovo finančno izvajanje. V
  grafičnih prikazih 1
  in
  2
  so prikazana kumulativna sredstva in kumulativni sklepi po sektorju pomoči. Leta 2008 so bile presežene vse napovedi finančnega izvajanja, ki jih je Komisija pripravila za skupne obveznosti, posamezne obveznosti in plačila, saj so bile dosežene rekordne stopnje za skupne obveznosti (4 723 milijonov EUR), posamezne obveznosti (2 649 milijonov EUR) in neto plačila (3 143 milijonov EUR). Deloma je bilo tako zaradi dejstva, da se je deseti ERS začel izvajati precej hitro, in zaradi velikega povečanja dejavnosti proračunske podpore, saj so skupne obveznosti dosegle 2 583 milijonov EUR, plačila pa 606 milijonov EUR. Neporavnana plačila so se povečala za 15 %, kar je razumljivo, saj je bila med letom prevzeta rekordna stopnja obveznosti. Hkrati so se stara in neizkoriščena neporavnana plačila zmanjšala za 33 %. |
| --- | --- |

7.

V
  tabeli 1
  je prikazana kumulativna poraba sredstev ERS, ki jih upravlja Komisija, in njihovo finančno izvajanje. V
  grafičnih prikazih 1
  in
  2
  so prikazana kumulativna sredstva in kumulativni sklepi po sektorju pomoči. Leta 2008 so bile presežene vse napovedi finančnega izvajanja, ki jih je Komisija pripravila za skupne obveznosti, posamezne obveznosti in plačila, saj so bile dosežene rekordne stopnje za skupne obveznosti (4 723 milijonov EUR), posamezne obveznosti (2 649 milijonov EUR) in neto plačila (3 143 milijonov EUR). Deloma je bilo tako zaradi dejstva, da se je deseti ERS začel izvajati precej hitro, in zaradi velikega povečanja dejavnosti proračunske podpore, saj so skupne obveznosti dosegle 2 583 milijonov EUR, plačila pa 606 milijonov EUR. Neporavnana plačila so se povečala za 15 %, kar je razumljivo, saj je bila med letom prevzeta rekordna stopnja obveznosti. Hkrati so se stara in neizkoriščena neporavnana plačila zmanjšala za 33 %.

| 7. | Letos je bila Komisija spet izredno učinkovita glede obveznosti in plačil ter pri upravljanju neporavnanih zneskov. To dokazuje, da so prizadevanja v zadnjih letih, da se pospeši izvajanje programa, obrodila sadove. |
| --- | --- |

7.

Letno poročilo Komisije o finančnem poslovodenju sedmega do desetega Evropskega razvojnega sklada

| 8. | V skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za 10. ERS (9)mora Komisija vsako leto poročati o finančnem poslovodenju Evropskih razvojnih skladov. Sodišče meni, da so v poročilu o finančnem poslovodenju točno opisani doseganje operativnih ciljev Komisije za proračunsko leto (zlasti glede finančnega izvajanja in dejavnosti kontroliranja), finančno stanje in dogodki, ki so pomembno vplivali na dejavnosti, izvedene v letu 2008. |
| --- | --- |

8.

V skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za 10. ERS (9)mora Komisija vsako leto poročati o finančnem poslovodenju Evropskih razvojnih skladov. Sodišče meni, da so v poročilu o finančnem poslovodenju točno opisani doseganje operativnih ciljev Komisije za proračunsko leto (zlasti glede finančnega izvajanja in dejavnosti kontroliranja), finančno stanje in dogodki, ki so pomembno vplivali na dejavnosti, izvedene v letu 2008.

Tabela 1 —   Kumulativna poraba sredstev ERS na dan 31. decembra 2008

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Stanje ob koncu leta 2007 | Izvrševanje proračuna v proračunskem letu2008 | Stanje ob koncu leta 2008 |
| Skupni znesek | Stopnja izvajanja (40) | 7. ERS | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupni znesek | 7. ERS zaprt | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupni znesek
   (41) | Stopnja izvajanja (40) |
| A — | SREDSTVA
   (39) |

(v milijonih EUR)

Stanje ob koncu leta 2007

Izvrševanje proračuna v proračunskem letu2008

Stanje ob koncu leta 2008

Skupni znesek

Stopnja izvajanja (40)

7. ERS

8. ERS

9. ERS

10. ERS

Skupni znesek

7. ERS zaprt

8. ERS

9. ERS

10. ERS

Skupni znesek
   (41)

Stopnja izvajanja (40)

A —

37 328,7

– 765,0

–53,4

725,4

21 260,1

21 167,1

0,0

10 785,9

16 631,8

21 260,1

48 677,7

B —   PORABA

| 1. | Finančne obveznosti |
| --- | --- |

1.

37 279,4

99,9 %

– 765,0

–53,4

774,7

4 766,4

4 722,7

0,0

10 785,8

16 631,8

4 766,4

32 184,1

66,1 %

| 2. | Posamezne pravne obveznosti |
| --- | --- |

2.

32 046,0

85,8 %

– 699,2

54,6

3 163,2

130,4

2 649,1

0,0

10 539,2

14 207,4

130,4

2 649,1

51,1 %

| 3. | Plačila |
| --- | --- |

3.

26 700,0

71,5 %

– 522,8

323,1

3 253,0

89,8

3 143,1

0,0

9 928,6

10 006,7

89,8

20 025,1

41,1 %

| C — | Neporavnana plačila (B1-B3) |
| --- | --- |

C —

10 579,4

28,3 %

0,0

857,3

6 625,1

4 676,6

12 159,0

25,0 %

| D — | Razpoložljiv saldo (A-B1) |
| --- | --- |

D —

49,3

0,1 %

0,0

0,0

0,0

16 493,7

16 493,7

33,9 %

Vir: Računsko sodišče na podlagi poročil ERS o finančnem izvajanju in finančnih izkazov stanja ERS na dan 31. decembra 2008.

Image

IZJAVA O ZANESLJIVOSTI, KI JO RAČUNSKO SODIŠČE PODAJA GLEDE EVROPSKIH RAZVOJNIH SKLADOV

Izjava o zanesljivosti, ki jo Računsko sodišče podaja glede sedmega, osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2008

| I. | Sodišče je v skladu z določbami člena 248 Pogodbe revidiralo:







  (a) | končne letne računovodske izkaze sedmega, osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2008, ki vsebujejo konsolidirane finančne izkaze
   (10)
  in konsolidirano poročilo o finančnem izvajanju sedmega, osmega, devetega in desetega ERS, in |
| --- | --- | --- |

I.

(a)

končne letne računovodske izkaze sedmega, osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2008, ki vsebujejo konsolidirane finančne izkaze
   (10)
  in konsolidirano poročilo o finančnem izvajanju sedmega, osmega, devetega in desetega ERS, in

| (b) | zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij v pravnem okviru Evropskih razvojnih skladov za tisti del virov ERS, za katerega finančno poslovodenje je odgovorna Komisija
   (11). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij v pravnem okviru Evropskih razvojnih skladov za tisti del virov ERS, za katerega finančno poslovodenje je odgovorna Komisija
   (11).

Odgovornost vodstva

| II. | V skladu s finančnimi uredbami v zvezi s sedmim, osmim, devetim in desetim ERS je vodstvo
   (12)
  odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev končnih letnih računovodskih izkazov Evropskih razvojnih skladov ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij:







  (a) | Odgovornost vodstva za končne letne računovodske izkaze Evropskih razvojnih skladov zajema zasnovo, izvedbo in vzdrževanje notranjega kontroliranja, ki zadeva pripravo in pošteno predstavitev finančnih izkazov, v katerih ni pomembnih napačnih navedb bodisi zaradi goljufije ali napake, izbiro in uporabo ustreznih računovodskih politik na podlagi računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja ERS
   (13)
  , ter pripravo računovodskih ocen, ki so glede na razmere razumne. Komisija odobri končne letne računovodske izkaze Evropskih razvojnih skladov. |
| --- | --- | --- |

II.

(a)

Odgovornost vodstva za končne letne računovodske izkaze Evropskih razvojnih skladov zajema zasnovo, izvedbo in vzdrževanje notranjega kontroliranja, ki zadeva pripravo in pošteno predstavitev finančnih izkazov, v katerih ni pomembnih napačnih navedb bodisi zaradi goljufije ali napake, izbiro in uporabo ustreznih računovodskih politik na podlagi računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja ERS
   (13)
  , ter pripravo računovodskih ocen, ki so glede na razmere razumne. Komisija odobri končne letne računovodske izkaze Evropskih razvojnih skladov.

| (b) | Način, na katerega vodstvo izvršuje svojo odgovornost za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij, je odvisen od metode izvajanja Evropskih razvojnih skladov. V primeru neposrednega centraliziranega upravljanja izvajalske naloge opravljajo oddelki Komisije. Pri decentraliziranem upravljanju so izvajalske naloge dodeljene tretjim državam, pri posrednem centraliziranem upravljanju pa drugim organom. V primeru skupnega upravljanja Komisija naloge izvaja skupaj z mednarodnimi organizacijami. Izvajalske naloge morajo biti skladne z načelom dobrega finančnega poslovodenja, kar zahteva zasnovo, izvedbo in vzdrževanje uspešnega in učinkovitega notranjega kontroliranja, vključno z ustreznim nadzorom in primernimi ukrepi za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi tudi s pravnimi postopki za izterjavo napačno izplačanih ali porabljenih sredstev. Ne glede na uporabljeno metodo izvajanja je za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropskih razvojnih skladov, na koncu odgovorna Komisija. |
| --- | --- |

(b)

Način, na katerega vodstvo izvršuje svojo odgovornost za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij, je odvisen od metode izvajanja Evropskih razvojnih skladov. V primeru neposrednega centraliziranega upravljanja izvajalske naloge opravljajo oddelki Komisije. Pri decentraliziranem upravljanju so izvajalske naloge dodeljene tretjim državam, pri posrednem centraliziranem upravljanju pa drugim organom. V primeru skupnega upravljanja Komisija naloge izvaja skupaj z mednarodnimi organizacijami. Izvajalske naloge morajo biti skladne z načelom dobrega finančnega poslovodenja, kar zahteva zasnovo, izvedbo in vzdrževanje uspešnega in učinkovitega notranjega kontroliranja, vključno z ustreznim nadzorom in primernimi ukrepi za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi tudi s pravnimi postopki za izterjavo napačno izplačanih ali porabljenih sredstev. Ne glede na uporabljeno metodo izvajanja je za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropskih razvojnih skladov, na koncu odgovorna Komisija.

Odgovornost revizorja

| III. | Sodišče je odgovorno, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovi izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Sodišče je svojo revizijo opravilo v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi in etičnima kodeksoma MZRS in INTOSAI. Ti standardi določajo, da mora Sodišče načrtovati in izvesti revizijo tako, da pridobi razumno zagotovilo o tem, da v končnih letnih računovodskih izkazih Evropskih razvojnih skladov ni pomembnih napačnih navedb ter da so z izkazi povezane transakcije kot celota zakonite in pravilne. |
| --- | --- |

III.

| IV. | V kontekstu, opisanem v odstavku III, revizija zajema izvedbo postopkov, namenjenih pridobitvi revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v končnih konsolidiranih računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Izbrani postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v končnih konsolidiranih računovodskih izkazih in tveganja pomembne neskladnosti osnovnih transakcij z zahtevami pravnega okvira za Evropske razvojne sklade bodisi zaradi goljufije ali napake. Revizor pri pripravi teh ocen tveganja upošteva notranje kontroliranje, ki zadeva pripravo in pošteno predstavitev končnih konsolidiranih računovodskih izkazov, ter nadzorne in kontrolne sisteme, ki se izvajajo za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, da oblikuje danim razmeram primerne revizijske postopke. Pri reviziji, ki se izvaja v tem kontekstu, se ovrednotita tudi primernost uporabljenih računovodskih politik in razumnost izdelanih računovodskih ocen, prav tako pa se ovrednoti skupna predstavitev končnih konsolidiranih računovodskih izkazov in letnih poročil o dejavnostih. |
| --- | --- |

IV.

| V. | Sodišče ni pridobilo vseh potrebnih informacij in dokumentacije za 10 plačil v vzorcu, ki so bila izplačana mednarodnim organizacijam. Zato ne more podati mnenja o pravilnosti odhodkov, ki znašajo 190 milijonov EUR oziroma 6,7 % letnih odhodkov. |
| --- | --- |

V.

| VI. | Sodišče ob upoštevanju omejitve iz odstavka V meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostni in ustrezni, da zagotovijo osnovo za njegovo izjavo o zanesljivosti. |
| --- | --- |

VI.

Mnenje o zanesljivosti računovodskih izkazov

| VII. | Sodišče meni, da končni računovodski izkazi sedmega, osmega, devetega in desetega ERS v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje Evropskih razvojnih skladov na dan 31. decembra 2008 ter izide njihovih dejavnosti in denarnih tokov za leto, ki se je izteklo, v skladu z določbami finančne uredbe in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Sodišče brez pridržka k mnenju, podanemu v odstavku VII, opozarja na dejstvo, da metoda, uporabljena za oceno rezervacije za nastale stroške, ni veljavna za določene vrste pogodb, in na odločitev Komisije, da metodo izpopolni od proračunskega leta 2009 naprej. |
| --- | --- |

VIII.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z izkazi

| IX. | Sodišče meni, da v prihodkih in obveznostih za sedmi, osmi, deveti in deseti ERS za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, ni bilo pomembnih napak. |
| --- | --- |

IX.

| X. | Ne da bi bilo zaradi tega vprašljivo mnenje iz odstavka IX, Sodišče opozarja na veliko pogostost količinsko neopredeljivih napak, ki so nastale pri obveznostih za proračunsko podporo, četudi niso vključene v oceno skupne napake. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Sodišče meni, da so na plačila iz sedmega, osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, vplivale pomembne napake. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Sodišče je odkrilo bistvene izboljšave v Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemih. Ugotovilo je, da bi bilo mogoče podati jasnejše zaključke o tem, kako rezultati različnih kontrol prispevajo k zagotovilu generalnega direktorja, in o izboljšanju zasnove in/ali izvedbe določenih sistemov. Vendar tudi opozarja, da si mora Komisija prizadevati za podkrepitev svojih sklepov o upravičenosti do proračunske podpore. Za to je potreben strukturiran in formaliziran prikaz, da imajo države prejemnice ustrezen program reform. |
| --- | --- |

XII.

16. in 17. september 2009

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

| Evropsko računsko sodišče |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

Podatki v podporo izjavi o zanesljivosti

Obseg revizije in revizijski pristop

| 9. | Opažanja glede zanesljivosti računovodskih izkazov ERS, navedena v odstavkih VII in VIII izjave o zanesljivosti, temeljijo na reviziji konsolidiranih izkazov stanja (14)in konsolidiranega poročila o finančnem izvajanju sedmega, osmega, devetega in desetega ERS (15). Revizija je zajemala primeren obseg revizijskih postopkov, ki so bili zasnovani, da se na podlagi preizkusov preverijo dokazi v zvezi z zneski in razkritji. Pri reviziji so se ocenila uporabljena računovodska načela, pomembne ocene, ki jih je pripravilo vodstvo, in celotna predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

9.

Opažanja glede zanesljivosti računovodskih izkazov ERS, navedena v odstavkih VII in VIII izjave o zanesljivosti, temeljijo na reviziji konsolidiranih izkazov stanja (14)in konsolidiranega poročila o finančnem izvajanju sedmega, osmega, devetega in desetega ERS (15). Revizija je zajemala primeren obseg revizijskih postopkov, ki so bili zasnovani, da se na podlagi preizkusov preverijo dokazi v zvezi z zneski in razkritji. Pri reviziji so se ocenila uporabljena računovodska načela, pomembne ocene, ki jih je pripravilo vodstvo, in celotna predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov.

| 10. | Opažanja glede pravilnosti (16)transakcij, predstavljena v odstavkih IX do XII izjave o zanesljivosti, temeljijo na naslednjih sestavnih delih:






  (a) | preizkušanje podatkov v reprezentativnem statističnem vzorcu z 225 postavkami, od katerih jih 45 predstavlja finančne in posamezne pravne obveznosti, 180 pa plačila, ki so jih izvršile osrednje službe urada EuropeAid in delegacije, vključno s 40 predujmi. Kjer je bilo potrebno, so bile izvajalske organizacije in končni upravičenci obiskani na kraju samem, da so se preverila izvršena plačila, prijavljena v finančnih poročilih ali izjavah o stroških; |
| --- | --- | --- |

10.

Opažanja glede pravilnosti (16)transakcij, predstavljena v odstavkih IX do XII izjave o zanesljivosti, temeljijo na naslednjih sestavnih delih:

(a)

preizkušanje podatkov v reprezentativnem statističnem vzorcu z 225 postavkami, od katerih jih 45 predstavlja finančne in posamezne pravne obveznosti, 180 pa plačila, ki so jih izvršile osrednje službe urada EuropeAid in delegacije, vključno s 40 predujmi. Kjer je bilo potrebno, so bile izvajalske organizacije in končni upravičenci obiskani na kraju samem, da so se preverila izvršena plačila, prijavljena v finančnih poročilih ali izjavah o stroških;

| (b) | ocena uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov v osrednjih službah urada EuropeAid in delegacijah, vključno z nadaljnjim ukrepanjem na podlagi ključnih opažanj iz prejšnje izjave o zanesljivosti (glej
  Prilogo 2
  ):






  (i) | predhodni pregledi, ki jih odredbodajalci opravijo glede pogodb in plačil, |
| --- | --- | --- |

(b)

ocena uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov v osrednjih službah urada EuropeAid in delegacijah, vključno z nadaljnjim ukrepanjem na podlagi ključnih opažanj iz prejšnje izjave o zanesljivosti (glej
  Prilogo 2
  ):

(i)

predhodni pregledi, ki jih odredbodajalci opravijo glede pogodb in plačil,

| (ii) | nadzor nad izvajalskimi organizacijami, |
| --- | --- |

(ii)

nadzor nad izvajalskimi organizacijami,

| (iii) | zunanje revizije, |
| --- | --- |

(iii)

zunanje revizije,

| (iv) | nadzor, ki ga izvajajo osrednje službe urada EuropeAid, |
| --- | --- |

(iv)

nadzor, ki ga izvajajo osrednje službe urada EuropeAid,

| (v) | notranja revizija; |
| --- | --- |

(v)

notranja revizija;

| (c) | ocena letnega poročila o dejavnostih in izjave generalnega direktorja urada EuropeAid. |
| --- | --- |

(c)

ocena letnega poročila o dejavnostih in izjave generalnega direktorja urada EuropeAid.

| 11. | V okviru revizije je bilo zaradi podrobne revizije transakcij na kraju samem obiskanih pet držav, in sicer Angola, Republika Kongo, Malavi, Mozambik in Mavretanija. |
| --- | --- |

11.

V okviru revizije je bilo zaradi podrobne revizije transakcij na kraju samem obiskanih pet držav, in sicer Angola, Republika Kongo, Malavi, Mozambik in Mavretanija.

| 12. | Sodišče je pri reviziji pregledalo vzpostavljene postopke za obračunavanje in nadziranje izdanih nalogov za izterjavo. |
| --- | --- |

12.

Sodišče je pri reviziji pregledalo vzpostavljene postopke za obračunavanje in nadziranje izdanih nalogov za izterjavo.

Zanesljivost računovodskih izkazov

| 13. | Letni računovodski izkazi za leto 2008 so četrti niz računovodskih izkazov, pripravljenih po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Sodišče je v svojih prejšnjih letnih poročilih omenilo, da računovodski sistem za ERS ni imel vseh lastnosti, potrebnih za učinkovito in uspešno poročanje o ekonomskih informacijah na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Zaradi tega se je povečalo tveganje računovodskih napak kot posledica obsežnih ročnih posegov, potrebnih za vnos podatkov, pripravljenih na podlagi nastanka plačil, v letne računovodske izkaze, pripravljene na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Vendar je Sodišče kljub temu tveganju z revizijo ugotovilo, da v letnih računovodskih izkazih ni bilo pomembnih napak. |
| --- | --- |

13.

Letni računovodski izkazi za leto 2008 so četrti niz računovodskih izkazov, pripravljenih po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Sodišče je v svojih prejšnjih letnih poročilih omenilo, da računovodski sistem za ERS ni imel vseh lastnosti, potrebnih za učinkovito in uspešno poročanje o ekonomskih informacijah na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Zaradi tega se je povečalo tveganje računovodskih napak kot posledica obsežnih ročnih posegov, potrebnih za vnos podatkov, pripravljenih na podlagi nastanka plačil, v letne računovodske izkaze, pripravljene na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Vendar je Sodišče kljub temu tveganju z revizijo ugotovilo, da v letnih računovodskih izkazih ni bilo pomembnih napak.

| 13. | Uvedba novega računovodskega sistema v letu 2009 je odpravila pretekle omejitve. Novi sistem ima vse lastnosti, potrebne za učinkovito in uspešno poročanje na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Tako kot v preteklih letih, se tudi v proračunskem letu 2008 za zmanjšanje tveganj izvajajo strožje kontrole ročne obdelave. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Februarja 2009 je začel delovati nov računovodski sistem evidentiranja na podlagi nastanka poslovnega dogodka (ABAC FED). V ta sistem so se prenesli vsi operativni, finančni in računovodski podatki za ERS. To bi moralo dodatno okrepiti računovodsko okolje ERS. |
| --- | --- |

14.

Februarja 2009 je začel delovati nov računovodski sistem evidentiranja na podlagi nastanka poslovnega dogodka (ABAC FED). V ta sistem so se prenesli vsi operativni, finančni in računovodski podatki za ERS. To bi moralo dodatno okrepiti računovodsko okolje ERS.

| 15. | Letni računovodski izkazi vsebujejo rezervacijo v višini 2 113 milijonov EUR za stroške, ki so nastali v obdobju poročanja, vendar zanje do konca leta niso bili prejeti nobeni računi. Ta rezervacija je ocenjena na podlagi številnih domnev, predvsem linearnosti pogodbenih odhodkov. Kot je Komisija najavila v svojem odgovoru na Letno poročilo Sodišča o ERS za proračunsko leto 2007 (17), je izvedla študijo, s katero je potrdila, da ta domneva ne velja za določene dele pogodb. Kot je navedeno v opombah k letnim računovodskim izkazom, je Komisija sklenila, da bo s proračunskim letom 2009 začela izpopolnjevati svojo metodo. |
| --- | --- |

15.

Letni računovodski izkazi vsebujejo rezervacijo v višini 2 113 milijonov EUR za stroške, ki so nastali v obdobju poročanja, vendar zanje do konca leta niso bili prejeti nobeni računi. Ta rezervacija je ocenjena na podlagi številnih domnev, predvsem linearnosti pogodbenih odhodkov. Kot je Komisija najavila v svojem odgovoru na Letno poročilo Sodišča o ERS za proračunsko leto 2007 (17), je izvedla študijo, s katero je potrdila, da ta domneva ne velja za določene dele pogodb. Kot je navedeno v opombah k letnim računovodskim izkazom, je Komisija sklenila, da bo s proračunskim letom 2009 začela izpopolnjevati svojo metodo.

| 15. | Opravljena je bila študija, s katero je bila preverjena veljavnost metode, ki se uporablja za oceno rezervacije za račune, ki bodo prejeti. Ugotovljeno je bilo, da je bila metoda v veliki večini primerov veljavna. Komisija bo ob upoštevanju ugotovitev študije metodo izboljšala za zaprtje za leto 2009. |
| --- | --- |

15.

Pravilnost transakcij

| 16. | Glavne značilnosti in rezultati preizkušanja podatkov na podlagi vzorca so predstavljeni v
  Prilogi 1
  . |
| --- | --- |

16.

Glavne značilnosti in rezultati preizkušanja podatkov na podlagi vzorca so predstavljeni v
  Prilogi 1
  .

Prihodki

| 17. | Sodišče je z revizijo transakcij pri prihodkih ugotovilo, da v njih ni pomembnih napak. |
| --- | --- |

17.

Sodišče je z revizijo transakcij pri prihodkih ugotovilo, da v njih ni pomembnih napak.

Prevzete obveznosti za projekte

| 18. | Sodišče je z revizijo prevzetih obveznosti za projekte ugotovilo, da v njih ni pomembnih napak. |
| --- | --- |

18.

Sodišče je z revizijo prevzetih obveznosti za projekte ugotovilo, da v njih ni pomembnih napak.

Prevzete obveznosti za proračunsko podporo

| 19. | Sodišče je z revizijo prevzetih obveznosti za proračunsko podporo ugotovilo, da nanje vpliva visoka stopnja količinsko neopredeljivih napak. V primerjavi s prejšnjimi leti je ugotovilo, da se ocene, ki jih Komisija izvede glede spoštovanja zahtev Sporazuma iz Cotonouja, izboljšujejo; prikaz je bolje strukturiran in formaliziran, zlasti za pogodbe o razvojnih ciljih tisočletja. Vendar je Sodišče vseeno odkrilo pogoste primere, v katerih Komisija ni na strukturiran in formaliziran način prikazala, da je bilo upravljanje javnih financ dovolj pregledno, odgovorno in uspešno (glej odstavke 44 do 46). |
| --- | --- |

19.

Sodišče je z revizijo prevzetih obveznosti za proračunsko podporo ugotovilo, da nanje vpliva visoka stopnja količinsko neopredeljivih napak. V primerjavi s prejšnjimi leti je ugotovilo, da se ocene, ki jih Komisija izvede glede spoštovanja zahtev Sporazuma iz Cotonouja, izboljšujejo; prikaz je bolje strukturiran in formaliziran, zlasti za pogodbe o razvojnih ciljih tisočletja. Vendar je Sodišče vseeno odkrilo pogoste primere, v katerih Komisija ni na strukturiran in formaliziran način prikazala, da je bilo upravljanje javnih financ dovolj pregledno, odgovorno in uspešno (glej odstavke 44 do 46).

| 19. | Komisija pozdravlja dejstvo, da Sodišče priznava opazne rezultate njenih stalnih prizadevanj za izboljšanje jasnosti in strukture ocen spoštovanja Sporazuma iz Cotonouja glede upravičenosti do proračunske podpore (člen 61 Sporazuma). Komisija se osredotoča na nadaljevanje postopka izboljšave, da se v njenih ocenah odstranijo vse nejasnosti. To je treba doseči z nadaljnjim izboljšanjem navodil o proračunski podpori, usposabljanjem in spodbujanjem ozaveščanja o pomenu strukturiranega in formalnega dokazovanja upravičenosti.

  Komisija za dodatno izboljšanje svojih analiz verodostojnosti programov reform upravljanja javnih financ upravičencev razvija metodologijo ocenjevanja, ki jo bodo uporabljale delegacije. |
| --- | --- |

19.

Komisija za dodatno izboljšanje svojih analiz verodostojnosti programov reform upravljanja javnih financ upravičencev razvija metodologijo ocenjevanja, ki jo bodo uporabljale delegacije.

Plačila za projekte

| 20. | Sodišče je z revizijo predujmov ugotovilo, da v njih ni pomembnih napak. |
| --- | --- |

20.

Sodišče je z revizijo predujmov ugotovilo, da v njih ni pomembnih napak.

| 21. | Čeprav je Komisija posredovala, da bi olajšala izvedbo revizijskega dela, Sodišče ni pridobilo vseh potrebnih informacij in gradiva o 10 transakcijah, ki so jih upravljale mednarodne organizacije (18), zato ne more podati mnenja o pravilnosti teh transakcij. Opazilo je, da je o podobni težavi poročal že preverjalec, ki ga je Komisija pooblastila za izvedbo revizijskega obiska z namenom preverjanja v eni od teh organizacij (19). |
| --- | --- |

21.

Čeprav je Komisija posredovala, da bi olajšala izvedbo revizijskega dela, Sodišče ni pridobilo vseh potrebnih informacij in gradiva o 10 transakcijah, ki so jih upravljale mednarodne organizacije (18), zato ne more podati mnenja o pravilnosti teh transakcij. Opazilo je, da je o podobni težavi poročal že preverjalec, ki ga je Komisija pooblastila za izvedbo revizijskega obiska z namenom preverjanja v eni od teh organizacij (19).

| 21. | Komisija v celoti podpira zahteve Sodišča po informacijah. Priznava, da je za dve organizaciji, ki predstavljata pet transakcij, potrebna dokumentacija kljub posredovanju Komisije prispela prepozno. Vendar so te organizacije vse bolj pripravljene sodelovati. Komisija je te organizacije opozorila, da je zaradi kratkih delovnih rokov Sodišča pomembna pravočasna dostava zahtevanih informacij. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Sodišče je z revizijo ugotovilo, da je na znesek revidiranih plačil vplivala pomembna stopnja napak (20). Pogostost in vrsta napak ter učinek količinsko opredeljivih napak so predstavljeni v
  Prilogi 1 (del 1, 1.3
  in
  1.4
  ). |
| --- | --- |

22.

Sodišče je z revizijo ugotovilo, da je na znesek revidiranih plačil vplivala pomembna stopnja napak (20). Pogostost in vrsta napak ter učinek količinsko opredeljivih napak so predstavljeni v
  Prilogi 1 (del 1, 1.3
  in
  1.4
  ).

| 22. | Komisija je vzpostavila kontrolni sistem, ki temelji na delu zunanjih revizorjev, nadzornikov in na notranjih pregledih, ki preprečujejo ali odkrijejo in popravijo veliko napak pred izvršitvijo plačil. Treba pa je priznati, da nekatere delegacije morajo delati v posebej težkih okoliščinah, kot na primer Angola, ki je bila del revizije Sodišča. Komisija še naprej izboljšuje svoj kontrolni sistem in si prizadeva za primerno ravnotežje stroškovne učinkovitosti, ki zagotavlja razumno zagotovilo. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Glavne količinsko opredeljive napake so se nanašale na naslednje vidike:






  (a) | upravičenost: odhodki so nastali zunaj obdobja izvajanja ali presegli dovoljen proračun ali pa zadevali neupravičene postavke; |
| --- | --- | --- |

23.

Glavne količinsko opredeljive napake so se nanašale na naslednje vidike:

(a)

upravičenost: odhodki so nastali zunaj obdobja izvajanja ali presegli dovoljen proračun ali pa zadevali neupravičene postavke;

| (b) | dejanskost: ni računov ali drugih dokazil; |
| --- | --- |

(b)

dejanskost: ni računov ali drugih dokazil;

| (c) | točnost: napake pri izračunu. |
| --- | --- |

(c)

točnost: napake pri izračunu.

| 24. | Odkrite količinsko neopredeljive napake večinoma zadevajo skladnost z zakonsko predpisanimi bančnimi jamstvi, uporabljeno vrsto pogodbe, razpoznavnost finančne podpore ERS, predhodno odobritev dokumentov za javna naročila in pogodbene roke za predstavitev finančnih poročil. |
| --- | --- |

24.

Odkrite količinsko neopredeljive napake večinoma zadevajo skladnost z zakonsko predpisanimi bančnimi jamstvi, uporabljeno vrsto pogodbe, razpoznavnost finančne podpore ERS, predhodno odobritev dokumentov za javna naročila in pogodbene roke za predstavitev finančnih poročil.

| 24. | Komisija je po priporočilih Sodišča sprejela ukrepe za zaostritev preverjanj bančnih jamstev in trenutno se dokončujejo nova navodila o prepoznavnosti. Druge točke, na katere je opozorilo Sodišče, so zelo povezane z izvajanjem projekta in torej z omejitvami pri tem. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Lokalni nadzorniki ali odredbodajalci bi morali večino napak odkriti in popraviti, preden so se odobrila plačila (glej odstavka 33 in 34). Večina primerov, v katerih so manjkala dokazila, je bila v zvezi z zaprtjem starih projektov sedmega ERS v Angoli, ki so se izvajali v obdobju oboroženih spopadov in političnih nemirov. Zaradi teh težavnih razmer in ker je od konca projektov minilo že precej časa, je imela delegacija, ki sploh ni bila odgovorna za upravljanje teh projektov, velike težave pri pridobivanju vseh potrebnih dokazil. |
| --- | --- |

25.

Lokalni nadzorniki ali odredbodajalci bi morali večino napak odkriti in popraviti, preden so se odobrila plačila (glej odstavka 33 in 34). Večina primerov, v katerih so manjkala dokazila, je bila v zvezi z zaprtjem starih projektov sedmega ERS v Angoli, ki so se izvajali v obdobju oboroženih spopadov in političnih nemirov. Zaradi teh težavnih razmer in ker je od konca projektov minilo že precej časa, je imela delegacija, ki sploh ni bila odgovorna za upravljanje teh projektov, velike težave pri pridobivanju vseh potrebnih dokazil.

| 25. | V upravljanje sodelovanja v državah, na katere vplivajo posebne težave, kot so vojna, neredi, itd., so vključena posebna tveganja, kot je bilo v primeru Angole. Obseg težave manjkajoče dokumentacije, ki jo je Sodišče opazilo v Angoli, na noben način ni splošno pravilo vsega upravljanja sodelovanja med državami AKP, kar dokazujejo odlični rezultati drugih revidiranih organov. |
| --- | --- |

25.

Plačila proračunske podpore

| 26. | Sodišče je z revizijo plačil proračunske podpore ugotovilo, da nanje vpliva visoka stopnja količinsko neopredeljivih napak. Med odkrite primere sodijo: pomanjkanje dokazov o tem, da so bili devizni prenosi obračunani v skladu z veljavnimi določbami, Komisija je oceno spoštovanja pogojev pripravila na podlagi zastarelih podatkov ali je sploh ni izvedla, analiza dejavnikov, ki ovirajo izvajanje programa reforme upravljanja javnih financ, ni bila zadostna in uporabljeno je bilo napačno referenčno obdobje za oceno doseganja kazalnikov (glej odstavke 44 do 46). |
| --- | --- |

26.

Sodišče je z revizijo plačil proračunske podpore ugotovilo, da nanje vpliva visoka stopnja količinsko neopredeljivih napak. Med odkrite primere sodijo: pomanjkanje dokazov o tem, da so bili devizni prenosi obračunani v skladu z veljavnimi določbami, Komisija je oceno spoštovanja pogojev pripravila na podlagi zastarelih podatkov ali je sploh ni izvedla, analiza dejavnikov, ki ovirajo izvajanje programa reforme upravljanja javnih financ, ni bila zadostna in uporabljeno je bilo napačno referenčno obdobje za oceno doseganja kazalnikov (glej odstavke 44 do 46).

| 26. | Komisija ugotavlja, da je v številnih primerih do teh količinsko neopredeljivih napak prišlo zaradi nejasnosti v sporazumih o financiranju, ki so bili pripravljeni, preden so bila leta 2007 sprejeta najnovejša navodila. Novejši sporazumi, sestavljeni v skladu z navodili iz leta 2007, so bolj jasno strukturirani. Pričakuje se, da bodo izplačila, izvedena na podlagi teh novejših sporazumov, omogočila jasnejše ocene in znatno manj napak. Poleg tega Komisija v vseh svojih službah spodbuja razširjeno ozaveščanje o potrebi po bolj strukturiranem in formalnem pristopu k ocenjevanju plačil proračunske podpore.

  Poleg tega je Komisija februarja 2009 revidirala finančne tokove za plačila proračunske podpore, da se je okrepila vloga finančnega preverjanja v postopku odobritve. Pričakuje se, da se bo zato še bolj povečala strogost ocen plačil in s tem skladnost s pogoji, določenimi v sporazumih o financiranju. |
| --- | --- |

26.

Poleg tega je Komisija februarja 2009 revidirala finančne tokove za plačila proračunske podpore, da se je okrepila vloga finančnega preverjanja v postopku odobritve. Pričakuje se, da se bo zato še bolj povečala strogost ocen plačil in s tem skladnost s pogoji, določenimi v sporazumih o financiranju.

Letno poročilo o dejavnostih in izjava generalnega direktorja urada EuropeAid

| 27. | Sodišče je pri preučevanju letnega poročila o dejavnostih in izjave generalnega direktorja urada EuropeAid za proračunsko leto 2008 ocenilo, v kolikšnem obsegu predstavljata pošteno sliko (tj. brez bistvenih izkrivljanj) uspešnosti vzpostavljenih postopkov. Zlasti je preučilo, ali nadzorni in kontrolni sistemi nudijo potrebno zagotovilo o pravilnosti transakcij. |
| --- | --- |

27.

Sodišče je pri preučevanju letnega poročila o dejavnostih in izjave generalnega direktorja urada EuropeAid za proračunsko leto 2008 ocenilo, v kolikšnem obsegu predstavljata pošteno sliko (tj. brez bistvenih izkrivljanj) uspešnosti vzpostavljenih postopkov. Zlasti je preučilo, ali nadzorni in kontrolni sistemi nudijo potrebno zagotovilo o pravilnosti transakcij.

| 28. | Kot je omenjeno v odstavku 4, je naloga urada EuropeAid izvajati večino instrumentov zunanje pomoči (21), financiranih iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti in Evropskih razvojnih skladov. Letno poročilo o dejavnostih in izjava ne razlikujeta med dejavnostmi, financiranimi iz splošnega proračuna, in tistimi, financiranimi iz ERS, pri katerih obstaja enako tveganje pri delovanju in za katere veljajo podobne izvajalske ureditve. Če torej ni drugače določeno, se opažanja, ki jih Sodišče podaja o letnem poročilu o dejavnostih in izjavi ter nadzornih in kontrolnih sistemih, nanašajo na celotno področje odgovornosti EuropeAid. |
| --- | --- |

28.

Kot je omenjeno v odstavku 4, je naloga urada EuropeAid izvajati večino instrumentov zunanje pomoči (21), financiranih iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti in Evropskih razvojnih skladov. Letno poročilo o dejavnostih in izjava ne razlikujeta med dejavnostmi, financiranimi iz splošnega proračuna, in tistimi, financiranimi iz ERS, pri katerih obstaja enako tveganje pri delovanju in za katere veljajo podobne izvajalske ureditve. Če torej ni drugače določeno, se opažanja, ki jih Sodišče podaja o letnem poročilu o dejavnostih in izjavi ter nadzornih in kontrolnih sistemih, nanašajo na celotno področje odgovornosti EuropeAid.

| 29. | Letno poročilo o dejavnostih je skladno z ugotovitvami Sodišča o izvajanju in rezultatih vzpostavljenih nadzornih in kontrolnih sistemov. Sodišče opaža, da se je kakovost letnega poročila o dejavnostih v primerjavi s prejšnjimi leti precej izboljšala, saj je bolje strukturirano, jasnejše in bolj informativno, predvsem zaradi večje uporabe kvantitativnih kazalnikov. Vendar bi bilo mogoče podati bolj določne zaključke o tem, kako rezultati različnih kontrol prispevajo k zagotovilu generalnega direktorja. Ključni kazalnik ocenjenega finančnega učinka napak, ki preostanejo še po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol, bi generalnemu direktorju zagotovil tudi trdnejšo osnovo za opredelitev, ali ta učinek ostaja pod merili pomembnosti, ki so bila določena. |
| --- | --- |

29.

Letno poročilo o dejavnostih je skladno z ugotovitvami Sodišča o izvajanju in rezultatih vzpostavljenih nadzornih in kontrolnih sistemov. Sodišče opaža, da se je kakovost letnega poročila o dejavnostih v primerjavi s prejšnjimi leti precej izboljšala, saj je bolje strukturirano, jasnejše in bolj informativno, predvsem zaradi večje uporabe kvantitativnih kazalnikov. Vendar bi bilo mogoče podati bolj določne zaključke o tem, kako rezultati različnih kontrol prispevajo k zagotovilu generalnega direktorja. Ključni kazalnik ocenjenega finančnega učinka napak, ki preostanejo še po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol, bi generalnemu direktorju zagotovil tudi trdnejšo osnovo za opredelitev, ali ta učinek ostaja pod merili pomembnosti, ki so bila določena.

| 29. | Komisija priznava, da je kot del njenih stalnih prizadevanj za izboljšanje skupnega sistema notranje kontrole potrebno dodatno delo na področju zgradbe kontrolnih sistemov za zunanjo pomoč in njihov prispevek k Izjavi generalnega direktorja o zanesljivosti. Urad EuropeAid bo ob upoštevanju tega in v povezavi z delom Komisije na področju dopustnega tveganja v letu 2010 izvedel pregled svoje strategije kontrol. |
| --- | --- |

29.

| 30. | V letnem poročilu o dejavnostih so omenjene precejšnje kadrovske omejitve (22). Velik delež zaposlenih s kratkoročnimi pogodbami in s tem povezane kadrovske menjave naj bi v osrednjih službah EuropeAid povzročile izgubo institucionalnega spomina, ki škodi neprekinjenosti in razpoznavnosti operativnega upravljanja ter učinkovitosti porabe sredstev. V delegacijah je stopnja prostih delovnih mest prikazana kot nevarno visoka in se še povečuje. |
| --- | --- |

30.

V letnem poročilu o dejavnostih so omenjene precejšnje kadrovske omejitve (22). Velik delež zaposlenih s kratkoročnimi pogodbami in s tem povezane kadrovske menjave naj bi v osrednjih službah EuropeAid povzročile izgubo institucionalnega spomina, ki škodi neprekinjenosti in razpoznavnosti operativnega upravljanja ter učinkovitosti porabe sredstev. V delegacijah je stopnja prostih delovnih mest prikazana kot nevarno visoka in se še povečuje.

| 30. | Vprašanje kadrovskih menjav je povezano z omejitvijo, ki jo povzroča dejstvo, da je najdaljše trajanje pogodbenih uslužbencev v Bruslju tri leta. Urad EuropeAid je zaradi zmanjšanja tveganja izgube institucionalnega spomina zaradi kadrovskih menjav vzpostavil vrsto ukrepov: poročanje, obvezni primopredajni zapisniki v okviru Standardov notranjega kontroliranja, sistematično nadzorovanje pogodbenih uslužbencev s strani uradnikov v delegaciji. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Sodišče je v svojem Letnem poročilu o ERS za proračunsko leto 2007 priporočilo izvedbo pregleda, s katerim bi se ocenilo, ali imajo osrednje službe EuropeAid in delegacije na voljo stopnjo in vrsto kadrovskih virov, ki ju potrebujejo za zagotovitev kakovosti kontrol (23). Prav tako je priporočilo, da bi bilo treba kadrovsko politiko oblikovati na podlagi analize spretnosti in znanj, potrebnih pri upravljanju proračunske podpore, glede na to, da je ta čedalje pomembnejša (24). |
| --- | --- |

31.

Sodišče je v svojem Letnem poročilu o ERS za proračunsko leto 2007 priporočilo izvedbo pregleda, s katerim bi se ocenilo, ali imajo osrednje službe EuropeAid in delegacije na voljo stopnjo in vrsto kadrovskih virov, ki ju potrebujejo za zagotovitev kakovosti kontrol (23). Prav tako je priporočilo, da bi bilo treba kadrovsko politiko oblikovati na podlagi analize spretnosti in znanj, potrebnih pri upravljanju proračunske podpore, glede na to, da je ta čedalje pomembnejša (24).

| 31. | V okolju ničelne rasti delovnih mest pri Komisiji do leta 2013 urad EuropeAid obravnava kadrovske zadeve preko treh elementov: | Podrobne vsakoletne analize potreb na podlagi ocene delovne obremenitve za operativni in finančni ter pogodbeni in revizijski oddelek v delegacijah. Izbor in zaposlovanje osebja z usposobljenostjo ter spretnostmi in znanjem, ki ustrezajo potrebam; izbirne komisije sestavljajo vse ustrezne geografske in tematske službe; obsežen program usposabljanja, ki se odziva na trenutne potrebe upravljanja zunanje pomoči v delegaciji in na sedežih. |
| --- | --- | --- |

31.

Podrobne vsakoletne analize potreb na podlagi ocene delovne obremenitve za operativni in finančni ter pogodbeni in revizijski oddelek v delegacijah. Izbor in zaposlovanje osebja z usposobljenostjo ter spretnostmi in znanjem, ki ustrezajo potrebam; izbirne komisije sestavljajo vse ustrezne geografske in tematske službe; obsežen program usposabljanja, ki se odziva na trenutne potrebe upravljanja zunanje pomoči v delegaciji in na sedežih.

| | Kandidati za delovna mesta, povezana s proračunsko podporo, se preskusijo in izberejo na podlagi dokazanega znanja in spretnosti o proračunski podpori. Usposabljanje o proračunski podpori, izvedeno na tem področju, se je povečalo od 7 tečajev, ki so bili na voljo v letu 2006, na 14 tečajev v letu 2007 in 24 v letu 2008. To je poleg usposabljanja na sedežih, kjer je povprečna udeležba iz delegacij 40 %. Za strokovne delavce na področju proračunske podpore so organizirani tudi letni regionalni seminarji. |
| --- | --- |

Kandidati za delovna mesta, povezana s proračunsko podporo, se preskusijo in izberejo na podlagi dokazanega znanja in spretnosti o proračunski podpori. Usposabljanje o proračunski podpori, izvedeno na tem področju, se je povečalo od 7 tečajev, ki so bili na voljo v letu 2006, na 14 tečajev v letu 2007 in 24 v letu 2008. To je poleg usposabljanja na sedežih, kjer je povprečna udeležba iz delegacij 40 %. Za strokovne delavce na področju proračunske podpore so organizirani tudi letni regionalni seminarji.

| 32. | Generalni direktor urada EuropeAid izjavlja, da je pridobil razumno zagotovilo, da vzpostavljeni kontrolni postopki nudijo potrebna jamstva glede pravilnosti transakcij, medtem ko je Sodišče z revizijo odkrilo pomembno stopnjo napak. Čeprav je Sodišče ugotovilo, da se je še naprej dosegal precejšen napredek, je opazilo, da učinek določenih nedavnih ukrepov v letu 2008 še ni bil v celoti viden in da je zasnovo ali izvajanje določenih kontrol mogoče izboljšati (glej odstavke 33 do 43). Rezultati nadaljnjega ukrepanja Sodišča na podlagi ključnih opažanj iz izjave o zanesljivosti so povzeti v
  Prilogi 2
  . |
| --- | --- |

32.

Generalni direktor urada EuropeAid izjavlja, da je pridobil razumno zagotovilo, da vzpostavljeni kontrolni postopki nudijo potrebna jamstva glede pravilnosti transakcij, medtem ko je Sodišče z revizijo odkrilo pomembno stopnjo napak. Čeprav je Sodišče ugotovilo, da se je še naprej dosegal precejšen napredek, je opazilo, da učinek določenih nedavnih ukrepov v letu 2008 še ni bil v celoti viden in da je zasnovo ali izvajanje določenih kontrol mogoče izboljšati (glej odstavke 33 do 43). Rezultati nadaljnjega ukrepanja Sodišča na podlagi ključnih opažanj iz izjave o zanesljivosti so povzeti v
  Prilogi 2
  .

| 32. | Urad EuropeAid je svoje kontrole zasnoval tako, da zajemajo celotni življenjski cikel njegovih večletnih projektov, tako da lahko prepreči ali odkrije in popravi večino finančnih napak med običajnimi kontrolami. Komisijine naknadne kontrole potrjujejo — in dodatno znižujejo — to zelo nizko stopnjo preostale napake, ki obvešča Izjavo generalnega direktorja urada EuropeAid o zanesljivosti.

  Komisija kljub temu priznava, da učinki nedavnih izboljšanj skupne zgradbe kontrole v letu 2008 še niso bili v celoti vidni in da so še možne dodatne izboljšave. |
| --- | --- |

32.

Komisija kljub temu priznava, da učinki nedavnih izboljšanj skupne zgradbe kontrole v letu 2008 še niso bili v celoti vidni in da so še možne dodatne izboljšave.

Uspešnost sistemov

Predhodni pregledi, ki jih opravijo odredbodajalci

| 33. | Sodišče je predhodne preglede ocenilo kot delno uspešne pri odkrivanju in popravljanju napak, zlasti glede izračuna zahtevanih zneskov, razpoložljivosti potrebnih dokazil in skladnosti s pravili za javna naročila. Kot je omenjeno v odstavku 25, so v Angoli odkrite napake posledica izjemnih razmer, sistem delegacije za predhodno preverjanje pa zaradi njih ni vprašljiv. |
| --- | --- |

33.

Sodišče je predhodne preglede ocenilo kot delno uspešne pri odkrivanju in popravljanju napak, zlasti glede izračuna zahtevanih zneskov, razpoložljivosti potrebnih dokazil in skladnosti s pravili za javna naročila. Kot je omenjeno v odstavku 25, so v Angoli odkrite napake posledica izjemnih razmer, sistem delegacije za predhodno preverjanje pa zaradi njih ni vprašljiv.

Nadzor izvajalskih organizacij

| 34. | Kot v prejšnjih letih so bile odkrite velike slabosti v finančnih postopkih in kontrolah izvajalskih organizacij, nadzornikov in nacionalnih odredbodajalcev:






  (a) | glavne slabosti v izvajalskih organizacijah so bili neustrezni postopki v zvezi z dokazili in hranjenjem dokumentacije ter računovodskimi sistemi, ki ne zagotavljajo pravilnega evidentiranja odhodkov in poročanja o njih; |
| --- | --- | --- |

34.

Kot v prejšnjih letih so bile odkrite velike slabosti v finančnih postopkih in kontrolah izvajalskih organizacij, nadzornikov in nacionalnih odredbodajalcev:

(a)

glavne slabosti v izvajalskih organizacijah so bili neustrezni postopki v zvezi z dokazili in hranjenjem dokumentacije ter računovodskimi sistemi, ki ne zagotavljajo pravilnega evidentiranja odhodkov in poročanja o njih;

| (b) | kakovost kontrol, ki so jih nadzorniki izvedli glede naročil gradenj, v nekaterih primerih ni bila ustrezna; |
| --- | --- |

(b)

kakovost kontrol, ki so jih nadzorniki izvedli glede naročil gradenj, v nekaterih primerih ni bila ustrezna;

| (c) | zaradi pomanjkanja zmogljivosti ali lastništva v večini služb nacionalnega odredbodajalca prihaja do slabo dokumentiranih in neuspešnih pregledov. |
| --- | --- |

(c)

zaradi pomanjkanja zmogljivosti ali lastništva v večini služb nacionalnega odredbodajalca prihaja do slabo dokumentiranih in neuspešnih pregledov.

| 34. | Podpora organizacijam, ki so odgovorne za izvajanje projektov, ki jih financira ERS, je že sedaj znatna in vključuje zagotavljanje tiskanih smernic, dobro vzdrževano spletno stran urada EuropeAid o financah in pogodbah, usposabljanje na tem področju in nasvete osebja v delegacijah, pristojnega za finance in pogodbe, na kraju samem. V letu 2008 je bilo v regiji AKP na tem področju organiziranih 150 dni usposabljanja s področja financ in pogodb ter 20 revizijskih usposabljanj, in 94 % mest je zasedlo osebje nacionalnih odredbodajalcev, tehničnih ministrstev in projektno osebje.







  (a) | Komisija je razvila različna informacijska in upravljavska orodja, namenjena predvsem strokovnim sodelavcem (poseben priročnik) in nevladnim organizacijam (23 in 24. marca 2009 je s skupino Concorde potekal seminar o teh vprašanjih). Še naprej si prizadeva, da bi v bližnji prihodnosti organizacijam upravičenkam zagotovila sklop orodij za finančno poslovodenje. |
| --- | --- | --- |

34.

(a)

Komisija je razvila različna informacijska in upravljavska orodja, namenjena predvsem strokovnim sodelavcem (poseben priročnik) in nevladnim organizacijam (23 in 24. marca 2009 je s skupino Concorde potekal seminar o teh vprašanjih). Še naprej si prizadeva, da bi v bližnji prihodnosti organizacijam upravičenkam zagotovila sklop orodij za finančno poslovodenje.

| (b) | Komisija je opredelila posebna revizijska pooblastila za tehnično revizijo infrastrukture, ki so delegacijam na voljo od leta 2009. |
| --- | --- |

(b)

Komisija je opredelila posebna revizijska pooblastila za tehnično revizijo infrastrukture, ki so delegacijam na voljo od leta 2009.

| (c) | Leta 2009 je bila podpisana nova pogodba o usposabljanju, ki zagotavlja kontinuiteto usposabljanja za službe nacionalnih odredbodajalcev. Poleg tega je bilo vzpostavljenih veliko programov za podporo nacionalnim odredbodajalcem, da se poveča njihova zmogljivost. |
| --- | --- |

(c)

Leta 2009 je bila podpisana nova pogodba o usposabljanju, ki zagotavlja kontinuiteto usposabljanja za službe nacionalnih odredbodajalcev. Poleg tega je bilo vzpostavljenih veliko programov za podporo nacionalnim odredbodajalcem, da se poveča njihova zmogljivost.

| 35. | Delegacije so se na splošno zavedale teh slabosti in so se na te kontrole zanašale le v omejenem obsegu. Sprejele so tudi ustrezne ukrepe za odpravo ugotovljenih slabosti, zlasti tako, da so zahtevale obvezne revizije in preverjanja odhodkov pred finančnim obračunom projektov, naročale tehnične revizije tekočih naročil gradenj in zagotavljale tehnično pomoč za krepitev zmogljivosti služb nacionalnega odredbodajalca. Poleg tega si je urad EuropeAid leta 2008 začel prizadevati za zagotovitev boljših smernic in komunikacijskih orodij, s katerimi želi odpraviti ponavljajoče se slabosti, ugotovljene na ravni končnih upravičencev in izvajalskih organizacij. |
| --- | --- |

35.

Delegacije so se na splošno zavedale teh slabosti in so se na te kontrole zanašale le v omejenem obsegu. Sprejele so tudi ustrezne ukrepe za odpravo ugotovljenih slabosti, zlasti tako, da so zahtevale obvezne revizije in preverjanja odhodkov pred finančnim obračunom projektov, naročale tehnične revizije tekočih naročil gradenj in zagotavljale tehnično pomoč za krepitev zmogljivosti služb nacionalnega odredbodajalca. Poleg tega si je urad EuropeAid leta 2008 začel prizadevati za zagotovitev boljših smernic in komunikacijskih orodij, s katerimi želi odpraviti ponavljajoče se slabosti, ugotovljene na ravni končnih upravičencev in izvajalskih organizacij.

| 35. | Komisija pozdravlja oceno Sodišča o ukrepih, ki so jih sprejele delegacije za obravnavanje slabosti, ugotovljenih v službah nacionalnih odredbodajalcev, ter podpornem delu za upravičence in izvajalske organizacije. |
| --- | --- |

35.

Zunanje revizije

| 36. | Revizije računovodskih izkazov in sistemov, ki se pri projektih izvedejo pred končnimi plačili, so ključni del nadzornih in kontrolnih sistemov urada EuropeAid (25). Čeprav se nova standardizirana revizijska pooblastila v letu 2008 še niso v celoti uporabljala, ker je bilo to prvo leto izvajanja, njihova uporaba pri približno dveh tretjinah začetih revizij in uvedba informacijskega sistema za upravljanje revizij (revizija CRIS) pomenita pomemben napredek pri zagotavljanju bolj usklajenega poročanja revizorjev, ustreznega nadzora revizijskih dejavnosti in analize revizijskih rezultatov (26). |
| --- | --- |

36.

Revizije računovodskih izkazov in sistemov, ki se pri projektih izvedejo pred končnimi plačili, so ključni del nadzornih in kontrolnih sistemov urada EuropeAid (25). Čeprav se nova standardizirana revizijska pooblastila v letu 2008 še niso v celoti uporabljala, ker je bilo to prvo leto izvajanja, njihova uporaba pri približno dveh tretjinah začetih revizij in uvedba informacijskega sistema za upravljanje revizij (revizija CRIS) pomenita pomemben napredek pri zagotavljanju bolj usklajenega poročanja revizorjev, ustreznega nadzora revizijskih dejavnosti in analize revizijskih rezultatov (26).

| 36. | Široka uporaba standardiziranih revizijskih pooblastil in revizije CRIS bo prispevala k izboljšanju skladnosti kakovosti revizij in utrditvi revizijskih rezultatov. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Sodišče je z revizijo ugotovilo, da delegacije pri pripravi svojega letnega revizijskega načrta za leto 2008 niso dosledno upoštevale operativnih smernic urada EuropeAid in da ni bilo povsem jasno, kako so bile revizije na podlagi analize tveganja izbrane ter koliko torej prispevajo k zagotovilu generalnega direktorja. Vendar se urad EuropeAid dobro zaveda, da je treba na tem področju uvesti izboljšave. V svojem letnem načrtu upravljanja za leto 2008 je pomembno vlogo namenil standardu notranjega kontroliranja št. 6 „obvladovanje tveganja“, za zagotovitev uspešnejšega izvajanja tega standarda pa je sprejel številne ukrepe, predvsem za usposabljanje uslužbencev. |
| --- | --- |

37.

Sodišče je z revizijo ugotovilo, da delegacije pri pripravi svojega letnega revizijskega načrta za leto 2008 niso dosledno upoštevale operativnih smernic urada EuropeAid in da ni bilo povsem jasno, kako so bile revizije na podlagi analize tveganja izbrane ter koliko torej prispevajo k zagotovilu generalnega direktorja. Vendar se urad EuropeAid dobro zaveda, da je treba na tem področju uvesti izboljšave. V svojem letnem načrtu upravljanja za leto 2008 je pomembno vlogo namenil standardu notranjega kontroliranja št. 6 „obvladovanje tveganja“, za zagotovitev uspešnejšega izvajanja tega standarda pa je sprejel številne ukrepe, predvsem za usposabljanje uslužbencev.

| 37. | Zaradi okrepitve skladnosti v prispevku delegacij k letnemu revizijskemu načrtu bo od letnega revizijskega načrta za leto 2010 obvezna usklajena oblika. Analiza tveganja predvideva stopnjo prožnosti, ki je potrebna v kompleksnem in neprestano spreminjajočem se okviru zunanje pomoči. Vendar bo treba spoštovati temeljna načela, natančno določena v metodologiji. Komisija meni, da bodo te spremembe povečale preglednost in usklajenost letnega revizijskega načrta. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Stopnja izvajanja letnih revizijskih načrtov je bila nizka: v letu 2008 se je začelo 56 % revizij iz letnega revizijskega načrta za to leto, medtem ko so bile ostale preložene ali včasih celo odpovedane, do konca leta 2008 pa je bilo dokončanih 67 % revizij iz letnega revizijskega načrta za leto 2007. To je deloma posledica neustreznega načrtovanja v letnih revizijskih načrtih, dolgotrajnosti revizijskega procesa in omejene zmogljivosti delegacij za organizacijo revizij in nadaljnje ukrepanje po njih. |
| --- | --- |

38.

Stopnja izvajanja letnih revizijskih načrtov je bila nizka: v letu 2008 se je začelo 56 % revizij iz letnega revizijskega načrta za to leto, medtem ko so bile ostale preložene ali včasih celo odpovedane, do konca leta 2008 pa je bilo dokončanih 67 % revizij iz letnega revizijskega načrta za leto 2007. To je deloma posledica neustreznega načrtovanja v letnih revizijskih načrtih, dolgotrajnosti revizijskega procesa in omejene zmogljivosti delegacij za organizacijo revizij in nadaljnje ukrepanje po njih.

| 38. | Komisija bi poudarila stalen napredek pri izvajanju letnih revizijskih načrtov. V letu 2008 je bilo dokončanih 455 revizij, kar je 35 % povečanje v primerjavi z letom 2007 (337).

  Od junija 2008 uprava urada EuropeAid redno spremlja izvajanje letnega revizijskega načrta.


  Osrednje službe urada EuropeAid bodo delegacijam še naprej zagotavljale pomoč za izboljšanje načrtovanja revizij. V okviru priprav letnega revizijskega načrta za leto 2009 so bile delegacije povabljene, da posebno pozornost namenijo razpoložljivosti sredstev. |
| --- | --- |

38.

Od junija 2008 uprava urada EuropeAid redno spremlja izvajanje letnega revizijskega načrta.

Osrednje službe urada EuropeAid bodo delegacijam še naprej zagotavljale pomoč za izboljšanje načrtovanja revizij. V okviru priprav letnega revizijskega načrta za leto 2009 so bile delegacije povabljene, da posebno pozornost namenijo razpoložljivosti sredstev.

| 39. | Čeprav so jih osrednje službe urada EuropeAid na to večkrat opomnile, več delegacij podatkov v reviziji CRIS ni evidentiralo pravočasno in v celoti, kar zmanjšuje uporabnost tega sistema informacijske tehnologije. Ta slabost je obravnavana v smernicah za vodje revizijskih nalog, ki jih je urad EuropeAid izdal novembra 2008. |
| --- | --- |

39.

Čeprav so jih osrednje službe urada EuropeAid na to večkrat opomnile, več delegacij podatkov v reviziji CRIS ni evidentiralo pravočasno in v celoti, kar zmanjšuje uporabnost tega sistema informacijske tehnologije. Ta slabost je obravnavana v smernicah za vodje revizijskih nalog, ki jih je urad EuropeAid izdal novembra 2008.

| 39. | V letu 2008 je bila prvič obvezna uporaba revizije CRIS. Na splošno je bila revizija CRIS pravilno uporabljena. Kljub temu Komisija priznava, da je potreben napredek pri pravočasnem nalaganju dokumentov. |
| --- | --- |

39.

Nadzor, ki ga izvajajo osrednje službe urada EuropeAid

| 40. | Kakovost revizij, ki so jih osrednje službe urada EuropeAid naročile v skladu z okvirnim sporazumom za naročila, se pregleduje. Urad EuropeAid prav tako analizira rezultate teh revizij in na podlagi ponavljajočih se ugotovitev nadalje ukrepa na ravni končnih upravičencev in izvajalskih partnerjev, kot je omenjeno v odstavku 35. Izvedel je tudi pregled kakovosti vzorca revizij, ki so jih naročile delegacije. Doslej ni bila izvedena nobena analiza ugotovitev in priporočil, pridobljenih pri revizijah, ki so jih naročile delegacije. |
| --- | --- |

40.

Kakovost revizij, ki so jih osrednje službe urada EuropeAid naročile v skladu z okvirnim sporazumom za naročila, se pregleduje. Urad EuropeAid prav tako analizira rezultate teh revizij in na podlagi ponavljajočih se ugotovitev nadalje ukrepa na ravni končnih upravičencev in izvajalskih partnerjev, kot je omenjeno v odstavku 35. Izvedel je tudi pregled kakovosti vzorca revizij, ki so jih naročile delegacije. Doslej ni bila izvedena nobena analiza ugotovitev in priporočil, pridobljenih pri revizijah, ki so jih naročile delegacije.

| 40. | Od leta 2009 bodo osrednje službe urada EuropeAid preglede kakovosti usmerile na ne-osnovne ponudnike. Poleg tega bodo številne izboljšave, ki jih je treba vključiti v revizijo CRIS, olajšale analizo ugotovitev revizorjev zunaj okvirne pogodbe. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Uvedba revizije CRIS je zelo pozitivna. Ta sistem je treba še nekoliko izpopolniti, da bo mogoče oceniti pokritost odhodkov z revizijami in ga učinkoviteje uporabiti pri zbiranju in analizi revizijskih ugotovitev ter priporočil, pa tudi pri nadaljnjem ukrepanju po njih. |
| --- | --- |

41.

Uvedba revizije CRIS je zelo pozitivna. Ta sistem je treba še nekoliko izpopolniti, da bo mogoče oceniti pokritost odhodkov z revizijami in ga učinkoviteje uporabiti pri zbiranju in analizi revizijskih ugotovitev ter priporočil, pa tudi pri nadaljnjem ukrepanju po njih.

| 41. | Funkcionalnosti revizije CRIS se ves čas izboljšujejo, s ciljem optimalne uporabe podatkovne zbirke. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Osrednje službe urada EuropeAid so v letu 2008 izvedle osem revizijskih obiskov z namenom spremljanja. Ti so bili dobro zasnovani in so postregli z relevantnimi priporočili za izboljšanje notranje kontrole v preučenih delegacijah. |
| --- | --- |

42.

Osrednje službe urada EuropeAid so v letu 2008 izvedle osem revizijskih obiskov z namenom spremljanja. Ti so bili dobro zasnovani in so postregli z relevantnimi priporočili za izboljšanje notranje kontrole v preučenih delegacijah.

| 43. | Kot je omenjeno v Letnem poročilu Sodišča o Evropskih razvojnih skladih za proračunsko leto 2007 (27), sistem naknadne kontrole transakcij v uradu EuropeAid zagotavlja uspešen mehanizem za ugotavljanje napak glede skladnosti, ki vplivajo na transakcije, vendar je manj uspešen pri ugotavljanju napak, ki vplivajo na znesek plačila. Sodišče je glede poslovanja ERS opazilo, da je odgovorni Direktorat v letu 2008 razširil obseg teh kontrol: izvajal je sistematične preglede vzorca dokumentov z dokazili o prijavljenih odhodkih in točnosti izračunov pri cenovnih spremembah. Poleg tega je uvedel polletno nadaljnje spremljanje ukrepov, ki so jih delegacije sprejele v odziv na ugotovitve teh kontrol. S tovrstnim pristopom se bosta verjetno izboljšali relevantnost in uspešnost naknadnih kontrol transakcij tako glede preverjanja pravilnosti transakcij kot glede ocene kakovosti predhodnih pregledov, ki jih izvedejo odredbodajalci. |
| --- | --- |

43.

Kot je omenjeno v Letnem poročilu Sodišča o Evropskih razvojnih skladih za proračunsko leto 2007 (27), sistem naknadne kontrole transakcij v uradu EuropeAid zagotavlja uspešen mehanizem za ugotavljanje napak glede skladnosti, ki vplivajo na transakcije, vendar je manj uspešen pri ugotavljanju napak, ki vplivajo na znesek plačila. Sodišče je glede poslovanja ERS opazilo, da je odgovorni Direktorat v letu 2008 razširil obseg teh kontrol: izvajal je sistematične preglede vzorca dokumentov z dokazili o prijavljenih odhodkih in točnosti izračunov pri cenovnih spremembah. Poleg tega je uvedel polletno nadaljnje spremljanje ukrepov, ki so jih delegacije sprejele v odziv na ugotovitve teh kontrol. S tovrstnim pristopom se bosta verjetno izboljšali relevantnost in uspešnost naknadnih kontrol transakcij tako glede preverjanja pravilnosti transakcij kot glede ocene kakovosti predhodnih pregledov, ki jih izvedejo odredbodajalci.

| 43. | Glede naknadne kontrole transakcij urad EuropeAid trenutno ocenjuje, ali bi bilo mogoče preglede, ki jih izvaja direktorat, odgovoren za države AKP, razširiti na druge regije dejavnosti. Vendar bodo pri tem upoštevane omejitve prednostnih sredstev in virov. |
| --- | --- |

43.

Proračunska podpora

| 44. | Sporazum iz Cotonouja določa, da se proračunska podpora odobri, kadar je upravljanje javnih odhodkov dovolj pregledno, odgovorno in uspešno (28). Komisija si ta pogoj razlaga dinamično (29). Po njenem mnenju slabosti, ki vplivajo na upravljanje javnih financ v času sklepa o financiranju, ne preprečujejo začetka programa proračunske pomoči, pod pogojem, da obstaja zavezanost k reformi in da se načrtovane reforme ocenijo kot zadovoljive. Evropski parlament je podvomil v „dinamično razlago“, ki jo Komisija uporablja za razlago meril za upravičenost do proračunske podpore, in izjavil, da bi bilo treba proračunsko podporo nameniti samo državam, ki že izpolnjujejo najnižji standard zanesljivega upravljanja javnih financ (30). |
| --- | --- |

44.

Sporazum iz Cotonouja določa, da se proračunska podpora odobri, kadar je upravljanje javnih odhodkov dovolj pregledno, odgovorno in uspešno (28). Komisija si ta pogoj razlaga dinamično (29). Po njenem mnenju slabosti, ki vplivajo na upravljanje javnih financ v času sklepa o financiranju, ne preprečujejo začetka programa proračunske pomoči, pod pogojem, da obstaja zavezanost k reformi in da se načrtovane reforme ocenijo kot zadovoljive. Evropski parlament je podvomil v „dinamično razlago“, ki jo Komisija uporablja za razlago meril za upravičenost do proračunske podpore, in izjavil, da bi bilo treba proračunsko podporo nameniti samo državam, ki že izpolnjujejo najnižji standard zanesljivega upravljanja javnih financ (30).

| 44. | Komisija je kot odgovor na stališča, ki sta jih sprejela Sodišče oziroma Parlament, obširno utemeljila svoj pristop k ocenjevanju upravičenosti do proračunske podpore. Zlasti je v pismu komisarja Michela Sodišču z dne 9. januarja 2009, katerega kopija je bila poslana Evropskemu parlamentu, podrobno opisano ozadje stališča Komisije. Poudarja, da je pristop Komisije usklajen s pristopom drugih ključnih donatorjev (npr. Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke). Hkrati ugotavlja, da pristop, ki bi temeljil na minimalnih standardih, ne bi bil skladen s smernicami OECD o podpori reforme javnofinančnega upravljanja in pariškimi in akrskimi načeli o učinkovitosti pomoči. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Sodišče je v svojih letnih poročilih o Evropskih razvojnih skladih za proračunski leti 2006 (31)in 2007 (32)priporočilo, da bi bilo treba spoštovanje Sporazuma iz Cotonouja oceniti prek primerjave s temeljnimi zahtevami. Komisija tega priporočila ni sprejela, saj meni, da ni ustrezno določiti skupnih minimalnih standardov, ki bi se enotno uporabljali v vseh državah. Kot je Evropski parlament navedel v svojem poročilu o razrešnici za proračunsko leto 2007 (33), ta pristop Komisiji daje visoko stopnjo svobode pri presoji, zaradi česar je potrebna enako visoka stopnja preglednosti. Kot je Sodišče navedlo v svojem Posebnem poročilu št. 2/2005 o proračunski pomoči ERS državam AKP (34), mora biti ocena skladnosti z zahtevami Sporazuma iz Cotonouja predstavljena na strukturiran in formaliziran način. |
| --- | --- |

45.

Sodišče je v svojih letnih poročilih o Evropskih razvojnih skladih za proračunski leti 2006 (31)in 2007 (32)priporočilo, da bi bilo treba spoštovanje Sporazuma iz Cotonouja oceniti prek primerjave s temeljnimi zahtevami. Komisija tega priporočila ni sprejela, saj meni, da ni ustrezno določiti skupnih minimalnih standardov, ki bi se enotno uporabljali v vseh državah. Kot je Evropski parlament navedel v svojem poročilu o razrešnici za proračunsko leto 2007 (33), ta pristop Komisiji daje visoko stopnjo svobode pri presoji, zaradi česar je potrebna enako visoka stopnja preglednosti. Kot je Sodišče navedlo v svojem Posebnem poročilu št. 2/2005 o proračunski pomoči ERS državam AKP (34), mora biti ocena skladnosti z zahtevami Sporazuma iz Cotonouja predstavljena na strukturiran in formaliziran način.

| 45. | Komisija razume in sprejema zahtevo po še večji preglednosti pri obravnavanju proračunske podpore. V tej zvezi Komisija predlaga, da v prihodnjih letnih poročilih o „razvojni politiki in politiki zunanje pomoči Evropske skupnosti ter njunem izvajanju“ zagotovi bolj izčrpno obravnavanje vprašanj v zvezi s proračunsko podporo.

  Komisija priznava, da so s sprejetjem bolj strukturiranega in formaliziranega pristopa k ocenjevanju upravičenosti do proračunske podpore, skladno s Sporazumom iz Contouja, mogoče izboljšave. Komisija zato izboljšuje navodila o proračunski podpori, da okrepi svoj pristop. |
| --- | --- |

45.

Komisija priznava, da so s sprejetjem bolj strukturiranega in formaliziranega pristopa k ocenjevanju upravičenosti do proračunske podpore, skladno s Sporazumom iz Contouja, mogoče izboljšave. Komisija zato izboljšuje navodila o proračunski podpori, da okrepi svoj pristop.

| 46. | Kot je omenjeno v Letnem poročilu Sodišča o Evropskih razvojnih skladih za proračunsko leto 2007 (35), so sporazumi o financiranju za programe proračunske podpore, financirane iz devetega ERS, pogosto nepopolni ali nejasni in tako ne zagotavljajo dovolj jasnega okvira za izvedbo takšne strukturirane in formalizirane ocene. Sodišče je v letu 2008 opazilo bistveno izboljšanje sporazumov o financiranju za programe proračunske podpore, financirane iz desetega ERS. V nekaterih primerih bi bilo mogoče dodatno izboljšati opredeljevanje prednostnih ukrepov upravljanja javnih financ, ki jih mora izvesti država prejemnica, in virov informacij, da se preveri spoštovanje dogovorjenih pogojev. |
| --- | --- |

46.

Kot je omenjeno v Letnem poročilu Sodišča o Evropskih razvojnih skladih za proračunsko leto 2007 (35), so sporazumi o financiranju za programe proračunske podpore, financirane iz devetega ERS, pogosto nepopolni ali nejasni in tako ne zagotavljajo dovolj jasnega okvira za izvedbo takšne strukturirane in formalizirane ocene. Sodišče je v letu 2008 opazilo bistveno izboljšanje sporazumov o financiranju za programe proračunske podpore, financirane iz desetega ERS. V nekaterih primerih bi bilo mogoče dodatno izboljšati opredeljevanje prednostnih ukrepov upravljanja javnih financ, ki jih mora izvesti država prejemnica, in virov informacij, da se preveri spoštovanje dogovorjenih pogojev.

| 46. | Komisija pozdravlja dejstvo, da Sodišče priznava izboljšanje jasnosti nedavnih sporazumov o financiranju. Hkrati Komisija tudi priznava, da so mogoče nadaljnje izboljšave, in tako še izboljšuje navodila, s ciljem obravnavati točke, na katere je opozorilo Sodišče glede vzpostavitve jasnih pričakovanj reforme na področju javnofinančnega upravljanja in spremljanja napredka na teh področjih. |
| --- | --- |

46.

Notranja revizija

| 47. | Oddelek za notranjo revizijo je deloval uspešno in v skladu s svojim glavnim ciljem, generalnemu direktorju podati zagotovilo o uspešnosti in učinkovitosti procesov obvladovanja tveganja, kontrole in notranjega upravljanja v uradu EuropeAid. Rezultati dela, ki je bilo izvedeno v letu 2008, po mnenju tega oddelka kažejo, da ni pomembnih sistemskih slabosti, ki bi lahko negativno vplivale na delovanje sistema notranje kontrole kot celote. Sodišče opozarja na dejstvo, da pri reviziji, ki jo je izvedel oddelek za notranjo revizijo, ni bilo mogoče pridobiti celotnega zagotovila o tem, da bi sistem CRIS za ERS od januarja 2009 zmogel zagotavljati zanesljive in točne operativne informacije. |
| --- | --- |

47.

Oddelek za notranjo revizijo je deloval uspešno in v skladu s svojim glavnim ciljem, generalnemu direktorju podati zagotovilo o uspešnosti in učinkovitosti procesov obvladovanja tveganja, kontrole in notranjega upravljanja v uradu EuropeAid. Rezultati dela, ki je bilo izvedeno v letu 2008, po mnenju tega oddelka kažejo, da ni pomembnih sistemskih slabosti, ki bi lahko negativno vplivale na delovanje sistema notranje kontrole kot celote. Sodišče opozarja na dejstvo, da pri reviziji, ki jo je izvedel oddelek za notranjo revizijo, ni bilo mogoče pridobiti celotnega zagotovila o tem, da bi sistem CRIS za ERS od januarja 2009 zmogel zagotavljati zanesljive in točne operativne informacije.

| 47. | Ko se je izvajala revizija oddelka za notranjo revizijo, je bil sistem CRIS še vedno v razvojni fazi. Vendar so že bili sprejeti vsi ukrepi, potrebni za zagon sistema v začetku leta 2009. Prehod na sistem CRIS/ABAC je bil izveden v skladu s časovnim razporedom in dejavnosti se začele kot običajno v začetku leta 2009. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Služba Komisije za notranjo revizijo je skupaj z oddelkom za notranjo revizijo izvedla revizijo postopkov za finančno poslovodenje v direktoratu, ki je bil odgovoren za države AKP, in sicer glede njegovih delegacij s prenesenimi pooblastili, izvedla pa je tudi revizijo izterjav (36). Revizijske ugotovitve so skladne z ugotovitvami Sodišča glede upravljanja bančnih jamstev (glej odstavek 24), uporabe revizije CRIS (glej odstavek 39) in centraliziranega nadaljnjega ukrepanja na podlagi revizij, ki jih naročijo delegacije (glej odstavek 40). |
| --- | --- |

48.

Služba Komisije za notranjo revizijo je skupaj z oddelkom za notranjo revizijo izvedla revizijo postopkov za finančno poslovodenje v direktoratu, ki je bil odgovoren za države AKP, in sicer glede njegovih delegacij s prenesenimi pooblastili, izvedla pa je tudi revizijo izterjav (36). Revizijske ugotovitve so skladne z ugotovitvami Sodišča glede upravljanja bančnih jamstev (glej odstavek 24), uporabe revizije CRIS (glej odstavek 39) in centraliziranega nadaljnjega ukrepanja na podlagi revizij, ki jih naročijo delegacije (glej odstavek 40).

| 49. | Služba za notranjo revizijo je v okviru nadaljnjega ukrepanja izvedla revizijo izvajanja sporazuma FAFA (37). Njen zaključek je bil, da je tako na ravni partnerjev kot na ravni projektov treba okrepiti okolje kontroliranja, predvsem z boljšim usklajevanjem in dogovorom z organi ZN pri vprašanjih, povezanih s preverjanjem in zagotovilom. |
| --- | --- |

49.

Služba za notranjo revizijo je v okviru nadaljnjega ukrepanja izvedla revizijo izvajanja sporazuma FAFA (37). Njen zaključek je bil, da je tako na ravni partnerjev kot na ravni projektov treba okrepiti okolje kontroliranja, predvsem z boljšim usklajevanjem in dogovorom z organi ZN pri vprašanjih, povezanih s preverjanjem in zagotovilom.

| 49. | Poročilo priznava napredek pri izvajanju večine priporočil. Vprašanje preverjanja je bilo obravnavano na 6. srečanju FAFA v Bruslju (9. aprila). Komisija med revizijskimi obiski partnerjev ZN za namene preverjanja dosledno uporablja revizijska pooblastila. |
| --- | --- |

49.

Zaključki in priporočila

| 50. | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da računovodski izkazi ERS za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje Evropskih razvojnih skladov in izide njihovih dejavnosti ter denarnih tokov za leto, ki se je takrat izteklo, v skladu z določbami finančne uredbe in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja. Sodišče opozarja na opažanje v odstavku 15 o rezervaciji za nastale stroške. |
| --- | --- |

50.

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da računovodski izkazi ERS za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje Evropskih razvojnih skladov in izide njihovih dejavnosti ter denarnih tokov za leto, ki se je takrat izteklo, v skladu z določbami finančne uredbe in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja. Sodišče opozarja na opažanje v odstavku 15 o rezervaciji za nastale stroške.

| 51. | Zaradi okoliščin, opisanih v odstavku 21, Sodišče ni moglo v celoti revidirati 10 plačil v vzorcu, ki so bila izplačana določenim mednarodnim organizacijam. Zato Sodišče ne more podati mnenja o pravilnosti odhodkov, ki znašajo 190 milijonov EUR, tj. 6,7 % letnih odhodkov. |
| --- | --- |

51.

Zaradi okoliščin, opisanih v odstavku 21, Sodišče ni moglo v celoti revidirati 10 plačil v vzorcu, ki so bila izplačana določenim mednarodnim organizacijam. Zato Sodišče ne more podati mnenja o pravilnosti odhodkov, ki znašajo 190 milijonov EUR, tj. 6,7 % letnih odhodkov.

| 52. | Sodišče je ob upoštevanju omejitve iz prejšnjega odstavka in na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do naslednjega zaključka za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2008: |
| --- | --- |

52.

Sodišče je ob upoštevanju omejitve iz prejšnjega odstavka in na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do naslednjega zaključka za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2008:

52.

| (a) | v prihodkih in prevzetih obveznostih Evropskih razvojnih skladov ni bilo pomembnih napak; |
| --- | --- |

(a)

v prihodkih in prevzetih obveznostih Evropskih razvojnih skladov ni bilo pomembnih napak;

| (b) | na plačila Evropskih razvojnih skladov so vplivale pomembne napake. Najverjetnejša stopnja napake je med 2 % in 5 %. |
| --- | --- |

(b)

na plačila Evropskih razvojnih skladov so vplivale pomembne napake. Najverjetnejša stopnja napake je med 2 % in 5 %.

| (b) | Komisija bi poudarila, da je na skupno stopnjo napak močno vplivala ena delegacija, ki je morala delati v pokonfliktnem okolju. |
| --- | --- |

(b)

| 53. | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi urada EuropeAid delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti plačil. V
  Prilogi 1, del 2
  je prikazana ocena, ki jo je Sodišče podalo o nadzornih in kontrolnih sistemih v uradu EuropeAid (38). |
| --- | --- |

53.

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi urada EuropeAid delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti plačil. V
  Prilogi 1, del 2
  je prikazana ocena, ki jo je Sodišče podalo o nadzornih in kontrolnih sistemih v uradu EuropeAid (38).

| 54. | EuropeAid je v letu 2008 še naprej bistveno izboljševal svoje nadzorne in kontrolne sisteme. Začel je uporabljati nova revizijska pooblastila za revizije in izvajal informacijski sistem za upravljanje - revizija CRIS, s katero bi moral izboljšati svojo zmogljivost tako za načrtovanje in spremljanje revizij kot za analiziranje revizijskih ugotovitev in priporočil ter nadaljnje ukrepanje po njih. Letno poročilo o dejavnostih je bolje strukturirano, jasnejše in bolj informativno, predvsem zaradi večje uporabe kvantitativnih kazalnikov. Mogoče bi bilo podati jasnejše zaključke o tem, kako rezultati različnih kontrol prispevajo k zagotovilu generalnega direktorja, in razviti ključni kazalnik ocenjenega finančnega učinka napak, ki preostanejo še po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol. |
| --- | --- |

54.

EuropeAid je v letu 2008 še naprej bistveno izboljševal svoje nadzorne in kontrolne sisteme. Začel je uporabljati nova revizijska pooblastila za revizije in izvajal informacijski sistem za upravljanje - revizija CRIS, s katero bi moral izboljšati svojo zmogljivost tako za načrtovanje in spremljanje revizij kot za analiziranje revizijskih ugotovitev in priporočil ter nadaljnje ukrepanje po njih. Letno poročilo o dejavnostih je bolje strukturirano, jasnejše in bolj informativno, predvsem zaradi večje uporabe kvantitativnih kazalnikov. Mogoče bi bilo podati jasnejše zaključke o tem, kako rezultati različnih kontrol prispevajo k zagotovilu generalnega direktorja, in razviti ključni kazalnik ocenjenega finančnega učinka napak, ki preostanejo še po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol.

| 54. | Komisija priznava, da je kot del njenih stalnih prizadevanj za izboljšanje skupnega sistema notranje kontrole potrebno dodatno delo na področju zgradbe kontrolnih sistemov za zunanjo pomoč in njihov prispevek k Izjavi generalnega direktorja o zanesljivosti. Urad EuropeAid bo ob upoštevanju tega in v povezavi z delom Komisije na področju dopustnega tveganja v letu 2010 izvedel pregled svoje strategije kontrol. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Urad EuropeAid je vzpostavil obširno strategijo kontroliranja in si prizadeva za zagotavljanje učinkovitejšega in uspešnejšega izvajanja kontrol. Pri tem bi bilo treba upoštevati naslednja priporočila: |
| --- | --- |

55.

Urad EuropeAid je vzpostavil obširno strategijo kontroliranja in si prizadeva za zagotavljanje učinkovitejšega in uspešnejšega izvajanja kontrol. Pri tem bi bilo treba upoštevati naslednja priporočila:

55.

| (a) | predhodne preglede bi bilo treba izboljšati tako, da se večjo pozornost nameni ključnim tveganjem; |
| --- | --- |

(a)

predhodne preglede bi bilo treba izboljšati tako, da se večjo pozornost nameni ključnim tveganjem;

| (a) | Osnovni mehanizem za zagotavljanje zanesljivosti glede pravilnosti so predhodni pregledi, ki se izvajajo pri vsaki transakciji, preden je odobrena. Predhodne kontrole so pomembne, ker preprečujejo napake in odpravljajo potrebo po naknadnih popravnih ukrepih. Pri izvajanju pregledov se upošteva raven tveganja. Urad EuropeAid je izvedel vrsto ukrepov, zlasti glede usposabljanja za boljše upoštevanje ponavljajočih se tveganj. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | letni revizijski načrti bi morali biti pripravljeni na podlagi bolj strukturirane analize tveganj in bolj realistične ocene temu namenjenih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

letni revizijski načrti bi morali biti pripravljeni na podlagi bolj strukturirane analize tveganj in bolj realistične ocene temu namenjenih sredstev;

| (b) | Analiza tveganja, ki jo je treba izvesti pri pripravi letnega revizijskega načrta, predvideva stopnjo prožnosti, ki je potrebna v kompleksnem in neprestano spreminjajočem se okviru zunanje pomoči. Vendar bo treba spoštovati temeljna načela, natančno določena v metodologiji.

  V okviru priprav letnega revizijskega načrta za leto 2009 so bile delegacije povabljene, da posebno pozornost namenijo razpoložljivosti sredstev. |
| --- | --- |

(b)

V okviru priprav letnega revizijskega načrta za leto 2009 so bile delegacije povabljene, da posebno pozornost namenijo razpoložljivosti sredstev.

| (c) | izvajanje letnih revizijskih načrtov bi bilo treba skrbno spremljati tekom celotnega leta, da se pravočasno odkrijejo večja odstopanja in sprejmejo popravni ukrepi; |
| --- | --- |

(c)

izvajanje letnih revizijskih načrtov bi bilo treba skrbno spremljati tekom celotnega leta, da se pravočasno odkrijejo večja odstopanja in sprejmejo popravni ukrepi;

| (c) | Od junija 2008 se izvajanje letnega revizijskega načrta redno spremlja in predstavlja na srečanjih uprave. Razčlenitev izvajanja po geografskih področjih in sedežih/delegacijah omogoča sprejetje ustreznih popravnih ukrepov. |
| --- | --- |

(c)

| (d) | funkcije revizije CRIS bi bilo treba razviti tako, da bi omogočale večjo učinkovitost in uspešnost nadzora revizijskih dejavnosti, analize revizijskih ugotovitev in priporočil ter nadaljnjega ukrepanje po njih; |
| --- | --- |

(d)

funkcije revizije CRIS bi bilo treba razviti tako, da bi omogočale večjo učinkovitost in uspešnost nadzora revizijskih dejavnosti, analize revizijskih ugotovitev in priporočil ter nadaljnjega ukrepanje po njih;

| (d) | Revizija CRIS se redno izboljšuje.

  Od začetka leta 2009 se na primer vsaka revizija, dogovorjena v CRIS, samodejno poveže s številko revizije CRIS, s čimer se zaključi postopek prijave v reviziji CRIS.


  Druge izboljšave, kot je bolj točna registracija revizijskih ugotovitev in neupravičenih stroškov, so načrtovane za naslednje mesece. |
| --- | --- |

(d)

Od začetka leta 2009 se na primer vsaka revizija, dogovorjena v CRIS, samodejno poveže s številko revizije CRIS, s čimer se zaključi postopek prijave v reviziji CRIS.

Druge izboljšave, kot je bolj točna registracija revizijskih ugotovitev in neupravičenih stroškov, so načrtovane za naslednje mesece.

| (e) | Urad EuropeAid bi moral zagotoviti, da delegacije podatke v reviziji CRIS evidentirajo celovito in pravočasno; |
| --- | --- |

(e)

Urad EuropeAid bi moral zagotoviti, da delegacije podatke v reviziji CRIS evidentirajo celovito in pravočasno;

| (e) | V začetku leta 2008 je generalni direktor poslal sporočilo z navodili, v katerem od zadevnih služb (sedežev in delegacij) zahteva, da vse revizije vnesejo v revizijo CRIS. To se je v letu 2009 spremljalo in odgovorne enote so vodje nalog revizije redno opominjale o tej obveznosti. |
| --- | --- |

(e)

| (f) | glede na rezultate pristopa, ki ga je sprejel direktorat, odgovoren za države AKP, bi moral urad EuropeAid pregledati sistem naknadne kontrole transakcij, da bi ocenil, ali je treba razširiti obseg takšnih kontrol in ali je takšna razširitev izvedljiva. |
| --- | --- |

(f)

glede na rezultate pristopa, ki ga je sprejel direktorat, odgovoren za države AKP, bi moral urad EuropeAid pregledati sistem naknadne kontrole transakcij, da bi ocenil, ali je treba razširiti obseg takšnih kontrol in ali je takšna razširitev izvedljiva.

| (f) | Glede naknadne kontrole transakcij urad EuropeAid trenutno ocenjuje, ali bi bilo mogoče preglede, ki jih izvaja direktorat, odgovoren za države AKP, razširiti na druge direktorate. Vendar bodo pri tem upoštevane omejitve prednostnih sredstev in virov. |
| --- | --- |

(f)

| 56. | Sodišče uradu EuropeAid glede proračunske podpore priporoča, da: |
| --- | --- |

56.

Sodišče uradu EuropeAid glede proračunske podpore priporoča, da:

56.

| (a) | si še naprej prizadeva podpreti svoje sklepe o upravičenosti do proračunske podpore, tako da strukturirano in formalno prikaže, da ima država prejemnica relevanten program reform za odpravo vseh bistvenih slabosti v predvidljivem času in da je zavezana njegovemu izvajanju; |
| --- | --- |

(a)

si še naprej prizadeva podpreti svoje sklepe o upravičenosti do proračunske podpore, tako da strukturirano in formalno prikaže, da ima država prejemnica relevanten program reform za odpravo vseh bistvenih slabosti v predvidljivem času in da je zavezana njegovemu izvajanju;

| (a) | Komisija soglaša in še naprej popravlja navodila za reševanje tega vprašanja. Pričakuje se, da bo to dokončano do konca leta 2009. Komisija tudi namerava še izboljšati preglednost svoje proračunske podpore s krepitvijo svojega poročanja. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | zagotovi, da bodo vsi prihodnji sporazumi o financiranju zagotavljali izčrpno in jasno osnovo za oceno spoštovanja plačilnih pogojev. |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da bodo vsi prihodnji sporazumi o financiranju zagotavljali izčrpno in jasno osnovo za oceno spoštovanja plačilnih pogojev.

| (b) | Komisija še naprej popravlja navodila za reševanje tega vprašanja. Pričakuje se, da bo to dokončano do konca leta 2009. |
| --- | --- |

(b)

---

(1)  Konvencija I iz Yaoundeja je bila sklenjena leta 1964. Zadnji sporazum (iz Cotonouja) je bil sklenjen 23. junija 2000 in spremenjen 25. junija 2005.

(2)  Glej člene 118, 125 in 134 Uredbe Sveta z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (UL L 78, 19.3.2008). Sodišče je v svojem Mnenju št. 9/2007 o predlogu te uredbe (UL C 23, 28.1.2008) poudarilo, da te določbe zmanjšujejo pooblastila Evropskega parlamenta pri podeljevanju razrešnice.

(3)  Pravila za revizijo teh dejavnosti, ki jo opravlja Sodišče, so določena v tristranskem sporazumu med EIB, Komisijo in Sodiščem (člen 134 zgoraj omenjene uredbe z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad).

(4)  Členi 21 do 29 finančne uredbe, ki se uporablja za 10. ERS.

(5)  Sporazum iz Cotonouja, Priloga IV, člen 35.

(6)  Glej poglavje 8 Letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2008.

(7)  Predstavljajo 0,6 % plačil za leto 2008.

(8)  Sklep Komisije PE/2008/4803 z dne 29.8.2008.

(9)  Člena 118 in 124.

(10)  Konsolidirani finančni izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz finančnega izida in seznam postavk, plačljivih v Evropske razvojne sklade. Finančni izkazi in podatki, ki jih zagotovi EIB, niso zajeti v to izjavo o zanesljivosti (glej opombo 11).

(11)  V skladu s členoma 1 in 103(3) finančne uredbe v zvezi z devetim ERS ter členi 2, 3, 4 in 125(3) finančne uredbe, ki se uporablja za 10. ERS, se izjava ne nanaša tudi na tisti del virov devetega in desetega ERS, ki ga upravlja in za katerega je odgovorna EIB.

(12)  Vodstvo na ravni Komisije zajema člane institucije, odredbodajalce na podlagi prenosa in nadaljnjega prenosa, računovodjo ter vodilne uslužbence enot za finance, revizijo in kontrolo. Vodstvo na ravni držav upravičenk zajema nacionalne odredbodajalce, računovodje, plačilne zastopnike in vodilne uslužbence izvajalskih organizacij.

(13)  Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja ERS, izhajajo iz Mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS), ki jih je izdala Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov, če pa teh ni, pa iz Mednarodnih računovodskih standardov (MRS)/Mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP), ki jih je izdal Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde. V skladu s finančno uredbo so konsolidirani finančni izkazi za proračunsko leto 2008 pripravljeni na podlagi teh računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja ERS in s katerimi se računovodska načela na podlagi nastanka poslovnega dogodka prilagodijo posebnemu okolju Skupnosti, medtem ko konsolidirana poročila o izvajanju Evropskih razvojnih skladov še naprej temeljijo na gotovinskih premikih.

(14)  Glej člen 122 Uredbe Sveta (ES) z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. ERS: izkaz stanja zajema bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz finančnega izida in seznam postavk, plačljivih v ERS.

(15)  Glej člen 123 Uredbe Sveta (ES) z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. ERS: poročila o finančnem izvajanju zajemajo preglednice, ki opisujejo odobrena proračunska sredstva, obveznosti in plačila.

(16)  Zaradi jedrnatosti se za „zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij“ v celotnem poročilu uporablja izraz „pravilnost transakcij“.

(17)  Odstavek 17.

(18)  Afriška unija, Svetovna banka, Svetovna zdravstvena organizacija.

(19)  Svetovna zdravstvena organizacija.

(20)  Sodišče je prag pomembnosti določilo pri 2 %.

(21)  Razen predpristopne pomoči, pomoči za Zahodni Balkan, humanitarne pomoči, makrofinančne pomoči, skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) in mehanizma za hitro ukrepanje.

(22)  Stran 43.

(23)  Odstavek 55(b).

(24)  Odstavek 56(f).

(25)  Revizije zajemajo revizije z namenom podaje zagotovila in druge vrste nalog, predvsem preglede („štirje stebri“), s katerimi se preveri, ali so računovodstvo, notranja kontrola, revizija in postopki javnih naročil mednarodnih organizacij skladni z mednarodno sprejetimi standardi, ter poznejše revizijske obiske z namenom preverjanja.

(26)  Novejše izboljšave, ki se začnejo uporabljati z letom 2009, zadevajo spremenjen proces načrtovanja za letni revizijski načrt in nove, novembra 2008 izdane smernice za vodje revizijskih nalog.

(27)  Odstavek 46.

(28)  Člen 61(2)(a).

(29)  Glej odstavka 28 in 29 Posebnega poročila št. 2/2005 o proračunski pomoči ERS državam AKP (UL C 249, 7.10.2005).

(30)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2008 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2006, odstavek 32 (UL L 88, 31.3.2009).

(31)  Odstavek 55 (UL C 259, 31.10.2007).

(32)  Odstavek 56(a) (UL C 286, 10.11.2008).

(33)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna za sedmi, osmi in deveti Evropski razvojni sklad za proračunsko leto 2007, odstavka 46 in 47.

(34)  Odstavek 85.

(35)  Odstavek 27.

(36)  Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: Letno poročilo organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2008 (COM(2009) 419 konč., 5.8.2009).

(37)  Okvirni finančni in upravni sporazum (angl. Financial and Administrative Framework Agreement).

(38)  Za oceno nadzornih in kontrolnih sistemov v GD ECHO glej poglavje 8 - Zunanja pomoč, razvoj in širitev - v Letnem poročilu Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2008.

(39)  Začetne dodelitve sredstev 7., 8., 9. in 10. ERS, obresti, razna sredstva in prenosi iz prejšnjih Evropskih razvojnih skladov.

(40)  Kot odstotek sredstev.

(41)  Ti zneski ne zajemajo 9 818 milijonov EUR za 7. ERS, ki je bil med letom zaprt.

Vir: Računsko sodišče na podlagi poročil ERS o finančnem izvajanju in finančnih izkazov stanja ERS na dan 31. decembra 2008.

---

PRILOGA 1

DEL 1:   GLAVNE ZNAČILNOSTI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ NA PODLAGI VZORCA

1.1 —   Velikost vzorca

| Leto | Število preizkušenih obveznosti | Število preizkušenih plačilnih transakcij |
| --- | --- | --- |
| 2008 | 45 | 170 |
| 2007 | 60 | 148 |

Leto

Število preizkušenih obveznosti

Število preizkušenih plačilnih transakcij

2008

45

170

2007

60

148

1.2 —   Struktura vzorca

| Odstotek preizkušenih transakcij, ki so bile | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Projekti | Proračunska podpora | SKUPAJ |
| Obveznosti |
| Skupne obveznosti | 33 % | 22 % | 56 % | 50 % |
| Posamezne pravne obveznosti | 44 % | 0 % | 44 % | 50 % |
| Skupaj | 78 % | 22 % | 100 % | 100 % |
| Plačila |
| Predplačila | 24 % | 0 % | 24 % | 0 % |
| Vmesna/končna | 65 % | 12 % | 76 % | 100 % |
| Skupaj | 88 % | 12 % | 100 % | 100 % |

Odstotek preizkušenih transakcij, ki so bile

2008

2007

Projekti

Proračunska podpora

SKUPAJ

Obveznosti

Skupne obveznosti

33 %

22 %

56 %

50 %

Posamezne pravne obveznosti

44 %

0 %

44 %

50 %

Skupaj

78 %

22 %

100 %

100 %

Plačila

Predplačila

24 %

0 %

24 %

0 %

Vmesna/končna

65 %

12 %

76 %

100 %

Skupaj

88 %

12 %

100 %

100 %

1.3 —   Pogostost in ocenjeni učinek napak v vzorcu vmesnih/končnih plačil

| Napake | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Projekti | Proračunska podpora | SKUPAJ |
| Pogostost napak: | 25 % | {27} | 40 % | {8} | 27 % | {35} | 37 % | {55} |
| Količinsko opredeljive napake: | 38 % | {15} | 9 % | {1} | 31 % | {16} | 53 % | {31} |
| Učinek količinsko opredeljivih napak:

  Najverjetnejša stopnja napake je (1) | med 2 % in 5 % | pod 2 % | med 2 % in 5 % | med 2 % in 5 % |

Napake

2008

2007

Projekti

Proračunska podpora

SKUPAJ

Pogostost napak:

25 %

{27}

40 %

{8}

27 %

{35}

37 %

{55}

Količinsko opredeljive napake:

38 %

{15}

9 %

{1}

31 %

{16}

53 %

{31}

Učinek količinsko opredeljivih napak:

Najverjetnejša stopnja napake je (1)

med 2 % in 5 %

pod 2 %

med 2 % in 5 %

med 2 % in 5 %

1.4 —   Vrste napak v vzorcu vmesnih/končnih plačil

| Odstotek napak v preizkušenih transakcijah, ki zadevajo | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Projekti | Proračunska podpora | SKUPAJ |
| Količinsko opredeljive napake |
| Upravičenost | 47 % | 0 % | 44 % | 68 % |
| Dejanskost | 47 % | 0 % | 44 % | 23 % |
| Točnost | 7 % | 100 % | 13 % | 10 % |
| Skupaj | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |
| Količinsko neopredeljive napake |
| Količinsko neopredeljiva napaka z možnim finančnim učinkom | 20 % | 60 % | 31 % | 79 % |
| Količinsko neopredeljiva napaka, pri kateri finančnega učinka ni mogoče količinsko opredeliti | 32 % | 40 % | 34 % | 0 % |
| Količinsko neopredeljiva napaka brez finančnega učinka | 48 % | 0 % | 34 % | 21 % |
| Skupaj | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Odstotek napak v preizkušenih transakcijah, ki zadevajo

2008

2007

Projekti

Proračunska podpora

SKUPAJ

Količinsko opredeljive napake

Upravičenost

47 %

0 %

44 %

68 %

Dejanskost

47 %

0 %

44 %

23 %

Točnost

7 %

100 %

13 %

10 %

Skupaj

100 %

100 %

100 %

100 %

Količinsko neopredeljive napake

Količinsko neopredeljiva napaka z možnim finančnim učinkom

20 %

60 %

31 %

79 %

Količinsko neopredeljiva napaka, pri kateri finančnega učinka ni mogoče količinsko opredeliti

32 %

40 %

34 %

0 %

Količinsko neopredeljiva napaka brez finančnega učinka

48 %

0 %

34 %

21 %

Skupaj

100 %

100 %

100 %

100 %

DEL 2:   OCENA IZBRANIH NADZORNIH IN KONTROLNIH SISTEMOV

| Zadevni sistem | Predhodni pregledi | Zunanja revizija | Nadzor | Notranja revizija | Skupna ocena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kakovost | Količina/izvajanje revizijskega načrta | Revizijski obiski z namenom spremljanja | Naknadne kontrole | Revizija | | |
| Kakovost | Količina | | Nadaljnje ukrepanje na podlagi posameznih revizijskih ugotovitev/uspešni postopki izterjave | Splošni nadzor, ki ga osrednje službe izvajajo glede revizij, ki jih naročijo delegacije |
| Osrednje službe urada EuropeAid | | | | | | | | | | |
| Delegacije | | | | N/A | N/A | N/A | | N/A | | |

Zadevni sistem

Predhodni pregledi

Zunanja revizija

Nadzor

Notranja revizija

Skupna ocena

Kakovost

Količina/izvajanje revizijskega načrta

Revizijski obiski z namenom spremljanja

Naknadne kontrole

Revizija

Kakovost

Količina

Nadaljnje ukrepanje na podlagi posameznih revizijskih ugotovitev/uspešni postopki izterjave

Splošni nadzor, ki ga osrednje službe izvajajo glede revizij, ki jih naročijo delegacije

Osrednje službe urada EuropeAid

Delegacije

N/A

N/A

N/A

N/A

Legenda:

| | uspešno |
| --- | --- |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |
| N/A | ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno |

uspešno

delno uspešno

neuspešno

N/A

ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno

---

(1)  Sodišče razlikuje med tremi najverjetnejšimi stopnjami napake: pod 2 %, med 2 % in 5 %, nad 5 %.

Podatki v oklepajih {} so absolutne številke.

---

PRILOGA 2

NADALJNJE UKREPANJE PO KLJUČNIH OPAŽANJIH IZ IZJAVE O ZANESLJIVOSTI

| | Opažanje Sodišča | Analiza Sodišča | Priporočila Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Strategija kontrole v uradu EuropeAid bi morala zajemati ključne kazalnike v podporo stopnji zagotovila, ki ga poda generalni direktor, obseg nekaterih kontrol, usklajevanje med predhodnimi in naknadnimi kontrolami ter potrebne kadrovske vire.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 55(a)) | EuropeAid je v letu 2008 še naprej bistveno izboljševal svoje nadzorne in kontrolne sisteme. Začel je uporabljati nova revizijska pooblastila za revizije in izvajal informacijski sistem za upravljanje - revizija CRIS, s katero bi moral izboljšati svojo zmogljivost tako za načrtovanje in spremljanje revizij kot za analiziranje revizijskih ugotovitev in priporočil ter nadaljnje ukrepanje po njih. Letno poročilo o dejavnostih je bolje strukturirano, jasnejše in bolj informativno, predvsem zaradi večje uporabe kvantitativnih kazalnikov.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 54)
  Urad EuropeAid je vzpostavil obširno strategijo kontroliranja in si prizadeva za zagotavljanje uspešnejšega in učinkovitejšega izvajanja nekaterih kontrol.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 55) | Mogoče bi bilo podati jasnejše zaključke o tem, kako rezultati različnih kontrol prispevajo k zagotovilu generalnega direktorja, in razviti ključni kazalnik ocenjenega finančnega učinka napak, ki preostanejo še po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 54) | Komisija priznava, da je kot del njenih stalnih prizadevanj za izboljšanje skupnega sistema notranje kontrole potrebno dodatno delo na področju zgradbe kontrolnih sistemov za zunanjo pomoč in njihov prispevek k Izjavi generalnega direktorja o zanesljivosti. Urad EuropeAid bo ob upoštevanju tega in v povezavi z delom Komisije na področju dopustnega tveganja v letu 2010 izvedel pregled svoje strategije kontrol. |
| 2. | Treba bi bilo izvesti pregled, s katerim se oceni, ali imajo osrednje službe urada EuropeAid in delegacije na voljo stopnjo in vrsto kadrovskih virov, ki ju potrebujejo za zagotavljanje kakovosti kontrol.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 55(b)) | V letnem poročilu o dejavnostih so omenjene precejšnje kadrovske omejitve. Velik delež zaposlenih s kratkoročnimi pogodbami in s tem povezane kadrovske menjave naj bi v osrednjih službah EuropeAid povzročile izgubo institucionalnega spomina, ki škodi neprekinjenosti in razpoznavnosti upravljanja poslovanja ter učinkovitosti porabe sredstev. V delegacijah je stopnja prostih delovnih mest prikazana kot nevarno visoka in se še povečuje.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 30)
  V okolju ničelne rasti delovnih mest pri Komisiji do leta 2013 urad EuropeAid obravnava kadrovske zadeve preko treh elementov:
  Podrobne vsakoletne analize potreb na podlagi ocene delovne obremenitve za operativni in finančni ter pogodbeni in revizijski oddelek v delegacijah. Izbor in zaposlovanje osebja z usposobljenostjo ter spretnostmi in znanjem, ki ustrezajo potrebam; izbirne komisije sestavljajo vse ustrezne geografske in tematske službe; obsežen program usposabljanja, ki se odziva na trenutne potrebe upravljanja zunanje pomoči v delegaciji in na sedežih.
  (Odgovor Komisije na odstavek 31 letnega poročila za proračunsko leto 2008) | Glede na to, da se število delovnih mest ne povečuje, so bili sprejeti zadovoljivi ukrepi. | |
| 3. | Upravljanje izvajalskih organizacij bi bilo treba bolje podpreti. V ta namen bi bilo treba izboljšati prisotnost uslužbencev delegacij na terenu ter podpreti računovodske sisteme in usposabljanje, zlasti pri projektih, ki se upravljajo s programskimi ocenami.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 55(c)) | Delegacije so se na splošno dobro zavedale teh slabosti in so se na te kontrole zanašale le v omejenem obsegu. Sprejele so tudi ustrezne ukrepe za odpravo ugotovljenih slabosti, zlasti tako, da so zahtevale obvezne revizije in preverjanja odhodkov pred finančnim zaključkom projektov, naročale tehnične revizije tekočih naročil gradnje in zagotavljale tehnično pomoč za krepitev zmogljivosti služb nacionalnega odredbodajalca. Poleg tega si je urad EuropeAid leta 2008 začel prizadevati za zagotovitev boljših smernic in komunikacijskih orodij, s katerimi želi odpraviti ponavljajoče se slabosti, ugotovljene na ravni končnih upravičencev in izvajalskih organizacij.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 35) | Ukrepanje je bilo zadovoljivo. | |
| 4. | Pri pregledih, ki jih delegacije izvedejo pred odobritvijo plačil, bi bilo treba temeljiteje preučiti zahtevke za plačilo in se v večji meri osredotočiti na resničnost, upravičenost in točnost odhodkov. Potrebno je boljše spremljanje kakovosti dela, ki ga opravijo nadzorniki in revizorji.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 55(d)) | Sodišče je predhodne preglede ocenilo kot delno uspešne pri odkrivanju in popravljanju napak, zlasti glede izračuna zahtevanih zneskov, razpoložljivosti potrebnih dokazil in skladnosti s pravili za javna naročila. Kot je omenjeno v odstavku 25, so v Angoli odkrite napake posledica izjemnih razmer, sistem delegacije za predhodno preverjanje pa zaradi njih ni vprašljiv.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 33) | Predhodne preglede bi bilo treba izboljšati tako, da se večjo pozornost nameni ključnim tveganjem.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 55(a)) | Osnovni mehanizem za zagotavljanje zanesljivosti glede zakonitosti in pravilnosti so predhodni pregledi, ki se izvajajo pri vsaki transakciji, preden je odobrena. Predhodne kontrole so pomembne, ker preprečujejo napake in odpravljajo potrebo po naknadnih popravnih ukrepih. Pri izvajanju pregledov se upošteva raven tveganja.


  Komisija je opredelila posebna revizijska pooblastila za tehnično revizijo infrastrukture, ki so delegacijam na voljo od leta 2009.


  Osrednje službe urada EuropeAid izvajajo tudi preglede kakovosti revizijskih poročil. |
| 5. | Izvajanje revizije CRIS bi moralo omogočiti spremljanje pokritosti z revizijami in revizijskih rezultatov. Kvalitativne informacije o podanih priporočilih in izboljšavah, ki bi jih bilo treba uvesti za obravnavo ugotovitev, so ključnega pomena za zagotavljanje, da se dosežejo končni cilji naročanja revizij.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 55(e)) | Čeprav se nova, standardizirana revizijska pooblastila v letu 2008 še niso v celoti uporabljala, ker je bilo to prvo leto izvajanja, njihova uporaba pri približno dveh tretjinah začetih revizij in uvedba informacijskega sistema za upravljanje revizij (revizija CRIS) pomenita pomemben napredek pri zagotavljanju bolj usklajenega poročanja revizorjev, ustreznega nadzora revizijskih dejavnosti in analize revizijskih rezultatov.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 36) | Funkcije revizije CRIS bi bilo treba razviti tako, da bi omogočale večjo učinkovitost in uspešnost nadzora revizijskih dejavnosti, analize revizijskih ugotovitev in priporočil ter nadaljnjega ukrepanje po njih.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 55(d)) | Revizija CRIS se redno izboljšuje in od leta 2009 delujejo nove funkcionalnosti (povezava pogodbe o reviziji CRIS s številko revizije CRIS). Nove izboljšave, kot je bolj točna registracija revizijskih ugotovitev in neupravičenih stroškov, so načrtovane za naslednje mesece. |
| 6. | Pri naknadnih kontrolah transakcij bi bilo treba bolje preveriti dokazila, s čimer se zagotovi, da na transakcije ne vplivajo napake glede upravičenosti in resničnosti, ter preveri, ali so bili pregledi, izvedeni pred odobritvijo plačila, ustrezni.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 55(f)) | Sistem naknadne kontrole transakcij v uradu EuropeAid zagotavlja uspešen mehanizem za ugotavljanje napak glede skladnosti, ki vplivajo na transakcije, vendar je manj uspešen pri ugotavljanju napak, ki vplivajo na znesek plačila. Sodišče je glede poslovanja ERS opazilo, da je direktorat, odgovoren za države AKP, v letu 2008 razširil obseg teh kontrol: izvajal je sistematične preglede vzorca dokumentov z dokazili o prijavljenih odhodkih in točnosti izračunov pri cenovnih spremembah. Poleg tega je uvedel polletno nadaljnje spremljanje ukrepov, ki so jih delegacije sprejele v odziv na ugotovitve teh kontrol. S tovrstnim pristopom se bosta verjetno izboljšali relevantnost in uspešnost naknadnih kontrol transakcij tako glede preverjanja pravilnosti transakcij kot glede ocene kakovosti predhodnih pregledov, ki jih izvedejo odredbodajalci.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 43) | Glede na rezultate pristopa, ki ga je sprejel direktorat, odgovoren za države AKP, bi moral urad EuropeAid pregledati sistem naknadne kontrole transakcij, da bi ocenil, ali je treba razširiti obseg takšnih kontrol in ali je takšna razširitev izvedljiva.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 55(f)) | Glede naknadne kontrole transakcij urad EuropeAid trenutno ocenjuje, ali bi bilo mogoče preglede, ki jih izvaja direktorat, odgovoren za države AKP, razširiti na druge regije. Vendar bodo pri tem upoštevane omejitve prednostnih sredstev in virov. |
| 7. | Treba bi bilo dokončati standardizirano metodologijo za revizijske obiske z namenom spremljanja ter povečati število takšnih obiskov. Z novo metodologijo se bo ohranila usmerjenost na preverjanje vzpostavitve in delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 55(g)) | Osrednje službe urada EuropeAid so v letu 2008 izvedle osem revizijskih obiskov z namenom spremljanja. Ti so bili dobro zasnovani in so postregli z relevantnimi priporočili za izboljšanje notranje kontrole v preučenih delegacijah.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 42) | Ukrepanje je bilo zadovoljivo. | |
| 8. | Spoštovanje Sporazuma iz Cotonouja bi bilo treba oceniti glede na temeljne zahteve, kot je razpoložljivost pravočasno objavljenih in revidiranih računovodskih izkazov, ki morajo biti izpolnjene, preden se odobri proračunska pomoč.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 56(a))
  Urad EuropeAid bi moral pred začetkom programa proračunske podpore zagotoviti, da obstaja jasna in celovita ocena upravljanja javnih financ ter da ima država prejemnica zanesljiv in ustrezen program reforme, namenjen odpravljanju vseh bistvenih slabosti v predvidenem časovnem razporedu.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 56(d)) | Sodišče je v svojih letnih poročilih o Evropskih razvojnih skladih za proračunski leti 2006 in 2007 priporočilo, da bi se moralo spoštovanje Sporazuma iz Cotonouja oceniti prek primerjave s temeljnimi zahtevami. Komisija tega priporočila ni sprejela, saj meni, da ni ustrezno določiti skupnih minimalnih standardov, ki bi se enotno uporabljali v vseh državah. Kot je Evropski parlament navedel v svojem poročilu o razrešnici za proračunsko leto 2007, ta pristop Komisiji daje visoko stopnjo svobode pri presoji, zaradi česar je potrebna enako visoka stopnja preglednosti. Kot je Sodišče navedlo v svojem Posebnem poročilu št. 2/2005 o proračunski pomoči ERS državam AKP, mora biti ocena skladnosti z zahtevami Sporazuma iz Cotonouja predstavljena na strukturiran in formaliziran način.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 45) | Urad EuropeAid bi si moral še naprej prizadevati podpreti svoje sklepe o upravičenosti do proračunske podpore, tako da strukturirano in formalno prikaže, da ima država prejemnica relevanten program reform za odpravo vseh bistvenih slabosti v predvidljivem času in da je zavezana njegovemu izvajanju.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 56(a)) | Komisija soglaša in še naprej popravlja navodila za reševanje tega vprašanja. Pričakuje se, da bo to dokončano do konca leta 2009. |
| 9. | Uporabljeni kazalniki uspešnosti bi morali omogočati, da se jasno pokaže napredek pri upravljanju javnih financ, če je bil ta dosežen. To bi bilo mogoče doseči z okrepitvijo kazalnikov, s katerimi se napredek pri rezultatih meri skozi daljše časovno obdobje, skupaj s kazalniki procesa, s katerimi se meri uspešnost enkratnega dogodka.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 56(b)) | Sodišče bo ta opažanja nadalje spremljalo v svojih revizijah, ki niso povezane z izjavo o zanesljivosti. | |
| 10. | Da bi lahko strukturirano predstavila svoje zaključke o napredku pri upravljanju javnih financ, bi morala Komisija zagotoviti, da so podatki, uporabljeni kot osnova za sklepe o izplačilu, zanesljivi, ter se v večji meri opirati na merjenja preteklih dogodkov kot na napovedi prihodnjih.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 56(c)) | Sodišče bo ta opažanja nadalje spremljalo v svojih revizijah, ki niso povezane z izjavo o zanesljivosti. | |
| 11. | Kakovost sporazumov o financiranju bi bilo treba izboljšati tako, da se v vseh primerih uvedejo splošni pogoji ter nedvoumne določbe in jasne zahteve za napredek pri upravljanju javnih financ.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 56(e)) | Kot je omenjeno v Letnem poročilu Sodišča o Evropskih razvojnih skladih za proračunsko leto 2007, so sporazumi o financiranju za programe proračunske podpore, financirane iz devetega ERS, pogosto nepopolni ali nejasni in tako ne zagotavljajo dovolj jasnega okvira za izvedbo takšne strukturirane in formalizirane ocene. Sodišče je v letu 2008 opazilo bistveno izboljšanje sporazumov o financiranju za programe proračunske podpore, financirane iz desetega ERS. V nekaterih primerih bi bilo mogoče dodatno izboljšati tako opredeljevanje prednostnih ukrepov za upravljanje javnih financ, ki jih mora izvesti država prejemnica, kot virov informacij, da se preveri spoštovanje dogovorjenih pogojev.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 46) | Urad EuropeAid bi moral zagotoviti, da bodo vsi prihodnji sporazumi o financiranju zagotavljali izčrpno in jasno osnovo za oceno spoštovanja plačilnih pogojev.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 56(b)) | Komisija pozdravlja dejstvo, da Sodišče priznava opazne rezultate njenih stalnih prizadevanj za izboljšanje jasnosti in strukture ocen upravičenosti. Osredotočamo se na nadaljevanje postopka izboljšave, s ciljem, da se v naših ocenah odstranijo vse nejasnosti. To je treba doseči z nadaljnjim izboljšanjem navodil o proračunski podpori, usposabljanjem in spodbujanjem ozaveščanja o pomenu strukturiranega in formalnega dokazovanja upravičenosti. |
| 12. | Kadrovsko politiko bi bilo treba oblikovati na podlagi analize spretnosti in znanj, potrebnih pri upravljanju proračunske podpore, glede na to, da je ta čedalje pomembnejša.
  (Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 56(f)) | Kandidati za delovna mesta, povezana s proračunsko podporo, se preskusijo in izberejo na podlagi dokazanega znanja in spretnosti o proračunski podpori. Usposabljanje o proračunski podpori, izvedeno na tem področju, se je povečalo od 7 tečajev, ki so bili na voljo v letu 2006, na 14 tečajev v letu 2007 in 24 v letu 2008. To je poleg usposabljanja na sedežih, kjer je povprečna udeležba iz delegacij 40 %. Za strokovne delavce na področju proračunske podpore so organizirani tudi letni regionalni seminarji.
  (Odgovor Komisije na odstavek 31 letnega poročila za proračunsko leto 2008) | Ukrepanje je bilo zadovoljivo. | |

Opažanje Sodišča

Analiza Sodišča

Priporočila Sodišča

Odgovor Komisije

1.

Strategija kontrole v uradu EuropeAid bi morala zajemati ključne kazalnike v podporo stopnji zagotovila, ki ga poda generalni direktor, obseg nekaterih kontrol, usklajevanje med predhodnimi in naknadnimi kontrolami ter potrebne kadrovske vire.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 55(a))

EuropeAid je v letu 2008 še naprej bistveno izboljševal svoje nadzorne in kontrolne sisteme. Začel je uporabljati nova revizijska pooblastila za revizije in izvajal informacijski sistem za upravljanje - revizija CRIS, s katero bi moral izboljšati svojo zmogljivost tako za načrtovanje in spremljanje revizij kot za analiziranje revizijskih ugotovitev in priporočil ter nadaljnje ukrepanje po njih. Letno poročilo o dejavnostih je bolje strukturirano, jasnejše in bolj informativno, predvsem zaradi večje uporabe kvantitativnih kazalnikov.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 54)

Urad EuropeAid je vzpostavil obširno strategijo kontroliranja in si prizadeva za zagotavljanje uspešnejšega in učinkovitejšega izvajanja nekaterih kontrol.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 55)

Mogoče bi bilo podati jasnejše zaključke o tem, kako rezultati različnih kontrol prispevajo k zagotovilu generalnega direktorja, in razviti ključni kazalnik ocenjenega finančnega učinka napak, ki preostanejo še po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 54)

Komisija priznava, da je kot del njenih stalnih prizadevanj za izboljšanje skupnega sistema notranje kontrole potrebno dodatno delo na področju zgradbe kontrolnih sistemov za zunanjo pomoč in njihov prispevek k Izjavi generalnega direktorja o zanesljivosti. Urad EuropeAid bo ob upoštevanju tega in v povezavi z delom Komisije na področju dopustnega tveganja v letu 2010 izvedel pregled svoje strategije kontrol.

2.

Treba bi bilo izvesti pregled, s katerim se oceni, ali imajo osrednje službe urada EuropeAid in delegacije na voljo stopnjo in vrsto kadrovskih virov, ki ju potrebujejo za zagotavljanje kakovosti kontrol.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 55(b))

V letnem poročilu o dejavnostih so omenjene precejšnje kadrovske omejitve. Velik delež zaposlenih s kratkoročnimi pogodbami in s tem povezane kadrovske menjave naj bi v osrednjih službah EuropeAid povzročile izgubo institucionalnega spomina, ki škodi neprekinjenosti in razpoznavnosti upravljanja poslovanja ter učinkovitosti porabe sredstev. V delegacijah je stopnja prostih delovnih mest prikazana kot nevarno visoka in se še povečuje.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 30)

V okolju ničelne rasti delovnih mest pri Komisiji do leta 2013 urad EuropeAid obravnava kadrovske zadeve preko treh elementov:

Podrobne vsakoletne analize potreb na podlagi ocene delovne obremenitve za operativni in finančni ter pogodbeni in revizijski oddelek v delegacijah. Izbor in zaposlovanje osebja z usposobljenostjo ter spretnostmi in znanjem, ki ustrezajo potrebam; izbirne komisije sestavljajo vse ustrezne geografske in tematske službe; obsežen program usposabljanja, ki se odziva na trenutne potrebe upravljanja zunanje pomoči v delegaciji in na sedežih.

(Odgovor Komisije na odstavek 31 letnega poročila za proračunsko leto 2008)

Glede na to, da se število delovnih mest ne povečuje, so bili sprejeti zadovoljivi ukrepi.

3.

Upravljanje izvajalskih organizacij bi bilo treba bolje podpreti. V ta namen bi bilo treba izboljšati prisotnost uslužbencev delegacij na terenu ter podpreti računovodske sisteme in usposabljanje, zlasti pri projektih, ki se upravljajo s programskimi ocenami.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 55(c))

Delegacije so se na splošno dobro zavedale teh slabosti in so se na te kontrole zanašale le v omejenem obsegu. Sprejele so tudi ustrezne ukrepe za odpravo ugotovljenih slabosti, zlasti tako, da so zahtevale obvezne revizije in preverjanja odhodkov pred finančnim zaključkom projektov, naročale tehnične revizije tekočih naročil gradnje in zagotavljale tehnično pomoč za krepitev zmogljivosti služb nacionalnega odredbodajalca. Poleg tega si je urad EuropeAid leta 2008 začel prizadevati za zagotovitev boljših smernic in komunikacijskih orodij, s katerimi želi odpraviti ponavljajoče se slabosti, ugotovljene na ravni končnih upravičencev in izvajalskih organizacij.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 35)

Ukrepanje je bilo zadovoljivo.

4.

Pri pregledih, ki jih delegacije izvedejo pred odobritvijo plačil, bi bilo treba temeljiteje preučiti zahtevke za plačilo in se v večji meri osredotočiti na resničnost, upravičenost in točnost odhodkov. Potrebno je boljše spremljanje kakovosti dela, ki ga opravijo nadzorniki in revizorji.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 55(d))

Sodišče je predhodne preglede ocenilo kot delno uspešne pri odkrivanju in popravljanju napak, zlasti glede izračuna zahtevanih zneskov, razpoložljivosti potrebnih dokazil in skladnosti s pravili za javna naročila. Kot je omenjeno v odstavku 25, so v Angoli odkrite napake posledica izjemnih razmer, sistem delegacije za predhodno preverjanje pa zaradi njih ni vprašljiv.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 33)

Predhodne preglede bi bilo treba izboljšati tako, da se večjo pozornost nameni ključnim tveganjem.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 55(a))

Osnovni mehanizem za zagotavljanje zanesljivosti glede zakonitosti in pravilnosti so predhodni pregledi, ki se izvajajo pri vsaki transakciji, preden je odobrena. Predhodne kontrole so pomembne, ker preprečujejo napake in odpravljajo potrebo po naknadnih popravnih ukrepih. Pri izvajanju pregledov se upošteva raven tveganja.

Komisija je opredelila posebna revizijska pooblastila za tehnično revizijo infrastrukture, ki so delegacijam na voljo od leta 2009.

Osrednje službe urada EuropeAid izvajajo tudi preglede kakovosti revizijskih poročil.

5.

Izvajanje revizije CRIS bi moralo omogočiti spremljanje pokritosti z revizijami in revizijskih rezultatov. Kvalitativne informacije o podanih priporočilih in izboljšavah, ki bi jih bilo treba uvesti za obravnavo ugotovitev, so ključnega pomena za zagotavljanje, da se dosežejo končni cilji naročanja revizij.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 55(e))

Čeprav se nova, standardizirana revizijska pooblastila v letu 2008 še niso v celoti uporabljala, ker je bilo to prvo leto izvajanja, njihova uporaba pri približno dveh tretjinah začetih revizij in uvedba informacijskega sistema za upravljanje revizij (revizija CRIS) pomenita pomemben napredek pri zagotavljanju bolj usklajenega poročanja revizorjev, ustreznega nadzora revizijskih dejavnosti in analize revizijskih rezultatov.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 36)

Funkcije revizije CRIS bi bilo treba razviti tako, da bi omogočale večjo učinkovitost in uspešnost nadzora revizijskih dejavnosti, analize revizijskih ugotovitev in priporočil ter nadaljnjega ukrepanje po njih.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 55(d))

Revizija CRIS se redno izboljšuje in od leta 2009 delujejo nove funkcionalnosti (povezava pogodbe o reviziji CRIS s številko revizije CRIS). Nove izboljšave, kot je bolj točna registracija revizijskih ugotovitev in neupravičenih stroškov, so načrtovane za naslednje mesece.

6.

Pri naknadnih kontrolah transakcij bi bilo treba bolje preveriti dokazila, s čimer se zagotovi, da na transakcije ne vplivajo napake glede upravičenosti in resničnosti, ter preveri, ali so bili pregledi, izvedeni pred odobritvijo plačila, ustrezni.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 55(f))

Sistem naknadne kontrole transakcij v uradu EuropeAid zagotavlja uspešen mehanizem za ugotavljanje napak glede skladnosti, ki vplivajo na transakcije, vendar je manj uspešen pri ugotavljanju napak, ki vplivajo na znesek plačila. Sodišče je glede poslovanja ERS opazilo, da je direktorat, odgovoren za države AKP, v letu 2008 razširil obseg teh kontrol: izvajal je sistematične preglede vzorca dokumentov z dokazili o prijavljenih odhodkih in točnosti izračunov pri cenovnih spremembah. Poleg tega je uvedel polletno nadaljnje spremljanje ukrepov, ki so jih delegacije sprejele v odziv na ugotovitve teh kontrol. S tovrstnim pristopom se bosta verjetno izboljšali relevantnost in uspešnost naknadnih kontrol transakcij tako glede preverjanja pravilnosti transakcij kot glede ocene kakovosti predhodnih pregledov, ki jih izvedejo odredbodajalci.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 43)

Glede na rezultate pristopa, ki ga je sprejel direktorat, odgovoren za države AKP, bi moral urad EuropeAid pregledati sistem naknadne kontrole transakcij, da bi ocenil, ali je treba razširiti obseg takšnih kontrol in ali je takšna razširitev izvedljiva.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 55(f))

Glede naknadne kontrole transakcij urad EuropeAid trenutno ocenjuje, ali bi bilo mogoče preglede, ki jih izvaja direktorat, odgovoren za države AKP, razširiti na druge regije. Vendar bodo pri tem upoštevane omejitve prednostnih sredstev in virov.

7.

Treba bi bilo dokončati standardizirano metodologijo za revizijske obiske z namenom spremljanja ter povečati število takšnih obiskov. Z novo metodologijo se bo ohranila usmerjenost na preverjanje vzpostavitve in delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 55(g))

Osrednje službe urada EuropeAid so v letu 2008 izvedle osem revizijskih obiskov z namenom spremljanja. Ti so bili dobro zasnovani in so postregli z relevantnimi priporočili za izboljšanje notranje kontrole v preučenih delegacijah.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 42)

Ukrepanje je bilo zadovoljivo.

8.

Spoštovanje Sporazuma iz Cotonouja bi bilo treba oceniti glede na temeljne zahteve, kot je razpoložljivost pravočasno objavljenih in revidiranih računovodskih izkazov, ki morajo biti izpolnjene, preden se odobri proračunska pomoč.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 56(a))

Urad EuropeAid bi moral pred začetkom programa proračunske podpore zagotoviti, da obstaja jasna in celovita ocena upravljanja javnih financ ter da ima država prejemnica zanesljiv in ustrezen program reforme, namenjen odpravljanju vseh bistvenih slabosti v predvidenem časovnem razporedu.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 56(d))

Sodišče je v svojih letnih poročilih o Evropskih razvojnih skladih za proračunski leti 2006 in 2007 priporočilo, da bi se moralo spoštovanje Sporazuma iz Cotonouja oceniti prek primerjave s temeljnimi zahtevami. Komisija tega priporočila ni sprejela, saj meni, da ni ustrezno določiti skupnih minimalnih standardov, ki bi se enotno uporabljali v vseh državah. Kot je Evropski parlament navedel v svojem poročilu o razrešnici za proračunsko leto 2007, ta pristop Komisiji daje visoko stopnjo svobode pri presoji, zaradi česar je potrebna enako visoka stopnja preglednosti. Kot je Sodišče navedlo v svojem Posebnem poročilu št. 2/2005 o proračunski pomoči ERS državam AKP, mora biti ocena skladnosti z zahtevami Sporazuma iz Cotonouja predstavljena na strukturiran in formaliziran način.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 45)

Urad EuropeAid bi si moral še naprej prizadevati podpreti svoje sklepe o upravičenosti do proračunske podpore, tako da strukturirano in formalno prikaže, da ima država prejemnica relevanten program reform za odpravo vseh bistvenih slabosti v predvidljivem času in da je zavezana njegovemu izvajanju.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 56(a))

Komisija soglaša in še naprej popravlja navodila za reševanje tega vprašanja. Pričakuje se, da bo to dokončano do konca leta 2009.

9.

Uporabljeni kazalniki uspešnosti bi morali omogočati, da se jasno pokaže napredek pri upravljanju javnih financ, če je bil ta dosežen. To bi bilo mogoče doseči z okrepitvijo kazalnikov, s katerimi se napredek pri rezultatih meri skozi daljše časovno obdobje, skupaj s kazalniki procesa, s katerimi se meri uspešnost enkratnega dogodka.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 56(b))

Sodišče bo ta opažanja nadalje spremljalo v svojih revizijah, ki niso povezane z izjavo o zanesljivosti.

10.

Da bi lahko strukturirano predstavila svoje zaključke o napredku pri upravljanju javnih financ, bi morala Komisija zagotoviti, da so podatki, uporabljeni kot osnova za sklepe o izplačilu, zanesljivi, ter se v večji meri opirati na merjenja preteklih dogodkov kot na napovedi prihodnjih.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 56(c))

Sodišče bo ta opažanja nadalje spremljalo v svojih revizijah, ki niso povezane z izjavo o zanesljivosti.

11.

Kakovost sporazumov o financiranju bi bilo treba izboljšati tako, da se v vseh primerih uvedejo splošni pogoji ter nedvoumne določbe in jasne zahteve za napredek pri upravljanju javnih financ.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 56(e))

Kot je omenjeno v Letnem poročilu Sodišča o Evropskih razvojnih skladih za proračunsko leto 2007, so sporazumi o financiranju za programe proračunske podpore, financirane iz devetega ERS, pogosto nepopolni ali nejasni in tako ne zagotavljajo dovolj jasnega okvira za izvedbo takšne strukturirane in formalizirane ocene. Sodišče je v letu 2008 opazilo bistveno izboljšanje sporazumov o financiranju za programe proračunske podpore, financirane iz desetega ERS. V nekaterih primerih bi bilo mogoče dodatno izboljšati tako opredeljevanje prednostnih ukrepov za upravljanje javnih financ, ki jih mora izvesti država prejemnica, kot virov informacij, da se preveri spoštovanje dogovorjenih pogojev.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 46)

Urad EuropeAid bi moral zagotoviti, da bodo vsi prihodnji sporazumi o financiranju zagotavljali izčrpno in jasno osnovo za oceno spoštovanja plačilnih pogojev.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2008, odstavek 56(b))

Komisija pozdravlja dejstvo, da Sodišče priznava opazne rezultate njenih stalnih prizadevanj za izboljšanje jasnosti in strukture ocen upravičenosti. Osredotočamo se na nadaljevanje postopka izboljšave, s ciljem, da se v naših ocenah odstranijo vse nejasnosti. To je treba doseči z nadaljnjim izboljšanjem navodil o proračunski podpori, usposabljanjem in spodbujanjem ozaveščanja o pomenu strukturiranega in formalnega dokazovanja upravičenosti.

12.

Kadrovsko politiko bi bilo treba oblikovati na podlagi analize spretnosti in znanj, potrebnih pri upravljanju proračunske podpore, glede na to, da je ta čedalje pomembnejša.

(Letno poročilo za proračunsko leto 2007, odstavek 56(f))

Kandidati za delovna mesta, povezana s proračunsko podporo, se preskusijo in izberejo na podlagi dokazanega znanja in spretnosti o proračunski podpori. Usposabljanje o proračunski podpori, izvedeno na tem področju, se je povečalo od 7 tečajev, ki so bili na voljo v letu 2006, na 14 tečajev v letu 2007 in 24 v letu 2008. To je poleg usposabljanja na sedežih, kjer je povprečna udeležba iz delegacij 40 %. Za strokovne delavce na področju proračunske podpore so organizirani tudi letni regionalni seminarji.

(Odgovor Komisije na odstavek 31 letnega poročila za proračunsko leto 2008)

Ukrepanje je bilo zadovoljivo.

---