# Jurnalul Oficial C 294E/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.CE2009.294.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 294E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 523 decembrie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.CE2009.294.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 294E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 523 decembrie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2008-2009Ședintele dintre 8 și 10 iulie 2008TEXTE ADOPTATEProcesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 256 E, 9.10.2008. |
| | |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 8 iulie 2008 |
| 2009/C 294E/01 | Apărarea prerogativelor Parlamentului European în fața instanțelor naționaleRezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind apărarea prerogativelor Parlamentului European în fața instanțelor naționale (2007/2205(INI)) | 1 |
| 2009/C 294E/02 | Impactul ecologic al conductei de gaz prevăzute a fi construită în Marea BalticăRezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind impactul asupra mediului al conductei de gaze prevăzute a fi construită în Marea Baltică, care urmează să lege Rusia de Germania (Petițiile nr. 0614/2007 și 0952/2006) (2007/2118(INI)) | 3 |
| 2009/C 294E/03 | Stabilizarea Afganistanului: provocări pentru UE și pentru comunitatea internaționalăRezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind stabilizarea situației din Afganistan: provocări pentru UE și pentru comunitatea internațională (2007/2208(INI)) | 11 |
| | Miercuri, 9 iulie 2008 |
| 2009/C 294E/04 | Programe de acțiune anuale pentru Brazilia și pentru Argentina (2008)Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind proiectul de decizie a Comisiei de stabilire a programelor de acțiune anuale pentru Brazilia și pentru Argentina pentru anul 2008 | 19 |
| 2009/C 294E/05 | Prioritățile UE pentru cea de a 63-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor UniteRecomandarea Parlamentului European din 9 iulie 2008 către Consiliu privind prioritățile UE pentru cea de a 63-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (2008/2111(INI)) | 20 |
| 2009/C 294E/06 | Rolul judecătorului național în sistemul jurisdicțional al Uniunii EuropeneRezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind rolul judecătorului național în sistemul jurisdicțional al Uniunii Europene (2007/2027(INI)) | 27 |
| 2009/C 294E/07 | Disputele Airbus/BoeingRezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind disputele din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii legate de presupusele subvenții acordate firmelor Airbus și Boeing | 33 |
| 2009/C 294E/08 | Planul strategic european pentru tehnologiile energeticeRezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind Planul strategic european pentru tehnologiile energetice (2008/2005(INI)) | 35 |
| 2009/C 294E/09 | Fondurile suverane de investițiiRezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind fondurile suverane de investiții | 41 |
| 2009/C 294E/10 | Către o nouă cultură a mobilității urbaneRezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind Cartea verde intitulată Către o nouă cultură a mobilității urbane (2008/2041(INI)) | 42 |
| 2009/C 294E/11 | Raportul anual al BCE pentru 2007Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la raportul anual al BCE pentru 2007 (2008/2107(INI)) | 49 |
| | Joi, 10 iulie 2008 |
| 2009/C 294E/12 | Recensământul persoanelor de etnie rromă din Italia pe criteriul apartenenței etniceRezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la recensământul persoanelor de etnie rromă din Italia pe criteriul apartenenței etnice | 54 |
| 2009/C 294E/13 | Situația în China după cutremur și înaintea Jocurilor OlimpiceRezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la situația din China după cutremur și înaintea Jocurilor Olimpice | 58 |
| 2009/C 294E/14 | Documentul de strategie al Comisiei privind extinderea din 2007Rezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la documentul de strategie al Comisiei privind extinderea din 2007 (2007/2271(INI)) | 60 |
| 2009/C 294E/15 | Situația din ZimbabweRezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 privind situația din Zimbabwe | 64 |
| 2009/C 294E/16 | Spațiu și securitateRezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 privind spațiul și securitatea (2008/2030(INI)) | 69 |
| 2009/C 294E/17 | CașmirRezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la alegațiile privind prezența prezumată a unor gropi comune în partea Cașmirului administrată de India | 75 |
| 2009/C 294E/18 | Situația din BangladeshRezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la Bangladesh | 77 |
| 2009/C 294E/19 | Pedeapsa cu moartea — cazul lui Troy DavisRezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la pedeapsa cu moartea, în special în cazul lui Troy Davis | 80 |
| | |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 8 iulie 2008 |
| 2009/C 294E/20 | Cerere de ridicare a imunității lui Witold TomczakDecizia Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind cererea de ridicare a imunității lui Witold Tomczak (2008/2078(IMM)) | 81 |
| 2009/C 294E/21 | Aprobarea Comisiei (modificarea Regulamentului de procedură)Decizia Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului European în ceea ce privește aprobarea Comisiei (2007/2128(REG)) | 82 |
| 2009/C 294E/22 | Lucrările ședinței plenare și rapoartele de inițiativă (modificarea Regulamentului de procedură)Decizia Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului European pe baza propunerilor Grupului de lucru privind reforma parlamentară referitoare la lucrările ședinței plenare și la rapoartele de inițiativă (2007/2272(REG)) | 86 |
| | Miercuri, 9 iulie 2008 |
| 2009/C 294E/23 | Constituirea grupurilor politice (modificarea articolului 29 din Regulamentul de procedură)Decizia Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind modificarea articolului 29 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European privind constituirea grupurilor politice (2006/2201(REG)) | 91 |
| | |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 8 iulie 2008 |
| 2009/C 294E/24 | Instrumentul european de vecinătate și de parteneriat ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1638/2006 de stabilire a dispozițiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate și de parteneriat (COM(2008)0308 — C6-0200/2008 — 2008/0095(COD)) | 92 |
| 2009/C 294E/25 | Scheme de sprijin direct în cadrul PAC *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori (COM(2008)0247 — C6-0208/2008 — 2008/0088(CNS)) | 93 |
| 2009/C 294E/26 | Cerințele minime de securitate și sănătate pentru folosirea de către lucrători a echipamentului de lucru la locul de muncă (a doua directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE) (versiune codificată) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea modificată de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind cerințele minime de securitate și sănătate pentru folosirea de către lucrători a echipamentului de lucru la locul de muncă (a doua directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE) (versiune codificată) (COM(2008)0111 — C6-0127/2008 — 2006/0214(COD)) | 93 |
| 2009/C 294E/27 | Conservarea păsărilor sălbatice (Adaptare la procedura de reglementare cu control) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 79/409/CEE a Consiliului privind conservarea păsărilor sălbatice, în ceea ce privește implementarea competențelor de executare conferite Comisiei (COM(2008)0105 — C6-0088/2008 — 2008/0038(COD)) | 94 |
| 2009/C 294E/28 | Sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei TVA 2006/112/CE din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (COM(2007)0677 — C6-0433/2007 — 2007/0238(CNS)) | 95 |
| 2009/C 294E/29 | Protocolul privind evaluarea strategică de mediu la Convenția de la Espoo din 1991 *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de aprobare, în numele Comunității Europene, a Protocolului privind evaluarea strategică de mediu la Convenția CEE/ONU de la Espoo din 1991 privind evaluarea impactului asupra mediului în context transfrontalier (COM(2008)0132 — C6-0161/2008 — 2008/0052(CNS)) | 98 |
| 2009/C 294E/30 | Aderarea Liechtenstein la Acordul UE/CE/Elveția privind asocierea Elveției la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Protocolului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (COM(2006)0752 — C6-0089/2008 — 2006/0251(CNS)) | 99 |
| 2009/C 294E/31 | Aderarea Liechtenstein la Acordul CE/Elveția privind determinarea statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-un stat membru sau în Elveția *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea unui Protocol între Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-un stat membru sau în Elveția (COM(2006)0754 — C6-0090/2008 — 2006/0252(CNS)) | 100 |
| 2009/C 294E/32 | Protocol între CE, Elveția și Liechtenstein la Acordul CE/Elveția privind determinarea statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-un stat membru, în Elveția sau în Liechtenstein *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului între Comunitatea Europeană, Elveția și Principatul Liechtenstein la Acordul între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-un stat membru, în Elveția sau în Liechtenstein (COM(2006)0753 — C6-0091/2008 — 2006/0257(CNS)) | 101 |
| 2009/C 294E/33 | Numerotarea vizelor *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1683/95 de instituire a unui model uniform de viză cu privire la numerotarea vizelor (COM(2008)0188 — C6-0187/2008 — 2008/0074(CNS)) | 102 |
| 2009/C 294E/34 | Reînnoirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii India *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de reînnoire a Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii India (16681/2007 — COM(2007)0576 — C6-0073/2008 — 2007/0207(CNS)) | 103 |
| 2009/C 294E/35 | Proceduri comune de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind poziția comună a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei proceduri comune de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare (16673/2/2007 — C6-0138/2008 — 2006/0143(COD)) | 105 |
| P6_TC2-COD(2006)0143Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 8 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei proceduri comune de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare | 106 |
| 2009/C 294E/36 | Aditivii alimentari ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind aditivii alimentari (16675/2/2007 — C6-0141/2008 — 2006/0145(COD)) | 106 |
| P6_TC2-COD(2006)0145Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 8 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind aditivii alimentari | 106 |
| 2009/C 294E/37 | Arome și ingrediente alimentare cu proprietăți aromatizante ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind aromele și anumite ingrediente alimentare cu proprietăți aromatizante destinate utilizării în și pe produsele alimentare și de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 1576/89 și (CEE) nr. 1601/91 ale Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 2232/96 și a Directivei 2000/13/CE (16677/3/2007 — C6-0139/2008 — 2006/0147(COD)) | 107 |
| P6_TC2-COD(2006)0147Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 8 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind aromele și anumite ingrediente alimentare cu proprietăți aromatizante destinate utilizării în și pe produsele alimentare și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1601/91 al Consiliului și a Regulamentelor (CE) nr. 2232/96 și (CE) nr. 110/2008 și a Directivei 2000/13/CE | 107 |
| 2009/C 294E/38 | Enzime alimentare ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind enzimele alimentare și de modificare a Directivei 83/417/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului, a Directivei 2000/13/CE, a Directivei 2001/112/CE a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 258/97 (16676/1/2007 — C6-0140/2008 — 2006/0144(COD)) | 108 |
| P6_TC2-COD(2006)0144Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 8 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind enzimele alimentare și de modificare a Directivei 83/417/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului, a Directivei 2000/13/CE, a Directivei 2001/112/CE a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 258/97 | 108 |
| 2009/C 294E/39 | Modificarea Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării directivei Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (5058/3/2008 — C6-0177/2008 — 2006/0304(COD)) | 109 |
| P6_TC2-COD(2006)0304Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 8 iulie 2008 în vederea adoptării Directivei (CE) nr. .../2008 a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității | 109 |
| 2009/C 294E/40 | Bugetul 2009: primele reflecții privind proiectul preliminar de buget 2009 și mandatul pentru conciliereRezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la bugetul 2009: primele reflecții privind proiectul preliminar de buget 2009 și mandatul pentru conciliere, secțiunea III — Comisia (2008/2025(BUD)) | 110 |
| | Miercuri, 9 iulie 2008 |
| 2009/C 294E/41 | Modificarea Directivei 2004/49/CE privind siguranța căilor ferate comunitare ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/49/CE privind siguranța căilor ferate comunitare (Directiva privind siguranța feroviară) (16133/3/2007 — C6-0129/2008 — 2006/0272(COD)) | 121 |
| P6_TC2-COD(2006)0272Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Directivei 2008/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/49/CE privind siguranța căilor ferate comunitare (Directiva privind siguranța feroviară) | 121 |
| 2009/C 294E/42 | Modificarea Regulamentului (CE) nr. 881/2004 privind înființarea unei Agenții Europene a Căilor Ferate ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 881/2004 privind înființarea unei Agenții Europene a Căilor Ferate (Regulamentul privind agenția) (16138/3/2007 — C6-0131/2008 — 2006/0274(COD)) | 122 |
| P6_TC2-COD(2006)0274Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 881/2004 privind înființarea unei Agenții Europene a Căilor Ferate (Regulamentul privind agenția) | 122 |
| 2009/C 294E/43 | Normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate (reformare) ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate (reformare) (16160/4/2007 — C6-0176/2008 — 2006/0130(COD)) | 123 |
| 2009/C 294E/44 | Program pentru modernizarea statisticilor europene referitoare la întreprinderi și comerț (MEETS) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un program pentru modernizarea statisticilor europene referitoare la întreprinderi și comerț (MEETS) (COM(2007)0433 — C6-0234/2007 — 2007/0156(COD)) | 124 |
| P6_TC1-COD(2007)0156Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind un program pentru modernizarea statisticilor europene referitoare la întreprinderi și comerț (MEETS) | 124 |
| 2009/C 294E/45 | Pile și acumulatori, precum și deșeurile acestora ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/66/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori, în ceea ce privește articolul 6 alineatul (2) privind introducerea pe piață a bateriilor și acumulatorilor (COM(2008)0211 — C6-0165/2008 — 2008/0081(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0081Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Directivei 2008/.../CE al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori, în ceea ce privește introducerea pe piață a bateriilor și acumulatorilor | 125 |
| 2009/C 294E/46 | Restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea anumitor substanțe și preparate periculoase ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a directivei 76/769/CEE a Consiliului referitoare la restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea anumitor substanțe și preparate periculoase 2-(2-metoxietoxi)etanol, 2-(2-butoxietoxi)etanol, metilen-difenil diizocianat, ciclohexan și nitrat de amoniu (COM(2007)0559 — C6-0327/2007 — 2007/0200(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0200Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 76/769/CEE a Consiliului referitoare la restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea de 2-(2-metoxietoxi)etanol, 2-(2-butoxietoxi)etanol, metilen-difenil diizocianat, ciclohexan și nitrat de amoniu | 126 |
| 2009/C 294E/47 | Condiții de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (COM(2007)0532 — C6-0319/2007 — 2007/0199(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2007)0199Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale | 127 |
| 2009/C 294E/48 | Piața internă a gazelor naturale ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale (COM(2007)0529 — C6-0317/2007 — 2007/0196(COD)) | 142 |
| P6_TC1-COD(2007)0196Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Directivei 2008/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale | 142 |
| 2009/C 294E/49 | Coordonarea sistemelor de securitate socială: modalități de aplicare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de protecție socială (COM(2006)0016 — C6-0037/2006 — 2006/0006(COD)) | 181 |
| P6_TC1-COD(2006)0006Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 574/72 | 181 |
| ANEXA IDispoziții de punere în aplicare a acordurilor bilaterale rămase în vigoare și noi dispoziții de punere în aplicare a acordurilor bilaterale | 225 |
| ANEXA IIRegimuri speciale pentru funcționari | 225 |
| ANEXA IIIStatele membre care rambursează costurile prestațiilor pe baza sumei forfetare | 225 |
| ANEXA IVAutorități și instituții competente, instituții din locul de reședință și domiciliu temporar, puncte de acces, instituții și organisme desemnate de autoritățile competente. | 225 |
| 2009/C 294E/50 | Coordonarea sistemelor de securitate socială ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și de stabilire a conținutului Anexei XI (COM(2006)0007 — C6-0029/2006 — 2006/0008(COD)) | 226 |
| P6_TC1-COD(2006)0008Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și de stabilire a conținutului anexelor la acesta | 226 |
| ANEXĂ | 231 |
| 2009/C 294E/51 | Extinderea dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 883/2004 și ale Regulamentului (CE) nr. [ ...] la resortisanții țărilor terțe care nu fac obiectul dispozițiilor respective exclusiv pe motive de naționalitate *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de extindere a dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 883/2004 și ale Regulamentului (CE) nr. [ ...] la resortisanții țărilor terțe care nu fac obiectul dispozițiilor respective exclusiv pe motive de naționalitate (COM(2007)0439 — C6-0289/2007 — 2007/0152(CNS)) | 259 |
| | Joi, 10 iulie 2008 |
| 2009/C 294E/52 | Instrucțiunile consulare comune: datele biometrice de identificare și cererile de vize ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Instrucțiunilor consulare comune privind vizele destinate misiunilor diplomatice și oficiilor consulare, în legătură cu introducerea biometriei, inclusiv a dispozițiilor privind organizarea primirii și a procesării cererilor de vize (COM(2006)0269 — C6-0166/2006 — 2006/0088(COD)) | 260 |
| P6_TC1-COD(2006)0088Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Instrucțiunilor consulare comune privind vizele destinate misiunilor diplomatice și oficiilor consulare, în legătură cu introducerea biometriei, inclusiv a dispozițiilor privind organizarea primirii și a procesării cererilor de vize | 260 |
| 2009/C 294E/53 | Posibilitățile de pescuit și contribuția financiară prevăzută în Acordul de parteneriat CE/Mauritania în sectorul pescuitului *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului încheiat între Comunitatea Europeană și Republica Islamică Mauritania, pentru perioada cuprinsă între 1 august 2008 și 31 iulie 2012 (COM(2008)0243 — C6-0199/2008 — 2008/0093(CNS)) | 271 |
| 2009/C 294E/54 | Flota de pescuit a UE afectată de criza economică *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 iulie 2008 privind propunerea de regulament al Consiliului de instituire a unei acțiuni specifice temporare care urmărește să promoveze restructurarea flotelor de pescuit ale Uniunii Europene, afectate de criza economică (COM(2008)0454 — C6-0270/2008 — 2008/0144(CNS)) | 273 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2008-2009Ședintele dintre 8 și 10 iulie 2008TEXTE ADOPTATEProcesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 256 E, 9.10.2008.

REZOLUȚII

Parlamentul European

Marți, 8 iulie 2008

2009/C 294E/01

Apărarea prerogativelor Parlamentului European în fața instanțelor naționaleRezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind apărarea prerogativelor Parlamentului European în fața instanțelor naționale (2007/2205(INI))

1

2009/C 294E/02

Impactul ecologic al conductei de gaz prevăzute a fi construită în Marea BalticăRezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind impactul asupra mediului al conductei de gaze prevăzute a fi construită în Marea Baltică, care urmează să lege Rusia de Germania (Petițiile nr. 0614/2007 și 0952/2006) (2007/2118(INI))

3

2009/C 294E/03

Stabilizarea Afganistanului: provocări pentru UE și pentru comunitatea internaționalăRezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind stabilizarea situației din Afganistan: provocări pentru UE și pentru comunitatea internațională (2007/2208(INI))

11

Miercuri, 9 iulie 2008

2009/C 294E/04

Programe de acțiune anuale pentru Brazilia și pentru Argentina (2008)Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind proiectul de decizie a Comisiei de stabilire a programelor de acțiune anuale pentru Brazilia și pentru Argentina pentru anul 2008

19

2009/C 294E/05

Prioritățile UE pentru cea de a 63-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor UniteRecomandarea Parlamentului European din 9 iulie 2008 către Consiliu privind prioritățile UE pentru cea de a 63-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (2008/2111(INI))

20

2009/C 294E/06

Rolul judecătorului național în sistemul jurisdicțional al Uniunii EuropeneRezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind rolul judecătorului național în sistemul jurisdicțional al Uniunii Europene (2007/2027(INI))

27

2009/C 294E/07

Disputele Airbus/BoeingRezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind disputele din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii legate de presupusele subvenții acordate firmelor Airbus și Boeing

33

2009/C 294E/08

Planul strategic european pentru tehnologiile energeticeRezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind Planul strategic european pentru tehnologiile energetice (2008/2005(INI))

35

2009/C 294E/09

Fondurile suverane de investițiiRezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind fondurile suverane de investiții

41

2009/C 294E/10

Către o nouă cultură a mobilității urbaneRezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind Cartea verde intitulată Către o nouă cultură a mobilității urbane (2008/2041(INI))

42

2009/C 294E/11

Raportul anual al BCE pentru 2007Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la raportul anual al BCE pentru 2007 (2008/2107(INI))

49

Joi, 10 iulie 2008

2009/C 294E/12

Recensământul persoanelor de etnie rromă din Italia pe criteriul apartenenței etniceRezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la recensământul persoanelor de etnie rromă din Italia pe criteriul apartenenței etnice

54

2009/C 294E/13

Situația în China după cutremur și înaintea Jocurilor OlimpiceRezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la situația din China după cutremur și înaintea Jocurilor Olimpice

58

2009/C 294E/14

Documentul de strategie al Comisiei privind extinderea din 2007Rezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la documentul de strategie al Comisiei privind extinderea din 2007 (2007/2271(INI))

60

2009/C 294E/15

Situația din ZimbabweRezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 privind situația din Zimbabwe

64

2009/C 294E/16

Spațiu și securitateRezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 privind spațiul și securitatea (2008/2030(INI))

69

2009/C 294E/17

CașmirRezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la alegațiile privind prezența prezumată a unor gropi comune în partea Cașmirului administrată de India

75

2009/C 294E/18

Situația din BangladeshRezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la Bangladesh

77

2009/C 294E/19

Pedeapsa cu moartea — cazul lui Troy DavisRezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la pedeapsa cu moartea, în special în cazul lui Troy Davis

80

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 8 iulie 2008

2009/C 294E/20

Cerere de ridicare a imunității lui Witold TomczakDecizia Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind cererea de ridicare a imunității lui Witold Tomczak (2008/2078(IMM))

81

2009/C 294E/21

Aprobarea Comisiei (modificarea Regulamentului de procedură)Decizia Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului European în ceea ce privește aprobarea Comisiei (2007/2128(REG))

82

2009/C 294E/22

Lucrările ședinței plenare și rapoartele de inițiativă (modificarea Regulamentului de procedură)Decizia Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului European pe baza propunerilor Grupului de lucru privind reforma parlamentară referitoare la lucrările ședinței plenare și la rapoartele de inițiativă (2007/2272(REG))

86

Miercuri, 9 iulie 2008

2009/C 294E/23

Constituirea grupurilor politice (modificarea articolului 29 din Regulamentul de procedură)Decizia Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind modificarea articolului 29 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European privind constituirea grupurilor politice (2006/2201(REG))

91

Parlamentul European

Marți, 8 iulie 2008

2009/C 294E/24

Instrumentul european de vecinătate și de parteneriat ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1638/2006 de stabilire a dispozițiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate și de parteneriat (COM(2008)0308 — C6-0200/2008 — 2008/0095(COD))

92

2009/C 294E/25

Scheme de sprijin direct în cadrul PAC *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori (COM(2008)0247 — C6-0208/2008 — 2008/0088(CNS))

93

2009/C 294E/26

Cerințele minime de securitate și sănătate pentru folosirea de către lucrători a echipamentului de lucru la locul de muncă (a doua directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE) (versiune codificată) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea modificată de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind cerințele minime de securitate și sănătate pentru folosirea de către lucrători a echipamentului de lucru la locul de muncă (a doua directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE) (versiune codificată) (COM(2008)0111 — C6-0127/2008 — 2006/0214(COD))

93

2009/C 294E/27

Conservarea păsărilor sălbatice (Adaptare la procedura de reglementare cu control) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 79/409/CEE a Consiliului privind conservarea păsărilor sălbatice, în ceea ce privește implementarea competențelor de executare conferite Comisiei (COM(2008)0105 — C6-0088/2008 — 2008/0038(COD))

94

2009/C 294E/28

Sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei TVA 2006/112/CE din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (COM(2007)0677 — C6-0433/2007 — 2007/0238(CNS))

95

2009/C 294E/29

Protocolul privind evaluarea strategică de mediu la Convenția de la Espoo din 1991 *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de aprobare, în numele Comunității Europene, a Protocolului privind evaluarea strategică de mediu la Convenția CEE/ONU de la Espoo din 1991 privind evaluarea impactului asupra mediului în context transfrontalier (COM(2008)0132 — C6-0161/2008 — 2008/0052(CNS))

98

2009/C 294E/30

Aderarea Liechtenstein la Acordul UE/CE/Elveția privind asocierea Elveției la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Protocolului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (COM(2006)0752 — C6-0089/2008 — 2006/0251(CNS))

99

2009/C 294E/31

Aderarea Liechtenstein la Acordul CE/Elveția privind determinarea statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-un stat membru sau în Elveția *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea unui Protocol între Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-un stat membru sau în Elveția (COM(2006)0754 — C6-0090/2008 — 2006/0252(CNS))

100

2009/C 294E/32

Protocol între CE, Elveția și Liechtenstein la Acordul CE/Elveția privind determinarea statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-un stat membru, în Elveția sau în Liechtenstein *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului între Comunitatea Europeană, Elveția și Principatul Liechtenstein la Acordul între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-un stat membru, în Elveția sau în Liechtenstein (COM(2006)0753 — C6-0091/2008 — 2006/0257(CNS))

101

2009/C 294E/33

Numerotarea vizelor *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1683/95 de instituire a unui model uniform de viză cu privire la numerotarea vizelor (COM(2008)0188 — C6-0187/2008 — 2008/0074(CNS))

102

2009/C 294E/34

Reînnoirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii India *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de reînnoire a Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii India (16681/2007 — COM(2007)0576 — C6-0073/2008 — 2007/0207(CNS))

103

2009/C 294E/35

Proceduri comune de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind poziția comună a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei proceduri comune de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare (16673/2/2007 — C6-0138/2008 — 2006/0143(COD))

105

P6_TC2-COD(2006)0143Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 8 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei proceduri comune de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare

106

2009/C 294E/36

Aditivii alimentari ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind aditivii alimentari (16675/2/2007 — C6-0141/2008 — 2006/0145(COD))

106

P6_TC2-COD(2006)0145Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 8 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind aditivii alimentari

106

2009/C 294E/37

Arome și ingrediente alimentare cu proprietăți aromatizante ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind aromele și anumite ingrediente alimentare cu proprietăți aromatizante destinate utilizării în și pe produsele alimentare și de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 1576/89 și (CEE) nr. 1601/91 ale Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 2232/96 și a Directivei 2000/13/CE (16677/3/2007 — C6-0139/2008 — 2006/0147(COD))

107

P6_TC2-COD(2006)0147Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 8 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind aromele și anumite ingrediente alimentare cu proprietăți aromatizante destinate utilizării în și pe produsele alimentare și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1601/91 al Consiliului și a Regulamentelor (CE) nr. 2232/96 și (CE) nr. 110/2008 și a Directivei 2000/13/CE

107

2009/C 294E/38

Enzime alimentare ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind enzimele alimentare și de modificare a Directivei 83/417/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului, a Directivei 2000/13/CE, a Directivei 2001/112/CE a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 258/97 (16676/1/2007 — C6-0140/2008 — 2006/0144(COD))

108

P6_TC2-COD(2006)0144Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 8 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind enzimele alimentare și de modificare a Directivei 83/417/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului, a Directivei 2000/13/CE, a Directivei 2001/112/CE a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 258/97

108

2009/C 294E/39

Modificarea Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării directivei Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (5058/3/2008 — C6-0177/2008 — 2006/0304(COD))

109

P6_TC2-COD(2006)0304Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 8 iulie 2008 în vederea adoptării Directivei (CE) nr. .../2008 a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității

109

2009/C 294E/40

Bugetul 2009: primele reflecții privind proiectul preliminar de buget 2009 și mandatul pentru conciliereRezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la bugetul 2009: primele reflecții privind proiectul preliminar de buget 2009 și mandatul pentru conciliere, secțiunea III — Comisia (2008/2025(BUD))

110

Miercuri, 9 iulie 2008

2009/C 294E/41

Modificarea Directivei 2004/49/CE privind siguranța căilor ferate comunitare ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/49/CE privind siguranța căilor ferate comunitare (Directiva privind siguranța feroviară) (16133/3/2007 — C6-0129/2008 — 2006/0272(COD))

121

P6_TC2-COD(2006)0272Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Directivei 2008/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/49/CE privind siguranța căilor ferate comunitare (Directiva privind siguranța feroviară)

121

2009/C 294E/42

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 881/2004 privind înființarea unei Agenții Europene a Căilor Ferate ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 881/2004 privind înființarea unei Agenții Europene a Căilor Ferate (Regulamentul privind agenția) (16138/3/2007 — C6-0131/2008 — 2006/0274(COD))

122

P6_TC2-COD(2006)0274Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 881/2004 privind înființarea unei Agenții Europene a Căilor Ferate (Regulamentul privind agenția)

122

2009/C 294E/43

Normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate (reformare) ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate (reformare) (16160/4/2007 — C6-0176/2008 — 2006/0130(COD))

123

2009/C 294E/44

Program pentru modernizarea statisticilor europene referitoare la întreprinderi și comerț (MEETS) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un program pentru modernizarea statisticilor europene referitoare la întreprinderi și comerț (MEETS) (COM(2007)0433 — C6-0234/2007 — 2007/0156(COD))

124

P6_TC1-COD(2007)0156Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind un program pentru modernizarea statisticilor europene referitoare la întreprinderi și comerț (MEETS)

124

2009/C 294E/45

Pile și acumulatori, precum și deșeurile acestora ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/66/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori, în ceea ce privește articolul 6 alineatul (2) privind introducerea pe piață a bateriilor și acumulatorilor (COM(2008)0211 — C6-0165/2008 — 2008/0081(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0081Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Directivei 2008/.../CE al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori, în ceea ce privește introducerea pe piață a bateriilor și acumulatorilor

125

2009/C 294E/46

Restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea anumitor substanțe și preparate periculoase ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a directivei 76/769/CEE a Consiliului referitoare la restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea anumitor substanțe și preparate periculoase 2-(2-metoxietoxi)etanol, 2-(2-butoxietoxi)etanol, metilen-difenil diizocianat, ciclohexan și nitrat de amoniu (COM(2007)0559 — C6-0327/2007 — 2007/0200(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0200Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 76/769/CEE a Consiliului referitoare la restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea de 2-(2-metoxietoxi)etanol, 2-(2-butoxietoxi)etanol, metilen-difenil diizocianat, ciclohexan și nitrat de amoniu

126

2009/C 294E/47

Condiții de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (COM(2007)0532 — C6-0319/2007 — 2007/0199(COD))

127

P6_TC1-COD(2007)0199Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale

127

2009/C 294E/48

Piața internă a gazelor naturale ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale (COM(2007)0529 — C6-0317/2007 — 2007/0196(COD))

142

P6_TC1-COD(2007)0196Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Directivei 2008/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale

142

2009/C 294E/49

Coordonarea sistemelor de securitate socială: modalități de aplicare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de protecție socială (COM(2006)0016 — C6-0037/2006 — 2006/0006(COD))

181

P6_TC1-COD(2006)0006Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 574/72

181

ANEXA IDispoziții de punere în aplicare a acordurilor bilaterale rămase în vigoare și noi dispoziții de punere în aplicare a acordurilor bilaterale

225

ANEXA IIRegimuri speciale pentru funcționari

225

ANEXA IIIStatele membre care rambursează costurile prestațiilor pe baza sumei forfetare

225

ANEXA IVAutorități și instituții competente, instituții din locul de reședință și domiciliu temporar, puncte de acces, instituții și organisme desemnate de autoritățile competente.

225

2009/C 294E/50

Coordonarea sistemelor de securitate socială ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și de stabilire a conținutului Anexei XI (COM(2006)0007 — C6-0029/2006 — 2006/0008(COD))

226

P6_TC1-COD(2006)0008Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și de stabilire a conținutului anexelor la acesta

226

ANEXĂ

231

2009/C 294E/51

Extinderea dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 883/2004 și ale Regulamentului (CE) nr. [ ...] la resortisanții țărilor terțe care nu fac obiectul dispozițiilor respective exclusiv pe motive de naționalitate *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de extindere a dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 883/2004 și ale Regulamentului (CE) nr. [ ...] la resortisanții țărilor terțe care nu fac obiectul dispozițiilor respective exclusiv pe motive de naționalitate (COM(2007)0439 — C6-0289/2007 — 2007/0152(CNS))

259

Joi, 10 iulie 2008

2009/C 294E/52

Instrucțiunile consulare comune: datele biometrice de identificare și cererile de vize ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Instrucțiunilor consulare comune privind vizele destinate misiunilor diplomatice și oficiilor consulare, în legătură cu introducerea biometriei, inclusiv a dispozițiilor privind organizarea primirii și a procesării cererilor de vize (COM(2006)0269 — C6-0166/2006 — 2006/0088(COD))

260

P6_TC1-COD(2006)0088Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Instrucțiunilor consulare comune privind vizele destinate misiunilor diplomatice și oficiilor consulare, în legătură cu introducerea biometriei, inclusiv a dispozițiilor privind organizarea primirii și a procesării cererilor de vize

260

2009/C 294E/53

Posibilitățile de pescuit și contribuția financiară prevăzută în Acordul de parteneriat CE/Mauritania în sectorul pescuitului *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului încheiat între Comunitatea Europeană și Republica Islamică Mauritania, pentru perioada cuprinsă între 1 august 2008 și 31 iulie 2012 (COM(2008)0243 — C6-0199/2008 — 2008/0093(CNS))

271

2009/C 294E/54

Flota de pescuit a UE afectată de criza economică *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 iulie 2008 privind propunerea de regulament al Consiliului de instituire a unei acțiuni specifice temporare care urmărește să promoveze restructurarea flotelor de pescuit ale Uniunii Europene, afectate de criza economică (COM(2008)0454 — C6-0270/2008 — 2008/0144(CNS))

273

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2008-2009Ședintele dintre 8 și 10 iulie 2008TEXTE ADOPTATEProcesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 256 E, 9.10.2008.

REZOLUȚII

Parlamentul European

Marți, 8 iulie 2008

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/1

---

Marți, 8 iulie 2008Apărarea prerogativelor Parlamentului European în fața instanțelor naționale

P6_TA(2008)0327

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind apărarea prerogativelor Parlamentului European în fața instanțelor naționale (2007/2205(INI))

2009/C 294 E/01

Parlamentul European,

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale (A6–0222/2008),

| A. | întrucât Parlamentul European nu dispune de personalitate juridică și, drept urmare, unele aspecte specifice, inerente statutului său special, îl împiedică să-și apere prerogativele în fața instanțelor naționale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parlamentul European nu dispune de personalitate juridică și, drept urmare, unele aspecte specifice, inerente statutului său special, îl împiedică să-și apere prerogativele în fața instanțelor naționale;

| B. | întrucât Parlamentul respectă dreptul de inițiativă al Comisiei, dar își susține totodată dreptul conferit prin articolul 192 din TCE de a cere Comisiei să prezinte propuneri legislative; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parlamentul respectă dreptul de inițiativă al Comisiei, dar își susține totodată dreptul conferit prin articolul 192 din TCE de a cere Comisiei să prezinte propuneri legislative;

| C. | întrucât, în această privință, Parlamentul European dispune, în conformitate cu tratatul, de o serie de mijloace juridice care asigură protejarea prerogativelor susmenționate în raporturile sale cu alte instituții comunitare, cum ar fi acțiunile în constatarea abținerii de a acționa (articolul 232 din Tratatul CE) și acțiunile în anularea actelor comunitare (articolul 230 din Tratatul CE); |
| --- | --- |

C.

întrucât, în această privință, Parlamentul European dispune, în conformitate cu tratatul, de o serie de mijloace juridice care asigură protejarea prerogativelor susmenționate în raporturile sale cu alte instituții comunitare, cum ar fi acțiunile în constatarea abținerii de a acționa (articolul 232 din Tratatul CE) și acțiunile în anularea actelor comunitare (articolul 230 din Tratatul CE);

| D. | întrucât, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, nerespectarea obligațiilor ce decurg din tratate atrage după sine răspunderea statelor membre, indiferent de autoritatea de stat a cărei acțiune sau lipsă de acțiune se află la originea nerespectării, inclusiv în cazul instituțiilor independente din punct de vedere constituțional (1); |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, nerespectarea obligațiilor ce decurg din tratate atrage după sine răspunderea statelor membre, indiferent de autoritatea de stat a cărei acțiune sau lipsă de acțiune se află la originea nerespectării, inclusiv în cazul instituțiilor independente din punct de vedere constituțional (1);

| E. | întrucât Parlamentul European nu dispune însă de aceleași instrumente directe pentru a-și apăra prerogativele în fața instanțelor naționale, în special în cazul în care există o hotărâre judecătorească națională în contra acestora, deoarece nu poate fi parte în procedurile judiciare naționale și nici nu poate sesiza direct Curtea de Justiție pentru a-și apăra deciziile; |
| --- | --- |

E.

întrucât Parlamentul European nu dispune însă de aceleași instrumente directe pentru a-și apăra prerogativele în fața instanțelor naționale, în special în cazul în care există o hotărâre judecătorească națională în contra acestora, deoarece nu poate fi parte în procedurile judiciare naționale și nici nu poate sesiza direct Curtea de Justiție pentru a-și apăra deciziile;

| F. | întrucât, în ultimă instanță, Parlamentul European nu poate recurge, împotriva unui stat membru, la acțiunea în constatarea neîndeplinirii obligațiilor (articolul 226 din Tratatul CE), aceasta fiind de competența exclusivă a Comisiei, |
| --- | --- |

F.

întrucât, în ultimă instanță, Parlamentul European nu poate recurge, împotriva unui stat membru, la acțiunea în constatarea neîndeplinirii obligațiilor (articolul 226 din Tratatul CE), aceasta fiind de competența exclusivă a Comisiei,

| G. | întrucât lipsa unor instrumente adecvate pentru apărarea propriilor decizii poate afecta eficacitatea Parlamentului European ca organ politic și legislativ; |
| --- | --- |

G.

întrucât lipsa unor instrumente adecvate pentru apărarea propriilor decizii poate afecta eficacitatea Parlamentului European ca organ politic și legislativ;

| H. | întrucât principiul cooperării loiale între instituțiile Uniunii Europene și principiul bunei administrări impun ca activitățile organelor comunitare să se desfășoare conform normelor transparenței și inteligibilității, astfel ca motivele care stau la baza adoptării sau neadoptării unei măsuri să fie clare, |
| --- | --- |

H.

întrucât principiul cooperării loiale între instituțiile Uniunii Europene și principiul bunei administrări impun ca activitățile organelor comunitare să se desfășoare conform normelor transparenței și inteligibilității, astfel ca motivele care stau la baza adoptării sau neadoptării unei măsuri să fie clare,

| I. | întrucât, pentru a împiedica producerea unor astfel de dificultăți, este recomandabilă întărirea măsurilor de protecție a prerogativelor parlamentare, și aceasta nu prin modificarea Tratatului CE ci, pornind de la experiența parlamentelor naționale, prin extrapolarea mijloacelor corespunzătoare cerințelor specifice ale Parlamentului European; |
| --- | --- |

I.

întrucât, pentru a împiedica producerea unor astfel de dificultăți, este recomandabilă întărirea măsurilor de protecție a prerogativelor parlamentare, și aceasta nu prin modificarea Tratatului CE ci, pornind de la experiența parlamentelor naționale, prin extrapolarea mijloacelor corespunzătoare cerințelor specifice ale Parlamentului European;

| J. | întrucât rezultatele studiului efectuat în acest scop în mai multe state membre arată cu claritate că majoritatea sistemelor juridice naționale pun la dispoziția parlamentelor mijloace juridice destinate să garanteze nu numai apărarea intereselor adunării în ansamblul ei, ci și pe cele ale fiecăruia dintre membrii săi; |
| --- | --- |

J.

întrucât rezultatele studiului efectuat în acest scop în mai multe state membre arată cu claritate că majoritatea sistemelor juridice naționale pun la dispoziția parlamentelor mijloace juridice destinate să garanteze nu numai apărarea intereselor adunării în ansamblul ei, ci și pe cele ale fiecăruia dintre membrii săi;

| K. | întrucât statele membre trebuie să respecte principiul cooperării sincere și loiale stipulat la articolul 10 din Tratatul de instituire a Comunității Europene și, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, sunt obligate „să instituie un sistem de căi de atac judiciare și de proceduri care să garanteze respectarea dreptului la o protecție jurisdicțională efectivă” (2); |
| --- | --- |

K.

întrucât statele membre trebuie să respecte principiul cooperării sincere și loiale stipulat la articolul 10 din Tratatul de instituire a Comunității Europene și, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, sunt obligate „să instituie un sistem de căi de atac judiciare și de proceduri care să garanteze respectarea dreptului la o protecție jurisdicțională efectivă” (2);

| L. | întrucât ar fi recomandabil ca, în raporturile sale cu puterea judecătorească, fie ea reprezentată de Curtea de Justiție sau de tribunalele naționale, Parlamentul European să dispună de mijloace de protecție a propriilor prerogative analoage celor prevăzute în sistemele juridice naționale pentru propriile parlamente, |
| --- | --- |

L.

întrucât ar fi recomandabil ca, în raporturile sale cu puterea judecătorească, fie ea reprezentată de Curtea de Justiție sau de tribunalele naționale, Parlamentul European să dispună de mijloace de protecție a propriilor prerogative analoage celor prevăzute în sistemele juridice naționale pentru propriile parlamente,

| 1. | invită Comisia să țină cont de solicitările Parlamentului European de a intenta acțiuni pentru încălcarea dreptului comunitar împotriva oricărui stat membru care încalcă prerogativele parlamentare și solicită din partea comisarului competent o motivare amplă, în cazul în care Colegiul comisarilor decide să nu le dea curs; |
| --- | --- |

1.

invită Comisia să țină cont de solicitările Parlamentului European de a intenta acțiuni pentru încălcarea dreptului comunitar împotriva oricărui stat membru care încalcă prerogativele parlamentare și solicită din partea comisarului competent o motivare amplă, în cazul în care Colegiul comisarilor decide să nu le dea curs;

| 2. | sugerează modificarea statutului Curții de Justiție, în sensul ca Parlamentului European să-i fie conferit dreptul de a depune observații în fața Curții în toate cazurile în care sunt puse în discuție, direct sau indirect, prerogativele sale pentru ca, atunci când Parlamentul European nu este oficial parte în proces, intervenția sa să nu rămână la discreția Curții, așa cum prevede actualmente articolul 24 alineatul (2) din statutul acesteia; |
| --- | --- |

2.

sugerează modificarea statutului Curții de Justiție, în sensul ca Parlamentului European să-i fie conferit dreptul de a depune observații în fața Curții în toate cazurile în care sunt puse în discuție, direct sau indirect, prerogativele sale pentru ca, atunci când Parlamentul European nu este oficial parte în proces, intervenția sa să nu rămână la discreția Curții, așa cum prevede actualmente articolul 24 alineatul (2) din statutul acesteia;

| 3. | sugerează efectuarea unei analize aprofundate, pentru a se stabili dacă mecanismul juridic la care se referă articolul 300 alineatul (6) din Tratatul CE poate fi aplicat în cazurile în care prerogativele Parlamentului European sunt serios amenințate, permițând acestuia să solicite Curții de Justiție să se pronunțe asupra compatibilității unui act din dreptul național cu dreptul comunitar primar, fără a aduce atingere competenței exclusive a Comisiei de a intenta sau nu o acțiune pentru încălcarea dreptului comunitar contra statului membru care ar fi comis-o; |
| --- | --- |

3.

sugerează efectuarea unei analize aprofundate, pentru a se stabili dacă mecanismul juridic la care se referă articolul 300 alineatul (6) din Tratatul CE poate fi aplicat în cazurile în care prerogativele Parlamentului European sunt serios amenințate, permițând acestuia să solicite Curții de Justiție să se pronunțe asupra compatibilității unui act din dreptul național cu dreptul comunitar primar, fără a aduce atingere competenței exclusive a Comisiei de a intenta sau nu o acțiune pentru încălcarea dreptului comunitar contra statului membru care ar fi comis-o;

| 4. | solicită comisiei competente să pregătească un amendament la articolul 121 din Regulamentul de procedură a Perlamentului, care să includă toate acțiunile depuse, la toate instanțele, și să prevadă o procedură simplificată, de aplicat atunci când Curtea de Justiție este sesizată printr-o procedură accelerată sau de urgență; |
| --- | --- |

4.

solicită comisiei competente să pregătească un amendament la articolul 121 din Regulamentul de procedură a Perlamentului, care să includă toate acțiunile depuse, la toate instanțele, și să prevadă o procedură simplificată, de aplicat atunci când Curtea de Justiție este sesizată printr-o procedură accelerată sau de urgență;

| 5. | consideră oportună încurajarea unei politici de colaborare între Parlamentul European și instanțele naționale, pe coordonatele care au dat deja rezultate bune în unele state membre, dezvoltând practici procedurale care să permită participarea Parlamentului European la procesele în care îi sunt vizate prerogativele, judecate de instanțele naționale; |
| --- | --- |

5.

consideră oportună încurajarea unei politici de colaborare între Parlamentul European și instanțele naționale, pe coordonatele care au dat deja rezultate bune în unele state membre, dezvoltând practici procedurale care să permită participarea Parlamentului European la procesele în care îi sunt vizate prerogativele, judecate de instanțele naționale;

| 6. | invită Comisia să propună măsuri legislative adecvate pentru a garanta apărarea în justiție, cu deplină eficacitate, a prerogativelor Parlamentului; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să propună măsuri legislative adecvate pentru a garanta apărarea în justiție, cu deplină eficacitate, a prerogativelor Parlamentului;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Cauza 8/70 Comisia vs. Italia Rec. [1970], p. 961.

(2)  Cauza C-50/00P Unión de Pequeños Agricultores / Council Rec. [2002] I-6677.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/3

---

Marți, 8 iulie 2008Impactul ecologic al conductei de gaz prevăzute a fi construită în Marea Baltică

P6_TA(2008)0336

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind impactul asupra mediului al conductei degaze prevăzute a fi construită în Marea Baltică, care urmează să lege Rusia de Germania (Petițiile nr. 0614/2007 și 0952/2006) (2007/2118(INI))

2009/C 294 E/02

Parlamentul European,

având în vedere Petiția nr. 0614/2007 înaintată de Radvile Morkunaite, care cuprinde peste 20 000 de semnături, Petiția nr. 0952/2006 înaintată de Krzysztof Mączkowski, precum și alte petiții primite referitoare la subiectul prezentei rezoluții,

având în vedere Tratatul de la Lisabona semnat de toate statele membre la 13 decembrie 2007,

având în vedere Comunicarea Comisiei referitoare la Strategia tematică privind protecția și conservarea mediului marin (COM(2005)0504),

având în vedere al Șaselea program comunitar de acțiune pentru mediu (1),

având în vedere Directiva 97/11/CE a Consiliului din 3 martie 1997, de modificare a Directivei 85/337/CEE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (2) și respectiv Directivele 92/43/CEE (3) și 79/409/CEE (4) din care este alcătuit pachetul legislativ NATURA 2000,

având în vedere rezoluția sa din 14 noiembrie 2006 referitoare la o Strategie tematică privind protecția și conservarea mediului marin (5),

având în vedere rezoluția sa din 16 noiembrie 2006 privind o strategie pentru regiunea Mării Baltice în cadrul Dimensiunii nordice (6),

având în vedere Convenția privind protecția mediului marin din regiunea Mării Baltice (Convenția de la Helsinki),

având în vedere recomandările Comisiei Helsinki (HELCOM), în special Recomandarea 17/3 din 12 martie 1996, în care este descrisă cerința de a efectua o evaluare de impact asupra mediului și o consultare cu statele care ar putea fi afectate de impactul advers al proiectului propus,

având în vedere Convenția privind evaluarea de impact asupra mediului în context transfrontalier din 25 februarie 1991 (Convenția de la Espoo),

având în vedere Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la procesul de luare a deciziilor și accesul la justiție pe probleme de mediu din 25 iunie 1998 (Convenția de la Aarhus),

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării (UNCLOS),

având în vedere principiul precauției, pe care jurisprudența Curții de Justiție îl include printre principiile generale ale acquis-ului comunitar și care constituie unul dintre aspectele dezvoltării durabile în cadrul dreptului UE și internațional,

având în vedere principiul bunei guvernări, care constituie unul dintre principiile generale ale dreptului UE,

având în vedere activitățile Intergrupului Parlamentului European pentru Europa Baltică,

având în vedere propunerile rezultate în urma audierii publice din 29 ianuarie 2008,

având în vedere Decizia nr. 1364/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 septembrie 2006 de stabilire a orientărilor pentru rețelele energetice transeuropene (7), prin care se recunoaște că gazoductul Nord Stream reprezintă un proiect de interes european,

având în vedere Planul de acțiune pentru Marea Baltică, adoptat la o reuniune a miniștrilor mediului din statele baltice, organizată la Cracovia, la 15 noiembrie 2007,

având în vedere articolul 10 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, care impune statelor membre o datorie de cooperare loială față de Comunitate,

având în vedere articolul 192 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții și avizul Comisiei pentru afaceri externe, precum și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0225/2008),

| A. | întrucât Marea Baltică este un bazin mărginit de un număr de opt state membre ale Uniunii Europene și 80 % din litoralul acesteia face parte din teritoriul Uniunii Europene; întrucât OAO Gazprom este acționarul majoritar al Nord Stream; |
| --- | --- |

A.

întrucât Marea Baltică este un bazin mărginit de un număr de opt state membre ale Uniunii Europene și 80 % din litoralul acesteia face parte din teritoriul Uniunii Europene; întrucât OAO Gazprom este acționarul majoritar al Nord Stream;

| B. | întrucât preocuparea față de mediul marin baltic este una dintre principalele sarcini ale Dimensiunii nordice a Uniunii, după cum s-a confirmat în mod repetat în comunicări ale Comisiei și rezoluții ale Parlamentului; |
| --- | --- |

B.

întrucât preocuparea față de mediul marin baltic este una dintre principalele sarcini ale Dimensiunii nordice a Uniunii, după cum s-a confirmat în mod repetat în comunicări ale Comisiei și rezoluții ale Parlamentului;

| C. | întrucât sectoarele agricole și industriale ale tuturor statelor membre care mărginesc Marea Baltică și ale Rusiei reprezintă cei mai mari poluatori ai Mării Baltice și pun cele mai mari probleme în ceea ce privește echilibrul ei ecologic; |
| --- | --- |

C.

întrucât sectoarele agricole și industriale ale tuturor statelor membre care mărginesc Marea Baltică și ale Rusiei reprezintă cei mai mari poluatori ai Mării Baltice și pun cele mai mari probleme în ceea ce privește echilibrul ei ecologic;

| D. | întrucât Uniunea și-a asumat angajamente specifice pentru protecția mediului, inclusiv pentru protecția mediului marin; |
| --- | --- |

D.

întrucât Uniunea și-a asumat angajamente specifice pentru protecția mediului, inclusiv pentru protecția mediului marin;

| E. | întrucât în procedurile judiciare introduse în fața Curții de Justiție Comisia a confirmat în repetate rânduri că protecția mediului este unul dintre obiectivele esențiale ale Comunității, iar Curtea a recunoscut competența comunitară în sectorul protecției și conservării mediului marin; |
| --- | --- |

E.

întrucât în procedurile judiciare introduse în fața Curții de Justiție Comisia a confirmat în repetate rânduri că protecția mediului este unul dintre obiectivele esențiale ale Comunității, iar Curtea a recunoscut competența comunitară în sectorul protecției și conservării mediului marin;

| F. | întrucât în prezent sunt planificate numeroase proiecte de infrastructuri ce urmează să fie construite în Marea Baltică (Nord Stream, parcuri eoliene, Scanled Baltic Pipe, o conductă de gaz între Finlanda și Estonia, cabluri electrice între Suedia și Lituania, terminale GNL la Świnoujścje etc.); |
| --- | --- |

F.

întrucât în prezent sunt planificate numeroase proiecte de infrastructuri ce urmează să fie construite în Marea Baltică (Nord Stream, parcuri eoliene, Scanled Baltic Pipe, o conductă de gaz între Finlanda și Estonia, cabluri electrice între Suedia și Lituania, terminale GNL la Świnoujścje etc.);

| G. | întrucât Europa trebuie să găsească modalități de a soluționa problema vitală a securității aprovizionării cu energie; |
| --- | --- |

G.

întrucât Europa trebuie să găsească modalități de a soluționa problema vitală a securității aprovizionării cu energie;

| H. | întrucât contribuția din ce în ce mai mare a gazului natural la echilibrul energetic din Europa a constituit, în special după 1990, principala sursă de reducere a emisiilor de bioxid de carbon (CO2); |
| --- | --- |

H.

întrucât contribuția din ce în ce mai mare a gazului natural la echilibrul energetic din Europa a constituit, în special după 1990, principala sursă de reducere a emisiilor de bioxid de carbon (CO2);

| I. | întrucât, principiul precauției, enunțat la articolul 174 alineatul (2) din Tratatul CE, impune ca toți actorii interesați să depună eforturile necesare în vederea evaluării impactului asupra mediului pe care l-ar putea avea noi decizii sau începerea lucrărilor și să întreprindă acțiunile preventive corespunzătoare în situațiile în care există riscul rezonabil al unei amenințări pentru mediu; |
| --- | --- |

I.

întrucât, principiul precauției, enunțat la articolul 174 alineatul (2) din Tratatul CE, impune ca toți actorii interesați să depună eforturile necesare în vederea evaluării impactului asupra mediului pe care l-ar putea avea noi decizii sau începerea lucrărilor și să întreprindă acțiunile preventive corespunzătoare în situațiile în care există riscul rezonabil al unei amenințări pentru mediu;

| J. | întrucât din principiul prin care cerințele protecției mediului trebuie integrate în politicile sectoriale specifice decurge faptul că aceste cerințe ar trebui avute în vedere în desfășurarea tuturor activităților Comunității și în realizarea tuturor obiectivelor acesteia; |
| --- | --- |

J.

întrucât din principiul prin care cerințele protecției mediului trebuie integrate în politicile sectoriale specifice decurge faptul că aceste cerințe ar trebui avute în vedere în desfășurarea tuturor activităților Comunității și în realizarea tuturor obiectivelor acesteia;

| K. | întrucât articolul 194 din viitorul Tratat privind funcționarea Uniunii Europene, introdus prin Tratatul de la Lisabona, menționează explicit că politica energetică a UE ar trebui desfășurată într-un spirit de solidaritate între statele membre, ținând seama de nevoia de conservare și îmbunătățire a mediului; |
| --- | --- |

K.

întrucât articolul 194 din viitorul Tratat privind funcționarea Uniunii Europene, introdus prin Tratatul de la Lisabona, menționează explicit că politica energetică a UE ar trebui desfășurată într-un spirit de solidaritate între statele membre, ținând seama de nevoia de conservare și îmbunătățire a mediului;

| L. | întrucât vulnerabilitatea deosebită a Mării Baltice în fața amenințărilor la adresa mediului a fost confirmată de Organizația Maritimă Internațională, care i-a recunoscut statutul de „zonă extrem de vulnerabilă”; |
| --- | --- |

L.

întrucât vulnerabilitatea deosebită a Mării Baltice în fața amenințărilor la adresa mediului a fost confirmată de Organizația Maritimă Internațională, care i-a recunoscut statutul de „zonă extrem de vulnerabilă”;

| M. | întrucât Marea Baltică este în prezent una dintre cele mai poluate zone maritime din lume și, în special, întrucât concentrația de substanțe periculoase din apele sale și din organismele vii din acestea rămâne anormal de ridicată; |
| --- | --- |

M.

întrucât Marea Baltică este în prezent una dintre cele mai poluate zone maritime din lume și, în special, întrucât concentrația de substanțe periculoase din apele sale și din organismele vii din acestea rămâne anormal de ridicată;

| N. | întrucât Marea Baltică este o mare interioară tipică, având un bazin maritim puțin adânc și întrucât în cazul acesteia și al Mării Negre ciclul schimbului de apă cu oceanul global este cel mai lung din lume, durând aproximativ 30 de ani; |
| --- | --- |

N.

întrucât Marea Baltică este o mare interioară tipică, având un bazin maritim puțin adânc și întrucât în cazul acesteia și al Mării Negre ciclul schimbului de apă cu oceanul global este cel mai lung din lume, durând aproximativ 30 de ani;

| O. | întrucât durata estimată de viață a conductei de transport a gazului este de 50 de ani, iar lucrările de dezasamblare și îndepărtare a sistemului de conducte vor fi de o amploare similară cu cele necesare pentru instalația planificată; întrucât la analiza impactului proiectului asupra mediului și economiiei, acest aspect ar trebui studiat ținând cont de timpul necesar pentru ca flora și fauna să revină în totalitate la starea inițială; |
| --- | --- |

O.

întrucât durata estimată de viață a conductei de transport a gazului este de 50 de ani, iar lucrările de dezasamblare și îndepărtare a sistemului de conducte vor fi de o amploare similară cu cele necesare pentru instalația planificată; întrucât la analiza impactului proiectului asupra mediului și economiiei, acest aspect ar trebui studiat ținând cont de timpul necesar pentru ca flora și fauna să revină în totalitate la starea inițială;

| P. | întrucât expunerea la metale grele, agenți contaminanți și alte substanțe nocive atrage după sine riscuri în ceea ce privește sănătatea și are implicații în ceea ce privește lanțul alimentar care trebuie să fie analizate; |
| --- | --- |

P.

întrucât expunerea la metale grele, agenți contaminanți și alte substanțe nocive atrage după sine riscuri în ceea ce privește sănătatea și are implicații în ceea ce privește lanțul alimentar care trebuie să fie analizate;

| Q. | întrucât un număr de factori, printre care se numără perioadele îndelungate de stagnare a apei, coloana de apă stratificată și zona de captare industrializată extinsă și mai ales, intensificarea activităților crescătoriilor în zona Mării Baltice, transformă Marea Baltică într-o zonă deosebit de vulnerabilă din punctul de vedere al mediului; |
| --- | --- |

Q.

întrucât un număr de factori, printre care se numără perioadele îndelungate de stagnare a apei, coloana de apă stratificată și zona de captare industrializată extinsă și mai ales, intensificarea activităților crescătoriilor în zona Mării Baltice, transformă Marea Baltică într-o zonă deosebit de vulnerabilă din punctul de vedere al mediului;

| R. | întrucât efectuarea de lucrări în condițiile speciale din Marea Baltică ar putea avea ca rezultat o creștere bruscă a populației de alge, ceea ce ar putea afecta mai ales Finlanda, Suedia, Germania și statele baltice; |
| --- | --- |

R.

întrucât efectuarea de lucrări în condițiile speciale din Marea Baltică ar putea avea ca rezultat o creștere bruscă a populației de alge, ceea ce ar putea afecta mai ales Finlanda, Suedia, Germania și statele baltice;

| S. | întrucât un alt factor de risc important pentru mediu este existența a circa 80 000 de tone de muniții deversate în Marea Baltică după al doilea Război Mondial, conținând substanțe toxice cum ar fi gazul muștar, iperita de sulf, iperita de azot, levizita, Clark I, Clark II și adamsita, care reprezintă un risc atât pentru mediul marin baltic, cât și pentru viața și sănătatea omului; |
| --- | --- |

S.

întrucât un alt factor de risc important pentru mediu este existența a circa 80 000 de tone de muniții deversate în Marea Baltică după al doilea Război Mondial, conținând substanțe toxice cum ar fi gazul muștar, iperita de sulf, iperita de azot, levizita, Clark I, Clark II și adamsita, care reprezintă un risc atât pentru mediul marin baltic, cât și pentru viața și sănătatea omului;

| T. | întrucât mai multe state au continuat să arunce containere de muniții din 1945 până la sfârșitul anilor șaizeci; |
| --- | --- |

T.

întrucât mai multe state au continuat să arunce containere de muniții din 1945 până la sfârșitul anilor șaizeci;

| U. | întrucât, în plus, containerele de muniții se află într-o stare critică, deoarece coroziunea acestora a fost estimată la 80 %, iar locația exactă a acestora nu poate fi întotdeauna stabilită; |
| --- | --- |

U.

întrucât, în plus, containerele de muniții se află într-o stare critică, deoarece coroziunea acestora a fost estimată la 80 %, iar locația exactă a acestora nu poate fi întotdeauna stabilită;

| V. | întrucât, în același timp, Planul de acțiune privind Marea Baltică, adoptat la 15 noiembrie 2007 la Cracovia, impune statelor care mărginesc Marea Baltică să asigure depozitarea în condiții de siguranță a stocurilor vechi de produse chimice și dispozitive care conțin substanțe periculoase; |
| --- | --- |

V.

întrucât, în același timp, Planul de acțiune privind Marea Baltică, adoptat la 15 noiembrie 2007 la Cracovia, impune statelor care mărginesc Marea Baltică să asigure depozitarea în condiții de siguranță a stocurilor vechi de produse chimice și dispozitive care conțin substanțe periculoase;

| W. | ținând seama de impactul potențial al conductei de gaz asupra mediului marin baltic și asupra statelor care mărginesc Marea Baltică; |
| --- | --- |

W.

ținând seama de impactul potențial al conductei de gaz asupra mediului marin baltic și asupra statelor care mărginesc Marea Baltică;

| X. | având în vedere traficul mai intens de navigatori și petroliere din Marea Baltică și pericolul potențial al producerii de incendii, riscul de pierdere a flotabilității și de scufundare a navelor care ar rezulta în urma unei defecțiuni a conductei de gaz în cursul lucrărilor de construcție, instalare și exploatare, precum și impactul potențial al acesteia în termeni umani, economici și de mediu; |
| --- | --- |

X.

având în vedere traficul mai intens de navigatori și petroliere din Marea Baltică și pericolul potențial al producerii de incendii, riscul de pierdere a flotabilității și de scufundare a navelor care ar rezulta în urma unei defecțiuni a conductei de gaz în cursul lucrărilor de construcție, instalare și exploatare, precum și impactul potențial al acesteia în termeni umani, economici și de mediu;

| Y. | întrucât Nord Stream are intenția să construiască un culoar submarin cu o lungime de 1 200 km, o lățime de circa 2 km, care va deveni astfel cel mai mare șantier submarin din lume; |
| --- | --- |

Y.

întrucât Nord Stream are intenția să construiască un culoar submarin cu o lungime de 1 200 km, o lățime de circa 2 km, care va deveni astfel cel mai mare șantier submarin din lume;

| Z. | întrucât pescuitul, turismul și navigația ar putea fi afectate în mod nefavorabil de lucrările de construcție, instalare și exploatare desfășurate în cadrul proiectului, ceea ce va avea probabil consecințe negative asupra economiei din regiunile costiere; |
| --- | --- |

Z.

întrucât pescuitul, turismul și navigația ar putea fi afectate în mod nefavorabil de lucrările de construcție, instalare și exploatare desfășurate în cadrul proiectului, ceea ce va avea probabil consecințe negative asupra economiei din regiunile costiere;

| AA. | întrucât, în temeiul articolului 123 din UNCLOS, care face parte integrantă din acquis-ul comunitar, statele care mărginesc mări semi-închise trebuie să coopereze între ele în ceea ce privește exercitarea drepturilor lor și îndeplinirea obligațiilor care le revin și să coordoneze punerea în aplicare a drepturilor și obligațiilor lor în ceea ce privește protecția și conservarea mediului marin; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, în temeiul articolului 123 din UNCLOS, care face parte integrantă din acquis-ul comunitar, statele care mărginesc mări semi-închise trebuie să coopereze între ele în ceea ce privește exercitarea drepturilor lor și îndeplinirea obligațiilor care le revin și să coordoneze punerea în aplicare a drepturilor și obligațiilor lor în ceea ce privește protecția și conservarea mediului marin;

| AB. | întrucât, în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Convenția de la Espoo părțile trebuie să adopte, fie individual, fie în comun, toate măsurile corespunzătoare și eficiente pentru a preveni, a reduce și a controla impactul transfrontalier advers semnificativ asupra mediului al activităților propuse; |
| --- | --- |

AB.

întrucât, în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Convenția de la Espoo părțile trebuie să adopte, fie individual, fie în comun, toate măsurile corespunzătoare și eficiente pentru a preveni, a reduce și a controla impactul transfrontalier advers semnificativ asupra mediului al activităților propuse;

| AC. | întrucât, în conformitate cu articolul 5 litera (a) din Convenția Espoo, consultările cu părțile expuse la efectele dăunătoare ale proiectelor transfrontaliere pot trata alternative posibile la proiectul propus, inclusiv abandonarea acestuia; |
| --- | --- |

AC.

întrucât, în conformitate cu articolul 5 litera (a) din Convenția Espoo, consultările cu părțile expuse la efectele dăunătoare ale proiectelor transfrontaliere pot trata alternative posibile la proiectul propus, inclusiv abandonarea acestuia;

| AD. | întrucât, în temeiul articolului 12 din Convenția de la Helsinki, părțile contractante trebuie să adopte toate măsurile necesare pentru a preveni poluarea mediului marin din regiunea Mării Baltice, care rezultă din explorarea sau exploatarea fundului mării sau din orice activități conexe; |
| --- | --- |

AD.

întrucât, în temeiul articolului 12 din Convenția de la Helsinki, părțile contractante trebuie să adopte toate măsurile necesare pentru a preveni poluarea mediului marin din regiunea Mării Baltice, care rezultă din explorarea sau exploatarea fundului mării sau din orice activități conexe;

| AE. | întrucât ruta propusă a conductei de gaz nord-europene va traversa zone incluse în programul Natura 2000 și pe care Directiva 92/43/CEE a Consiliului le clasifică drept arii speciale de conservare; |
| --- | --- |

AE.

întrucât ruta propusă a conductei de gaz nord-europene va traversa zone incluse în programul Natura 2000 și pe care Directiva 92/43/CEE a Consiliului le clasifică drept arii speciale de conservare;

| AF. | întrucât, în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43/CEE, statele membre trebuie să ia măsurile necesare pentru a evita deteriorarea habitatelor naturale și a habitatelor speciilor din ariile speciale de conservare; |
| --- | --- |

AF.

întrucât, în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43/CEE, statele membre trebuie să ia măsurile necesare pentru a evita deteriorarea habitatelor naturale și a habitatelor speciilor din ariile speciale de conservare;

| AG. | întrucât, în temeiul articolului 6 alineatul (3) din Directiva 92/43/CEE, statele membre trebuie să efectueze o evaluare corespunzătoare a implicațiilor oricărui plan sau proiect care nu are o legătură directă sau nu este necesar pentru gestionarea unei arii de conservare, dar care ar putea afecta în mod semnificativ aria respectivă, având în vedere obiectivele de conservare ale ariei respective; |
| --- | --- |

AG.

întrucât, în temeiul articolului 6 alineatul (3) din Directiva 92/43/CEE, statele membre trebuie să efectueze o evaluare corespunzătoare a implicațiilor oricărui plan sau proiect care nu are o legătură directă sau nu este necesar pentru gestionarea unei arii de conservare, dar care ar putea afecta în mod semnificativ aria respectivă, având în vedere obiectivele de conservare ale ariei respective;

| AH. | întrucât, în temeiul articolului 6 alineatul (3) din Directiva 92/43/CEE și în temeiul concluziilor evaluării respective, autoritățile naționale competente aprobă planul sau proiectul numai după ce au constatat că acesta nu are efecte negative asupra integrității sitului respectiv și, după caz, după ce au consultat opinia publică; |
| --- | --- |

AH.

întrucât, în temeiul articolului 6 alineatul (3) din Directiva 92/43/CEE și în temeiul concluziilor evaluării respective, autoritățile naționale competente aprobă planul sau proiectul numai după ce au constatat că acesta nu are efecte negative asupra integrității sitului respectiv și, după caz, după ce au consultat opinia publică;

| AI. | întrucât conducta de gaz propusă ar fi cea mai lungă conductă de gaz submarină duală din lume, dar și cea aflată la cea mai mică adâncime, ceea ce o face deosebit de vulnerabilă în fața posibilelor deteriorări; |
| --- | --- |

AI.

întrucât conducta de gaz propusă ar fi cea mai lungă conductă de gaz submarină duală din lume, dar și cea aflată la cea mai mică adâncime, ceea ce o face deosebit de vulnerabilă în fața posibilelor deteriorări;

| AJ. | întrucât Decizia 1364/2006/CE include conducta de gaz nord-europeană printre proiectele prioritare de interes european; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât Decizia 1364/2006/CE include conducta de gaz nord-europeană printre proiectele prioritare de interes european;

| AK. | întrucât, din cauza riscurilor asociate, orice structură tehnică pe scară largă, ridicată în apele marine, trebuie să fie supusă unei analize aprofundate și complexe, precum și unei evaluări de impact asupra mediului, în conformitate cu prevederile Convenției de la Espoo, Convenției HELCOM și ale tuturor legislațiilor pertinente, naționale și europeană; |
| --- | --- |

AK.

întrucât, din cauza riscurilor asociate, orice structură tehnică pe scară largă, ridicată în apele marine, trebuie să fie supusă unei analize aprofundate și complexe, precum și unei evaluări de impact asupra mediului, în conformitate cu prevederile Convenției de la Espoo, Convenției HELCOM și ale tuturor legislațiilor pertinente, naționale și europeană;

| AL. | întrucât, potrivit Convenției de la Espoo, fiecare proiect de acest tip ar trebui să fie precedat de o analiză a soluțiilor sale alternative, care să ia în considerare în special, costurile de punere în aplicare și siguranța mediului, iar în cazul de față o analiză a rutelor pe uscat pentru conducta de gaz; |
| --- | --- |

AL.

întrucât, potrivit Convenției de la Espoo, fiecare proiect de acest tip ar trebui să fie precedat de o analiză a soluțiilor sale alternative, care să ia în considerare în special, costurile de punere în aplicare și siguranța mediului, iar în cazul de față o analiză a rutelor pe uscat pentru conducta de gaz;

| AM. | întrucât părți din conducta proiectată au fost deja transportate în orașul Kotka din Finlanda pentru prelucrare; |
| --- | --- |

AM.

întrucât părți din conducta proiectată au fost deja transportate în orașul Kotka din Finlanda pentru prelucrare;

| AN. | întrucât, în temeiul articolului 1 din Convenția de la Aarhus, fiecare parte trebuie să garanteze drepturile de acces la informație, participarea publicului la procesul de luare a deciziilor și accesul la justiție pe probleme de mediu; |
| --- | --- |

AN.

întrucât, în temeiul articolului 1 din Convenția de la Aarhus, fiecare parte trebuie să garanteze drepturile de acces la informație, participarea publicului la procesul de luare a deciziilor și accesul la justiție pe probleme de mediu;

| AO. | întrucât cerințele juridice referitoare la pregătirea unui studiu precis de impact asupra mediului trebuie să țină seama de toate riscurile menționate anterior; |
| --- | --- |

AO.

întrucât cerințele juridice referitoare la pregătirea unui studiu precis de impact asupra mediului trebuie să țină seama de toate riscurile menționate anterior;

| AP. | întrucât este indispensabil să se analizeze amenințarea teroristă și capacitatea de contracarare eficientă a acesteia, |
| --- | --- |

AP.

întrucât este indispensabil să se analizeze amenințarea teroristă și capacitatea de contracarare eficientă a acesteia,

| 1. | consideră că Nord Stream este un proiect de infrastructură de dimensiune politică și strategică extinsă atât pentru UE, cât și pentru Rusia; înțelege îngrijorarea exprimată de statele membre ale UE cu privire la construcția și întreținerea conductei; subliniază că abilitatea statelor riverane mici de a acționa în calitate de furnizori ai securității în regiunea Mării Baltice nu poate fi privită independent de abilitatea Uniunii de a acționa ca entitate unitară și de a adopta o poziție comună privind chestiunile energetice și reamintește Rezoluția sa din 26 septembrie 2007 privind promovarea unei politici externe europene comune în domeniul energiei (8); subliniază că Decizia 1364/2006/CE (incorporată în orientările TEN-E) recunoaște că Nord Stream este un proiect de interes european care ar ajuta la acoperirea viitorului necesar european în materie de energie; subliniază că acest proiect, împreună cu alte conducte complementare, cum ar fi Yamal II și Amber, ar trebui planificate în spiritul unei politici europene externe comune în domeniul energie și ar trebui să țină seama pe deplin de impactul acestora asupra mediului și a securității statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

1.

consideră că Nord Stream este un proiect de infrastructură de dimensiune politică și strategică extinsă atât pentru UE, cât și pentru Rusia; înțelege îngrijorarea exprimată de statele membre ale UE cu privire la construcția și întreținerea conductei; subliniază că abilitatea statelor riverane mici de a acționa în calitate de furnizori ai securității în regiunea Mării Baltice nu poate fi privită independent de abilitatea Uniunii de a acționa ca entitate unitară și de a adopta o poziție comună privind chestiunile energetice și reamintește Rezoluția sa din 26 septembrie 2007 privind promovarea unei politici externe europene comune în domeniul energiei (8); subliniază că Decizia 1364/2006/CE (incorporată în orientările TEN-E) recunoaște că Nord Stream este un proiect de interes european care ar ajuta la acoperirea viitorului necesar european în materie de energie; subliniază că acest proiect, împreună cu alte conducte complementare, cum ar fi Yamal II și Amber, ar trebui planificate în spiritul unei politici europene externe comune în domeniul energie și ar trebui să țină seama pe deplin de impactul acestora asupra mediului și a securității statelor membre ale UE;

| 2. | își reafirmă opinia că, având în vedere dependența din ce în ce mai mare a UE de un număr limitat de surse de energie, furnizori și rute de transport, este esențial să se sprijine adoptarea unor inițiative vizând diversificarea acestora, atât din punct de vedere geografic, cât și prin dezvoltarea de alternative durabile; atrage atenția în special asupra necesității de a susține dezvoltarea infrastructurii portuare utilizate pentru manipularea combustibililor; reamintește că Nord Stream este doar unul dintre un mare număr de proiecte de infrastructură pentru gaze, cum ar fi gazoducte și instalații GNL, care vor fi esențiale pentru a acoperi necesitățile comunitare de consum de gaz natural care — în conformitate cu numeroase studii — va crește semnificativ în anii ce urmează și care, în același timp, vor face posibilă înlocuirea unor combustibile fosile mai puțin ecologice; consideră că este necesară evaluarea impactului asupra mediului pe termen lung a noii infrastructuri pentru gaze, în ceea ce privește importanța garantării unei aprovizionări stabile cu gaz; |
| --- | --- |

2.

își reafirmă opinia că, având în vedere dependența din ce în ce mai mare a UE de un număr limitat de surse de energie, furnizori și rute de transport, este esențial să se sprijine adoptarea unor inițiative vizând diversificarea acestora, atât din punct de vedere geografic, cât și prin dezvoltarea de alternative durabile; atrage atenția în special asupra necesității de a susține dezvoltarea infrastructurii portuare utilizate pentru manipularea combustibililor; reamintește că Nord Stream este doar unul dintre un mare număr de proiecte de infrastructură pentru gaze, cum ar fi gazoducte și instalații GNL, care vor fi esențiale pentru a acoperi necesitățile comunitare de consum de gaz natural care — în conformitate cu numeroase studii — va crește semnificativ în anii ce urmează și care, în același timp, vor face posibilă înlocuirea unor combustibile fosile mai puțin ecologice; consideră că este necesară evaluarea impactului asupra mediului pe termen lung a noii infrastructuri pentru gaze, în ceea ce privește importanța garantării unei aprovizionări stabile cu gaz;

| 3. | susține propunerea cuprinsă în rezoluția mai sus-menționată a Parlamentului European din 14 noiembrie 2006, conform căreia viitoarea strategie marină a UE trebuie să aibă ca rezultat definirea unor obligații supranaționale care ar putea implica angajamente comune în țări terțe; |
| --- | --- |

3.

susține propunerea cuprinsă în rezoluția mai sus-menționată a Parlamentului European din 14 noiembrie 2006, conform căreia viitoarea strategie marină a UE trebuie să aibă ca rezultat definirea unor obligații supranaționale care ar putea implica angajamente comune în țări terțe;

| 4. | subliniază că securitatea energetică trebuie privită ca o componentă esențială a securității globale a Uniunii Europene, în cadrul căreia definirea securității energetice nu ar trebui limitată doar la lipsa unei producții interne a UE, ci ar trebui să ia în considerare, de asemenea, aspectele geopolitice ale dependenței de importuri și riscul de întreruperi motivate politic ce derivă din aceasta; consideră că cel de-al treilea pachet privind energia va reduce dependența energetică a fiecărui stat membru, întrucât, în contextul unei piețe energetice pe deplin liberalizate și integrate, nici un stat nu poate fi decuplat de o țară terță furnizoare; |
| --- | --- |

4.

subliniază că securitatea energetică trebuie privită ca o componentă esențială a securității globale a Uniunii Europene, în cadrul căreia definirea securității energetice nu ar trebui limitată doar la lipsa unei producții interne a UE, ci ar trebui să ia în considerare, de asemenea, aspectele geopolitice ale dependenței de importuri și riscul de întreruperi motivate politic ce derivă din aceasta; consideră că cel de-al treilea pachet privind energia va reduce dependența energetică a fiecărui stat membru, întrucât, în contextul unei piețe energetice pe deplin liberalizate și integrate, nici un stat nu poate fi decuplat de o țară terță furnizoare;

| 5. | consideră că provocarea pe care o constituie garantarea siguranței aprovizionării cu energie, concomitent cu respectarea angajamentelor privind protecția mediului și dezvoltarea durabilă reclamă aplicarea unei politici europene coerente și coordonate în materie de aprovizionare cu gaz natural, bazată pe evaluarea atentă, la nivel european, a aspectelor de mediu ale soluțiilor alternative și pe solidaritatea între statele membre; |
| --- | --- |

5.

consideră că provocarea pe care o constituie garantarea siguranței aprovizionării cu energie, concomitent cu respectarea angajamentelor privind protecția mediului și dezvoltarea durabilă reclamă aplicarea unei politici europene coerente și coordonate în materie de aprovizionare cu gaz natural, bazată pe evaluarea atentă, la nivel european, a aspectelor de mediu ale soluțiilor alternative și pe solidaritatea între statele membre;

| 6. | regretă rolul marginal jucat de UE în cadrul acestui proiect, în special cel al Comisiei; subliniază că o mai mare implicare a Uniunii Europene ar reduce nesiguranța resimțită de numeroase state membre în legătură cu proiectul Nord Stream; |
| --- | --- |

6.

regretă rolul marginal jucat de UE în cadrul acestui proiect, în special cel al Comisiei; subliniază că o mai mare implicare a Uniunii Europene ar reduce nesiguranța resimțită de numeroase state membre în legătură cu proiectul Nord Stream;

| 7. | ia act de opoziția exprimată de unele state membre în legătură cu proiectul conductei planificate pentru zona Mării Baltice, care este un bun comun al statelor care o mărginesc și nu o chestiune care ține de relațiile bilaterale dintre state; consideră, în consecință, că proiectul ar trebui realizat în cooperare cu fiecare dintre statele din jurul Mării Baltice, în conformitate cu Convenția de la Espoo, Convenția de la Helsinki și celelalte instrumente juridice pertinente; subliniază că este important ca Rusia să finalizeze ratificarea Convenției de la Espoo; |
| --- | --- |

7.

ia act de opoziția exprimată de unele state membre în legătură cu proiectul conductei planificate pentru zona Mării Baltice, care este un bun comun al statelor care o mărginesc și nu o chestiune care ține de relațiile bilaterale dintre state; consideră, în consecință, că proiectul ar trebui realizat în cooperare cu fiecare dintre statele din jurul Mării Baltice, în conformitate cu Convenția de la Espoo, Convenția de la Helsinki și celelalte instrumente juridice pertinente; subliniază că este important ca Rusia să finalizeze ratificarea Convenției de la Espoo;

| 8. | în acest sens, își exprimă dezacordul cu privire la realizarea unei investiții la scara propusă, fără realizarea a unei evaluări de impact asupra mediului cu rezultate pozitive; |
| --- | --- |

8.

în acest sens, își exprimă dezacordul cu privire la realizarea unei investiții la scara propusă, fără realizarea a unei evaluări de impact asupra mediului cu rezultate pozitive;

| 9. | își exprimă convingerea că proiectele energetice în care sunt implicate state membre ale UE și țări terțe ar trebui să fie subiecte de interes și de preocupare comune pentru întreaga Uniune Europeană și cetățenii săi; |
| --- | --- |

9.

își exprimă convingerea că proiectele energetice în care sunt implicate state membre ale UE și țări terțe ar trebui să fie subiecte de interes și de preocupare comune pentru întreaga Uniune Europeană și cetățenii săi;

| 10. | recunoaște că Nord Stream efectuează studiul de impact asupra mediului care urmează să fie prezentat spre aprobare „părților inițiale” definite în Convenția de la Espoo (Rusia, Finlanda, Suedia, Danemarca și Germania); îndeamnă insistent societatea să furnizeze rezultatele studiilor și întregul set de rezultate științifice privind situația ecologică a sitului proiectului, culese în timpul cercetărilor de mediu, nu doar statelor respective, ci și HELCOM și tuturor statelor cu deschidere la mare; |
| --- | --- |

10.

recunoaște că Nord Stream efectuează studiul de impact asupra mediului care urmează să fie prezentat spre aprobare „părților inițiale” definite în Convenția de la Espoo (Rusia, Finlanda, Suedia, Danemarca și Germania); îndeamnă insistent societatea să furnizeze rezultatele studiilor și întregul set de rezultate științifice privind situația ecologică a sitului proiectului, culese în timpul cercetărilor de mediu, nu doar statelor respective, ci și HELCOM și tuturor statelor cu deschidere la mare;

| 11. | subliniază că o soluție durabilă pe termen lung necesită transparență deplină din partea tuturor părților atât în faza de construcție, cât și în cea de exploatare, iar încrederea în acest proiect major va crește dacă statele care mărginesc Marea Baltică pot monitoriza lucrările; |
| --- | --- |

11.

subliniază că o soluție durabilă pe termen lung necesită transparență deplină din partea tuturor părților atât în faza de construcție, cât și în cea de exploatare, iar încrederea în acest proiect major va crește dacă statele care mărginesc Marea Baltică pot monitoriza lucrările;

| 12. | prin urmare, invită Comisia și Consiliul să își ia angajamente depline în ceea ce privește analiza impactului asupra mediului al construirii conductei de gaz nord-europene, în special în cazurile în care Comisia trebuie să își prezinte avizul, după cum se prevede la articolul 6 alineatul (4) din Directiva 92/43/CEE; |
| --- | --- |

12.

prin urmare, invită Comisia și Consiliul să își ia angajamente depline în ceea ce privește analiza impactului asupra mediului al construirii conductei de gaz nord-europene, în special în cazurile în care Comisia trebuie să își prezinte avizul, după cum se prevede la articolul 6 alineatul (4) din Directiva 92/43/CEE;

| 13. | subliniază faptul că principiul reciprocității trebuie respectat integral în ceea ce privește investițiile, dacă interdependența dintre UE și Rusia urmează să se transforme în parteneriat; remarcă faptul că țările terțe obțin beneficii majore datorită deschiderii pieței europene, dar și că investitorilor europeni în Rusia nu le sunt acordate avantaje similare; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că principiul reciprocității trebuie respectat integral în ceea ce privește investițiile, dacă interdependența dintre UE și Rusia urmează să se transforme în parteneriat; remarcă faptul că țările terțe obțin beneficii majore datorită deschiderii pieței europene, dar și că investitorilor europeni în Rusia nu le sunt acordate avantaje similare;

| 14. | regretă omisia Comisiei de a accepta propunerea cuprinsă în rezoluția Parlamentului mai sus-menționată din 16 noiembrie 2006 privind elaborarea de către Comisie a unei evaluări obiective de impact asupra mediului pentru proiectele propuse, de către un organism independent ținându-se seama de opinia tuturor statelor cu deschidere la Marea Baltică; |
| --- | --- |

14.

regretă omisia Comisiei de a accepta propunerea cuprinsă în rezoluția Parlamentului mai sus-menționată din 16 noiembrie 2006 privind elaborarea de către Comisie a unei evaluări obiective de impact asupra mediului pentru proiectele propuse, de către un organism independent ținându-se seama de opinia tuturor statelor cu deschidere la Marea Baltică;

| 15. | invită Consiliul și Comisia să realizeze un studiu detaliat care să evalueze dacă implementarea proiectului se desfășoară în conformitate cu legislația comunitară și internațională; |
| --- | --- |

15.

invită Consiliul și Comisia să realizeze un studiu detaliat care să evalueze dacă implementarea proiectului se desfășoară în conformitate cu legislația comunitară și internațională;

| 16. | își exprimă preocuparea față de calendarul proiectului, stabilit de întreprinderea Nord Stream, a cărui punere în aplicare va împiedica analiza aprofundată a rezultatelor evaluării de impact asupra mediului de către statele interesate, de către organizațiile neguvernamentale și de către experții HELCOM; subliniază că o analiză atentă a rezultatelor evaluării de impact asupra mediului determină stabilirea unui calendar corespunzător; |
| --- | --- |

16.

își exprimă preocuparea față de calendarul proiectului, stabilit de întreprinderea Nord Stream, a cărui punere în aplicare va împiedica analiza aprofundată a rezultatelor evaluării de impact asupra mediului de către statele interesate, de către organizațiile neguvernamentale și de către experții HELCOM; subliniază că o analiză atentă a rezultatelor evaluării de impact asupra mediului determină stabilirea unui calendar corespunzător;

| 17. | subliniază că desfășurarea lucrărilor, într-un perimetru care poate atinge 2 400 km2 în Marea Baltică, ceea ce impune utilizarea unui număr mare de nave și alte echipamente, ar putea reprezenta o amenințare gravă pentru biodiversitate și pentru numeroasele habitate, precum și pentru siguranța și buna desfășurare a operațiunilor de transport în regiune; |
| --- | --- |

17.

subliniază că desfășurarea lucrărilor, într-un perimetru care poate atinge 2 400 km2 în Marea Baltică, ceea ce impune utilizarea unui număr mare de nave și alte echipamente, ar putea reprezenta o amenințare gravă pentru biodiversitate și pentru numeroasele habitate, precum și pentru siguranța și buna desfășurare a operațiunilor de transport în regiune;

| 18. | dorește ca posibilele efecte ale conductei asupra fundului mării pe parcursul fazei de construcție să facă parte din evaluarea de impact asupra mediului; |
| --- | --- |

18.

dorește ca posibilele efecte ale conductei asupra fundului mării pe parcursul fazei de construcție să facă parte din evaluarea de impact asupra mediului;

| 19. | invită autorul proiectului să includă termeni de referință cuprinzători în proiectul său de raport privind evaluarea de impact asupra mediului, prin descrierea precisă a condițiilor actuale de mediu din sit și prin furnizarea de date în formă tridimensională privind geomorfologia sitului; |
| --- | --- |

19.

invită autorul proiectului să includă termeni de referință cuprinzători în proiectul său de raport privind evaluarea de impact asupra mediului, prin descrierea precisă a condițiilor actuale de mediu din sit și prin furnizarea de date în formă tridimensională privind geomorfologia sitului;

| 20. | își exprimă preocuparea profundă față de rapoartele conform cărora, înainte de punerea în funcțiune a conductei de gaz, investitorul intenționează să utilizeze un compus extrem de toxic, cunoscut sub denumirea de aldehidă glutarică; subliniază că orice acțiune care ar avea ca rezultat un dezastru major, cu consecințe ireversibile, ar trebui evitată; invită investitorul să nu recurgă la utilizarea acestei substanțe; |
| --- | --- |

20.

își exprimă preocuparea profundă față de rapoartele conform cărora, înainte de punerea în funcțiune a conductei de gaz, investitorul intenționează să utilizeze un compus extrem de toxic, cunoscut sub denumirea de aldehidă glutarică; subliniază că orice acțiune care ar avea ca rezultat un dezastru major, cu consecințe ireversibile, ar trebui evitată; invită investitorul să nu recurgă la utilizarea acestei substanțe;

| 21. | solicită Comisiei efectuarea unui studiu independent și fiabil asupra mediului, în care să fie examinate emisiile generate în agricultură și industrie care poluează Marea Baltică și să se evalueze situația în raport cu posibilele amenințări ambientale pe care le implică conductele care traversează în prezent Marea Baltică; de asemenea, solicită Comisiei să evalueze efectele suplimentare exercitate de proiectul Nord Stream asupra Mării Baltice; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei efectuarea unui studiu independent și fiabil asupra mediului, în care să fie examinate emisiile generate în agricultură și industrie care poluează Marea Baltică și să se evalueze situația în raport cu posibilele amenințări ambientale pe care le implică conductele care traversează în prezent Marea Baltică; de asemenea, solicită Comisiei să evalueze efectele suplimentare exercitate de proiectul Nord Stream asupra Mării Baltice;

| 22. | solicită promotorului proiectului să garanteze că construirea și exploatarea conductei nu pune în pericol numeroasele specii de pești și păsări și nici existența unei populații de delfini bruni, al căror număr este de numai 600 și care reprezintă o specie unică în această regiune geografică; |
| --- | --- |

22.

solicită promotorului proiectului să garanteze că construirea și exploatarea conductei nu pune în pericol numeroasele specii de pești și păsări și nici existența unei populații de delfini bruni, al căror număr este de numai 600 și care reprezintă o specie unică în această regiune geografică;

| 23. | consideră că protecția mediului marin al Mării Baltice este o componentă esențială a Dimensiunii nordice a UE și că ar trebui luată de asemenea în considerare în cadrul strategiei Mării Baltice, atunci când este cazul; |
| --- | --- |

23.

consideră că protecția mediului marin al Mării Baltice este o componentă esențială a Dimensiunii nordice a UE și că ar trebui luată de asemenea în considerare în cadrul strategiei Mării Baltice, atunci când este cazul;

| 24. | remarcă faptul că prosperitatea regiunilor de coastă și competitivitatea economiilor acestora sunt deosebit de sensibile și periclitate de poluarea zonelor costiere și de deteriorarea mediului marin; relevă că, dată fiind măsura în care regiunile de coastă sunt afectate de politicile și activitățile maritime, durabilitatea pe termen lung constituie o condiție prealabilă pentru protejarea prosperității lor economice, sociale și ambientale; |
| --- | --- |

24.

remarcă faptul că prosperitatea regiunilor de coastă și competitivitatea economiilor acestora sunt deosebit de sensibile și periclitate de poluarea zonelor costiere și de deteriorarea mediului marin; relevă că, dată fiind măsura în care regiunile de coastă sunt afectate de politicile și activitățile maritime, durabilitatea pe termen lung constituie o condiție prealabilă pentru protejarea prosperității lor economice, sociale și ambientale;

| 25. | relevă lipsa oricărei strategii de soluționare a defectelor structurale și a amenințărilor exterioare care pun în pericol siguranța conductei; subliniază necesitatea definirii clare a tuturor aspectelor legate de siguranță și de reacție în caz de urgență, inclusiv resursele financiare, participanții, rolul și modalitățile în care se procedează; |
| --- | --- |

25.

relevă lipsa oricărei strategii de soluționare a defectelor structurale și a amenințărilor exterioare care pun în pericol siguranța conductei; subliniază necesitatea definirii clare a tuturor aspectelor legate de siguranță și de reacție în caz de urgență, inclusiv resursele financiare, participanții, rolul și modalitățile în care se procedează;

| 26. | subliniază că, datorită cererii din ce în ce mai mari de gaze, ar trebui analizate și promovate rute alternative pentru gazoduct, ținând seama de aspectele ambientale și economice, inclusiv orarul de execuție în cazul acestor rute; observă că pentru gazoductul Nord Stream este necesară realizarea unei evaluări a alternativelor la ruta aleasă în cadrul evaluării de impact asupra mediului; |
| --- | --- |

26.

subliniază că, datorită cererii din ce în ce mai mari de gaze, ar trebui analizate și promovate rute alternative pentru gazoduct, ținând seama de aspectele ambientale și economice, inclusiv orarul de execuție în cazul acestor rute; observă că pentru gazoductul Nord Stream este necesară realizarea unei evaluări a alternativelor la ruta aleasă în cadrul evaluării de impact asupra mediului;

| 27. | invită Comisia să efectueze o astfel de analiză în cadrul unui dialog cu statele interesate cu deschidere la mare, cu investitorul, cu HELCOM, ținând seama de opiniile ONG-urilor competente; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să efectueze o astfel de analiză în cadrul unui dialog cu statele interesate cu deschidere la mare, cu investitorul, cu HELCOM, ținând seama de opiniile ONG-urilor competente;

| 28. | subliniază că chestiunea compensațiilor economice pentru defecțiuni sau daune trebuie să fie perfect clarificată, chiar înainte ca lucrările să poată începe; subliniază că o defecțiune majoră a conductei poate crea complicații pentru statele care mărginesc Marea Baltică și ar putea avea efecte devastatoare pentru mediul marin; consideră că Nord Stream ar trebui să-și asume răspunderea deplină pentru compensațiile respective; |
| --- | --- |

28.

subliniază că chestiunea compensațiilor economice pentru defecțiuni sau daune trebuie să fie perfect clarificată, chiar înainte ca lucrările să poată începe; subliniază că o defecțiune majoră a conductei poate crea complicații pentru statele care mărginesc Marea Baltică și ar putea avea efecte devastatoare pentru mediul marin; consideră că Nord Stream ar trebui să-și asume răspunderea deplină pentru compensațiile respective;

| 29. | invită Comisia și statele membre să facă o evaluare detaliată a aspectelor economice, bugetare, precum și a celor referitoare la transparență, în cazul proiectului Nord Stream și al firmelor implicate în acesta; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia și statele membre să facă o evaluare detaliată a aspectelor economice, bugetare, precum și a celor referitoare la transparență, în cazul proiectului Nord Stream și al firmelor implicate în acesta;

| 30. | solicită Comisiei să analizeze posibilitatea ca, în cadrul parteneriatului Dimensiunii nordice, să revendice avantaje echivalente din partea Nord Stream în legătură cu eventualele proiecte de regenerare din zona de frontieră fino-rusă, în care s-a propus începerea lucrărilor de construire a gazoductului, sau în contextul strategiei Mării Baltice; |
| --- | --- |

30.

solicită Comisiei să analizeze posibilitatea ca, în cadrul parteneriatului Dimensiunii nordice, să revendice avantaje echivalente din partea Nord Stream în legătură cu eventualele proiecte de regenerare din zona de frontieră fino-rusă, în care s-a propus începerea lucrărilor de construire a gazoductului, sau în contextul strategiei Mării Baltice;

| 31. | ia notă de următoarele decizii luate de autoritățile statelor membre:






  — | decizia guvernului suedez din 12 februarie 2008 prin care acesta solicita întreprinderii Nord Stream AG documentație suplimentară, din cauza neajunsurilor procedurale și structurale semnificative, în special din cauza lipsei unui studiu privind o rută alternativă și a opțiunii de a abandona construirea conductei; |
| --- | --- | --- |

31.

ia notă de următoarele decizii luate de autoritățile statelor membre:

—

decizia guvernului suedez din 12 februarie 2008 prin care acesta solicita întreprinderii Nord Stream AG documentație suplimentară, din cauza neajunsurilor procedurale și structurale semnificative, în special din cauza lipsei unui studiu privind o rută alternativă și a opțiunii de a abandona construirea conductei;

| — | poziția parlamentului lituanian din 27 martie 2007 prin care acesta sublinia nevoia de a suspenda punerea în aplicare a proiectelor mari de infrastructură din Marea Baltică până când se va efectua o analiză aprofundată a unor soluții alternative, împreună cu evaluări independente și cuprinzătoare ale impactului asupra mediului; |
| --- | --- |

—

poziția parlamentului lituanian din 27 martie 2007 prin care acesta sublinia nevoia de a suspenda punerea în aplicare a proiectelor mari de infrastructură din Marea Baltică până când se va efectua o analiză aprofundată a unor soluții alternative, împreună cu evaluări independente și cuprinzătoare ale impactului asupra mediului;

| — | hotărârea guvernului estonian din 21 septembrie 2007 de a nu acorda permisiunea efectuării de studii subacvatice în zona economică exclusiv estoniană, motivată prin necunoașterea amplorii și volumului acelor studii; |
| --- | --- |

—

hotărârea guvernului estonian din 21 septembrie 2007 de a nu acorda permisiunea efectuării de studii subacvatice în zona economică exclusiv estoniană, motivată prin necunoașterea amplorii și volumului acelor studii;

| 32. | regretă faptul că, în Cartea Verde intitulată „Către o viitoare politică maritimă pentru Uniune”, nu se acordă atenție problemei proiectelor la scară largă, cum ar fi conductele submarine; regretă faptul că în instrumentele juridice și comunicările privind strategiile marine, inițiate de Comisie, aceasta neglijează, de obicei, problema conductelor submarine, care este esențială atât din punctul de vedere al protecției mediului, cât și din punctul de vedere al securității energetice a UE; |
| --- | --- |

32.

regretă faptul că, în Cartea Verde intitulată „Către o viitoare politică maritimă pentru Uniune”, nu se acordă atenție problemei proiectelor la scară largă, cum ar fi conductele submarine; regretă faptul că în instrumentele juridice și comunicările privind strategiile marine, inițiate de Comisie, aceasta neglijează, de obicei, problema conductelor submarine, care este esențială atât din punctul de vedere al protecției mediului, cât și din punctul de vedere al securității energetice a UE;

| 33. | solicită ca o evaluare independentă a impactului asupra mediului să fie pusă la dispoziție pentru o consultare detaliată cu autoritățile competente și cu publicul larg din toate statele cu deschidere la mare; |
| --- | --- |

33.

solicită ca o evaluare independentă a impactului asupra mediului să fie pusă la dispoziție pentru o consultare detaliată cu autoritățile competente și cu publicul larg din toate statele cu deschidere la mare;

| 34. | relevă importanța aplicării unei strategii de comunicare transparentă privind pașii de urmat privind rezultatele evaluării de impact asupra mediului și comunicarea activă a acestor rezultate către toate statele membre ale UE, în special statele de pe litoralul baltic; |
| --- | --- |

34.

relevă importanța aplicării unei strategii de comunicare transparentă privind pașii de urmat privind rezultatele evaluării de impact asupra mediului și comunicarea activă a acestor rezultate către toate statele membre ale UE, în special statele de pe litoralul baltic;

| 35. | în consecință, își reiterează invitația făcută în rezoluția sa mai sus menționată din 14 noiembrie 2006 privind propunerea unui mecanism obligatoriu de negociere între statele membre și insistă în ceea ce privește adoptarea de acțiuni la nivel internațional de către Consiliu pentru dezvoltarea unor evaluări obligatorii de impact asupra mediului în cadrul relațiilor dintre UE și țări terțe; |
| --- | --- |

35.

în consecință, își reiterează invitația făcută în rezoluția sa mai sus menționată din 14 noiembrie 2006 privind propunerea unui mecanism obligatoriu de negociere între statele membre și insistă în ceea ce privește adoptarea de acțiuni la nivel internațional de către Consiliu pentru dezvoltarea unor evaluări obligatorii de impact asupra mediului în cadrul relațiilor dintre UE și țări terțe;

| 36. | remarcă faptul că alegerea unei rute pentru conducta de gaz nord-europeană trebuie să permită îndeplinirea obiectivelor stabilite în Decizia 1364/2006/CE, eliminând astfel orice amenințare pentru mediu; |
| --- | --- |

36.

remarcă faptul că alegerea unei rute pentru conducta de gaz nord-europeană trebuie să permită îndeplinirea obiectivelor stabilite în Decizia 1364/2006/CE, eliminând astfel orice amenințare pentru mediu;

| 37. | invită Consiliul, Comisia și statele membre să să garanteze că construirea conductei de gaz Nord Stream este pe deplin conformă legislației UE privind evaluările de impact asupra mediului și cu toate convențiile internaționale; |
| --- | --- |

37.

invită Consiliul, Comisia și statele membre să să garanteze că construirea conductei de gaz Nord Stream este pe deplin conformă legislației UE privind evaluările de impact asupra mediului și cu toate convențiile internaționale;

| 38. | invită în special Comisia să asigure respectarea dispozițiilor din documentele la care se face referire mai sus, mai precis din UNCLOS, Convenția de la Helsinki, Convenția de la Espoo, Convenția de la Aarhus, Directivele 85/337/CEE, 97/11/CE, 92/43/CEE și 79/409/CEE, precum și articolul 10 din Tratatul CE, a principiului precauției și principiului dezvoltării durabile, precum și să inițieze procedurile necesare, în temeiul articolului 226 din Tratatul CE, în cazul constatării neîndeplinirii obligațiile de mai sus; |
| --- | --- |

38.

invită în special Comisia să asigure respectarea dispozițiilor din documentele la care se face referire mai sus, mai precis din UNCLOS, Convenția de la Helsinki, Convenția de la Espoo, Convenția de la Aarhus, Directivele 85/337/CEE, 97/11/CE, 92/43/CEE și 79/409/CEE, precum și articolul 10 din Tratatul CE, a principiului precauției și principiului dezvoltării durabile, precum și să inițieze procedurile necesare, în temeiul articolului 226 din Tratatul CE, în cazul constatării neîndeplinirii obligațiile de mai sus;

| 39. | din perspectiva situației politice actuale din Rusia și a ambițiilor geopolitice ale acestei țări, consideră că este foarte important ca Rusia să dea dovada de dorință de cooperare în cadrul politicii energetice europene; subliniază importanța ratificării de către Rusia a Tratatului Cartei Energiei și a Protocolului de Tranzit anexat, întrucât această ratificare va reduce potențialul de conflict în legătură cu proiecte precum Nord Stream; |
| --- | --- |

39.

din perspectiva situației politice actuale din Rusia și a ambițiilor geopolitice ale acestei țări, consideră că este foarte important ca Rusia să dea dovada de dorință de cooperare în cadrul politicii energetice europene; subliniază importanța ratificării de către Rusia a Tratatului Cartei Energiei și a Protocolului de Tranzit anexat, întrucât această ratificare va reduce potențialul de conflict în legătură cu proiecte precum Nord Stream;

| 40. | solicită Comisiei ca, în limitele competențelor sale, să evalueze situația pieței în termeni de concurență, astfel cum ar rezulta aceasta în urma finalizării posibile a conductei Nord Stream și, dacă este necesar, să adopte măsuri care să împiedice Gazprom să își asume un rol dominant pe piața gazului din UE fără a garanta drepturi reciproce pentru societățile UE de a intra pe piața energetică rusească; |
| --- | --- |

40.

solicită Comisiei ca, în limitele competențelor sale, să evalueze situația pieței în termeni de concurență, astfel cum ar rezulta aceasta în urma finalizării posibile a conductei Nord Stream și, dacă este necesar, să adopte măsuri care să împiedice Gazprom să își asume un rol dominant pe piața gazului din UE fără a garanta drepturi reciproce pentru societățile UE de a intra pe piața energetică rusească;

| 41. | sugerează instituirea unui sistem comun de supraveghere a conductei, care să includă toate statele din regiunea Mării Baltice; sugerează, de asemenea, ca obligația de a plătii compensații pentru daune ecologice să revină exclusiv companiei Nord Stream; |
| --- | --- |

41.

sugerează instituirea unui sistem comun de supraveghere a conductei, care să includă toate statele din regiunea Mării Baltice; sugerează, de asemenea, ca obligația de a plătii compensații pentru daune ecologice să revină exclusiv companiei Nord Stream;

| 42. | constată absența unor structuri instituționale capabile să abordeze în mod adecvat problemele de mediu și geopolitice în materie de securitate pe care le implică acest proiect; sugerează, deci, că Comisia ar trebui să creeze un post adecvat pentru a trata proiectele curente și cele viitoare, care să funcționeze sub autoritatea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și al Vicepreședintelui Comisiei; |
| --- | --- |

42.

constată absența unor structuri instituționale capabile să abordeze în mod adecvat problemele de mediu și geopolitice în materie de securitate pe care le implică acest proiect; sugerează, deci, că Comisia ar trebui să creeze un post adecvat pentru a trata proiectele curente și cele viitoare, care să funcționeze sub autoritatea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și al Vicepreședintelui Comisiei;

| 43. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

43.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  A se vedea Decizia nr. 1600/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iulie 2002 de stabilire a celui de-al șaselea program comunitar de acțiune pentru mediu (JO L 242, 10.9.2002, p. 1).

(2)  JO L 73, 14.3.1997, p. 5.

(3)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

(4)  JO L 103, 25.4.1979, p. 1.

(5)  JO C 314 E, 21.12.2006, p. 131.

(6)  JO C 314 E, 21.12.2006, p. 330.

(7)  JO L 262, 22.9.2006, p. 1.

(8)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0413.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/11

---

Marți, 8 iulie 2008Stabilizarea Afganistanului: provocări pentru UE și pentru comunitatea internațională

P6_TA(2008)0337

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind stabilizarea situației din Afganistan: provocări pentru UE și pentru comunitatea internațională (2007/2208(INI))

2009/C 294 E/03

Parlamentul European,

având în vedere numeroasele sale rezoluții anterioare privind Afganistanul, cea mai recentă fiind cea din 18 ianuarie 2006 (1),

având în vedere Pactul pentru Afganistan, asupra căruia s-a căzut de acord la Conferința de la Londra din 1 februarie 2006 și faptul că guvernul afgan și comunitatea internațională au recunoscut că succesul pactului necesită un puternic angajament politic, financiar și de securitate pentru a atinge obiectivele fixate la termenele convenite, succesul acestuia depinzând de un mecanism eficace de coordonare și monitorizare,

având în vedere Declarația șefilor de stat și de guverne ai națiunilor care participă la Forța internațională de asistență în materie de securitate (ISAF) în Afganistan, publicată la reuniunea la nivel înalt a NATO de la București, din 3 aprilie 2008,

având în vedere rapoartele Secretarului General al ONU, privind „Situația din Afganistan și implicațiile sale pentru pacea și securitatea internațională”, prezentate la 21 septembrie 2007 și 6 martie 2008,

având în vedere rezultatele Conferinței internaționale în sprijinul Afganistanului, desfășurată la Paris, la 12 iunie 2008,

având în vedere Strategia națională de control al drogurilor a guvernului din Afganistan, lansată în cadrul Conferinței de la Londra menționate anterior,

având în vedere recomandarea sa către Consiliu, din 25 octombrie 2007, privind producerea de opium în scopuri medicale în Afganistan (2),

având în vedere concluziile Consiliului cu privire la aceasta, în special cele ale Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe (CAGRE)din 10 martie 2008, 29 aprilie 2008 și 26-27 mai 2008,

având în vedere Acțiunea comună a Consiliului 2007/369/PESC din 30 mai 2007 privind instituirea misiunii de poliție a Uniunii Europene în Afganistan (EUPOL AFGHANISTAN) (3) și Acțiunea comună a Consiliului 2007/733/PESC din 13 noiembrie 2007 de modificare a Acțiunii comune 2007/369/PESC (4),

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2008 (5),

având în vedere programul indicativ național al Comisiei, care alocă 600 milioane EUR în perioada bugetară 2007-2010 Republicii Islamice Afganistan,

având în vedere vizita din 26-30 noiembrie 2007 a delegației camerei inferioare a parlamentului afgan (Wolesi Jirga) la Parlamentul European,

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A6-0269/2008),

| A. | întrucât Afganistanul se află într-un moment de răscruce, mărturie stând creșterea numărului de acte teroriste și ciocniri violente, deteriorarea gravă a situației de securitate, continuarea producției de opiu, precum și nemulțumirea populară crescândă provocată de corupție și de deficiențele din activitatea guvernului; întrucât condițiile de viață ale unei părți importante a populației afgane nu s-au îmbunătățit, în ciuda eforturilor comunității internaționale și a succeselor parțiale înregistrate în reconstrucția civilă; întrucât amenințarea cu care se confruntă Afganistanul în prezent necesită acțiuni pe termen scurt, însă soluțiile pe termen lung se vor ivi doar după îmbunătățirea generală a nivelului de guvernare și consolidarea statului; |
| --- | --- |

A.

întrucât Afganistanul se află într-un moment de răscruce, mărturie stând creșterea numărului de acte teroriste și ciocniri violente, deteriorarea gravă a situației de securitate, continuarea producției de opiu, precum și nemulțumirea populară crescândă provocată de corupție și de deficiențele din activitatea guvernului; întrucât condițiile de viață ale unei părți importante a populației afgane nu s-au îmbunătățit, în ciuda eforturilor comunității internaționale și a succeselor parțiale înregistrate în reconstrucția civilă; întrucât amenințarea cu care se confruntă Afganistanul în prezent necesită acțiuni pe termen scurt, însă soluțiile pe termen lung se vor ivi doar după îmbunătățirea generală a nivelului de guvernare și consolidarea statului;

| B. | întrucât Statele Unite, sprijinite de Regatul Unit, au demarat operațiunea „Enduring Freedom” la 7 octombrie 2001; întrucât alte patru state membre ale UE, Republica Cehă, Franța, Polonia și România, fac parte din forțele coaliției ce participă la această operațiune; întrucât, cu excepția Ciprului și Maltei, toate statele membre ale UE contribuie la misiunea ISAF condusă de NATO cu efective totale de trupe depășind 21 500; întrucât primele echipe pentru reconstrucția provinciilor (ERP) și-au început activitatea spre sfârșitul anului 2001, iar în prezent aproximativ 25 ERP sunt prezente în întreaga țară; |
| --- | --- |

B.

întrucât Statele Unite, sprijinite de Regatul Unit, au demarat operațiunea „Enduring Freedom” la 7 octombrie 2001; întrucât alte patru state membre ale UE, Republica Cehă, Franța, Polonia și România, fac parte din forțele coaliției ce participă la această operațiune; întrucât, cu excepția Ciprului și Maltei, toate statele membre ale UE contribuie la misiunea ISAF condusă de NATO cu efective totale de trupe depășind 21 500; întrucât primele echipe pentru reconstrucția provinciilor (ERP) și-au început activitatea spre sfârșitul anului 2001, iar în prezent aproximativ 25 ERP sunt prezente în întreaga țară;

| C. | întrucât există o discrepanță considerabilă între sumele pe care comunitatea internațională le cheltuiește pentru operațiuni militare, pe de o parte și sumele pe care le cheltuiește pentru reconstrucție și asistență umanitară, pe de altă parte; |
| --- | --- |

C.

întrucât există o discrepanță considerabilă între sumele pe care comunitatea internațională le cheltuiește pentru operațiuni militare, pe de o parte și sumele pe care le cheltuiește pentru reconstrucție și asistență umanitară, pe de altă parte;

| D. | întrucât peste jumătate dintre locuitorii Afganistanului se află sub pragul sărăciei, iar economia țării este una dintre cele mai slabe din lume, cu o rată a șomajului care atinge 40 %; |
| --- | --- |

D.

întrucât peste jumătate dintre locuitorii Afganistanului se află sub pragul sărăciei, iar economia țării este una dintre cele mai slabe din lume, cu o rată a șomajului care atinge 40 %;

| E. | întrucât sectorul sanitar din Afganistan a început să producă primele rezultate promițătoare, cum ar fi scăderea cu 24 % a ratei mortalității infantile de la căderea talibanilor, numărul mai ridicat de copii ce supraviețuiesc primului an de viață și procentajul mai ridicat de cetățeni afgani care au acces direct la serviciile de îngrijiri medicale primare; |
| --- | --- |

E.

întrucât sectorul sanitar din Afganistan a început să producă primele rezultate promițătoare, cum ar fi scăderea cu 24 % a ratei mortalității infantile de la căderea talibanilor, numărul mai ridicat de copii ce supraviețuiesc primului an de viață și procentajul mai ridicat de cetățeni afgani care au acces direct la serviciile de îngrijiri medicale primare;

| F. | întrucât sistemul de educație al Afganistanului începe să dea primele semne de evoluție pozitivă, cum ar fi numărul în creștere de copii, în special de fete, de studenți și profesori care se întorc în instituțiile de învățământ, activitatea în curs de desfășurare de reparare a școlilor primare și formarea profesorilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât sistemul de educație al Afganistanului începe să dea primele semne de evoluție pozitivă, cum ar fi numărul în creștere de copii, în special de fete, de studenți și profesori care se întorc în instituțiile de învățământ, activitatea în curs de desfășurare de reparare a școlilor primare și formarea profesorilor;

| G. | întrucât, deși în Afganistan nu există cifre oficiale privind numărul deceselor înregistrate în rândul populației civile, raportul Secretarului General al ONU din 6 martie 2008 cu privire la situația din Afganistan subliniază că „în 2007, nivelul activităților insurecționale și teroriste a crescut semnificativ față de anul precedent. În 2007, s-a înregistrat un număr de 566 de incidente în medie pe lună, în comparație cu 425 în anul precedent, precum și peste 8 000 de persoane decedate în urma conflictelor, dintre care 1 500 civili” — reprezentând numărul cel mai mare de victime de la răsturnarea regimului taliban în 2001; |
| --- | --- |

G.

întrucât, deși în Afganistan nu există cifre oficiale privind numărul deceselor înregistrate în rândul populației civile, raportul Secretarului General al ONU din 6 martie 2008 cu privire la situația din Afganistan subliniază că „în 2007, nivelul activităților insurecționale și teroriste a crescut semnificativ față de anul precedent. În 2007, s-a înregistrat un număr de 566 de incidente în medie pe lună, în comparație cu 425 în anul precedent, precum și peste 8 000 de persoane decedate în urma conflictelor, dintre care 1 500 civili” — reprezentând numărul cel mai mare de victime de la răsturnarea regimului taliban în 2001;

| H. | întrucât noua Constituție afgană nu garantează deplina libertate religioasă deoarece abandonarea islamului rămâne un delict sancționat; |
| --- | --- |

H.

întrucât noua Constituție afgană nu garantează deplina libertate religioasă deoarece abandonarea islamului rămâne un delict sancționat;

| I. | întrucât reuniunea Comitetului Mixt de coordonare și monitorizare pentru Afganistan desfășurată la Tokio în 5-6 februarie 2008 a început pregătirea unei conferințe internaționale în vederea evaluării stadiului de implementare a Pactului pentru Afganistan adoptat în cadrul Conferinței de la Londra menționate anterior(); |
| --- | --- |

I.

întrucât reuniunea Comitetului Mixt de coordonare și monitorizare pentru Afganistan desfășurată la Tokio în 5-6 februarie 2008 a început pregătirea unei conferințe internaționale în vederea evaluării stadiului de implementare a Pactului pentru Afganistan adoptat în cadrul Conferinței de la Londra menționate anterior();

| J. | întrucât Studiul de evaluare rapidă pe timpul iernii privind problema opiului în Afganistan, realizat în 2008 de către Biroul Organizației Națiunilor Unite de luptă împotriva drogurilor și a criminalității (UNODC), confirmă tendințele studiului din 2007, potrivit căruia numărul provinciilor în care nu se cultivă opiu din partea de nord și centru a țării ar putea să crească, fiind posibil însă ca rata de cultivare din sud și vest să crească, de asemenea; întrucât raportul din 2007 reiterează, pe de o parte, ideea greșită potrivit căreia provinciile în care nu se realizează culturi de mac opiaceu sau în care acestea sunt foarte reduse pot fi considerate zone „fără opiu”, dar subliniază, pe de altă parte, legătura dintre lipsa de securitate și producția de narcotice; întrucât instrumentele-cheie ale politicii de combatere a consumului de narcotice sunt eradicarea culturilor, interdicția (care este mult mai complexă decât arestarea traficanților) și dezvoltarea (mijloace alternative de câștigare a existenței), puse în aplicare simultan; |
| --- | --- |

J.

întrucât Studiul de evaluare rapidă pe timpul iernii privind problema opiului în Afganistan, realizat în 2008 de către Biroul Organizației Națiunilor Unite de luptă împotriva drogurilor și a criminalității (UNODC), confirmă tendințele studiului din 2007, potrivit căruia numărul provinciilor în care nu se cultivă opiu din partea de nord și centru a țării ar putea să crească, fiind posibil însă ca rata de cultivare din sud și vest să crească, de asemenea; întrucât raportul din 2007 reiterează, pe de o parte, ideea greșită potrivit căreia provinciile în care nu se realizează culturi de mac opiaceu sau în care acestea sunt foarte reduse pot fi considerate zone „fără opiu”, dar subliniază, pe de altă parte, legătura dintre lipsa de securitate și producția de narcotice; întrucât instrumentele-cheie ale politicii de combatere a consumului de narcotice sunt eradicarea culturilor, interdicția (care este mult mai complexă decât arestarea traficanților) și dezvoltarea (mijloace alternative de câștigare a existenței), puse în aplicare simultan;

| K. | întrucât, în cadrul programului de detenție secretă al SUA, sute de prizonieri afgani sunt deținuți în diferite închisori, cum ar fi baza militară Bagram și Guantánamo, încălcându-se astfel dreptul internațional umanitar și cel referitor la drepturile omului; întrucât prizonierii închiși în Afganistan se confruntă în continuare cu un sistem de aplicare a legii lipsit de cele mai elementare standarde ale statului de drept și ale respectării drepturilor fundamentale ale omului, |
| --- | --- |

K.

întrucât, în cadrul programului de detenție secretă al SUA, sute de prizonieri afgani sunt deținuți în diferite închisori, cum ar fi baza militară Bagram și Guantánamo, încălcându-se astfel dreptul internațional umanitar și cel referitor la drepturile omului; întrucât prizonierii închiși în Afganistan se confruntă în continuare cu un sistem de aplicare a legii lipsit de cele mai elementare standarde ale statului de drept și ale respectării drepturilor fundamentale ale omului,

| 1. | consideră că, după 30 de ani de ocupație sovietică, luptă împotriva facțiunilor Mujahideen și represiune exercitată de regimul taliban, Afganistanul a intrat într-un proces important și complicat de reconstrucție a societății sale și trebui să continue să-și consolideze instituțiile și să satisfacă într-o mai mare măsură nevoile cetățenilor săi în materie de educație, locuințe, sănătate, alimentație și siguranță publică; salută eforturile și progresele realizate începând cu anul 2002 de poporul afgan pe calea instituirii statului de drept, a democrației și a stabilității; |
| --- | --- |

1.

consideră că, după 30 de ani de ocupație sovietică, luptă împotriva facțiunilor Mujahideen și represiune exercitată de regimul taliban, Afganistanul a intrat într-un proces important și complicat de reconstrucție a societății sale și trebui să continue să-și consolideze instituțiile și să satisfacă într-o mai mare măsură nevoile cetățenilor săi în materie de educație, locuințe, sănătate, alimentație și siguranță publică; salută eforturile și progresele realizate începând cu anul 2002 de poporul afgan pe calea instituirii statului de drept, a democrației și a stabilității;

| 2. | este convins că această țară a devenit o piatră de încercare pentru asistența internațională pentru dezvoltare și cooperarea bi- și multilaterală; subliniază că comunitatea internațională trebuie să continue să conlucreze cu guvernul și cu poporul afgan, pentru a-și demonstra capacitatea de a pune capăt cercului vicios al violenței și al sărăciei și să ofere țării perspectiva unei păci durabile și a dezvoltării; solicită Consiliului și Comisiei să ia inițiativa în direcția creării unui consiliu internațional, care să reunească principalii finanțatori și organizații ONU, posibil sub conducerea Misiunii ONU de asistență în Afganistan și bazat pe conceptul Comisiei ONU de instaurare a păcii, în vederea armonizării diferitelor eforturi de reconstrucție în Afganistan; |
| --- | --- |

2.

este convins că această țară a devenit o piatră de încercare pentru asistența internațională pentru dezvoltare și cooperarea bi- și multilaterală; subliniază că comunitatea internațională trebuie să continue să conlucreze cu guvernul și cu poporul afgan, pentru a-și demonstra capacitatea de a pune capăt cercului vicios al violenței și al sărăciei și să ofere țării perspectiva unei păci durabile și a dezvoltării; solicită Consiliului și Comisiei să ia inițiativa în direcția creării unui consiliu internațional, care să reunească principalii finanțatori și organizații ONU, posibil sub conducerea Misiunii ONU de asistență în Afganistan și bazat pe conceptul Comisiei ONU de instaurare a păcii, în vederea armonizării diferitelor eforturi de reconstrucție în Afganistan;

| 3. | reamintește consecințele pe termen lung ale războaielor care au avut loc în această țară, milioanele de victime, răniți, refugiați și persoane strămutate, precum și costurile materiale generate de distrugerea aproape totală a principalelor infrastructuri; |
| --- | --- |

3.

reamintește consecințele pe termen lung ale războaielor care au avut loc în această țară, milioanele de victime, răniți, refugiați și persoane strămutate, precum și costurile materiale generate de distrugerea aproape totală a principalelor infrastructuri;

| 4. | condamnă cu fermitate atacul terorist asupra Ambasadei Indiei la Kabul din 7 iulie 2008, care a cauzat decesul a mai mult de 40 de persoane, inclusiv a patru membri ai personalului ambasadei; își exprimă cele mai sincere condoleanțe către rudele acestora și suportul pentru răniți și guvernele din Afganistan și India; |
| --- | --- |

4.

condamnă cu fermitate atacul terorist asupra Ambasadei Indiei la Kabul din 7 iulie 2008, care a cauzat decesul a mai mult de 40 de persoane, inclusiv a patru membri ai personalului ambasadei; își exprimă cele mai sincere condoleanțe către rudele acestora și suportul pentru răniți și guvernele din Afganistan și India;

| 5. | consideră că relațiile dintre Afganistan și Pakistan au fost principala sursă de instabilitate și conchide, prin urmare, că stabilizarea regiunii necesită o politică globală axată pe această relație; speră ca, prin instaurarea noului guvern în Pakistan, îmbunătățirea relațiilor bilaterale să primească un impuls nou; consideră totuși că, fără angajamentul și sprijinul activ al comunității internaționale, cele două țări nu vor fi capabile depășească stadiul relațiilor bilaterale dificile; recunoaște faptul că securitatea în Afganistan depinde în mare măsură de democratizarea Pakistanului; îndeamnă comunitatea internațională să inițieze și să sprijine măsuri în vederea diminuării tensiunilor dintre Afganistan și Pakistan, inclusiv un program pe termen lung de stabilizare și dezvoltare a regiunii transfrontaliere, care să implice actorii interesați din ambele părți; |
| --- | --- |

5.

consideră că relațiile dintre Afganistan și Pakistan au fost principala sursă de instabilitate și conchide, prin urmare, că stabilizarea regiunii necesită o politică globală axată pe această relație; speră ca, prin instaurarea noului guvern în Pakistan, îmbunătățirea relațiilor bilaterale să primească un impuls nou; consideră totuși că, fără angajamentul și sprijinul activ al comunității internaționale, cele două țări nu vor fi capabile depășească stadiul relațiilor bilaterale dificile; recunoaște faptul că securitatea în Afganistan depinde în mare măsură de democratizarea Pakistanului; îndeamnă comunitatea internațională să inițieze și să sprijine măsuri în vederea diminuării tensiunilor dintre Afganistan și Pakistan, inclusiv un program pe termen lung de stabilizare și dezvoltare a regiunii transfrontaliere, care să implice actorii interesați din ambele părți;

| 6. | salută eforturile și progresele realizate începând cu anul 2002 de poporul afgan și de instituțiile țării pe calea instituirii statului de drept, a democrației și a stabilității; consideră că aceste realizări sunt extrem de importante, având în vedere problemele structurale de lipsă a legalității și a respectării demnității persoanei care defineau Afganistanul în perioada regimului sovietic și a regimului taliban; |
| --- | --- |

6.

salută eforturile și progresele realizate începând cu anul 2002 de poporul afgan și de instituțiile țării pe calea instituirii statului de drept, a democrației și a stabilității; consideră că aceste realizări sunt extrem de importante, având în vedere problemele structurale de lipsă a legalității și a respectării demnității persoanei care defineau Afganistanul în perioada regimului sovietic și a regimului taliban;

| 7. | consideră, în special, că participarea masivă a populației la diferitele alegeri organizate în țară, dovedește dorința femeilor și a bărbaților din Afganistan de a contribui la crearea unui stat bazat pe principiile democrației active și participative; subliniază că aceste alegeri constituie o referință, în context regional și pentru țările în tranziție, în care au loc conflicte armate violente; |
| --- | --- |

7.

consideră, în special, că participarea masivă a populației la diferitele alegeri organizate în țară, dovedește dorința femeilor și a bărbaților din Afganistan de a contribui la crearea unui stat bazat pe principiile democrației active și participative; subliniază că aceste alegeri constituie o referință, în context regional și pentru țările în tranziție, în care au loc conflicte armate violente;

| 8. | subliniază că este necesar ca instituțiile afgane să continue lupta împotriva oricărei forme de corupție și să introducă politici eficiente pentru a îmbunătăți condițiile sociale ale populației; |
| --- | --- |

8.

subliniază că este necesar ca instituțiile afgane să continue lupta împotriva oricărei forme de corupție și să introducă politici eficiente pentru a îmbunătăți condițiile sociale ale populației;

| 9. | constată că, în Afganistan, UE este cunoscută în primul rând ca organizație umanitară, dar consideră că UE trebuie să creeze și imaginea unei influențe politice mai puternice; invită, prin urmare, Comisia să propună strategii care, fără a pierde din vedere suveranitatea naturală a poporului afgan, să poată permite Uniunii Europene să-și crească vizibilitatea atunci când acordă putere aparatului civil, politic și birocratic, până în momentul în care infrastructura guvernamentală va cunoaște o perioadă caracterizată printr-o mai mare stabilitate și continuitate; |
| --- | --- |

9.

constată că, în Afganistan, UE este cunoscută în primul rând ca organizație umanitară, dar consideră că UE trebuie să creeze și imaginea unei influențe politice mai puternice; invită, prin urmare, Comisia să propună strategii care, fără a pierde din vedere suveranitatea naturală a poporului afgan, să poată permite Uniunii Europene să-și crească vizibilitatea atunci când acordă putere aparatului civil, politic și birocratic, până în momentul în care infrastructura guvernamentală va cunoaște o perioadă caracterizată printr-o mai mare stabilitate și continuitate;

| 10. | subliniază necesitatea unei mai bune coordonări a eforturilor comunității internaționale de a oferi un ajutor civil eficient și durabil; de aceea, solicită și un buget echilibrat, în care să se aloce suficiente fonduri pentru reconstrucția civilă și asistența umanitară, deoarece securitatea și respectarea statului de drept sunt chestiuni de maximă importanță; |
| --- | --- |

10.

subliniază necesitatea unei mai bune coordonări a eforturilor comunității internaționale de a oferi un ajutor civil eficient și durabil; de aceea, solicită și un buget echilibrat, în care să se aloce suficiente fonduri pentru reconstrucția civilă și asistența umanitară, deoarece securitatea și respectarea statului de drept sunt chestiuni de maximă importanță;

| 11. | salută faptul că la Conferința donatorilor de la Paris din 12 iunie 2008, menționată anterior, s-au promis 21 miliarde USD în plus și, de asemenea, au fost revizuite procedurile necesare eficientizării ajutorului internațional și orientării mai precise a acestuia în sprijinul priorităților și al prevenirii corupției; |
| --- | --- |

11.

salută faptul că la Conferința donatorilor de la Paris din 12 iunie 2008, menționată anterior, s-au promis 21 miliarde USD în plus și, de asemenea, au fost revizuite procedurile necesare eficientizării ajutorului internațional și orientării mai precise a acestuia în sprijinul priorităților și al prevenirii corupției;

| 12. | subliniază necesitatea unei întăriri considerabile a voinței și a angajamentului politic, urmată nu doar de disponibilitatea de a trimite trupe militare suplimentare în zonele cele mai dificile, fără restricții cauzate de opoziția la nivel național, ci și de eforturi rapide și mai intense de reconstrucție civilă, pentru a consolida realizările obținute și a reinstaura — pe termen lung și durabil — încrederea poporului afgan. Consideră în special că operațiunea „Enduring Freedom” ar putea fi percepută ca fiind contraproductivă dacă presiunea militară asupra insurgenților nu este însoțită de un proces politic consolidat, prin care autoritățile afgane să ajungă la toate segmentele populației care recunosc Constituția și care depun armele; în această privință, constată de asemenea că este necesar ca comunitatea umanitară, cuprinzând ONU și organizațiile neguvernamentale, să-și amelioreze coordonarea, să evite inițiativele ad hoc și să elaboreze planuri de intervenție pentru orice eventualitate; |
| --- | --- |

12.

subliniază necesitatea unei întăriri considerabile a voinței și a angajamentului politic, urmată nu doar de disponibilitatea de a trimite trupe militare suplimentare în zonele cele mai dificile, fără restricții cauzate de opoziția la nivel național, ci și de eforturi rapide și mai intense de reconstrucție civilă, pentru a consolida realizările obținute și a reinstaura — pe termen lung și durabil — încrederea poporului afgan. Consideră în special că operațiunea „Enduring Freedom” ar putea fi percepută ca fiind contraproductivă dacă presiunea militară asupra insurgenților nu este însoțită de un proces politic consolidat, prin care autoritățile afgane să ajungă la toate segmentele populației care recunosc Constituția și care depun armele; în această privință, constată de asemenea că este necesar ca comunitatea umanitară, cuprinzând ONU și organizațiile neguvernamentale, să-și amelioreze coordonarea, să evite inițiativele ad hoc și să elaboreze planuri de intervenție pentru orice eventualitate;

| 13. | subliniază faptul că Uniunea Europeană ar trebui să folosească, pentru procesul de stabilizare și reconstrucție a Afganistanului, experiența și expertiza misiunilor sale, precum și ale statelor membre cu o prezență militară sau civilă pe teritoriul acestei țări; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că Uniunea Europeană ar trebui să folosească, pentru procesul de stabilizare și reconstrucție a Afganistanului, experiența și expertiza misiunilor sale, precum și ale statelor membre cu o prezență militară sau civilă pe teritoriul acestei țări;

| 14. | susține eforturile forțelor NATO pentru a îmbunătăți securitatea țării, precum și lupta împotriva terorismului național și internațional și consideră că prezența acestor forțe este esențială pentru a garanta viitorul țării; |
| --- | --- |

14.

susține eforturile forțelor NATO pentru a îmbunătăți securitatea țării, precum și lupta împotriva terorismului național și internațional și consideră că prezența acestor forțe este esențială pentru a garanta viitorul țării;

| 15. | solicită insistent UE și statelor sale membre să sprijine eforturile de combatere a terorismului, a extremismului religios, a extremismului etnic, a separatismului etnic și a tuturor acțiunilor care urmăresc distrugerea integrității teritoriale, a unității statului și a suveranității naționale a Afganistanului; |
| --- | --- |

15.

solicită insistent UE și statelor sale membre să sprijine eforturile de combatere a terorismului, a extremismului religios, a extremismului etnic, a separatismului etnic și a tuturor acțiunilor care urmăresc distrugerea integrității teritoriale, a unității statului și a suveranității naționale a Afganistanului;

| 16. | atrage atenția asupra faptului că UE și statele sale membre ar trebui să sprijine Afganistanul în construirea propriului stat, cu instituții democratice mai puternice, capabile să asigure suveranitatea națională, unitatea statală, integritatea teritorială, dezvoltarea economică durabilă și prosperitatea poporului afgan, respectând tradițiile istorice, religioase, spirituale și culturale ale tuturor comunităților etnice și religioase situate pe teritoriul Afganistanului; |
| --- | --- |

16.

atrage atenția asupra faptului că UE și statele sale membre ar trebui să sprijine Afganistanul în construirea propriului stat, cu instituții democratice mai puternice, capabile să asigure suveranitatea națională, unitatea statală, integritatea teritorială, dezvoltarea economică durabilă și prosperitatea poporului afgan, respectând tradițiile istorice, religioase, spirituale și culturale ale tuturor comunităților etnice și religioase situate pe teritoriul Afganistanului;

| 17. | consideră că nevoia de reabilitare este considerabilă pe tot teritoriul Afganistanului, însă distribuirea ajutorului și securitatea pun probleme deosebite în regiunea dominată de Pashtun și solicită, prin urmare, accelerarea activităților de reconstrucție în sudul Afganistanului; |
| --- | --- |

17.

consideră că nevoia de reabilitare este considerabilă pe tot teritoriul Afganistanului, însă distribuirea ajutorului și securitatea pun probleme deosebite în regiunea dominată de Pashtun și solicită, prin urmare, accelerarea activităților de reconstrucție în sudul Afganistanului;

| 18. | atrage atenția asupra faptului că UE ar trebui să încurajeze și să ajute investitorii europeni să se implice în reconstrucția Afganistanului, să fie prezenți la fața locului și să inițieze afaceri; |
| --- | --- |

18.

atrage atenția asupra faptului că UE ar trebui să încurajeze și să ajute investitorii europeni să se implice în reconstrucția Afganistanului, să fie prezenți la fața locului și să inițieze afaceri;

| 19. | relevă faptul că problemele principale cu care se confruntă țara sunt reinstaurarea securității și crearea unui stat care să funcționeze; observă că problemele de securitate ale Afganistanului sunt mult mai complexe decât un simplu război împotriva terorismului și, prin urmare, necesită și altceva decât o soluție militară; subliniază că securitatea și statul de drept sunt interdependente și creează un climat propice pentru dezvoltarea umană, iar consolidarea statului de drept este necesară pentru a da cetățenilor posibilitatea să facă alegeri economice și sociale care să le permită să ducă o viață sănătoasă și plină de semnificație, consolidare care trebuie să fie însoțită de măsuri vizând reinstaurarea unui stat operațional, care să protejeze statul de drept, accesul sigur la serviciile publice de bază și să asigure șanse egale pentru cetățenii săi; |
| --- | --- |

19.

relevă faptul că problemele principale cu care se confruntă țara sunt reinstaurarea securității și crearea unui stat care să funcționeze; observă că problemele de securitate ale Afganistanului sunt mult mai complexe decât un simplu război împotriva terorismului și, prin urmare, necesită și altceva decât o soluție militară; subliniază că securitatea și statul de drept sunt interdependente și creează un climat propice pentru dezvoltarea umană, iar consolidarea statului de drept este necesară pentru a da cetățenilor posibilitatea să facă alegeri economice și sociale care să le permită să ducă o viață sănătoasă și plină de semnificație, consolidare care trebuie să fie însoțită de măsuri vizând reinstaurarea unui stat operațional, care să protejeze statul de drept, accesul sigur la serviciile publice de bază și să asigure șanse egale pentru cetățenii săi;

| 20. | salută angajamentul exprimat în Pactul pentru Afganistan de „a acționa în direcția unui Afganistan stabil și prosper, cu o bună guvernare și o protecție a drepturilor omului pentru toți în cadrul unui stat de drept”; este de părere că, în absența unor priorități clare sau a unei organizări metodice, Pactul ar fi trebuit să definească linii directoare referitoare la modul de a realiza aceste obiective ambițioase și subliniază, de aceea, necesitatea ca donatorii să se asigure că programele lor sunt corelate cu aceste priorități la nivel central și local și că resursele alocate sunt corespunzătoare și sunt cheltuite în mod eficace; |
| --- | --- |

20.

salută angajamentul exprimat în Pactul pentru Afganistan de „a acționa în direcția unui Afganistan stabil și prosper, cu o bună guvernare și o protecție a drepturilor omului pentru toți în cadrul unui stat de drept”; este de părere că, în absența unor priorități clare sau a unei organizări metodice, Pactul ar fi trebuit să definească linii directoare referitoare la modul de a realiza aceste obiective ambițioase și subliniază, de aceea, necesitatea ca donatorii să se asigure că programele lor sunt corelate cu aceste priorități la nivel central și local și că resursele alocate sunt corespunzătoare și sunt cheltuite în mod eficace;

| 21. | subliniază necesitatea de a se dezvolta urgent o abordare echilibrată și sustenabilă pentru reforma sectorului de securitate, prevăzând crearea unei armate naționale și a unei forțe de poliție profesioniste; subliniază faptul că necesitatea investițiilor în sistemul judiciar afgan este imperioasă, ca și cea a unei concentrări a eforturilor în direcția ameliorării capacităților sale; |
| --- | --- |

21.

subliniază necesitatea de a se dezvolta urgent o abordare echilibrată și sustenabilă pentru reforma sectorului de securitate, prevăzând crearea unei armate naționale și a unei forțe de poliție profesioniste; subliniază faptul că necesitatea investițiilor în sistemul judiciar afgan este imperioasă, ca și cea a unei concentrări a eforturilor în direcția ameliorării capacităților sale;

| 22. | atrage atenția asupra faptului că rezultatul global al eforturilor din ultimii cinci ani vizând reforma poliției a fost dezamăgitor, în ciuda unor progrese realizate până în prezent, ceea ce pune în evidență unele dificultăți grave pe care le întâmpină comunitatea internațională pe teren în ceea ce privește dezvoltarea instituțiilor; îndeamnă insistent comunitatea internațională în general și misiunea de poliție a UE în special să își continue eforturile de dezvoltare a forței de poliție a Afganistanului, care să fie caracterizată de respectarea drepturilor omului și a statului de drept; |
| --- | --- |

22.

atrage atenția asupra faptului că rezultatul global al eforturilor din ultimii cinci ani vizând reforma poliției a fost dezamăgitor, în ciuda unor progrese realizate până în prezent, ceea ce pune în evidență unele dificultăți grave pe care le întâmpină comunitatea internațională pe teren în ceea ce privește dezvoltarea instituțiilor; îndeamnă insistent comunitatea internațională în general și misiunea de poliție a UE în special să își continue eforturile de dezvoltare a forței de poliție a Afganistanului, care să fie caracterizată de respectarea drepturilor omului și a statului de drept;

| 23. | atrage atenția asupra faptului că mandatul EUPOL prevede sarcina de a „susține legătura dintre poliție și statul de drept în accepțiunea sa mai largă” și, prin urmare, invită Consiliul și Comisia să continue să-și coordoneze strâns activitățile, pentru ca politicile UE să devină mai coerente și mai eficiente; consideră că este la fel de important ca UE să sporească în mod considerabil resursele prevăzute pentru EUPOL, atât în privința personalului, cât și a finanțării; subliniază faptul că, fără o reformă cuprinzătoare a ministerului de interne afgan, ceea ce reprezintă în primul rând o îndatorire politică și mai puțin o problemă tehnică, încercările de reformă a poliției sunt sortite eșecului și acordă, de aceea, o importanță deosebită unui alt scop al EUPOL, anume cel de a „desfășura o activitate de monitorizare, supervizare, consiliere și formare la nivelul ministerului afgan de interne, al regiunilor și al provinciilor”; își exprimă sprijinul pentru programul de 2, 5 milioane EUR din cadrul instrumentului de stabilitate (6), destinat măsurilor de reformare a sistemului de numire a judecătorilor și procurorilor și se așteaptă ca noul sistem pilot să ajute la dezvoltarea, în 2009, a unui program de reformă substanțial și pe termen lung a sistemului judiciar; |
| --- | --- |

23.

atrage atenția asupra faptului că mandatul EUPOL prevede sarcina de a „susține legătura dintre poliție și statul de drept în accepțiunea sa mai largă” și, prin urmare, invită Consiliul și Comisia să continue să-și coordoneze strâns activitățile, pentru ca politicile UE să devină mai coerente și mai eficiente; consideră că este la fel de important ca UE să sporească în mod considerabil resursele prevăzute pentru EUPOL, atât în privința personalului, cât și a finanțării; subliniază faptul că, fără o reformă cuprinzătoare a ministerului de interne afgan, ceea ce reprezintă în primul rând o îndatorire politică și mai puțin o problemă tehnică, încercările de reformă a poliției sunt sortite eșecului și acordă, de aceea, o importanță deosebită unui alt scop al EUPOL, anume cel de a „desfășura o activitate de monitorizare, supervizare, consiliere și formare la nivelul ministerului afgan de interne, al regiunilor și al provinciilor”; își exprimă sprijinul pentru programul de 2, 5 milioane EUR din cadrul instrumentului de stabilitate (6), destinat măsurilor de reformare a sistemului de numire a judecătorilor și procurorilor și se așteaptă ca noul sistem pilot să ajute la dezvoltarea, în 2009, a unui program de reformă substanțial și pe termen lung a sistemului judiciar;

| 24. | atrage atenția asupra faptului că misiunea EUPOL, la peste un an de când a fost lansată, la 15 iunie 2007, nu a ajuns încă la capacitatea deplină și observă că, chiar și atunci când este desfășurată în efectiv complet, ea constă în doar 195 de membri care supervizează deciziile la nivel înalt din Kabul și centrele din provincie; ia în considerare recenta declarație a ministrului afgan de externe, conform căreia este nevoie de urgență de încă cel puțin 700 de instructori și de influența pe care această lipsă a avut-o asupra unei situații în care rata mortalității este semnificativ mai mare în poliție decât în armată; subliniază că guvernul german s-a oferit să-și crească contribuția de la 60 la 120 de instructori dacă alte țări UE își iau angajamente similare; invită la o mai bună coordonare a eforturilor UE și SUA în materie de formare a forțelor de poliție afgane; |
| --- | --- |

24.

atrage atenția asupra faptului că misiunea EUPOL, la peste un an de când a fost lansată, la 15 iunie 2007, nu a ajuns încă la capacitatea deplină și observă că, chiar și atunci când este desfășurată în efectiv complet, ea constă în doar 195 de membri care supervizează deciziile la nivel înalt din Kabul și centrele din provincie; ia în considerare recenta declarație a ministrului afgan de externe, conform căreia este nevoie de urgență de încă cel puțin 700 de instructori și de influența pe care această lipsă a avut-o asupra unei situații în care rata mortalității este semnificativ mai mare în poliție decât în armată; subliniază că guvernul german s-a oferit să-și crească contribuția de la 60 la 120 de instructori dacă alte țări UE își iau angajamente similare; invită la o mai bună coordonare a eforturilor UE și SUA în materie de formare a forțelor de poliție afgane;

| 25. | invită Consiliul și Comisia să își ia angajamentul de a reforma sistemul juridic, în cadrul programului de asistență pentru Afganistan, cu scopul ridicării nivelului de profesionalism al sistemului judiciar din Afganistan prin intermediul principalelor sale instituții, concentrându-se asupra Curții Supreme, a Parchetului și a Ministerului Justiției, cu scopul apărării drepturilor acuzaților, oferirii asistenței juridice necesare grupurilor vulnerabile și garantării dreptului la apărare; solicită ca respectarea Rezoluției 62/149 a Adunării Generale a ONU din 18 decembrie 2007 privind un moratoriu asupra pedepsei capitale să fie una dintre prioritățile eforturilor europene de reformare a sistemului judiciar în Afganistan; |
| --- | --- |

25.

invită Consiliul și Comisia să își ia angajamentul de a reforma sistemul juridic, în cadrul programului de asistență pentru Afganistan, cu scopul ridicării nivelului de profesionalism al sistemului judiciar din Afganistan prin intermediul principalelor sale instituții, concentrându-se asupra Curții Supreme, a Parchetului și a Ministerului Justiției, cu scopul apărării drepturilor acuzaților, oferirii asistenței juridice necesare grupurilor vulnerabile și garantării dreptului la apărare; solicită ca respectarea Rezoluției 62/149 a Adunării Generale a ONU din 18 decembrie 2007 privind un moratoriu asupra pedepsei capitale să fie una dintre prioritățile eforturilor europene de reformare a sistemului judiciar în Afganistan;

| 26. | crede în mod ferm că ERP ar trebui să se concentreze asupra unor obiective specifice legate de securitate, formare și cooperare cu armata și poliția afgană, sprijinind activitatea guvernului central în zonele nesigure; subliniază necesitatea de a redefini rolul ERP, în special în ceea ce privește coordonarea și schimbul de cele mai bune practici; este convins că, deși securitatea și dezvoltarea Afganistanului sunt interdependente, ar trebui menținută o demarcare clară între acțiunea militară și cea umanitară, iar profesioniștii în domeniile securității și dezvoltării ar trebui, de aceea, să-și arate forța și competența profesională; consideră că numărul de afgani care lucrează în ERP ar trebui să fie mai mare și că ar trebui ca proprietatea să fie concentrată într-o mai mare măsură la nivel local; |
| --- | --- |

26.

crede în mod ferm că ERP ar trebui să se concentreze asupra unor obiective specifice legate de securitate, formare și cooperare cu armata și poliția afgană, sprijinind activitatea guvernului central în zonele nesigure; subliniază necesitatea de a redefini rolul ERP, în special în ceea ce privește coordonarea și schimbul de cele mai bune practici; este convins că, deși securitatea și dezvoltarea Afganistanului sunt interdependente, ar trebui menținută o demarcare clară între acțiunea militară și cea umanitară, iar profesioniștii în domeniile securității și dezvoltării ar trebui, de aceea, să-și arate forța și competența profesională; consideră că numărul de afgani care lucrează în ERP ar trebui să fie mai mare și că ar trebui ca proprietatea să fie concentrată într-o mai mare măsură la nivel local;

| 27. | susține cu fermitate opinia conform căreia există o nevoie urgentă de a dezvolta și întări societatea civilă din Afganistan și că vor fi necesare multe eforturi și mult timp pentru a realiza treptat conștientizarea generală a importanței drepturilor omului, a democrației și a drepturilor fundamentale, în special a egalității de gen, a educației și a protecției minorităților; subliniază că o societate civilă puternică nu se poate dezvolta decât într-un mediu politic care se caracterizează prin instituții stabile și eficiente și partide politice bine organizate; consideră că, în scopul depășirii „culturii violenței”, care este predominantă în societatea afgană, comunitatea internațională a donatorilor ar trebui să sprijine financiar și tehnic proiecte locale vizând reconcilierea; consideră că Uniunea Europeană trebuie să joace un rol din ce în ce mai important în susținerea societății afgane; subliniază necesitatea de a implica pe deplin Parlamentul afgan și societatea civilă afgană în programarea cooperării UE pentru dezvoltare și, mai ales, în elaborarea documentelor de strategie de țară și a planurilor de acțiune anuale; |
| --- | --- |

27.

susține cu fermitate opinia conform căreia există o nevoie urgentă de a dezvolta și întări societatea civilă din Afganistan și că vor fi necesare multe eforturi și mult timp pentru a realiza treptat conștientizarea generală a importanței drepturilor omului, a democrației și a drepturilor fundamentale, în special a egalității de gen, a educației și a protecției minorităților; subliniază că o societate civilă puternică nu se poate dezvolta decât într-un mediu politic care se caracterizează prin instituții stabile și eficiente și partide politice bine organizate; consideră că, în scopul depășirii „culturii violenței”, care este predominantă în societatea afgană, comunitatea internațională a donatorilor ar trebui să sprijine financiar și tehnic proiecte locale vizând reconcilierea; consideră că Uniunea Europeană trebuie să joace un rol din ce în ce mai important în susținerea societății afgane; subliniază necesitatea de a implica pe deplin Parlamentul afgan și societatea civilă afgană în programarea cooperării UE pentru dezvoltare și, mai ales, în elaborarea documentelor de strategie de țară și a planurilor de acțiune anuale;

| 28. | consideră că întărirea societății civile afgane nu se va realiza cu succes decât dacă toate grupurile etnice și religioase vor fi reprezentate și ascultate, ceea ce include și cooperarea cu liderii triburilor tradiționale (după cum se întâmplă deja în cadrul așa-numitor „Birouri de legătură cu triburile”); |
| --- | --- |

28.

consideră că întărirea societății civile afgane nu se va realiza cu succes decât dacă toate grupurile etnice și religioase vor fi reprezentate și ascultate, ceea ce include și cooperarea cu liderii triburilor tradiționale (după cum se întâmplă deja în cadrul așa-numitor „Birouri de legătură cu triburile”);

| 29. | subliniază că libertatea mass-mediei este esențială pentru crearea unei societăți democratice; este foarte preocupat de numărul tot mai mare de atacuri împotriva jurnaliștilor și invită autoritățile afgane să investigheze în mod serios aceste infracțiuni; salută activitatea mass-mediei independente din Afganistan, care a restabilit în această țară un nucleu de pluralism al informației, după decenii de absență totală a libertății de exprimare; consideră că libertatea presei și libertatea de exprimare sunt condiții fundamentale pentru dezvoltarea socială a țării și pentru relațiile dintre Afganistan și Uniunea Europeană; își exprimă preocuparea cu privire la refuzul din 15 decembrie 2007 al Președintelui Karzai de a promulga proiectul de lege a mass-mediei, după aprobarea acestuia de cele două camere ale parlamentului; invită Președintele să clarifice situația proiectului legii mass-mediei și reamintește angajamentul pe care guvernul și l-a luat în cadrul Pactului pentru Afganistan, de a dezvolta mijloace de comunicare în masă „independente și pluraliste”; își exprimă preocuparea cu privire la situația libertății de exprimare, pusă în pericol de condamnarea autorilor de blog-uri și a ziariștilor independenți și invită guvernul afgan să garanteze libertatea efectivă de expresie pentru toți cetățenii săi, începând cu apărarea libertății internetului; |
| --- | --- |

29.

subliniază că libertatea mass-mediei este esențială pentru crearea unei societăți democratice; este foarte preocupat de numărul tot mai mare de atacuri împotriva jurnaliștilor și invită autoritățile afgane să investigheze în mod serios aceste infracțiuni; salută activitatea mass-mediei independente din Afganistan, care a restabilit în această țară un nucleu de pluralism al informației, după decenii de absență totală a libertății de exprimare; consideră că libertatea presei și libertatea de exprimare sunt condiții fundamentale pentru dezvoltarea socială a țării și pentru relațiile dintre Afganistan și Uniunea Europeană; își exprimă preocuparea cu privire la refuzul din 15 decembrie 2007 al Președintelui Karzai de a promulga proiectul de lege a mass-mediei, după aprobarea acestuia de cele două camere ale parlamentului; invită Președintele să clarifice situația proiectului legii mass-mediei și reamintește angajamentul pe care guvernul și l-a luat în cadrul Pactului pentru Afganistan, de a dezvolta mijloace de comunicare în masă „independente și pluraliste”; își exprimă preocuparea cu privire la situația libertății de exprimare, pusă în pericol de condamnarea autorilor de blog-uri și a ziariștilor independenți și invită guvernul afgan să garanteze libertatea efectivă de expresie pentru toți cetățenii săi, începând cu apărarea libertății internetului;

| 30. | subliniază importanța unei legi de perspectivă a mass-mediei, pentru dezvoltarea unei societăți mai incluzive, mai tolerante și mai democratice, care să respecte valorile religioase și democratice ale țării fără a influența activitățile și independența mass-mediei sub pretextul securității naționale sau al religiei și culturii; |
| --- | --- |

30.

subliniază importanța unei legi de perspectivă a mass-mediei, pentru dezvoltarea unei societăți mai incluzive, mai tolerante și mai democratice, care să respecte valorile religioase și democratice ale țării fără a influența activitățile și independența mass-mediei sub pretextul securității naționale sau al religiei și culturii;

| 31. | își exprimă îngrijorarea cu privire la integritatea fizică a dnei Malalai Joya, membră a Wolesi Jirga, și invită autoritățile afgane să garanteze protecția acesteia; solicită autorităților afgane să-l elibereze pe Latif Pedram, fondator al Partidului Congresului Național din Afganistan, din arestul la domiciliu, să-și retragă acuzațiile împotriva acestuia și să-i garanteze securitatea; |
| --- | --- |

31.

își exprimă îngrijorarea cu privire la integritatea fizică a dnei Malalai Joya, membră a Wolesi Jirga, și invită autoritățile afgane să garanteze protecția acesteia; solicită autorităților afgane să-l elibereze pe Latif Pedram, fondator al Partidului Congresului Național din Afganistan, din arestul la domiciliu, să-și retragă acuzațiile împotriva acestuia și să-i garanteze securitatea;

| 32. | își reiterează solicitarea către autoritățile afgane de a introduce un moratoriu privind pedeapsa capitală; își exprimă deosebita îngrijorare cu privire la viața lui Pervwiz Kambakhsh și a altor numeroase persoane condamnate la pedeapsa cu moartea, într-un sistem judiciar care nu este încă capabil să ofere un proces echitabil, și îl invită pe președintele Karzai să le comute pedeapsa; |
| --- | --- |

32.

își reiterează solicitarea către autoritățile afgane de a introduce un moratoriu privind pedeapsa capitală; își exprimă deosebita îngrijorare cu privire la viața lui Pervwiz Kambakhsh și a altor numeroase persoane condamnate la pedeapsa cu moartea, într-un sistem judiciar care nu este încă capabil să ofere un proces echitabil, și îl invită pe președintele Karzai să le comute pedeapsa;

| 33. | salută progresele pe care Afganistanul le-a înregistrat în ceea ce privește îmbunătățirea reprezentării politice a femeilor; își exprimă solidaritatea cu toate femeile din această țară care luptă pentru apărarea și promovarea drepturilor lor; rămâne preocupat de imensele disparități dintre veniturile bărbaților și femeilor, de rata foarte scăzută de alfabetizare a femeilor, de nedreptățile — care își au originea în practicile culturale — la care sunt supuse femeile și fetele, constând atât în refuzarea de către membrii familiei și ai comunității a accesului femeilor la servicii de bază precum îngrijirea sănătății și educația, lipsa locurilor de muncă, cât și într-un nivel ridicat de violență conjugală și discriminare; subliniază necesitatea urgentă a unor măsuri vizând protejarea drepturile femeilor, care să fie incluse în reforma politică și juridică; invită Consiliul și Comisia să sprijine în mod activ o asemenea inițiativă și să aloce fonduri pentru măsuri active care să crească rata de școlarizare a fetelor și numărul de profesoare, ceea ce va contribui la consolidarea capacității țării de a proteja drepturile femeilor, ale fetelor și ale copiilor, deoarece și aceștia din urmă sunt victime ale violenței domestice, ale exploatării sexuale ca urmare a practicilor culturale, precum și ale exploatării prin muncă și ale traficului; solicită, de asemenea, adoptarea unor măsuri specifice pentru a face față problemelor cu care se confruntă femeile afgane în sectorul sanitar și în domeniul învățământului; |
| --- | --- |

33.

salută progresele pe care Afganistanul le-a înregistrat în ceea ce privește îmbunătățirea reprezentării politice a femeilor; își exprimă solidaritatea cu toate femeile din această țară care luptă pentru apărarea și promovarea drepturilor lor; rămâne preocupat de imensele disparități dintre veniturile bărbaților și femeilor, de rata foarte scăzută de alfabetizare a femeilor, de nedreptățile — care își au originea în practicile culturale — la care sunt supuse femeile și fetele, constând atât în refuzarea de către membrii familiei și ai comunității a accesului femeilor la servicii de bază precum îngrijirea sănătății și educația, lipsa locurilor de muncă, cât și într-un nivel ridicat de violență conjugală și discriminare; subliniază necesitatea urgentă a unor măsuri vizând protejarea drepturile femeilor, care să fie incluse în reforma politică și juridică; invită Consiliul și Comisia să sprijine în mod activ o asemenea inițiativă și să aloce fonduri pentru măsuri active care să crească rata de școlarizare a fetelor și numărul de profesoare, ceea ce va contribui la consolidarea capacității țării de a proteja drepturile femeilor, ale fetelor și ale copiilor, deoarece și aceștia din urmă sunt victime ale violenței domestice, ale exploatării sexuale ca urmare a practicilor culturale, precum și ale exploatării prin muncă și ale traficului; solicită, de asemenea, adoptarea unor măsuri specifice pentru a face față problemelor cu care se confruntă femeile afgane în sectorul sanitar și în domeniul învățământului;

| 34. | atrage atenția asupra faptului că din martie 2002, Biroul Înaltului Comisar al ONU pentru refugiați a ajutat 3, 69 milioane de refugiați afgani să se întoarcă în Afganistan, marcând astfel cea mai mare operațiune de returnare asistată din istoria sa, dar că, în ciuda acestor returnări, aproximativ 3,5 milioane de afgani, înregistrați și neînregistrați, continuă să se afle încă în Pakistan și Iran; este preocupat de scăderea finanțării pentru refugiații afgani și subliniază faptul că menținerea cu succes a programului de returnare va necesita, probabil, costuri mai mari, având în vedere că refugiații ce se găsesc încă în Pakistan și în Iran dispun de mai puține resurse și au legături mai slabe cu Afganistanul decât cei ce s-au întors mai devreme; subliniază faptul că întoarcerea în siguranță și de bună voie a refugiaților afgani și a persoanelor strămutate ar trebui să rămână o prioritate de vârf pentru Afganistan și pentru comunitatea internațională; invită Comisia și statele membre să aloce mai multe fonduri pentru reintegrarea refugiaților; |
| --- | --- |

34.

atrage atenția asupra faptului că din martie 2002, Biroul Înaltului Comisar al ONU pentru refugiați a ajutat 3, 69 milioane de refugiați afgani să se întoarcă în Afganistan, marcând astfel cea mai mare operațiune de returnare asistată din istoria sa, dar că, în ciuda acestor returnări, aproximativ 3,5 milioane de afgani, înregistrați și neînregistrați, continuă să se afle încă în Pakistan și Iran; este preocupat de scăderea finanțării pentru refugiații afgani și subliniază faptul că menținerea cu succes a programului de returnare va necesita, probabil, costuri mai mari, având în vedere că refugiații ce se găsesc încă în Pakistan și în Iran dispun de mai puține resurse și au legături mai slabe cu Afganistanul decât cei ce s-au întors mai devreme; subliniază faptul că întoarcerea în siguranță și de bună voie a refugiaților afgani și a persoanelor strămutate ar trebui să rămână o prioritate de vârf pentru Afganistan și pentru comunitatea internațională; invită Comisia și statele membre să aloce mai multe fonduri pentru reintegrarea refugiaților;

| 35. | își exprimă profunda îngrijorare față de cultivarea și traficul de opiu în continuă creștere, care prezintă serioase implicații legate de securitatea națională și politică în Afganistan și în țările învecinate; subliniază faptul că economia bazată pe opiu continuă să reprezinte o sursă de corupție și subminează instituțiile publice, în special pe cele din sectoarele siguranței si justiției; deoarece nu există o soluție imediată și deoarece măsurile represive vizând eradicarea culturilor nu pot da, prin ele însele, rezultatele scontate, invită comunitatea internațională și guvernul afgan să dezvolte o strategie pe termen lung, concentrată în principal pe dezvoltarea multilaterală a mediului rural, incluzând crearea infrastructurii necesare și a unor instituții administrative funcționale; salută intensificarea dialogului dintre Afganistan, Iran și comunitatea internațională cu privire la modalitățile de reducere a producției și a exportului de opiu; |
| --- | --- |

35.

își exprimă profunda îngrijorare față de cultivarea și traficul de opiu în continuă creștere, care prezintă serioase implicații legate de securitatea națională și politică în Afganistan și în țările învecinate; subliniază faptul că economia bazată pe opiu continuă să reprezinte o sursă de corupție și subminează instituțiile publice, în special pe cele din sectoarele siguranței si justiției; deoarece nu există o soluție imediată și deoarece măsurile represive vizând eradicarea culturilor nu pot da, prin ele însele, rezultatele scontate, invită comunitatea internațională și guvernul afgan să dezvolte o strategie pe termen lung, concentrată în principal pe dezvoltarea multilaterală a mediului rural, incluzând crearea infrastructurii necesare și a unor instituții administrative funcționale; salută intensificarea dialogului dintre Afganistan, Iran și comunitatea internațională cu privire la modalitățile de reducere a producției și a exportului de opiu;

| 36. | invită guvernul SUA să renunțe la politica sa de eradicare a culturilor, în special la utilizarea pesticidului „Roundup” pentru pulverizările aeriene, substanță care prezintă riscuri grave pentru sănătate și mediu, ținând seama de faptul că vizarea cultivatorilor de opiu nu va face decât să alimenteze resentimentele împotriva prezenței trupelor internaționale; |
| --- | --- |

36.

invită guvernul SUA să renunțe la politica sa de eradicare a culturilor, în special la utilizarea pesticidului „Roundup” pentru pulverizările aeriene, substanță care prezintă riscuri grave pentru sănătate și mediu, ținând seama de faptul că vizarea cultivatorilor de opiu nu va face decât să alimenteze resentimentele împotriva prezenței trupelor internaționale;

| 37. | este îngrijorat de problemele sociale și de sănătate majore cauzate de dependența de droguri, în general, și de consecințele de natură socială și economică în cazul femeilor afgane dependente, în special; face referire la studiul realizat de UNODC din 2005, conform căruia în Afganistan există 920 000 de consumatori de droguri, dintre care 120 000 sunt femei; subliniază afirmația din acest studiu conform căreia societatea afgană, în loc să considere dependența de droguri ca o problemă socială, o vede mai degrabă ca o problemă individuală, multe femei utilizând drogurile în scop medical, pentru a ușura sau trata o serie de probleme de natură fizică sau psihologică; ia act de faptul că, deși sunt prevăzute pedepse severe pentru cultivarea, traficul și consumul de droguri, guvernul afgan este în prezent incapabil să aplice legislația în acest domeniu; îndeamnă guvernul afgan și comunitatea internațională să elaboreze, să finanțeze și să pună în aplicare programe adecvate, activități și campanii de sensibilizare destinate femeilor dependente și familiilor acestora; |
| --- | --- |

37.

este îngrijorat de problemele sociale și de sănătate majore cauzate de dependența de droguri, în general, și de consecințele de natură socială și economică în cazul femeilor afgane dependente, în special; face referire la studiul realizat de UNODC din 2005, conform căruia în Afganistan există 920 000 de consumatori de droguri, dintre care 120 000 sunt femei; subliniază afirmația din acest studiu conform căreia societatea afgană, în loc să considere dependența de droguri ca o problemă socială, o vede mai degrabă ca o problemă individuală, multe femei utilizând drogurile în scop medical, pentru a ușura sau trata o serie de probleme de natură fizică sau psihologică; ia act de faptul că, deși sunt prevăzute pedepse severe pentru cultivarea, traficul și consumul de droguri, guvernul afgan este în prezent incapabil să aplice legislația în acest domeniu; îndeamnă guvernul afgan și comunitatea internațională să elaboreze, să finanțeze și să pună în aplicare programe adecvate, activități și campanii de sensibilizare destinate femeilor dependente și familiilor acestora;

| 38. | sprijină eforturile Comunității de a ajuta Afganistanul și invită Comisia să evalueze în mod regulat eficacitatea asistenței financiare a Uniunii Europene, în special contribuția Comisiei la fondurile fiduciare, în vederea ridicării gradului de transparență; îndeamnă Comisia să informeze Parlamentul în mod corespunzător despre rezultatele acestei evaluări; |
| --- | --- |

38.

sprijină eforturile Comunității de a ajuta Afganistanul și invită Comisia să evalueze în mod regulat eficacitatea asistenței financiare a Uniunii Europene, în special contribuția Comisiei la fondurile fiduciare, în vederea ridicării gradului de transparență; îndeamnă Comisia să informeze Parlamentul în mod corespunzător despre rezultatele acestei evaluări;

| 39. | reamintește inițiativa Parlamentului European, în cadrul bugetului pentru 2008, de a sprijini consolidarea democrației împreună cu parlamentele din țările terțe și decide să o aplice în vederea consolidării capacității și oferirea de asistență tehnică, pentru a îmbunătăți capacitatea parlamentului afgan de a legifera și de a monitoriza latura executivă, în special prin sprijinirea statului de drept și a respectării drepturilor omului, în special a drepturilor femeilor; |
| --- | --- |

39.

reamintește inițiativa Parlamentului European, în cadrul bugetului pentru 2008, de a sprijini consolidarea democrației împreună cu parlamentele din țările terțe și decide să o aplice în vederea consolidării capacității și oferirea de asistență tehnică, pentru a îmbunătăți capacitatea parlamentului afgan de a legifera și de a monitoriza latura executivă, în special prin sprijinirea statului de drept și a respectării drepturilor omului, în special a drepturilor femeilor;

| 40. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisei, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Secretarului General al NATO, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Republicii Islamice a Afganistanului. |
| --- | --- |

40.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisei, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Secretarului General al NATO, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Republicii Islamice a Afganistanului.

---

(1)  JO C 287 E, 24.11.2006, p. 176.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0485.

(3)  JO L 139, 31.5.2007, p. 33.

(4)  JO L 295, 14.11.2007, p. 31.

(5)  JO L 71, 14.3.2008.

(6)  Regulamentul (CE) nr. 1717/2006al Parlamentului European și al Consiliului din 15 noiembrie 2006 de instituire a unui instrument de stabilitate (JO L 327, 24.11.2006, p. 1).

---

Miercuri, 9 iulie 2008

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/19

---

Miercuri, 9 iulie 2008Programe de acțiune anuale pentru Brazilia și pentru Argentina (2008)

P6_TA(2008)0338

Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind proiectul de decizie a Comisiei de stabilire a programelor de acțiune anuale pentru Brazilia și pentru Argentina pentru anul 2008

2009/C 294 E/04

Parlamentul European,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (1),

având în vedere proiectul de decizie a Comisiei de stabilire a programelor de acțiune anuale pentru Brazilia și pentru Argentina pentru anul 2008 (CMTD-2008-0263 — D000422-01, CMTD-2008-0263 — D000421-01),

având în vedere avizul prezentat la 10 iunie 2008 de comitetul prevăzut la articolul 35 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 („Comitetul de gestionare a instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD)”),

având în vedere articolul 8 din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a modalităților de exercitare a competențelor de executare conferite Comisiei (2),

având în vedere Acordul între Parlamentul European și Consiliu din 3 iunie 2008 privind normele de punere în aplicare a Deciziei 1999/468/CE a Consiliului de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei, modificată prin Decizia 2006/512/CE (3),

având în vedere articolul 81 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 10 iunie 2008, comitetul de gestionare a ICD a votat în favoarea proiectelor de programe de acțiune anuale (PAA) pentru anul 2008 pentru Brazilia și Argentina (CMTD-2008-0263 — D000422-01, CMTD-2008-0263 — D000421-01); |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 10 iunie 2008, comitetul de gestionare a ICD a votat în favoarea proiectelor de programe de acțiune anuale (PAA) pentru anul 2008 pentru Brazilia și Argentina (CMTD-2008-0263 — D000422-01, CMTD-2008-0263 — D000421-01);

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE și punctul 1 din Acordul din 3 iunie 2008 menționat anterior, Parlamentul European a primit proiectul de măsuri de punere în aplicare, prezentat comitetului de gestionare a ICD, precum și rezultatele votului; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE și punctul 1 din Acordul din 3 iunie 2008 menționat anterior, Parlamentul European a primit proiectul de măsuri de punere în aplicare, prezentat comitetului de gestionare a ICD, precum și rezultatele votului;

| C. | întrucât în articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 se stipulează că „obiectivul primordial și predominant al cooperării prevăzute de prezentul regulament constă în eradicarea sărăciei în țările și regiunile partenere, în cadrul dezvoltării durabile”; |
| --- | --- |

C.

întrucât în articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 se stipulează că „obiectivul primordial și predominant al cooperării prevăzute de prezentul regulament constă în eradicarea sărăciei în țările și regiunile partenere, în cadrul dezvoltării durabile”;

| D. | întrucât articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 prevede că „Măsurile prevăzute la articolul 1 alineatul (1) (4) sunt concepute astfel încât să satisfacă criteriile aplicabile asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) instituite de Comitetul de asistență pentru dezvoltare al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE/CAD)”; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 prevede că „Măsurile prevăzute la articolul 1 alineatul (1) (4) sunt concepute astfel încât să satisfacă criteriile aplicabile asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) instituite de Comitetul de asistență pentru dezvoltare al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE/CAD)”;

| E. | întrucât, în documentul său intitulat „Directive privind stabilirea formularelor pentru sistemul de notificare a țărilor creditoare” (DCD/CAD (2002)21), OCDE/CAD definește AOD ca fluxuri financiare către țările de pe lista CAD a beneficiarilor de asistență stabilită de acest comitet, pentru care, inter alia, „fiecare tranzacție este efectuată în scopul principal de a promova dezvoltarea economică și bunăstarea țărilor în curs de dezvoltare”, |
| --- | --- |

E.

întrucât, în documentul său intitulat „Directive privind stabilirea formularelor pentru sistemul de notificare a țărilor creditoare” (DCD/CAD (2002)21), OCDE/CAD definește AOD ca fluxuri financiare către țările de pe lista CAD a beneficiarilor de asistență stabilită de acest comitet, pentru care, inter alia, „fiecare tranzacție este efectuată în scopul principal de a promova dezvoltarea economică și bunăstarea țărilor în curs de dezvoltare”,

Brazilia

| 1. | constată că proiectul PAA pentru Brazilia pentru anul 2008 include programul de mobilitate în domeniul învățământului pentru Brazilia 2008-2010 (care reprezintă „Fereastra de cooperare externă” Erasmus Mundus Brazilia) ca unică acțiune și că această acțiune se încadrează în sectorul de prioritate I „Intensificarea relațiilor bilaterale, acțiunea 2: Programul de învățământ superior pentru Brazilia” din documentul de strategie de țară și că fondurile puse la dispoziție pentru a încuraja mobilitatea studenților și a personalului didactic resortisanți ai UE (care reprezintă până la 30 % din finanțarea totală pusă la dispoziție pentru a încuraja mobilitatea individuală a studenților și a personalului didactic) reprezintă un element important al PAA pentru Brazilia pentru anul 2008; |
| --- | --- |

1.

constată că proiectul PAA pentru Brazilia pentru anul 2008 include programul de mobilitate în domeniul învățământului pentru Brazilia 2008-2010 (care reprezintă „Fereastra de cooperare externă” Erasmus Mundus Brazilia) ca unică acțiune și că această acțiune se încadrează în sectorul de prioritate I „Intensificarea relațiilor bilaterale, acțiunea 2: Programul de învățământ superior pentru Brazilia” din documentul de strategie de țară și că fondurile puse la dispoziție pentru a încuraja mobilitatea studenților și a personalului didactic resortisanți ai UE (care reprezintă până la 30 % din finanțarea totală pusă la dispoziție pentru a încuraja mobilitatea individuală a studenților și a personalului didactic) reprezintă un element important al PAA pentru Brazilia pentru anul 2008;

Argentina

| 2. | constată că proiectul PAA pentru Argentina pentru anul 2008 include „Fereastra de cooperare externă” Erasmus Mundus pentru Argentina ca unică acțiune și că această acțiune se încadrează în sectorul de prioritate „Intensificarea relațiilor bilaterale și a înțelegerii reciproce dintre CE și Argentina” din documentul de strategie de țară și că fondurile puse la dispoziție pentru a încuraja mobilitatea studenților și a personalului didactic resortisanți ai UE (care reprezintă până la 30 % din finanțarea totală pusă la dispoziție pentru a încuraja mobilitatea individuală a studenților și a personalului didactic) reprezintă un element important al PAA pentru Argentina pentru anul 2008; |
| --- | --- |

2.

constată că proiectul PAA pentru Argentina pentru anul 2008 include „Fereastra de cooperare externă” Erasmus Mundus pentru Argentina ca unică acțiune și că această acțiune se încadrează în sectorul de prioritate „Intensificarea relațiilor bilaterale și a înțelegerii reciproce dintre CE și Argentina” din documentul de strategie de țară și că fondurile puse la dispoziție pentru a încuraja mobilitatea studenților și a personalului didactic resortisanți ai UE (care reprezintă până la 30 % din finanțarea totală pusă la dispoziție pentru a încuraja mobilitatea individuală a studenților și a personalului didactic) reprezintă un element important al PAA pentru Argentina pentru anul 2008;

*

* *

| 3. | consideră că, în acest mod, Comisia, prin PAA pentru Brazilia pentru anul 2008 și prin PAA pentru Argentina pentru anul 2008, își depășește competențelor de executare stabilite în actul de bază, având în vedere că elementele mai sus menționate nu sunt în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) și alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1905/2006, deoarece obiectivul principal al acestora nu constă în eradicarea sărăciei și acestea nu îndeplinesc criteriile pentru AOD instituite de OCDE/CAD (5); |
| --- | --- |

3.

consideră că, în acest mod, Comisia, prin PAA pentru Brazilia pentru anul 2008 și prin PAA pentru Argentina pentru anul 2008, își depășește competențelor de executare stabilite în actul de bază, având în vedere că elementele mai sus menționate nu sunt în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) și alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1905/2006, deoarece obiectivul principal al acestora nu constă în eradicarea sărăciei și acestea nu îndeplinesc criteriile pentru AOD instituite de OCDE/CAD (5);

| 4. | invită Comisia să își retragă proiectele de decizie privind stabilirea PAA pentru pentru Brazilia pentru anul 2008 și pentru Argentina pentru anul 2008, și să înainteze comitetului de gestionare a ICD noi proiecte de decizie, care să respecte pe deplin dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1905/2006; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să își retragă proiectele de decizie privind stabilirea PAA pentru pentru Brazilia pentru anul 2008 și pentru Argentina pentru anul 2008, și să înainteze comitetului de gestionare a ICD noi proiecte de decizie, care să respecte pe deplin dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1905/2006;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 378, 27.12.2006, p. 41.

(2)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

(3)  JO C 143, 10.6.2008, p. 1.

(4)  Articolul 1 alineatul (1): Comunitatea finanțează măsuri menite să sprijine cooperarea cu țările, teritoriile și regiunile în curs de dezvoltare (...).

(5)  respectiv, ca „fiecare tranzacție este efectuată în scopul principal de a promova dezvoltarea economică și bunăstarea țărilor în curs de dezvoltare” (fișa OCDE/CAD din octombrie 2006 „Este AOD?”, p. 1).

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/20

---

Miercuri, 9 iulie 2008Prioritățile UE pentru cea de a 63-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite

P6_TA(2008)0339

Recomandarea Parlamentului European din 9 iulie 2008 către Consiliu privind prioritățile UE pentru cea de a 63-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (2008/2111(INI))

2009/C 294 E/05

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului formulată de Alexander Lambsdorff și Annemie Neyts-Uyttebroeck în numele grupului ALDE, privind cea de a 63-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (ONU) (B6-0176/2008),

având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 2005 intitulat „O mai mare libertate”, rezoluția subsecventă 60/1 a Adunării Generale a ONU privind rezultatul Summit-ului mondial din 2005 și raportul Secretarului General al ONU din 7 martie 2006 intitulat „Să investim în Organizația Națiunilor Unite: pentru o organizație mai puternică pe plan mondial”,

având în vedere prioritățile UE pentru cea de a 62-a sesiune a Adunării Generale a ONU,

având în vedere rezoluțiile sale din 29 ianuarie 2004 privind relațiile dintre Uniunea Europeană și Organizația Națiunilor Unite (1), din 9 iunie 2005 privind reforma Organizației Națiunilor Unite (2), și din 29 septembrie 2005 privind rezultatul Summit-ului mondial al Organizației Națiunilor Unite din 14-16 septembrie 2005 (3),

având în vedere lista punctelor ce urmează a fi incluse în ordinea de zi preliminară a celei de a 63-a sesiuni ordinare a Adunării Generale din 11 februarie 2008 și, în mod specific, punctele incluse sub titlurile „Menținerea păcii și securității internaționale”, „Dezvoltarea Africii”, „Promovarea drepturilor omului” și „Reforma managementului”,

având în vedere rezultatele celei de-a noua conferințe a părților la Convenția ONU privind diversitatea biologică (COP 9), organizată în perioada 19–30 mai 2008 la Bonn,

având în vedere Conferința de revizuire a Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale, din 2009,

având în vedere articolul 114 alineatul (3) și articolul 90 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0265/2008),

| A. | întrucât politica externă a UE se bazează pe un sprijin semnificativ și neechivoc pentru un multilateralism eficace, așa cum prevede Carta ONU; |
| --- | --- |

A.

întrucât politica externă a UE se bazează pe un sprijin semnificativ și neechivoc pentru un multilateralism eficace, așa cum prevede Carta ONU;

| B. | întrucât UE este unul dintre principalii parteneri politici și financiari ai ONU în lupta împotriva sărăciei și în promovarea dezvoltării economice și sociale, contribuind la securitatea colectivă, inclusiv prin protejarea, în scopul supraviețuirii, a populațiilor aflate în pericol și la respectarea drepturilor omului în întreaga lume; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE este unul dintre principalii parteneri politici și financiari ai ONU în lupta împotriva sărăciei și în promovarea dezvoltării economice și sociale, contribuind la securitatea colectivă, inclusiv prin protejarea, în scopul supraviețuirii, a populațiilor aflate în pericol și la respectarea drepturilor omului în întreaga lume;

| C. | întrucât reforma preconizată a ONU, care include înființarea unor noi organisme, restructurarea radicală a altora, remodelarea managementului operațiilor sale în teritoriu, reorganizarea modului în care se livrează ajutoarele, precum și o reformă în profunzime a Secretariatului, este extrem de ambițioasă și necesită o neîncetată susținere politică, în special atunci când, după definirea noului cadru de politici, se trece la stadiul de implementare, |
| --- | --- |

C.

întrucât reforma preconizată a ONU, care include înființarea unor noi organisme, restructurarea radicală a altora, remodelarea managementului operațiilor sale în teritoriu, reorganizarea modului în care se livrează ajutoarele, precum și o reformă în profunzime a Secretariatului, este extrem de ambițioasă și necesită o neîncetată susținere politică, în special atunci când, după definirea noului cadru de politici, se trece la stadiul de implementare,

| D. | întrucât două dintre organismele nou înființate, Consiliul pentru drepturile omului și Comisia pentru construirea păcii, au intrat într-o fază crucială, în care trebuie să facă dovada capacității de a-și atinge obiectivele ce le-au fost stabilite de statele membre ale ONU, |
| --- | --- |

D.

întrucât două dintre organismele nou înființate, Consiliul pentru drepturile omului și Comisia pentru construirea păcii, au intrat într-o fază crucială, în care trebuie să facă dovada capacității de a-și atinge obiectivele ce le-au fost stabilite de statele membre ale ONU,

| E. | întrucât îndelung așteptata reformă a Consiliului de securitate al ONU încă nu a fost înfăptuită, date fiind sensibilitățile implicate și tensiunea generată de accentuarea responsabilităților și un mai bun echilibru geopolitic, pe de o parte, și asigurarea eficienței și eficacității necesare ale acestui organism, pe de altă parte, |
| --- | --- |

E.

întrucât îndelung așteptata reformă a Consiliului de securitate al ONU încă nu a fost înfăptuită, date fiind sensibilitățile implicate și tensiunea generată de accentuarea responsabilităților și un mai bun echilibru geopolitic, pe de o parte, și asigurarea eficienței și eficacității necesare ale acestui organism, pe de altă parte,

| F. | întrucât anul 2008 este un an decisiv în ceea ce privește eforturile de eradicare a sărăciei și realizarea până în 2015 a Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) la nivel mondial și întrucât statele membre UE ar trebui să asigure rolul de lider mondial în acest domeniu, în perspectiva reuniunilor esențiale pe această temă, care vor avea loc în a doua jumătate a acestui an, |
| --- | --- |

F.

întrucât anul 2008 este un an decisiv în ceea ce privește eforturile de eradicare a sărăciei și realizarea până în 2015 a Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) la nivel mondial și întrucât statele membre UE ar trebui să asigure rolul de lider mondial în acest domeniu, în perspectiva reuniunilor esențiale pe această temă, care vor avea loc în a doua jumătate a acestui an,

| G. | întrucât eforturile UE constituie un catalizator important în cadrul realizării ODM și un exemplu pentru ceilalți donatori, dar, cu toate acestea, dacă se mențin tendințele actuale, vor continua să fie cu 75 miliarde de euro sub nivelul angajamentelor UE privind ajutorul public pentru dezvoltare până în 2010, |
| --- | --- |

G.

întrucât eforturile UE constituie un catalizator important în cadrul realizării ODM și un exemplu pentru ceilalți donatori, dar, cu toate acestea, dacă se mențin tendințele actuale, vor continua să fie cu 75 miliarde de euro sub nivelul angajamentelor UE privind ajutorul public pentru dezvoltare până în 2010,

| H. | întrucât numeroase țări din Africa subsahariană nu sunt pe cale de a îndeplini vreunul dintre ODM și întrucât în numeroase țări cu venituri medii există, de asemenea, regiuni și grupuri etnice care reprezintă milioane de oameni care nu realizează progrese suficiente în vederea îndeplinirii obiectivelor, |
| --- | --- |

H.

întrucât numeroase țări din Africa subsahariană nu sunt pe cale de a îndeplini vreunul dintre ODM și întrucât în numeroase țări cu venituri medii există, de asemenea, regiuni și grupuri etnice care reprezintă milioane de oameni care nu realizează progrese suficiente în vederea îndeplinirii obiectivelor,

| I. | întrucât creșterea mare a prețurilor alimentelor și încetinirea ritmului de creștere la nivel mondial amenință să întârzie realizarea ODM cu aproximativ 7 ani, în cazul în care nu sunt realizate noi investiții în sectorul agricol și în industria agro-alimentară din țările în curs de dezvoltare, |
| --- | --- |

I.

întrucât creșterea mare a prețurilor alimentelor și încetinirea ritmului de creștere la nivel mondial amenință să întârzie realizarea ODM cu aproximativ 7 ani, în cazul în care nu sunt realizate noi investiții în sectorul agricol și în industria agro-alimentară din țările în curs de dezvoltare,

| J. | întrucât Adunarea Generală a ONU a hotărât să organizeze la 4-5 octombrie 2007 Dialogul la nivel înalt privind cooperarea interculturală și interreligoasă pentru promovarea toleranței, înțelegerii și respectului universal cu privire la chestiunile legate de libertatea religioasă sau a credinței și de diversitatea culturală, în coordonare cu alte inițiative similare din acest domeniu, |
| --- | --- |

J.

întrucât Adunarea Generală a ONU a hotărât să organizeze la 4-5 octombrie 2007 Dialogul la nivel înalt privind cooperarea interculturală și interreligoasă pentru promovarea toleranței, înțelegerii și respectului universal cu privire la chestiunile legate de libertatea religioasă sau a credinței și de diversitatea culturală, în coordonare cu alte inițiative similare din acest domeniu,

| K. | întrucât 2008 este Anul european al dialogului intercultural, |
| --- | --- |

K.

întrucât 2008 este Anul european al dialogului intercultural,

| L. | întrucât ordinea de zi a Adunării Generale a ONU nu este, încă, suficient de precis orientată și nici configurată, așa cum ar trebui să fie, pentru ca activitatea acestui organism să devină mai consistentă, iar rezoluțiile sale să producă mai ușor efectele scontate, |
| --- | --- |

L.

întrucât ordinea de zi a Adunării Generale a ONU nu este, încă, suficient de precis orientată și nici configurată, așa cum ar trebui să fie, pentru ca activitatea acestui organism să devină mai consistentă, iar rezoluțiile sale să producă mai ușor efectele scontate,

| M. | întrucât Departamentul ONU pentru operații de menținere a păcii gestionează actualmente 20 operațiuni în teritoriu, în care sunt implicate trupe cu un efectiv de peste 100 000 militari, jumătate dintre aceștia fiind desfășurați în Africa, |
| --- | --- |

M.

întrucât Departamentul ONU pentru operații de menținere a păcii gestionează actualmente 20 operațiuni în teritoriu, în care sunt implicate trupe cu un efectiv de peste 100 000 militari, jumătate dintre aceștia fiind desfășurați în Africa,

| N. | întrucât gradul de coordonare a pozițiilor adoptate de statele membre ale UE în cadrul ONU variază semnificativ de la un organism la altul și de la o politică la alta, |
| --- | --- |

N.

întrucât gradul de coordonare a pozițiilor adoptate de statele membre ale UE în cadrul ONU variază semnificativ de la un organism la altul și de la o politică la alta,

| O. | întrucât această coordonare nu trebuie înfăptuită în detrimentul negocierilor cu țările din alte blocuri geopolitice, care constituie o condiție esențială pentru încheierea alianțelor necesare în cadrul ONU, |
| --- | --- |

O.

întrucât această coordonare nu trebuie înfăptuită în detrimentul negocierilor cu țările din alte blocuri geopolitice, care constituie o condiție esențială pentru încheierea alianțelor necesare în cadrul ONU,

| P. | întrucât această coordonarea impune o cooperare mai strânsă între grupurile de lucru de profil ale Consiliului, aflate la Bruxelles, și oficiile UE și reprezentanțele permanente ale statelor membre de la New York și Geneva, |
| --- | --- |

P.

întrucât această coordonarea impune o cooperare mai strânsă între grupurile de lucru de profil ale Consiliului, aflate la Bruxelles, și oficiile UE și reprezentanțele permanente ale statelor membre de la New York și Geneva,

| Q. | întrucât Tratatul de la Lisabona conferă personalitate juridică UE, o noutate care are repercusiuni majore în ceea ce privește reprezentarea Uniunii în cadrul ONU, |
| --- | --- |

Q.

întrucât Tratatul de la Lisabona conferă personalitate juridică UE, o noutate care are repercusiuni majore în ceea ce privește reprezentarea Uniunii în cadrul ONU,

| 1. | adresează Consiliului următoarele recomandări:


  UE la ONU și ratificarea Tratatului de la Lisabona








  a) | solicită ca prioritățile politice ale UE pentru următoarea sesiune a Adunării Generale a ONU să facă obiectul unei dezbateri aprofundate și cuprinzătoare între Parlamentul European, Consiliu și Comisie, |
| --- | --- | --- |

1.

adresează Consiliului următoarele recomandări:

UE la ONU și ratificarea Tratatului de la Lisabona

a)

solicită ca prioritățile politice ale UE pentru următoarea sesiune a Adunării Generale a ONU să facă obiectul unei dezbateri aprofundate și cuprinzătoare între Parlamentul European, Consiliu și Comisie,

| b) | consideră că reprezentanțele permanente de la New York ale statelor membre ale UE ar trebui să privească poziția oficială a Consiliului privind prioritățile Adunării Generale a ONU ca pe o platformă politică obligatorie de utilizat în cadrul negocierilor cu alte țări, |
| --- | --- |

b)

consideră că reprezentanțele permanente de la New York ale statelor membre ale UE ar trebui să privească poziția oficială a Consiliului privind prioritățile Adunării Generale a ONU ca pe o platformă politică obligatorie de utilizat în cadrul negocierilor cu alte țări,

| c) | este încredințat că pozițiile statelor membre ale UE în cadrul ONU ar trebui în general să fie coordonate mai întâi la nivelul grupurilor de lucru ale Consiliului, ceea ce le-ar permite diplomaților de la New York să adopte mai ușor o poziție comună asupra unor aspecte specifice în cadrul organismelor ONU și ar oferi mai mult timp pentru consultări și negocieri cu alte grupări regionale sau țări aparținând unor astfel de grupări, |
| --- | --- |

c)

este încredințat că pozițiile statelor membre ale UE în cadrul ONU ar trebui în general să fie coordonate mai întâi la nivelul grupurilor de lucru ale Consiliului, ceea ce le-ar permite diplomaților de la New York să adopte mai ușor o poziție comună asupra unor aspecte specifice în cadrul organismelor ONU și ar oferi mai mult timp pentru consultări și negocieri cu alte grupări regionale sau țări aparținând unor astfel de grupări,

| d) | invită Consiliul și Comisia să ia în considerare o reorganizare și o extindere a oficiilor lor de la New York și Geneva, având în vedere competențele și responsabilitățile sporite exercitate de către reprezentanții UE, în perspectiva ratificării Tratatului de la Lisabona, garantând coordonarea optimă a politicilor, programelor și fondurilor comunitare cu instrumentele și misiunile desfășurate în cadrul politicii externe și de securitate comune a UE, |
| --- | --- |

d)

invită Consiliul și Comisia să ia în considerare o reorganizare și o extindere a oficiilor lor de la New York și Geneva, având în vedere competențele și responsabilitățile sporite exercitate de către reprezentanții UE, în perspectiva ratificării Tratatului de la Lisabona, garantând coordonarea optimă a politicilor, programelor și fondurilor comunitare cu instrumentele și misiunile desfășurate în cadrul politicii externe și de securitate comune a UE,

| e) | îndeamnă Consiliul și Comisia să studieze în detaliu implicațiile pe care Tratatul de la Lisabona le are în ceea ce privește reprezentarea pe viitor a UE în cadrul ONU și solicită statelor membre să depună eforturi clare și neechivoce pentru a asigura că UE se bucură de o vizibilitate și o autoritate adecvate în cadrul organelor și forurilor ONU, |
| --- | --- |

e)

îndeamnă Consiliul și Comisia să studieze în detaliu implicațiile pe care Tratatul de la Lisabona le are în ceea ce privește reprezentarea pe viitor a UE în cadrul ONU și solicită statelor membre să depună eforturi clare și neechivoce pentru a asigura că UE se bucură de o vizibilitate și o autoritate adecvate în cadrul organelor și forurilor ONU,

| f) | încurajează Consiliul să negocieze și să stabilească, cât mai curând, natura operațională a statutului de observator UE la ONU, |
| --- | --- |

f)

încurajează Consiliul să negocieze și să stabilească, cât mai curând, natura operațională a statutului de observator UE la ONU,

| g) | solicită, de asemenea, statelor membre ale UE să acționeze în vederea revizuirii structurii actuale a grupărilor regionale din cadrul ONU, astfel ca aceasta să reflecte componența UE rezultată în urma ultimei extinderi, |
| --- | --- |

g)

solicită, de asemenea, statelor membre ale UE să acționeze în vederea revizuirii structurii actuale a grupărilor regionale din cadrul ONU, astfel ca aceasta să reflecte componența UE rezultată în urma ultimei extinderi,

| h) | invită Consiliul și Comisia să informeze regulat Parlamentul cu privire la implicațiile, inclusiv de natură bugetară, ale oricărui pas eventual făcut în direcția reorganizării prezenței UE în cadrul diferitelor componente ale ONU, inclusiv Secretariatul acesteia, precum și asupra fondurilor și programelor sale, |
| --- | --- |

h)

invită Consiliul și Comisia să informeze regulat Parlamentul cu privire la implicațiile, inclusiv de natură bugetară, ale oricărui pas eventual făcut în direcția reorganizării prezenței UE în cadrul diferitelor componente ale ONU, inclusiv Secretariatul acesteia, precum și asupra fondurilor și programelor sale,

Contribuția UE la reformele ONU

| i) | salută reluarea activității Grupului de lucru pentru revitalizarea Adunării Generale a ONU, însărcinat să identifice modalitățile de ridicare a gradului de autoritate, eficacitate și eficiență a Adunării, precum și de întărire a rolului acesteia și solicită statelor membre ale UE ca, în acest context, să promoveze întărirea rolului Președintelui Adunării Generale și, totodată, alocarea resurselor financiare, umane și de infrastructură adecvate, ca și cooperarea sistematică dintre Adunarea Generală, Secretarul General și Consiliul de securitate al ONU, astfel ca responsabilitățile și legitimitatea acestuia să crească, |
| --- | --- |

i)

salută reluarea activității Grupului de lucru pentru revitalizarea Adunării Generale a ONU, însărcinat să identifice modalitățile de ridicare a gradului de autoritate, eficacitate și eficiență a Adunării, precum și de întărire a rolului acesteia și solicită statelor membre ale UE ca, în acest context, să promoveze întărirea rolului Președintelui Adunării Generale și, totodată, alocarea resurselor financiare, umane și de infrastructură adecvate, ca și cooperarea sistematică dintre Adunarea Generală, Secretarul General și Consiliul de securitate al ONU, astfel ca responsabilitățile și legitimitatea acestuia să crească,

| j) | încurajează statele membre ale UE să solicite, în continuare, mult așteptata revizuire a mandatului, destinată să consolideze și să actualizeze programul de lucru al ONU, astfel ca acesta să răspundă cerințelor actuale ale statelor membre ale UE, prin reexaminarea tuturor mandatelor mai vechi de cinci ani care își au originea în rezoluțiile Adunării Generale și ale altor organisme, |
| --- | --- |

j)

încurajează statele membre ale UE să solicite, în continuare, mult așteptata revizuire a mandatului, destinată să consolideze și să actualizeze programul de lucru al ONU, astfel ca acesta să răspundă cerințelor actuale ale statelor membre ale UE, prin reexaminarea tuturor mandatelor mai vechi de cinci ani care își au originea în rezoluțiile Adunării Generale și ale altor organisme,

| k) | reamintește statelor membre ale UE angajamentele solemne asumate în cadrul Summit-ului mondial 2005 de consolidare a ONU prin introducerea mai multor reforme la nivelul managementului și Secretariatului; solicită Consiliului să sprijine aceste reforme, pentru ridicarea gradului de responsabilitate și supraveghere, îmbunătățirea transparenței și a performanțelor manageriale și pentru consolidarea moralității, eficienței și eficacității organizaționale urmărind, în primul rând și mai ales, reformarea structurii Secretariatului, |
| --- | --- |

k)

reamintește statelor membre ale UE angajamentele solemne asumate în cadrul Summit-ului mondial 2005 de consolidare a ONU prin introducerea mai multor reforme la nivelul managementului și Secretariatului; solicită Consiliului să sprijine aceste reforme, pentru ridicarea gradului de responsabilitate și supraveghere, îmbunătățirea transparenței și a performanțelor manageriale și pentru consolidarea moralității, eficienței și eficacității organizaționale urmărind, în primul rând și mai ales, reformarea structurii Secretariatului,

| l) | îndeamnă insistent Consiliul să ia toate măsurile necesare pentru ca Departamentul ONU pentru operații de menținere a păcii și Departamentul ONU pentru afaceri politice să dispună de personal pe măsura sarcinilor și responsabilităților ce le incumbă și să sprijine eforturile depuse în acest sens de Secretarul General al ONU, |
| --- | --- |

l)

îndeamnă insistent Consiliul să ia toate măsurile necesare pentru ca Departamentul ONU pentru operații de menținere a păcii și Departamentul ONU pentru afaceri politice să dispună de personal pe măsura sarcinilor și responsabilităților ce le incumbă și să sprijine eforturile depuse în acest sens de Secretarul General al ONU,

| m) | îndeamnă statele membre ale UE să sprijine eforturile Secretarului General al ONU, în vederea punerii în aplicare a conceptului „responsabilitatea de a proteja”, adoptat în cadrul Summit-ului mondial din 2005; solicită statelor membre ale UE să participe activ la acest proces, |
| --- | --- |

m)

îndeamnă statele membre ale UE să sprijine eforturile Secretarului General al ONU, în vederea punerii în aplicare a conceptului „responsabilitatea de a proteja”, adoptat în cadrul Summit-ului mondial din 2005; solicită statelor membre ale UE să participe activ la acest proces,

| n) | invită Consiliul să sprijine pe deplin relansarea negocierilor urmărind implementarea recomandărilor Comitetului la nivel înalt pentru coerență sistemică și recomandă statelor membre ale UE să coopereze în mod activ cu țările în curs de dezvoltare care beneficiază de asistență națională sau europeană și să exercite influența colectivă a UE, precum și cea individuală a statelor membre, astfel încât să se asigure sprijinul acestor țări în vederea revizuirii integrale a sistemului de livrare a ajutoarelor ONU și promovarea unei mai mari coerențe între politicile ONU în teritoriu, |
| --- | --- |

n)

invită Consiliul să sprijine pe deplin relansarea negocierilor urmărind implementarea recomandărilor Comitetului la nivel înalt pentru coerență sistemică și recomandă statelor membre ale UE să coopereze în mod activ cu țările în curs de dezvoltare care beneficiază de asistență națională sau europeană și să exercite influența colectivă a UE, precum și cea individuală a statelor membre, astfel încât să se asigure sprijinul acestor țări în vederea revizuirii integrale a sistemului de livrare a ajutoarelor ONU și promovarea unei mai mari coerențe între politicile ONU în teritoriu,

| o) | solicită statelor membre ale UE ca, în ceea ce privește reforma Consiliului de securitate al ONU, să adopte o poziție bazată pe o mai strânsă coeziune care, păstrând obiectivul final, acela ca UE să dispună de un loc permanent în cadrul unei ONU reformate, urmărește concomitent și creșterea ponderii Uniunii proporțional cu contribuția UE la operațiile de menținere a păcii ale ONU și la asistența ONU pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

o)

solicită statelor membre ale UE ca, în ceea ce privește reforma Consiliului de securitate al ONU, să adopte o poziție bazată pe o mai strânsă coeziune care, păstrând obiectivul final, acela ca UE să dispună de un loc permanent în cadrul unei ONU reformate, urmărește concomitent și creșterea ponderii Uniunii proporțional cu contribuția UE la operațiile de menținere a păcii ale ONU și la asistența ONU pentru dezvoltare,

| p) | reamintește, în acest context, statelor membre ale UE că este de maximă importanță ca statele membre ale UE prezente în Consiliul de securitate să prezinte și să susțină poziția oficială a UE, să informeze corespunzător celelalte state membre ale UE despre discuțiile purtate în cadrul Consiliului de securitate și să-și coordoneze activ pozițiile cu grupurile de lucru de resort din cadrul Consiliului de miniștri al UE, |
| --- | --- |

p)

reamintește, în acest context, statelor membre ale UE că este de maximă importanță ca statele membre ale UE prezente în Consiliul de securitate să prezinte și să susțină poziția oficială a UE, să informeze corespunzător celelalte state membre ale UE despre discuțiile purtate în cadrul Consiliului de securitate și să-și coordoneze activ pozițiile cu grupurile de lucru de resort din cadrul Consiliului de miniștri al UE,

| q) | solicită statelor membre ale UE să sprijine grupul operativ de reformă a Consiliului de securitate condus de Președintele Srgjan Kerim; salută, în acest sens, impulsul în favoarea reformării Consiliului de securitate generat de inițiativa denumită „Overarching Process” („Procesul atotcuprinzător”); încurajează Consiliul să promoveze o discuție orientată asupra punctelor de convergență, destinată să aducă progrese tangibile în această privință, |
| --- | --- |

q)

solicită statelor membre ale UE să sprijine grupul operativ de reformă a Consiliului de securitate condus de Președintele Srgjan Kerim; salută, în acest sens, impulsul în favoarea reformării Consiliului de securitate generat de inițiativa denumită „Overarching Process” („Procesul atotcuprinzător”); încurajează Consiliul să promoveze o discuție orientată asupra punctelor de convergență, destinată să aducă progrese tangibile în această privință,

UE si Consiliul pentru drepturile omului al ONU

| r) | îndeamnă insistent statele membre, în special Franța și Slovacia, în calitate de membri nou aleși în Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, să-și intensifice eforturile pentru a asigura funcționarea cu succes a Consiliului pentru drepturile omului, în vederea protejării și promovării drepturilor universale; solicită, în acest sens, un grad mai mare de responsabilitate în cadrul procedurii de instituire și reînnoire a Procedurilor speciale de numire a titularilor de mandat, care ar trebui să se bazeze pe principiile transparenței și competiției reale, |
| --- | --- |

r)

îndeamnă insistent statele membre, în special Franța și Slovacia, în calitate de membri nou aleși în Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, să-și intensifice eforturile pentru a asigura funcționarea cu succes a Consiliului pentru drepturile omului, în vederea protejării și promovării drepturilor universale; solicită, în acest sens, un grad mai mare de responsabilitate în cadrul procedurii de instituire și reînnoire a Procedurilor speciale de numire a titularilor de mandat, care ar trebui să se bazeze pe principiile transparenței și competiției reale,

| s) | subliniază importanța participării societății civile la lucrările Consiliului pentru drepturile omului al ONU și îndeamnă statele membre ale UE care iau parte la aceste lucrări să instituie proceduri și instrumente eficiente care să permită societății civile să participe la lucrările Consiliului pentru drepturile omului al ONU, pentru a asigura o protecție mai bună a drepturilor omului în lume și pentru a contribui în mod pozitiv la transparența acestei instituții, |
| --- | --- |

s)

subliniază importanța participării societății civile la lucrările Consiliului pentru drepturile omului al ONU și îndeamnă statele membre ale UE care iau parte la aceste lucrări să instituie proceduri și instrumente eficiente care să permită societății civile să participe la lucrările Consiliului pentru drepturile omului al ONU, pentru a asigura o protecție mai bună a drepturilor omului în lume și pentru a contribui în mod pozitiv la transparența acestei instituții,

| t) | solicită Consiliului să sprijine eforturile care vizează sporirea responsabilității statelor membre ale ONU în domeniul drepturilor omului prin creșterea eficienței mecanismului de evaluare periodică universală, în special prin adoptarea unor proceduri mai stricte, pentru a evita tacticile deliberate de obstrucție sau de diversiune, |
| --- | --- |

t)

solicită Consiliului să sprijine eforturile care vizează sporirea responsabilității statelor membre ale ONU în domeniul drepturilor omului prin creșterea eficienței mecanismului de evaluare periodică universală, în special prin adoptarea unor proceduri mai stricte, pentru a evita tacticile deliberate de obstrucție sau de diversiune,

| u) | este preocupat de criticile recente îndreptate împotriva Oficiului Înaltului comisar pentru drepturile omului; îndeamnă statele membre ale UE să sprijine acest Oficiu, în special în cadrul Comitetului V al Adunării Generale, astfel încât să asigure păstrarea integrității independenței Oficiului și a garantării tuturor resurselor financiare necesare îndeplinirii mandatului acestuia; solicită statelor membre ale UE să urmărească îndeaproape procedura de numire a noului Înalt comisar, actualul mandat expirând în iunie 2008, |
| --- | --- |

u)

este preocupat de criticile recente îndreptate împotriva Oficiului Înaltului comisar pentru drepturile omului; îndeamnă statele membre ale UE să sprijine acest Oficiu, în special în cadrul Comitetului V al Adunării Generale, astfel încât să asigure păstrarea integrității independenței Oficiului și a garantării tuturor resurselor financiare necesare îndeplinirii mandatului acestuia; solicită statelor membre ale UE să urmărească îndeaproape procedura de numire a noului Înalt comisar, actualul mandat expirând în iunie 2008,

| v) | solicită tuturor statelor membre ale UE să participe, în continuare, la pregătirea Conferinței de revizuire Durban din 2009 și să ofere tuturor părților interesate ocazia de a-și reînnoi hotărârea și angajamentul de a combate rasismul, discriminarea rasială și de castă, xenofobia și orice altă formă de intoleranță, precum și de a fixa repere concrete în vederea eradicării rasismului, în temeiul și cu deplina respectare a Declarației de la Durban și a Planului de acțiune, |
| --- | --- |

v)

solicită tuturor statelor membre ale UE să participe, în continuare, la pregătirea Conferinței de revizuire Durban din 2009 și să ofere tuturor părților interesate ocazia de a-și reînnoi hotărârea și angajamentul de a combate rasismul, discriminarea rasială și de castă, xenofobia și orice altă formă de intoleranță, precum și de a fixa repere concrete în vederea eradicării rasismului, în temeiul și cu deplina respectare a Declarației de la Durban și a Planului de acțiune,

| w) | solicită Consiliului să ia măsurile necesare pentru a evita repetarea evenimentelor negative asociate cu prima conferință Durban; solicită tuturor statelor membre ale UE să garanteze participarea societății civile la Conferința de revizuire Durban 2009 de la Geneva, în conformitate cu Carta ONU și cu Rezoluția 1996/31 din 25 iulie 1996 a Consiliului economic și social al ONU, |
| --- | --- |

w)

solicită Consiliului să ia măsurile necesare pentru a evita repetarea evenimentelor negative asociate cu prima conferință Durban; solicită tuturor statelor membre ale UE să garanteze participarea societății civile la Conferința de revizuire Durban 2009 de la Geneva, în conformitate cu Carta ONU și cu Rezoluția 1996/31 din 25 iulie 1996 a Consiliului economic și social al ONU,

| x) | solicită tuturor statelor membre ale UE să promoveze și să apere drepturile copiilor prin sprijinirea integrării drepturilor copiilor în toate activitățile din cadrul organelor și mecanismelor relevante din sistemul ONU, |
| --- | --- |

x)

solicită tuturor statelor membre ale UE să promoveze și să apere drepturile copiilor prin sprijinirea integrării drepturilor copiilor în toate activitățile din cadrul organelor și mecanismelor relevante din sistemul ONU,

UE și Comisia de construire a păcii a ONU (CCP)

| y) | consideră că statele membre ale UE ar trebui să sprijine colectiv întărirea rolului CCP în raporturile cu sistemul ONU și să asigure că se ține cont de recomandările acesteia de către organele ONU și preconizează consolidarea sinergiilor între CCP și agențiile, fondurile și programele ONU; subliniază importanța unei cooperări mai strânse între CCP și instituțiile financiare internaționale implicate activ în țările aflate în situații postconflictuale, |
| --- | --- |

y)

consideră că statele membre ale UE ar trebui să sprijine colectiv întărirea rolului CCP în raporturile cu sistemul ONU și să asigure că se ține cont de recomandările acesteia de către organele ONU și preconizează consolidarea sinergiilor între CCP și agențiile, fondurile și programele ONU; subliniază importanța unei cooperări mai strânse între CCP și instituțiile financiare internaționale implicate activ în țările aflate în situații postconflictuale,

| z) | invită Consiliul și statele membre ale UE să încurajeze contribuțiile la Fondul ONU de consolidare a păcii pentru a garanta că acesta dispune de resurse suficiente, |
| --- | --- |

z)

invită Consiliul și statele membre ale UE să încurajeze contribuțiile la Fondul ONU de consolidare a păcii pentru a garanta că acesta dispune de resurse suficiente,

| aa) | îndeamnă insistent statele membre ale UE din Consiliul de securitate să faciliteze consultarea CCP în privința înscrierii unor țări noi pe ordinea de zi a Comisiei de consolidare a păcii și în privința mandatului operațiunilor integrate de construire a păcii, în special, pentru a asigura o tranziție armonioasă, la momentul necesar, de la operațiunile de menținere a păcii la operațiunile de consolidare a păcii; salută, în această privință, faptul că Biroul de asistență pentru consolidarea păcii este asociat cu procesul integrat de planificare a misiunilor, |
| --- | --- |

aa)

îndeamnă insistent statele membre ale UE din Consiliul de securitate să faciliteze consultarea CCP în privința înscrierii unor țări noi pe ordinea de zi a Comisiei de consolidare a păcii și în privința mandatului operațiunilor integrate de construire a păcii, în special, pentru a asigura o tranziție armonioasă, la momentul necesar, de la operațiunile de menținere a păcii la operațiunile de consolidare a păcii; salută, în această privință, faptul că Biroul de asistență pentru consolidarea păcii este asociat cu procesul integrat de planificare a misiunilor,

| ab) | consideră că, pe lângă ameliorarea coordonării dintre actori, garantarea unor finanțări previzibile și acordarea unei mai mari atenții, la nivel internațional, țărilor aflate în perioade postconflictuale, CCP ar trebui ca, împreună cu departamentele de profil ale ONU, să îmbunătățească și capacitatea de învățare a organizației în domeniul consolidării păcii, |
| --- | --- |

ab)

consideră că, pe lângă ameliorarea coordonării dintre actori, garantarea unor finanțări previzibile și acordarea unei mai mari atenții, la nivel internațional, țărilor aflate în perioade postconflictuale, CCP ar trebui ca, împreună cu departamentele de profil ale ONU, să îmbunătățească și capacitatea de învățare a organizației în domeniul consolidării păcii,

| ac) | din perspectiva celor de mai sus, subliniază că resursele umane și financiare de care dispune CCP trebuie să fie dimensionate proporțional cu sarcinile și așteptările organismelor ONU și ale țărilor beneficiare și solicită statelor membre ale UE să ridice această chestiune în cadrul comisiei competente a Adunării Generale a ONU, |
| --- | --- |

ac)

din perspectiva celor de mai sus, subliniază că resursele umane și financiare de care dispune CCP trebuie să fie dimensionate proporțional cu sarcinile și așteptările organismelor ONU și ale țărilor beneficiare și solicită statelor membre ale UE să ridice această chestiune în cadrul comisiei competente a Adunării Generale a ONU,

UE și ODM

| ad) | îndeamnă Consiliul să sprijine solicitările președintelui Barroso și ale comisarului Louis Michel la adresa statelor membre ale UE de a elabora calendare naționale clare și obligatorii pentru sporirea ajutoarelor efective, în vederea creșterii ajutorului efectiv pentru a realiza obiectivul comun de 0,56 % din venitul național brut în 2010 și de 0,7 % în 2015, |
| --- | --- |

ad)

îndeamnă Consiliul să sprijine solicitările președintelui Barroso și ale comisarului Louis Michel la adresa statelor membre ale UE de a elabora calendare naționale clare și obligatorii pentru sporirea ajutoarelor efective, în vederea creșterii ajutorului efectiv pentru a realiza obiectivul comun de 0,56 % din venitul național brut în 2010 și de 0,7 % în 2015,

| ae) | reamintește statelor membre ale UE că, în acest moment, nu sunt necesare noi promisiuni sau proceduri pentru realizarea ODM și că accentul trebuie plasat pe îndeplinirea promisiunilor și angajamentelor asumate deja și pe consolidarea procedurilor existente, |
| --- | --- |

ae)

reamintește statelor membre ale UE că, în acest moment, nu sunt necesare noi promisiuni sau proceduri pentru realizarea ODM și că accentul trebuie plasat pe îndeplinirea promisiunilor și angajamentelor asumate deja și pe consolidarea procedurilor existente,

| af) | observă că este în continuare necesară soluționarea crizei finanțării publice a serviciilor de sănătate dacă se dorește realizarea celor trei ODM în domeniul sănătății, prin finanțarea adecvată, previzibilă și regulată destinată resurselor umane, accesul la medicamente și gestionarea decentralizată și participativă; invită statele membre să depună toate eforturile pentru consolidarea unor sisteme de sănătate universale, integrate, care răspund nevoilor locale, și să includă treptat integrarea programelor specifice privind anumite boli (ODM 6), |
| --- | --- |

af)

observă că este în continuare necesară soluționarea crizei finanțării publice a serviciilor de sănătate dacă se dorește realizarea celor trei ODM în domeniul sănătății, prin finanțarea adecvată, previzibilă și regulată destinată resurselor umane, accesul la medicamente și gestionarea decentralizată și participativă; invită statele membre să depună toate eforturile pentru consolidarea unor sisteme de sănătate universale, integrate, care răspund nevoilor locale, și să includă treptat integrarea programelor specifice privind anumite boli (ODM 6),

| ag) | consideră că egalitatea de gen (ODM 3) este un element esențial în cadrul eforturilor de realizare a ODM și recomandă ca statele membre ale UE să abordeze urgent chestiunea deficitului financiar global pentru realizarea ODM 3; constată că, pe lângă educație, autonomizarea femeilor contribuie semnificativ la realizarea ODM 4 privind mortalitatea infantilă și a ODM 5 privind sănătatea mamelor, aceștia fiind indicatori decisivi ai progresului general al dezvoltării, |
| --- | --- |

ag)

consideră că egalitatea de gen (ODM 3) este un element esențial în cadrul eforturilor de realizare a ODM și recomandă ca statele membre ale UE să abordeze urgent chestiunea deficitului financiar global pentru realizarea ODM 3; constată că, pe lângă educație, autonomizarea femeilor contribuie semnificativ la realizarea ODM 4 privind mortalitatea infantilă și a ODM 5 privind sănătatea mamelor, aceștia fiind indicatori decisivi ai progresului general al dezvoltării,

| ah) | constată că, în ciuda unor progrese semnificative realizate în ultimii ani în ceea ce privește educația primară universală, aproximativ 93 de milioane de copii de vârstă școlară nu frecventau încă școala în 2006, majoritatea dintre aceștia fiind fete; invită statele membre să abordeze chestiunea nevoilor financiare tot mai mari pentru sprijinirea educației, inclusiv în statele fragile, afectate de conflicte, |
| --- | --- |

ah)

constată că, în ciuda unor progrese semnificative realizate în ultimii ani în ceea ce privește educația primară universală, aproximativ 93 de milioane de copii de vârstă școlară nu frecventau încă școala în 2006, majoritatea dintre aceștia fiind fete; invită statele membre să abordeze chestiunea nevoilor financiare tot mai mari pentru sprijinirea educației, inclusiv în statele fragile, afectate de conflicte,

| ai) | reamintind de angajamentele UE de a promova politici coerente în domeniul dezvoltării, recomandă Consiliului și statelor membre ale UE să încurajeze discuții la nivelul ONU privind modalitatea prin care să se asigure că eforturile și obiectivele legate de schimbările climatice consolidează realizarea ODM; constată că sunt necesare contribuții și mai mari la fondurile de adaptare pentru a asigura în țările cele mai sărace o dezvoltare care să nu afecteze clima, |
| --- | --- |

ai)

reamintind de angajamentele UE de a promova politici coerente în domeniul dezvoltării, recomandă Consiliului și statelor membre ale UE să încurajeze discuții la nivelul ONU privind modalitatea prin care să se asigure că eforturile și obiectivele legate de schimbările climatice consolidează realizarea ODM; constată că sunt necesare contribuții și mai mari la fondurile de adaptare pentru a asigura în țările cele mai sărace o dezvoltare care să nu afecteze clima,

| aj) | îndeamnă statele membre ale UE să participe activ la Reuniunea la nivel înalt privind privind implementarea Noului Parteneriat pentru Africa (NEPAD), care urmează să aibă loc în 22 septembrie 2008 și la Reuniunea la nivel înalt a ONU privind ODM, care urmează să aibă loc în 25 septembrie 2008 la New York, |
| --- | --- |

aj)

îndeamnă statele membre ale UE să participe activ la Reuniunea la nivel înalt privind privind implementarea Noului Parteneriat pentru Africa (NEPAD), care urmează să aibă loc în 22 septembrie 2008 și la Reuniunea la nivel înalt a ONU privind ODM, care urmează să aibă loc în 25 septembrie 2008 la New York,

| ak) | recomandă Consiliului și statelor membre ale UE să reia discuțiile privind reducerea datoriilor la nivelul ONU, cu scopul de a redefini criteriile de sustenabilitate a datoriilor într-o manieră care să promoveze mai degrabă progresele în cadrul obiectivelor de dezvoltare decât rambursarea datoriilor, |
| --- | --- |

ak)

recomandă Consiliului și statelor membre ale UE să reia discuțiile privind reducerea datoriilor la nivelul ONU, cu scopul de a redefini criteriile de sustenabilitate a datoriilor într-o manieră care să promoveze mai degrabă progresele în cadrul obiectivelor de dezvoltare decât rambursarea datoriilor,

| al) | consideră că ratele mortalității materne continuă să fie inacceptabil de ridicate în multe țări în curs de dezvoltare, numărul femeilor care mor în fiecare an din cauza unor complicații în timpul sarcinii sau al nașterii care pot fi tratate și prevenite fiind de 500 000; îndeamnă, prin urmare, statele membre să își intensifice în mod semnificativ eforturile și finanțarea pentru a asigura accesul universal la informații și servicii privind sănătatea sexuală și reproductivă, care sunt esențiale pentru realizarea ODM în domeniul sănătății, garantarea egalității de gen și lupta împotriva sărăciei, |
| --- | --- |

al)

consideră că ratele mortalității materne continuă să fie inacceptabil de ridicate în multe țări în curs de dezvoltare, numărul femeilor care mor în fiecare an din cauza unor complicații în timpul sarcinii sau al nașterii care pot fi tratate și prevenite fiind de 500 000; îndeamnă, prin urmare, statele membre să își intensifice în mod semnificativ eforturile și finanțarea pentru a asigura accesul universal la informații și servicii privind sănătatea sexuală și reproductivă, care sunt esențiale pentru realizarea ODM în domeniul sănătății, garantarea egalității de gen și lupta împotriva sărăciei,

| am) | având în vedere criza alimentară actuală, îndeamnă Consiliul și statele membre ale UE să ia măsuri pentru a reduce denaturarea schimburilor comerciale, |
| --- | --- |

am)

având în vedere criza alimentară actuală, îndeamnă Consiliul și statele membre ale UE să ia măsuri pentru a reduce denaturarea schimburilor comerciale,

Îmbunătățirea cooperării UE-ONU în practică

| an) | îndeamnă statele membre ale UE și Comisia să sprijine Fondul ONU pentru Democrație (UNDEF), atât la nivel politic, cât și financiar, |
| --- | --- |

an)

îndeamnă statele membre ale UE și Comisia să sprijine Fondul ONU pentru Democrație (UNDEF), atât la nivel politic, cât și financiar,

| ao) | solicită Consiliului și în special acelora dintre statele membre ale UE care sunt membri permanenți sau nepermanenți ai Consiliului de Securitate al ONU să militeze pentru revizuirea sistemului de sancțiuni (lista neagră a teroriștilor), în vederea alinierii acestuia la obligațiile impuse de Pactul ONU cu privire la drepturile civile și politice (UNCCPR), în special prin introducerea unor proceduri adecvate de notificare și de apel; salută în acest sens, ca pe un prim pas în direcția corectă, adoptarea de către Consiliul de Securitate al ONU a Rezoluției 1730 (2006), care instituie o procedură de retragere de pe listă și un punct central al solicitărilor de retragere de pe listă în cadrul Secretariatului ONU, |
| --- | --- |

ao)

solicită Consiliului și în special acelora dintre statele membre ale UE care sunt membri permanenți sau nepermanenți ai Consiliului de Securitate al ONU să militeze pentru revizuirea sistemului de sancțiuni (lista neagră a teroriștilor), în vederea alinierii acestuia la obligațiile impuse de Pactul ONU cu privire la drepturile civile și politice (UNCCPR), în special prin introducerea unor proceduri adecvate de notificare și de apel; salută în acest sens, ca pe un prim pas în direcția corectă, adoptarea de către Consiliul de Securitate al ONU a Rezoluției 1730 (2006), care instituie o procedură de retragere de pe listă și un punct central al solicitărilor de retragere de pe listă în cadrul Secretariatului ONU,

| ap) | invită statele membre ale UE să lanseze, în cadrul ONU și anterior conferinței de revizuire menționate anterior, o dezbatere privind provocările cu care se confruntă Curtea Penală Internațională, care ar putea afecta eficacitatea Curții, cu scopul de a stabili un acord în ceea ce privește problema încă nerezolvată a definirii crimei de agresiune și condițiile în care Curtea și-ar putea exercita competența, în conformitate cu dispozițiile de la articolul 5 alineatul (2) din Statutul de la Roma, |
| --- | --- |

ap)

invită statele membre ale UE să lanseze, în cadrul ONU și anterior conferinței de revizuire menționate anterior, o dezbatere privind provocările cu care se confruntă Curtea Penală Internațională, care ar putea afecta eficacitatea Curții, cu scopul de a stabili un acord în ceea ce privește problema încă nerezolvată a definirii crimei de agresiune și condițiile în care Curtea și-ar putea exercita competența, în conformitate cu dispozițiile de la articolul 5 alineatul (2) din Statutul de la Roma,

| aq) | consideră că, în lumina efectelor evidente pe care schimbările climatice le au asupra existenței a milioane de oameni, UE ar trebui să încurajeze în mod activ părțile la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice să continue negocierile, în vederea încheierii unui acord internațional privind schimbările climatice până la sfârșitul anului 2009, și îndeamnă statele membre ale UE să preia inițiativa în aceste negocieri cuprinzătoare la nivel mondial; solicită, în plus, statelor membre ale UE să promoveze, în acest context, utilizarea surselor de energie regenerabile și fără emisii de CO2; consideră, în sfârșit, că statele membre ale UE ar trebui să ia în calcul o propunere referitoare la instituirea, la nivelul ONU, a unui serviciu de consiliere în probleme privind catastrofele, care ar urma să ofere în mod sistematic guvernelor sfaturi privind mijloacele eficiente de pregătire pentru catastrofe naturale, |
| --- | --- |

aq)

consideră că, în lumina efectelor evidente pe care schimbările climatice le au asupra existenței a milioane de oameni, UE ar trebui să încurajeze în mod activ părțile la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice să continue negocierile, în vederea încheierii unui acord internațional privind schimbările climatice până la sfârșitul anului 2009, și îndeamnă statele membre ale UE să preia inițiativa în aceste negocieri cuprinzătoare la nivel mondial; solicită, în plus, statelor membre ale UE să promoveze, în acest context, utilizarea surselor de energie regenerabile și fără emisii de CO2; consideră, în sfârșit, că statele membre ale UE ar trebui să ia în calcul o propunere referitoare la instituirea, la nivelul ONU, a unui serviciu de consiliere în probleme privind catastrofele, care ar urma să ofere în mod sistematic guvernelor sfaturi privind mijloacele eficiente de pregătire pentru catastrofe naturale,

| ar) | solicită atât actorilor UE, cât și celor ONU să acorde, în general, atenție cooperării dintre UE și Uniunea Africană în materie de instituire a păcii și securității pe continentul african, orientându-se mai ales asupra modalităților prin care ONU poate îmbunătăți calitatea misiunilor sale apelând la abilitățile complementare ale UE; recomandă acordarea unei atenții deosebite fuzionării acestor capacități, astfel încât să se creeze sinergii nu numai cu privire la tehnologia și echipamentul militar, ci și în materie de legitimitate și acceptabilitate, eficiență economică și convenabilitate a mandatului, |
| --- | --- |

ar)

solicită atât actorilor UE, cât și celor ONU să acorde, în general, atenție cooperării dintre UE și Uniunea Africană în materie de instituire a păcii și securității pe continentul african, orientându-se mai ales asupra modalităților prin care ONU poate îmbunătăți calitatea misiunilor sale apelând la abilitățile complementare ale UE; recomandă acordarea unei atenții deosebite fuzionării acestor capacități, astfel încât să se creeze sinergii nu numai cu privire la tehnologia și echipamentul militar, ci și în materie de legitimitate și acceptabilitate, eficiență economică și convenabilitate a mandatului,

| as) | invită Consiliul să acorde în continuare o prioritate ridicată încheierii de parteneriate transregionale eficiente, în special colaborând cu parteneri din toate regiunile lumii pentru a garanta punerea efectivă în aplicare a Rezoluției 62/149 a Adunării Generale a ONU prin care se solicită un moratoriu universal asupra execuțiilor cu scopul de a aboli pedeapsa cu moartea, |
| --- | --- |

as)

invită Consiliul să acorde în continuare o prioritate ridicată încheierii de parteneriate transregionale eficiente, în special colaborând cu parteneri din toate regiunile lumii pentru a garanta punerea efectivă în aplicare a Rezoluției 62/149 a Adunării Generale a ONU prin care se solicită un moratoriu universal asupra execuțiilor cu scopul de a aboli pedeapsa cu moartea,

| at) | ia act de faptul că Secretarul General al ONU a decis reconfigurarea misiunii ONU în Kosovo, acordând, astfel, UE posibilitatea de a-și consolida rolul operațional în domeniul statului de drept și îndeamnă statele membre ale UE, care au sprijinit în unanimitate lansarea Misiunii privind supremația legii (EULEX), să monitorizeze îndeaproape implementarea acestei decizii la fața locului, |
| --- | --- |

at)

ia act de faptul că Secretarul General al ONU a decis reconfigurarea misiunii ONU în Kosovo, acordând, astfel, UE posibilitatea de a-și consolida rolul operațional în domeniul statului de drept și îndeamnă statele membre ale UE, care au sprijinit în unanimitate lansarea Misiunii privind supremația legii (EULEX), să monitorizeze îndeaproape implementarea acestei decizii la fața locului,

| au) | este preocupat de blocajul în care se află negocierile referitoare la dezarmare privind chestiuni precum un tratat privind interzicerea materialelor fisionabile și un protocol de verificare pentru convenția privind armele biologice, dar și de lipsa progreselor în ratificarea Tratatului privind interzicerea totală a testelor nucleare; recunoaște, cu toate acestea, că cea de-a 63-a sesiune ONU oferă UE o oportunitate excelentă de a asuma un rol de lider în promovarea ratificării și universalizării tratatului recent încheiat privind interzicerea munițiilor cu dispersie și de a deschide negocieri cu scopul încheierii unui tratat internațional privind comerțul cu arme și a unui tratat internațional prin care să se impună o interdicție la nivel global a armelor pe bază de uraniu sărăcit; invită UE și ONU să își continue eforturile de consolidare a Programului de acțiune al ONU privind armele de calibru mic și armele ușoare și de extindere a domeniului de aplicare al Convenției de la Ottawa privind interzicerea minelor antipersonal, |
| --- | --- |

au)

este preocupat de blocajul în care se află negocierile referitoare la dezarmare privind chestiuni precum un tratat privind interzicerea materialelor fisionabile și un protocol de verificare pentru convenția privind armele biologice, dar și de lipsa progreselor în ratificarea Tratatului privind interzicerea totală a testelor nucleare; recunoaște, cu toate acestea, că cea de-a 63-a sesiune ONU oferă UE o oportunitate excelentă de a asuma un rol de lider în promovarea ratificării și universalizării tratatului recent încheiat privind interzicerea munițiilor cu dispersie și de a deschide negocieri cu scopul încheierii unui tratat internațional privind comerțul cu arme și a unui tratat internațional prin care să se impună o interdicție la nivel global a armelor pe bază de uraniu sărăcit; invită UE și ONU să își continue eforturile de consolidare a Programului de acțiune al ONU privind armele de calibru mic și armele ușoare și de extindere a domeniului de aplicare al Convenției de la Ottawa privind interzicerea minelor antipersonal,

| av) | îndeamnă statele membre ale UE să depună toate eforturile necesare pentru a garanta un consens internațional care va permite încheierea negocierilor privind Convenția generală asupra terorismului internațional, |
| --- | --- |

av)

îndeamnă statele membre ale UE să depună toate eforturile necesare pentru a garanta un consens internațional care va permite încheierea negocierilor privind Convenția generală asupra terorismului internațional,

| aw) | invită Consiliul să încurajeze toate activitățile și finanțarea corespunzătoare care vizează integrarea dimensiunii de gen în cadrul tuturor aspectelor legate de activitățile ONU, |
| --- | --- |

aw)

invită Consiliul să încurajeze toate activitățile și finanțarea corespunzătoare care vizează integrarea dimensiunii de gen în cadrul tuturor aspectelor legate de activitățile ONU,

| ax) | îndeamnă Consiliul să sprijine toate activitățile care vizează combaterea extincției speciilor și protejarea mediului înconjurător, precum și mobilizarea resurselor financiare necesare; |
| --- | --- |

ax)

îndeamnă Consiliul să sprijine toate activitățile care vizează combaterea extincției speciilor și protejarea mediului înconjurător, precum și mobilizarea resurselor financiare necesare;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului și, spre informare, Comisiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului și, spre informare, Comisiei.

---

(1)  JO C 96 E, 21.4.2004, p. 79.

(2)  JO C 124 E, 25.5.2006, p. 549.

(3)  JO C 227 E, 21.9.2006, p. 582.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/27

---

Miercuri, 9 iulie 2008Rolul judecătorului național în sistemul jurisdicțional al Uniunii Europene

P6_TA(2008)0352

Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind rolul judecătorului național în sistemul jurisdicțional al Uniunii Europene (2007/2027(INI))

2009/C 294 E/06

Parlamentul European,

având în vedere articolul 61 din Tratatul CE care prevede crearea treptată a unui spațiu de libertate, securitate și justiție, inclusiv măsuri în domeniul cooperării judiciare în materie civilă și penală,

având în vedere Programul de la Haga pentru consolidarea libertății, securității și justiției în Uniunea Europeană (1), adoptat de Consiliul European de la Bruxelles la 5 noiembrie 2004, și comunicarea Comisiei din 10 mai 2005 privind „Programul de la Haga: Zece priorități pentru următorii cinci ani” (COM(2005)0184),

având în vedere solicitarea din 14-15 decembrie 2001 a Consiliului European de la Laeken privind crearea rapidă a unei rețele europene care să încurajeze formarea profesională a magistraților, în scopul de a contribui la dezvoltarea unui climat de încredere între actorii implicați în cooperarea judiciară,

având în vedere rezoluțiile sale din 10 septembrie 1991 privind înființarea unei Academii de Drept European (2) și din 24 septembrie 2002 privind Rețeaua Europeană de Formare Judiciară (REFJ) (3),

având în vedere comunicările Comisiei din 29 iunie 2006 privind formarea judiciară în Uniunea Europeană (COM(2006)0356), din 5 septembrie 2007„Către o Europă a rezultatelor: aplicarea legislației comunitare” (COM(2007)0502) și din 4 februarie 2008 privind crearea unui forum de discuții cu privire la politicile și practicile UE în domeniul justiției (COM(2008)0038),

având în vedere Decizia 2008/79/CE, Euratom a Consiliului din 20 decembrie 2007 de modificare a Protocolului privind Statutul Curții de Justiție (4), și modificările ulterioare ale Regulamentului de procedură al Curții de Justiție pentru inițierea unei proceduri accelerate a chestiunii preliminare,

având în vedere articolele 81 alineatul (2) litera (h) și 82 alineatul (1) litera (c) din viitorul Tratat privind funcționarea Uniunii Europene, astfel cum au fost introduse prin Tratatul de la Lisabona, care ar crea un temei juridic pentru măsurile de sprijinire a formării profesionale a magistraților și a personalului din justiție,

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0224/2008),

| A. | întrucât un studiu realizat pentru scopurile prezentei rezoluții în cea de-a doua jumătate a anului 2007 a scos în evidență:






  — | diferențe semnificative pe teritoriul Uniunii Europene în ceea ce privește cunoașterea dreptului comunitar (5) de către judecătorii naționali, aceasta fiind uneori foarte limitată; |
| --- | --- | --- |

A.

întrucât un studiu realizat pentru scopurile prezentei rezoluții în cea de-a doua jumătate a anului 2007 a scos în evidență:

—

diferențe semnificative pe teritoriul Uniunii Europene în ceea ce privește cunoașterea dreptului comunitar (5) de către judecătorii naționali, aceasta fiind uneori foarte limitată;

| — | necesitatea de a ameliora de urgență competențele generale ale judecătorilor naționali în materie de limbi străine; |
| --- | --- |

—

necesitatea de a ameliora de urgență competențele generale ale judecătorilor naționali în materie de limbi străine;

| — | dificultățile pe care le-au întâmpinat judecătorii naționali în accesarea unor informații de drept comunitar specifice și actualizate; |
| --- | --- |

—

dificultățile pe care le-au întâmpinat judecătorii naționali în accesarea unor informații de drept comunitar specifice și actualizate;

| — | necesitatea îmbunătățirii și intensificării formării inițiale și de-a lungul vieții a judecătorilor naționali în domeniul dreptului comunitar; |
| --- | --- |

—

necesitatea îmbunătățirii și intensificării formării inițiale și de-a lungul vieții a judecătorilor naționali în domeniul dreptului comunitar;

| — | gradul relativ scăzut de familiarizare a judecătorilor cu procedura chestiunilor preliminare și necesitatea consolidării dialogului dintre judecătorii naționali și Curtea de Justiție; |
| --- | --- |

—

gradul relativ scăzut de familiarizare a judecătorilor cu procedura chestiunilor preliminare și necesitatea consolidării dialogului dintre judecătorii naționali și Curtea de Justiție;

| — | percepția pe care o mare parte a judecătorilor o au despre dreptul comunitar ca fiind exagerat de complex și opac; |
| --- | --- |

—

percepția pe care o mare parte a judecătorilor o au despre dreptul comunitar ca fiind exagerat de complex și opac;

| — | necesitatea de a garanta că dreptul comunitar se pretează mai bine la punerea în aplicare de către judecătorii naționali; |
| --- | --- |

—

necesitatea de a garanta că dreptul comunitar se pretează mai bine la punerea în aplicare de către judecătorii naționali;

| B. | întrucât principala responsabilitate privind formarea membrilor corpului judiciar, inclusiv dimensiunea europeană a acesteia, aparține statelor membre; întrucât Programul de la Haga mai sus-menționat conține o declarație a Consiliului European conform căreia „o componentă europeană ar trebui introdusă în mod sistematic în procesul de formare a autorităților judiciare” (6) și întrucât pregătirea membrilor corpului judiciar din fiecare stat membru rămâne, cu toate acestea, o problemă de interes comun atât pentru instituțiile UE, cât și pentru fiecare stat membru în parte; |
| --- | --- |

B.

întrucât principala responsabilitate privind formarea membrilor corpului judiciar, inclusiv dimensiunea europeană a acesteia, aparține statelor membre; întrucât Programul de la Haga mai sus-menționat conține o declarație a Consiliului European conform căreia „o componentă europeană ar trebui introdusă în mod sistematic în procesul de formare a autorităților judiciare” (6) și întrucât pregătirea membrilor corpului judiciar din fiecare stat membru rămâne, cu toate acestea, o problemă de interes comun atât pentru instituțiile UE, cât și pentru fiecare stat membru în parte;

| C. | întrucât dreptul comunitar nu trebuie perceput ca fiind o zonă rezervată unei elite de specialiști și deoarece oportunitățile de formare în acest domeniu nu trebuie să se limiteze doar la judecătorii de la instanțele superioare, ci să îi privească și pe judecătorii de la toate nivelurile sistemului judiciar; |
| --- | --- |

C.

întrucât dreptul comunitar nu trebuie perceput ca fiind o zonă rezervată unei elite de specialiști și deoarece oportunitățile de formare în acest domeniu nu trebuie să se limiteze doar la judecătorii de la instanțele superioare, ci să îi privească și pe judecătorii de la toate nivelurile sistemului judiciar;

| D. | întrucât anumite organisme pe care Comunitatea le sprijină din punct de vedere financiar au din ce în ce mai mult succes și formează deja un număr considerabil de judecători și procurori de stat; |
| --- | --- |

D.

întrucât anumite organisme pe care Comunitatea le sprijină din punct de vedere financiar au din ce în ce mai mult succes și formează deja un număr considerabil de judecători și procurori de stat;

| E. | întrucât cunoștințele de limbi străine sunt esențiale pentru asigurarea unei cooperări judiciare corespunzătoare, în special în materie civilă și comercială, în domenii care presupun contactul direct dintre judecători, și pentru facilitarea accesului la programele de schimb pentru judecători; |
| --- | --- |

E.

întrucât cunoștințele de limbi străine sunt esențiale pentru asigurarea unei cooperări judiciare corespunzătoare, în special în materie civilă și comercială, în domenii care presupun contactul direct dintre judecători, și pentru facilitarea accesului la programele de schimb pentru judecători;

| F. | întrucât, în ciuda eforturilor constante depuse de Curtea de Justiție, durata medie actuală a procedurii chestiunilor preliminare continuă să fie excesiv de lungă și face să scadă semnificativ interesul judecătorilor naționali pentru această procedură; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în ciuda eforturilor constante depuse de Curtea de Justiție, durata medie actuală a procedurii chestiunilor preliminare continuă să fie excesiv de lungă și face să scadă semnificativ interesul judecătorilor naționali pentru această procedură;

| G. | întrucât Curtea de Justiție a afirmat că este de competența statelor membre crearea unui sistem de căi de atac și proceduri juridice care să garanteze respectarea dreptului la o protecție judiciară efectivă a drepturilor derivate din dreptul comunitar (7); |
| --- | --- |

G.

întrucât Curtea de Justiție a afirmat că este de competența statelor membre crearea unui sistem de căi de atac și proceduri juridice care să garanteze respectarea dreptului la o protecție judiciară efectivă a drepturilor derivate din dreptul comunitar (7);

| H. | întrucât nici o prevedere a prezentei rezoluții nu ar trebui interpretată ca aducând atingere independenței judecătorilor și sistemelor juridice naționale, în conformitate cu Recomandarea nr. R(94)12 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei și cu Carta europeană privind Statutul Judecătorilor din 1998, |
| --- | --- |

H.

întrucât nici o prevedere a prezentei rezoluții nu ar trebui interpretată ca aducând atingere independenței judecătorilor și sistemelor juridice naționale, în conformitate cu Recomandarea nr. R(94)12 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei și cu Carta europeană privind Statutul Judecătorilor din 1998,

Judecătorul național ca prim judecător al dreptului comunitar

| 1. | consideră că Comunitatea Europeană este o comunitate de drept (8); consideră că dreptul comunitar ar rămâne literă moartă dacă nu este aplicat în mod corect pe teritoriul statelor membre, inclusiv de către judecătorii naționali, care reprezintă, în consecință, elementul-cheie al sistemului judiciar al Uniunii Europene și care joacă un rol central și indispensabil în crearea unui sistem juridic unic european, în special în lumina recentelor realizări ale legiuitorului comunitar (9), în sensul unei participări mai active și a unei responsabilități mai importante a judecătorilor naționali în aplicarea dreptului comunitar; |
| --- | --- |

1.

consideră că Comunitatea Europeană este o comunitate de drept (8); consideră că dreptul comunitar ar rămâne literă moartă dacă nu este aplicat în mod corect pe teritoriul statelor membre, inclusiv de către judecătorii naționali, care reprezintă, în consecință, elementul-cheie al sistemului judiciar al Uniunii Europene și care joacă un rol central și indispensabil în crearea unui sistem juridic unic european, în special în lumina recentelor realizări ale legiuitorului comunitar (9), în sensul unei participări mai active și a unei responsabilități mai importante a judecătorilor naționali în aplicarea dreptului comunitar;

| 2. | salută recunoașterea de către Comisie a rolului esențial pe care îl au judecătorii naționali în garantarea respectării dreptului comunitar, de exemplu prin intermediul principiilor supremației dreptului comunitar, al efectului direct, al interpretării uniforme și al răspunderii statului membru pentru încălcarea dreptului comunitar; solicită Comisiei să continue eforturile depuse în această direcție, în plus față de inițiativele sectoriale deja existente; mai mult decât atât, solicită Comisiei să publice fără întârziere o notă informativă privind acțiunile în daune-interese care rezultă din încălcarea dreptului comunitar de către autoritățile naționale; |
| --- | --- |

2.

salută recunoașterea de către Comisie a rolului esențial pe care îl au judecătorii naționali în garantarea respectării dreptului comunitar, de exemplu prin intermediul principiilor supremației dreptului comunitar, al efectului direct, al interpretării uniforme și al răspunderii statului membru pentru încălcarea dreptului comunitar; solicită Comisiei să continue eforturile depuse în această direcție, în plus față de inițiativele sectoriale deja existente; mai mult decât atât, solicită Comisiei să publice fără întârziere o notă informativă privind acțiunile în daune-interese care rezultă din încălcarea dreptului comunitar de către autoritățile naționale;

Problemele de limbă

| 3. | consideră că limba este principalul instrument de care dispun practicienii dreptului; consideră că nivelul actual privind formarea judecătorilor naționali în domeniul limbilor străine, care este în raport direct cu nivelul real de cunoaștere a dreptului comunitar, restrânge nu numai oportunitățile de cooperare judiciară cu privire la anumite instrumente specifice, ci și dezvoltarea încrederii reciproce, întrebuințarea corespunzătoare a doctrinei de acte clair (doctrina actelor clare și precise) și participarea în cadrul programelor de schimb; solicită tuturor actorilor implicați în formarea judiciară să pună accentul în special pe formarea judecătorilor în domeniul limbilor străine; |
| --- | --- |

3.

consideră că limba este principalul instrument de care dispun practicienii dreptului; consideră că nivelul actual privind formarea judecătorilor naționali în domeniul limbilor străine, care este în raport direct cu nivelul real de cunoaștere a dreptului comunitar, restrânge nu numai oportunitățile de cooperare judiciară cu privire la anumite instrumente specifice, ci și dezvoltarea încrederii reciproce, întrebuințarea corespunzătoare a doctrinei de acte clair (doctrina actelor clare și precise) și participarea în cadrul programelor de schimb; solicită tuturor actorilor implicați în formarea judiciară să pună accentul în special pe formarea judecătorilor în domeniul limbilor străine;

| 4. | ia act de faptul că punerea în aplicare a dreptului comunitar de către judecătorii naționali constituie o provocare complexă pentru aceștia, în special pentru judecătorii din statele membre care au aderat la Uniunea Europeană în mai 2004 și după această dată, fapt care face necesară intensificarea metodelor de promovare a formării profesionale a judecătorilor din aceste state membre; |
| --- | --- |

4.

ia act de faptul că punerea în aplicare a dreptului comunitar de către judecătorii naționali constituie o provocare complexă pentru aceștia, în special pentru judecătorii din statele membre care au aderat la Uniunea Europeană în mai 2004 și după această dată, fapt care face necesară intensificarea metodelor de promovare a formării profesionale a judecătorilor din aceste state membre;

| 5. | în plus, este de părere că prin adoptarea mai multor regulamente care cuprind norme referitoare la conflictul de legi, legiuitorul comunitar a făcut o alegere politică care implică eventuala aplicare a legii străine de către judecătorii naționali, ceea ce poate deopotrivă să implice o abordare comparativă; consideră că aceste elemente, reunite, vin în sprijinul perfecționării formării profesionale în domeniul limbilor străine; |
| --- | --- |

5.

în plus, este de părere că prin adoptarea mai multor regulamente care cuprind norme referitoare la conflictul de legi, legiuitorul comunitar a făcut o alegere politică care implică eventuala aplicare a legii străine de către judecătorii naționali, ceea ce poate deopotrivă să implice o abordare comparativă; consideră că aceste elemente, reunite, vin în sprijinul perfecționării formării profesionale în domeniul limbilor străine;

| 6. | consideră că perfecționarea competențelor de limbă ale magistraților din statele membre reprezintă o chestiune de interes public; prin urmare, solicită statelor membre să garanteze gratuitatea și accesibilitatea unei astfel de formări și să examineze posibilitatea ca judecătorii să poată studia o limbă străină în statul membru pe teritoriul căruia se vorbește aceasta, de exemplu concomitent cu participarea la programele de schimb de magistrați; |
| --- | --- |

6.

consideră că perfecționarea competențelor de limbă ale magistraților din statele membre reprezintă o chestiune de interes public; prin urmare, solicită statelor membre să garanteze gratuitatea și accesibilitatea unei astfel de formări și să examineze posibilitatea ca judecătorii să poată studia o limbă străină în statul membru pe teritoriul căruia se vorbește aceasta, de exemplu concomitent cu participarea la programele de schimb de magistrați;

| 7. | consideră accesul la bibliografia științifică în limba maternă a judecătorilor drept un factor important pentru o mai bună înțelegere a dreptului comunitar și subliniază lipsa manifestă a literaturii de specialitate în domeniul dreptului comunitar în anumite limbi oficiale ale UE, de exemplu în legătură cu chestiunile de drept internațional privat, și posibilele consecințe grave pe care aceasta le-ar putea avea pentru instaurarea unei ordini juridice comune care să reflecte diversitatea tradițiilor juridice; solicită, în consecință, sprijinul Comisiei pentru dezvoltarea unei astfel de literaturi, în special în limbile oficiale mai puțin vorbite; |
| --- | --- |

7.

consideră accesul la bibliografia științifică în limba maternă a judecătorilor drept un factor important pentru o mai bună înțelegere a dreptului comunitar și subliniază lipsa manifestă a literaturii de specialitate în domeniul dreptului comunitar în anumite limbi oficiale ale UE, de exemplu în legătură cu chestiunile de drept internațional privat, și posibilele consecințe grave pe care aceasta le-ar putea avea pentru instaurarea unei ordini juridice comune care să reflecte diversitatea tradițiilor juridice; solicită, în consecință, sprijinul Comisiei pentru dezvoltarea unei astfel de literaturi, în special în limbile oficiale mai puțin vorbite;

Accesul la sursele de drept relevante

| 8. | subliniază lipsa unor informații complete și actualizate din domeniul dreptului comunitar care să fie puse la dispoziția unui număr mare de judecători naționali în mod sistematic și adecvat și faptul că dreptul comunitar este uneori slab reprezentat în jurnalele oficiale, codurile, comentariile, periodicele și manualele naționale și se bazează pe traduceri de o calitate inegală; solicită statelor membre să își intensifice eforturile în acest domeniu; |
| --- | --- |

8.

subliniază lipsa unor informații complete și actualizate din domeniul dreptului comunitar care să fie puse la dispoziția unui număr mare de judecători naționali în mod sistematic și adecvat și faptul că dreptul comunitar este uneori slab reprezentat în jurnalele oficiale, codurile, comentariile, periodicele și manualele naționale și se bazează pe traduceri de o calitate inegală; solicită statelor membre să își intensifice eforturile în acest domeniu;

| 9. | este de părere că un adevărat spațiu judiciar european, pe al cărui teritoriu să aibă loc o cooperare judiciară efectivă, necesită nu doar cunoașterea dreptului comunitar, ci și cunoștințe generale reciproce cu privire la sistemele juridice din celelalte state membre; evidențiază inconsecvențele în ceea ce privește aplicarea legii străine pe teritoriul Uniunii Europene și consideră că această problemă importantă ar trebui abordată în viitor; ia notă, în acest sens, de viitorul studiu orizontal al Comisiei privind aplicarea legii străine în materie civilă și comercială și studiile desfășurate în prezent în cadrul Conferinței de drept internațional privat de la Haga; |
| --- | --- |

9.

este de părere că un adevărat spațiu judiciar european, pe al cărui teritoriu să aibă loc o cooperare judiciară efectivă, necesită nu doar cunoașterea dreptului comunitar, ci și cunoștințe generale reciproce cu privire la sistemele juridice din celelalte state membre; evidențiază inconsecvențele în ceea ce privește aplicarea legii străine pe teritoriul Uniunii Europene și consideră că această problemă importantă ar trebui abordată în viitor; ia notă, în acest sens, de viitorul studiu orizontal al Comisiei privind aplicarea legii străine în materie civilă și comercială și studiile desfășurate în prezent în cadrul Conferinței de drept internațional privat de la Haga;

| 10. | salută intenția Comisiei de a sprijini îmbunătățirea accesului la bazele de date naționale care cuprind hotărârile instanțelor naționale în materie de drept comunitar; consideră că aceste baze de date trebuie să fie cât mai complete și mai ușor accesibile cu putință; mai mult, consideră că regulamentele și convențiile privind jurisdicția și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială ar putea reprezenta un punct de plecare pentru constituirea unei baze de date europene, dat fiind faptul că judecătorii naționali recurg în mod frecvent la acestea; |
| --- | --- |

10.

salută intenția Comisiei de a sprijini îmbunătățirea accesului la bazele de date naționale care cuprind hotărârile instanțelor naționale în materie de drept comunitar; consideră că aceste baze de date trebuie să fie cât mai complete și mai ușor accesibile cu putință; mai mult, consideră că regulamentele și convențiile privind jurisdicția și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială ar putea reprezenta un punct de plecare pentru constituirea unei baze de date europene, dat fiind faptul că judecătorii naționali recurg în mod frecvent la acestea;

| 11. | este de părere că toți judecătorii naționali ar trebui să aibă acces la bazele de date care conțin informații referitoare la cererile de pronunțare a unei hotărâri privind chestiuni preliminare pendinte în toate statele membre; consideră la fel de importantă și publicarea ulterioară a deciziilor instanțelor de trimitere care aplică hotărârile privind chestiuni preliminare, astfel cum se prevede în nota informativă a Curții de Justiție privind cererile de pronunțare a unei hotărâri privind chestiuni preliminare trimise de instanțele naționale (10); |
| --- | --- |

11.

este de părere că toți judecătorii naționali ar trebui să aibă acces la bazele de date care conțin informații referitoare la cererile de pronunțare a unei hotărâri privind chestiuni preliminare pendinte în toate statele membre; consideră la fel de importantă și publicarea ulterioară a deciziilor instanțelor de trimitere care aplică hotărârile privind chestiuni preliminare, astfel cum se prevede în nota informativă a Curții de Justiție privind cererile de pronunțare a unei hotărâri privind chestiuni preliminare trimise de instanțele naționale (10);

| 12. | consideră că, dată fiind cantitatea bogată de informații de drept comunitar disponibile on-line, formarea judecătorilor trebuie să vizeze nu doar substanța dreptului, ci și modul în care pot fi accesate eficient surse juridice actualizate; |
| --- | --- |

12.

consideră că, dată fiind cantitatea bogată de informații de drept comunitar disponibile on-line, formarea judecătorilor trebuie să vizeze nu doar substanța dreptului, ci și modul în care pot fi accesate eficient surse juridice actualizate;

| 13. | salută angajamentul Comisiei de a publica pentru cetățeni rezumate ale actelor juridice comunitare și consideră că astfel de rezumate fără caracter juridic ar putea înlesni accesul mai rapid al practicienilor dreptului la informații pertinente; |
| --- | --- |

13.

salută angajamentul Comisiei de a publica pentru cetățeni rezumate ale actelor juridice comunitare și consideră că astfel de rezumate fără caracter juridic ar putea înlesni accesul mai rapid al practicienilor dreptului la informații pertinente;

| 14. | încurajează dezvoltarea instrumentelor on-line și a inițiativelor în domeniul învățământului on-line care, deși nu constituie un răspuns complet la chestiunea formării, ar trebui considerate drept complementare contactului direct dintre judecători și formatori; |
| --- | --- |

14.

încurajează dezvoltarea instrumentelor on-line și a inițiativelor în domeniul învățământului on-line care, deși nu constituie un răspuns complet la chestiunea formării, ar trebui considerate drept complementare contactului direct dintre judecători și formatori;

Către un cadru mai structurat pentru formarea judiciară în Uniunea Europeană

| 15. | solicită ca o componentă europeană în procesul de formare la nivel național a tuturor membrilor corpului magistraților:






  — | să fie introdusă în mod sistematic pe parcursul formării profesionale și în concursurile de intrare în profesiile juridice; |
| --- | --- | --- |

15.

solicită ca o componentă europeană în procesul de formare la nivel național a tuturor membrilor corpului magistraților:

—

să fie introdusă în mod sistematic pe parcursul formării profesionale și în concursurile de intrare în profesiile juridice;

| — | să fie în continuare consolidată, cât mai devreme cu putință și pe tot parcursul procesului de formare, punându-se accentul în special pe aspectele practice, |
| --- | --- |

—

să fie în continuare consolidată, cât mai devreme cu putință și pe tot parcursul procesului de formare, punându-se accentul în special pe aspectele practice,

| — | să vizeze metode de interpretare și principii juridice care pot fi necunoscute în ordinea juridică internă, dar care joacă un rol important în cadrul dreptului comunitar; |
| --- | --- |

—

să vizeze metode de interpretare și principii juridice care pot fi necunoscute în ordinea juridică internă, dar care joacă un rol important în cadrul dreptului comunitar;

| 16. | remarcă succesul în creștere al programului de schimb de magistrați; încurajează REFJ să permită accesul la acest program pentru un număr cât mai mare de judecători și să garanteze o integrare adecvată a judecătorilor din domeniul civil, comercial și administrativ în cadrul acestuia; salută activitățile rețelei în domeniul predării limbilor străine și extinderea programului de schimb și pentru Curtea de Justiție, Eurojust și Curtea Europeană a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

16.

remarcă succesul în creștere al programului de schimb de magistrați; încurajează REFJ să permită accesul la acest program pentru un număr cât mai mare de judecători și să garanteze o integrare adecvată a judecătorilor din domeniul civil, comercial și administrativ în cadrul acestuia; salută activitățile rețelei în domeniul predării limbilor străine și extinderea programului de schimb și pentru Curtea de Justiție, Eurojust și Curtea Europeană a Drepturilor Omului;

| 17. | consideră că posibilitatea oferită judecătorilor naționali de a participa la procesul de formare profesională de bază și avansată reprezintă o problemă logistică și financiară majoră pentru statele membre; este de părere că, în principiu, judecătorii nu ar trebui să fie nevoiți să suporte cheltuielile de formare în domeniul dreptului comunitar; solicită Comisiei să pună la dispoziția Parlamentului estimări, pentru fiecare stat membru în parte, cu privire la costurile pe care le implică înlocuirea temporară a judecătorilor care participă la programele de schimb; |
| --- | --- |

17.

consideră că posibilitatea oferită judecătorilor naționali de a participa la procesul de formare profesională de bază și avansată reprezintă o problemă logistică și financiară majoră pentru statele membre; este de părere că, în principiu, judecătorii nu ar trebui să fie nevoiți să suporte cheltuielile de formare în domeniul dreptului comunitar; solicită Comisiei să pună la dispoziția Parlamentului estimări, pentru fiecare stat membru în parte, cu privire la costurile pe care le implică înlocuirea temporară a judecătorilor care participă la programele de schimb;

| 18. | ținând seama de faptul că Comisia a recunoscut monopolul de facto al REFJ în privința operării Programului de schimb pentru autoritățile judiciare, invită Comisia să garanteze că procedurile prin care REFJ solicită fonduri pentru acest program de schimb reflectă această situație de monopol; solicită în special eficientizarea procedurilor respective pentru a garanta că fondurile sunt disponibile la timp, astfel încât rețeaua să poată organiza și conduce un program eficient care îndeplinește așteptările și angajamentele făcute către școlile naționale participante, instituțiile internaționale, precum și judecători și procurori; consideră că, în caz contrar, credibilitatea programului de schimb ar putea fi pusă sub semnul întrebării, în detrimentul judecătorilor și procurorilor naționali interesați să ia parte, precum și al dezvoltării încrederii reciproce dintre magistrații europeni; |
| --- | --- |

18.

ținând seama de faptul că Comisia a recunoscut monopolul de facto al REFJ în privința operării Programului de schimb pentru autoritățile judiciare, invită Comisia să garanteze că procedurile prin care REFJ solicită fonduri pentru acest program de schimb reflectă această situație de monopol; solicită în special eficientizarea procedurilor respective pentru a garanta că fondurile sunt disponibile la timp, astfel încât rețeaua să poată organiza și conduce un program eficient care îndeplinește așteptările și angajamentele făcute către școlile naționale participante, instituțiile internaționale, precum și judecători și procurori; consideră că, în caz contrar, credibilitatea programului de schimb ar putea fi pusă sub semnul întrebării, în detrimentul judecătorilor și procurorilor naționali interesați să ia parte, precum și al dezvoltării încrederii reciproce dintre magistrații europeni;

| 19. | ia notă de evaluarea Comisiei conform căreia modalitatea cea mai adecvată de promovare a formării profesionale în spațiul judiciar european constă la ora actuală în sprijinul financiar oferit anumitor organisme prin intermediul programului-cadru „Drepturi fundamentale și justiție” pentru perioada 2007-2013 care precizează că problema înființării de noi structuri europene de formare judiciară ar putea fi din nou abordată la sfârșitul programului; |
| --- | --- |

19.

ia notă de evaluarea Comisiei conform căreia modalitatea cea mai adecvată de promovare a formării profesionale în spațiul judiciar european constă la ora actuală în sprijinul financiar oferit anumitor organisme prin intermediul programului-cadru „Drepturi fundamentale și justiție” pentru perioada 2007-2013 care precizează că problema înființării de noi structuri europene de formare judiciară ar putea fi din nou abordată la sfârșitul programului;

| 20. | solicită Comisiei să procedeze la o evaluare riguroasă a rezultatelor acestui program-cadru, în lumina prezentei rezoluții, și să formuleze noi propuneri pentru dezvoltarea și diversificarea măsurilor de promovare a formării profesionale pentru judecători; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să procedeze la o evaluare riguroasă a rezultatelor acestui program-cadru, în lumina prezentei rezoluții, și să formuleze noi propuneri pentru dezvoltarea și diversificarea măsurilor de promovare a formării profesionale pentru judecători;

| 21. | consideră, cu toate acestea, că a sosit momentul pentru o soluție instituțională pragmatică la problema formării judiciare la nivelul UE, care să valorifice pe deplin structurile existente, evitând în același timp dublarea inutilă a programelor și a structurilor; solicită, prin urmare, crearea unei Academii Judiciare Europene, alcătuită din REFJ și Academia de Drept European; solicită ca această soluție instituțională să țină seama de experiența utilă acumulată în urma gestionării Colegiului European de Poliție; |
| --- | --- |

21.

consideră, cu toate acestea, că a sosit momentul pentru o soluție instituțională pragmatică la problema formării judiciare la nivelul UE, care să valorifice pe deplin structurile existente, evitând în același timp dublarea inutilă a programelor și a structurilor; solicită, prin urmare, crearea unei Academii Judiciare Europene, alcătuită din REFJ și Academia de Drept European; solicită ca această soluție instituțională să țină seama de experiența utilă acumulată în urma gestionării Colegiului European de Poliție;

| 22. | consideră că judecătorii naționali nu pot adopta o atitudine pasivă față de dreptul comunitar, după cum reiese din jurisprudența Curții de Justiție privind problemele de drept comunitar invocate din oficiu de către instanțele naționale (11); |
| --- | --- |

22.

consideră că judecătorii naționali nu pot adopta o atitudine pasivă față de dreptul comunitar, după cum reiese din jurisprudența Curții de Justiție privind problemele de drept comunitar invocate din oficiu de către instanțele naționale (11);

| 23. | solicită consolidarea formării profesionale a candidaților pentru numirea în funcții judiciare cât mai devreme cu putință și pe tot parcursul perioadei de formare și prin analogie cu sugestiile și propunerile de mai sus referitoare la judecătorii naționali; |
| --- | --- |

23.

solicită consolidarea formării profesionale a candidaților pentru numirea în funcții judiciare cât mai devreme cu putință și pe tot parcursul perioadei de formare și prin analogie cu sugestiile și propunerile de mai sus referitoare la judecătorii naționali;

Un dialog consolidat între judecătorii naționali și Curtea de Justiție

| 24. | consideră că procedura chestiunilor preliminare reprezintă o garanție esențială pentru coerența ordinii juridice comunitare și aplicarea uniformă a dreptului comunitar; |
| --- | --- |

24.

consideră că procedura chestiunilor preliminare reprezintă o garanție esențială pentru coerența ordinii juridice comunitare și aplicarea uniformă a dreptului comunitar;

| 25. | solicită Curții de Justiție și tuturor părților implicate să reducă în continuare durata medie a procedurii chestiunilor preliminare, această oportunitate esențială de dialog devenind astfel mult mai atractivă pentru judecătorii naționali; |
| --- | --- |

25.

solicită Curții de Justiție și tuturor părților implicate să reducă în continuare durata medie a procedurii chestiunilor preliminare, această oportunitate esențială de dialog devenind astfel mult mai atractivă pentru judecătorii naționali;

| 26. | îndeamnă Comisia să verifice dacă unele norme naționale de procedură constituie un obstacol real sau potențial în calea posibilității ca orice instanță sau tribunal din statul membru să ceară o hotărâre privind chestiunea preliminară, astfel cum se prevede în paragraful doi al articolului 234 din Tratatul CE, și să condamne cu hotărâre orice încălcăre care rezultă în urma unor astfel de obstacole; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă Comisia să verifice dacă unele norme naționale de procedură constituie un obstacol real sau potențial în calea posibilității ca orice instanță sau tribunal din statul membru să ceară o hotărâre privind chestiunea preliminară, astfel cum se prevede în paragraful doi al articolului 234 din Tratatul CE, și să condamne cu hotărâre orice încălcăre care rezultă în urma unor astfel de obstacole;

| 27. | consideră că limitele impuse jurisdicției Curții de Justiție, în particular cele prevăzute la titlul IV din Tratatul CE, aduc atingere în mod inutil aplicării uniforme a dreptului comunitar în domeniile respective și trimit un mesaj negativ către marea majoritate a judecătorilor care se ocupă de aceste aspecte, aceștia aflându-se în imposibilitatea de a stabili un contact direct cu Curtea de Justiție, ceea ce conduce la întârzieri inutile; |
| --- | --- |

27.

consideră că limitele impuse jurisdicției Curții de Justiție, în particular cele prevăzute la titlul IV din Tratatul CE, aduc atingere în mod inutil aplicării uniforme a dreptului comunitar în domeniile respective și trimit un mesaj negativ către marea majoritate a judecătorilor care se ocupă de aceste aspecte, aceștia aflându-se în imposibilitatea de a stabili un contact direct cu Curtea de Justiție, ceea ce conduce la întârzieri inutile;

| 28. | regretă că, în temeiul articolului 10 din Protocolul privind dispozițiile tranzitorii anexat la Tratatul de la Lisabona, competențele Curții de Justiție cu privire la legislația în domeniul cooperării polițienești și judiciare în materie penală adoptată înainte de intrarea în vigoare a respectivului tratat, continuă să rămână cele prevăzute de actualul Tratat UE pentru o perioadă tranzitorie de cinci ani; salută, cu toate acestea, declarația Conferinței Interguvernamentale cu privire la articolul respectiv din Protocol și, prin urmare, îndeamnă Consiliul și Comisia să se alăture Parlamentului în efortul de a adopta din nou această legislație în domeniul cooperării polițienești și judiciare în materie penală care a fost adoptată înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

28.

regretă că, în temeiul articolului 10 din Protocolul privind dispozițiile tranzitorii anexat la Tratatul de la Lisabona, competențele Curții de Justiție cu privire la legislația în domeniul cooperării polițienești și judiciare în materie penală adoptată înainte de intrarea în vigoare a respectivului tratat, continuă să rămână cele prevăzute de actualul Tratat UE pentru o perioadă tranzitorie de cinci ani; salută, cu toate acestea, declarația Conferinței Interguvernamentale cu privire la articolul respectiv din Protocol și, prin urmare, îndeamnă Consiliul și Comisia să se alăture Parlamentului în efortul de a adopta din nou această legislație în domeniul cooperării polițienești și judiciare în materie penală care a fost adoptată înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona;

| 29. | dată fiind introducerea unei proceduri accelerate a chestiunii preliminare, împărtășește opinia Consiliului conform căreia este important ca Curtea de Justiție să furnizeze orientări la care judecătorii naționali să se poată raporta atunci când decid dacă să solicite sau nu o procedura accelerată; |
| --- | --- |

29.

dată fiind introducerea unei proceduri accelerate a chestiunii preliminare, împărtășește opinia Consiliului conform căreia este important ca Curtea de Justiție să furnizeze orientări la care judecătorii naționali să se poată raporta atunci când decid dacă să solicite sau nu o procedura accelerată;

| 30. | solicită Curții de Justiție să ia în considerare toate îmbunătățirile posibile ce pot fi aduse procedurilor privind chestiunile preliminare și care l-ar putea implica mai îndeaproape pe judecătorul care le solicită, inclusiv posibilitățile sporite de clarificare a procedurii și de participare la procedura orală; |
| --- | --- |

30.

solicită Curții de Justiție să ia în considerare toate îmbunătățirile posibile ce pot fi aduse procedurilor privind chestiunile preliminare și care l-ar putea implica mai îndeaproape pe judecătorul care le solicită, inclusiv posibilitățile sporite de clarificare a procedurii și de participare la procedura orală;

| 31. | consideră că, într-o ordine juridică comunitară descentralizată și matură, judecătorii naționali nu trebuie marginalizați, ci dimpotrivă, trebuie să li se ofere mai multe responsabilități și să fie încurajați în misiunea de primi judecători ai dreptului comunitar; solicită, în consecință, examinarea unui sistem de „undă verde” care ar putea să includă răspunsurile propuse de judecătorii naționali la întrebările adresate Curții de Justiție, care ar putea să decidă într-o perioadă dată dacă să accepte hotărârea propusă sau să decidă pe cont propriu, în maniera unei curți de apel; |
| --- | --- |

31.

consideră că, într-o ordine juridică comunitară descentralizată și matură, judecătorii naționali nu trebuie marginalizați, ci dimpotrivă, trebuie să li se ofere mai multe responsabilități și să fie încurajați în misiunea de primi judecători ai dreptului comunitar; solicită, în consecință, examinarea unui sistem de „undă verde” care ar putea să includă răspunsurile propuse de judecătorii naționali la întrebările adresate Curții de Justiție, care ar putea să decidă într-o perioadă dată dacă să accepte hotărârea propusă sau să decidă pe cont propriu, în maniera unei curți de apel;

Legi mai bine adaptate în vederea aplicării lor de către judecătorii naționali

| 32. | ia act de crearea unui forum de discuții pe tema politicilor și practicilor UE în materie de justiție și solicită Comisiei să asigure transparența dezbaterilor din cadrul acestuia; ia notă de angajamentul pe care Comisia și l-a asumat de a prezenta în mod regulat un raport atât Parlamentului cât și Consiliului; |
| --- | --- |

32.

ia act de crearea unui forum de discuții pe tema politicilor și practicilor UE în materie de justiție și solicită Comisiei să asigure transparența dezbaterilor din cadrul acestuia; ia notă de angajamentul pe care Comisia și l-a asumat de a prezenta în mod regulat un raport atât Parlamentului cât și Consiliului;

| 33. | insistă asupra necesității de a folosi un limbaj mai clar în legislația comunitară și a unei coerențe terminologice sporite între instrumentele juridice; sprijină cu tărie folosirea proiectatului Cadru Comun de Referință în domeniul dreptului european al contractelor ca instrument superior de legiferare; |
| --- | --- |

33.

insistă asupra necesității de a folosi un limbaj mai clar în legislația comunitară și a unei coerențe terminologice sporite între instrumentele juridice; sprijină cu tărie folosirea proiectatului Cadru Comun de Referință în domeniul dreptului european al contractelor ca instrument superior de legiferare;

| 34. | susține cu tărie insistențele Comisiei ca statele membre să furnizeze în mod sistematic tabele comparative pentru a preciza modalitățile de punere în aplicare a directivelor comunitare în cadrul reglementărilor interne; este de acord că astfel de tabele pun la dispoziție informații valoroase la prețuri și eforturi minime; consideră, în plus, că tabelele comparative sporesc transparența aplicării dreptului comunitar, oferind judecătorilor naționali și părților din fața acestora o șansă realistă de a vedea dacă dreptul comunitar se află în spatele unei anumite norme naționale și să verifice pe cont propriu dacă aplicarea transpunerii s-a făcut corespunzător, iar, în caz afirmativ, să constate și modalitatea prin care a fost realizat acest lucru; |
| --- | --- |

34.

susține cu tărie insistențele Comisiei ca statele membre să furnizeze în mod sistematic tabele comparative pentru a preciza modalitățile de punere în aplicare a directivelor comunitare în cadrul reglementărilor interne; este de acord că astfel de tabele pun la dispoziție informații valoroase la prețuri și eforturi minime; consideră, în plus, că tabelele comparative sporesc transparența aplicării dreptului comunitar, oferind judecătorilor naționali și părților din fața acestora o șansă realistă de a vedea dacă dreptul comunitar se află în spatele unei anumite norme naționale și să verifice pe cont propriu dacă aplicarea transpunerii s-a făcut corespunzător, iar, în caz afirmativ, să constate și modalitatea prin care a fost realizat acest lucru;

*

* *

| 35. | încredințează președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție și raportul comisiei competente, Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție și Ombudsmanului European. |
| --- | --- |

35.

încredințează președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție și raportul comisiei competente, Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție și Ombudsmanului European.

---

(1)  JO C 53, 3.3.2005, p. 1.

(2)  JO C 267, 14.10.1991, p. 33.

(3)  JO C 273 E, 14.11.2003, p. 99.

(4)  JO L 24, 29.1.2008, p. 42.

(5)  În sensul prezentei rezoluții, trimiterile la dreptul comunitar includ și legislația Uniunii Europene.

(6)  JO C 53, 3.3.2005, p. 1, la p. 12.

(7)  Cauza C-50/00 P UPA [2002] Rec. I-6677, paragraful 41.

(8)  Cauza 294/83 „Les Verts”/Parlamentul European [1986] Rec 1339, punctul 23.

(9)  A se vedea, de exemplu, Regulamentul (CE) No 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a regulilor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (JO L 1, 4.1.2003, p. 1).

(10)  JO C 143, 11.6.2005, p. 1, paragraful 31.

(11)  Cauzele C-312/93 Peterbroeck [1995] Rec. I-4599, C-473/00 Cofidis [2002] Rec. I-10875 și C-168/05 Mostaza Claro [2006] Rec. I-10421.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/33

---

Miercuri, 9 iulie 2008Disputele Airbus/Boeing

P6_TA(2008)0353

Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind disputele din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii legate de presupusele subvenții acordate firmelor Airbus și Boeing

2009/C 294 E/07

Parlamentul European,

având în vedere disputele din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) dintre Uniunea Europeană (UE) și Statele Unite ale Americii (SUA) legate de presupusele subvenții acordate firmelor Airbus și Boeing,

având în vedere Rezoluția sa din 1 iunie 2006 privind relațiile economice transatlantice dintre UE și SUA (1),

având în vedere Rezoluția Senatului SUA (Rezoluția nr. 632) din 8 decembrie 2006, prin care SUA și UE sunt îndemnate să colaboreze pentru consolidarea pieței transatlantice,

având în vedere reuniunea la nivel înalt UE-SUA din 30 aprilie 2007,

având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât apreciază parteneriatul transatlantic dintre UE și SUA și sprijină politicile comerciale corecte și echilibrate în general; |
| --- | --- |

A.

întrucât apreciază parteneriatul transatlantic dintre UE și SUA și sprijină politicile comerciale corecte și echilibrate în general;

| B. | întrucât, în ultimul deceniu, relațiile economice transatlantice au cunoscut o perioadă de integrare fără precedent, investițiile europene în SUA reprezentând 75 % din totalul fluxului de investiții care a intrat în SUA în 2006, iar investițiile americane în Europa ridicându-se la o cifră record de 128 miliarde USD, adică 59 % din totalul investițiilor directe efectuate de SUA în străinătate în 2006; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în ultimul deceniu, relațiile economice transatlantice au cunoscut o perioadă de integrare fără precedent, investițiile europene în SUA reprezentând 75 % din totalul fluxului de investiții care a intrat în SUA în 2006, iar investițiile americane în Europa ridicându-se la o cifră record de 128 miliarde USD, adică 59 % din totalul investițiilor directe efectuate de SUA în străinătate în 2006;

| C. | întrucât importanța industriei aeronautice pentru ocuparea forței de muncă și crearea de locuri de muncă, în special în sectoarele cu personal cu înaltă calificare, precum și într-o gamă largă de alte sectoare industriale, pentru dezvoltarea regională și pentru cooperarea industrială transnațională în materie de tehnologie de ultimă generație este deosebit de importantă; |
| --- | --- |

C.

întrucât importanța industriei aeronautice pentru ocuparea forței de muncă și crearea de locuri de muncă, în special în sectoarele cu personal cu înaltă calificare, precum și într-o gamă largă de alte sectoare industriale, pentru dezvoltarea regională și pentru cooperarea industrială transnațională în materie de tehnologie de ultimă generație este deosebit de importantă;

| D. | întrucât, în industria aeronautică civilă, Airbus și Boeing dețin în prezent capacitatea de a proiecta și integra aeronave comerciale de mari dimensiuni și întrucât menținerea unei concurențe loiale și puternice este în interesul companiilor aeriene și al clienților acestora; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în industria aeronautică civilă, Airbus și Boeing dețin în prezent capacitatea de a proiecta și integra aeronave comerciale de mari dimensiuni și întrucât menținerea unei concurențe loiale și puternice este în interesul companiilor aeriene și al clienților acestora;

| E. | întrucât, în 1992, UE și SUA au semnat un acord bilateral privind comerțul cu aeronave civile de mari dimensiuni (acordul din 1992) prin care s-a instituit un spațiu de acțiune echilibrat, cu norme de reglementare a ajutorului de stat; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în 1992, UE și SUA au semnat un acord bilateral privind comerțul cu aeronave civile de mari dimensiuni (acordul din 1992) prin care s-a instituit un spațiu de acțiune echilibrat, cu norme de reglementare a ajutorului de stat;

| F. | întrucât UE a aderat în mod consecvent la spiritul și litera acordului din 1992 și a furnizat în mod regulat dovezi documentate privind respectarea acestui acord; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE a aderat în mod consecvent la spiritul și litera acordului din 1992 și a furnizat în mod regulat dovezi documentate privind respectarea acestui acord;

| G. | întrucât SUA și-au ignorat masiv obligațiile ce le revin în temeiul acordului din 1992, neraportând subvențiile acordate firmei Boeing, precum și oferind ajutoare care au depășit limitele convenite și acordând firmei Boeing subvenții interzise; |
| --- | --- |

G.

întrucât SUA și-au ignorat masiv obligațiile ce le revin în temeiul acordului din 1992, neraportând subvențiile acordate firmei Boeing, precum și oferind ajutoare care au depășit limitele convenite și acordând firmei Boeing subvenții interzise;

| H. | întrucât acordul din 1992 a menținut stabilitatea în sector până în 2004, când SUA au afirmat unilateral că se vor retrage din acest acord și au inițiat o procedură de litigiu la OMC împotriva UE, invocând o finanțare europeană rambursabilă care a fost pe deplin conformă cu acordul din 1992 și care a fost similară cu cea de care a beneficiat Boeing pentru dezvoltarea și fabricarea de piese mari pentru modelul său 787 în Japonia și în alte țări cu care riscurile au fost împărțite; |
| --- | --- |

H.

întrucât acordul din 1992 a menținut stabilitatea în sector până în 2004, când SUA au afirmat unilateral că se vor retrage din acest acord și au inițiat o procedură de litigiu la OMC împotriva UE, invocând o finanțare europeană rambursabilă care a fost pe deplin conformă cu acordul din 1992 și care a fost similară cu cea de care a beneficiat Boeing pentru dezvoltarea și fabricarea de piese mari pentru modelul său 787 în Japonia și în alte țări cu care riscurile au fost împărțite;

| I. | întrucât, în ciuda a numeroase eforturi depuse cu bunăcredință de către UE, până în prezent nu a fost posibil să se stabilească o bază corectă și echilibrată pentru o soluționare pe calea negocierilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în ciuda a numeroase eforturi depuse cu bunăcredință de către UE, până în prezent nu a fost posibil să se stabilească o bază corectă și echilibrată pentru o soluționare pe calea negocierilor;

| J. | întrucât Parlamentul își reafirmă sprijinul pentru deschiderea manifestată în permanență de Comisie spre o soluție echilibrată, găsită pe calea negocierilor, fără condiții prealabile; |
| --- | --- |

J.

întrucât Parlamentul își reafirmă sprijinul pentru deschiderea manifestată în permanență de Comisie spre o soluție echilibrată, găsită pe calea negocierilor, fără condiții prealabile;

| K. | întrucât un sprijin de stat echilibrat și corect acordat industriei aerospațiale pe ambele maluri ale Atlanticului a condus la intensificarea activităților de cercetare și inovare, la o mai mare siguranță, la o mai bună performanță de mediu și la eficiență în domeniul transportului aerian; |
| --- | --- |

K.

întrucât un sprijin de stat echilibrat și corect acordat industriei aerospațiale pe ambele maluri ale Atlanticului a condus la intensificarea activităților de cercetare și inovare, la o mai mare siguranță, la o mai bună performanță de mediu și la eficiență în domeniul transportului aerian;

| L. | întrucât finanțarea acordată de statele membre firmei Airbus este strict limitată, rambursabilă cu dobândă și, în mod clar, nu are niciun impact asupra capacității Boeing de a concura pe piață, deoarece Airbus a rambursat cu 40 % mai mult decât a primit de la guvernele statelor membre începând cu 1992 și, până în prezent, a rambursat în plus 7 miliarde EUR; |
| --- | --- |

L.

întrucât finanțarea acordată de statele membre firmei Airbus este strict limitată, rambursabilă cu dobândă și, în mod clar, nu are niciun impact asupra capacității Boeing de a concura pe piață, deoarece Airbus a rambursat cu 40 % mai mult decât a primit de la guvernele statelor membre începând cu 1992 și, până în prezent, a rambursat în plus 7 miliarde EUR;

| M. | întrucât UE contestă mai multe subvenții interzise și pasibile de acțiune judiciară acordate în SUA la nivel federal, de stat și local în beneficiul Boeing, totalizând 23,7 miliarde EUR sub formă de subvenții nerambursabile în ultimele două decenii și până în 2024; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE contestă mai multe subvenții interzise și pasibile de acțiune judiciară acordate în SUA la nivel federal, de stat și local în beneficiul Boeing, totalizând 23,7 miliarde EUR sub formă de subvenții nerambursabile în ultimele două decenii și până în 2024;

| N. | întrucât își reafirmă încrederea în importanța unei concurențe loiale și deschise în cadrul procedurilor de achiziții publice și a apreciat acordarea contractului pentru programul SUA de avioane cisternă societății Northrop Grumman European Aeronautic Defence and Space (EADS), pe baza unor criterii neutre menite să identifice și să procure echipamentul cel mai potrivit pentru Forțele Aeriene ale SUA; |
| --- | --- |

N.

întrucât își reafirmă încrederea în importanța unei concurențe loiale și deschise în cadrul procedurilor de achiziții publice și a apreciat acordarea contractului pentru programul SUA de avioane cisternă societății Northrop Grumman European Aeronautic Defence and Space (EADS), pe baza unor criterii neutre menite să identifice și să procure echipamentul cel mai potrivit pentru Forțele Aeriene ale SUA;

| O. | întrucât, cu toate acestea, ia act cu profundă îngrijorare atacurile înverșunate ale firmei Boeing, într-o încercare de a portretiza operațiunile EADS și anumite state membre drept „parteneri comerciali din domeniul aeronauticii nedemni de încredere” și drept un risc de securitate la adresa capacității de intervenție militară a SUA, mesaj care nu a trecut neobservat în Europa; |
| --- | --- |

O.

întrucât, cu toate acestea, ia act cu profundă îngrijorare atacurile înverșunate ale firmei Boeing, într-o încercare de a portretiza operațiunile EADS și anumite state membre drept „parteneri comerciali din domeniul aeronauticii nedemni de încredere” și drept un risc de securitate la adresa capacității de intervenție militară a SUA, mesaj care nu a trecut neobservat în Europa;

| P. | întrucât raportul Oficiului Guvernamental de Conturi (GAO), care susține contestația companiei Boeing la procedura de licitație este recunoscut drept o simplă evaluare a procesului de selecție, și nu a calităților aeronavei; întrucât își reafirmă convingerea că integritatea achizițiilor publice din cadrul Departamentului de Apărare al SUA va fi menținută la standardele actuale pentru toți competitorii, |
| --- | --- |

P.

întrucât raportul Oficiului Guvernamental de Conturi (GAO), care susține contestația companiei Boeing la procedura de licitație este recunoscut drept o simplă evaluare a procesului de selecție, și nu a calităților aeronavei; întrucât își reafirmă convingerea că integritatea achizițiilor publice din cadrul Departamentului de Apărare al SUA va fi menținută la standardele actuale pentru toți competitorii,

| 1. | adresează următoarele recomandări Comisiei, acționând în numele UE pentru apărarea intereselor statelor membre și ale industriei aeronautice civile din UE care fabrică aparate de mari dimensiuni:






  (a) | arlamentul solicită statelor membre și Comisiei să garanteze că orice acțiuni care vizează distorsionarea concurenței, cuprinse în cadrul legislației sau politicii executive, care pot să restricționeze în mod nejustificat capacitatea întreprinderilor din UE de a concura în cadrul programelor civile sau militare, ar trebui să fie tratate în mod adecvat de CE și statele membre; |
| --- | --- | --- |

1.

adresează următoarele recomandări Comisiei, acționând în numele UE pentru apărarea intereselor statelor membre și ale industriei aeronautice civile din UE care fabrică aparate de mari dimensiuni:

(a)

arlamentul solicită statelor membre și Comisiei să garanteze că orice acțiuni care vizează distorsionarea concurenței, cuprinse în cadrul legislației sau politicii executive, care pot să restricționeze în mod nejustificat capacitatea întreprinderilor din UE de a concura în cadrul programelor civile sau militare, ar trebui să fie tratate în mod adecvat de CE și statele membre;

| (b) | Parlamentul sprijină pe deplin apărarea intereselor UE în cadrul procedurilor de soluționare a litigiului în curs de la OMC și îndeamnă Comisia să își continue eforturile în această privință; cu toate acestea, se îndoiește că hotărârile OMC vor oferi prin ele însele soluția pe termen lung pe care o cere piața, ca bază pentru o viitoare concurență pașnică și loială în acest sector, pe care ar putea-o aduce, dimpotrivă, o soluție găsită pe calea negocierilor; |
| --- | --- |

(b)

Parlamentul sprijină pe deplin apărarea intereselor UE în cadrul procedurilor de soluționare a litigiului în curs de la OMC și îndeamnă Comisia să își continue eforturile în această privință; cu toate acestea, se îndoiește că hotărârile OMC vor oferi prin ele însele soluția pe termen lung pe care o cere piața, ca bază pentru o viitoare concurență pașnică și loială în acest sector, pe care ar putea-o aduce, dimpotrivă, o soluție găsită pe calea negocierilor;

| (c) | Parlamentul consideră că punctul de plecare pentru orice discuții ar trebui să fie reprezentat de o discuție în care să nu existe condiții preliminare în ceea ce privește negocierea, demonstrarea adevăratei intenții a ambelor părți de ajunge la un echilibru pragmatic între sprijinul UE furnizat aviației civile și sistemul militar-industrial american, care să reglementeze aceste aspecte ale implicării de stat, influențând în mod real existența unei concurențe cu adevărat echitabile; |
| --- | --- |

(c)

Parlamentul consideră că punctul de plecare pentru orice discuții ar trebui să fie reprezentat de o discuție în care să nu existe condiții preliminare în ceea ce privește negocierea, demonstrarea adevăratei intenții a ambelor părți de ajunge la un echilibru pragmatic între sprijinul UE furnizat aviației civile și sistemul militar-industrial american, care să reglementeze aceste aspecte ale implicării de stat, influențând în mod real existența unei concurențe cu adevărat echitabile;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și Președintelui și Congresului statelor Unite ale Americii. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și Președintelui și Congresului statelor Unite ale Americii.

---

(1)  PB C 298 E van 8.12.2006, blz. 235.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/35

---

Miercuri, 9 iulie 2008Planul strategic european pentru tehnologiile energetice

P6_TA(2008)0354

Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind Planul strategic european pentru tehnologiile energetice (2008/2005(INI))

2009/C 294 E/08

Parlamentul European,

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Un plan strategic european pentru tehnologiile energetice: Către un viitor cu emisii reduse de carbon” (COM(2007)0723) (Planul de comunicare SET),

având în vedere evaluarea completă a impactului (SEC(2007)1508), „Harta tehnologiei” (SEC(2007)1510) și „Harta capacităților” (SEC(2007)1511) care însoțesc Planul de comunicare SET,

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „De două ori 20 până în 2020: Șansa oferită Europei de schimbările climatice” (COM(2008)0030),

având în vedere evaluarea impactului pachetului de măsuri de punere în aplicare pentru îndeplinirea obiectivelor UE pentru anul 2020 privind schimbările climatice și energiile regenerabile (SEC(2008)0085),

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Sprijinirea demonstrației incipiente a producerii de energie electrică durabilă din combustibili fosili” (COM(2008)0013),

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Sprijinul pentru energia electrică din surse de energie regenerabilă” (SEC(2008)0057),

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „O politică energetică pentru Europa” (COM(2007)0001),

având în vedere comunicarea Comisiei „Reforme economice și competitivitate: principalele mesaje ale Raportului 2006 privind competitivitatea europeană” (COM(2006)0697),

având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (COM(2008)0019),

având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea îmbunătățirii și extinderii sistemului comunitar de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră (COM(2008)0016),

având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind stocarea geologică a dioxidului de carbon și de modificare a Directivelor 85/337/CEE și 96/61/CE ale Consiliului, a Directivelor 2000/60/EC, 2001/80/CE, 2004/35/CE, 2006/12/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 (COM(2008)0018),

având în vedere Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (1),

având în vedere Decizia 2006/976/Euratom a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific de punere în aplicare a celui de-al șaptelea program-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activitățile de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2007–2011) (2),

având în vedere Decizia nr. 1639/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 2006 de instituire a unui program-cadru pentru inovație și competitivitate (2007–2013) (3),

având în vedere propunerea de regulament al Consiliului de înființare a întreprinderii comune „Pile de combustie și hidrogen” (COM(2007)0571),

având în vedere rezoluția sa din 25 septembrie 2007 privind foaia de parcurs pentru energia regenerabilă în Europa (4),

având în vedere rezoluția sa din 31 ianuarie 2008 referitoare la planul de acțiune privind eficiența energetică: realizarea potențialului (5),

având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2008 privind Fondul mondial pentru eficiență energetică și energie regenerabilă (6),

având în vedere poziția sa din 11 martie 2008 privind Institutului european pentru inovare și tehnologie (7),

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Bruxelles din 8 și 9 martie 2007,

având în vedere concluziile Consiliului pentru transport, telecomunicații și energie din 28 februarie 2008 privind Planul strategic european pentru tehnologiile energetice,

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Bruxelles din 13 și 14 martie 2008,

având în vedere articolul 45 din Regulamentul de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0255/2008),

| A. | întrucât comunicări succesive ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei au subliniat faptul că obiectivele politicii europene în materie de energie și climă sunt abordarea problemei schimbărilor climatice, îmbunătățirea siguranței energetice și consolidarea competitivității economiei europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât comunicări succesive ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei au subliniat faptul că obiectivele politicii europene în materie de energie și climă sunt abordarea problemei schimbărilor climatice, îmbunătățirea siguranței energetice și consolidarea competitivității economiei europene;

| B. | întrucât schimbările climatice continuă să prezinte un pericol din ce în ce mai mare, iar dezbaterile COP14 de la Poznan și dezbaterile COP15 de la Copenhaga vor fi foarte importante pentru stabilirea unui acord internațional privind schimbările climatice de înlocuire a regimului Protocolului de la Kyoto; |
| --- | --- |

B.

întrucât schimbările climatice continuă să prezinte un pericol din ce în ce mai mare, iar dezbaterile COP14 de la Poznan și dezbaterile COP15 de la Copenhaga vor fi foarte importante pentru stabilirea unui acord internațional privind schimbările climatice de înlocuire a regimului Protocolului de la Kyoto;

| C. | întrucât Raportul Stern privind economia schimbărilor climatice recunoaște că prețul lipsei de acțiuni pentru atenuarea schimbărilor climatice depășește cu mult costurile pentru realizarea acestor acțiuni; |
| --- | --- |

C.

întrucât Raportul Stern privind economia schimbărilor climatice recunoaște că prețul lipsei de acțiuni pentru atenuarea schimbărilor climatice depășește cu mult costurile pentru realizarea acestor acțiuni;

| D. | întrucât dependența Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili ar putea crește până la 65 % din totalul consumului până în 2030; |
| --- | --- |

D.

întrucât dependența Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili ar putea crește până la 65 % din totalul consumului până în 2030;

| E. | întrucât Comisia a estimat că UE va avea nevoie de 70 miliarde EUR pe an până în 2020 pentru a atinge obiectivele UE privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și energiile regenerabile; |
| --- | --- |

E.

întrucât Comisia a estimat că UE va avea nevoie de 70 miliarde EUR pe an până în 2020 pentru a atinge obiectivele UE privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și energiile regenerabile;

| F. | întrucât îmbunătățirea eficienței energetice constituie una dintre măsurile de reducere a gazelor cu efect de seră care prezintă cel mai bun raport costuri-beneficii; |
| --- | --- |

F.

întrucât îmbunătățirea eficienței energetice constituie una dintre măsurile de reducere a gazelor cu efect de seră care prezintă cel mai bun raport costuri-beneficii;

| G. | întrucât cercetarea și dezvoltarea tehnologică sunt esențiale pentru atingerea obiectivelor politicii europene în materie de energie; |
| --- | --- |

G.

întrucât cercetarea și dezvoltarea tehnologică sunt esențiale pentru atingerea obiectivelor politicii europene în materie de energie;

| H. | întrucât o mai bună sinergie în privința cercetării europene în domeniul tehnologiilor energetice ale viitorului nu poate decât să încurajeze creșterea economică durabilă, să contribuie la avantajul comparativ al economiei europene, să amelioreze ocuparea forței de muncă și să permită, astfel, atingerea obiectivelor strategiei de la Lisabona și combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

H.

întrucât o mai bună sinergie în privința cercetării europene în domeniul tehnologiilor energetice ale viitorului nu poate decât să încurajeze creșterea economică durabilă, să contribuie la avantajul comparativ al economiei europene, să amelioreze ocuparea forței de muncă și să permită, astfel, atingerea obiectivelor strategiei de la Lisabona și combaterea schimbărilor climatice;

| I. | întrucât cel de-al șaptelea program-cadru (FP7) alocă cercetării energetice doar 2, 3 miliarde EUR pentru perioada de programare de șapte ani; |
| --- | --- |

I.

întrucât cel de-al șaptelea program-cadru (FP7) alocă cercetării energetice doar 2, 3 miliarde EUR pentru perioada de programare de șapte ani;

| J. | întrucât investițiile sectorului privat în cercetarea privind tehnologiile energetice sunt foarte limitate în Uniunea Europeană în comparație cu eforturile depuse de concurenții din țările terțe precum și de alte sectoare industriale europene; |
| --- | --- |

J.

întrucât investițiile sectorului privat în cercetarea privind tehnologiile energetice sunt foarte limitate în Uniunea Europeană în comparație cu eforturile depuse de concurenții din țările terțe precum și de alte sectoare industriale europene;

| K. | întrucât bugetele publice și private pentru cercetare energetică din UE au scăzut substanțial din anii 80; întrucât Europa are performanțe slabe atunci când se compară indicatorii privind inovația bazați pe nivelurile fondurilor pentru cercetarea tehnologică la nivel internațional; |
| --- | --- |

K.

întrucât bugetele publice și private pentru cercetare energetică din UE au scăzut substanțial din anii 80; întrucât Europa are performanțe slabe atunci când se compară indicatorii privind inovația bazați pe nivelurile fondurilor pentru cercetarea tehnologică la nivel internațional;

| L. | întrucât intervenția publică pentru sprijinirea tehnologiilor energetice noi, mai puțin poluante este necesară și justificată, deoarece acestea sunt mai costisitoare într-o primă fază decât cele pe care le înlocuiesc și, prin urmare, la momentul inițial al intrării pe piață, este posibil să nu fie însoțite de profituri comerciale pe termen scurt și nici prețuri mai bune pentru consumatori, |
| --- | --- |

L.

întrucât intervenția publică pentru sprijinirea tehnologiilor energetice noi, mai puțin poluante este necesară și justificată, deoarece acestea sunt mai costisitoare într-o primă fază decât cele pe care le înlocuiesc și, prin urmare, la momentul inițial al intrării pe piață, este posibil să nu fie însoțite de profituri comerciale pe termen scurt și nici prețuri mai bune pentru consumatori,

Necesitatea unui Plan strategic pentru tehnologiile energetice

| 1. | salută Planul strategic european pentru tehnologiile energetice (SET); consideră că o politică europeană privind tehnologia energetică, însoțită de un sprijin financiar adecvat, este fundamentală pentru atingerea obiectivelor UE privind energia și schimbările climatice pentru anul 2020; |
| --- | --- |

1.

salută Planul strategic european pentru tehnologiile energetice (SET); consideră că o politică europeană privind tehnologia energetică, însoțită de un sprijin financiar adecvat, este fundamentală pentru atingerea obiectivelor UE privind energia și schimbările climatice pentru anul 2020;

| 2. | subliniază faptul că UE trebuie să îndeplinească obiectivele privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, eficiența energetică și energia regenerabilă până în 2020, menținând în același timp o economie competitivă și durabilă; consideră că dezvoltarea și punerea în practică a tehnologiilor energetice inovatoare, ieftine, cu emisii reduse de carbon, a eficienței energetice și a energiilor regenerabile sunt esențiale pentru diminuarea costurilor de reducere a emisiilor, crearea unor piețe noi pentru industria UE și garantarea unor angajamente la nivel mondial în vederea combaterii schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că UE trebuie să îndeplinească obiectivele privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, eficiența energetică și energia regenerabilă până în 2020, menținând în același timp o economie competitivă și durabilă; consideră că dezvoltarea și punerea în practică a tehnologiilor energetice inovatoare, ieftine, cu emisii reduse de carbon, a eficienței energetice și a energiilor regenerabile sunt esențiale pentru diminuarea costurilor de reducere a emisiilor, crearea unor piețe noi pentru industria UE și garantarea unor angajamente la nivel mondial în vederea combaterii schimbărilor climatice;

| 3. | consideră că pentru atingerea acestor obiective este esențială reducerea costurilor energiei nepoluante și stimularea inovației în sectorul energiei; consideră, în acest sens, că este necesară ameliorarea procesului de transfer tehnologic de la centrele de cercetare către întreprinderi, reducerea perioadelor de introducere pe piață, eliminarea actualei inerții tehnologice și de reglementare și îmbunătățirea interconectării rețelelor; |
| --- | --- |

3.

consideră că pentru atingerea acestor obiective este esențială reducerea costurilor energiei nepoluante și stimularea inovației în sectorul energiei; consideră, în acest sens, că este necesară ameliorarea procesului de transfer tehnologic de la centrele de cercetare către întreprinderi, reducerea perioadelor de introducere pe piață, eliminarea actualei inerții tehnologice și de reglementare și îmbunătățirea interconectării rețelelor;

| 4. | consideră că noile tehnologii, în special tehnologiile privind energiile regenerabile și eficiența energetică, sunt necesare, de asemenea, pentru a facilita diversificarea resurselor energetice, reducerea cererii de energie și asigurarea unor metode mai puțin poluante și mai sigure de utilizare a resurselor autohtone, favorizând siguranța aprovizionării cu energie; invită Comisia să realizeze o evaluare a resurselor energetice ale UE; |
| --- | --- |

4.

consideră că noile tehnologii, în special tehnologiile privind energiile regenerabile și eficiența energetică, sunt necesare, de asemenea, pentru a facilita diversificarea resurselor energetice, reducerea cererii de energie și asigurarea unor metode mai puțin poluante și mai sigure de utilizare a resurselor autohtone, favorizând siguranța aprovizionării cu energie; invită Comisia să realizeze o evaluare a resurselor energetice ale UE;

| 5. | consideră că Planul SET ar trebui să sprijine o gamă largă de activități care promovează dezbaterile publice privind avantajele diferitelor noi tehnologii energetice, în special prin educarea consumatorului și campanii de informare; |
| --- | --- |

5.

consideră că Planul SET ar trebui să sprijine o gamă largă de activități care promovează dezbaterile publice privind avantajele diferitelor noi tehnologii energetice, în special prin educarea consumatorului și campanii de informare;

| 6. | consideră că tehnologiile energetice mai ieftine, mai eficiente și cu emisii reduse de carbon pot contribui la stabilirea unui nou acord internațional privind schimbările climatice care să înlocuiască regimul Protocolului de la Kyoto; |
| --- | --- |

6.

consideră că tehnologiile energetice mai ieftine, mai eficiente și cu emisii reduse de carbon pot contribui la stabilirea unui nou acord internațional privind schimbările climatice care să înlocuiască regimul Protocolului de la Kyoto;

Coordonare și planificare strategică

| 7. | subliniază necesitatea consolidării coordonării tehnologiilor energetice strategice la diferite nivele și între diferiți parteneri; de asemenea, subliniază necesitatea evitării birocrației excesive, a asigurării simplității și clarității și a garantării unei ample participări a tuturor partenerilor potențiali pentru îmbunătățirea coordonării, de exemplu prin intermediul Grupului director al Comunității Europene și al Alianței europene pentru cercetare în domeniul energetic, care au fost propuse și care ar trebui să fie deschise tuturor centrelor europene de cercetare indiferent de dimensiunile sau resursele acestora; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea consolidării coordonării tehnologiilor energetice strategice la diferite nivele și între diferiți parteneri; de asemenea, subliniază necesitatea evitării birocrației excesive, a asigurării simplității și clarității și a garantării unei ample participări a tuturor partenerilor potențiali pentru îmbunătățirea coordonării, de exemplu prin intermediul Grupului director al Comunității Europene și al Alianței europene pentru cercetare în domeniul energetic, care au fost propuse și care ar trebui să fie deschise tuturor centrelor europene de cercetare indiferent de dimensiunile sau resursele acestora;

| 8. | sprijină crearea unui Grup director la nivel înalt și a unui sistem de informare transparent și accesibil în domeniul tehnologiilor energetice, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, și solicită Comisiei să informeze periodic Parlamentul în legătură cu crearea acestui grup și activitatea sa și cu strategia privind informarea; |
| --- | --- |

8.

sprijină crearea unui Grup director la nivel înalt și a unui sistem de informare transparent și accesibil în domeniul tehnologiilor energetice, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, și solicită Comisiei să informeze periodic Parlamentul în legătură cu crearea acestui grup și activitatea sa și cu strategia privind informarea;

| 9. | atrage atenția asupra faptului că instrumentele dezvoltate în temeiul programelor-cadru (ERA-NET, NoE, ETP) ar putea fi utilizate în vederea sprijinirii viitorului Sistem european de informare în domeniul tehnologiilor energetice; |
| --- | --- |

9.

atrage atenția asupra faptului că instrumentele dezvoltate în temeiul programelor-cadru (ERA-NET, NoE, ETP) ar putea fi utilizate în vederea sprijinirii viitorului Sistem european de informare în domeniul tehnologiilor energetice;

| 10. | subliniază faptul că o cooperare coordonată cu statele membre este esențială pentru atingerea obiectivelor prevăzute, maximizarea beneficiilor și reducerea costurilor; consideră că instrumentele comunitare utilizate la nivel național, cum ar fi fondurile structurale, pot consolida capacitatea de cercetare, dezvoltare și inovație în aceste domenii; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că o cooperare coordonată cu statele membre este esențială pentru atingerea obiectivelor prevăzute, maximizarea beneficiilor și reducerea costurilor; consideră că instrumentele comunitare utilizate la nivel național, cum ar fi fondurile structurale, pot consolida capacitatea de cercetare, dezvoltare și inovație în aceste domenii;

| 11. | subliniază importanța deosebită de a îmbunătăți coordonarea cu țări terțe și de a consolida cooperarea internațională în vederea implementării unei strategii coerente și diferențiate în ceea ce privește economiile dezvoltate, în curs de dezvoltare sau emergente; |
| --- | --- |

11.

subliniază importanța deosebită de a îmbunătăți coordonarea cu țări terțe și de a consolida cooperarea internațională în vederea implementării unei strategii coerente și diferențiate în ceea ce privește economiile dezvoltate, în curs de dezvoltare sau emergente;

| 12. | subliniază faptul că trebuie extinsă capacitatea bazei de cercetare a UE și că este esențială ameliorarea pregătirii și formării pentru furnizarea de resurse umane suficiente și de calitate necesare pentru a profita din plin de oportunitățile oferite de noile tehnologii; consideră că o abordare integrată a programelor specifice din cadrul FP7 ar fi avantajoasă în această privință; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că trebuie extinsă capacitatea bazei de cercetare a UE și că este esențială ameliorarea pregătirii și formării pentru furnizarea de resurse umane suficiente și de calitate necesare pentru a profita din plin de oportunitățile oferite de noile tehnologii; consideră că o abordare integrată a programelor specifice din cadrul FP7 ar fi avantajoasă în această privință;

| 13. | atrage atenția asupra posibilului risc de suprapunere a noilor inițiative; invită Comisia să analizeze modul în care noile inițiative industriale europene (IIE) se vor alătura programelor existente, inclusiv FP7 și, în special, platformele tehnologice europene și inițiativele tehnologice comune stabilite în cadrul FP7, Programul-cadru de competitivitate și inovare (PCI) și îndeosebi Institutului european de inovare și tehnologie și Comunitățile acestuia pentru cunoaștere și informație (CCI), privind schimbările climatice și energia; îndeamnă Comisia să explice modul în care IIE vor sprijini sinergia dintre activitățile la nivel național și cele de la nivel european; |
| --- | --- |

13.

atrage atenția asupra posibilului risc de suprapunere a noilor inițiative; invită Comisia să analizeze modul în care noile inițiative industriale europene (IIE) se vor alătura programelor existente, inclusiv FP7 și, în special, platformele tehnologice europene și inițiativele tehnologice comune stabilite în cadrul FP7, Programul-cadru de competitivitate și inovare (PCI) și îndeosebi Institutului european de inovare și tehnologie și Comunitățile acestuia pentru cunoaștere și informație (CCI), privind schimbările climatice și energia; îndeamnă Comisia să explice modul în care IIE vor sprijini sinergia dintre activitățile la nivel național și cele de la nivel european;

| 14. | reiterează faptul că Planul SET trebuie să consolideze cercetarea energetică și capacitatea de inovație la nivel european; este de acord cu poziția Comisiei care susține că o parte a soluției este crearea de infrastructuri pan-europene de cercetare; solicită, așadar, Forumului strategic european privind infrastructurile de cercetare (FSEIC) să analizeze necesitatea infrastructurilor de cercetare europene în domeniul tehnologiilor energetice inovatoare, cum ar fi tehnologiile referitoare la energiile regenerabile; |
| --- | --- |

14.

reiterează faptul că Planul SET trebuie să consolideze cercetarea energetică și capacitatea de inovație la nivel european; este de acord cu poziția Comisiei care susține că o parte a soluției este crearea de infrastructuri pan-europene de cercetare; solicită, așadar, Forumului strategic european privind infrastructurile de cercetare (FSEIC) să analizeze necesitatea infrastructurilor de cercetare europene în domeniul tehnologiilor energetice inovatoare, cum ar fi tehnologiile referitoare la energiile regenerabile;

| 15. | consideră că rețelele energetice transeuropene și simplificarea procedurilor de autorizare în acest sector joacă un rol fundamental în politica energetică strategică a UE; |
| --- | --- |

15.

consideră că rețelele energetice transeuropene și simplificarea procedurilor de autorizare în acest sector joacă un rol fundamental în politica energetică strategică a UE;

Cercetarea și transferul de tehnologie

| 16. | subliniază faptul că necesitatea coordonării trebuie extinsă la diferitele domenii științifice și tehnologice, care, datorită naturii lor multidisciplinare, au un rol în cercetarea și dezvoltarea tehnologiilor energetice; subliniază, în acest sens, necesitatea promovării cercetării în științele de bază, cum ar fi biologia, informatica, știința materialelor, macrotehnologiile, etc.; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că necesitatea coordonării trebuie extinsă la diferitele domenii științifice și tehnologice, care, datorită naturii lor multidisciplinare, au un rol în cercetarea și dezvoltarea tehnologiilor energetice; subliniază, în acest sens, necesitatea promovării cercetării în științele de bază, cum ar fi biologia, informatica, știința materialelor, macrotehnologiile, etc.;

| 17. | solicită Comisiei să aibă în vedere potențialul de utilizare a tehnologiilor energetice în statele membre care au aderat mai recent și să introducă mecanisme de sprijin pe baza politicilor UE; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei să aibă în vedere potențialul de utilizare a tehnologiilor energetice în statele membre care au aderat mai recent și să introducă mecanisme de sprijin pe baza politicilor UE;

| 18. | subliniază necesitatea ameliorării transferului tehnologiilor de la centrele de cercetare la întreprinderi; recomandă ca noul Institutul european de inovare și tehnologie să aibă un rol în acest domeniu; |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea ameliorării transferului tehnologiilor de la centrele de cercetare la întreprinderi; recomandă ca noul Institutul european de inovare și tehnologie să aibă un rol în acest domeniu;

| 19. | îndeamnă sectorul privat să investească mai mult în cercetare și să își asume riscuri mai mari, condiții absolut necesare pentru ca UE să fie un lider în acest domeniu; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă sectorul privat să investească mai mult în cercetare și să își asume riscuri mai mari, condiții absolut necesare pentru ca UE să fie un lider în acest domeniu;

Inițiative industriale europene

| 20. | consideră că este nevoie de un sprijin sporit pentru tehnologiile cu emisii reduse de carbon și pentru tehnologiile noi, descentralizate și regenerabile în faza de demonstrație și comercializare și în consecință salută IIE propuse; cu toate acestea, subliniază, de asemenea, necesitatea consolidării sprijinului acordat C&D în cazul tehnologiilor care vor fi necesare pe un termen mai lung, punând accentul pe tehnologiile cu importanță strategică, cum ar fi tehnologiile privind energia solară, care pot deschide drumul către o Europă independentă din punct de vedere energetic pe termen lung; |
| --- | --- |

20.

consideră că este nevoie de un sprijin sporit pentru tehnologiile cu emisii reduse de carbon și pentru tehnologiile noi, descentralizate și regenerabile în faza de demonstrație și comercializare și în consecință salută IIE propuse; cu toate acestea, subliniază, de asemenea, necesitatea consolidării sprijinului acordat C&D în cazul tehnologiilor care vor fi necesare pe un termen mai lung, punând accentul pe tehnologiile cu importanță strategică, cum ar fi tehnologiile privind energia solară, care pot deschide drumul către o Europă independentă din punct de vedere energetic pe termen lung;

| 21. | consideră că IIE ar trebui orientate spre zonele cu potențialul cel mai mare de susținere a îndeplinirii obiectivelor UE privind schimbările climatice, eficiența energetică și energia regenerabilă în mod durabil, la costuri reduse și pentru reproducerea lor pe termen lung; |
| --- | --- |

21.

consideră că IIE ar trebui orientate spre zonele cu potențialul cel mai mare de susținere a îndeplinirii obiectivelor UE privind schimbările climatice, eficiența energetică și energia regenerabilă în mod durabil, la costuri reduse și pentru reproducerea lor pe termen lung;

| 22. | solicită ca în momentul stabilirii priorităților în cadrul IIE să fie luate în considerare ciclul de viață al fiecărei tehnologii și efectele sale asupra mediului la fiecare etapă a proceselor de producție; solicită să fie luată în considerare posibilitatea de transfer al acestor tehnologii către economiile în curs de dezvoltare în vederea reducerii decalajului tehnologic; |
| --- | --- |

22.

solicită ca în momentul stabilirii priorităților în cadrul IIE să fie luate în considerare ciclul de viață al fiecărei tehnologii și efectele sale asupra mediului la fiecare etapă a proceselor de producție; solicită să fie luată în considerare posibilitatea de transfer al acestor tehnologii către economiile în curs de dezvoltare în vederea reducerii decalajului tehnologic;

| 23. | solicită consolidarea transferului tehnologic cu țările dezvoltate și crearea unor cooperări științifice cu respectivele țări pentru dezvoltarea de noi tehnologii energetice; |
| --- | --- |

23.

solicită consolidarea transferului tehnologic cu țările dezvoltate și crearea unor cooperări științifice cu respectivele țări pentru dezvoltarea de noi tehnologii energetice;

| 24. | sprijină propunerea Comisiei conform căreia IIE ar trebui dezvoltate diferit pentru a răspunde nevoilor anumitor tehnologii; consideră că o astfel de flexibilitate ar permite dezvoltarea alianțelor strategice între statele membre, autoritățile locale și regionale, centrele de cercetare și sectorul privat pentru dezvoltarea anumitor tehnologii; invită aceste organisme să colaboreze în vederea elaborării urgente a unor propuneri detaliate de IIE; |
| --- | --- |

24.

sprijină propunerea Comisiei conform căreia IIE ar trebui dezvoltate diferit pentru a răspunde nevoilor anumitor tehnologii; consideră că o astfel de flexibilitate ar permite dezvoltarea alianțelor strategice între statele membre, autoritățile locale și regionale, centrele de cercetare și sectorul privat pentru dezvoltarea anumitor tehnologii; invită aceste organisme să colaboreze în vederea elaborării urgente a unor propuneri detaliate de IIE;

| 25. | sprijină IIE propuse privind energia eoliană, solară, bioenergia, captarea, transportul și stocarea CO2, rețeaua electrică și fisiunea nucleară; |
| --- | --- |

25.

sprijină IIE propuse privind energia eoliană, solară, bioenergia, captarea, transportul și stocarea CO2, rețeaua electrică și fisiunea nucleară;

| 26. | solicită, în special, intensificarea cercetării în domeniul biocombustibililor pentru a garanta că impactul global asupra mediului al producerii acestor combustibili este benefic; |
| --- | --- |

26.

solicită, în special, intensificarea cercetării în domeniul biocombustibililor pentru a garanta că impactul global asupra mediului al producerii acestor combustibili este benefic;

| 27. | atrage atenția asupra importanței dezvoltării la scară largă a conversiei biomasei în gaz în vederea producerii de hidrogen și combustibili lichizi sintetici pentru a pune în aplicare tehnologii de transport durabile; |
| --- | --- |

27.

atrage atenția asupra importanței dezvoltării la scară largă a conversiei biomasei în gaz în vederea producerii de hidrogen și combustibili lichizi sintetici pentru a pune în aplicare tehnologii de transport durabile;

| 28. | subliniază faptul că IIE privind fisiunea nucleară ar trebui să facă posibilă continuitatea și să includă activitatea de cercetare și dezvoltare privind tehnologiile de generare de a treia și a patra generație; |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că IIE privind fisiunea nucleară ar trebui să facă posibilă continuitatea și să includă activitatea de cercetare și dezvoltare privind tehnologiile de generare de a treia și a patra generație;

| 29. | regretă faptul că Planul SET se concentrează, în special asupra măsurilor axate pe ofertă și neglijează măsurile pentru reducerea cererii de energie, cum ar fi economia de energie și eficiența energetică; |
| --- | --- |

29.

regretă faptul că Planul SET se concentrează, în special asupra măsurilor axate pe ofertă și neglijează măsurile pentru reducerea cererii de energie, cum ar fi economia de energie și eficiența energetică;

| 30. | subliniază faptul că eficiența energetică ar trebui să se regăsească mai mult în Planul SET, întrucât aceasta constituie zona cu potențialul cel mai mare de reduceri rentabile ale emisiilor pe termen mediu, în special în sectorul construcțiilor, care deține 40 % din consumul total de energie al UE; invită, așadar, Comisia să adauge tehnologiile privind eficiența energetică, inclusiv cogenerarea și poligenerarea, la zonele acoperite de IIE; susține includerea eficienței energetice în cadrul priorităților stabilite de IIE; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că eficiența energetică ar trebui să se regăsească mai mult în Planul SET, întrucât aceasta constituie zona cu potențialul cel mai mare de reduceri rentabile ale emisiilor pe termen mediu, în special în sectorul construcțiilor, care deține 40 % din consumul total de energie al UE; invită, așadar, Comisia să adauge tehnologiile privind eficiența energetică, inclusiv cogenerarea și poligenerarea, la zonele acoperite de IIE; susține includerea eficienței energetice în cadrul priorităților stabilite de IIE;

| 31. | solicită Comisiei să studieze posibilitatea extinderii inițiativelor industriale europene propuse la alte sectoare cu potențial mare de reducere a emisiilor, cum ar fi cogenerarea, hidrogenul, sectorul construcțiilor și locuințelor, sistemele de încălzire și răcire, ameliorarea infrastructurilor de stocare și distribuție a energiei și interconectarea rețelelor; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei să studieze posibilitatea extinderii inițiativelor industriale europene propuse la alte sectoare cu potențial mare de reducere a emisiilor, cum ar fi cogenerarea, hidrogenul, sectorul construcțiilor și locuințelor, sistemele de încălzire și răcire, ameliorarea infrastructurilor de stocare și distribuție a energiei și interconectarea rețelelor;

| 32. | consideră că dezvoltarea tehnologiei de captare și stocare a carbonului (CSC) ar putea avea un rol în reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, cu condiția garantării eficienței și siguranței acestei tehnologii; îndeamnă Comisia să faciliteze realizarea a cel mult 12 proiecte demonstrative propuse complete de CSC în cadrul IIE; atrage atenția asupra faptului că sprijinirea tehnologiilor nepoluante pe bază de cărbune va face mai ușoară și mai puțin costisitoare desfășurarea CSC, cu posibilitatea ca acesta să devină obligatorie în viitor; |
| --- | --- |

32.

consideră că dezvoltarea tehnologiei de captare și stocare a carbonului (CSC) ar putea avea un rol în reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, cu condiția garantării eficienței și siguranței acestei tehnologii; îndeamnă Comisia să faciliteze realizarea a cel mult 12 proiecte demonstrative propuse complete de CSC în cadrul IIE; atrage atenția asupra faptului că sprijinirea tehnologiilor nepoluante pe bază de cărbune va face mai ușoară și mai puțin costisitoare desfășurarea CSC, cu posibilitatea ca acesta să devină obligatorie în viitor;

Finanțare

| 33. | așteaptă comunicarea propusă de Comisie privind finanțarea noilor tehnologii cu emisii reduse de carbon și a tehnologiilor pentru CSC; regretă faptul că această comunicare nu a fost publicată odată cu Planul SET; |
| --- | --- |

33.

așteaptă comunicarea propusă de Comisie privind finanțarea noilor tehnologii cu emisii reduse de carbon și a tehnologiilor pentru CSC; regretă faptul că această comunicare nu a fost publicată odată cu Planul SET;

| 34. | subliniază faptul că Planul SET nu ar trebui finanțat prin realocarea fondurilor destinate domeniului energetic în cadrul FP7 sau PCI; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că Planul SET nu ar trebui finanțat prin realocarea fondurilor destinate domeniului energetic în cadrul FP7 sau PCI;

| 35. | consideră că, având în vedere prioritatea acordată chestiunilor privind schimbările climatice și energia, sunt necesare resurse UE suplimentare semnificative pentru tehnologiile privind eficiența energetică și energiile regenerabile și acestea ar trebui desfășurate pentru a susține îndeplinirea obiectivelor UE pentru anul 2020; |
| --- | --- |

35.

consideră că, având în vedere prioritatea acordată chestiunilor privind schimbările climatice și energia, sunt necesare resurse UE suplimentare semnificative pentru tehnologiile privind eficiența energetică și energiile regenerabile și acestea ar trebui desfășurate pentru a susține îndeplinirea obiectivelor UE pentru anul 2020;

| 36. | încurajează Comisia să asigure urgent o finanțare adecvată și sprijin pentru cercetare și dezvoltare, demonstrația și comercializarea noilor tehnologii cu emisii reduse și fără emisii de carbon, astfel încât, începând cu anul 2009, cel puțin 2 miliarde EUR pe an, din bugetul UE, să se cheltuiască în vederea sprijinirii acestor tehnologii independent de FP7 și PCI; de asemenea, invită Comisia să înainteze propuneri de resurse suplimentare în revizuirea intermediară a cadrului financiar 2007-2013; |
| --- | --- |

36.

încurajează Comisia să asigure urgent o finanțare adecvată și sprijin pentru cercetare și dezvoltare, demonstrația și comercializarea noilor tehnologii cu emisii reduse și fără emisii de carbon, astfel încât, începând cu anul 2009, cel puțin 2 miliarde EUR pe an, din bugetul UE, să se cheltuiască în vederea sprijinirii acestor tehnologii independent de FP7 și PCI; de asemenea, invită Comisia să înainteze propuneri de resurse suplimentare în revizuirea intermediară a cadrului financiar 2007-2013;

| 37. | consideră că este importantă o mai bună și intensă utilizare a resurselor, atât a celor financiare, cât și a celor umane, în vederea accelerării dezvoltării și a punerii în practică a tehnologiilor nepoluante ale viitorului; |
| --- | --- |

37.

consideră că este importantă o mai bună și intensă utilizare a resurselor, atât a celor financiare, cât și a celor umane, în vederea accelerării dezvoltării și a punerii în practică a tehnologiilor nepoluante ale viitorului;

| 38. | subliniază faptul că este necesară mărirea capacității UE în materie de cercetare; solicită, prin urmare, majorarea fondurilor pentru resurse umane și formare în sectorul tehnologiilor energetice; solicită, de asemenea, o mai bună coordonare a instrumentelor financiare comunitare și naționale pentru sprijinirea formării și cercetării, în special în privința celui de-al șaptelea program-cadru; |
| --- | --- |

38.

subliniază faptul că este necesară mărirea capacității UE în materie de cercetare; solicită, prin urmare, majorarea fondurilor pentru resurse umane și formare în sectorul tehnologiilor energetice; solicită, de asemenea, o mai bună coordonare a instrumentelor financiare comunitare și naționale pentru sprijinirea formării și cercetării, în special în privința celui de-al șaptelea program-cadru;

| 39. | susține, în lumina necesității unei mai mari complementarități între fondurile UE, propunerile din comunicarea Comisiei intitulată „Regiuni europene competitive prin cercetare și inovație” (COM(2007)0474); salută, în acest context, ghidul practic al Comisiei privind coordonarea fondurilor comunitare din surse regionale, naționale, ale UE și ale Băncii Europene de Investiții (BEI) în domeniul cercetării, dezvoltării și inovației; susține punctul de vedere al Comisiei potrivit căruia trebuie să se comunice mai clar părților interesate dispozițiile articolului 54 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului privind utilizarea fondurilor din două surse comunitare diferite pentru același set de costuri eligibile (8); |
| --- | --- |

39.

susține, în lumina necesității unei mai mari complementarități între fondurile UE, propunerile din comunicarea Comisiei intitulată „Regiuni europene competitive prin cercetare și inovație” (COM(2007)0474); salută, în acest context, ghidul practic al Comisiei privind coordonarea fondurilor comunitare din surse regionale, naționale, ale UE și ale Băncii Europene de Investiții (BEI) în domeniul cercetării, dezvoltării și inovației; susține punctul de vedere al Comisiei potrivit căruia trebuie să se comunice mai clar părților interesate dispozițiile articolului 54 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului privind utilizarea fondurilor din două surse comunitare diferite pentru același set de costuri eligibile (8);

| 40. | îndeamnă Comisia să explice, atunci când prezintă planul financiar, situațiile în care acțiunile comune ale UE furnizează o valoare adăugată în diferitele sectoare tehnologice și să identifice contribuția fiecărei evoluții tehnologice în legătură cu durabilitatea; |
| --- | --- |

40.

îndeamnă Comisia să explice, atunci când prezintă planul financiar, situațiile în care acțiunile comune ale UE furnizează o valoare adăugată în diferitele sectoare tehnologice și să identifice contribuția fiecărei evoluții tehnologice în legătură cu durabilitatea;

| 41. | atrage atenția asupra necesității desfășurării resurselor în parteneriat cu industria, în vederea susținerii investițiilor din sectorul privat în noile tehnologii cu un nivel scăzut de carbon; subliniază necesitatea unei viziuni clare pe termen lung și a unui cadru financiar, sprijinit de instituții financiare precum BEI, pentru a oferi partenerilor din sectorul privat suficientă siguranță pentru a face investiții; subliniază necesitatea implicării IMM-urilor, în special în tehnologiile destinate sistemelor dispersate de aprovizionare cu energie; |
| --- | --- |

41.

atrage atenția asupra necesității desfășurării resurselor în parteneriat cu industria, în vederea susținerii investițiilor din sectorul privat în noile tehnologii cu un nivel scăzut de carbon; subliniază necesitatea unei viziuni clare pe termen lung și a unui cadru financiar, sprijinit de instituții financiare precum BEI, pentru a oferi partenerilor din sectorul privat suficientă siguranță pentru a face investiții; subliniază necesitatea implicării IMM-urilor, în special în tehnologiile destinate sistemelor dispersate de aprovizionare cu energie;

| 42. | constată că, în temeiul propunerii de revizuire a Schemei de comercializare a certificatelor de emisii UE, veniturile rezultate din licitații ar putea constitui o sursă importantă de finanțare pentru consolidarea securității furnizării de energie în UE și în același timp pentru atingerea obiectivelor sale privind schimbările climatice, eficiența energetică și energiile regenerabile; |
| --- | --- |

42.

constată că, în temeiul propunerii de revizuire a Schemei de comercializare a certificatelor de emisii UE, veniturile rezultate din licitații ar putea constitui o sursă importantă de finanțare pentru consolidarea securității furnizării de energie în UE și în același timp pentru atingerea obiectivelor sale privind schimbările climatice, eficiența energetică și energiile regenerabile;

*

* *

| 43. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

43.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 412, 30.12.2006, p. 1.

(2)  JO L 400, 30.12.2006, p. 404.

(3)  JO L 310, 9.11.2006, p. 15.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0406.

(5)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0033.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0096.

(7)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0081.

(8)  JO L 210, 31.7.2006, p. 25. Regulament modificat prin regulamentul (CE) nr. 1989/2006 (JO L 411, 30.12.2006, p. 6).

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/41

---

Miercuri, 9 iulie 2008Fondurile suverane de investiții

P6_TA(2008)0355

Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind fondurile suverane de investiții

2009/C 294 E/09

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O abordare europeană comună în domeniul fondurilor suverane de investiții” (COM(2008)0115),

având în vedere activitatea în curs a Fondului Monetar Internațional (FMI) și, în special, a grupului internațional de lucru privind fondurile suverane de investiții,

având în vedere raportul Comitetului pentru investiții al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) adoptat la 4 aprilie 2008,

având în vedere articolele 64 și 65 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (fostele articole 57 și 58 din Tratatul privind instituirea Comunității Europene),

având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât fondurile suverane de investiții (FSI) își desfășoară activitatea pe piețele financiare globale de peste 50 de ani; |
| --- | --- |

A.

întrucât fondurile suverane de investiții (FSI) își desfășoară activitatea pe piețele financiare globale de peste 50 de ani;

| B. | întrucât activitățile desfășurate de FSI nu au dus la vreo perturbare a activității piețelor financiare; |
| --- | --- |

B.

întrucât activitățile desfășurate de FSI nu au dus la vreo perturbare a activității piețelor financiare;

| C. | întrucât, având în vedere structura lor de proprietate, FSI nu se află în domeniul de aplicare a reglementărilor UE privind piața financiară; |
| --- | --- |

C.

întrucât, având în vedere structura lor de proprietate, FSI nu se află în domeniul de aplicare a reglementărilor UE privind piața financiară;

| D. | întrucât strategia de investiții a FSI a arătat preferințe către investiții stabile, pe termen lung; |
| --- | --- |

D.

întrucât strategia de investiții a FSI a arătat preferințe către investiții stabile, pe termen lung;

| E. | întrucât există o anumită îngrijorare cu privire la lipsa de transparență în cadrul anumitor FSI în ceea ce privește activele acestora, strategiile lor de investiții, profiturile și structurile lor de administrare; |
| --- | --- |

E.

întrucât există o anumită îngrijorare cu privire la lipsa de transparență în cadrul anumitor FSI în ceea ce privește activele acestora, strategiile lor de investiții, profiturile și structurile lor de administrare;

| F. | având în vedere rolul pe care l-au avut FSI în cadrul crizei financiare recente în salvarea de la faliment a unor instituții financiare importante; |
| --- | --- |

F.

având în vedere rolul pe care l-au avut FSI în cadrul crizei financiare recente în salvarea de la faliment a unor instituții financiare importante;

| G. | având în vedere potențialul de creștere al FSI; |
| --- | --- |

G.

având în vedere potențialul de creștere al FSI;

| H. | întrucât Uniunea Europeană ar trebui să sprijine în continuare, cu fermitate, o politică de deschidere către investiții și de liberă circulație a capitalului, |
| --- | --- |

H.

întrucât Uniunea Europeană ar trebui să sprijine în continuare, cu fermitate, o politică de deschidere către investiții și de liberă circulație a capitalului,

| 1. | consideră că FSI nu au cauzat nicio perturbare a piețelor de capital, dar că se impune o analiză detaliată a rolului și a influenței acestora, având în vedere structura, dimensiunea și creșterea rapidă a acestor fonduri; recunoaște că abordarea privind transparența și administrarea FSI este diferită; |
| --- | --- |

1.

consideră că FSI nu au cauzat nicio perturbare a piețelor de capital, dar că se impune o analiză detaliată a rolului și a influenței acestora, având în vedere structura, dimensiunea și creșterea rapidă a acestor fonduri; recunoaște că abordarea privind transparența și administrarea FSI este diferită;

| 2. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că lipsa de transparență a anumitor FSI poate să nu permită înțelegerea adecvată a structurilor și a motivației acestora; invită Comisia să recunoască faptul că transparența și dezvăluirea reprezintă principii cheie pentru crearea unor condiții de concurență cu adevărat echitabile și pentru buna funcționare a piețelor, în general; |
| --- | --- |

2.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că lipsa de transparență a anumitor FSI poate să nu permită înțelegerea adecvată a structurilor și a motivației acestora; invită Comisia să recunoască faptul că transparența și dezvăluirea reprezintă principii cheie pentru crearea unor condiții de concurență cu adevărat echitabile și pentru buna funcționare a piețelor, în general;

| 3. | salută comunicarea Comisiei, în care se reafirmă importanța piețelor deschise, precum și angajamentul Comisiei de a găsi o soluție globală; observă diversele inițiative, atât la nivel național, cât și în cadrul forurilor internaționale, de creștere a transparenței și de îmbunătățire a administrării și invită Comisia să coopereze îndeaproape cu FMI și cu OCDE în vederea creării unui cod de conduită global; |
| --- | --- |

3.

salută comunicarea Comisiei, în care se reafirmă importanța piețelor deschise, precum și angajamentul Comisiei de a găsi o soluție globală; observă diversele inițiative, atât la nivel național, cât și în cadrul forurilor internaționale, de creștere a transparenței și de îmbunătățire a administrării și invită Comisia să coopereze îndeaproape cu FMI și cu OCDE în vederea creării unui cod de conduită global;

| 4. | consideră însă că comunicarea Comisiei, menționată anterior, ar trebui văzută ca un prim pas și invită, prin urmare, Comisia să supravegheze activitățile FSI și să își asume rolul ce îi revine în calitate de coordonator, pentru a se asigura că inițiativele naționale nu sunt contrare angajamentului de deschidere către investiții și că nu periclitează poziția Uniunii Europene pe piețele globale; |
| --- | --- |

4.

consideră însă că comunicarea Comisiei, menționată anterior, ar trebui văzută ca un prim pas și invită, prin urmare, Comisia să supravegheze activitățile FSI și să își asume rolul ce îi revine în calitate de coordonator, pentru a se asigura că inițiativele naționale nu sunt contrare angajamentului de deschidere către investiții și că nu periclitează poziția Uniunii Europene pe piețele globale;

| 5. | invită Comisia să realizeze o analiză a instrumentelor pe care le are la dispoziție Uniunea Europeană, atât conform dispozițiilor tratatului CE, cât și legislației în vigoare — precum standardele de transparență, drepturile de vot, drepturile acționarilor și acțiunile nominative de control („golden shares”) — care ar permite anumite reacții, în cazul în care ar apărea dificultăți privind proprietatea datorate intervenției FSI; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să realizeze o analiză a instrumentelor pe care le are la dispoziție Uniunea Europeană, atât conform dispozițiilor tratatului CE, cât și legislației în vigoare — precum standardele de transparență, drepturile de vot, drepturile acționarilor și acțiunile nominative de control („golden shares”) — care ar permite anumite reacții, în cazul în care ar apărea dificultăți privind proprietatea datorate intervenției FSI;

| 6. | invită Consiliul și Comisia să evalueze marja de acțiune pe care o au instituțiile Europene în conformitate cu dispozițiile articolelor 64 și 65 din TFUE pentru a se constata care sunt posibilitățile de a acționa într-o manieră concertată la nivelul UE, ceea ce este esențial pentru interesele UE și pentru buna funcționare a pieței interne; invită Comisia să realizeze o listă a sectoarelor care ar putea intra în domeniul de aplicare a dispozițiilor articolului 65 privind ordinea publică; |
| --- | --- |

6.

invită Consiliul și Comisia să evalueze marja de acțiune pe care o au instituțiile Europene în conformitate cu dispozițiile articolelor 64 și 65 din TFUE pentru a se constata care sunt posibilitățile de a acționa într-o manieră concertată la nivelul UE, ceea ce este esențial pentru interesele UE și pentru buna funcționare a pieței interne; invită Comisia să realizeze o listă a sectoarelor care ar putea intra în domeniul de aplicare a dispozițiilor articolului 65 privind ordinea publică;

| 7. | invită Consiliul și Comisia să realizeze o analiză detaliată privind funcționarea piețelor financiare globale și să definească și să promoveze o viziune puternică în cadrul UE, care să ia în considerare inițiativele globale, privind principiile și regulile după care să se ghideze modul lor de funcționare; este de părere că o asemenea poziție comună ar consolida poziția UE în cadrul forurilor internaționale; invită Comisia să aplice, dacă este cazul, principiul reciprocității; |
| --- | --- |

7.

invită Consiliul și Comisia să realizeze o analiză detaliată privind funcționarea piețelor financiare globale și să definească și să promoveze o viziune puternică în cadrul UE, care să ia în considerare inițiativele globale, privind principiile și regulile după care să se ghideze modul lor de funcționare; este de părere că o asemenea poziție comună ar consolida poziția UE în cadrul forurilor internaționale; invită Comisia să aplice, dacă este cazul, principiul reciprocității;

| 8. | își exprimă îngrijorarea cu privire la prețul petrolului și la efectele sale asupra ratei de schimb euro-dolar, deoarece profiturile obținute din vânzarea petrolului sunt adesea reinvestite prin intermediul FSI în active exprimate în euro și pe piețe din zona euro, în general; |
| --- | --- |

8.

își exprimă îngrijorarea cu privire la prețul petrolului și la efectele sale asupra ratei de schimb euro-dolar, deoarece profiturile obținute din vânzarea petrolului sunt adesea reinvestite prin intermediul FSI în active exprimate în euro și pe piețe din zona euro, în general;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/42

---

Miercuri, 9 iulie 2008Către o nouă cultură a mobilității urbane

P6_TA(2008)0356

Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind Cartea verde intitulată „Către o nouă cultură a mobilității urbane” (2008/2041(INI))

2009/C 294 E/10

Parlamentul European,

având în vedere Cartea verde intitulată „Către o nouă cultură a mobilității urbane” (COM(2007)0551),

având în vedere Cartea albă intitulată „Politica europeană în domeniul transporturilor în perspectiva anului 2010: momentul deciziilor” (COM(2001)0370),

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Pentru o Europă în mișcare — Mobilitate durabilă pentru continentul nostru: evaluare intermediară a Cărții albe a Comisiei din 2001 privind transporturile” (COM(2006)0314),

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Pentru o mobilitate mai sigură, mai curată și mai eficientă în Europa: primul raport privind inițiativa „Vehicule inteligente”” (COM(2007)0541),

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Un cadru competitiv de reglementare privind autovehiculele pentru secolul XXI. Poziția Comisiei privind raportul final al grupului la nivel înalt CARS 21. Contribuție la strategia UE de creștere economică și ocupare a forței de muncă” (COM(2007)0022),

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Inițiativa «Vehicule inteligente»: sensibilizare în legătură cu importanța TIC pentru vehicule mai inteligente, mai sigure și mai curate” (COM(2006)0059),

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Logistica transporturilor de mărfuri în Europa — cheia mobilității durabile” (COM(2006)0336),

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Plan de acțiune privind logistica transportului de marfă”(COM(2007)0607),

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „O strategie tematică pentru mediul urban” (COM(2005)0718),

având în vedere propunerile și orientările Comisiei și avizele Parlamentului European privind fondurile structurale, fondurile de coeziune și cel de-al șaptelea program cadru de cercetare,

având în vedere propunerea revizuită de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind promovarea vehiculelor de transport rutier nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic (COM(2007)0817),

având în vedere Rezoluția sa din 20 februarie 2008 privind contribuția la Consiliul European de primăvară 2008 în ceea ce privește Strategia de la Lisabona (1),

având în vedere Rezoluția sa din 12 iulie 2007 intitulată „Pentru o Europă în mișcare — o mobilitate durabilă pentru continentul nostru” (2),

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2008 privind grupul la nivel înalt CARS 21: un cadru competitiv de reglementare privind autovehiculele (3),

având în vedere rezoluția sa din 5 septembrie 2007 privind „Logistica transporturilor de mărfuri în Europa — cheia mobilității durabile” (4),

având în vedere Rezoluția sa din 26 septembrie 2006 privind strategia tematică pentru mediul urban (5),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European privind „Mobilitatea urbană”,

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A6-0252/2008),

| A. | întrucât centrele urbane (orașele și împrejurimile lor) au o însemnătate crucială pentru multe aspecte ale vieții cetățenilor UE; întrucât, drept consecință a mobilității urbane, orașele europene se confruntă cu probleme și provocări similare în ceea ce privește poluarea, congestionările, zgomotul și siguranța rutieră, în ciuda mărimii și structurii lor diferite; |
| --- | --- |

A.

întrucât centrele urbane (orașele și împrejurimile lor) au o însemnătate crucială pentru multe aspecte ale vieții cetățenilor UE; întrucât, drept consecință a mobilității urbane, orașele europene se confruntă cu probleme și provocări similare în ceea ce privește poluarea, congestionările, zgomotul și siguranța rutieră, în ciuda mărimii și structurii lor diferite;

| B. | întrucât se resimte nevoia stringentă a unui nou mod de gândire și a unor concepte inovatoare privind mobilitatea în orașe, dat fiind faptul că transportul urban reprezintă un factor important care exacerbează schimbările climatice, poluarea și alte probleme de mediu, precum și efectele negative aferente exercitate asupra calității vieții și sănătății locuitorilor orașelor; întrucât se impune abordarea acestor probleme dacă se dorește realizarea cu succes a oricărei strategii UE privind combaterea schimbărilor climatice și a altor probleme de mediu; |
| --- | --- |

B.

întrucât se resimte nevoia stringentă a unui nou mod de gândire și a unor concepte inovatoare privind mobilitatea în orașe, dat fiind faptul că transportul urban reprezintă un factor important care exacerbează schimbările climatice, poluarea și alte probleme de mediu, precum și efectele negative aferente exercitate asupra calității vieții și sănătății locuitorilor orașelor; întrucât se impune abordarea acestor probleme dacă se dorește realizarea cu succes a oricărei strategii UE privind combaterea schimbărilor climatice și a altor probleme de mediu;

| C. | întrucât trebuie găsită o împărțire adecvată a sarcinilor între UE și orașe, în cadrul căreia UE trebuie să-i revină un rol clar definit; întrucât, în conformitate cu principiul unei mai bune reglementări, principiul subsidiarității și principiul proporționalității, ar trebui întreprinse acțiuni la nivel comunitar în materie de mobilitate urbană numai atunci când există în mod clar o valoare adăugată la nivelul UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât trebuie găsită o împărțire adecvată a sarcinilor între UE și orașe, în cadrul căreia UE trebuie să-i revină un rol clar definit; întrucât, în conformitate cu principiul unei mai bune reglementări, principiul subsidiarității și principiul proporționalității, ar trebui întreprinse acțiuni la nivel comunitar în materie de mobilitate urbană numai atunci când există în mod clar o valoare adăugată la nivelul UE;

| D. | întrucât principiile referitoare la piața internă a UE ar trebui luate în considerare și în domeniul mobilității urbane; |
| --- | --- |

D.

întrucât principiile referitoare la piața internă a UE ar trebui luate în considerare și în domeniul mobilității urbane;

| E. | întrucât orașele europene ar trebui să poată alege dintr-o paletă largă de instrumente flexibile, pentru a putea realiza o combinație de politici adaptată în vederea furnizării unor soluții integrate, durabile, eficace din punct de vedere social și viabile din punct de vedere economic, pentru rezolvarea problemelor specifice de mobilitate cu care acestea se confruntă; întrucât trebuie urmărită identificarea unor soluții logistice mai bune și trecerea la moduri de transport mai durabile pentru toate tipurile de transporturi și pentru toate domeniile (pietonii, bicicliștii, transportul de persoane privat și în comun, distribuirea de mărfuri și serviciile), în vederea realizării unui acces mai bun în centrele orașelor și a unui trafic fără probleme — aspecte foarte importante pentru locuitorii zonelor respective, vizitatori, navetiști, producători și furnizori de bunuri și servicii, în special pentru IMM-uri; întrucât se impune acordarea unei atenții deosebite interoperabilității instrumentelor alese, astfel încât, la o etapă ulterioară, autoritățile să fie în măsură să execute la nivel transfrontalier sancțiunile emise pentru contravențiile rutiere din zonele urbane; |
| --- | --- |

E.

întrucât orașele europene ar trebui să poată alege dintr-o paletă largă de instrumente flexibile, pentru a putea realiza o combinație de politici adaptată în vederea furnizării unor soluții integrate, durabile, eficace din punct de vedere social și viabile din punct de vedere economic, pentru rezolvarea problemelor specifice de mobilitate cu care acestea se confruntă; întrucât trebuie urmărită identificarea unor soluții logistice mai bune și trecerea la moduri de transport mai durabile pentru toate tipurile de transporturi și pentru toate domeniile (pietonii, bicicliștii, transportul de persoane privat și în comun, distribuirea de mărfuri și serviciile), în vederea realizării unui acces mai bun în centrele orașelor și a unui trafic fără probleme — aspecte foarte importante pentru locuitorii zonelor respective, vizitatori, navetiști, producători și furnizori de bunuri și servicii, în special pentru IMM-uri; întrucât se impune acordarea unei atenții deosebite interoperabilității instrumentelor alese, astfel încât, la o etapă ulterioară, autoritățile să fie în măsură să execute la nivel transfrontalier sancțiunile emise pentru contravențiile rutiere din zonele urbane;

| F. | întrucât politica europeană în domeniul transportului urban trebuie să ia în calcul coeziunea economică, socială, teritorială și de mediu; întrucât trebuie să se acorde o atenție deosebită problemelor și condițiilor specifice din „noile” state membre; |
| --- | --- |

F.

întrucât politica europeană în domeniul transportului urban trebuie să ia în calcul coeziunea economică, socială, teritorială și de mediu; întrucât trebuie să se acorde o atenție deosebită problemelor și condițiilor specifice din „noile” state membre;

| G. | întrucât trebuie să se țină seama de nevoile speciale ale lucrătorilor (navetiștii), ale persoanelor cu mobilitate redusă, ale copiilor (cărucioarele), ale persoanelor cu o situație socială precară, precum și ale persoanelor în vârstă; întrucât ar trebui să se țină seama de faptul că îmbătrânirea rapidă a populației europene duce la schimbări demografice și la noi nevoi de mobilitate în societate; |
| --- | --- |

G.

întrucât trebuie să se țină seama de nevoile speciale ale lucrătorilor (navetiștii), ale persoanelor cu mobilitate redusă, ale copiilor (cărucioarele), ale persoanelor cu o situație socială precară, precum și ale persoanelor în vârstă; întrucât ar trebui să se țină seama de faptul că îmbătrânirea rapidă a populației europene duce la schimbări demografice și la noi nevoi de mobilitate în societate;

| H. | întrucât este esențial să se adopte o nouă abordare față de planificarea strategică pentru zonele urbane, pentru a se anticipa provocările de mediu, energetice și de mobilitate ce vor apărea în următoarele decenii; |
| --- | --- |

H.

întrucât este esențial să se adopte o nouă abordare față de planificarea strategică pentru zonele urbane, pentru a se anticipa provocările de mediu, energetice și de mobilitate ce vor apărea în următoarele decenii;

| I. | întrucât internalizarea costurilor externe reprezintă un pas important către obținerea unei situații reale a costurilor în sectorul transporturilor; întrucât trebuie examinată posibilitatea unei subvenționări încrucișate a conceptelor privind transportul urban durabil, în vederea asigurării unui tratament echitabil al transportului de mărfuri și de persoane, precum și al diferitor moduri de transport; întrucât trebuie depuse eforturi pentru a dezvolta noi instrumente financiare și pentru a utiliza mai eficient și mai frecvent instrumentele financiare existente, cum ar fi fondurile structurale și de coeziune, în beneficiul soluțiilor vizând mobilitatea urbană durabilă, |
| --- | --- |

I.

întrucât internalizarea costurilor externe reprezintă un pas important către obținerea unei situații reale a costurilor în sectorul transporturilor; întrucât trebuie examinată posibilitatea unei subvenționări încrucișate a conceptelor privind transportul urban durabil, în vederea asigurării unui tratament echitabil al transportului de mărfuri și de persoane, precum și al diferitor moduri de transport; întrucât trebuie depuse eforturi pentru a dezvolta noi instrumente financiare și pentru a utiliza mai eficient și mai frecvent instrumentele financiare existente, cum ar fi fondurile structurale și de coeziune, în beneficiul soluțiilor vizând mobilitatea urbană durabilă,

Rolul Uniunii Europene

| 1. | salută Cartea verde menționată anterior, ca pe o bază adecvată pentru discuții; salută, de asemenea, larga implicare a părților vizate în procesul de formare de opinie și de elaborare a politicii viitoare a UE în domeniul transportului urban; |
| --- | --- |

1.

salută Cartea verde menționată anterior, ca pe o bază adecvată pentru discuții; salută, de asemenea, larga implicare a părților vizate în procesul de formare de opinie și de elaborare a politicii viitoare a UE în domeniul transportului urban;

| 2. | consideră că este necesară o delimitare clară a domeniilor de responsabilitate a UE, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității stabilite în tratate; recunoaște principiul conform căruia autoritățile locale au dreptul să adopte propriile politici în domeniul mobilității, cu condiția ca acestea să nu aducă atingere legislației naționale și comunitare corespunzătoare; se așteaptă, totodată, în virtutea principiilor menționate anterior, ca statele membre și orașele să fie conștiente de responsabilitatea lor pentru mai buna organizare și planificare a mobilității urbane; recunoaște, totuși, că acțiunile în materie de mobilitate urbană coordonate în cadrul Comunității pot genera în unele domenii o valoare adăugată clară; |
| --- | --- |

2.

consideră că este necesară o delimitare clară a domeniilor de responsabilitate a UE, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității stabilite în tratate; recunoaște principiul conform căruia autoritățile locale au dreptul să adopte propriile politici în domeniul mobilității, cu condiția ca acestea să nu aducă atingere legislației naționale și comunitare corespunzătoare; se așteaptă, totodată, în virtutea principiilor menționate anterior, ca statele membre și orașele să fie conștiente de responsabilitatea lor pentru mai buna organizare și planificare a mobilității urbane; recunoaște, totuși, că acțiunile în materie de mobilitate urbană coordonate în cadrul Comunității pot genera în unele domenii o valoare adăugată clară;

| 3. | consideră că UE ar trebui să elaboreze o strategie globală privind mobilitatea urbană, care să conducă la o utilizare mai rațională a automobilelor particulare și să promoveze o schimbare modală către moduri de transport durabile, în vederea sprijinirii angajamentelor asumate de UE în materie de protecție a mediului și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

3.

consideră că UE ar trebui să elaboreze o strategie globală privind mobilitatea urbană, care să conducă la o utilizare mai rațională a automobilelor particulare și să promoveze o schimbare modală către moduri de transport durabile, în vederea sprijinirii angajamentelor asumate de UE în materie de protecție a mediului și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră;

| 4. | consideră că în următoarele domenii este necesar să se acționeze la nivel european și solicită:






  — | elaborarea unui concept global integrat în domeniul transportului urban, ca un cadru de referință comun pentru actorii europeni, naționali, regionali și locali (municipalitățile, cetățenii, agenții economici și sectorul transporturilor); acest concept ar trebui să se bazeze pe principiile pieței interne a UE aplicate mobilității durabile și ar trebui să țină seama de viabilitatea orașelor și de efectul asupra situației demografice (emigrarea din orașe); subliniază că acest fapt ar trebui să stimuleze în mod clar orașele și zonele urbane să elaboreze planuri integrate și cuprinzătoare privind mobilitatea urbană durabilă (SUMP), care să accentueze planificarea urbană și planificarea spațiului pe termen lung; în acest sens, solicită Comisiei să examineze cum pot fi legate SUMP de proiectele cofinanțate de UE în domeniul transportului din orașele cu mai mult de 100 000 de locuitori și de legislația, deciziile și obiectivele UE privind reducerea accidentelor, a emisiilor de dioxid de carbon, a emisiilor de gaze la nivel local și a nivelului zgomotului; |
| --- | --- | --- |

4.

consideră că în următoarele domenii este necesar să se acționeze la nivel european și solicită:

—

elaborarea unui concept global integrat în domeniul transportului urban, ca un cadru de referință comun pentru actorii europeni, naționali, regionali și locali (municipalitățile, cetățenii, agenții economici și sectorul transporturilor); acest concept ar trebui să se bazeze pe principiile pieței interne a UE aplicate mobilității durabile și ar trebui să țină seama de viabilitatea orașelor și de efectul asupra situației demografice (emigrarea din orașe); subliniază că acest fapt ar trebui să stimuleze în mod clar orașele și zonele urbane să elaboreze planuri integrate și cuprinzătoare privind mobilitatea urbană durabilă (SUMP), care să accentueze planificarea urbană și planificarea spațiului pe termen lung; în acest sens, solicită Comisiei să examineze cum pot fi legate SUMP de proiectele cofinanțate de UE în domeniul transportului din orașele cu mai mult de 100 000 de locuitori și de legislația, deciziile și obiectivele UE privind reducerea accidentelor, a emisiilor de dioxid de carbon, a emisiilor de gaze la nivel local și a nivelului zgomotului;

| — | colectarea și difuzarea eficientă de date fiabile și comparabile privind toate aspectele mobilității urbane și periurbane, ținând cont de schimbările viitoare ale cadrului de referință (de exemplu schimbările demografice, creșterea economică, schimbările climatice); |
| --- | --- |

—

colectarea și difuzarea eficientă de date fiabile și comparabile privind toate aspectele mobilității urbane și periurbane, ținând cont de schimbările viitoare ale cadrului de referință (de exemplu schimbările demografice, creșterea economică, schimbările climatice);

| — | o listă completă a normelor comunitare în vigoare care afectează direct sau indirect mobilitatea urbană, analizându-se în fiecare caz posibilitățile de îmbunătățire și de simplificare; |
| --- | --- |

—

o listă completă a normelor comunitare în vigoare care afectează direct sau indirect mobilitatea urbană, analizându-se în fiecare caz posibilitățile de îmbunătățire și de simplificare;

| — | evaluarea punerii în aplicare și a respectării de către statele membre a legislației europene care afectează transportul urban, în special transportul public de pasageri; |
| --- | --- |

—

evaluarea punerii în aplicare și a respectării de către statele membre a legislației europene care afectează transportul urban, în special transportul public de pasageri;

| — | o listă a inițiativelor locale de soluționare a unor probleme menționate în Cartea verde (de exemplu taxarea rutieră, zonele verzi, siguranța în transportul în comun, protecția bicicliștilor etc.); speră că această listă poate constitui baza unui schimb de bune practici în domeniile respective; |
| --- | --- |

—

o listă a inițiativelor locale de soluționare a unor probleme menționate în Cartea verde (de exemplu taxarea rutieră, zonele verzi, siguranța în transportul în comun, protecția bicicliștilor etc.); speră că această listă poate constitui baza unui schimb de bune practici în domeniile respective;

| — | monitorizarea măsurilor adoptate la nivel local privind accesul în centrele orașelor, pentru a evita noi bariere comerciale în cadrul pieței interne a UE; |
| --- | --- |

—

monitorizarea măsurilor adoptate la nivel local privind accesul în centrele orașelor, pentru a evita noi bariere comerciale în cadrul pieței interne a UE;

| — | o „Platformă europeană a mobilității urbane” sau orice alt forum efectiv, care să întrunească, în mod cuprinzător, toate datele, bunele practici și informațiile de politică privind mobilitatea urbană, pentru a le asigura cetățenilor și factorilor decizionali un acces ușor la informațiile vitale necesare pentru elaborarea politicilor în domeniul mobilității urbane; subliniază că o astfel de platformă ar trebui să se bazeze, pe cât este posibil, pe bazele de date, resursele și instituțiile existente, pentru a evita birocrația; |
| --- | --- |

—

o „Platformă europeană a mobilității urbane” sau orice alt forum efectiv, care să întrunească, în mod cuprinzător, toate datele, bunele practici și informațiile de politică privind mobilitatea urbană, pentru a le asigura cetățenilor și factorilor decizionali un acces ușor la informațiile vitale necesare pentru elaborarea politicilor în domeniul mobilității urbane; subliniază că o astfel de platformă ar trebui să se bazeze, pe cât este posibil, pe bazele de date, resursele și instituțiile existente, pentru a evita birocrația;

| — | evaluarea costurilor externe ale diverselor moduri de transport, precum și analizarea posibilității de internalizare a acestora; |
| --- | --- |

—

evaluarea costurilor externe ale diverselor moduri de transport, precum și analizarea posibilității de internalizare a acestora;

| 5. | invită Comisia să colaboreze cu statele membre în vederea depășirii barierelor naționale care stau în fața planurilor urbane, însă fără a propune inițiative legislative la nivelul UE, care ar putea limita flexibilitatea locală necesară soluționării problemelor de mobilitate; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să colaboreze cu statele membre în vederea depășirii barierelor naționale care stau în fața planurilor urbane, însă fără a propune inițiative legislative la nivelul UE, care ar putea limita flexibilitatea locală necesară soluționării problemelor de mobilitate;

Legislație

| 6. | consideră necesar ca Uniunea Europeană să țină seama de nevoile specifice transportului urban în acele domenii politice în care are competențe legislative (de exemplu politica bugetară, politica de mediu, politica socială și a pieței forței de muncă, politica în domeniul concurenței, politica în domeniul industriei, politica regională și de coeziune, politica în domeniul transporturilor și al siguranței rutiere și politica în domeniul energiei); |
| --- | --- |

6.

consideră necesar ca Uniunea Europeană să țină seama de nevoile specifice transportului urban în acele domenii politice în care are competențe legislative (de exemplu politica bugetară, politica de mediu, politica socială și a pieței forței de muncă, politica în domeniul concurenței, politica în domeniul industriei, politica regională și de coeziune, politica în domeniul transporturilor și al siguranței rutiere și politica în domeniul energiei);

Standardizare și armonizare

| 7. | solicită norme și/sau orientări europene specifice pentru standardizarea și armonizarea următoarelor aspecte:






  — | instituirea și funcționarea zonelor verzi și a sistemelor de taxe rutiere; consideră că decizia privind introducerea acestor măsuri ar trebui luată la nivel local, ținându-se seama de situația specifică a fiecărui centru urban; întrucât, urmând principiile pieței interne a UE, ar trebui accentuată în mod deosebit structura interoperabilă a acestora, astfel încât să se favorizeze un trafic fluid și să se evite crearea de inițiative divergente în diferite state membre; |
| --- | --- | --- |

7.

solicită norme și/sau orientări europene specifice pentru standardizarea și armonizarea următoarelor aspecte:

—

instituirea și funcționarea zonelor verzi și a sistemelor de taxe rutiere; consideră că decizia privind introducerea acestor măsuri ar trebui luată la nivel local, ținându-se seama de situația specifică a fiecărui centru urban; întrucât, urmând principiile pieței interne a UE, ar trebui accentuată în mod deosebit structura interoperabilă a acestora, astfel încât să se favorizeze un trafic fluid și să se evite crearea de inițiative divergente în diferite state membre;

| — | cerințele tehnice și organizatorice legate de interoperabilitatea diferitelor moduri de transport de persoane și de mărfuri; |
| --- | --- |

—

cerințele tehnice și organizatorice legate de interoperabilitatea diferitelor moduri de transport de persoane și de mărfuri;

| — | mobilitatea persoanelor cu dizabilități, a persoanelor în vârstă, a persoanelor cu copii mici și a persoanelor cu o situație socială precară; |
| --- | --- |

—

mobilitatea persoanelor cu dizabilități, a persoanelor în vârstă, a persoanelor cu copii mici și a persoanelor cu o situație socială precară;

| — | îmbunătățirea siguranței rutiere, în conformitate cu legislația europeană și cea națională; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea siguranței rutiere, în conformitate cu legislația europeană și cea națională;

| — | accesibilitatea și interoperabilitatea tehnologiilor folosite în sistemele inteligente de transport (ITS), în vederea aplicării acestora la scara UE; |
| --- | --- |

—

accesibilitatea și interoperabilitatea tehnologiilor folosite în sistemele inteligente de transport (ITS), în vederea aplicării acestora la scara UE;

Diseminarea și schimbul de bune practici

| 8. | solicită, de asemenea, luarea unor măsuri adecvate pentru încurajarea schimburilor de bune practici, în special în legătură cu:






  — | optimizarea utilizării infrastructurii existente, de exemplu prin intermediul conceptelor flexibile de utilizare a drumurilor, |
| --- | --- | --- |

8.

solicită, de asemenea, luarea unor măsuri adecvate pentru încurajarea schimburilor de bune practici, în special în legătură cu:

—

optimizarea utilizării infrastructurii existente, de exemplu prin intermediul conceptelor flexibile de utilizare a drumurilor,

| — | adoptarea unor soluții privind mobilitatea și transportul multimodal (rutier, feroviar, naval), |
| --- | --- |

—

adoptarea unor soluții privind mobilitatea și transportul multimodal (rutier, feroviar, naval),

| — | sistemele integrate de facturare și de emitere a biletelor, care să simplifice accesul la diferite moduri de transport și utilizarea comodală a acestora; |
| --- | --- |

—

sistemele integrate de facturare și de emitere a biletelor, care să simplifice accesul la diferite moduri de transport și utilizarea comodală a acestora;

| — | elaborarea unor planuri de mobilitate durabilă și a unor măsuri de sprijin adaptate planificării regionale și urbane („oraș al distanțelor scurte”), proces care ar trebui să implice de la o etapă timpurie toate părțile vizate; |
| --- | --- |

—

elaborarea unor planuri de mobilitate durabilă și a unor măsuri de sprijin adaptate planificării regionale și urbane („oraș al distanțelor scurte”), proces care ar trebui să implice de la o etapă timpurie toate părțile vizate;

| — | orientări pentru a asigura cooperarea reciprocă dintre agențiile tuturor departamentelor autorităților locale și regionale și societățile de utilitate publică în elaborarea planurilor de dezvoltare a zonelor urbane; |
| --- | --- |

—

orientări pentru a asigura cooperarea reciprocă dintre agențiile tuturor departamentelor autorităților locale și regionale și societățile de utilitate publică în elaborarea planurilor de dezvoltare a zonelor urbane;

| — | soluții inovatoare pentru un transport de bunuri eficient, în special pentru distribuirea bunurilor la nivel local în orașe, inclusiv sisteme fiabile de încărcare și descărcare în vederea facilitării operațiunilor la „ultimul kilometru”, |
| --- | --- |

—

soluții inovatoare pentru un transport de bunuri eficient, în special pentru distribuirea bunurilor la nivel local în orașe, inclusiv sisteme fiabile de încărcare și descărcare în vederea facilitării operațiunilor la „ultimul kilometru”,

| — | servicii de transport durabile pentru asigurarea mobilității turiștilor în zonele urbane și suburbane, |
| --- | --- |

—

servicii de transport durabile pentru asigurarea mobilității turiștilor în zonele urbane și suburbane,

| — | orientări pentru o politică de achiziții publice care să țină cont de problemele de mediu, |
| --- | --- |

—

orientări pentru o politică de achiziții publice care să țină cont de problemele de mediu,

| — | îmbunătățirea transportului de persoane local ecologic, accentuându-se eficiența, atractivitatea, reducerea emisiilor și accesibilitatea, inclusiv pentru persoanele cu dizabilități și persoanele cu mobilitate redusă, precum și siguranța și securitatea, |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea transportului de persoane local ecologic, accentuându-se eficiența, atractivitatea, reducerea emisiilor și accesibilitatea, inclusiv pentru persoanele cu dizabilități și persoanele cu mobilitate redusă, precum și siguranța și securitatea,

| — | promovarea lanțurilor de mobilitate durabilă: mersul pe jos-mersul cu bicicleta-folosirea automobilelor în codiviziune (car sharing)-folosirea automobilelor în comun (car pooling)-taxi-mobilitatea colectivă/în comun, |
| --- | --- |

—

promovarea lanțurilor de mobilitate durabilă: mersul pe jos-mersul cu bicicleta-folosirea automobilelor în codiviziune (car sharing)-folosirea automobilelor în comun (car pooling)-taxi-mobilitatea colectivă/în comun,

| — | o mai bună organizare a transportului pe distanțe mici, |
| --- | --- |

—

o mai bună organizare a transportului pe distanțe mici,

| — | măsuri de gestionare a traficului, în vederea optimizării gestionării logisticii și a mobilității pentru a favoriza reducerea și/sau evitarea transportului, cum ar fi munca la distanță și orarele flexibile de începere a muncii și a cursurilor, |
| --- | --- |

—

măsuri de gestionare a traficului, în vederea optimizării gestionării logisticii și a mobilității pentru a favoriza reducerea și/sau evitarea transportului, cum ar fi munca la distanță și orarele flexibile de începere a muncii și a cursurilor,

| — | măsuri de promovare a mobilității virtuale, de exemplu învățământul online, servicii bancare online, teleshopping și teleconferințe, |
| --- | --- |

—

măsuri de promovare a mobilității virtuale, de exemplu învățământul online, servicii bancare online, teleshopping și teleconferințe,

| — | înființarea de zone verzi și de sisteme de taxare rutieră, |
| --- | --- |

—

înființarea de zone verzi și de sisteme de taxare rutieră,

| — | politici și practici privind parcările, cum ar fi înființarea de sisteme de ghidare către locurile de parcare, |
| --- | --- |

—

politici și practici privind parcările, cum ar fi înființarea de sisteme de ghidare către locurile de parcare,

| — | îmbunătățirea și extinderea utilizării ITS; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea și extinderea utilizării ITS;

| 9. | solicită să fie difuzate, cât mai larg posibil, date privind aspectele pertinente pentru mobilitatea urbană, cum ar fi datele statistice colectate de Eurostat și CARE (baza de date comunitară asupra accidentelor rutiere în Europa); solicită deschiderea accesului la baza de date CARE, care ar deveni astfel un instrument puternic de schimb de informații și cunoștințe între specialiștii din domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

9.

solicită să fie difuzate, cât mai larg posibil, date privind aspectele pertinente pentru mobilitatea urbană, cum ar fi datele statistice colectate de Eurostat și CARE (baza de date comunitară asupra accidentelor rutiere în Europa); solicită deschiderea accesului la baza de date CARE, care ar deveni astfel un instrument puternic de schimb de informații și cunoștințe între specialiștii din domeniul transporturilor;

| 10. | invită Comisia să sprijine autoritățile locale prin promovarea de proiecte-pilot și proiecte experimentale, în special cele ce vizează aplicarea unei abordări integrate față de problema mobilității urbane și furnizarea de asistență în folosul cercetărilor în domeniul planificării urbane; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să sprijine autoritățile locale prin promovarea de proiecte-pilot și proiecte experimentale, în special cele ce vizează aplicarea unei abordări integrate față de problema mobilității urbane și furnizarea de asistență în folosul cercetărilor în domeniul planificării urbane;

Cercetarea și dezvoltarea

| 11. | evidențiază necesitatea cercetării și dezvoltării în domeniul transportului durabil, în special în vederea promovării progresului tehnologic în favoarea dezvoltării de tehnologii mai ecologice pentru automobile; invită Comisia și Consiliul să investească în sisteme de transport urban ecologice, mai eficiente, orientate către consumator și sigure și să adopte măsuri de creare a unei piețe pentru astfel de sisteme; |
| --- | --- |

11.

evidențiază necesitatea cercetării și dezvoltării în domeniul transportului durabil, în special în vederea promovării progresului tehnologic în favoarea dezvoltării de tehnologii mai ecologice pentru automobile; invită Comisia și Consiliul să investească în sisteme de transport urban ecologice, mai eficiente, orientate către consumator și sigure și să adopte măsuri de creare a unei piețe pentru astfel de sisteme;

| 12. | evidențiază faptul că UE îi revine un rol în dezvoltarea și promovarea ITS, precum și în finanțarea de tehnologii inovatoare, deoarece acestea pot contribui în mod semnificativ la, de exemplu, îmbunătățirea siguranței rutiere, la fluiditatea traficului și la eficiența logistică; consideră, prin urmare, că Uniunea Europeană ar trebui să încurajeze dezvoltarea continuă a ITS și, mai ales, adoptarea lor pe scară cât mai largă; |
| --- | --- |

12.

evidențiază faptul că UE îi revine un rol în dezvoltarea și promovarea ITS, precum și în finanțarea de tehnologii inovatoare, deoarece acestea pot contribui în mod semnificativ la, de exemplu, îmbunătățirea siguranței rutiere, la fluiditatea traficului și la eficiența logistică; consideră, prin urmare, că Uniunea Europeană ar trebui să încurajeze dezvoltarea continuă a ITS și, mai ales, adoptarea lor pe scară cât mai largă;

| 13. | invită Comisia să creeze liste accesibile și compatibile conținând proiecte de cercetare și dezvoltare în domeniul mobilității urbane în cadrul diferitelor programe-cadru ale UE, indicând exemplele aplicate în practică; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să creeze liste accesibile și compatibile conținând proiecte de cercetare și dezvoltare în domeniul mobilității urbane în cadrul diferitelor programe-cadru ale UE, indicând exemplele aplicate în practică;

Coordonarea între autorități

| 14. | evidențiază faptul că schimbul de bune practici privind gestionarea mobilității și coordonarea mai bună este esențial pentru îmbunătățirea transportului urban și a mobilității, deoarece devine evidentă prezența unor deficiențe precum lipsa unei alocări corespunzătoare a responsabilităților, lipsa unei coordonări între diferite autorități locale, regionale și naționale și coordonarea insuficientă între planificarea sistemelor de transport urban, suburban și rural; evidențiază faptul că slaba coordonare între autoritățile locale duce la costuri de livrare ridicate, la un trafic mai intens și, prin urmare, la poluarea mai puternică a mediului; |
| --- | --- |

14.

evidențiază faptul că schimbul de bune practici privind gestionarea mobilității și coordonarea mai bună este esențial pentru îmbunătățirea transportului urban și a mobilității, deoarece devine evidentă prezența unor deficiențe precum lipsa unei alocări corespunzătoare a responsabilităților, lipsa unei coordonări între diferite autorități locale, regionale și naționale și coordonarea insuficientă între planificarea sistemelor de transport urban, suburban și rural; evidențiază faptul că slaba coordonare între autoritățile locale duce la costuri de livrare ridicate, la un trafic mai intens și, prin urmare, la poluarea mai puternică a mediului;

| 15. | solicită îmbunătățirea de urgență a coordonării între autoritățile locale învecinate pentru a se asigura un anumit nivel de coerență și o dezvoltare durabilă și armonioasă a infrastructurilor de transport local și regional în zonele transfrontaliere și în alte zone; |
| --- | --- |

15.

solicită îmbunătățirea de urgență a coordonării între autoritățile locale învecinate pentru a se asigura un anumit nivel de coerență și o dezvoltare durabilă și armonioasă a infrastructurilor de transport local și regional în zonele transfrontaliere și în alte zone;

Abordare integrată

| 16. | consideră că dezvoltarea și planificarea urbană trebuie să se efectueze în mod integrat, ținându-se seama de nevoile de transport urban actuale și viitoare; înființarea de legături feroviare rapide între centrele orașelor și terminalele fluviale, feroviare și aeroporturi și, în special, regiunile periferice ar trebui să reprezinte o prioritate în scopul dezvoltării și modernizării urbane pe scară largă; |
| --- | --- |

16.

consideră că dezvoltarea și planificarea urbană trebuie să se efectueze în mod integrat, ținându-se seama de nevoile de transport urban actuale și viitoare; înființarea de legături feroviare rapide între centrele orașelor și terminalele fluviale, feroviare și aeroporturi și, în special, regiunile periferice ar trebui să reprezinte o prioritate în scopul dezvoltării și modernizării urbane pe scară largă;

| 17. | reamintește faptul că, dată fiind urbanizarea tot mai rapidă, ar trebui să se acorde o atenție mai mare suburbiilor și aglomerațiilor urbane; |
| --- | --- |

17.

reamintește faptul că, dată fiind urbanizarea tot mai rapidă, ar trebui să se acorde o atenție mai mare suburbiilor și aglomerațiilor urbane;

Responsabilitatea individuală

| 18. | evidențiază responsabilitatea individuală a cetățenilor și consideră că este necesar ca cetățenii să fie stimulați să-și evalueze în mod critic practicile în calitate de utilizatori ai drumurilor și, dacă este posibil, să participe activ la forumuri locale privind mobilitatea urbană; consideră că aproape fiecare cetățean își poate schimba obiceiurile, de exemplu în ceea ce privește utilizarea automobilului particular și a mijloacelor de transport alternative (mersul pe jos, mersul cu bicicleta sau transportul în comun), contribuind astfel personal la îmbunătățirea gradului de curățenie și a calității vieții în zonele urbane; solicită ca autoritățile naționale, regionale și locale să ofere opțiuni de mobilitate alternativă în vederea facilitării acestor schimbări; invită, de asemenea, autoritățile europene, naționale, regionale și locale să intensifice campaniile de educare și de informare pentru a spori gradul de conștientizare de către cetățeni a practicilor lor rutiere; subliniază importanța deosebită a campaniilor educaționale adresate generației mai tinere; |
| --- | --- |

18.

evidențiază responsabilitatea individuală a cetățenilor și consideră că este necesar ca cetățenii să fie stimulați să-și evalueze în mod critic practicile în calitate de utilizatori ai drumurilor și, dacă este posibil, să participe activ la forumuri locale privind mobilitatea urbană; consideră că aproape fiecare cetățean își poate schimba obiceiurile, de exemplu în ceea ce privește utilizarea automobilului particular și a mijloacelor de transport alternative (mersul pe jos, mersul cu bicicleta sau transportul în comun), contribuind astfel personal la îmbunătățirea gradului de curățenie și a calității vieții în zonele urbane; solicită ca autoritățile naționale, regionale și locale să ofere opțiuni de mobilitate alternativă în vederea facilitării acestor schimbări; invită, de asemenea, autoritățile europene, naționale, regionale și locale să intensifice campaniile de educare și de informare pentru a spori gradul de conștientizare de către cetățeni a practicilor lor rutiere; subliniază importanța deosebită a campaniilor educaționale adresate generației mai tinere;

| 19. | evidențiază, în această privință, importanța și succesul tot mai mare ale „Zilei fără mașini”, organizată în contextul Săptămânii mobilității europene; constată că în 2007 au participat la această inițiativă 1909 orașe din 23 de state membre; invită Comisia și statele membre să continue încurajarea acestei inițiative și să depună eforturi în vederea adoptării ei pe scară largă; |
| --- | --- |

19.

evidențiază, în această privință, importanța și succesul tot mai mare ale „Zilei fără mașini”, organizată în contextul Săptămânii mobilității europene; constată că în 2007 au participat la această inițiativă 1909 orașe din 23 de state membre; invită Comisia și statele membre să continue încurajarea acestei inițiative și să depună eforturi în vederea adoptării ei pe scară largă;

| 20. | consideră că este necesar să se realizeze un studiu care să elucideze și să conțină informații detaliate cu privire la toate aspectele ce țin de alternativele și opțiunile cetățenilor în ceea ce privește mobilitatea urbană (transportul privat sau transportul în comun); solicită o formă nouă și standardizată de colectare a datelor cu privire la aspectele mai puțin studiate precum comportamentul pietonilor și al cicliștilor și motivația cetățenilor de a utiliza anumite tipuri de transport și nu altele; |
| --- | --- |

20.

consideră că este necesar să se realizeze un studiu care să elucideze și să conțină informații detaliate cu privire la toate aspectele ce țin de alternativele și opțiunile cetățenilor în ceea ce privește mobilitatea urbană (transportul privat sau transportul în comun); solicită o formă nouă și standardizată de colectare a datelor cu privire la aspectele mai puțin studiate precum comportamentul pietonilor și al cicliștilor și motivația cetățenilor de a utiliza anumite tipuri de transport și nu altele;

Finanțare

| 21. | constată că Uniunea Europeană poate contribui în mod semnificativ la finanțarea măsurilor din domeniul transportului urban de persoane și al transportului de mărfuri, de exemplu prin intermediul fondurilor structurale și de coeziune, și solicită Comisiei să-și onoreze responsabilitatea în această privință; reamintește responsabilitatea statelor membre în ceea ce privește finanțarea măsurilor din domeniul mediului și transportului stabilite prin acte legislative comunitare; |
| --- | --- |

21.

constată că Uniunea Europeană poate contribui în mod semnificativ la finanțarea măsurilor din domeniul transportului urban de persoane și al transportului de mărfuri, de exemplu prin intermediul fondurilor structurale și de coeziune, și solicită Comisiei să-și onoreze responsabilitatea în această privință; reamintește responsabilitatea statelor membre în ceea ce privește finanțarea măsurilor din domeniul mediului și transportului stabilite prin acte legislative comunitare;

| 22. | invită Comisia să elaboreze instrumente de piață specifice, orientate către aspectul economic, pentru a crea un cadru echilibrat și favorabil mobilității durabile în centrele urbane; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să elaboreze instrumente de piață specifice, orientate către aspectul economic, pentru a crea un cadru echilibrat și favorabil mobilității durabile în centrele urbane;

| 23. | solicită, în contextul revizuirii apropiate a bugetului UE, ca în viitor finanțarea proiectelor din fondurile UE să fie legată mai strâns de condiții și cerințe privind transportul durabil și protecția mediului și consideră că aceasta reprezintă un instrument adecvat pentru promovarea unor concepte ecologice și larg accesibile în domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

23.

solicită, în contextul revizuirii apropiate a bugetului UE, ca în viitor finanțarea proiectelor din fondurile UE să fie legată mai strâns de condiții și cerințe privind transportul durabil și protecția mediului și consideră că aceasta reprezintă un instrument adecvat pentru promovarea unor concepte ecologice și larg accesibile în domeniul transporturilor;

| 24. | invită Comisia să examineze, de sine stătător sau în colaborare cu, de exemplu, Banca Europeană de Investiții, posibilitățile actuale și viitoare de finanțare a transportului urban; propune elaborarea unui ghid cuprinzător, în care să se prezinte în mod sistematic toate fondurile disponibile pentru transportul urban; invită, de asemenea, Comisia să studieze problema subvenționării încrucișate în domeniul transporturilor pentru a garanta un aplicarea unui tratament echitabil tuturor modurilor de transport, precum și transportului de persoane și de mărfuri; mai mult, ar trebui evaluate toate aspectele parteneriatelor public-privat și contribuția eventuală a acestora la conceptele de mobilitate urbană durabilă; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să examineze, de sine stătător sau în colaborare cu, de exemplu, Banca Europeană de Investiții, posibilitățile actuale și viitoare de finanțare a transportului urban; propune elaborarea unui ghid cuprinzător, în care să se prezinte în mod sistematic toate fondurile disponibile pentru transportul urban; invită, de asemenea, Comisia să studieze problema subvenționării încrucișate în domeniul transporturilor pentru a garanta un aplicarea unui tratament echitabil tuturor modurilor de transport, precum și transportului de persoane și de mărfuri; mai mult, ar trebui evaluate toate aspectele parteneriatelor public-privat și contribuția eventuală a acestora la conceptele de mobilitate urbană durabilă;

| 25. | invită Biroul Parlamentului European și serviciile acestuia să dea exemplu prin punerea în aplicare a propriilor decizii și prin consolidarea măsurilor privind gestionarea mobilității în raport cu membrii săi, cu personalul său și cu vizitatorii, în vederea integrării mobilității durabile în aplicarea de către Parlament a Regulamentului EMAS; |
| --- | --- |

25.

invită Biroul Parlamentului European și serviciile acestuia să dea exemplu prin punerea în aplicare a propriilor decizii și prin consolidarea măsurilor privind gestionarea mobilității în raport cu membrii săi, cu personalul său și cu vizitatorii, în vederea integrării mobilității durabile în aplicarea de către Parlament a Regulamentului EMAS;

*

* *

| 26. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

26.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0057.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0345.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0007.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0375.

(5)  JO C 306 E, 15.12.2006, p. 182.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/49 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/49

---

Miercuri, 9 iulie 2008Raportul anual al BCE pentru 2007

P6_TA(2008)0357

Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la raportul anual al BCE pentru 2007 (2008/2107(INI))

2009/C 294 E/11

Parlamentul European,

având în vedere raportul anual al Băncii Centrale Europene pentru 2007 (BCE),

având în vedere articolul 113 din Tratatul CE,

având în vedere articolul 15 din Protocolul privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, anexat la tratat,

având în vedere Rezoluția sa din 2 aprilie 1998 privind responsabilitatea democratică în cea de-a treia etapă a Uniunii economice și monetare (1),

având în vedere rezoluția sa din 20 februarie 2008 cu privire la orientările integrate pentru dezvoltare și ocuparea forței de muncă (Partea: orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Comunității): lansarea noului ciclu (2008-2010) (2),

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată: „UEM@10: succese și provocări după 10 ani de Uniune economică și monetară” (COM(2008)0238),

având în vedere raportul din decembrie 2007 al BCE privind evaluarea stabilității financiare și raportul acesteia din aprilie 2008 privind integrarea financiară în Europa,

având în vedere previziunile economice de primăvară ale Comisiei pentru perioada 2008-2009,

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6-0241/2008),

| A. | întrucât în 2007, PIB-ul zonei euro a înregistrat o creștere de 2,6 % (în comparație cu creșterea de 2,7 % din 2006), în ciuda sporirii incertitudinilor generate de turbulențele financiare din al doilea semestru al anului; |
| --- | --- |

A.

întrucât în 2007, PIB-ul zonei euro a înregistrat o creștere de 2,6 % (în comparație cu creșterea de 2,7 % din 2006), în ciuda sporirii incertitudinilor generate de turbulențele financiare din al doilea semestru al anului;

| B. | întrucât rata inflației a fost de 2,1 %, în comparație cu nivelul de 2,2 % atins în 2006, în ciuda unui mediu economic caracterizat prin presiuni semnificative asupra prețurilor, în sensul creșterii acestora; |
| --- | --- |

B.

întrucât rata inflației a fost de 2,1 %, în comparație cu nivelul de 2,2 % atins în 2006, în ciuda unui mediu economic caracterizat prin presiuni semnificative asupra prețurilor, în sensul creșterii acestora;

| C. | întrucât BCE a continuat ajustarea ratelor dobânzii în 2007, până la 4,0 % în iunie 2007, de la nivelul de 3,5 % din decembrie 2006, și a menținut acest nivel în al doilea semestru al anului; |
| --- | --- |

C.

întrucât BCE a continuat ajustarea ratelor dobânzii în 2007, până la 4,0 % în iunie 2007, de la nivelul de 3,5 % din decembrie 2006, și a menținut acest nivel în al doilea semestru al anului;

| D. | întrucât în declarațiile Fondului Monetar Internațional (FMI) și ale Organizației pentru Cooperare Economică și Dezvoltare se solicită o abordare foarte precaută a majorării ratelor dobânzii în zona euro; |
| --- | --- |

D.

întrucât în declarațiile Fondului Monetar Internațional (FMI) și ale Organizației pentru Cooperare Economică și Dezvoltare se solicită o abordare foarte precaută a majorării ratelor dobânzii în zona euro;

| E. | întrucât în 2007, cursul de schimb al monedei euro s-a majorat cu 6,3 % în termeni efectivi nominali, iar aprecierea a fost pronunțată îndeosebi față de dolarul SUA (11,8 %); |
| --- | --- |

E.

întrucât în 2007, cursul de schimb al monedei euro s-a majorat cu 6,3 % în termeni efectivi nominali, iar aprecierea a fost pronunțată îndeosebi față de dolarul SUA (11,8 %);

| F. | întrucât turbulențele financiare și dezechilibrele globale majore reprezintă un risc pentru creșterea economică globală și pentru evoluția cursului de schimb; |
| --- | --- |

F.

întrucât turbulențele financiare și dezechilibrele globale majore reprezintă un risc pentru creșterea economică globală și pentru evoluția cursului de schimb;

| G. | întrucât în 2008, se preconizează o creștere a inflației în zona euro până la un nivel între 2,0 % și 3,0 %, ceea ce reflectă, în mare măsură, tendința actuală de creștere a prețurilor la bunurile de larg consum, urmând o temperare a acestei creșteri în 2009, care se va situa între valorile de 1,2 % și 2,4 %; |
| --- | --- |

G.

întrucât în 2008, se preconizează o creștere a inflației în zona euro până la un nivel între 2,0 % și 3,0 %, ceea ce reflectă, în mare măsură, tendința actuală de creștere a prețurilor la bunurile de larg consum, urmând o temperare a acestei creșteri în 2009, care se va situa între valorile de 1,2 % și 2,4 %;

| H. | întrucât scopul principal al BCE și al Sistemului European de Bănci Centrale (SEBC) este de a menține stabilitatea prețurilor, sprijinind în același timp politicile economice generale ale Comunității, așa cum sunt definite în articolul 105 din Tratatul CE; recunoscând independența deplină a BCE și a SEBC în acest context; |
| --- | --- |

H.

întrucât scopul principal al BCE și al Sistemului European de Bănci Centrale (SEBC) este de a menține stabilitatea prețurilor, sprijinind în același timp politicile economice generale ale Comunității, așa cum sunt definite în articolul 105 din Tratatul CE; recunoscând independența deplină a BCE și a SEBC în acest context;

| I. | întrucât BCE trebuie să găsească o soluție la problema creșterii inflației, care se asociază primelor semne ale încetinirii creșterii economice datorate turbulențelor financiare din ultimele luni; |
| --- | --- |

I.

întrucât BCE trebuie să găsească o soluție la problema creșterii inflației, care se asociază primelor semne ale încetinirii creșterii economice datorate turbulențelor financiare din ultimele luni;

| J. | întrucât Parlamentul dorește să contribuie la consolidarea rolului și autorității BCE și ale zonei euro pe scena internațională, |
| --- | --- |

J.

întrucât Parlamentul dorește să contribuie la consolidarea rolului și autorității BCE și ale zonei euro pe scena internațională,

BCE în prezent

| 1. | salută faptul că la zece ani de la lansarea UEM, atât BCE cât și moneda euro se bucură de respect și sunt în general acceptate în cadrul economiei mondiale și constată că euro a devenit o monedă de importanță globală, aflându-se aproape pe același plan cu dolarul SUA; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că la zece ani de la lansarea UEM, atât BCE cât și moneda euro se bucură de respect și sunt în general acceptate în cadrul economiei mondiale și constată că euro a devenit o monedă de importanță globală, aflându-se aproape pe același plan cu dolarul SUA;

| 2. | reamintește că Tratatul CE face o distincție explicită între obiectivele BCE cu privire la stabilitatea prețurilor, pe de o parte, și sprijinul pentru politicile economice generale, pe de altă parte și că, prin urmare, aceste două obiective nu pot fi tratate ca substituibile; subliniază independența deplină a BCE în îndeplinirea mandatului său dublu și salută faptul că, prin Tratatului de la Lisabona, BCE ar trebui să devină o instituție a UE cu personalitate juridică, cu un statut clar stabilit și independentă, atât din punct de vedere politic, cât și financiar; consideră că recunoașterea BCE ca instituție a Uniunii Europene sporește responsabilitatea Parlamentului și, în special, a comisiei sale responsabile pentru afacerile economice și monetare, ca o instituție în fața căreia BCE trebuie să răspundă pentru deciziile sale cu privire la politica monetară; |
| --- | --- |

2.

reamintește că Tratatul CE face o distincție explicită între obiectivele BCE cu privire la stabilitatea prețurilor, pe de o parte, și sprijinul pentru politicile economice generale, pe de altă parte și că, prin urmare, aceste două obiective nu pot fi tratate ca substituibile; subliniază independența deplină a BCE în îndeplinirea mandatului său dublu și salută faptul că, prin Tratatului de la Lisabona, BCE ar trebui să devină o instituție a UE cu personalitate juridică, cu un statut clar stabilit și independentă, atât din punct de vedere politic, cât și financiar; consideră că recunoașterea BCE ca instituție a Uniunii Europene sporește responsabilitatea Parlamentului și, în special, a comisiei sale responsabile pentru afacerile economice și monetare, ca o instituție în fața căreia BCE trebuie să răspundă pentru deciziile sale cu privire la politica monetară;

| 3. | salută aderarea Ciprului și a Maltei la UEM și ia act de succesul aderării acestora; |
| --- | --- |

3.

salută aderarea Ciprului și a Maltei la UEM și ia act de succesul aderării acestora;

Stabilitatea financiară

| 4. | recunoaște prestația excelentă a BCE în gestionarea turbulențelor financiare generate de crizele creditelor ipotecare cu risc ridicat din SUA, având în vedere, în special, operațiunea lansată la 9 august 2007, prin care s-au furnizat lichidități în valoare de 95 de miliarde EUR piețelor, sub forma unei licitații la rată fixă de 4, 00 %, urmându-se aceeași procedură ca și în cazul operațiunilor obișnuite desfășurate de BCE pe piață; ia act de faptul că operațiunea, alături de alte operațiuni de ajustare și de numeroasele operațiuni de refinanțare săptămânală care au urmat, au condus la stabilizarea ratelor dobânzii pe termen foarte scurt; consideră că acest fapt demonstrează, încă o dată, importanța unei politici monetare comune, precum cea elaborată de BCE, pentru stabilizarea economiei în perioadele de instabilitate; |
| --- | --- |

4.

recunoaște prestația excelentă a BCE în gestionarea turbulențelor financiare generate de crizele creditelor ipotecare cu risc ridicat din SUA, având în vedere, în special, operațiunea lansată la 9 august 2007, prin care s-au furnizat lichidități în valoare de 95 de miliarde EUR piețelor, sub forma unei licitații la rată fixă de 4, 00 %, urmându-se aceeași procedură ca și în cazul operațiunilor obișnuite desfășurate de BCE pe piață; ia act de faptul că operațiunea, alături de alte operațiuni de ajustare și de numeroasele operațiuni de refinanțare săptămânală care au urmat, au condus la stabilizarea ratelor dobânzii pe termen foarte scurt; consideră că acest fapt demonstrează, încă o dată, importanța unei politici monetare comune, precum cea elaborată de BCE, pentru stabilizarea economiei în perioadele de instabilitate;

| 5. | împărtășește opiniile BCE, conform cărora complexitatea tot mai mare a instrumentelor financiare și lipsa de transparență a expunerii la risc a instituțiilor financiare pot să genereze o incertitudine sporită în ceea ce privește gradul de risc implicat, entitatea care își asumă riscul în ultimă instanță și amploarea pierderilor potențiale; |
| --- | --- |

5.

împărtășește opiniile BCE, conform cărora complexitatea tot mai mare a instrumentelor financiare și lipsa de transparență a expunerii la risc a instituțiilor financiare pot să genereze o incertitudine sporită în ceea ce privește gradul de risc implicat, entitatea care își asumă riscul în ultimă instanță și amploarea pierderilor potențiale;

| 6. | subliniază necesitatea de a crea un cadru de supraveghere financiară la nivelul Uniunii, subliniază faptul că deși tratatul CE nu oferă BCE nicio responsabilitate directă legată de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și stabilitatea sistemului financiar, BCE trebuie implicată îndeaproape în supraveghere; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea de a crea un cadru de supraveghere financiară la nivelul Uniunii, subliniază faptul că deși tratatul CE nu oferă BCE nicio responsabilitate directă legată de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și stabilitatea sistemului financiar, BCE trebuie implicată îndeaproape în supraveghere;

| 7. | consideră că autoritatea BCE a fost consolidată datorită gestionării cu succes de către aceasta a actualei crize financiare; salută consolidarea credibilității și a recunoașterii internaționale de care se bucură BCE; invită Eurogrupul să urmeze exemplul BCE și să își consolideze expertiza și capacitatea de coordonare în domeniul reglementării și al supravegherii piețelor financiare; |
| --- | --- |

7.

consideră că autoritatea BCE a fost consolidată datorită gestionării cu succes de către aceasta a actualei crize financiare; salută consolidarea credibilității și a recunoașterii internaționale de care se bucură BCE; invită Eurogrupul să urmeze exemplul BCE și să își consolideze expertiza și capacitatea de coordonare în domeniul reglementării și al supravegherii piețelor financiare;

| 8. | subliniază necesitatea sporită de cooperare între băncile centrale și autoritățile de supraveghere, pentru a menține stabilitatea piețelor financiare, mai ales ținând seama de integrarea tot mai accentuată a sistemelor financiare; solicită BCE să continue să facă eforturi în vederea ameliorării integrării și a comunicării, atât în cadrul UE, cât și în relația sa cu alte bănci centrale și instituții competente, în special în ceea ce privește relația sa cu Banca Angliei, întrucât Londra este cel mai important centru financiar din UE; invită BCE să joace un rol activ în cadrul diferitelor forumuri care dezbat modificările sistemului de supraveghere, cum ar fi urmările procesului Lamfalussy; |
| --- | --- |

8.

subliniază necesitatea sporită de cooperare între băncile centrale și autoritățile de supraveghere, pentru a menține stabilitatea piețelor financiare, mai ales ținând seama de integrarea tot mai accentuată a sistemelor financiare; solicită BCE să continue să facă eforturi în vederea ameliorării integrării și a comunicării, atât în cadrul UE, cât și în relația sa cu alte bănci centrale și instituții competente, în special în ceea ce privește relația sa cu Banca Angliei, întrucât Londra este cel mai important centru financiar din UE; invită BCE să joace un rol activ în cadrul diferitelor forumuri care dezbat modificările sistemului de supraveghere, cum ar fi urmările procesului Lamfalussy;

| 9. | recunoaște faptul că bănci centrale importante, precum BCE și Rezerva Federală din Statele Unite au emis avertismente în ceea ce privește subestimarea riscurilor pe plan economic, atât înainte de boomul industriei IT din 2000/2001 cât și de crizele creditelor ipotecare cu risc ridicat din 2007; constată că piețele financiare nu au răspuns în mod adecvat și eficient la aceste avertismente; solicită BCE, prin urmare, să analizeze acest răspuns și să sugereze modalități de ameliorare a corelării între astfel de avertismente emise în perspectivă și reacțiile pieței; invită BCE, în lumina turbulențelor financiare recente, să analizeze și să evalueze consecințele crizei financiare și să determine dacă deține suficiente instrumente pentru a gestiona o criză financiară europeană transfrontalieră, precum și care sunt competențele de care are nevoie pentru a ameliora supravegherea macro-prudențială în zona euro; |
| --- | --- |

9.

recunoaște faptul că bănci centrale importante, precum BCE și Rezerva Federală din Statele Unite au emis avertismente în ceea ce privește subestimarea riscurilor pe plan economic, atât înainte de boomul industriei IT din 2000/2001 cât și de crizele creditelor ipotecare cu risc ridicat din 2007; constată că piețele financiare nu au răspuns în mod adecvat și eficient la aceste avertismente; solicită BCE, prin urmare, să analizeze acest răspuns și să sugereze modalități de ameliorare a corelării între astfel de avertismente emise în perspectivă și reacțiile pieței; invită BCE, în lumina turbulențelor financiare recente, să analizeze și să evalueze consecințele crizei financiare și să determine dacă deține suficiente instrumente pentru a gestiona o criză financiară europeană transfrontalieră, precum și care sunt competențele de care are nevoie pentru a ameliora supravegherea macro-prudențială în zona euro;

Dezvoltarea economică și monetară

| 10. | ia act de dezbaterea în curs cu privire la modul în care se definește stabilitatea prețurilor, în acest sens existând voci în favoarea unei țintiri directe a inflației; consideră totuși că un sistem format din doi piloni, bazat pe indicatorul monetar M3, reprezintă modul cel mai adecvat de măsurare a stabilității prețurilor; invită BCE să ia măsuri în vederea unei ameliorări constante a acestui sistem; recunoaște valoarea adăugată a informațiilor suplimentare, a avertizării timpurii asupra riscului inflației, precum și a prudenței la nivel operațional care devin posibile prin intermediul sistemului susmenționat; |
| --- | --- |

10.

ia act de dezbaterea în curs cu privire la modul în care se definește stabilitatea prețurilor, în acest sens existând voci în favoarea unei țintiri directe a inflației; consideră totuși că un sistem format din doi piloni, bazat pe indicatorul monetar M3, reprezintă modul cel mai adecvat de măsurare a stabilității prețurilor; invită BCE să ia măsuri în vederea unei ameliorări constante a acestui sistem; recunoaște valoarea adăugată a informațiilor suplimentare, a avertizării timpurii asupra riscului inflației, precum și a prudenței la nivel operațional care devin posibile prin intermediul sistemului susmenționat;

| 11. | subliniază faptul că riscurile evoluțiilor economice asimetrice în zona euro ar putea să crească odată cu creșterea numărului statelor membre, întrucât se adâncesc discrepanțele între economiile statelor membre, în ceea ce privește dimensiunile și maturitatea acestora; invită BCE să acorde o atenție deosebită acestei situații și să abordeze aceste riscuri într-o fază timpurie, precum și să le comunice statelor membre; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că riscurile evoluțiilor economice asimetrice în zona euro ar putea să crească odată cu creșterea numărului statelor membre, întrucât se adâncesc discrepanțele între economiile statelor membre, în ceea ce privește dimensiunile și maturitatea acestora; invită BCE să acorde o atenție deosebită acestei situații și să abordeze aceste riscuri într-o fază timpurie, precum și să le comunice statelor membre;

| 12. | invită toate statele membre care participă la zona euro, statele membre neparticipante, precum și statele membre care solicită să participe la zona euro să ia act de aceste provocări și, în consecință, să respecte pe deplin criteriile prevăzute de Pactul de stabilitate și creștere și să îndeplinească criteriile de la Maastricht, în mod corespunzător, întrucât acest lucru, alături de consolidarea fiscală și politica salarială, în acord cu evoluțiile privind creșterea economică și productivitatea, oferă cea mai eficientă protecție împotriva provocărilor reprezentate de evoluțiile asimetrice; |
| --- | --- |

12.

invită toate statele membre care participă la zona euro, statele membre neparticipante, precum și statele membre care solicită să participe la zona euro să ia act de aceste provocări și, în consecință, să respecte pe deplin criteriile prevăzute de Pactul de stabilitate și creștere și să îndeplinească criteriile de la Maastricht, în mod corespunzător, întrucât acest lucru, alături de consolidarea fiscală și politica salarială, în acord cu evoluțiile privind creșterea economică și productivitatea, oferă cea mai eficientă protecție împotriva provocărilor reprezentate de evoluțiile asimetrice;

| 13. | subliniază faptul că, pe fondul recentei ajustări a previziunilor privind creșterea economică, orice majorare suplimentară a ratelor dobânzii ar trebui realizată cu precauție pentru a nu periclita creșterea economică; subliniază că, pentru a sprijini relansarea economică, statele membre trebuie să pună în aplicare atât reformele structurale necesare, cât și activitățile de investiții; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că, pe fondul recentei ajustări a previziunilor privind creșterea economică, orice majorare suplimentară a ratelor dobânzii ar trebui realizată cu precauție pentru a nu periclita creșterea economică; subliniază că, pentru a sprijini relansarea economică, statele membre trebuie să pună în aplicare atât reformele structurale necesare, cât și activitățile de investiții;

| 14. | se așteaptă la un tratament egal din partea Consiliului față de toate statele membre care solicită aderarea la zona euro și ca acesta să respecte pe deplin evaluarea și recomandările BCE cu privire la nivelul lor de pregătire pentru aderarea la zona euro; |
| --- | --- |

14.

se așteaptă la un tratament egal din partea Consiliului față de toate statele membre care solicită aderarea la zona euro și ca acesta să respecte pe deplin evaluarea și recomandările BCE cu privire la nivelul lor de pregătire pentru aderarea la zona euro;

| 15. | ia act de aprecierea monedei euro, în special față de dolarul SUA; subliniază obiectivul stabilității prețurilor, dar recunoaște faptul că variațiile semnificative și rapide ale cursului de schimb al monedei euro nu ar trebui să împiedice BCE să își gestioneze politica monetară, dacă se confruntă cu o sursă de inflație, sau, pe de altă parte, cu perspective precare de creștere economică pentru țările dependente de export; solicită BCE să monitorizeze această evoluție și să ia măsuri, dacă acestea sunt necesare și invită Eurogrupul, Comisia și BCE să amelioreze coordonarea acțiunilor lor din domeniul politicii de schimb; |
| --- | --- |

15.

ia act de aprecierea monedei euro, în special față de dolarul SUA; subliniază obiectivul stabilității prețurilor, dar recunoaște faptul că variațiile semnificative și rapide ale cursului de schimb al monedei euro nu ar trebui să împiedice BCE să își gestioneze politica monetară, dacă se confruntă cu o sursă de inflație, sau, pe de altă parte, cu perspective precare de creștere economică pentru țările dependente de export; solicită BCE să monitorizeze această evoluție și să ia măsuri, dacă acestea sunt necesare și invită Eurogrupul, Comisia și BCE să amelioreze coordonarea acțiunilor lor din domeniul politicii de schimb;

| 16. | recunoaște presiunea tot mai accentuată asupra inflației, în sensul creșterii acesteia, la care contribuie în special prețurile la alimente și la energie; invită BCE să se implice mai mult în dialogul cu băncile centrale naționale în ceea ce privește acordarea unei atenții deosebite obiectivului stabilității prețurilor la nivel global; |
| --- | --- |

16.

recunoaște presiunea tot mai accentuată asupra inflației, în sensul creșterii acesteia, la care contribuie în special prețurile la alimente și la energie; invită BCE să se implice mai mult în dialogul cu băncile centrale naționale în ceea ce privește acordarea unei atenții deosebite obiectivului stabilității prețurilor la nivel global;

Guvernarea și procesul decizional eficient

| 17. | reamintește nevoia continuă de transparență sporită în cadrul BCE, care ar avea ca rezultat sporirea credibilității și a predictibilității și îmbunătățirile care s-au produs deja în acest sens; recunoaște, în acest sens, dificultățile pe care le implică publicarea proceselor-verbale ale reuniunilor Consiliului guvernatorilor BCE, întrucât diferențele dintre pozițiile individuale ar putea fi interpretate drept o manifestare a intereselor naționale, ceea ce ar conduce la exercitarea de presiuni din partea guvernelor statelor membre asupra membrilor Consiliului guvernatorilor; invită BCE să prezinte Parlamentului și publicului un rezumat anual al măsurilor luate pentru a-și îmbunătăți performanța, în conformitate cu prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

17.

reamintește nevoia continuă de transparență sporită în cadrul BCE, care ar avea ca rezultat sporirea credibilității și a predictibilității și îmbunătățirile care s-au produs deja în acest sens; recunoaște, în acest sens, dificultățile pe care le implică publicarea proceselor-verbale ale reuniunilor Consiliului guvernatorilor BCE, întrucât diferențele dintre pozițiile individuale ar putea fi interpretate drept o manifestare a intereselor naționale, ceea ce ar conduce la exercitarea de presiuni din partea guvernelor statelor membre asupra membrilor Consiliului guvernatorilor; invită BCE să prezinte Parlamentului și publicului un rezumat anual al măsurilor luate pentru a-și îmbunătăți performanța, în conformitate cu prezenta rezoluție;

| 18. | consideră că dialogul privind politica monetară dintre Parlament și BCE a reprezentat un succes, care ar trebui să fie consolidat în continuare; subliniază faptul că responsabilitatea ex-post a BCE este de o importanță primordială pentru garantarea încrederii și, prin urmare, a stabilității pe piețele financiare; consideră că este important pentru coeziunea Comitetului executiv și a Consiliului guvernatorilor BCE ca acestea să continue să fie încrezătoare în prezentarea lor publică; susține o politică de informare direcționată a BCE în relația sa cu Parlamentul, Consiliul, Comisia și Eurogrupul; își exprimă dezamăgirea față de nivelul scăzut de angajament de care BCE a dat dovadă în răspunsul său la rezoluția Parlamentului din 12 iulie 2007 privind Raportul anual al BCE pentru 2006 (3); subliniază, în mod deosebit, faptul că solicitarea de ameliorare a politicii de comunicare a BCE trebuie să fie luată în considerare numai în contextul păstrării, în mod simultan, a independenței BCE și a organelor sale; |
| --- | --- |

18.

consideră că dialogul privind politica monetară dintre Parlament și BCE a reprezentat un succes, care ar trebui să fie consolidat în continuare; subliniază faptul că responsabilitatea ex-post a BCE este de o importanță primordială pentru garantarea încrederii și, prin urmare, a stabilității pe piețele financiare; consideră că este important pentru coeziunea Comitetului executiv și a Consiliului guvernatorilor BCE ca acestea să continue să fie încrezătoare în prezentarea lor publică; susține o politică de informare direcționată a BCE în relația sa cu Parlamentul, Consiliul, Comisia și Eurogrupul; își exprimă dezamăgirea față de nivelul scăzut de angajament de care BCE a dat dovadă în răspunsul său la rezoluția Parlamentului din 12 iulie 2007 privind Raportul anual al BCE pentru 2006 (3); subliniază, în mod deosebit, faptul că solicitarea de ameliorare a politicii de comunicare a BCE trebuie să fie luată în considerare numai în contextul păstrării, în mod simultan, a independenței BCE și a organelor sale;

| 19. | invită BCE ca, în toate declarațiile sale prezentate în urma deciziilor adoptate de Consiliul guvernatorilor, să menționeze în mod clar dacă, pe parcursul dezbaterilor, s-a ajuns cu ușurință la un consens sau dacă opiniile divergente au persistat, întrucât astfel s-ar oferi mai multe informații piețelor, fără a aduce atingere perspectivei europene comune în ceea ce privește deciziile Consiliului guvernatorilor BCE; |
| --- | --- |

19.

invită BCE ca, în toate declarațiile sale prezentate în urma deciziilor adoptate de Consiliul guvernatorilor, să menționeze în mod clar dacă, pe parcursul dezbaterilor, s-a ajuns cu ușurință la un consens sau dacă opiniile divergente au persistat, întrucât astfel s-ar oferi mai multe informații piețelor, fără a aduce atingere perspectivei europene comune în ceea ce privește deciziile Consiliului guvernatorilor BCE;

| 20. | invită BCE să-și prezinte ideile privind reformarea structurii Consiliului guvernatorilor, întrucât se așteaptă ca numărul guvernatorilor să fie mai mare de 15 de la 1 ianuarie 2009; constată că, odată cu creșterea numărului statelor membre ale zonei euro, reformele vor deveni și mai necesare; susține sugestia anterioară a BCE, conform căreia ponderea economică a statelor membre participante ar trebui tratată drept factorul cel mai semnificativ pentru stabilirea drepturilor de vot prin rotație, iar numărul factorilor de decizie ar trebui să rămână redus, pentru a asigura eficiența; |
| --- | --- |

20.

invită BCE să-și prezinte ideile privind reformarea structurii Consiliului guvernatorilor, întrucât se așteaptă ca numărul guvernatorilor să fie mai mare de 15 de la 1 ianuarie 2009; constată că, odată cu creșterea numărului statelor membre ale zonei euro, reformele vor deveni și mai necesare; susține sugestia anterioară a BCE, conform căreia ponderea economică a statelor membre participante ar trebui tratată drept factorul cel mai semnificativ pentru stabilirea drepturilor de vot prin rotație, iar numărul factorilor de decizie ar trebui să rămână redus, pentru a asigura eficiența;

| 21. | consideră că independența BCE, inclusiv procedura de numire a membrilor Comitetului executiv al acesteia și-a demonstrat utilitatea; subliniază faptul că articolul 112 alineatul (2) litera (b) din Tratatul CE prevede faptul că membrii Comitetului executiv trebuie să fie numiți dintre persoane a căror autoritate și experiență profesională în domeniul monetar sau bancar sunt recunoscute și accentuează faptul că cetățenia acestora ar trebui să fie irelevantă și că aceștia vor continua să fie evaluați conform criteriilor stricte prevăzute în Tratatul CE, cum ar fi cele care țin de calificările lor; consideră că responsabilitatea democratică ex-ante și transparența ar fi mai mari dacă Consiliul ar evalua mai mulți potențiali candidați, iar candidatul propus de către Consiliu ar fi apoi supus unui vot de aprobare din partea Parlamentului; |
| --- | --- |

21.

consideră că independența BCE, inclusiv procedura de numire a membrilor Comitetului executiv al acesteia și-a demonstrat utilitatea; subliniază faptul că articolul 112 alineatul (2) litera (b) din Tratatul CE prevede faptul că membrii Comitetului executiv trebuie să fie numiți dintre persoane a căror autoritate și experiență profesională în domeniul monetar sau bancar sunt recunoscute și accentuează faptul că cetățenia acestora ar trebui să fie irelevantă și că aceștia vor continua să fie evaluați conform criteriilor stricte prevăzute în Tratatul CE, cum ar fi cele care țin de calificările lor; consideră că responsabilitatea democratică ex-ante și transparența ar fi mai mari dacă Consiliul ar evalua mai mulți potențiali candidați, iar candidatul propus de către Consiliu ar fi apoi supus unui vot de aprobare din partea Parlamentului;

| 22. | consideră că, având în vedere viitorul statut al BCE în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, rolul Parlamentului în numirea membrilor Comitetului executiv ar trebui consolidat; subliniază dorința sa de a se alătura altor instituții în explorarea posibilelor ameliorări ale procedurii de numire înainte de următoarea reînnoire a Comitetului executiv în 2010; |
| --- | --- |

22.

consideră că, având în vedere viitorul statut al BCE în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, rolul Parlamentului în numirea membrilor Comitetului executiv ar trebui consolidat; subliniază dorința sa de a se alătura altor instituții în explorarea posibilelor ameliorări ale procedurii de numire înainte de următoarea reînnoire a Comitetului executiv în 2010;

| 23. | recunoaște rolul tot mai important al Eurogrupului și al președintelui acestuia în stabilirea unei părți majore a agendei economice a Uniunii Europene, în special structura mai formală a acestuia și rolul său central în coordonarea politicii economice a Eurogrupului, astfel cum este prevăzut la articolul 136 din Tratatul CE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona, precum și a statelor membre neparticipante la zona euro; sprijină consolidarea dezvoltării „unei singure voci” pentru a exprima poziția zonei euro în cadrul forumurilor internaționale, în conformitate cu articolul 138 din Tratatul CE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona, și de către președintele Eurogrupului; |
| --- | --- |

23.

recunoaște rolul tot mai important al Eurogrupului și al președintelui acestuia în stabilirea unei părți majore a agendei economice a Uniunii Europene, în special structura mai formală a acestuia și rolul său central în coordonarea politicii economice a Eurogrupului, astfel cum este prevăzut la articolul 136 din Tratatul CE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona, precum și a statelor membre neparticipante la zona euro; sprijină consolidarea dezvoltării „unei singure voci” pentru a exprima poziția zonei euro în cadrul forumurilor internaționale, în conformitate cu articolul 138 din Tratatul CE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona, și de către președintele Eurogrupului;

| 24. | salută cooperarea dintre BCE, Comisie și industria serviciilor financiare în vederea lansării cu succes a Spațiului unic de plată în euro (SEPA) și a inițiativelor în ceea ce privește titlurile de valoare europene pe termen scurt (STEP); consideră că acestea sunt contribuții pozitive din partea industriei serviciilor financiare la asigurarea continuării integrării financiare în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

24.

salută cooperarea dintre BCE, Comisie și industria serviciilor financiare în vederea lansării cu succes a Spațiului unic de plată în euro (SEPA) și a inițiativelor în ceea ce privește titlurile de valoare europene pe termen scurt (STEP); consideră că acestea sunt contribuții pozitive din partea industriei serviciilor financiare la asigurarea continuării integrării financiare în Uniunea Europeană;

| 25. | salută lansarea cu succes a operațiunilor Target 2, precum și activitățile finalizate de migrare către platforma comună unică; consideră că folosirea unei platforme comune unice reprezintă un pas important în direcția integrării financiare și a reducerii costurilor de compensare și decontare; consideră că este urgent ca BCE să propună acum o structură de guvernare pentru valorile mobiliare Target 2 (Target 2 Securities — T2S); |
| --- | --- |

25.

salută lansarea cu succes a operațiunilor Target 2, precum și activitățile finalizate de migrare către platforma comună unică; consideră că folosirea unei platforme comune unice reprezintă un pas important în direcția integrării financiare și a reducerii costurilor de compensare și decontare; consideră că este urgent ca BCE să propună acum o structură de guvernare pentru valorile mobiliare Target 2 (Target 2 Securities — T2S);

Dimensiunea externă a monedei euro

| 26. | constată o ameliorare continuă a statutului euro de monedă internațională; subliniază faptul că reprezentarea UE în cadrul forumurilor internaționale în domeniul afacerilor economice și monetare nu reflectă în mod adecvat ponderea economică reală a zonei euro, iar acest fapt poate fi văzut drept un obstacol în calea exercitării unei influențe sporite în domeniul afacerilor financiare internaționale; solicită, prin urmare, adoptarea de măsuri concrete pentru a asigura o reprezentare unitară a zonei euro în cadrul instituțiilor financiare internaționale, precum FMI; |
| --- | --- |

26.

constată o ameliorare continuă a statutului euro de monedă internațională; subliniază faptul că reprezentarea UE în cadrul forumurilor internaționale în domeniul afacerilor economice și monetare nu reflectă în mod adecvat ponderea economică reală a zonei euro, iar acest fapt poate fi văzut drept un obstacol în calea exercitării unei influențe sporite în domeniul afacerilor financiare internaționale; solicită, prin urmare, adoptarea de măsuri concrete pentru a asigura o reprezentare unitară a zonei euro în cadrul instituțiilor financiare internaționale, precum FMI;

| 27. | încurajează BCE să continue să acționeze în direcția consolidării rolului său de coordonare pe plan financiar internațional; consideră că un statut consolidat pe plan internațional al monedei euro va genera beneficii pentru zona euro, care vor încuraja statele membre în prezent neparticipante să își propună să devină membre cu drepturi depline; |
| --- | --- |

27.

încurajează BCE să continue să acționeze în direcția consolidării rolului său de coordonare pe plan financiar internațional; consideră că un statut consolidat pe plan internațional al monedei euro va genera beneficii pentru zona euro, care vor încuraja statele membre în prezent neparticipante să își propună să devină membre cu drepturi depline;

*

* *

| 28. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Eurogrupului și Băncii Centrale Europene. |
| --- | --- |

28.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Eurogrupului și Băncii Centrale Europene.

---

(1)  JO C 138, 4.5.1998, p. 177.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0058.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0349.

---

Joi, 10 iulie 2008

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/54 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/54

---

Joi, 10 iulie 2008Recensământul persoanelor de etnie rromă din Italia pe criteriul apartenenței etnice

P6_TA(2008)0361

Rezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la recensământul persoanelor de etnie rromă din Italia pe criteriul apartenenței etnice

2009/C 294 E/12

Parlamentul European,

având în vedere drepturile și libertățile fundamentale ale omului, principiile egalității și nediscriminării, dreptul la demnitate, viață privată și protecția datelor cu caracter personal, drepturile copilului, drepturile persoanelor care aparțin minorităților, astfel cum sunt recunoscute prin convențiile internaționale și europene privind apărarea drepturilor și libertăților fundamentale ale omului, în special Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului, Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și jurisprudența aferentă a Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) (1), precum și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

având în vedere tratatele, în special articolele 2, 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 13 (măsuri de combatere a discriminării pe criterii de rasă sau origine etnică, printre alte criterii), articolul 12 (interzicerea discriminării pe baza naționalității), articolul 17 (cetățenia Uniunii), articolul 18 (libera circulație), articolul 39 și următoarele (libera circulație a lucrătorilor) din Tratatul CE,

având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (2), Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (3) și Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (4),

având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind instrumentele și politicile comunitare destinate incluziunii populației de etnie rromă (SEC(2008)2172) și Raportul anual pe 2008 al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare, printre altele, la rromi, rasism și xenofobie, măsurile de combatere a discriminării și libera circulație, în special Rezoluția sa din 28 aprilie 2005 privind situația rromilor din Uniunea Europeană (5), Rezoluția sa din 1 iunie 2006 privind situația femeilor rrome din Uniunea Europeană (6), Rezoluția sa din 15 noiembrie 2007 privind aplicarea Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (7), Rezoluția din 13 decembrie 2007 privind combaterea intensificării extremismului în Europa (8) și Rezoluția sa din 31 ianuarie 2008 privind Strategia europeană pentru rromi (9),

având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE este o comunitate de valori la baza căreia stau democrația, statul de drept, drepturile și libertățile fundamentale ale omului, egalitatea și nediscriminarea, inclusiv protecția persoanelor aparținând minorităților; întrucât UE s-a angajat să combată rasismul și xenofobia, precum și discriminarea pe baza oricăruia dintre criteriile menționate la articolele 12 și 13 din Tratatul CE; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE este o comunitate de valori la baza căreia stau democrația, statul de drept, drepturile și libertățile fundamentale ale omului, egalitatea și nediscriminarea, inclusiv protecția persoanelor aparținând minorităților; întrucât UE s-a angajat să combată rasismul și xenofobia, precum și discriminarea pe baza oricăruia dintre criteriile menționate la articolele 12 și 13 din Tratatul CE;

| B. | întrucât, în UE, aceste valori se concretizează sub forma directivelor privind combaterea discriminării și libera circulație, menționate anterior, precum și a politicilor de susținere, iar statele membre sunt obligate să le pună în aplicare pe deplin și să nu adopte acte care ar putea duce la încălcarea lor; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în UE, aceste valori se concretizează sub forma directivelor privind combaterea discriminării și libera circulație, menționate anterior, precum și a politicilor de susținere, iar statele membre sunt obligate să le pună în aplicare pe deplin și să nu adopte acte care ar putea duce la încălcarea lor;

| C. | întrucât prin rezoluția din 31 ianuarie 2008 se solicita statelor membre să soluționeze problema așezărilor ilegale, formate din barăci și corturi, lipsite de orice norme de igienă și de siguranță, în care un număr ridicat de copii rromi mor din cauza unor accidente domestice, în special incendii, provocate de lipsa unor norme de siguranță corespunzătoare; |
| --- | --- |

C.

întrucât prin rezoluția din 31 ianuarie 2008 se solicita statelor membre să soluționeze problema așezărilor ilegale, formate din barăci și corturi, lipsite de orice norme de igienă și de siguranță, în care un număr ridicat de copii rromi mor din cauza unor accidente domestice, în special incendii, provocate de lipsa unor norme de siguranță corespunzătoare;

| D. | întrucât populația de etnie rromă reprezintă una dintre principalele ținte ale rasismului și discriminării, fapt ilustrat de recentele incidente soldate cu atacuri și agresiuni împotriva rromilor din Italia și Ungaria și reliefat, de asemenea, de recentele sondaje Eurobarometru; |
| --- | --- |

D.

întrucât populația de etnie rromă reprezintă una dintre principalele ținte ale rasismului și discriminării, fapt ilustrat de recentele incidente soldate cu atacuri și agresiuni împotriva rromilor din Italia și Ungaria și reliefat, de asemenea, de recentele sondaje Eurobarometru;

| E. | întrucât documentul de lucru al serviciilor Comisiei, menționat anterior, subliniază că statele membre UE dispun deja de o serie de instrumente și politici legislative și financiare comunitare pentru a combate discriminarea îndreptată împotriva populației de etnie rromă și pentru a promova incluziunea și integrarea acesteia, în special prin schimbul și promovarea bunelor practici din acest domeniu; |
| --- | --- |

E.

întrucât documentul de lucru al serviciilor Comisiei, menționat anterior, subliniază că statele membre UE dispun deja de o serie de instrumente și politici legislative și financiare comunitare pentru a combate discriminarea îndreptată împotriva populației de etnie rromă și pentru a promova incluziunea și integrarea acesteia, în special prin schimbul și promovarea bunelor practici din acest domeniu;

| F. | întrucât populația de etnie rromă este o comunitate etnico-culturală paneuropeană care nu dispune de un stat național și, prin urmare, Uniunii Europene îi revine răspunderea deosebită de a elabora, împreună cu statele membre, o strategie și o politică europeană privind rromii; |
| --- | --- |

F.

întrucât populația de etnie rromă este o comunitate etnico-culturală paneuropeană care nu dispune de un stat național și, prin urmare, Uniunii Europene îi revine răspunderea deosebită de a elabora, împreună cu statele membre, o strategie și o politică europeană privind rromii;

| G. | întrucât Guvernul Italiei a emis, la 21 mai 2008, un decret prin care declară starea de urgență în ceea ce privește situația taberelor nomade din regiunile Campania, Lazio și Lombardia (10), în temeiul Legii nr. 225 din 24 februarie 1992 privind instituirea unui serviciu național de protecție civilă, care abilitează guvernul să declare starea de urgență în cazul „calamităților naturale, al catastrofelor sau al altor evenimente care, luând în considerare intensitatea și amploarea lor, trebuie combătute cu ajutorul unor competențe și mijloace extraordinare”; |
| --- | --- |

G.

întrucât Guvernul Italiei a emis, la 21 mai 2008, un decret prin care declară starea de urgență în ceea ce privește situația taberelor nomade din regiunile Campania, Lazio și Lombardia (10), în temeiul Legii nr. 225 din 24 februarie 1992 privind instituirea unui serviciu național de protecție civilă, care abilitează guvernul să declare starea de urgență în cazul „calamităților naturale, al catastrofelor sau al altor evenimente care, luând în considerare intensitatea și amploarea lor, trebuie combătute cu ajutorul unor competențe și mijloace extraordinare”;

| H. | întrucât acest decret a fost urmat, la 30 mai 2008, de noi decizii ale primului-ministru (11) („ordinanze”), prin care:






  — | prefecții orașelor Roma, Milano și Napoli sunt desemnați comisari („Commissari delegati”) pentru urgența reprezentată de rromi, |
| --- | --- | --- |

H.

întrucât acest decret a fost urmat, la 30 mai 2008, de noi decizii ale primului-ministru (11) („ordinanze”), prin care:

—

prefecții orașelor Roma, Milano și Napoli sunt desemnați comisari („Commissari delegati”) pentru urgența reprezentată de rromi,

| — | acestor demnitari li se acordă puteri extraordinare în materie de identificare a persoanelor, inclusiv a minorilor și inclusiv prin prelevarea amprentelor digitale, |
| --- | --- |

—

acestor demnitari li se acordă puteri extraordinare în materie de identificare a persoanelor, inclusiv a minorilor și inclusiv prin prelevarea amprentelor digitale,

| — | aceștia sunt abilitați să adopte toate măsurile necesare împotriva persoanelor care fac sau ar putea face obiectul unui ordin de expulzare în temeiul unei măsuri administrative sau judiciare, |
| --- | --- |

—

aceștia sunt abilitați să adopte toate măsurile necesare împotriva persoanelor care fac sau ar putea face obiectul unui ordin de expulzare în temeiul unei măsuri administrative sau judiciare,

| — | acestora li se acordă derogări (deși fără a se aduce atingere statului de drept și legislației UE) de la o serie de legi privind un spectru amplu de problematici care afectează prerogativele constituționale (de exemplu, dreptul persoanelor de a fi informate atunci când fac obiectul unei proceduri administrative, precum prelevarea amprentelor, și cerința potrivit căreia o persoană trebuie declarată drept periculoasă sau suspectă sau refuză să se identifice înainte de a fi supusă unui control al identității care presupune fotografierea, prelevarea amprentelor digitale sau culegerea datelor antropometrice), |
| --- | --- |

—

acestora li se acordă derogări (deși fără a se aduce atingere statului de drept și legislației UE) de la o serie de legi privind un spectru amplu de problematici care afectează prerogativele constituționale (de exemplu, dreptul persoanelor de a fi informate atunci când fac obiectul unei proceduri administrative, precum prelevarea amprentelor, și cerința potrivit căreia o persoană trebuie declarată drept periculoasă sau suspectă sau refuză să se identifice înainte de a fi supusă unui control al identității care presupune fotografierea, prelevarea amprentelor digitale sau culegerea datelor antropometrice),

| I. | întrucât decretul a declarat starea de urgență pe o durată de un an, până la 31 mai 2009; |
| --- | --- |

I.

întrucât decretul a declarat starea de urgență pe o durată de un an, până la 31 mai 2009;

| J. | întrucât Ministrul Afacerilor Interne al Italiei a declarat, în repetate rânduri, că scopul urmărit prin prelevarea amprentelor digitale este acela de a se efectua un recensământ al populației de etnie rromă din Italia și că intenționează să permită prelevarea amprentelor digitale ale rromilor care trăiesc în tabere, inclusiv ale minorilor, prin derogare de la legislația ordinară, precizând că Italia va continua aceste operațiuni de identificare la Milano, Roma și Napoli, și că acestea vor lua sfârșit cel târziu la 15 octombrie 2008; |
| --- | --- |

J.

întrucât Ministrul Afacerilor Interne al Italiei a declarat, în repetate rânduri, că scopul urmărit prin prelevarea amprentelor digitale este acela de a se efectua un recensământ al populației de etnie rromă din Italia și că intenționează să permită prelevarea amprentelor digitale ale rromilor care trăiesc în tabere, inclusiv ale minorilor, prin derogare de la legislația ordinară, precizând că Italia va continua aceste operațiuni de identificare la Milano, Roma și Napoli, și că acestea vor lua sfârșit cel târziu la 15 octombrie 2008;

| K. | întrucât operațiunile de prelevare a amprentelor sunt deja în curs în Italia, în special la Milano și Napoli; întrucât, potrivit informațiilor furnizate de organizațiile neguvernamentale, aceste informații sunt stocate de prefecturi într-o bază de date; |
| --- | --- |

K.

întrucât operațiunile de prelevare a amprentelor sunt deja în curs în Italia, în special la Milano și Napoli; întrucât, potrivit informațiilor furnizate de organizațiile neguvernamentale, aceste informații sunt stocate de prefecturi într-o bază de date;

| L. | întrucât Comisarii Barrot și Špidla au subliniat, în acest sens, importanța principiilor egalității și nediscriminării în UE și au prezentat o propunere de directivă orizontală de combatere a discriminării, precizând că legislația UE interzice în mod clar discriminarea pe criterii de rasă și origine etnică; |
| --- | --- |

L.

întrucât Comisarii Barrot și Špidla au subliniat, în acest sens, importanța principiilor egalității și nediscriminării în UE și au prezentat o propunere de directivă orizontală de combatere a discriminării, precizând că legislația UE interzice în mod clar discriminarea pe criterii de rasă și origine etnică;

| M. | întrucât UNICEF, Secretarul General al Consiliului Europei și Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei și-au exprimat îngrijorarea, iar acesta din urmă a trimis un memorandum Guvernului Italiei privind, printre altele, rasismul, xenofobia și apărarea drepturilor omului în cazul populației rrome; |
| --- | --- |

M.

întrucât UNICEF, Secretarul General al Consiliului Europei și Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei și-au exprimat îngrijorarea, iar acesta din urmă a trimis un memorandum Guvernului Italiei privind, printre altele, rasismul, xenofobia și apărarea drepturilor omului în cazul populației rrome;

| N. | întrucât Autoritatea pentru Protecția Datelor din Italia a solicitat informații autorităților competente, în special prefecților orașelor Roma, Milano și Napoli, cu privire la posibilitatea de prelevare a amprentelor digitale ale rromilor, inclusiv ale minorilor, exprimându-și îngrijorarea cu privire la faptul că această operațiune ar putea conduce la discriminări de natură să afecteze, de asemenea, demnitatea personală, în special a minorilor, |
| --- | --- |

N.

întrucât Autoritatea pentru Protecția Datelor din Italia a solicitat informații autorităților competente, în special prefecților orașelor Roma, Milano și Napoli, cu privire la posibilitatea de prelevare a amprentelor digitale ale rromilor, inclusiv ale minorilor, exprimându-și îngrijorarea cu privire la faptul că această operațiune ar putea conduce la discriminări de natură să afecteze, de asemenea, demnitatea personală, în special a minorilor,

| 1. | îndeamnă autoritățile italiene să nu colecteze amprentele digitale ale rromilor, inclusiv ale minorilor, și să nu utilizeze amprentele deja colectate, în așteptarea evaluării anunțate de către Comisie a măsurilor propuse, deoarece acest demers ar constitui în mod clar un act de discriminare directă pe criterii de rasă și origine etnică, interzis prin articolul 14 din Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și, mai mult decât atât, un act de discriminare între cetățenii Uniunii Europene de origine rromă și ceilalți cetățeni, cărora nu li se cere să se supună unor astfel de proceduri; |
| --- | --- |

1.

îndeamnă autoritățile italiene să nu colecteze amprentele digitale ale rromilor, inclusiv ale minorilor, și să nu utilizeze amprentele deja colectate, în așteptarea evaluării anunțate de către Comisie a măsurilor propuse, deoarece acest demers ar constitui în mod clar un act de discriminare directă pe criterii de rasă și origine etnică, interzis prin articolul 14 din Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și, mai mult decât atât, un act de discriminare între cetățenii Uniunii Europene de origine rromă și ceilalți cetățeni, cărora nu li se cere să se supună unor astfel de proceduri;

| 2. | împărtășește preocuparea exprimată de UNICEF și consideră drept inadmisibil faptul că se încalcă, cu invocarea obiectivului protejării copiilor, drepturile lor fundamentale și că aceștia sunt tratați drept infractori, precum și preocupările exprimate de Consiliul Europei și de numeroase alte organizații neguvernamentale și comunități religioase; consideră că modalitatea optimă de apărare a drepturilor copiilor rromi o reprezintă garantarea accesului egal la un învățământ, o locuință și asistență medicală de calitate, în cadrul politicilor de incluziune și integrare, și asigurarea protecției acestora împotriva exploatării; |
| --- | --- |

2.

împărtășește preocuparea exprimată de UNICEF și consideră drept inadmisibil faptul că se încalcă, cu invocarea obiectivului protejării copiilor, drepturile lor fundamentale și că aceștia sunt tratați drept infractori, precum și preocupările exprimate de Consiliul Europei și de numeroase alte organizații neguvernamentale și comunități religioase; consideră că modalitatea optimă de apărare a drepturilor copiilor rromi o reprezintă garantarea accesului egal la un învățământ, o locuință și asistență medicală de calitate, în cadrul politicilor de incluziune și integrare, și asigurarea protecției acestora împotriva exploatării;

| 3. | invită statele membre să intervină cu fermitate în favoarea minorilor neînsoțiți care ar putea fi exploatați, oricare ar fi etnia și naționalitatea acestora, și în cazurile în care identificarea acestora ar fi utilă în acest sens, invită statele membre să-i identifice de la caz la caz prin proceduri ordinare și nediscriminatorii, respectând pe deplin toate garanțiile și protecțiile prevăzute de lege; |
| --- | --- |

3.

invită statele membre să intervină cu fermitate în favoarea minorilor neînsoțiți care ar putea fi exploatați, oricare ar fi etnia și naționalitatea acestora, și în cazurile în care identificarea acestora ar fi utilă în acest sens, invită statele membre să-i identifice de la caz la caz prin proceduri ordinare și nediscriminatorii, respectând pe deplin toate garanțiile și protecțiile prevăzute de lege;

| 4. | împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia astfel de acte ar constitui o încălcare a interzicerii discriminării directe și indirecte, prevăzută în special de Directiva 2000/43/CE a Consiliului, precum și la articolele 12 și 13 și articolele 17-22 din Tratatul CE; |
| --- | --- |

4.

împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia astfel de acte ar constitui o încălcare a interzicerii discriminării directe și indirecte, prevăzută în special de Directiva 2000/43/CE a Consiliului, precum și la articolele 12 și 13 și articolele 17-22 din Tratatul CE;

| 5. | își reiterează opinia potrivit căreia politicile care accentuează fenomenul de excluziune nu vor fi niciodată eficace în combaterea criminalității și nu vor contribui la prevenirea acesteia sau la crearea unui climat de siguranță; |
| --- | --- |

5.

își reiterează opinia potrivit căreia politicile care accentuează fenomenul de excluziune nu vor fi niciodată eficace în combaterea criminalității și nu vor contribui la prevenirea acesteia sau la crearea unui climat de siguranță;

| 6. | condamnă în modul cel mai ferm și fără echivoc toate formele de rasism și discriminare la adresa rromilor și a altor grupuri considerate drept „țigani”; |
| --- | --- |

6.

condamnă în modul cel mai ferm și fără echivoc toate formele de rasism și discriminare la adresa rromilor și a altor grupuri considerate drept „țigani”;

| 7. | invită statele membre să-și revizuiască și să abroge legile și politicile care discriminează persoanele de etnie rromă pe criterii de rasă și origine etnică, direct sau indirect, și invită Consiliul și Comisia să monitorizeze aplicarea, de către statele membre, a tratatelor și directivelor privind măsurile de combatere a discriminării și libera circulație, pentru a asigura punerea în aplicare consecventă și integrală a acestora, iar, în caz contrar, să ia măsurile care se impun; |
| --- | --- |

7.

invită statele membre să-și revizuiască și să abroge legile și politicile care discriminează persoanele de etnie rromă pe criterii de rasă și origine etnică, direct sau indirect, și invită Consiliul și Comisia să monitorizeze aplicarea, de către statele membre, a tratatelor și directivelor privind măsurile de combatere a discriminării și libera circulație, pentru a asigura punerea în aplicare consecventă și integrală a acestora, iar, în caz contrar, să ia măsurile care se impun;

| 8. | invită Comisia să efectueze o evaluare atentă a măsurilor legislative și executive adoptate de Guvernul Italiei în scopul verificării compatibilității acestora cu tratatele și cu dreptul comunitar; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să efectueze o evaluare atentă a măsurilor legislative și executive adoptate de Guvernul Italiei în scopul verificării compatibilității acestora cu tratatele și cu dreptul comunitar;

| 9. | își exprimă preocuparea față de afirmația care figurează în decretele și ordinele administrative emise de Guvernul Italiei potrivit căreia prezența taberelor de rromi în împrejurimile marilor orașe constituie o gravă urgență socială, care se repercutează asupra ordinii și siguranței publice, fapt ce justifică declararea stării de urgență pe o durată de un an; |
| --- | --- |

9.

își exprimă preocuparea față de afirmația care figurează în decretele și ordinele administrative emise de Guvernul Italiei potrivit căreia prezența taberelor de rromi în împrejurimile marilor orașe constituie o gravă urgență socială, care se repercutează asupra ordinii și siguranței publice, fapt ce justifică declararea stării de urgență pe o durată de un an;

| 10. | își exprimă îngrijorarea față de posibilitatea, oferită de declararea stării de urgență, a adoptării unor măsuri extraordinare prin derogare de la legislația ordinară de către prefecții cărora le-a fost delegată autoritatea punerii în aplicare a tuturor măsurilor, inclusiv colectarea amprentelor digitale, în temeiul unei legi privind protecția civilă în cazul „calamităților naturale, al catastrofelor sau al altor evenimente”, care este necorespunzătoare și disproporționată în raport cu acest caz specific; |
| --- | --- |

10.

își exprimă îngrijorarea față de posibilitatea, oferită de declararea stării de urgență, a adoptării unor măsuri extraordinare prin derogare de la legislația ordinară de către prefecții cărora le-a fost delegată autoritatea punerii în aplicare a tuturor măsurilor, inclusiv colectarea amprentelor digitale, în temeiul unei legi privind protecția civilă în cazul „calamităților naturale, al catastrofelor sau al altor evenimente”, care este necorespunzătoare și disproporționată în raport cu acest caz specific;

| 11. | invită Consiliul și Comisia să consolideze într-o mai mare măsură politicile comunitare privind persoanele de etnie rromă, prin lansarea unei strategii a UE pentru rromi destinată susținerii și promovării acțiunilor și proiectelor inițiate de statele membre și de ONG-uri, și care să aibă ca obiectiv integrarea și incluziunea rromilor, în special a copiilor rromi; |
| --- | --- |

11.

invită Consiliul și Comisia să consolideze într-o mai mare măsură politicile comunitare privind persoanele de etnie rromă, prin lansarea unei strategii a UE pentru rromi destinată susținerii și promovării acțiunilor și proiectelor inițiate de statele membre și de ONG-uri, și care să aibă ca obiectiv integrarea și incluziunea rromilor, în special a copiilor rromi;

| 12. | invită Comisia și statele membre, în cadrul strategiei pentru rromi și în contextul Deceniului de incluziune a rromilor 2005–2015, să adopte legi și politici de sprijinire a comunităților de rromi, promovând totodată integrarea acestora în toate domeniile, să lanseze programe de combatere a rasismului și a discriminării în școli, la locul de muncă și în mass-media și să intensifice schimburile de experiență și bune practici; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia și statele membre, în cadrul strategiei pentru rromi și în contextul Deceniului de incluziune a rromilor 2005–2015, să adopte legi și politici de sprijinire a comunităților de rromi, promovând totodată integrarea acestora în toate domeniile, să lanseze programe de combatere a rasismului și a discriminării în școli, la locul de muncă și în mass-media și să intensifice schimburile de experiență și bune practici;

| 13. | reiterează, în acest context, importanța elaborării de strategii la nivelul UE și la nivel național, profitând pe deplin de oportunitățile oferite de fondurile UE, în scopul abolirii segregării rromilor în învățământ, al asigurării accesului egal la un învățământ de calitate pentru copii rromi (participarea la sistemul general de învățământ, lansarea unor programe speciale de burse și formare), al asigurării și îmbunătățirii accesului rromilor pe piețele de muncă, al asigurării accesului egal la servicii medicale și ajutoare sociale, al combaterii practicilor discriminatorii în atribuirea locuințelor și al creșterii ratei de participare a rromilor la viața socială, economică, culturală și politică; |
| --- | --- |

13.

reiterează, în acest context, importanța elaborării de strategii la nivelul UE și la nivel național, profitând pe deplin de oportunitățile oferite de fondurile UE, în scopul abolirii segregării rromilor în învățământ, al asigurării accesului egal la un învățământ de calitate pentru copii rromi (participarea la sistemul general de învățământ, lansarea unor programe speciale de burse și formare), al asigurării și îmbunătățirii accesului rromilor pe piețele de muncă, al asigurării accesului egal la servicii medicale și ajutoare sociale, al combaterii practicilor discriminatorii în atribuirea locuințelor și al creșterii ratei de participare a rromilor la viața socială, economică, culturală și politică;

| 14. | salută crearea, de către Comisie, a unui grup de lucru anti-discriminare compus din reprezentanți ai tuturor statelor membre și solicită asocierea comisiei competente a Parlamentului și asigurarea accesului deplin al acesteia la activitatea grupului de lucru; invită comisia competentă a Parlamentului să stabilească un dialog cu parlamentele naționale ale statelor membre pe marginea acestei problematici; |
| --- | --- |

14.

salută crearea, de către Comisie, a unui grup de lucru anti-discriminare compus din reprezentanți ai tuturor statelor membre și solicită asocierea comisiei competente a Parlamentului și asigurarea accesului deplin al acesteia la activitatea grupului de lucru; invită comisia competentă a Parlamentului să stabilească un dialog cu parlamentele naționale ale statelor membre pe marginea acestei problematici;

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Consiliului Europei, Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, UNICEF și Autorității pentru Protecția Datelor din Italia. |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Consiliului Europei, Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, UNICEF și Autorității pentru Protecția Datelor din Italia.

---

(1)  În special hotărârea pronunțată în cauza D.H. și alții împotriva Republicii Cehe [GC], nr. 57325/00, CEDO 2007 — (13.11.07).

(2)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(3)  JO L 158, 30.4.2004, p. 77.

(4)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

(5)  JO C 45 E, 23.2.2006, p. 129.

(6)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 283.

(7)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0534.

(8)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0623.

(9)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0035.

(10)  Gazzetta Ufficiale (Jurnalul Oficial al Italiei) nr. 122 din 26 mai 2008, p. 9.

(11)  Deciziile nr. 3676 privind Lazio, nr. 3677 privind Lombardia și nr. 3678 privind Campania, Gazzetta Ufficiale nr. 127 din 31 mai 2008, p. 7, 9 și 11.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/58 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/58

---

Joi, 10 iulie 2008Situația în China după cutremur și înaintea Jocurilor Olimpice

P6_TA(2008)0362

Rezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la situația din China după cutremur și înaintea Jocurilor Olimpice

2009/C 294 E/13

Parlamentul European,

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 22 mai 2008 privind catastrofa naturală din China (1),

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 10 aprilie 2008 privind Tibetul (2),

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2007 privind reuniunea la nivel înalt UE-China și dialogul privind drepturile omului UE/China (3),

având în vedere rezultatele celei de a 25-a runde a dialogului UE-China pe tema drepturilor omului, desfășurată la Brdo, în Slovenia, la 15 mai 2008,

având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât atât China, cât și UE s-au angajat să contribuie la realizarea păcii, securității și dezvoltării durabile în lume; |
| --- | --- |

A.

întrucât atât China, cât și UE s-au angajat să contribuie la realizarea păcii, securității și dezvoltării durabile în lume;

| B. | având în vedere amploarea distrugerilor provocate de cutremurul violent din sud-estul Chinei, la 12 mai 2008; întrucât acest cutremur s-a soldat cu zeci de mii de victime, în special în provincia Sichuan; întrucât, conform ultimelor estimări, 10 milioane de oameni au fost afectați de cutremur și aproape 70 000 au murit, inclusiv mii de elevi care au murit sub dărâmăturile școlilor; |
| --- | --- |

B.

având în vedere amploarea distrugerilor provocate de cutremurul violent din sud-estul Chinei, la 12 mai 2008; întrucât acest cutremur s-a soldat cu zeci de mii de victime, în special în provincia Sichuan; întrucât, conform ultimelor estimări, 10 milioane de oameni au fost afectați de cutremur și aproape 70 000 au murit, inclusiv mii de elevi care au murit sub dărâmăturile școlilor;

| C. | întrucât guvernul chinez a luat măsuri de urgență excepționale, desfășurând personal — inclusiv o parte a forțelor armate — și echipe medicale pentru a veni în ajutorul locuitorilor din zonele sinistrate; |
| --- | --- |

C.

întrucât guvernul chinez a luat măsuri de urgență excepționale, desfășurând personal — inclusiv o parte a forțelor armate — și echipe medicale pentru a veni în ajutorul locuitorilor din zonele sinistrate;

| D. | având în vedere extraordinara mobilizare și solidaritate a întregului popor chinez și a comunității internaționale în depunerea eforturilor de ajutoare a victimelor dezastrului; |
| --- | --- |

D.

având în vedere extraordinara mobilizare și solidaritate a întregului popor chinez și a comunității internaționale în depunerea eforturilor de ajutoare a victimelor dezastrului;

| E. | întrucât permiterea accesului în Tibet turiștilor și mass-mediei nu ar trebui folosită ca un eveniment de imagine, ci ca o deschidere reală care va permite jurnaliștilor, mass-mediei și turiștilor să viziteze regiunea Tibetului; |
| --- | --- |

E.

întrucât permiterea accesului în Tibet turiștilor și mass-mediei nu ar trebui folosită ca un eveniment de imagine, ci ca o deschidere reală care va permite jurnaliștilor, mass-mediei și turiștilor să viziteze regiunea Tibetului;

| F. | având în vedere declarațiile Comitetul Internațional Olimpic (CIO), care subliniază că acordarea ediției din 2008 a Jocurilor Olimpice Chinei va contribui la deschiderea țării și va îmbunătăți situația drepturilor omului, |
| --- | --- |

F.

având în vedere declarațiile Comitetul Internațional Olimpic (CIO), care subliniază că acordarea ediției din 2008 a Jocurilor Olimpice Chinei va contribui la deschiderea țării și va îmbunătăți situația drepturilor omului,

| 1. | își exprimă satisfacția cu privire la evoluția relațiilor UE-China, la dialogurile sectoriale și strânsa cooperare a acestora într-o serie largă de probleme la nivel mondial; |
| --- | --- |

1.

își exprimă satisfacția cu privire la evoluția relațiilor UE-China, la dialogurile sectoriale și strânsa cooperare a acestora într-o serie largă de probleme la nivel mondial;

| 2. | invită autoritățile chineze să rețină că avertizările seismice constituie unul dintre reperele de evaluare a dezvoltării unei țări; subliniază astfel importanța crucială a unui răspuns activ și prompt la orice avertizare pe care comunitatea științifică o poate da autorităților în situația puțin probabilă dar posibilă a unei alte catastrofe naturale în China; |
| --- | --- |

2.

invită autoritățile chineze să rețină că avertizările seismice constituie unul dintre reperele de evaluare a dezvoltării unei țări; subliniază astfel importanța crucială a unui răspuns activ și prompt la orice avertizare pe care comunitatea științifică o poate da autorităților în situația puțin probabilă dar posibilă a unei alte catastrofe naturale în China;

| 3. | salută reluarea dialogului dintre reprezentanții lui Dalai Lama și autoritățile chineze, după evenimentele din martie 2008 din Lhasa; încurajează cele două părți să își intensifice contactele, astfel încât să pună bazele încrederii reciproce fără de care va fi imposibil să se ajungă la o soluție politică comun acceptabilă; |
| --- | --- |

3.

salută reluarea dialogului dintre reprezentanții lui Dalai Lama și autoritățile chineze, după evenimentele din martie 2008 din Lhasa; încurajează cele două părți să își intensifice contactele, astfel încât să pună bazele încrederii reciproce fără de care va fi imposibil să se ajungă la o soluție politică comun acceptabilă;

| 4. | regretă că, în timp ce relațiile cu China au înregistrat progrese majore în domeniul economic și comercial, acest lucru nu a fost însoțit de realizări deosebite în ceea ce privește drepturile omului și democrația; |
| --- | --- |

4.

regretă că, în timp ce relațiile cu China au înregistrat progrese majore în domeniul economic și comercial, acest lucru nu a fost însoțit de realizări deosebite în ceea ce privește drepturile omului și democrația;

| 5. | regretă că situația drepturilor omului în China este în continuare îngrijorătoare din cauza încălcărilor sistematice și răspândite ale drepturilor omului; reamintește angajamentele în privința drepturilor omului pe care China și le-a asumat în momentul în care i-a fost acordat dreptul de organizare a Jocurilor Olimpice; |
| --- | --- |

5.

regretă că situația drepturilor omului în China este în continuare îngrijorătoare din cauza încălcărilor sistematice și răspândite ale drepturilor omului; reamintește angajamentele în privința drepturilor omului pe care China și le-a asumat în momentul în care i-a fost acordat dreptul de organizare a Jocurilor Olimpice;

| 6. | condamnă recurgerea frecventă a Chinei la pedeapsa cu moartea și invită autoritățile chineze să adopte un moratoriu împotriva execuțiilor; |
| --- | --- |

6.

condamnă recurgerea frecventă a Chinei la pedeapsa cu moartea și invită autoritățile chineze să adopte un moratoriu împotriva execuțiilor;

| 7. | regretă că niciun apel internațional nu a reușit să pună capăt acțiunilor autorităților chineze în urma protestelor din 14 martie 2008 din Tibet, participanții la aceste proteste fiind în continuare urmăriți, reținuți și arestați în mod arbitrar, fără a se oferi nicio informație familiilor lor despre locul în care se află, deși acest lucru este cerut de legislația chineză; invită autoritățile chineze ca pe durata Jocurilor Olimpice să pună capăt campaniei de „reeducare patriotică” care a fost intensificată de la începutul lunii aprilie, în numele „Armistițiului Olimpic”; |
| --- | --- |

7.

regretă că niciun apel internațional nu a reușit să pună capăt acțiunilor autorităților chineze în urma protestelor din 14 martie 2008 din Tibet, participanții la aceste proteste fiind în continuare urmăriți, reținuți și arestați în mod arbitrar, fără a se oferi nicio informație familiilor lor despre locul în care se află, deși acest lucru este cerut de legislația chineză; invită autoritățile chineze ca pe durata Jocurilor Olimpice să pună capăt campaniei de „reeducare patriotică” care a fost intensificată de la începutul lunii aprilie, în numele „Armistițiului Olimpic”;

| 8. | ia act cu satisfacție de faptul că China a acceptat imediat asistență din partea comunității internaționale pentru ajutorarea victimelor cutremurului din regiunea Sichuan și a facilitat operațiunile de distribuire a ajutoarelor de către organizațiile voluntare de ajutor umanitar; |
| --- | --- |

8.

ia act cu satisfacție de faptul că China a acceptat imediat asistență din partea comunității internaționale pentru ajutorarea victimelor cutremurului din regiunea Sichuan și a facilitat operațiunile de distribuire a ajutoarelor de către organizațiile voluntare de ajutor umanitar;

| 9. | subliniază importanța asistenței din partea Uniunii Europene, a statelor sale membre și a comunității internaționale în faza de reconstrucție a regiunii afectate; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța asistenței din partea Uniunii Europene, a statelor sale membre și a comunității internaționale în faza de reconstrucție a regiunii afectate;

| 10. | invită China să își respecte propriile angajamente publice legate de drepturile omului, drepturile minorităților, democrație și statul de drept, pe care Comitetul Olimpic Internațional le-a anunțat cu ocazia deciziei de a autoriza China să organizeze Jocurile Olimpice; |
| --- | --- |

10.

invită China să își respecte propriile angajamente publice legate de drepturile omului, drepturile minorităților, democrație și statul de drept, pe care Comitetul Olimpic Internațional le-a anunțat cu ocazia deciziei de a autoriza China să organizeze Jocurile Olimpice;

| 11. | îndeamnă autoritățile chineze să profite de această oportunitate istorică pentru a demonstra lumii întregi că acordarea Jocurilor Olimpice Beijingului a oferit șansa unică pentru a-și îmbunătăți situația drepturilor omului, prin grațierea tuturor prizonierilor politici și a militanților pentru drepturile omului aflați în închisoare, inclusiv a celor închiși în Tibet în urma protestelor din martie 2008 (cu excepția, bineînțeles, a celor care au comis crime violente); mai mult, invită autoritățile chineze să pună capăt discriminării împotriva migranților rurali și minorităților etnice și să nu dea curs actelor de hărțuire a sindicaliștilor, avocaților și jurnaliștilor care denunță încălcări ale libertăților fundamentale; își reafirmă convingerea că închiderea unor asemenea oameni vine în contradicție cu spiritul universal recunoscut de jus gentium (dreptul popoarelor); |
| --- | --- |

11.

îndeamnă autoritățile chineze să profite de această oportunitate istorică pentru a demonstra lumii întregi că acordarea Jocurilor Olimpice Beijingului a oferit șansa unică pentru a-și îmbunătăți situația drepturilor omului, prin grațierea tuturor prizonierilor politici și a militanților pentru drepturile omului aflați în închisoare, inclusiv a celor închiși în Tibet în urma protestelor din martie 2008 (cu excepția, bineînțeles, a celor care au comis crime violente); mai mult, invită autoritățile chineze să pună capăt discriminării împotriva migranților rurali și minorităților etnice și să nu dea curs actelor de hărțuire a sindicaliștilor, avocaților și jurnaliștilor care denunță încălcări ale libertăților fundamentale; își reafirmă convingerea că închiderea unor asemenea oameni vine în contradicție cu spiritul universal recunoscut de jus gentium (dreptul popoarelor);

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Guvernului Republicii Populare Chineze și Consiliului Executiv al Comitetului Internațional Olimpic. |
| --- | --- |

12.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Guvernului Republicii Populare Chineze și Consiliului Executiv al Comitetului Internațional Olimpic.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0232.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0119.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0622.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/60

---

Joi, 10 iulie 2008Documentul de strategie al Comisiei privind extinderea din 2007

P6_TA(2008)0363

Rezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la documentul de strategie al Comisiei privind extinderea din 2007 (2007/2271(INI))

2009/C 294 E/14

Parlamentul European,

având în vedere comunicarea Comisiei privind strategia de extindere și principalele provocări 2007-2008 (COM(2007)0663),

având în vederea rezoluția sa din 16 martie 2006 privind Documentul de strategie al Comisiei privind extinderea din 2006 (1) și rezoluția sa din 13 decembrie 2006 referitoare la comunicarea Comisiei privind strategia de extindere și principalele provocări 2006-2007 (2),

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind țările din Balcanii de Vest, Turcia și partenerii europeni ai Politicii Europene de Vecinătate (PEV),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A6–0266/2008),

| A. | întrucât strategia de extindere a Uniunii Europene are atât o dimensiune externă, cât și o dimensiune internă; |
| --- | --- |

A.

întrucât strategia de extindere a Uniunii Europene are atât o dimensiune externă, cât și o dimensiune internă;

| B. | întrucât dimensiunea externă a strategiei presupune promovarea reformelor, în conformitate cu standardele europene, a democrației, a respectării drepturilor omului, a păcii, a stabilității și a prosperității; |
| --- | --- |

B.

întrucât dimensiunea externă a strategiei presupune promovarea reformelor, în conformitate cu standardele europene, a democrației, a respectării drepturilor omului, a păcii, a stabilității și a prosperității;

| C. | întrucât dimensiunea internă a strategiei de extindere influențează direct capacitatea Uniunii Europene de a-și continua obiectivele politicilor sale și de a realiza o uniune mai strânsă, așa cum prevăd tratatele; |
| --- | --- |

C.

întrucât dimensiunea internă a strategiei de extindere influențează direct capacitatea Uniunii Europene de a-și continua obiectivele politicilor sale și de a realiza o uniune mai strânsă, așa cum prevăd tratatele;

| D. | întrucât este nevoie ca Uniunea Europeană să fie integrată politic și capabilă să dezvolte politici ambițioase de solidaritate și de stabilitate; |
| --- | --- |

D.

întrucât este nevoie ca Uniunea Europeană să fie integrată politic și capabilă să dezvolte politici ambițioase de solidaritate și de stabilitate;

| E. | întrucât, conform dispozițiilor Tratatului de la Roma, „Orice stat european poate solicita să devină membru al Comunității”; |
| --- | --- |

E.

întrucât, conform dispozițiilor Tratatului de la Roma, „Orice stat european poate solicita să devină membru al Comunității”;

| F. | întrucât, deoarece extinderile anterioare au reprezentat fără îndoială un succes atât pentru Uniunea Europeană cât și pentru statele membre care au aderat, contribuind la stabilitatea, dezvoltarea și prosperitatea întregii Europe, este esențial să se creeze condițiile necesare în vederea asigurării succesului și al viitoarelor extinderi; |
| --- | --- |

F.

întrucât, deoarece extinderile anterioare au reprezentat fără îndoială un succes atât pentru Uniunea Europeană cât și pentru statele membre care au aderat, contribuind la stabilitatea, dezvoltarea și prosperitatea întregii Europe, este esențial să se creeze condițiile necesare în vederea asigurării succesului și al viitoarelor extinderi;

| G. | întrucât acordurile de stabilizare și asociere contribuie în mod semnificativ și cu succes la consolidarea relațiilor între Uniunea Europeană și țările din Balcanii de Vest, în vederea integrării acestora în Uniune și promovează cooperarea regională; |
| --- | --- |

G.

întrucât acordurile de stabilizare și asociere contribuie în mod semnificativ și cu succes la consolidarea relațiilor între Uniunea Europeană și țările din Balcanii de Vest, în vederea integrării acestora în Uniune și promovează cooperarea regională;

| H. | întrucât cu ocazia Consiliului European de la Salonic din 2003 și a Consiliului European de la Bruxelles din 2006 Uniunea Europeană și-a reafirmat intenția de a-și respecta angajamentele față de țările din sud-estul Europei și din Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

H.

întrucât cu ocazia Consiliului European de la Salonic din 2003 și a Consiliului European de la Bruxelles din 2006 Uniunea Europeană și-a reafirmat intenția de a-și respecta angajamentele față de țările din sud-estul Europei și din Balcanii de Vest;

| I. | întrucât consensul reînnoit adoptat de către Consiliul European în decembrie 2006 se bazează pe principiile consolidării angajamentelor, condiționalității echitabile și riguroase și pe o comunicare mai bună cu publicul; |
| --- | --- |

I.

întrucât consensul reînnoit adoptat de către Consiliul European în decembrie 2006 se bazează pe principiile consolidării angajamentelor, condiționalității echitabile și riguroase și pe o comunicare mai bună cu publicul;

| J. | întrucât strategia de extindere reprezintă mult mai mult decât o simplă metodologie de negociere, deoarece reflectă convingerea fundamentală că Uniunea Europeană este o comunitate la baza căreia stau valori comune și este legată într-un mod complex de dezbaterea privind obiectivele și eficacitatea Uniunii Europene, viitorul acesteia și rolul său în raport cu țările vecine și la nivel mondial; |
| --- | --- |

J.

întrucât strategia de extindere reprezintă mult mai mult decât o simplă metodologie de negociere, deoarece reflectă convingerea fundamentală că Uniunea Europeană este o comunitate la baza căreia stau valori comune și este legată într-un mod complex de dezbaterea privind obiectivele și eficacitatea Uniunii Europene, viitorul acesteia și rolul său în raport cu țările vecine și la nivel mondial;

| K. | întrucât metodologia și criteriile evidențiate în comunicarea Comisiei pentru continuarea negocierilor de aderare, menționată anterior, merită să beneficieze de o susținere fără rezerve și ar trebui implementate riguros, iar considerațiile de ordin politic nu ar trebui să prevaleze asupra respectării stricte a acelor criterii; |
| --- | --- |

K.

întrucât metodologia și criteriile evidențiate în comunicarea Comisiei pentru continuarea negocierilor de aderare, menționată anterior, merită să beneficieze de o susținere fără rezerve și ar trebui implementate riguros, iar considerațiile de ordin politic nu ar trebui să prevaleze asupra respectării stricte a acelor criterii;

| L. | întrucât strategia de extindere a Uniunii Europene ar trebui să constituie o parte a unui spectru amplu de instrumente de politici destinate să consolideze democrația, să pună bazele stabilității și dezvoltării sociale în vecinătatea Uniunii Europene și să confere acesteia un rol mai important la nivel mondial; |
| --- | --- |

L.

întrucât strategia de extindere a Uniunii Europene ar trebui să constituie o parte a unui spectru amplu de instrumente de politici destinate să consolideze democrația, să pună bazele stabilității și dezvoltării sociale în vecinătatea Uniunii Europene și să confere acesteia un rol mai important la nivel mondial;

| M. | întrucât aceste politici ar trebui înglobeze varietatea situațiilor din zona din vecinătatea Uniunii Europene, în special în țările candidate care au început negocierile, țările candidate care nu au început negocierile, țările care au perspective de aderare, țările care vizează integrarea în Uniunea Europeană și țările care doresc pur și simplu să întrețină relații apropiate de vecinătate cu Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

M.

întrucât aceste politici ar trebui înglobeze varietatea situațiilor din zona din vecinătatea Uniunii Europene, în special în țările candidate care au început negocierile, țările candidate care nu au început negocierile, țările care au perspective de aderare, țările care vizează integrarea în Uniunea Europeană și țările care doresc pur și simplu să întrețină relații apropiate de vecinătate cu Uniunea Europeană;

| N. | întrucât aceste politici ar trebui să fie independente și nu ar trebui să aducă atingere dispozițiilor care permit unei țări să-și modifice tipul de relații contractuale cu Uniunea Europeană, dacă se îndeplinesc condițiile interne și externe necesare; |
| --- | --- |

N.

întrucât aceste politici ar trebui să fie independente și nu ar trebui să aducă atingere dispozițiilor care permit unei țări să-și modifice tipul de relații contractuale cu Uniunea Europeană, dacă se îndeplinesc condițiile interne și externe necesare;

| O. | întrucât partenerii europeni din cadrul PEV pot fi identificați în mod clar drept țări europene, iar unii dintre aceștia și-au afirmat obiectivul de a dobândi o perspectivă europeană; |
| --- | --- |

O.

întrucât partenerii europeni din cadrul PEV pot fi identificați în mod clar drept țări europene, iar unii dintre aceștia și-au afirmat obiectivul de a dobândi o perspectivă europeană;

| P. | întrucât, așa cum se afirmă în rezoluția sa din 13 decembrie 2006, menționată anterior, țările cu perspective europene ar trebui să beneficieze de relații strânse, bilaterale sau multilaterale, cu Uniunea Europeană, care să răspundă necesităților și intereselor lor specifice; întrucât această opțiune, care implică o gamă largă de posibilități operaționale, ar oferi țărilor partenere o perspectivă stabilă pe termen lung a unor relații instituționalizate cu Uniunea Europeană și ar constitui un stimulent necesar pentru încurajarea stabilității, păcii, respectării drepturilor omului și reformelor democratice și economice în țările respective; |
| --- | --- |

P.

întrucât, așa cum se afirmă în rezoluția sa din 13 decembrie 2006, menționată anterior, țările cu perspective europene ar trebui să beneficieze de relații strânse, bilaterale sau multilaterale, cu Uniunea Europeană, care să răspundă necesităților și intereselor lor specifice; întrucât această opțiune, care implică o gamă largă de posibilități operaționale, ar oferi țărilor partenere o perspectivă stabilă pe termen lung a unor relații instituționalizate cu Uniunea Europeană și ar constitui un stimulent necesar pentru încurajarea stabilității, păcii, respectării drepturilor omului și reformelor democratice și economice în țările respective;

| Q. | întrucât, în conformitate cu aceeași rezoluție, țările cu perspective recunoscute de aderare sunt cele care trebuie să decidă dacă doresc să beneficieze de acorduri multilaterale similare, ca etapă intermediară către aderarea propriu-zisă; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în conformitate cu aceeași rezoluție, țările cu perspective recunoscute de aderare sunt cele care trebuie să decidă dacă doresc să beneficieze de acorduri multilaterale similare, ca etapă intermediară către aderarea propriu-zisă;

| R. | întrucât este nevoie ca strategia de extindere a Uniunii Europene să fie explicată și comunicată în mod eficient cetățenilor actuali precum și celor viitori ai Uniunii Europene, astfel încât să se asigure conștientizarea deplină a politicilor discutate și să se consolideze sprijinul opiniei publice pentru angajamentele Uniunii Europene față de vecinii săi, garantându-se astfel credibilitatea și solidaritatea Uniunii Europene ca partener și căutând, în același timp, soluții la preocupările legitime, |
| --- | --- |

R.

întrucât este nevoie ca strategia de extindere a Uniunii Europene să fie explicată și comunicată în mod eficient cetățenilor actuali precum și celor viitori ai Uniunii Europene, astfel încât să se asigure conștientizarea deplină a politicilor discutate și să se consolideze sprijinul opiniei publice pentru angajamentele Uniunii Europene față de vecinii săi, garantându-se astfel credibilitatea și solidaritatea Uniunii Europene ca partener și căutând, în același timp, soluții la preocupările legitime,

| 1. | este de acord cu Comisia că extinderile precedente au reprezentat un mare succes, aducând avantaje atât statelor membre vechi cât și celor noi din Uniunea Europeană, stimulând creșterea economică și progresul social, aducând pace, stabilitate, libertate și prosperitate continentului european; consideră că se pot trage învățăminte din extinderile precedente și că la baza modalităților ulterioare de îmbunătățire a calității procesului de extindere, trebuie să stea experiențele pozitive câștigate până în prezent; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu Comisia că extinderile precedente au reprezentat un mare succes, aducând avantaje atât statelor membre vechi cât și celor noi din Uniunea Europeană, stimulând creșterea economică și progresul social, aducând pace, stabilitate, libertate și prosperitate continentului european; consideră că se pot trage învățăminte din extinderile precedente și că la baza modalităților ulterioare de îmbunătățire a calității procesului de extindere, trebuie să stea experiențele pozitive câștigate până în prezent;

| 2. | își reafirmă angajamentul ferm față de toate țările candidate și față de cele cărora le-au fost acordate perspective clare de aderare, fiind conștient totodată de faptul că este absolut necesară respectarea deplină a tuturor criteriile prevăzute la Copenhaga în 1993, că Uniunea Europeană trebuie să depună eforturi de consolidare a capacității de integrare și că ar trebui acordată atenție deplină acestei capacități; |
| --- | --- |

2.

își reafirmă angajamentul ferm față de toate țările candidate și față de cele cărora le-au fost acordate perspective clare de aderare, fiind conștient totodată de faptul că este absolut necesară respectarea deplină a tuturor criteriile prevăzute la Copenhaga în 1993, că Uniunea Europeană trebuie să depună eforturi de consolidare a capacității de integrare și că ar trebui acordată atenție deplină acestei capacități;

| 3. | reamintește în acest context că, pentru țările din fosta Iugoslavie, cooperarea deplină cu tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie, reprezintă o condiție sine qua non; |
| --- | --- |

3.

reamintește în acest context că, pentru țările din fosta Iugoslavie, cooperarea deplină cu tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie, reprezintă o condiție sine qua non;

| 4. | consideră că strategia de extindere a Uniunii Europene ar trebui să respecte condițiile Tratatului UE și să reflecte angajamentele deja asumate de Uniunea Europeană, realizând totodată un echilibru între interesele sale geostrategice, impactul evoluțiilor politice din afara frontierelor sale și capacitatea de integrare a Uniunii Europene, inclusiv cea de a face față provocărilor interne și externe și de a-și realiza proiectul de integrare politică; |
| --- | --- |

4.

consideră că strategia de extindere a Uniunii Europene ar trebui să respecte condițiile Tratatului UE și să reflecte angajamentele deja asumate de Uniunea Europeană, realizând totodată un echilibru între interesele sale geostrategice, impactul evoluțiilor politice din afara frontierelor sale și capacitatea de integrare a Uniunii Europene, inclusiv cea de a face față provocărilor interne și externe și de a-și realiza proiectul de integrare politică;

| 5. | reamintește în acest context necesitatea întreprinderii reformelor interne necesare care să vizeze, inter alia, creșterea eficienței, a coeziunii sociale, precum și consolidarea răspunderii democratice; |
| --- | --- |

5.

reamintește în acest context necesitatea întreprinderii reformelor interne necesare care să vizeze, inter alia, creșterea eficienței, a coeziunii sociale, precum și consolidarea răspunderii democratice;

| 6. | reamintește că capacitatea de integrare depinde de posibilitatea Uniunii Europene, la un anumit moment, de a-și stabili și, implicit, de a-și realiza obiectivele politice, dintre care cele mai importante sunt promovarea progresului economic și social și un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă în statele membre, de afirmare a propriei identități și de putere de a acționa pe scena internațională, de promovare a drepturilor și intereselor cetățenilor statelor membre UE dar și a celor europeni, de dezvoltare a spațiului de libertate, securitate și dreptate, de păstrare și fructificare a acquis-ului comunitar și de respectare a drepturilor și libertăților fundamentale, așa cum se prevede în Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

6.

reamintește că capacitatea de integrare depinde de posibilitatea Uniunii Europene, la un anumit moment, de a-și stabili și, implicit, de a-și realiza obiectivele politice, dintre care cele mai importante sunt promovarea progresului economic și social și un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă în statele membre, de afirmare a propriei identități și de putere de a acționa pe scena internațională, de promovare a drepturilor și intereselor cetățenilor statelor membre UE dar și a celor europeni, de dezvoltare a spațiului de libertate, securitate și dreptate, de păstrare și fructificare a acquis-ului comunitar și de respectare a drepturilor și libertăților fundamentale, așa cum se prevede în Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene;

| 7. | consideră că acest concept de capacitate de integrare cuprinde patru elemente:






  i) | statele în curs de aderare ar trebui să contribuie la, și nu să afecteze, capacitatea Uniunii Europene de a menține dinamica necesară îndeplinirii obiectivelor sale politice; |
| --- | --- | --- |

7.

consideră că acest concept de capacitate de integrare cuprinde patru elemente:

i)

statele în curs de aderare ar trebui să contribuie la, și nu să afecteze, capacitatea Uniunii Europene de a menține dinamica necesară îndeplinirii obiectivelor sale politice;

| ii) | cadrul instituțional al Uniunii Europene ar trebui să aibă capacitatea de a asigura o guvernare eficientă și eficace; |
| --- | --- |

ii)

cadrul instituțional al Uniunii Europene ar trebui să aibă capacitatea de a asigura o guvernare eficientă și eficace;

| iii) | resursele financiare ale Uniunii Europenear trebui să se situeze la un nivel corespunzător, astfel încât să răspundă provocărilor ce decurg din coeziunea socială și economică și din politicile comune ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

iii)

resursele financiare ale Uniunii Europenear trebui să se situeze la un nivel corespunzător, astfel încât să răspundă provocărilor ce decurg din coeziunea socială și economică și din politicile comune ale Uniunii Europene;

| iv) | ar trebui lansată o strategie de comunicare globală, destinată informării opiniei publice în legătură cu implicațiile extinderii; |
| --- | --- |

iv)

ar trebui lansată o strategie de comunicare globală, destinată informării opiniei publice în legătură cu implicațiile extinderii;

| 8. | subliniază necesitatea ca și statele membre să respecte pe deplin criteriile de la Copenhaga pentru a consolida credibilitatea și eficacitatea strategiei de extindere și pentru a evita ca țărilor candidate să le fie impuse standarde mai ridicate decât cele aplicate în unele zone ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

8.

subliniază necesitatea ca și statele membre să respecte pe deplin criteriile de la Copenhaga pentru a consolida credibilitatea și eficacitatea strategiei de extindere și pentru a evita ca țărilor candidate să le fie impuse standarde mai ridicate decât cele aplicate în unele zone ale Uniunii Europene;

| 9. | reamintește, de asemenea, că structura și interesele economice ale fiecărui nou stat membru pot avea un impact asupra orientării politicilor și bugetului Uniunii Europene și că adaptările necesare la nivelul politicilor pot afecta însăși natura Uniunii Europene; reamintește că o comunitate coerentă de națiuni și cetățeni trebuie să aibă la bază politici coerente și o solidaritate la nivelul intereselor; |
| --- | --- |

9.

reamintește, de asemenea, că structura și interesele economice ale fiecărui nou stat membru pot avea un impact asupra orientării politicilor și bugetului Uniunii Europene și că adaptările necesare la nivelul politicilor pot afecta însăși natura Uniunii Europene; reamintește că o comunitate coerentă de națiuni și cetățeni trebuie să aibă la bază politici coerente și o solidaritate la nivelul intereselor;

| 10. | consideră că trebuie să se acorde atenția cuvenită implicațiilor bugetare, precum și, pe un plan mai amplu, celor de natură economică și socială, ale viitoarelor posibile extinderi cu ocazia revizuirii la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013 și la elaborarea cadrelor financiare ulterioare; |
| --- | --- |

10.

consideră că trebuie să se acorde atenția cuvenită implicațiilor bugetare, precum și, pe un plan mai amplu, celor de natură economică și socială, ale viitoarelor posibile extinderi cu ocazia revizuirii la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013 și la elaborarea cadrelor financiare ulterioare;

| 11. | este, de asemenea, convins că orice stat în curs de aderare ar trebui mai întâi să încerce să-și rezolve principalele problemele interne, în special cele referitoare la structura teritorială și constituțională, înainte de aderarea la Uniunea Europeană; consideră că, atât înainte cât și pe durata negocierilor cu statul în cauză, Uniunea Europeană ar trebui să ajute la rezolvarea acelor probleme; |
| --- | --- |

11.

este, de asemenea, convins că orice stat în curs de aderare ar trebui mai întâi să încerce să-și rezolve principalele problemele interne, în special cele referitoare la structura teritorială și constituțională, înainte de aderarea la Uniunea Europeană; consideră că, atât înainte cât și pe durata negocierilor cu statul în cauză, Uniunea Europeană ar trebui să ajute la rezolvarea acelor probleme;

| 12. | susține importanța acordată consolidării, condiționării și comunicării, ca principii directoare ale strategiei de extindere a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

12.

susține importanța acordată consolidării, condiționării și comunicării, ca principii directoare ale strategiei de extindere a Uniunii Europene;

| 13. | consideră că orice extindere trebuie urmată de o consolidare adecvată și de concentrare politică, cu alte cuvinte, de o reevaluare serioasă a politicilor și mijloacelor Uniunii Europene, pentru a răspunde așteptărilor cetățenilor europeni și a garanta viabilitatea Uniunii Europene ca proiect politic; |
| --- | --- |

13.

consideră că orice extindere trebuie urmată de o consolidare adecvată și de concentrare politică, cu alte cuvinte, de o reevaluare serioasă a politicilor și mijloacelor Uniunii Europene, pentru a răspunde așteptărilor cetățenilor europeni și a garanta viabilitatea Uniunii Europene ca proiect politic;

| 14. | este preocupat de faptul că o extindere fără o consolidare adecvată ar putea influența negativ coeziunea internă a Uniunii Europene și ar putea avea implicații negative asupra capacității de acțiune a Uniunii Europene, întrucât ar duce la slăbirea instituțiilor sale, ar face statele membre mai vulnerabile la presiunea externă și ar periclita credibilitatea Uniunii Europene ca actor global; |
| --- | --- |

14.

este preocupat de faptul că o extindere fără o consolidare adecvată ar putea influența negativ coeziunea internă a Uniunii Europene și ar putea avea implicații negative asupra capacității de acțiune a Uniunii Europene, întrucât ar duce la slăbirea instituțiilor sale, ar face statele membre mai vulnerabile la presiunea externă și ar periclita credibilitatea Uniunii Europene ca actor global;

| 15. | apreciază, de asemenea, că succesul procesului de extindere (și, astfel, succesul procesului de integrare politică a Uniunii Europene) nu poate fi obținut decât dacă există un sprijin clar și pe termen lung al opiniei publice față de aderarea la Uniunea Europeană a fiecărei țări candidate; consideră, așadar, că extinderile viitoare ar trebui să fie însoțite de o politică de comunicare concertată, care să implice instituțiile Uniunii Europene și guvernele statelor membre, precum și reprezentanții societății civile, și care să fie concepută în așa fel încât să se explice cetățenilor Uniunii Europene avantajele politice, economice, sociale și culturale ale extinderii; reamintește prin urmare guvernelor și parlamentelor statelor membre că este de responsabilitatea lor să informeze în mod corespunzător opinia publică în legătură cu rezultatele pozitive ale extinderilor anterioare, stadiul negocierilor aflate în desfășurare și chestiunile conexe aderării a noi state membre; |
| --- | --- |

15.

apreciază, de asemenea, că succesul procesului de extindere (și, astfel, succesul procesului de integrare politică a Uniunii Europene) nu poate fi obținut decât dacă există un sprijin clar și pe termen lung al opiniei publice față de aderarea la Uniunea Europeană a fiecărei țări candidate; consideră, așadar, că extinderile viitoare ar trebui să fie însoțite de o politică de comunicare concertată, care să implice instituțiile Uniunii Europene și guvernele statelor membre, precum și reprezentanții societății civile, și care să fie concepută în așa fel încât să se explice cetățenilor Uniunii Europene avantajele politice, economice, sociale și culturale ale extinderii; reamintește prin urmare guvernelor și parlamentelor statelor membre că este de responsabilitatea lor să informeze în mod corespunzător opinia publică în legătură cu rezultatele pozitive ale extinderilor anterioare, stadiul negocierilor aflate în desfășurare și chestiunile conexe aderării a noi state membre;

| 16. | consideră că țările cu perspective europene ar trebui să depună eforturi maxime de informare, asociere și pregătire a opiniei publice în vederea integrării în Uniunea Europeană, implicând încă de la început societatea civilă în acest proces; |
| --- | --- |

16.

consideră că țările cu perspective europene ar trebui să depună eforturi maxime de informare, asociere și pregătire a opiniei publice în vederea integrării în Uniunea Europeană, implicând încă de la început societatea civilă în acest proces;

| 17. | este, de asemenea, convins că strategia de extindere ar trebui să fie susținută printr-o serie mai diversificată de cadre contractuale externe, și că aceste cadre pot fi structurate în forma unor cercuri concentrice interpermeabile, oferind țărilor posibilitatea — cu condiții externe și interne stricte și clare — de a-și modifica statutul, dacă doresc și dacă îndeplinesc criteriile fiecărui cadru specific; |
| --- | --- |

17.

este, de asemenea, convins că strategia de extindere ar trebui să fie susținută printr-o serie mai diversificată de cadre contractuale externe, și că aceste cadre pot fi structurate în forma unor cercuri concentrice interpermeabile, oferind țărilor posibilitatea — cu condiții externe și interne stricte și clare — de a-și modifica statutul, dacă doresc și dacă îndeplinesc criteriile fiecărui cadru specific;

| 18. | susține că participarea la PEV nu constituie, nici în principiu și nici în practică, o alternativă la aderare sau o etapă care să conducă în mod automat la calitatea de membru; consideră că, pentru a răspunde așteptărilor vecinilor din Est ai Uniunii Europene, discontinuitățile conceptuale, politice și juridice dintre strategia de extindere a Uniunii Europene și politica sa de vecinătate trebuie eliminate; își exprimă convingerea că politica de vecinătate consolidată a Comisiei nu este suficientă în această privință, deși reprezintă deja un pas înainte în direcția justă și că este necesară o schimbare calitativă considerabilă; |
| --- | --- |

18.

susține că participarea la PEV nu constituie, nici în principiu și nici în practică, o alternativă la aderare sau o etapă care să conducă în mod automat la calitatea de membru; consideră că, pentru a răspunde așteptărilor vecinilor din Est ai Uniunii Europene, discontinuitățile conceptuale, politice și juridice dintre strategia de extindere a Uniunii Europene și politica sa de vecinătate trebuie eliminate; își exprimă convingerea că politica de vecinătate consolidată a Comisiei nu este suficientă în această privință, deși reprezintă deja un pas înainte în direcția justă și că este necesară o schimbare calitativă considerabilă;

| 19. | propune, de aceea, ca, în ceea ce-i privește pe acei vecini estici care, din cauza situației lor economice și sociale și a limitelor capacității Uniunii Europene de integrare, nu au în prezent șanse de aderare, însă îndeplinesc anumite condiții democratice și economice, Uniunea Europeană ar trebui creeze un spațiu bazat pe politici comune, referitoare în special la statul de drept, democrație, drepturile fundamentale ale omului, cooperarea în politica externă și de securitate, chestiuni economice și financiare, comerț, energie, transporturi, mediu, justiție, securitate, migrație, circulația fără vize și educație; consideră că aceste politici comune ar trebui să urmărească obiectivul global al acordării de asistență vecinilor estici pentru atingerea treptată a standardelor Uniunii Europene și deschiderea, în acest mod, a drumului către o integrare tot mai strânsă în grupul țărilor europene; este, de asemenea convins, că politicile comune menționate anterior ar trebui să fie concepute în comun de către țările participante, pe baza unor mecanisme decizionale specifice și ar trebui să fie susținute printr-o asistență financiară adecvată; apreciază pozitiv propunerea polonezo-suedeză referitoare la un parteneriat estic (Eastern Partnership) înaintată la reuniunea Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 26 și 27 mai 2008, cu condiția ca inițiativa conținută în acea propunere să fie dezvoltată în cadrul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

19.

propune, de aceea, ca, în ceea ce-i privește pe acei vecini estici care, din cauza situației lor economice și sociale și a limitelor capacității Uniunii Europene de integrare, nu au în prezent șanse de aderare, însă îndeplinesc anumite condiții democratice și economice, Uniunea Europeană ar trebui creeze un spațiu bazat pe politici comune, referitoare în special la statul de drept, democrație, drepturile fundamentale ale omului, cooperarea în politica externă și de securitate, chestiuni economice și financiare, comerț, energie, transporturi, mediu, justiție, securitate, migrație, circulația fără vize și educație; consideră că aceste politici comune ar trebui să urmărească obiectivul global al acordării de asistență vecinilor estici pentru atingerea treptată a standardelor Uniunii Europene și deschiderea, în acest mod, a drumului către o integrare tot mai strânsă în grupul țărilor europene; este, de asemenea convins, că politicile comune menționate anterior ar trebui să fie concepute în comun de către țările participante, pe baza unor mecanisme decizionale specifice și ar trebui să fie susținute printr-o asistență financiară adecvată; apreciază pozitiv propunerea polonezo-suedeză referitoare la un parteneriat estic (Eastern Partnership) înaintată la reuniunea Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 26 și 27 mai 2008, cu condiția ca inițiativa conținută în acea propunere să fie dezvoltată în cadrul Uniunii Europene;

| 20. | salută, în acest context, relansarea — în cadrul Uniunii Europene — a „Procesului de la Barcelona: o Uniune Mediteraneană”, ca un pas pozitiv în relațiile Uniunii Europene cu vecinii sudici; consideră că această nouă direcție confirmă ideea relațiilor contractuale multilaterale specifice și cu țările învecinate la est, care, spre deosebire de partenerii din sud, au ambiții și perspective europene evidente; reamintește că aceste relații ar trebui, ca prim pas, să conducă la crearea unei zone de liber-schimb, pentru ca apoi să se traducă în stabilirea unor relații mai strânse în cadrul unei Zone Economice Europene Plus (ZEE+), a unei comunități europene a statelor (European Commonwealth) sau a unor cadre regionale specifice de cooperare; |
| --- | --- |

20.

salută, în acest context, relansarea — în cadrul Uniunii Europene — a „Procesului de la Barcelona: o Uniune Mediteraneană”, ca un pas pozitiv în relațiile Uniunii Europene cu vecinii sudici; consideră că această nouă direcție confirmă ideea relațiilor contractuale multilaterale specifice și cu țările învecinate la est, care, spre deosebire de partenerii din sud, au ambiții și perspective europene evidente; reamintește că aceste relații ar trebui, ca prim pas, să conducă la crearea unei zone de liber-schimb, pentru ca apoi să se traducă în stabilirea unor relații mai strânse în cadrul unei Zone Economice Europene Plus (ZEE+), a unei comunități europene a statelor (European Commonwealth) sau a unor cadre regionale specifice de cooperare;

| 21. | reafirmă, în contextul cardelor specifice de cooperarea regională, menționate anterior, importanța conceperii unei strategii mai nuanțate și mai cuprinzătoare pentru regiunea Mării Negre, care să depășească cadrul actual al inițiativei Sinergia Mării Negre și care să aibă în vedere înființarea unui Acord de cooperare la Marea Neagră, care să includă Uniunea Europeană, Turcia și toate statele cu litoral la Marea Neagră cu statut de parteneri egali, urmărind totodată implicarea deplină a Rusiei și care ar putea, într-o etapă ulterioară, să devină o Uniune a Mării Negre; consideră că un astfel de cadru multilateral, pe lângă faptul că ar oferi țărilor participante posibilitatea de a-și consolida cooperarea cu Uniunea Europeană, în numeroase domenii de acțiune, ar permite totodată Uniunii Europene să joace un rol mai activ în soluționarea pe cale pașnică a conflictelor din această regiune, aducându-și, în acest fel, contribuția pozitivă la securitatea regională; |
| --- | --- |

21.

reafirmă, în contextul cardelor specifice de cooperarea regională, menționate anterior, importanța conceperii unei strategii mai nuanțate și mai cuprinzătoare pentru regiunea Mării Negre, care să depășească cadrul actual al inițiativei Sinergia Mării Negre și care să aibă în vedere înființarea unui Acord de cooperare la Marea Neagră, care să includă Uniunea Europeană, Turcia și toate statele cu litoral la Marea Neagră cu statut de parteneri egali, urmărind totodată implicarea deplină a Rusiei și care ar putea, într-o etapă ulterioară, să devină o Uniune a Mării Negre; consideră că un astfel de cadru multilateral, pe lângă faptul că ar oferi țărilor participante posibilitatea de a-și consolida cooperarea cu Uniunea Europeană, în numeroase domenii de acțiune, ar permite totodată Uniunii Europene să joace un rol mai activ în soluționarea pe cale pașnică a conflictelor din această regiune, aducându-și, în acest fel, contribuția pozitivă la securitatea regională;

| 22. | consideră în același timp, că țările care au șanse recunoscute de aderare, dar care mai au multe chestiuni de rezolvat înainte de a îndeplini condițiile politice, economice și sociale necesare pentru dobândirea statutului de candidat, ar putea participa voluntar în aranjamente similare cadrelor bilaterale sau multilaterale menționate anterior; reamintește că o asemenea etapă intermediară ar facilita utilizarea tuturor instrumentelor de care dispune Uniunea Europeană pentru a putea ajuta țările în cauză să obțină statutul de membru plin; |
| --- | --- |

22.

consideră în același timp, că țările care au șanse recunoscute de aderare, dar care mai au multe chestiuni de rezolvat înainte de a îndeplini condițiile politice, economice și sociale necesare pentru dobândirea statutului de candidat, ar putea participa voluntar în aranjamente similare cadrelor bilaterale sau multilaterale menționate anterior; reamintește că o asemenea etapă intermediară ar facilita utilizarea tuturor instrumentelor de care dispune Uniunea Europeană pentru a putea ajuta țările în cauză să obțină statutul de membru plin;

| 23. | salută, în acest context, Comunicarea Comisiei din 5 martie 2008 privind Balcanii de Vest: consolidarea perspectivei europene (COM(2008)0127), care prevede o serie de măsuri de sprijinire a țărilor din regiune în eforturile lor de integrare în Uniunea Europeană și de aprofundare a relațiilor cu acestea, în domenii precum comerțul, energia, educația și/sau cercetarea; își exprimă satisfacția cu privire la semnarea acordurilor de stabilizare și asociere cu Republica Serbia, la 7 noiembrie 2007 și cu Bosnia-Herzegovina, la 16 iunie 2008, fapt pe care îl consideră un pas înainte în procesul de consolidare a legăturilor dintre regiunea respectivă și Uniunea Europeană; solicită în această privință, accelerarea negocierilor cu țările din Balcanii de Vest referitoare la liberalizarea vizelor, pentru a putea facilita participarea acestora la programele Comunității; |
| --- | --- |

23.

salută, în acest context, Comunicarea Comisiei din 5 martie 2008 privind Balcanii de Vest: consolidarea perspectivei europene (COM(2008)0127), care prevede o serie de măsuri de sprijinire a țărilor din regiune în eforturile lor de integrare în Uniunea Europeană și de aprofundare a relațiilor cu acestea, în domenii precum comerțul, energia, educația și/sau cercetarea; își exprimă satisfacția cu privire la semnarea acordurilor de stabilizare și asociere cu Republica Serbia, la 7 noiembrie 2007 și cu Bosnia-Herzegovina, la 16 iunie 2008, fapt pe care îl consideră un pas înainte în procesul de consolidare a legăturilor dintre regiunea respectivă și Uniunea Europeană; solicită în această privință, accelerarea negocierilor cu țările din Balcanii de Vest referitoare la liberalizarea vizelor, pentru a putea facilita participarea acestora la programele Comunității;

| 24. | solicită Comisiei să facă propuneri concrete pentru o politică mai diversificată în materie de relații externe cu țările din vecinătatea Uniunii Europene, preluând sugestiile prezentei rezoluții, și ca, atunci când ia în considerare modificarea propriei structuri administrative, cel puțin să creeze o legătură între activitățile desfășurate de Direcția Generală Extindere și Direcția Generală RELEX; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei să facă propuneri concrete pentru o politică mai diversificată în materie de relații externe cu țările din vecinătatea Uniunii Europene, preluând sugestiile prezentei rezoluții, și ca, atunci când ia în considerare modificarea propriei structuri administrative, cel puțin să creeze o legătură între activitățile desfășurate de Direcția Generală Extindere și Direcția Generală RELEX;

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

25.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 291 E, 30.11.2006, p. 402.

(2)  JO C 317 E, 23.12.2006, p. 480.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/64

---

Joi, 10 iulie 2008Situația din Zimbabwe

P6_TA(2008)0364

Rezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 privind situația din Zimbabwe

2009/C 294 E/15

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Zimbabwe, în special cea din 24 aprilie 2008 (1),

având în vedere Poziția comună a Consiliului 2008/135/PESC (2) din 18 februarie 2008 de reînnoire până în 20 februarie 2009 a măsurilor restrictive împotriva Zimbabwe impuse prin Poziția comună 2004/161/PESC (3),

având în vedere concluziile Consiliului privind Zimbabwe, adoptate la 29 aprilie 2008 și la 26-27 mai 2008,

având în vedere Rezoluția privind viitoarele alegeri [la respectivul moment] din Zimbabwe, adoptată de Comisia africană pentru drepturile omului și ale popoarelor (Comisia africană) cu ocazia celei de-a 43-a reuniuni ordinare de la Ezulwini, Regatul Swaziland, din 7-22 mai 2008,

având în vedere raportul misiunii parlamentare panafricane de observare a alegerilor privind alegeri armonizate în Republica Zimbabwe din 29 martie 2008,

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European din 19-20 iunie 2008, care confirmă dorința fermă a Uniunii Europene de a adopta măsuri suplimentare împotriva autorilor unor acte de violență,

având în vedere declarația preliminară din 29 iunie 2008 a misiunii Comunității Sud-africane pentru Dezvoltare (SADC) de observare a alegerilor prezidențiale și a alegerilor parlamentare parțiale din Zimbabwe,

având în vedere declarația intermediară din 30 iunie 2008 a misiunii parlamentare panafricane de observare a alegerilor prezidențiale și a alegerilor parlamentare parțiale din Zimbabwe,

având în vedere declarația preliminară din 29 iunie 2008 a misiunii Uniunii Africane (UA) de observare a alegerilor din Zimbabwe,

având în vedere Rezoluția privind Zimbabwe adoptată de către Adunarea Uniunii Africane la cea de-a 11-a Reuniune la nivel înalt a Uniunii Africane de la Sharm el-Sheikh, Egipt din 30 iunie – 1 iulie 2008,

având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât alegerile prezidențiale au avut loc la 27 iunie 2008 în ciuda retragerii lui Morgan Tsvangirai, candidat la președinție, ca urmare a escaladării violențelor și a intensificării restricțiilor impuse partidului de opoziție și susținătorilor săi; |
| --- | --- |

A.

întrucât alegerile prezidențiale au avut loc la 27 iunie 2008 în ciuda retragerii lui Morgan Tsvangirai, candidat la președinție, ca urmare a escaladării violențelor și a intensificării restricțiilor impuse partidului de opoziție și susținătorilor săi;

| B. | întrucât observatorii din partea SADC, a Parlamentului Panafrican și a UA au declarat că votul a fost subminat de violență, nu a îndeplinit standardele UA și ale SADC și nu reflectă voința poporului; |
| --- | --- |

B.

întrucât observatorii din partea SADC, a Parlamentului Panafrican și a UA au declarat că votul a fost subminat de violență, nu a îndeplinit standardele UA și ale SADC și nu reflectă voința poporului;

| C. | întrucât alegerile pentru camera inferioară a parlamentului din Zimbabwe, senat, președinție și organele guvernamentale locale au avut loc la 29 martie 2008; |
| --- | --- |

C.

întrucât alegerile pentru camera inferioară a parlamentului din Zimbabwe, senat, președinție și organele guvernamentale locale au avut loc la 29 martie 2008;

| D. | întrucât, potrivit rezultatelor oficiale publicate de Comisia electorală din Zimbabwe, partidul de opoziție Mișcarea pentru chimbare Democratică (MSD)a câștigat majoritatea locurilor în camera inferioară, în timp ce Morgan Tsvangirai a câștigat 47,9 %, iar Robert Mugabe 43,2 % din voturi la alegerile prezidențiale; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit rezultatelor oficiale publicate de Comisia electorală din Zimbabwe, partidul de opoziție Mișcarea pentru chimbare Democratică (MSD)a câștigat majoritatea locurilor în camera inferioară, în timp ce Morgan Tsvangirai a câștigat 47,9 %, iar Robert Mugabe 43,2 % din voturi la alegerile prezidențiale;

| E. | întrucât publicarea rezultatelor alegerilor prezidențiale a fost întârziată mai multe săptămâni, ceea ce a subminat credibilitatea și transparența procesului electoral; |
| --- | --- |

E.

întrucât publicarea rezultatelor alegerilor prezidențiale a fost întârziată mai multe săptămâni, ceea ce a subminat credibilitatea și transparența procesului electoral;

| F. | întrucât Robert Mugabe a declarat înaintea alegerilor că MSD nu va conduce niciodată Zimbabwe și că este dispus să lupte pentru a-i împiedica să preia puterea; |
| --- | --- |

F.

întrucât Robert Mugabe a declarat înaintea alegerilor că MSD nu va conduce niciodată Zimbabwe și că este dispus să lupte pentru a-i împiedica să preia puterea;

| G. | întrucât, în timpul celui de-al doilea tur de scrutin al alegerilor prezidențiale, activiștii și partizanii opoziției au căzut victime unor acte de violență, de tortură și de intimidare și unor arestări arbitrare susținute de stat și întrucât, potrivit MSD, cel puțin 86 din partizanii săi au fost uciși, iar 200 000 alungați din casele lor; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în timpul celui de-al doilea tur de scrutin al alegerilor prezidențiale, activiștii și partizanii opoziției au căzut victime unor acte de violență, de tortură și de intimidare și unor arestări arbitrare susținute de stat și întrucât, potrivit MSD, cel puțin 86 din partizanii săi au fost uciși, iar 200 000 alungați din casele lor;

| H. | întrucât în cursul campaniei electorale Morgan Tsvangirai a fost arestat de mai multe ori, urmărit de soldați înarmați și forțat să se refugieze în Ambasada Țărilor de Jos de la Harare; |
| --- | --- |

H.

întrucât în cursul campaniei electorale Morgan Tsvangirai a fost arestat de mai multe ori, urmărit de soldați înarmați și forțat să se refugieze în Ambasada Țărilor de Jos de la Harare;

| I. | întrucât secretarul general al MSD, Tendai Biti, a fost arestat la 12 iunie 2008 și acuzat de trădare și subminarea puterii de stat; |
| --- | --- |

I.

întrucât secretarul general al MSD, Tendai Biti, a fost arestat la 12 iunie 2008 și acuzat de trădare și subminarea puterii de stat;

| J. | întrucât mass-media publică a interzis afișele electorale ale MSD, împiedicând astfel desfășurarea unei campanii electorale libere și corecte; întrucât întrunirea MSD planificată pentru 22 iunie 2008, la Harare, a fost împiedicată de partizani violenți ai Uniunii naționale africane din Zimbabwe — Frontul patriotic (ZANU-PF); |
| --- | --- |

J.

întrucât mass-media publică a interzis afișele electorale ale MSD, împiedicând astfel desfășurarea unei campanii electorale libere și corecte; întrucât întrunirea MSD planificată pentru 22 iunie 2008, la Harare, a fost împiedicată de partizani violenți ai Uniunii naționale africane din Zimbabwe — Frontul patriotic (ZANU-PF);

| K. | întrucât, la 24 iunie 2008, Jacob Zuma, președintele Congresului Național African (CNA), a declarat că situația din Zimbabwe „a scăpat de sub control” și a solicitat intervenția urgentă a ONU și a SADC; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 24 iunie 2008, Jacob Zuma, președintele Congresului Național African (CNA), a declarat că situația din Zimbabwe „a scăpat de sub control” și a solicitat intervenția urgentă a ONU și a SADC;

| L. | întrucât Consiliul de Securitate al ONU a condamnat în sfârșit, în unanimitate, campania de violență susținută de guvernul zimbabwean, deși nu a declarat aceste alegeri ilegitime din cauza opoziției Africii de Sud; |
| --- | --- |

L.

întrucât Consiliul de Securitate al ONU a condamnat în sfârșit, în unanimitate, campania de violență susținută de guvernul zimbabwean, deși nu a declarat aceste alegeri ilegitime din cauza opoziției Africii de Sud;

| M. | întrucât UA nu a convenit asupra unor orientări sau asupra unui calendar precis pentru începerea și încheierea negocierilor și întrucât, în plus, divizările din cadrul SADC fac dialogul improbabil; |
| --- | --- |

M.

întrucât UA nu a convenit asupra unor orientări sau asupra unui calendar precis pentru începerea și încheierea negocierilor și întrucât, în plus, divizările din cadrul SADC fac dialogul improbabil;

| N. | întrucât jurnaliștii au fost intimidați și hărțuiți, iar accesul jurnaliștilor străini în țară a fost interzis; |
| --- | --- |

N.

întrucât jurnaliștii au fost intimidați și hărțuiți, iar accesul jurnaliștilor străini în țară a fost interzis;

| O. | întrucât poliția a arestat în mod arbitrar activiști ai societății civile, inclusiv membri ai grupurilor civice religioase din Harare, iar o serie de ONG-uri și agenții umanitare au fost obligate să își întrerupă activitățile; |
| --- | --- |

O.

întrucât poliția a arestat în mod arbitrar activiști ai societății civile, inclusiv membri ai grupurilor civice religioase din Harare, iar o serie de ONG-uri și agenții umanitare au fost obligate să își întrerupă activitățile;

| P. | întrucât „diplomația tăcută” adoptată de-a lungul anilor de Președintele Africii de Sud Thabo Mbeki nu a dat, din nefericire, rezultate concrete în ceea ce privește situația politică din Zimbabwe și, din cauza simpatiei sale recunoscute față de Robert Mugabe, opoziția zimbabweană a refuzat să îl accepte ca mediator; |
| --- | --- |

P.

întrucât „diplomația tăcută” adoptată de-a lungul anilor de Președintele Africii de Sud Thabo Mbeki nu a dat, din nefericire, rezultate concrete în ceea ce privește situația politică din Zimbabwe și, din cauza simpatiei sale recunoscute față de Robert Mugabe, opoziția zimbabweană a refuzat să îl accepte ca mediator;

| Q. | întrucât criza din Zimbabwe produce efecte colaterale în țările vecine, în special în Africa de Sud; |
| --- | --- |

Q.

întrucât criza din Zimbabwe produce efecte colaterale în țările vecine, în special în Africa de Sud;

| R. | întrucât, potrivit unui raport al Organizației pentru Alimentație și Agricultură și al Programului Alimentar Mondial, un număr estimativ de două milioane de oameni vor suferi de foame între iulie și septembrie 2008 în Zimbabwe și se așteaptă ca această cifră să crească la 5, 1 milioane de oameni între ianuarie și martie 2009; |
| --- | --- |

R.

întrucât, potrivit unui raport al Organizației pentru Alimentație și Agricultură și al Programului Alimentar Mondial, un număr estimativ de două milioane de oameni vor suferi de foame între iulie și septembrie 2008 în Zimbabwe și se așteaptă ca această cifră să crească la 5, 1 milioane de oameni între ianuarie și martie 2009;

| S. | întrucât unul din zece copii din Zimbabwe mor înainte de a împlini vârsta de cinci ani, iar speranța de viață este de 37 de ani pentru bărbați și de 34 de ani pentru femei, |
| --- | --- |

S.

întrucât unul din zece copii din Zimbabwe mor înainte de a împlini vârsta de cinci ani, iar speranța de viață este de 37 de ani pentru bărbați și de 34 de ani pentru femei,

| 1. | subliniază că alegerile din 27 iunie 2008 nu pot fi considerate legitime și salută declarația Președinției Consiliului din 28 iunie 2008 care afirmă clar această poziție; |
| --- | --- |

1.

subliniază că alegerile din 27 iunie 2008 nu pot fi considerate legitime și salută declarația Președinției Consiliului din 28 iunie 2008 care afirmă clar această poziție;

| 2. | condamnă cu fermitate campania de violențe organizată cu sprijin guvernamental împotriva opoziției politice înaintea celui de-al doilea tur al scrutinului prezidențial care s-a soldat cu asasinarea, arestarea arbitrară și hărțuirea unor militanți și unor susținători ai opoziției, precum și ale unor apărători ai drepturilor omului; |
| --- | --- |

2.

condamnă cu fermitate campania de violențe organizată cu sprijin guvernamental împotriva opoziției politice înaintea celui de-al doilea tur al scrutinului prezidențial care s-a soldat cu asasinarea, arestarea arbitrară și hărțuirea unor militanți și unor susținători ai opoziției, precum și ale unor apărători ai drepturilor omului;

| 3. | consideră că în urma campaniei de violențe, amenințări și intimidare îndreptate împotriva opoziției, alegerile prezidențiale din Zimbabwe nu pot fi desfășurate în condiții de libertate și corectitudine, așa cum a recunoscut o mare parte a comunității internaționale, inclusiv observatorii și liderii africani; |
| --- | --- |

3.

consideră că în urma campaniei de violențe, amenințări și intimidare îndreptate împotriva opoziției, alegerile prezidențiale din Zimbabwe nu pot fi desfășurate în condiții de libertate și corectitudine, așa cum a recunoscut o mare parte a comunității internaționale, inclusiv observatorii și liderii africani;

| 4. | salută declarația prezidențială prin care Consiliul de Securitate al ONU condamnă modul în care s-au desfășurat alegerile prezidențiale din Zimbabwe; |
| --- | --- |

4.

salută declarația prezidențială prin care Consiliul de Securitate al ONU condamnă modul în care s-au desfășurat alegerile prezidențiale din Zimbabwe;

| 5. | salută declarația liderilor G8 făcută la 8 iulie 2008 cu privire la Zimbabwe, în special refuzul acestora de a accepta legitimitatea unui guvern care nu reflectă voința poporului zimbabwean, recomandarea acestora de a numi un Trimis special al Secretarului General al ONU pentru a prezenta situația politică, umanitară, a drepturilor omului și a securității și pentru a sprijini eforturile regionale de continuare a procesului de mediere între partidele politice, respectând în același timp rezultatele alegerilor desfășurate la 29 martie 2008; subliniază de asemenea intenția acestora de a lua în continuare măsuri, printre altele măsuri financiare sau de alt fel împotriva persoanelor vinovate de actele de violență; |
| --- | --- |

5.

salută declarația liderilor G8 făcută la 8 iulie 2008 cu privire la Zimbabwe, în special refuzul acestora de a accepta legitimitatea unui guvern care nu reflectă voința poporului zimbabwean, recomandarea acestora de a numi un Trimis special al Secretarului General al ONU pentru a prezenta situația politică, umanitară, a drepturilor omului și a securității și pentru a sprijini eforturile regionale de continuare a procesului de mediere între partidele politice, respectând în același timp rezultatele alegerilor desfășurate la 29 martie 2008; subliniază de asemenea intenția acestora de a lua în continuare măsuri, printre altele măsuri financiare sau de alt fel împotriva persoanelor vinovate de actele de violență;

| 6. | solicită tuturor țărilor africane și comunității internaționale lărgite să refuze să recunoască regimul Mugabe; |
| --- | --- |

6.

solicită tuturor țărilor africane și comunității internaționale lărgite să refuze să recunoască regimul Mugabe;

| 7. | solicită UA, SADC și ONU să faciliteze un proces de mediere comprehensiv, cu un calendar clar pentru negocieri, care să permită soluționarea rapidă și eficientă a crizei din Zimbabwe, pe baza unor alegeri libere și corecte; |
| --- | --- |

7.

solicită UA, SADC și ONU să faciliteze un proces de mediere comprehensiv, cu un calendar clar pentru negocieri, care să permită soluționarea rapidă și eficientă a crizei din Zimbabwe, pe baza unor alegeri libere și corecte;

| 8. | subliniază că, pentru ca eforturile de mediere să conducă la un dialog național semnificativ și fructuos, este necesar să fie implicați și alți actori externi, împreună cu președintele Thabo Mbeki, iar dialogul intern nu ar trebui limitat la cele două partide politice, ci ar trebui să includă actori ai societății civile, cum ar fi ONG-urile, bisericile și sindicatele și Parlamentul; |
| --- | --- |

8.

subliniază că, pentru ca eforturile de mediere să conducă la un dialog național semnificativ și fructuos, este necesar să fie implicați și alți actori externi, împreună cu președintele Thabo Mbeki, iar dialogul intern nu ar trebui limitat la cele două partide politice, ci ar trebui să includă actori ai societății civile, cum ar fi ONG-urile, bisericile și sindicatele și Parlamentul;

| 9. | solicită ca actuala criză să fie soluționată prin negocieri care să conducă la crearea unei administrații de tranziție având ca mandat stoparea violențelor susținute de stat, demobilizarea milițiilor, abrogarea legislației represive, soluționarea crizei umanitare, stabilizarea economiei, inițierea unui amplu proces de revizuire a constituției și reconstituirea Comisiei electorale din Zimbabwe (CEZ) pentru a crea condițiile necesare desfășurării în viitorul apropriat a unor alegeri prezidențiale libere și corecte, sub auspiciile UA și ONU; solicită ca aceste negocieri să fie observate de un trimis al UA/ONU; |
| --- | --- |

9.

solicită ca actuala criză să fie soluționată prin negocieri care să conducă la crearea unei administrații de tranziție având ca mandat stoparea violențelor susținute de stat, demobilizarea milițiilor, abrogarea legislației represive, soluționarea crizei umanitare, stabilizarea economiei, inițierea unui amplu proces de revizuire a constituției și reconstituirea Comisiei electorale din Zimbabwe (CEZ) pentru a crea condițiile necesare desfășurării în viitorul apropriat a unor alegeri prezidențiale libere și corecte, sub auspiciile UA și ONU; solicită ca aceste negocieri să fie observate de un trimis al UA/ONU;

| 10. | invită ONU să întreprindă o anchetă detaliată și independentă privind încălcările drepturilor omului comise și insistă asupra necesității ca autorii actelor respective să nu scape nepedepsiți, ci să fie deferiți unui tribunal competent și imparțial; |
| --- | --- |

10.

invită ONU să întreprindă o anchetă detaliată și independentă privind încălcările drepturilor omului comise și insistă asupra necesității ca autorii actelor respective să nu scape nepedepsiți, ci să fie deferiți unui tribunal competent și imparțial;

| 11. | subliniază necesitatea reabilitării victimelor și solicită adoptarea unor măsuri judiciare tranzitorii, inclusiv crearea unei comisii a adevărului și reconcilierii; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea reabilitării victimelor și solicită adoptarea unor măsuri judiciare tranzitorii, inclusiv crearea unei comisii a adevărului și reconcilierii;

| 12. | salută poziția adoptată de multe dintre țările africane, precum și de un grup numeros de personalități africane foarte respectate, printre care se numără Nelson Mandela, Desmond Tutu și Kofi Annan, care au condamnat situația din Zimbabwe, și îi încurajează să se implice concret în găsirea unei soluții politice și democratice; |
| --- | --- |

12.

salută poziția adoptată de multe dintre țările africane, precum și de un grup numeros de personalități africane foarte respectate, printre care se numără Nelson Mandela, Desmond Tutu și Kofi Annan, care au condamnat situația din Zimbabwe, și îi încurajează să se implice concret în găsirea unei soluții politice și democratice;

| 13. | sprijină solicitarea Botswanei ca Zimbabwe să fie suspendată din toate forumurile africane până la organizarea de alegeri libere și corecte; |
| --- | --- |

13.

sprijină solicitarea Botswanei ca Zimbabwe să fie suspendată din toate forumurile africane până la organizarea de alegeri libere și corecte;

| 14. | invită Africa de Sud să își asume un rol cheie în regiunea SADC pentru viitorul statului Zimbabwe și regretă profund refuzul Africii de Sud de a declara aceste alegeri ilegitime în cadrul Consiliului de Securitate al ONU; |
| --- | --- |

14.

invită Africa de Sud să își asume un rol cheie în regiunea SADC pentru viitorul statului Zimbabwe și regretă profund refuzul Africii de Sud de a declara aceste alegeri ilegitime în cadrul Consiliului de Securitate al ONU;

| 15. | invită comunitatea internațională să intensifice presiunea diplomatică asupra regimului Mugabe pentru a pune imediat capăt tuturor violențelor și a permite constituirea parlamentului ales în mod legal acum trei luni; |
| --- | --- |

15.

invită comunitatea internațională să intensifice presiunea diplomatică asupra regimului Mugabe pentru a pune imediat capăt tuturor violențelor și a permite constituirea parlamentului ales în mod legal acum trei luni;

| 16. | solicită Consiliului să intensifice și să extindă sancțiunile specifice împotriva membrilor regimului Mugabe și împotriva celorlalte persoane responsabile de încălcări grave ale drepturilor omului în cazul în care eforturile de mediere nu sunt acceptate și nu se pune capăt violențelor susținute de stat și să facă presiuni pentru adoptarea de sancțiuni în cadrul ONU, sancțiuni care să includă un embargo asupra armelor și înghețarea tuturor activelor întregului guvern și ale conducerii partidului aflat la putere; subliniază necesitatea de a aplica aceste sancțiuni cu strictețe și de a asigura o cooperare extinsă cu comunitatea internațională pentru a le asigura eficacitatea și a preveni încălcarea lor; |
| --- | --- |

16.

solicită Consiliului să intensifice și să extindă sancțiunile specifice împotriva membrilor regimului Mugabe și împotriva celorlalte persoane responsabile de încălcări grave ale drepturilor omului în cazul în care eforturile de mediere nu sunt acceptate și nu se pune capăt violențelor susținute de stat și să facă presiuni pentru adoptarea de sancțiuni în cadrul ONU, sancțiuni care să includă un embargo asupra armelor și înghețarea tuturor activelor întregului guvern și ale conducerii partidului aflat la putere; subliniază necesitatea de a aplica aceste sancțiuni cu strictețe și de a asigura o cooperare extinsă cu comunitatea internațională pentru a le asigura eficacitatea și a preveni încălcarea lor;

| 17. | insistă că astfel de măsuri coercitive ar trebui să numească și să condamne oamenii de afaceri responsabili de finanțarea regimului represiv ZANU-PF, inclusiv prin anularea drepturilor lor de rezidență în Europa, interzicerea accesului la piața muncii și instituțiile educaționale pentru membrii familiilor lor, precum și informarea acționarilor cu privire la băncile internaționale care canalizează câștigurile provenite din acte de corupție sau oferă împrumuturi și fonduri de investiții, cum ar fi Barclays Bank, Standard Chartered și altele; încurajează alte companii europene și internaționale să își revizuiască activitățile care permit accesul regimului Mugabe la valută forte și, în acest context, salută decizia companiilor Tesco și Giesecke & Devrient de a-și întrerupe relațiile de afaceri cu Zimbabwe; |
| --- | --- |

17.

insistă că astfel de măsuri coercitive ar trebui să numească și să condamne oamenii de afaceri responsabili de finanțarea regimului represiv ZANU-PF, inclusiv prin anularea drepturilor lor de rezidență în Europa, interzicerea accesului la piața muncii și instituțiile educaționale pentru membrii familiilor lor, precum și informarea acționarilor cu privire la băncile internaționale care canalizează câștigurile provenite din acte de corupție sau oferă împrumuturi și fonduri de investiții, cum ar fi Barclays Bank, Standard Chartered și altele; încurajează alte companii europene și internaționale să își revizuiască activitățile care permit accesul regimului Mugabe la valută forte și, în acest context, salută decizia companiilor Tesco și Giesecke & Devrient de a-și întrerupe relațiile de afaceri cu Zimbabwe;

| 18. | invită statele membre, prin urmare, să nu acorde vize pentru intrarea pe teritoriul UE lui Robert Mugabe, membrilor cabinetului său și liderilor ZANU PF, indiferent de motivele naționale sau internaționale menționate, aceștia neputând invoca privilegii în temeiul convențiilor internaționale relevante referitoare la libertățile și privilegiile diplomatice întrucât reprezintă un regim ilegitim de facto; |
| --- | --- |

18.

invită statele membre, prin urmare, să nu acorde vize pentru intrarea pe teritoriul UE lui Robert Mugabe, membrilor cabinetului său și liderilor ZANU PF, indiferent de motivele naționale sau internaționale menționate, aceștia neputând invoca privilegii în temeiul convențiilor internaționale relevante referitoare la libertățile și privilegiile diplomatice întrucât reprezintă un regim ilegitim de facto;

| 19. | invită statele membre, Consiliul și Comisia să își intensifice cooperarea diplomatică cu guvernele africane, SADC și UA, precum și cu alți actori importanți, inclusiv cu guvernul chinez, pentru a ajunge la poziții comune referitoare la criza din Zimbabwe; |
| --- | --- |

19.

invită statele membre, Consiliul și Comisia să își intensifice cooperarea diplomatică cu guvernele africane, SADC și UA, precum și cu alți actori importanți, inclusiv cu guvernul chinez, pentru a ajunge la poziții comune referitoare la criza din Zimbabwe;

| 20. | invită China și Libia să nu mai sprijine regimul Mugabe; |
| --- | --- |

20.

invită China și Libia să nu mai sprijine regimul Mugabe;

| 21. | invită Consiliul și Comisia să colaboreze în special cu Africa de Sud, principala țară din regiune, pentru a exprima profunda noastră îngrijorare față de faptul că, în ultimii ani, medierea nu a condus la rezultate concrete în ceea ce privește criza din Zimbabwe, să atragă atenția asupra faptului că impactul acestei crize asupra țărilor vecine, inclusiv asupra Africii de Sud, nu ar trebui neglijat în regiune și să clarifice faptul că menținerea sprijinului politic și economic oferit regimului Mugabe ar putea avea efecte negative asupra relațiilor dintre UE și Africa de Sud; |
| --- | --- |

21.

invită Consiliul și Comisia să colaboreze în special cu Africa de Sud, principala țară din regiune, pentru a exprima profunda noastră îngrijorare față de faptul că, în ultimii ani, medierea nu a condus la rezultate concrete în ceea ce privește criza din Zimbabwe, să atragă atenția asupra faptului că impactul acestei crize asupra țărilor vecine, inclusiv asupra Africii de Sud, nu ar trebui neglijat în regiune și să clarifice faptul că menținerea sprijinului politic și economic oferit regimului Mugabe ar putea avea efecte negative asupra relațiilor dintre UE și Africa de Sud;

| 22. | solicită Consiliului să facă presiuni pentru adoptarea unor măsuri internaționale eficiente și concrete de prevenire și soluționare a conflictelor, cu desfășurarea rapidă a unor trupe ONU/UA de menținere a păcii, dacă este cazul; |
| --- | --- |

22.

solicită Consiliului să facă presiuni pentru adoptarea unor măsuri internaționale eficiente și concrete de prevenire și soluționare a conflictelor, cu desfășurarea rapidă a unor trupe ONU/UA de menținere a păcii, dacă este cazul;

| 23. | solicită eliberarea imediată a tuturor persoanelor deținute exclusiv din motive politice; |
| --- | --- |

23.

solicită eliberarea imediată a tuturor persoanelor deținute exclusiv din motive politice;

| 24. | remarcă impactul devastator pe care criza politică o are asupra poporului zimbabwean și solicită guvernului Mugabe să ridice toate restricțiile impuse agențiilor umanitare și să permită distribuirea ajutoarelor umanitare în conformitate cu principiile umanității, neutralității, imparțialității și independenței; |
| --- | --- |

24.

remarcă impactul devastator pe care criza politică o are asupra poporului zimbabwean și solicită guvernului Mugabe să ridice toate restricțiile impuse agențiilor umanitare și să permită distribuirea ajutoarelor umanitare în conformitate cu principiile umanității, neutralității, imparțialității și independenței;

| 25. | solicită guvernului zimbabwean să dezarmeze și să demobilizeze imediat milițiile formate din tineri și veterani de război și să declanșeze urmărirea penală împotriva persoanelor care au comis acte de încălcare a drepturilor omului; |
| --- | --- |

25.

solicită guvernului zimbabwean să dezarmeze și să demobilizeze imediat milițiile formate din tineri și veterani de război și să declanșeze urmărirea penală împotriva persoanelor care au comis acte de încălcare a drepturilor omului;

| 26. | condamnă expulzarea unui funcționar al ONU specializat în drepturile omului cu doar o săptămână înaintea datei prevăzute pentru desfășurarea alegerilor și solicită guvernului zimbabwean să permită accesul fără restricții al personalului ONU; |
| --- | --- |

26.

condamnă expulzarea unui funcționar al ONU specializat în drepturile omului cu doar o săptămână înaintea datei prevăzute pentru desfășurarea alegerilor și solicită guvernului zimbabwean să permită accesul fără restricții al personalului ONU;

| 27. | invită autoritățile sud-africane și statele membre să nu deporteze refugiații zimbabweani și să le acorde un statut temporar până când va fi posibilă reîntoarcerea lor în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

27.

invită autoritățile sud-africane și statele membre să nu deporteze refugiații zimbabweani și să le acorde un statut temporar până când va fi posibilă reîntoarcerea lor în condiții de siguranță;

| 28. | invită Comisia să acorde un sprijin mai puternic apărătorilor drepturilor omului și să răspundă cu promptitudine la necesitățile umanitare suplimentare generate de crizele politice, în special în ceea ce privește nevoile și siguranța persoanelor strămutate intern; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să acorde un sprijin mai puternic apărătorilor drepturilor omului și să răspundă cu promptitudine la necesitățile umanitare suplimentare generate de crizele politice, în special în ceea ce privește nevoile și siguranța persoanelor strămutate intern;

| 29. | își exprimă îngrijorarea față de previziunile privind creșterea cu 10 % până la 40 % a numărului cetățenilor zimbabweani care vor traversa frontierele în următoarele săptămâni; constată că situația copiilor care se vor afla printre acești migranți va fi deosebit de vulnerabilă, aceștia fiind expuși riscului de abuzuri și, pentru a supraviețui, constrânși să accepte locuri de muncă periculoase, precum cele din minerit și cele care presupun manipularea unor utilaje agricole, sau să se prostitueze; |
| --- | --- |

29.

își exprimă îngrijorarea față de previziunile privind creșterea cu 10 % până la 40 % a numărului cetățenilor zimbabweani care vor traversa frontierele în următoarele săptămâni; constată că situația copiilor care se vor afla printre acești migranți va fi deosebit de vulnerabilă, aceștia fiind expuși riscului de abuzuri și, pentru a supraviețui, constrânși să accepte locuri de muncă periculoase, precum cele din minerit și cele care presupun manipularea unor utilaje agricole, sau să se prostitueze;

| 30. | invită Uniunea Europeană să suspende orice ajutor distribuit prin intermediul actualelor autorități zimbabweane și să le furnizeze, în schimb, prin intermediul unor instituții și organizații naționale și internaționale independente; |
| --- | --- |

30.

invită Uniunea Europeană să suspende orice ajutor distribuit prin intermediul actualelor autorități zimbabweane și să le furnizeze, în schimb, prin intermediul unor instituții și organizații naționale și internaționale independente;

| 31. | salută angajamentul comisarului Michel de a spori considerabil asistența pentru Zimbabwe și populația sa, prin alocarea a 250 milioane EUR sub formă de ajutor pentru dezvoltare, după reinstaurarea democrației și alegerea unui guvern legitim și credibil; |
| --- | --- |

31.

salută angajamentul comisarului Michel de a spori considerabil asistența pentru Zimbabwe și populația sa, prin alocarea a 250 milioane EUR sub formă de ajutor pentru dezvoltare, după reinstaurarea democrației și alegerea unui guvern legitim și credibil;

| 32. | insistă asupra necesității respectării aspirațiilor democratice ale populației din Zimbabwe; îndeamnă toate persoanele care doresc să participe la edificarea viitorului Republicii Zimbabwe să coopereze cu forțele schimbării democratice; |
| --- | --- |

32.

insistă asupra necesității respectării aspirațiilor democratice ale populației din Zimbabwe; îndeamnă toate persoanele care doresc să participe la edificarea viitorului Republicii Zimbabwe să coopereze cu forțele schimbării democratice;

| 33. | invită guvernul Republicii Zimbabwe să își onoreze angajamentele asumate cu privire la principiile democratice, drepturile omului și statul de drept, în calitate de parte semnatară a Tratatului SADC și a protocoalelor la acesta, inclusiv a Protocolului SADC privind alegerile, a Actului constitutiv al Uniunii Africane, a Cartei africane a drepturilor omului și popoarelor și a Noului Parteneriat pentru Dezvoltarea Africii; |
| --- | --- |

33.

invită guvernul Republicii Zimbabwe să își onoreze angajamentele asumate cu privire la principiile democratice, drepturile omului și statul de drept, în calitate de parte semnatară a Tratatului SADC și a protocoalelor la acesta, inclusiv a Protocolului SADC privind alegerile, a Actului constitutiv al Uniunii Africane, a Cartei africane a drepturilor omului și popoarelor și a Noului Parteneriat pentru Dezvoltarea Africii;

| 34. | invită persoanele de bună credință care ocupă posturi în structurile regimului și ale ZANU-PF să respingă forțele antidemocratice și să coopereze în mod activ cu MSD pentru a permite o schimbare rapidă a situației, înainte să fie prea târziu; |
| --- | --- |

34.

invită persoanele de bună credință care ocupă posturi în structurile regimului și ale ZANU-PF să respingă forțele antidemocratice și să coopereze în mod activ cu MSD pentru a permite o schimbare rapidă a situației, înainte să fie prea târziu;

| 35. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernelor statelor G8, guvernelor și parlamentelor Republicii Zimbabwe și Republicii Africa de Sud, Secretarului General al Commonwealth-ului, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, președinților Comisiei și Consiliului Executiv al Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, Secretarului General și guvernelor Comunității Sud-africane pentru Dezvoltare și Forumului Parlamentar al acesteia. |
| --- | --- |

35.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernelor statelor G8, guvernelor și parlamentelor Republicii Zimbabwe și Republicii Africa de Sud, Secretarului General al Commonwealth-ului, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, președinților Comisiei și Consiliului Executiv al Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, Secretarului General și guvernelor Comunității Sud-africane pentru Dezvoltare și Forumului Parlamentar al acesteia.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0184.

(2)  JO L 43, 19.2.2008, p. 39.

(3)  JO L 50, 20.2.2004, p. 66.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/69 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/69

---

Joi, 10 iulie 2008Spațiu și securitate

P6_TA(2008)0365

Rezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 privind spațiul și securitatea (2008/2030(INI))

2009/C 294 E/16

Parlamentul European,

având în vedere Strategia europeană de securitate intitulată „O Europă sigură într-o lume mai bună”, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003,

având în vedere Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă, adoptată, de asemenea, de Consiliul European la 12 decembrie 2003,

având în vedere Rezoluția Consiliului din 21 mai 2007 privind Politica spațială europeană (1),

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), astfel cum au fost modificate prin Tratatul de la Lisabona, și clauzele relevante privind Politica spațială europeană (articolul 189 din TFUE), cooperarea structurată permanentă în domeniul securității și apărării (articolul 42 alineatul (6) și articolul 46 din TUE și Protocolul 10) și cooperarea consolidată în domeniul civil (Partea a șasea, Titlul III din TFUE), precum și clauza de solidaritate (articolul 222 din TFUE) și dispozițiile privind asistența reciprocă în cazul unui atac armat împotriva unui stat sau unor state membre (articolul 42 alineatul (7) din TUE),

având în vedere rezoluția sa din 29 ianuarie 2004 privind planul de acțiune pentru punerea în aplicare a politicii spațiale europene (2),

având în vedere rezoluția sa din 14 aprilie 2005 privind Strategia Europeană de Securitate (3),

în vedere Tratatul privind principiile care guvernează activitatea statelor în materie de explorare și utilizare a spațiului cosmic, inclusiv a Lunii și a celorlalte corpuri cerești, din 1967 („Tratatul privind spațiul cosmic”),

având în vedere cooperarea UE-Rusia în domeniul politicii spațiale, care a avut ca rezultat stabilirea, în 2006, a Dialogului tripartit privind spațiul cosmic între Comisia Europeană, Agenția Spațială Europeană (ESA) și Roscosmos (Agenția Spațială Federală Rusă),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0250/2008),

| A. | întrucât principiile călăuzitoare ale Politicii spațiale europene trebuie să fie protecția împotriva amenințărilor venite din spațiu, precum și accesul sigur la spațiu și utilizarea durabilă a acestuia; |
| --- | --- |

A.

întrucât principiile călăuzitoare ale Politicii spațiale europene trebuie să fie protecția împotriva amenințărilor venite din spațiu, precum și accesul sigur la spațiu și utilizarea durabilă a acestuia;

| B. | întrucât diversele provocări de natură politică sau din domeniul securității cu care Uniunea Europeană se confruntă într-o măsură tot mai mare subliniază necesitatea strategică a unei Politici spațiale europene autonome; |
| --- | --- |

B.

întrucât diversele provocări de natură politică sau din domeniul securității cu care Uniunea Europeană se confruntă într-o măsură tot mai mare subliniază necesitatea strategică a unei Politici spațiale europene autonome;

| C. | întrucât lipsa unei abordări comune din partea statelor membre în domeniul politicii spațiale are drept consecință programe mult prea costisitoare; |
| --- | --- |

C.

întrucât lipsa unei abordări comune din partea statelor membre în domeniul politicii spațiale are drept consecință programe mult prea costisitoare;

| D. | întrucât operațiunile de gestionare a crizelor desfășurate în cadrul Politicii Europene de Securitate și Apărare (PESA) suferă de o lipsă de interoperabilitate între activele spațiale operate de către statele membre; |
| --- | --- |

D.

întrucât operațiunile de gestionare a crizelor desfășurate în cadrul Politicii Europene de Securitate și Apărare (PESA) suferă de o lipsă de interoperabilitate între activele spațiale operate de către statele membre;

| E. | întrucât Uniunii Europene îi lipsește un sistem bine structurat de active spațiale destinat securității și apărării; |
| --- | --- |

E.

întrucât Uniunii Europene îi lipsește un sistem bine structurat de active spațiale destinat securității și apărării;

| F. | întrucât perioada de dezvoltare a unei noi generații de lansatoare este de aproximativ 15 ani, iar actuala generație de lansatoare trebuie înlocuită în decursul următorilor 20 de ani; |
| --- | --- |

F.

întrucât perioada de dezvoltare a unei noi generații de lansatoare este de aproximativ 15 ani, iar actuala generație de lansatoare trebuie înlocuită în decursul următorilor 20 de ani;

| G. | întrucât dezvoltarea de active spațiale de către SUA, Rusia, Japonia, precum și de alte state care încep să exploreze spațiul, în primul rând China, India, Coreea de Sud, Taiwan, Brazilia, Israel, Iran, Malaezia, Pakistan, Africa de Sud și Turcia, avansează rapid; |
| --- | --- |

G.

întrucât dezvoltarea de active spațiale de către SUA, Rusia, Japonia, precum și de alte state care încep să exploreze spațiul, în primul rând China, India, Coreea de Sud, Taiwan, Brazilia, Israel, Iran, Malaezia, Pakistan, Africa de Sud și Turcia, avansează rapid;

| H. | întrucât una dintre prioritățile președinției franceze a Uniunii Europene din a doua jumătate a anului 2008 va fi dezvoltarea Politicii spațiale europene; |
| --- | --- |

H.

întrucât una dintre prioritățile președinției franceze a Uniunii Europene din a doua jumătate a anului 2008 va fi dezvoltarea Politicii spațiale europene;

| I. | întrucât unul dintre elementele cele mai rentabile, din perspectiva structurii spațiale și a constituirii unei flote durabile de active spațiale, îl reprezintă serviciile de întreținere pe orbită ce utilizează mijloace in-situ, |
| --- | --- |

I.

întrucât unul dintre elementele cele mai rentabile, din perspectiva structurii spațiale și a constituirii unei flote durabile de active spațiale, îl reprezintă serviciile de întreținere pe orbită ce utilizează mijloace in-situ,

Considerații generale

| 1. | constată importanța spațiului cosmic pentru securitatea Uniunii Europene, precum și nevoia de o abordare comună, necesară apărării intereselor europene în spațiu; |
| --- | --- |

1.

constată importanța spațiului cosmic pentru securitatea Uniunii Europene, precum și nevoia de o abordare comună, necesară apărării intereselor europene în spațiu;

| 2. | subliniază nevoia de active spațiale, astfel încât activitățile politice și diplomatice ale Uniunii Europene să se poată baza pe informații independente, fiabile și complete, menite să sprijine politicile Uniunii Europene de prevenire a conflictelor, operațiunile de gestionare a crizelor și securitatea globală, în special monitorizarea proliferării armelor de distrugere în masă și a modalităților în care acestea sunt transportate, precum și verificarea tratatelor internaționale, a traficului transnațional de armament ușor și arme de calibru mic, protecția infrastructurilor critice și a granițelor Uniunii Europene, precum și protecția civilă în cazul unor dezastre și crize naturale sau provocate de om; |
| --- | --- |

2.

subliniază nevoia de active spațiale, astfel încât activitățile politice și diplomatice ale Uniunii Europene să se poată baza pe informații independente, fiabile și complete, menite să sprijine politicile Uniunii Europene de prevenire a conflictelor, operațiunile de gestionare a crizelor și securitatea globală, în special monitorizarea proliferării armelor de distrugere în masă și a modalităților în care acestea sunt transportate, precum și verificarea tratatelor internaționale, a traficului transnațional de armament ușor și arme de calibru mic, protecția infrastructurilor critice și a granițelor Uniunii Europene, precum și protecția civilă în cazul unor dezastre și crize naturale sau provocate de om;

| 3. | salută adoptarea Politicii spațiale europene de către „Consiliul pentru spațiul cosmic”, astfel cum este propusă într-o comunicare comună prezentată de către Comisie și Agenția Spațială Europeană (COM(2007)0212), în special capitolul privind securitatea și apărarea, și regretă, în același timp, absența oricărei referiri la amenințarea pe care o constituie militarizarea spațiului, ca parte a acelor „aspecte esențiale ce trebuie luate în considerare la elaborarea unei strategii privind relațiile internaționale” (după cum este menționat în anexa 3 a Rezoluției Consiliului din 21 mai 2007, menționată anterior); recomandă, prin urmare, ca Strategia europeană de securitate, în forma ei revizuită, să țină cont în mod adecvat de această politică și consideră că aspectele legate de spațiu ar trebui să se regăsească într-o eventuală Carte albă referitoare la politica de securitate și apărare; |
| --- | --- |

3.

salută adoptarea Politicii spațiale europene de către „Consiliul pentru spațiul cosmic”, astfel cum este propusă într-o comunicare comună prezentată de către Comisie și Agenția Spațială Europeană (COM(2007)0212), în special capitolul privind securitatea și apărarea, și regretă, în același timp, absența oricărei referiri la amenințarea pe care o constituie militarizarea spațiului, ca parte a acelor „aspecte esențiale ce trebuie luate în considerare la elaborarea unei strategii privind relațiile internaționale” (după cum este menționat în anexa 3 a Rezoluției Consiliului din 21 mai 2007, menționată anterior); recomandă, prin urmare, ca Strategia europeană de securitate, în forma ei revizuită, să țină cont în mod adecvat de această politică și consideră că aspectele legate de spațiu ar trebui să se regăsească într-o eventuală Carte albă referitoare la politica de securitate și apărare;

| 4. | ia act de includerea în Tratatul de la Lisabona a unui temei legal pentru Politica spațială europeană; salută oportunitatea care i s-a acordat, alături de Consiliu, de a elabora, în cadrul procedurii legislative ordinare, măsurile necesare pentru definirea unui program spațial european; invită Comisia să prezinte, atât Parlamentului cât și Consiliului, o propunere adecvată de instituire a unor astfel de măsuri, precum și o comunicare privind stabilirea unor relații corespunzătoare cu Agenția Spațială Europeană; salută, de asemenea, posibilitatea unei cooperări structurate permanente în domeniul securității și apărării și a unei cooperări consolidate în domeniul civil; |
| --- | --- |

4.

ia act de includerea în Tratatul de la Lisabona a unui temei legal pentru Politica spațială europeană; salută oportunitatea care i s-a acordat, alături de Consiliu, de a elabora, în cadrul procedurii legislative ordinare, măsurile necesare pentru definirea unui program spațial european; invită Comisia să prezinte, atât Parlamentului cât și Consiliului, o propunere adecvată de instituire a unor astfel de măsuri, precum și o comunicare privind stabilirea unor relații corespunzătoare cu Agenția Spațială Europeană; salută, de asemenea, posibilitatea unei cooperări structurate permanente în domeniul securității și apărării și a unei cooperări consolidate în domeniul civil;

| 5. | încurajează statele membre ale Uniunii Europene, Agenția Spațială Europeană, precum și diferitele părți implicate să utilizeze mai eficient și pe scară mai largă sistemele spațiale naționale și multinaționale existente și să susțină complementaritatea acestora; observă, în acest sens, nevoia de capacități comune pentru PESA, cel puțin în următoarele domenii: telecomunicații, gestionarea informațiilor, observație și navigație; recomandă diseminarea și schimbul acestor date conform conceptului UE de arhitectură a operațiunilor bazate pe rețea (Network Centric Operations Architecture); |
| --- | --- |

5.

încurajează statele membre ale Uniunii Europene, Agenția Spațială Europeană, precum și diferitele părți implicate să utilizeze mai eficient și pe scară mai largă sistemele spațiale naționale și multinaționale existente și să susțină complementaritatea acestora; observă, în acest sens, nevoia de capacități comune pentru PESA, cel puțin în următoarele domenii: telecomunicații, gestionarea informațiilor, observație și navigație; recomandă diseminarea și schimbul acestor date conform conceptului UE de arhitectură a operațiunilor bazate pe rețea (Network Centric Operations Architecture);

| 6. | salută eforturile depuse de Academia Internațională de Astronautică și de IAASS (International Association for the Advancement of Space Safety) în vederea promovării unei mai bune cunoașteri a problemei deșeurilor cosmice, precum și a unor soluții și măsuri legate de această problemă; |
| --- | --- |

6.

salută eforturile depuse de Academia Internațională de Astronautică și de IAASS (International Association for the Advancement of Space Safety) în vederea promovării unei mai bune cunoașteri a problemei deșeurilor cosmice, precum și a unor soluții și măsuri legate de această problemă;

Evaluarea independentă a amenințărilor

| 7. | solicită statelor membre UE să colecteze și să își comunice reciproc informațiile geospațiale necesare unei evaluări independente, de către Uniunea Europeană, a diverselor amenințări; |
| --- | --- |

7.

solicită statelor membre UE să colecteze și să își comunice reciproc informațiile geospațiale necesare unei evaluări independente, de către Uniunea Europeană, a diverselor amenințări;

Observarea și recunoașterea Pământului

| 8. | solicită dezvoltarea completă a Centrului de sateliți al Uniunii Europene (EUSC), astfel încât potențialul acestuia să fie utilizat la maximum; recomandă, în plus, încheierea urgentă de acorduri între Centrul de sateliți al Uniunii Europene și statele membre UE, în vederea furnizării de imagini pentru operațiunile PESA și comandanții forțelor și în scopul asigurării, în același timp, a complementarității cu capacitățile de observație și cu informațiile conexe privind securitatea ale GMES (sistemul de Monitorizare Globală pentru Mediu și Securitate); salută, în acest sens, proiectul privind stația de exploatare a imaginilor tactice, coordonat de Agenția Europeană de Apărare (EDA) și Centrul de sateliți al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

8.

solicită dezvoltarea completă a Centrului de sateliți al Uniunii Europene (EUSC), astfel încât potențialul acestuia să fie utilizat la maximum; recomandă, în plus, încheierea urgentă de acorduri între Centrul de sateliți al Uniunii Europene și statele membre UE, în vederea furnizării de imagini pentru operațiunile PESA și comandanții forțelor și în scopul asigurării, în același timp, a complementarității cu capacitățile de observație și cu informațiile conexe privind securitatea ale GMES (sistemul de Monitorizare Globală pentru Mediu și Securitate); salută, în acest sens, proiectul privind stația de exploatare a imaginilor tactice, coordonat de Agenția Europeană de Apărare (EDA) și Centrul de sateliți al Uniunii Europene;

| 9. | recomandă UE să creeze o noțiune comună pentru informațiile geospațiale, asigurând condițiile pentru implicarea Centrului de sateliți al Uniunii Europene în planificarea oricărei operațiuni PESA care necesită observare din spațiu și informații obținute prin satelit; recomandă Centrului de sateliți al Uniunii Europene să instituie, pentru a sprijini operațiunile PESA, un mod securizat de comunicare nu doar cu Comandamentul operațional (OHQ) situat în UE, dar și cu Comandamentul forțelor (FHQ) situat în regiunea de desfășurare; de asemenea, sugerează ca UE să examineze posibilitatea unei contribuții financiare din bugetul UE către Centrul de sateliți al Uniunii Europene în scopul de a oferi fonduri suficiente pentru a acoperi nevoile tot mai mari ale operațiunilor PESA; |
| --- | --- |

9.

recomandă UE să creeze o noțiune comună pentru informațiile geospațiale, asigurând condițiile pentru implicarea Centrului de sateliți al Uniunii Europene în planificarea oricărei operațiuni PESA care necesită observare din spațiu și informații obținute prin satelit; recomandă Centrului de sateliți al Uniunii Europene să instituie, pentru a sprijini operațiunile PESA, un mod securizat de comunicare nu doar cu Comandamentul operațional (OHQ) situat în UE, dar și cu Comandamentul forțelor (FHQ) situat în regiunea de desfășurare; de asemenea, sugerează ca UE să examineze posibilitatea unei contribuții financiare din bugetul UE către Centrul de sateliți al Uniunii Europene în scopul de a oferi fonduri suficiente pentru a acoperi nevoile tot mai mari ale operațiunilor PESA;

| 10. | solicită acelor state membre UE care au acces la diferite tipuri de radar, sateliți de observație optică sau meteorologică și sisteme de recunoaștere (Helios, SAR-Lupe, TerraSAR-X, Rapid Eye, Cosmo-Skymed, Pleiades) să asigure compatibilitatea acestora; salută acordurile bilaterale și cele multilaterale dintre principalele țări UE (de exemplu, SPOT, ORFEO, cadrul de cooperare Helios, acordul de la Schwerin și viitorul MUSIS); recomandă ca sistemul MUSIS să fie transferat spre un cadru european și să fie finanțat din bugetul UE; |
| --- | --- |

10.

solicită acelor state membre UE care au acces la diferite tipuri de radar, sateliți de observație optică sau meteorologică și sisteme de recunoaștere (Helios, SAR-Lupe, TerraSAR-X, Rapid Eye, Cosmo-Skymed, Pleiades) să asigure compatibilitatea acestora; salută acordurile bilaterale și cele multilaterale dintre principalele țări UE (de exemplu, SPOT, ORFEO, cadrul de cooperare Helios, acordul de la Schwerin și viitorul MUSIS); recomandă ca sistemul MUSIS să fie transferat spre un cadru european și să fie finanțat din bugetul UE;

| 11. | subliniază importanța GMES pentru politicile externe, de securitate și apărare ale Uniunii Europene; solicită insistent crearea unei linii bugetare operaționale, menite să asigure sustenabilitatea serviciilor GMES, ca răspuns la nevoile utilizatorilor; |
| --- | --- |

11.

subliniază importanța GMES pentru politicile externe, de securitate și apărare ale Uniunii Europene; solicită insistent crearea unei linii bugetare operaționale, menite să asigure sustenabilitatea serviciilor GMES, ca răspuns la nevoile utilizatorilor;

Navigație — Poziționare — Coordonare

| 12. | subliniază necesitatea sistemului Galileo pentru operațiunile independente PESA, pentru politica externă și de securitate comună, pentru propria securitate a Europei și pentru independența strategică a Uniunii; observă că, în special, serviciul său public reglementat va fi vital în domeniul navigației, poziționării și coordonării, nu în ultimul rând pentru a evita riscurile inutile; |
| --- | --- |

12.

subliniază necesitatea sistemului Galileo pentru operațiunile independente PESA, pentru politica externă și de securitate comună, pentru propria securitate a Europei și pentru independența strategică a Uniunii; observă că, în special, serviciul său public reglementat va fi vital în domeniul navigației, poziționării și coordonării, nu în ultimul rând pentru a evita riscurile inutile;

| 13. | constată obținerea acordului în primă lectură între Parlament și Consiliu cu privire la propunerea de regulament privind punerea în aplicare în continuare a programelor europene de radionavigație prin satelit (EGNOS și Galileo), care stabilește că proprietarul sistemului este Comunitatea Europeană și că etapa de implementare este finanțată în întregime din bugetul Comunității; |
| --- | --- |

13.

constată obținerea acordului în primă lectură între Parlament și Consiliu cu privire la propunerea de regulament privind punerea în aplicare în continuare a programelor europene de radionavigație prin satelit (EGNOS și Galileo), care stabilește că proprietarul sistemului este Comunitatea Europeană și că etapa de implementare este finanțată în întregime din bugetul Comunității;

| 14. | atrage atenția asupra poziției sale, adoptată la 23 aprilie 2008 cu privire la programele europene de radionavigație prin satelit (EGNOS și Galileo) (4), și în special asupra faptului că programele EGNOS și Galileo ar trebui considerate ca fiind unul dintre pilonii princiapli ai viitorului program spațial european, precum și asupra gestionării programelor, alături de Grupul Interinstituțional pentru Galileo, care ar putea servi drept model pentru dezvoltarea unei politici europene a spațiului. |
| --- | --- |

14.

atrage atenția asupra poziției sale, adoptată la 23 aprilie 2008 cu privire la programele europene de radionavigație prin satelit (EGNOS și Galileo) (4), și în special asupra faptului că programele EGNOS și Galileo ar trebui considerate ca fiind unul dintre pilonii princiapli ai viitorului program spațial european, precum și asupra gestionării programelor, alături de Grupul Interinstituțional pentru Galileo, care ar putea servi drept model pentru dezvoltarea unei politici europene a spațiului.

Telecomunicații

| 15. | subliniază necesitatea unei comunicări în condiții de siguranță, bazate pe sateliți, pentru operațiunile PESA (Statul Major al UE, cartierul general al UE, comandamente mobile) și desfășurările efectuate de statele membre UE în cadrul ONU, NATO sau al altor organizații similare; |
| --- | --- |

15.

subliniază necesitatea unei comunicări în condiții de siguranță, bazate pe sateliți, pentru operațiunile PESA (Statul Major al UE, cartierul general al UE, comandamente mobile) și desfășurările efectuate de statele membre UE în cadrul ONU, NATO sau al altor organizații similare;

| 16. | solicită ca actualele și viitoarele sisteme de telecomunicații prin satelit care se află la dispoziția statelor membre ale Uniunii Europene (de exemplu, Skynet, Syracuse, Sicral, SATCOM Bw, Spainsat) să fie interoperabile, astfel încât să asigure reducerea costurilor; |
| --- | --- |

16.

solicită ca actualele și viitoarele sisteme de telecomunicații prin satelit care se află la dispoziția statelor membre ale Uniunii Europene (de exemplu, Skynet, Syracuse, Sicral, SATCOM Bw, Spainsat) să fie interoperabile, astfel încât să asigure reducerea costurilor;

| 17. | sprijină dezvoltarea tehnologiilor radio bazate pe programe software (SDR) de către Comisie în cooperare cu Agenția Europeană de Apărare; observă că SDR vor contribui la mai buna interoperabilitate a segmentului terestru al sistemelor de telecomunicații; |
| --- | --- |

17.

sprijină dezvoltarea tehnologiilor radio bazate pe programe software (SDR) de către Comisie în cooperare cu Agenția Europeană de Apărare; observă că SDR vor contribui la mai buna interoperabilitate a segmentului terestru al sistemelor de telecomunicații;

| 18. | recomandă realizarea unor economii prin utilizarea în comun a infrastructurii la sol care sprijină diversele sisteme naționale de telecomunicații; |
| --- | --- |

18.

recomandă realizarea unor economii prin utilizarea în comun a infrastructurii la sol care sprijină diversele sisteme naționale de telecomunicații;

| 19. | sprijină posibilitatea de a finanța din bugetul UE viitoarele sisteme europene de telecomunicații prin satelit care oferă asistență operațiunilor PESA; |
| --- | --- |

19.

sprijină posibilitatea de a finanța din bugetul UE viitoarele sisteme europene de telecomunicații prin satelit care oferă asistență operațiunilor PESA;

Supravegherea spațială

| 20. | susține înființarea unui sistem european de supraveghere spațială care să vizeze cunoașterea în timp real a situației spațiale (și care să includă, de exemplu, GRAVES și TIRA), pentru a monitoriza infrastructura spațială, deșeurile cosmice și, eventual, alte amenințări; |
| --- | --- |

20.

susține înființarea unui sistem european de supraveghere spațială care să vizeze cunoașterea în timp real a situației spațiale (și care să includă, de exemplu, GRAVES și TIRA), pentru a monitoriza infrastructura spațială, deșeurile cosmice și, eventual, alte amenințări;

| 21. | sprijină posibilitatea de a finanța din bugetul UE viitorul sistem european de cunoaștere în timp real a situației spațiale; |
| --- | --- |

21.

sprijină posibilitatea de a finanța din bugetul UE viitorul sistem european de cunoaștere în timp real a situației spațiale;

Sisteme de alertă precoce prin satelit împotriva rachetelor balistice

| 22. | regretă faptul că statele membre UE nu au acces la date instantanee privind lansările de rachete balistice pe glob; își exprimă, prin urmare, sprijinul pentru proiectele care vizează sistemele de alertă precoce prin satelit împotriva lansărilor de rachete balistice (cum ar fi proiectul francez „Spirale”); solicită, în plus, ca informațiile obținute prin intermediul acestor viitoare sisteme să fie puse la dispoziția tuturor statelor membre UE, în vederea protejării populației acestora și pentru a sprijini eventualele contramăsuri, precum și pentru a servi la verificarea respectării Tratatului de neproliferare nucleară, ca și pentru a sprijini operațiunile PESA și pentru a salvgarda interesele Europei în materie de securitate; |
| --- | --- |

22.

regretă faptul că statele membre UE nu au acces la date instantanee privind lansările de rachete balistice pe glob; își exprimă, prin urmare, sprijinul pentru proiectele care vizează sistemele de alertă precoce prin satelit împotriva lansărilor de rachete balistice (cum ar fi proiectul francez „Spirale”); solicită, în plus, ca informațiile obținute prin intermediul acestor viitoare sisteme să fie puse la dispoziția tuturor statelor membre UE, în vederea protejării populației acestora și pentru a sprijini eventualele contramăsuri, precum și pentru a servi la verificarea respectării Tratatului de neproliferare nucleară, ca și pentru a sprijini operațiunile PESA și pentru a salvgarda interesele Europei în materie de securitate;

Interceptarea informațiilor electronice (signal intelligence)

| 23. | susține schimbul de informații electronice (informații electronice, precum sistemul francez Essaim, și informații în materie de comunicații) la nivel european; |
| --- | --- |

23.

susține schimbul de informații electronice (informații electronice, precum sistemul francez Essaim, și informații în materie de comunicații) la nivel european;

Accesul independent la spațiu și mediul internațional

| 24. | sprijină accesul sigur, independent și durabil al Uniunii Europene la spațiu, ca pe una dintre condițiile preliminare ale unei acțiuni UE independente; |
| --- | --- |

24.

sprijină accesul sigur, independent și durabil al Uniunii Europene la spațiu, ca pe una dintre condițiile preliminare ale unei acțiuni UE independente;

| 25. | recomandă lansarea sateliților necomerciali europeni pe orbită de către lansatoarele europene, preferabil de pe teritoriul Uniunii Europene, ținându-se, în același timp, cont de aspectele privind siguranța aprovizionării și protecția Bazei Tehnologice și Industriale Europene de Apărare; |
| --- | --- |

25.

recomandă lansarea sateliților necomerciali europeni pe orbită de către lansatoarele europene, preferabil de pe teritoriul Uniunii Europene, ținându-se, în același timp, cont de aspectele privind siguranța aprovizionării și protecția Bazei Tehnologice și Industriale Europene de Apărare;

| 26. | subliniază că este necesar să se intensifice eforturile în materie de dezvoltare, astfel încât o rachetă îmbunătățită Ariane 5 să fie disponibilă înainte de 2015; |
| --- | --- |

26.

subliniază că este necesar să se intensifice eforturile în materie de dezvoltare, astfel încât o rachetă îmbunătățită Ariane 5 să fie disponibilă înainte de 2015;

| 27. | recomandă inițierea, cât mai curând posibil, a unei investiții strategice pe termen lung în noi lansatoare europene, pentru a ține pasul cu concurența în creștere pe plan mondial; solicită un grad sporit de disciplină pentru acest proiect în ceea ce privește aspectele bugetare și calendarul lucrărilor; |
| --- | --- |

27.

recomandă inițierea, cât mai curând posibil, a unei investiții strategice pe termen lung în noi lansatoare europene, pentru a ține pasul cu concurența în creștere pe plan mondial; solicită un grad sporit de disciplină pentru acest proiect în ceea ce privește aspectele bugetare și calendarul lucrărilor;

| 28. | recomandă instituirea unui sistem de servicii de întreținere pe orbită, ca o modalitate de a asigura creșterea rezistenței, durabilității, disponibilității și eficienței operaționale ale activelor spațiale operaționale și, în același timp, de a reduce desfășurarea activelor spațiale și costurile de întreținere; |
| --- | --- |

28.

recomandă instituirea unui sistem de servicii de întreținere pe orbită, ca o modalitate de a asigura creșterea rezistenței, durabilității, disponibilității și eficienței operaționale ale activelor spațiale operaționale și, în același timp, de a reduce desfășurarea activelor spațiale și costurile de întreținere;

Guvernare

| 29. | încurajează o cooperare puternică inter-piloni pentru spațiu și securitate, implicând toți actorii competenți (de exemplu, Comisia, Consiliul, Agenția Europeană de Apărare și Centrul de sateliți al Uniunii Europene), pentru a asigura protecția politicii în materie de securitate și a securității datelor legate de PESA; |
| --- | --- |

29.

încurajează o cooperare puternică inter-piloni pentru spațiu și securitate, implicând toți actorii competenți (de exemplu, Comisia, Consiliul, Agenția Europeană de Apărare și Centrul de sateliți al Uniunii Europene), pentru a asigura protecția politicii în materie de securitate și a securității datelor legate de PESA;

| 30. | recomandă insistent promovarea accesului egal al tuturor statelor membre UE la datele operaționale colectate în urma utilizării activelor spațiale, într-un cadru PESA consolidat; |
| --- | --- |

30.

recomandă insistent promovarea accesului egal al tuturor statelor membre UE la datele operaționale colectate în urma utilizării activelor spațiale, într-un cadru PESA consolidat;

| 31. | recomandă dezvoltarea de către Agenția Europeană de Apărare a capacităților administrative și financiare pentru gestionarea activităților legate de spațiul cosmic; |
| --- | --- |

31.

recomandă dezvoltarea de către Agenția Europeană de Apărare a capacităților administrative și financiare pentru gestionarea activităților legate de spațiul cosmic;

Finanțare

| 32. | subliniază că pentru activitățile spațiale europene comune se prevăd în bugetul UE cheltuieli de aproximativ 5 250 milioane EUR pentru perioada 2007-2013, rezultând cheltuieli anuale medii de 750 milioane EUR pentru perioada respectivă; |
| --- | --- |

32.

subliniază că pentru activitățile spațiale europene comune se prevăd în bugetul UE cheltuieli de aproximativ 5 250 milioane EUR pentru perioada 2007-2013, rezultând cheltuieli anuale medii de 750 milioane EUR pentru perioada respectivă;

| 33. | solicită Uniunii Europene stabilirea unui buget operațional pentru activele spațiale în favoarea intereselor PESA și a intereselor europene în materie de securitate; |
| --- | --- |

33.

solicită Uniunii Europene stabilirea unui buget operațional pentru activele spațiale în favoarea intereselor PESA și a intereselor europene în materie de securitate;

| 34. | este alarmat de faptul că lipsa de coordonare între statele membre are drept consecință insuficiența resurselor, datorată duplicării inutile a activităților; susține, prin urmare, ideea lansării de către statele membre a unor programe comune, ce vor asigura reducerea costurilor pe termen lung; |
| --- | --- |

34.

este alarmat de faptul că lipsa de coordonare între statele membre are drept consecință insuficiența resurselor, datorată duplicării inutile a activităților; susține, prin urmare, ideea lansării de către statele membre a unor programe comune, ce vor asigura reducerea costurilor pe termen lung;

| 35. | observă, în plus, faptul că lipsa unei abordări comune europene cu privire la achizițiile publice, și la întreținerea și funcționarea activelor spațiale are un cost estimat la sute de milioane de euro; |
| --- | --- |

35.

observă, în plus, faptul că lipsa unei abordări comune europene cu privire la achizițiile publice, și la întreținerea și funcționarea activelor spațiale are un cost estimat la sute de milioane de euro;

| 36. | subliniază că experiența a demonstrat că proiectele comune, pe scară largă, nu pot fi gestionate în mod corect atunci când sunt implicate 27 de autorități bugetare naționale, care aplică principiul profitului echitabil („fair return”); recomandă insistent, în consecință, ca aceste proiecte și programe să fie finanțate din bugetul UE; |
| --- | --- |

36.

subliniază că experiența a demonstrat că proiectele comune, pe scară largă, nu pot fi gestionate în mod corect atunci când sunt implicate 27 de autorități bugetare naționale, care aplică principiul profitului echitabil („fair return”); recomandă insistent, în consecință, ca aceste proiecte și programe să fie finanțate din bugetul UE;

| 37. | observă că estimările bazate pe expertizele disponibile sugerează faptul că nivelul de investiții necesar satisfacerii nevoii europene de securitate și apărare în ceea ce privește telecomunicațiile prin satelit și cheltuielile Uniunii Europene destinate observației terestre și colectării de informații, inclusiv interceptarea informațiilor electronice, ar trebui să crească în mod substanțial, astfel încât să poată satisface nevoile și ambițiile unei politici spațiale cuprinzătoare; |
| --- | --- |

37.

observă că estimările bazate pe expertizele disponibile sugerează faptul că nivelul de investiții necesar satisfacerii nevoii europene de securitate și apărare în ceea ce privește telecomunicațiile prin satelit și cheltuielile Uniunii Europene destinate observației terestre și colectării de informații, inclusiv interceptarea informațiilor electronice, ar trebui să crească în mod substanțial, astfel încât să poată satisface nevoile și ambițiile unei politici spațiale cuprinzătoare;

| 38. | consideră că Uniunea Europeană, Agenția Spațială Europeană, Agenția Europeană de Apărare și statele membre ar trebui să asigure o finanțare fiabilă și suficientă pentru activitățile spațiale avute în vedere și pentru cercetarea aferentă; acordă o mare importanță finanțării din bugetul UE, astfel cum se întâmplă în cazul proiectului Galileo; |
| --- | --- |

38.

consideră că Uniunea Europeană, Agenția Spațială Europeană, Agenția Europeană de Apărare și statele membre ar trebui să asigure o finanțare fiabilă și suficientă pentru activitățile spațiale avute în vedere și pentru cercetarea aferentă; acordă o mare importanță finanțării din bugetul UE, astfel cum se întâmplă în cazul proiectului Galileo;

Protecția infrastructurii spațiale

| 39. | subliniază vulnerabilitatea activelor spațiale strategice, precum și a infrastructurii care permite accesul în spațiu, cum ar fi lansatoarele și porturile spațiale; subliniază, prin urmare, nevoia ca acestea să fie protejate în mod adecvat de sisteme antirachetă la sol („theatre missile defence”), avioane și sisteme de supraveghere spațială; sprijină, în plus, schimbul de date cu parteneri internaționali, în cazul în care sateliții devin inoperabili în urma acțiunii inamicilor; |
| --- | --- |

39.

subliniază vulnerabilitatea activelor spațiale strategice, precum și a infrastructurii care permite accesul în spațiu, cum ar fi lansatoarele și porturile spațiale; subliniază, prin urmare, nevoia ca acestea să fie protejate în mod adecvat de sisteme antirachetă la sol („theatre missile defence”), avioane și sisteme de supraveghere spațială; sprijină, în plus, schimbul de date cu parteneri internaționali, în cazul în care sateliții devin inoperabili în urma acțiunii inamicilor;

| 40. | solicită reducerea vulnerabilității viitoarelor sisteme satelitare europene prin structuri anti-bruiaj, blindaje, asigurarea serviciilor de întreținere pe orbită și arhitecturile în constelație pe orbită înaltă și multiorbitale; |
| --- | --- |

40.

solicită reducerea vulnerabilității viitoarelor sisteme satelitare europene prin structuri anti-bruiaj, blindaje, asigurarea serviciilor de întreținere pe orbită și arhitecturile în constelație pe orbită înaltă și multiorbitale;

| 41. | subliniază faptul că măsurile de protecție trebuie să fie pe deplin conforme standardelor internaționale privind utilizarea pașnică a spațiului cosmic și măsurilor de consolidare a încrederii (TCBM), convenite de comun acord; solicită statelor membre UE să examineze posibilitatea elaborării unui „cod rutier” cu valoare juridică sau politică obligatorie pentru operatorii spațiali, împreună cu un regim de gestionare a traficului spațial; |
| --- | --- |

41.

subliniază faptul că măsurile de protecție trebuie să fie pe deplin conforme standardelor internaționale privind utilizarea pașnică a spațiului cosmic și măsurilor de consolidare a încrederii (TCBM), convenite de comun acord; solicită statelor membre UE să examineze posibilitatea elaborării unui „cod rutier” cu valoare juridică sau politică obligatorie pentru operatorii spațiali, împreună cu un regim de gestionare a traficului spațial;

| 42. | subliniază faptul că, datorită acestei vulnerabilități, comunicațiile avansate nu ar trebui să depindă niciodată exclusiv de tehnologiile amplasate în spațiu; |
| --- | --- |

42.

subliniază faptul că, datorită acestei vulnerabilități, comunicațiile avansate nu ar trebui să depindă niciodată exclusiv de tehnologiile amplasate în spațiu;

Regimul juridic internațional al utilizării spațiului

| 43. | reiterează importanța principiului utilizării spațiului în scopuri pașnice, exprimat în Tratatul privind spațiul cosmic din 1967, menționat anterior; este, prin urmare, îngrijorat de o posibilă înarmare spațială în viitor; |
| --- | --- |

43.

reiterează importanța principiului utilizării spațiului în scopuri pașnice, exprimat în Tratatul privind spațiul cosmic din 1967, menționat anterior; este, prin urmare, îngrijorat de o posibilă înarmare spațială în viitor;

| 44. | solicită insistent ca politica spațială europeană să nu contribuie, în nicio situație, la militarizarea și înarmarea spațială; |
| --- | --- |

44.

solicită insistent ca politica spațială europeană să nu contribuie, în nicio situație, la militarizarea și înarmarea spațială;

| 45. | solicită consolidarea regimului juridic internațional, în vederea reglementării și protecției utilizării pașnice a spațiului, precum și consolidarea TCBM, în cadrul orientărilor privind diminuarea deșeurilor cosmice, în curs de redactare de Comitetul ONU pentru Folosirea Pașnică a Spațiului Cosmic (COPOUS), orientări aflate în conformitate cu cele ale Comitetului pentru Coordonarea Interagenții a Deșeurilor, precum și cu acordul multilateral privind prevenirea unei curse a înarmărilor în spațiul cosmic (PAROS), elaborat de Conferința ONU privind Dezarmarea (CD); solicită, în plus, Președinției UE să reprezinte în mod proactiv UE în COPUOS; invită instituțiile UE să propună o conferință de revizuire a Tratatului privind spațiul cosmic, care să aibă ca scop consolidarea și extinderea domeniului acestuia de aplicabilitate, astfel încât să interzică orice tip de armament în spațiu; |
| --- | --- |

45.

solicită consolidarea regimului juridic internațional, în vederea reglementării și protecției utilizării pașnice a spațiului, precum și consolidarea TCBM, în cadrul orientărilor privind diminuarea deșeurilor cosmice, în curs de redactare de Comitetul ONU pentru Folosirea Pașnică a Spațiului Cosmic (COPOUS), orientări aflate în conformitate cu cele ale Comitetului pentru Coordonarea Interagenții a Deșeurilor, precum și cu acordul multilateral privind prevenirea unei curse a înarmărilor în spațiul cosmic (PAROS), elaborat de Conferința ONU privind Dezarmarea (CD); solicită, în plus, Președinției UE să reprezinte în mod proactiv UE în COPUOS; invită instituțiile UE să propună o conferință de revizuire a Tratatului privind spațiul cosmic, care să aibă ca scop consolidarea și extinderea domeniului acestuia de aplicabilitate, astfel încât să interzică orice tip de armament în spațiu;

| 46. | solicită tuturor actorilor internaționali să se abțină de la utilizarea echipamentului ofensiv în spațiu; își exprimă deosebita îngrijorare față de utilizarea forței de distrugere împotriva sateliților, precum sistemul chinez antisatelit, testat în ianuarie 2007, și față de consecințele multiplicării masive a deșeurilor cosmice asupra securității spațiului; recomandă, prin urmare, adoptarea unor instrumente internaționale obligatorii din punct de vedere juridic, care să vizeze atât interzicerea utilizării armamentului împotriva activelor spațiale, cât și staționarea armamentului în spațiul cosmic; |
| --- | --- |

46.

solicită tuturor actorilor internaționali să se abțină de la utilizarea echipamentului ofensiv în spațiu; își exprimă deosebita îngrijorare față de utilizarea forței de distrugere împotriva sateliților, precum sistemul chinez antisatelit, testat în ianuarie 2007, și față de consecințele multiplicării masive a deșeurilor cosmice asupra securității spațiului; recomandă, prin urmare, adoptarea unor instrumente internaționale obligatorii din punct de vedere juridic, care să vizeze atât interzicerea utilizării armamentului împotriva activelor spațiale, cât și staționarea armamentului în spațiul cosmic;

| 47. | solicită tuturor celor care utilizează spațiul cosmic să își înregistreze sateliții, inclusiv pe cei militari, ca o măsură de consolidare a încrederii cu privire la securitatea spațiului cosmic și de promovare a transparenței; sprijină demersul Consiliului pentru un Cod global de conduită al UE privind obiectele cosmice; solicită transformarea acestui cod într-un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic; |
| --- | --- |

47.

solicită tuturor celor care utilizează spațiul cosmic să își înregistreze sateliții, inclusiv pe cei militari, ca o măsură de consolidare a încrederii cu privire la securitatea spațiului cosmic și de promovare a transparenței; sprijină demersul Consiliului pentru un Cod global de conduită al UE privind obiectele cosmice; solicită transformarea acestui cod într-un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic;

| 48. | îndeamnă insistent Națiunile Unite și Uniunea Europeană să se implice în diminuarea activă și protecția împotriva deșeurilor cosmice dăunătoare sateliților; |
| --- | --- |

48.

îndeamnă insistent Națiunile Unite și Uniunea Europeană să se implice în diminuarea activă și protecția împotriva deșeurilor cosmice dăunătoare sateliților;

Cooperarea transatlantică privind politica spațială și sistemele antirachetă

| 49. | îndeamnă insistent Uniunea Europeană și NATO să lanseze un dialog strategic cu privire la politica spațială și apărarea antirachetă, ținând seama de imperativul juridic de a evita orice acțiune care ar putea fi incompatibilă cu principiul utilizării pașnice a spațiului, în special cu privire la complementaritatea și interoperabilitatea sistemelor de comunicații prin satelit, supraveghere spațială și alertă precoce împotriva rachetelor balistice, precum și cu privire la protecția forțelor europene printr-un sistem antirachetă la sol („theatre missile defence system”); |
| --- | --- |

49.

îndeamnă insistent Uniunea Europeană și NATO să lanseze un dialog strategic cu privire la politica spațială și apărarea antirachetă, ținând seama de imperativul juridic de a evita orice acțiune care ar putea fi incompatibilă cu principiul utilizării pașnice a spațiului, în special cu privire la complementaritatea și interoperabilitatea sistemelor de comunicații prin satelit, supraveghere spațială și alertă precoce împotriva rachetelor balistice, precum și cu privire la protecția forțelor europene printr-un sistem antirachetă la sol („theatre missile defence system”);

| 50. | solicită Uniunii Europene și Statelor Unite ale Americii să se angajeze într-un dialog strategic privind utilizarea activelor spațiale și să preia inițiativa pe plan mondial în cadrul și în afara ONU, astfel încât să garanteze utillizarea spațiului cosmic exclusiv în scopul unor politici pașnice; |
| --- | --- |

50.

solicită Uniunii Europene și Statelor Unite ale Americii să se angajeze într-un dialog strategic privind utilizarea activelor spațiale și să preia inițiativa pe plan mondial în cadrul și în afara ONU, astfel încât să garanteze utillizarea spațiului cosmic exclusiv în scopul unor politici pașnice;

Alte cazuri de cooperare internațională

| 51. | salută cooperarea consolidată dintre Uniunea Europeană și Federația Rusă în cadrul Dialogului tripartit privind spațiul cosmic, menționat anterior, instituit în 2006 între Comisia Europeană, Agenția Spațială Europeană și Roscosmos, care include aplicații spațiale (navigație prin satelit, observație terestră și comunicații prin satelit), precum și accesul la spațiu (lansatoare și viitoarele sisteme de transport spațial); |
| --- | --- |

51.

salută cooperarea consolidată dintre Uniunea Europeană și Federația Rusă în cadrul Dialogului tripartit privind spațiul cosmic, menționat anterior, instituit în 2006 între Comisia Europeană, Agenția Spațială Europeană și Roscosmos, care include aplicații spațiale (navigație prin satelit, observație terestră și comunicații prin satelit), precum și accesul la spațiu (lansatoare și viitoarele sisteme de transport spațial);

*

* *

| 52. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Agenției Spațiale Europene, parlamentelor statelor membre, precum și Secretarilor Generali ai Organizației Națiunilor Unite, Organizației Tratatului Atlanticului de Nord și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa. |
| --- | --- |

52.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Agenției Spațiale Europene, parlamentelor statelor membre, precum și Secretarilor Generali ai Organizației Națiunilor Unite, Organizației Tratatului Atlanticului de Nord și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa.

---

(1)  JO C 136, 20.6.2007, p. 1.

(2)  JO C 96 E, 21.4.2004, p. 136.

(3)  JO C 33 E, 9.2.2006, p. 580.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0167.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/75

---

Joi, 10 iulie 2008Cașmir

P6_TA(2008)0366

Rezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la alegațiile privind prezența prezumată a unor gropi comune în partea Cașmirului administrată de India

2009/C 294 E/17

Parlamentul European,

având în vedere rapoartele delegației sale ad-hoc, în urma vizitelor efectuate în Cașmir între 8 și 11 decembrie 2003 și între 20 și 24 iunie 2004,

având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2006 referitoare la Raportul anual pe 2005 privind drepturile omului în lume și politica UE în domeniu (1),

având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2007 privind situația actuală și perspectivele de viitor ale Cașmirului (2),

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât există informații potrivit cărora începând din 2006 au fost descoperite sute de morminte neidentificate în Jammu și Cașmir și întrucât doar în 18 sate din districtul Uri ar fi fost găsite cel puțin 940 de cadavre, potrivit informațiilor disponibile; |
| --- | --- |

A.

întrucât există informații potrivit cărora începând din 2006 au fost descoperite sute de morminte neidentificate în Jammu și Cașmir și întrucât doar în 18 sate din districtul Uri ar fi fost găsite cel puțin 940 de cadavre, potrivit informațiilor disponibile;

| B. | întrucât Asociația părinților persoanelor dispărute din Srinagar a emis la 29 martie 2008 un raport prin care semnalează existența unor gropi comune în unele localități în care, din cauza faptului că sunt situate în apropiere de linia de control cu Pakistanul, accesul nu este permis decât pe baza unei autorizații speciale acordate de forțele de securitate; |
| --- | --- |

B.

întrucât Asociația părinților persoanelor dispărute din Srinagar a emis la 29 martie 2008 un raport prin care semnalează existența unor gropi comune în unele localități în care, din cauza faptului că sunt situate în apropiere de linia de control cu Pakistanul, accesul nu este permis decât pe baza unei autorizații speciale acordate de forțele de securitate;

| C. | întrucât, potrivit organizațiilor de apărare a drepturilor omului, nu poate fi exclusă posibilitatea ca în aceste morminte să fi fost depuse cadavrele victimelor unor omoruri, dispariții forțate, torturi și ale altor abuzuri săvârșite în contextul conflictului armat care durează în Jammu și Cașmir din 1989; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit organizațiilor de apărare a drepturilor omului, nu poate fi exclusă posibilitatea ca în aceste morminte să fi fost depuse cadavrele victimelor unor omoruri, dispariții forțate, torturi și ale altor abuzuri săvârșite în contextul conflictului armat care durează în Jammu și Cașmir din 1989;

| D. | întrucât estimările privind numărul persoanelor care au dispărut din 1989 cunoaște variații importante, asociațiile familiilor victimelor avansând cifre de cel puțin 8 000, în timp ce autoritățile guvernamentale pretind că numărul dispăruților este de cel mult 4 000; |
| --- | --- |

D.

întrucât estimările privind numărul persoanelor care au dispărut din 1989 cunoaște variații importante, asociațiile familiilor victimelor avansând cifre de cel puțin 8 000, în timp ce autoritățile guvernamentale pretind că numărul dispăruților este de cel mult 4 000;

| E. | întrucât un raport întocmit în 2006 de poliția statului a confirmat moartea pe durata arestului a 331 de persoane și un număr de 111 dispariții forțate după detenție înregistrate din 1989 până în prezent; |
| --- | --- |

E.

întrucât un raport întocmit în 2006 de poliția statului a confirmat moartea pe durata arestului a 331 de persoane și un număr de 111 dispariții forțate după detenție înregistrate din 1989 până în prezent;

| F. | întrucât persistă acuzațiile privind încălcarea drepturilor omului, în pofida angajamentului asumat de Guvernul Indiei în septembrie 2005 de a nu mai tolera încălcările drepturilor omului în Jammu și Cașmir; |
| --- | --- |

F.

întrucât persistă acuzațiile privind încălcarea drepturilor omului, în pofida angajamentului asumat de Guvernul Indiei în septembrie 2005 de a nu mai tolera încălcările drepturilor omului în Jammu și Cașmir;

| G. | întrucât Parvez Imroz, jurist laureat al unor premii în calitate de apărător al drepturilor omului, președinte al Coaliției societății civile din Jammu și Cașmir și fondator al Asociației părinților persoanelor dispărute, a supraviețuit în urma unui atac armat, care ar fi fost organizat la 30 iunie 2008 la Srinagar de presupuși membri ai forțelor de securitate; întrucât există informații potrivit cărora alți membri ai Tribunalului internațional pentru drepturile omului și justiție din Cașmir, care beneficiază de colaborarea Asociației părinților persoanelor dispărute, ar fi fost supuși unor acte de hărțuire, |
| --- | --- |

G.

întrucât Parvez Imroz, jurist laureat al unor premii în calitate de apărător al drepturilor omului, președinte al Coaliției societății civile din Jammu și Cașmir și fondator al Asociației părinților persoanelor dispărute, a supraviețuit în urma unui atac armat, care ar fi fost organizat la 30 iunie 2008 la Srinagar de presupuși membri ai forțelor de securitate; întrucât există informații potrivit cărora alți membri ai Tribunalului internațional pentru drepturile omului și justiție din Cașmir, care beneficiază de colaborarea Asociației părinților persoanelor dispărute, ar fi fost supuși unor acte de hărțuire,

| 1. | solicită Guvernului Indiei să asigure de urgență desfășurarea unor anchete independente și imparțiale în toate punctele din Jammu și Kashmir în legătură cu care există suspiciunea că ar adăposti gropi comune și să asigure, cu titlul de primă măsură imediată, protecția zonelor în care se află aceste morminte pentru a permite păstrarea dovezilor; |
| --- | --- |

1.

solicită Guvernului Indiei să asigure de urgență desfășurarea unor anchete independente și imparțiale în toate punctele din Jammu și Kashmir în legătură cu care există suspiciunea că ar adăposti gropi comune și să asigure, cu titlul de primă măsură imediată, protecția zonelor în care se află aceste morminte pentru a permite păstrarea dovezilor;

| 2. | solicită Comisiei să ofere asistență financiară și tehnică Guvernului Indiei, în cadrul Instrumentului de stabilitate, pentru a permite desfășurarea unor astfel de anchete aprofundate și luarea unor eventuale măsuri suplimentare de soluționare a conflictului din Cașmir; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să ofere asistență financiară și tehnică Guvernului Indiei, în cadrul Instrumentului de stabilitate, pentru a permite desfășurarea unor astfel de anchete aprofundate și luarea unor eventuale măsuri suplimentare de soluționare a conflictului din Cașmir;

| 3. | solicită statelor membre ale UE să abordeze această problematică în cadrul dialogului privind drepturile omului, care urmează să aibă loc în cel de-al doilea semestru al anului 2008; |
| --- | --- |

3.

solicită statelor membre ale UE să abordeze această problematică în cadrul dialogului privind drepturile omului, care urmează să aibă loc în cel de-al doilea semestru al anului 2008;

| 4. | își exprimă preocuparea față de siguranța lui Parvez Imroz și a altor militanți pentru drepturile omului care efectuează anchete privind mormintele anonime și alte acuzații de încălcare a drepturilor omului în Jammu și Cașmir; solicită autorităților indiene să asigure protecția acestora și să le permită să-și desfășoare activitatea fără temerea că ar putea deveni țintele unor acte de hărțuire și violență; îndeamnă autoritățile să deschidă o anchetă rapidă și imparțială cu privire la atacul asupra lui Parvez Imroz, să pună rezultatele la dispoziția opiniei publice și să-i defere pe autori justiției; |
| --- | --- |

4.

își exprimă preocuparea față de siguranța lui Parvez Imroz și a altor militanți pentru drepturile omului care efectuează anchete privind mormintele anonime și alte acuzații de încălcare a drepturilor omului în Jammu și Cașmir; solicită autorităților indiene să asigure protecția acestora și să le permită să-și desfășoare activitatea fără temerea că ar putea deveni țintele unor acte de hărțuire și violență; îndeamnă autoritățile să deschidă o anchetă rapidă și imparțială cu privire la atacul asupra lui Parvez Imroz, să pună rezultatele la dispoziția opiniei publice și să-i defere pe autori justiției;

| 5. | își reiterează apelul adresat Guvernului Indiei și autorităților statului de a desfășura anchete cu privire la toate acuzațiile privind dispariții forțate; solicită în mod insistent ca toate cazurile în care sunt suspectați sau implicați agenți ai forțelor armate, de securitate sau ai autorităților însărcinate cu aplicarea legii să fie încredințate unui parchet civil și să fie creată o bază de date publică unică, în care să fie înregistrate toate persoanele declarate dispărute și toate cadavrele care au fost regăsite; solicită statelor membre ale UE să faciliteze și să sprijine toate formele posibile de cooperare între Guvernele Indiei și Pakistanului în legătură cu această anchetă; |
| --- | --- |

5.

își reiterează apelul adresat Guvernului Indiei și autorităților statului de a desfășura anchete cu privire la toate acuzațiile privind dispariții forțate; solicită în mod insistent ca toate cazurile în care sunt suspectați sau implicați agenți ai forțelor armate, de securitate sau ai autorităților însărcinate cu aplicarea legii să fie încredințate unui parchet civil și să fie creată o bază de date publică unică, în care să fie înregistrate toate persoanele declarate dispărute și toate cadavrele care au fost regăsite; solicită statelor membre ale UE să faciliteze și să sprijine toate formele posibile de cooperare între Guvernele Indiei și Pakistanului în legătură cu această anchetă;

| 6. | solicită autorităților de stat să garanteze că toate procedurile la care sunt supuse persoanele aflate în detenție respectă cerințele minime ale standardelor juridice internaționale, respectiv tratamentul adecvat, luarea în evidență și punerea sub acuzare, accesul rapid la membrii familiei, avocați și instanțe judecătorești independente, precum și răspunderea pentru orice încălcare a acestui tip de proceduri; |
| --- | --- |

6.

solicită autorităților de stat să garanteze că toate procedurile la care sunt supuse persoanele aflate în detenție respectă cerințele minime ale standardelor juridice internaționale, respectiv tratamentul adecvat, luarea în evidență și punerea sub acuzare, accesul rapid la membrii familiei, avocați și instanțe judecătorești independente, precum și răspunderea pentru orice încălcare a acestui tip de proceduri;

| 7. | condamnă cu fermitate omorurile, disparițiile forțate, tortura, violurile și alte încălcări ale drepturilor omului care au fost săvârșite în Jammu și Cașmir de la izbucnirea conflictului armat în 1989; insistă asupra necesității de a acorda compensații depline familiilor victimelor; |
| --- | --- |

7.

condamnă cu fermitate omorurile, disparițiile forțate, tortura, violurile și alte încălcări ale drepturilor omului care au fost săvârșite în Jammu și Cașmir de la izbucnirea conflictului armat în 1989; insistă asupra necesității de a acorda compensații depline familiilor victimelor;

| 8. | solicită tuturor guvernelor să ratifice Statutul Curții Penale Internaționale, adoptat la Roma, să ratifice și să pună în aplicare fără rezerve Convenția ONU privind protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate și, în conformitate cu articolele 31 și 32 din convenția respectivă, să recunoască competența Comitetului pentru dispariții forțate; |
| --- | --- |

8.

solicită tuturor guvernelor să ratifice Statutul Curții Penale Internaționale, adoptat la Roma, să ratifice și să pună în aplicare fără rezerve Convenția ONU privind protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate și, în conformitate cu articolele 31 și 32 din convenția respectivă, să recunoască competența Comitetului pentru dispariții forțate;

| 9. | solicită acordarea autorizației de acces fără restricții spre ambele părți ale liniei de control raportorilor speciali ai ONU mandatați în cadrul procedurilor speciale ale ONU, mai ales raportorilor speciali pentru cazurile de tortură, execuții extrajudiciare, sumare sau arbitrare și grupului de lucru al ONU pentru disparițiile forțate sau involuntare; |
| --- | --- |

9.

solicită acordarea autorizației de acces fără restricții spre ambele părți ale liniei de control raportorilor speciali ai ONU mandatați în cadrul procedurilor speciale ale ONU, mai ales raportorilor speciali pentru cazurile de tortură, execuții extrajudiciare, sumare sau arbitrare și grupului de lucru al ONU pentru disparițiile forțate sau involuntare;

| 10. | își reiterează apelul adresat către Lok Sabha (Camera inferioară a Parlamentului Indiei) de a modifica legea privind apărarea drepturilor omului pentru a permite Comisiei naționale pentru drepturile omului să își desfășoare în condiții de independență investigațiile asupra acuzațiilor privind abuzuri săvârșite de membri ai forțelor armate; |
| --- | --- |

10.

își reiterează apelul adresat către Lok Sabha (Camera inferioară a Parlamentului Indiei) de a modifica legea privind apărarea drepturilor omului pentru a permite Comisiei naționale pentru drepturile omului să își desfășoare în condiții de independență investigațiile asupra acuzațiilor privind abuzuri săvârșite de membri ai forțelor armate;

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Guvernului și Parlamentului Indiei, Guvernului și Parlamentului Republicii Islamice Pakistan, Guvernului și Parlamentului Statului Jammu și Kasmir și Secretarului General al ONU. |
| --- | --- |

11.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Guvernului și Parlamentului Indiei, Guvernului și Parlamentului Republicii Islamice Pakistan, Guvernului și Parlamentului Statului Jammu și Kasmir și Secretarului General al ONU.

---

(1)  PB C 297 van 7.12.2006, blz. 341.

(2)  PB C 102 van 24.4.2008, blz. 468.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/77

---

Joi, 10 iulie 2008Situația din Bangladesh

P6_TA(2008)0367

Rezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la Bangladesh

2009/C 294 E/18

Parlamentul European,

având în vedere Rezoluțiile sale precedente referitoare la Bangladesh, în special cele din 16 noiembrie 2006 (1) și 6 septembrie 2007 (2),

având în vedere Acordul de cooperare între Comunitatea Europeană și Republica Populară Bangladesh privind parteneriatul și dezvoltarea (3),

având în vedere starea de urgență care a fost decretată de guvernul interimar al Republicii Bangladesh la 11 ianuarie 2007,

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE are relații bune și de lungă durată cu Bangladesh, inclusiv prin Acordul de cooperare privind parteneriatul și dezvoltarea; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE are relații bune și de lungă durată cu Bangladesh, inclusiv prin Acordul de cooperare privind parteneriatul și dezvoltarea;

| B. | întrucât la 11 ianuarie 2007, în contextul violenței din perioada preelectorală, guvernul interimar al Bangladesh-ului a impus o stare de urgență și la scurt timp după aceasta a adoptat Regulamentul de urgență, conferind armatei și forțelor paramilitare aceleași puteri de arestare ca și cele deținute de poliție; întrucât Misiunea UE pentru Observarea Alegerilor și-a suspendat ulterior activitățile la 22 ianuarie 2007; |
| --- | --- |

B.

întrucât la 11 ianuarie 2007, în contextul violenței din perioada preelectorală, guvernul interimar al Bangladesh-ului a impus o stare de urgență și la scurt timp după aceasta a adoptat Regulamentul de urgență, conferind armatei și forțelor paramilitare aceleași puteri de arestare ca și cele deținute de poliție; întrucât Misiunea UE pentru Observarea Alegerilor și-a suspendat ulterior activitățile la 22 ianuarie 2007;

| C. | întrucât impunerea Regulamentului de urgență a fost însoțită de suspendarea unei serii de drepturi civile garantate de Constituția Bangladesh-ului; |
| --- | --- |

C.

întrucât impunerea Regulamentului de urgență a fost însoțită de suspendarea unei serii de drepturi civile garantate de Constituția Bangladesh-ului;

| D. | întrucât suspendarea acestor drepturi a condus la un număr alarmant de hotărâri recente luate de Divizia de Apel a Curții Supreme, cu implicații serioase asupra drepturilor individuale și asupra principiului legalității; |
| --- | --- |

D.

întrucât suspendarea acestor drepturi a condus la un număr alarmant de hotărâri recente luate de Divizia de Apel a Curții Supreme, cu implicații serioase asupra drepturilor individuale și asupra principiului legalității;

| E. | întrucât la 11 iunie 2008 s-a adoptat o nouă ordonanță contraterorism, fără consultarea opiniei publice, încălcând libertățile fundamentale și dreptul fundamental la un proces echitabil și introducând o definiție largă a „actelor teroriste”, care include acum simple infracțiuni contra dreptului de proprietate, precum și agresiuni împotriva persoanelor; întrucât această definiție este contrară recomandărilor Națiunilor Unite; întrucât organizațiile pentru drepturile omului și asociațiile de avocați și-au exprimat îngrijorarea că ordonanța va fi utilizată în scopul persecuției politice; |
| --- | --- |

E.

întrucât la 11 iunie 2008 s-a adoptat o nouă ordonanță contraterorism, fără consultarea opiniei publice, încălcând libertățile fundamentale și dreptul fundamental la un proces echitabil și introducând o definiție largă a „actelor teroriste”, care include acum simple infracțiuni contra dreptului de proprietate, precum și agresiuni împotriva persoanelor; întrucât această definiție este contrară recomandărilor Națiunilor Unite; întrucât organizațiile pentru drepturile omului și asociațiile de avocați și-au exprimat îngrijorarea că ordonanța va fi utilizată în scopul persecuției politice;

| F. | întrucât, conform organizațiilor internaționale pentru drepturile omului, cum ar fi Human Rights Watch și Amnesty International, numărul declarat de persoane arestate de la introducerea stării de urgență în urmă cu 18 luni a crescut la mult peste 300 000, dintre care mulți au fost eliberați ulterior; întrucât dreptul de a cere eliberarea cu plata unei cauțiuni este restricționat de Regulamentul de urgență, valul continuu de arestări în masă poate pune presiuni serioase asupra sistemului de închisori; |
| --- | --- |

F.

întrucât, conform organizațiilor internaționale pentru drepturile omului, cum ar fi Human Rights Watch și Amnesty International, numărul declarat de persoane arestate de la introducerea stării de urgență în urmă cu 18 luni a crescut la mult peste 300 000, dintre care mulți au fost eliberați ulterior; întrucât dreptul de a cere eliberarea cu plata unei cauțiuni este restricționat de Regulamentul de urgență, valul continuu de arestări în masă poate pune presiuni serioase asupra sistemului de închisori;

| G. | întrucât se raportează că un număr mare din persoanele arestate au fost grav torturate și întrucât un număr mare de omoruri extrajudiciare au fost raportate de Odhikar, organizația națională pentru drepturile omului din Bangladesh; |
| --- | --- |

G.

întrucât se raportează că un număr mare din persoanele arestate au fost grav torturate și întrucât un număr mare de omoruri extrajudiciare au fost raportate de Odhikar, organizația națională pentru drepturile omului din Bangladesh;

| H. | întrucât a solicitat în mod constant un moratoriu privind pedeapsa cu moartea în toate țările și în toate circumstanțele; |
| --- | --- |

H.

întrucât a solicitat în mod constant un moratoriu privind pedeapsa cu moartea în toate țările și în toate circumstanțele;

| I. | salutând relaxarea recentă a interdicției privind activitățile politice, acordul dintre guvern și Liga Awami privind începerea negocierilor pentru alegerile naționale planificate în decembrie 2008 și faptul că alte părți urmează să se implice în acest proces; |
| --- | --- |

I.

salutând relaxarea recentă a interdicției privind activitățile politice, acordul dintre guvern și Liga Awami privind începerea negocierilor pentru alegerile naționale planificate în decembrie 2008 și faptul că alte părți urmează să se implice în acest proces;

| J. | întrucât, pe perioada noului val de arestări în masă care a început la 28 mai 2008, mai mult de 12 000 de persoane au fost arestate, inclusiv activiști din partidele locale; întrucât guvernul a respins sugestiile referitoare la faptul că arestările sunt motivate politic, susținând în schimb că acestea au făcut parte dintr-o acțiune planificată împotriva criminalilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât, pe perioada noului val de arestări în masă care a început la 28 mai 2008, mai mult de 12 000 de persoane au fost arestate, inclusiv activiști din partidele locale; întrucât guvernul a respins sugestiile referitoare la faptul că arestările sunt motivate politic, susținând în schimb că acestea au făcut parte dintr-o acțiune planificată împotriva criminalilor;

| K. | întrucât, invocând nevoia de a întocmi o listă completă a persoanelor cu drept de vot, guvernul interimar a ignorat până acum apelurile făcute de partidele politice și organizațiile societății civile de a pregăti drumul spre o organizare rapidă a alegerilor naționale și rămâne la termenul fix stabilit pentru a treia săptămână din decembrie 2008; |
| --- | --- |

K.

întrucât, invocând nevoia de a întocmi o listă completă a persoanelor cu drept de vot, guvernul interimar a ignorat până acum apelurile făcute de partidele politice și organizațiile societății civile de a pregăti drumul spre o organizare rapidă a alegerilor naționale și rămâne la termenul fix stabilit pentru a treia săptămână din decembrie 2008;

| L. | întrucât situația dificilă a populației Bangladesh-ului a fost agravată de faptul că prețurile la alimentele de bază, cum ar fi orezul, au crescut cu o treime sau mai mult în ultimele luni și întrucât pentru o mare parte a populației, cheltuielile pentru hrană reprezentau deja peste 60 % din buget înainte de explozia prețurilor; |
| --- | --- |

L.

întrucât situația dificilă a populației Bangladesh-ului a fost agravată de faptul că prețurile la alimentele de bază, cum ar fi orezul, au crescut cu o treime sau mai mult în ultimele luni și întrucât pentru o mare parte a populației, cheltuielile pentru hrană reprezentau deja peste 60 % din buget înainte de explozia prețurilor;

| M. | întrucât un guvern ales ar facilita lupta împotriva efectelor produse de schimbările climatice; întrucât aproximativ un sfert din teritoriul Bangladesh-ului se confruntă cu amenințarea de a fi permanent acoperit de apa mării din Golful Bengal, ale cărei niveluri sunt în creștere; întrucât climatologii avertizează că Bangladesh-ul ar putea avea până în 2050 între 20 și 25 de milioane de refugiați din cauza schimbărilor climatice, |
| --- | --- |

M.

întrucât un guvern ales ar facilita lupta împotriva efectelor produse de schimbările climatice; întrucât aproximativ un sfert din teritoriul Bangladesh-ului se confruntă cu amenințarea de a fi permanent acoperit de apa mării din Golful Bengal, ale cărei niveluri sunt în creștere; întrucât climatologii avertizează că Bangladesh-ul ar putea avea până în 2050 între 20 și 25 de milioane de refugiați din cauza schimbărilor climatice,

| 1. | solicită guvernului Bangladesh-ului să ridice starea de urgență, ca cel mai important pas necesar pentru pregătirea organizării următoarelor alegeri parlamentare ale țării și pentru ca alegerile consiliilor locale să poată avea loc în august 2008; |
| --- | --- |

1.

solicită guvernului Bangladesh-ului să ridice starea de urgență, ca cel mai important pas necesar pentru pregătirea organizării următoarelor alegeri parlamentare ale țării și pentru ca alegerile consiliilor locale să poată avea loc în august 2008;

| 2. | solicită guvernului Bangladesh-ului să asigure că noua sa ordonanță antiterorism corespunde standardelor juridice recunoscute la nivel internațional privind combaterea terorismului, precum cele recomandate de Raportorul special ONU pentru promovarea și protejarea drepturilor omului și libertăților fundamentale în combaterea terorismului; |
| --- | --- |

2.

solicită guvernului Bangladesh-ului să asigure că noua sa ordonanță antiterorism corespunde standardelor juridice recunoscute la nivel internațional privind combaterea terorismului, precum cele recomandate de Raportorul special ONU pentru promovarea și protejarea drepturilor omului și libertăților fundamentale în combaterea terorismului;

| 3. | solicită guvernului Bangladesh-ului să abolească pedeapsa cu moartea; |
| --- | --- |

3.

solicită guvernului Bangladesh-ului să abolească pedeapsa cu moartea;

| 4. | solicită guvernului Bangladesh-ului să pună capăt imediat valului recent de arestări în masă și hărțuirii oponenților politici sau ziariștilor sub starea de urgență și își exprimă îngrijorarea privind rapoartele referitoare la utilizarea torturii de către autorități; solicită guvernului să asigure drepturile de bază la un proces echitabil pentru toți deținuții și pentru cei acuzați; îndeamnă autoritățile ca miile de deținuți să fie puși sub acuzare pe baza unor dovezi credibile sau să fie eliberați; |
| --- | --- |

4.

solicită guvernului Bangladesh-ului să pună capăt imediat valului recent de arestări în masă și hărțuirii oponenților politici sau ziariștilor sub starea de urgență și își exprimă îngrijorarea privind rapoartele referitoare la utilizarea torturii de către autorități; solicită guvernului să asigure drepturile de bază la un proces echitabil pentru toți deținuții și pentru cei acuzați; îndeamnă autoritățile ca miile de deținuți să fie puși sub acuzare pe baza unor dovezi credibile sau să fie eliberați;

| 5. | felicită guvernul Bangladesh-ului pentru interzicerea participării foștilor criminali de război la alegeri și îl invită să continue acest pas pozitiv prin constituirea unui comitet independent de anchetă pentru a iniția judecarea criminalilor de război; |
| --- | --- |

5.

felicită guvernul Bangladesh-ului pentru interzicerea participării foștilor criminali de război la alegeri și îl invită să continue acest pas pozitiv prin constituirea unui comitet independent de anchetă pentru a iniția judecarea criminalilor de război;

| 6. | felicită guvernul interimar pentru progresul realizat în pregătirea alegerilor parlamentare și pentru realizarea unui progres esențial în reforma procesului electoral, precum și în întocmirea unui registru electoral corect de către autorități; invită guvernul să se asigure că membrii minorităților etnice și religioase din Bangladesh pot să-și exprime voturile în mod liber; solicită libertatea presei în perioada pre-electorală din Bangladesh; |
| --- | --- |

6.

felicită guvernul interimar pentru progresul realizat în pregătirea alegerilor parlamentare și pentru realizarea unui progres esențial în reforma procesului electoral, precum și în întocmirea unui registru electoral corect de către autorități; invită guvernul să se asigure că membrii minorităților etnice și religioase din Bangladesh pot să-și exprime voturile în mod liber; solicită libertatea presei în perioada pre-electorală din Bangladesh;

| 7. | salută eliberarea fostului Prim-ministru Sheikh Hasina pe motive umanitare; |
| --- | --- |

7.

salută eliberarea fostului Prim-ministru Sheikh Hasina pe motive umanitare;

| 8. | invită Consiliul și Comisia Europeană să joace un rol mai proactiv și să convingă guvernul Bangladesh-ului de necesitatea unei retrageri rapide și totale a stării de urgență și a tuturor reglementărilor adoptate sub auspiciile acesteia; |
| --- | --- |

8.

invită Consiliul și Comisia Europeană să joace un rol mai proactiv și să convingă guvernul Bangladesh-ului de necesitatea unei retrageri rapide și totale a stării de urgență și a tuturor reglementărilor adoptate sub auspiciile acesteia;

| 9. | solicită organizarea de alegeri libere și corecte în conformitate cu standardele internaționale, cu participarea tuturor părților; solicită ca Misiunea UE pentru Observarea Alegerilor să își reia activitățile imediat ce acest lucru e fezabil și adecvat; invită Misiunile statelor membre ale UE și Delegația Comisiei în Bangladesh să monitorizeze cu atenție drepturile omului și situația politică din Bangladesh; |
| --- | --- |

9.

solicită organizarea de alegeri libere și corecte în conformitate cu standardele internaționale, cu participarea tuturor părților; solicită ca Misiunea UE pentru Observarea Alegerilor să își reia activitățile imediat ce acest lucru e fezabil și adecvat; invită Misiunile statelor membre ale UE și Delegația Comisiei în Bangladesh să monitorizeze cu atenție drepturile omului și situația politică din Bangladesh;

| 10. | solicită retragerea forțelor armate din implicarea în procesul politic; |
| --- | --- |

10.

solicită retragerea forțelor armate din implicarea în procesul politic;

| 11. | invită guvernul Bangladesh-ului să ofere cadrul maxim necesar pentru o mobilizare la scară largă a tuturor sectoarelor din societate, a organizațiilor ecologice și a altor organizații neguvernamentale, a ziariștilor și a oamenilor de știință, pentru a pregăti țara pentru viitoarele dezastre produse de schimbările climatice și consideră regulamentul de urgență un obstacol alarmant în calea realizării acestui obiectiv; |
| --- | --- |

11.

invită guvernul Bangladesh-ului să ofere cadrul maxim necesar pentru o mobilizare la scară largă a tuturor sectoarelor din societate, a organizațiilor ecologice și a altor organizații neguvernamentale, a ziariștilor și a oamenilor de știință, pentru a pregăti țara pentru viitoarele dezastre produse de schimbările climatice și consideră regulamentul de urgență un obstacol alarmant în calea realizării acestui obiectiv;

| 12. | consideră că Summit-ul G8 are o responsabilitate enormă în prevenirea accelerării în continuare a schimbărilor climatice și a creșterii numărului de catastrofe care amenință viețile a milioane de persoane din Bangladesh și din alte locuri prin adoptarea unor măsuri eficiente și cuprinzătoare pentru a reduce emisiile de CO2; |
| --- | --- |

12.

consideră că Summit-ul G8 are o responsabilitate enormă în prevenirea accelerării în continuare a schimbărilor climatice și a creșterii numărului de catastrofe care amenință viețile a milioane de persoane din Bangladesh și din alte locuri prin adoptarea unor măsuri eficiente și cuprinzătoare pentru a reduce emisiile de CO2;

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre ale Asociației din Asia de Sud pentru Cooperare Regională și guvernului din Bangladesh. |
| --- | --- |

13.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre ale Asociației din Asia de Sud pentru Cooperare Regională și guvernului din Bangladesh.

---

(1)  JO C 314 E, 21.12.2006, p. 377.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0385.

(3)  JO L 118, 27.4.2001, p. 48.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/80 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/80

---

Joi, 10 iulie 2008Pedeapsa cu moartea — cazul lui Troy Davis

P6_TA(2008)0368

Rezoluția Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la pedeapsa cu moartea, în special în cazul lui Troy Davis

2009/C 294 E/19

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la abolirea pedepsei cu moartea și necesitatea unui moratoriu imediat privind execuțiile în acele țări în care se aplică în continuare pedeapsa cu moartea,

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU 62/149 din 18 decembrie 2007 referitoare la un moratoriu privind folosirea pedepsei cu moartea,

având în vedere versiunea actualizată și revizuită a orientărilor UE privind pedeapsa cu moartea, adoptată de Consiliu la 16 iunie 2008,

| A. | întrucât Troy Davis a fost condamnat la moarte în 1991 de Curtea Superioară din Georgia pentru uciderea unui polițist și urmează să fie executat la sfârșitul lunii iulie 2008; |
| --- | --- |

A.

întrucât Troy Davis a fost condamnat la moarte în 1991 de Curtea Superioară din Georgia pentru uciderea unui polițist și urmează să fie executat la sfârșitul lunii iulie 2008;

| B. | întrucât, potrivit avocaților lui Troy Davis, există nenumărate dovezi de nevinovăție a acestuia, nu au fost niciodată aduse dovezi materiale împotriva sa, iar șapte martori care au depus mărturie în sprijinul acuzării și-au retras mărturia; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit avocaților lui Troy Davis, există nenumărate dovezi de nevinovăție a acestuia, nu au fost niciodată aduse dovezi materiale împotriva sa, iar șapte martori care au depus mărturie în sprijinul acuzării și-au retras mărturia;

| C. | întrucât, la 4 august 2007, Curtea Supremă din Georgia a hotărât să reexamineze noile elemente care puneau la îndoială vinovăția lui Troy Davis; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 4 august 2007, Curtea Supremă din Georgia a hotărât să reexamineze noile elemente care puneau la îndoială vinovăția lui Troy Davis;

| D. | întrucât la 17 martie 2008 prin hotărârea Curții Supreme de Justiție din Georgia s-a respins cererea de rejudecare a cauzei lui Troy Davis, deși președintele Curții Supreme de Justiție din Georgia și-a exprimat o opinie separată; |
| --- | --- |

D.

întrucât la 17 martie 2008 prin hotărârea Curții Supreme de Justiție din Georgia s-a respins cererea de rejudecare a cauzei lui Troy Davis, deși președintele Curții Supreme de Justiție din Georgia și-a exprimat o opinie separată;

| E. | întrucât, din 1975, peste 120 de persoane au scăpat de culoarul morții în Statele Unite, fiind găsite nevinovate; |
| --- | --- |

E.

întrucât, din 1975, peste 120 de persoane au scăpat de culoarul morții în Statele Unite, fiind găsite nevinovate;

| F. | întrucât în SUA dreptul de grațiere în cazurile în care s-a decis aplicarea pedepsei capitale funcționează ca un mecanism de siguranță împotriva erorilor ireversibile pe care instanțele nu au putut sau nu au dorit să le repare; |
| --- | --- |

F.

întrucât în SUA dreptul de grațiere în cazurile în care s-a decis aplicarea pedepsei capitale funcționează ca un mecanism de siguranță împotriva erorilor ireversibile pe care instanțele nu au putut sau nu au dorit să le repare;

| G. | întrucât New Jersey este primul stat american care a abolit prin lege pedeapsa capitală, de la reintroducerea pedepsei cu moartea în SUA în 1972, invocând riscul inevitabil al execuției persoanelor condamnate pe nedrept, |
| --- | --- |

G.

întrucât New Jersey este primul stat american care a abolit prin lege pedeapsa capitală, de la reintroducerea pedepsei cu moartea în SUA în 1972, invocând riscul inevitabil al execuției persoanelor condamnate pe nedrept,

| 1. | solicită acelor țări în care se aplică pedeapsa cu moartea să ia măsurile necesare pentru abolirea acesteia; |
| --- | --- |

1.

solicită acelor țări în care se aplică pedeapsa cu moartea să ia măsurile necesare pentru abolirea acesteia;

| 2. | solicită comutarea pedepsei cu moartea în cazul lui Troy Davis și, având în vedere nenumăratele dovezi care pot conduce la o astfel de comutare, solicită instanțelor competente să îi acorde lui Troy Davis posibilitatea de a fi rejudecat; |
| --- | --- |

2.

solicită comutarea pedepsei cu moartea în cazul lui Troy Davis și, având în vedere nenumăratele dovezi care pot conduce la o astfel de comutare, solicită instanțelor competente să îi acorde lui Troy Davis posibilitatea de a fi rejudecat;

| 3. | adresează un apel urgent Oficiului de stat pentru grațieri și eliberări condiționate din Georgia să comute sentința la moarte în cazul lui Troy Davis; |
| --- | --- |

3.

adresează un apel urgent Oficiului de stat pentru grațieri și eliberări condiționate din Georgia să comute sentința la moarte în cazul lui Troy Davis;

| 4. | invită președintele Consiliului și Delegația Comisiei Europene în Statele Unite ale Americii să ridice de urgență această problemă în fața autorităților americane; |
| --- | --- |

4.

invită președintele Consiliului și Delegația Comisiei Europene în Statele Unite ale Americii să ridice de urgență această problemă în fața autorităților americane;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisei, Guvernului Statelor Unite ale Americii, Oficiului de stat pentru grațieri și eliberări condiționate din Georgia și Procurorului General al Georgiei. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisei, Guvernului Statelor Unite ale Americii, Oficiului de stat pentru grațieri și eliberări condiționate din Georgia și Procurorului General al Georgiei.

---

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 8 iulie 2008

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/81 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/81

---

Marți, 8 iulie 2008Cerere de ridicare a imunității lui Witold Tomczak

P6_TA(2008)0326

Decizia Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind cererea de ridicare a imunității lui Witold Tomczak (2008/2078(IMM))

2009/C 294 E/20

Parlamentul European,

având în vedere cererea Procurorului public adjunct din Varșovia de ridicare a imunității lui Witold Tomczak privind procedura penală deschisă de Parchetul regional din Varșovia (Warszawa Śródmieście Północ), Polonia, introdusă la 14 decembrie 2007, înaintată Procurorului general al Poloniei la 31 ianuarie 2008 și comunicată în ședință plenară la 10 martie 2008,

în urma audierii lui Witold Tomczak la 28 mai 2008, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

având în vedere articolele 9 și 10 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene, din 8 aprilie 1965, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Comunităților Europene din 12 mai 1964 și din 10 iulie 1986 (1),

având în vedere articolul 105 din Constituția Poloniei,

având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0277/2008),

| A. | întrucât Witold Tomczak a fost ales în Sejm (Camera inferioară a Parlamentului polonez) la 21 septembrie 1997 și la 23 septembrie 2001; întrucât, după semnarea Tratatului de aderare la 16 aprilie 2003 Witold Tomczak a devenit observator în Parlamentul European; întrucât a fost deputat în Parlamentul European de la 1 mai 2004 până la 19 iulie 2004; întrucât a fost ales în Parlamentul European la 13 iunie 2004 și mandatul său în Parlamentul polonez s-a încheiat la 16 iunie 2004; |
| --- | --- |

A.

întrucât Witold Tomczak a fost ales în Sejm (Camera inferioară a Parlamentului polonez) la 21 septembrie 1997 și la 23 septembrie 2001; întrucât, după semnarea Tratatului de aderare la 16 aprilie 2003 Witold Tomczak a devenit observator în Parlamentul European; întrucât a fost deputat în Parlamentul European de la 1 mai 2004 până la 19 iulie 2004; întrucât a fost ales în Parlamentul European la 13 iunie 2004 și mandatul său în Parlamentul polonez s-a încheiat la 16 iunie 2004;

| B. | întrucât Witold Tomczak este acuzat că la 21 decembrie 2000, în Galeria Zachęta din Varșovia, a cauzat asupra unei sculpturi intitulate „A noua oră”, care îl reprezintă pe Papa Ioan Paul al II-lea strivit de o piatră, un prejudiciu evaluat la 39 669 PLN (circa 11 500 EUR), încălcând articolul 288 alineatul (1) din Codul Penal al Poloniei (2); |
| --- | --- |

B.

întrucât Witold Tomczak este acuzat că la 21 decembrie 2000, în Galeria Zachęta din Varșovia, a cauzat asupra unei sculpturi intitulate „A noua oră”, care îl reprezintă pe Papa Ioan Paul al II-lea strivit de o piatră, un prejudiciu evaluat la 39 669 PLN (circa 11 500 EUR), încălcând articolul 288 alineatul (1) din Codul Penal al Poloniei (2);

| C. | întrucât Parchetul regional din Varșovia a strâns probe împotriva lui Witold Tomczak, dar acesta a refuzat să răspundă la întrebări privind incidentul care a avut loc la Galeria Zachęta; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parchetul regional din Varșovia a strâns probe împotriva lui Witold Tomczak, dar acesta a refuzat să răspundă la întrebări privind incidentul care a avut loc la Galeria Zachęta;

| D. | întrucât Witold Tomczak susține că prin acțiunea sa împotriva sculpturii a intenționat să apere sentimentele sale religioase și pe cele ale altor persoane, precum și demnitatea Papei; întrucât acesta contestă valoarea presupusului prejudiciu cauzat și întrucât consideră că, în orice caz, comportamentul său urmărea protejarea unei valori superioare, onoarea Papei în ochii catolicilor polonezi; |
| --- | --- |

D.

întrucât Witold Tomczak susține că prin acțiunea sa împotriva sculpturii a intenționat să apere sentimentele sale religioase și pe cele ale altor persoane, precum și demnitatea Papei; întrucât acesta contestă valoarea presupusului prejudiciu cauzat și întrucât consideră că, în orice caz, comportamentul său urmărea protejarea unei valori superioare, onoarea Papei în ochii catolicilor polonezi;

| E. | întrucât, pe baza informațiilor obținute, Witold Tomczak nu este apărat prin imunitate parlamentară, în ceea ce privește diferitele alegații care au fost supuse atenției Președintelui Parlamentului European, |
| --- | --- |

E.

întrucât, pe baza informațiilor obținute, Witold Tomczak nu este apărat prin imunitate parlamentară, în ceea ce privește diferitele alegații care au fost supuse atenției Președintelui Parlamentului European,

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Witold Tomczak; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Witold Tomczak;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente din Republica Polonia. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente din Republica Polonia.

---

(1)  Cauza 101/63, Wagner/Fohrmann și Krier, Rec. 1964, p. 383, și cauza 149/85, Wybot/Faure și alții, Rec. 1986, p. 2391.

(2)  Dispozițiile articolului respectiv sunt următoarele: „Distrugerea, degradarea ori aducerea în stare de neîntrebuințare a unui bun aparținând altuia se pedepsește cu închisoarea de la 3 luni la 5 ani”. (Text original în poloneză: „Kto cudzą rzecz niszczy, uszkadza lub czyni niezdatną do użytku, podlega karze pozbawienia wolności od 3 miesięcy do lat 5”).

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/82

---

Marți, 8 iulie 2008Aprobarea Comisiei (modificarea Regulamentului de procedură)

P6_TA(2008)0328

Decizia Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului European în ceea ce privește aprobarea Comisiei (2007/2128(REG))

2009/C 294 E/21

Parlamentul European,

având în vedere scrisoarea Președintelui său din 14 decembrie 2006,

având în vedere rezoluția sa din 1 decembrie 2005 privind orientările pentru aprobarea Comisiei (1),

având în vedere articolele 201 și 202 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A6-0198/2008),

| 1. | hotărăște să aducă Regulamentului său de procedură modificările de mai jos; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să aducă Regulamentului său de procedură modificările de mai jos;

| 2. | reamintește că aceste modificări vor intra în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune; |
| --- | --- |

2.

reamintește că aceste modificări vor intra în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

| TEXTUL ÎN VIGOARE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului


  Articolul 99 — alineatul 2 |
| (2) | Fiecare comisie invită candidatul
  desemnat să facă o declarație și să răspundă la întrebări. |

TEXTUL ÎN VIGOARE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 99 — alineatul 2

(2)

Fiecare comisie invită candidatul
  desemnat să facă o declarație și să răspundă la întrebări.

| (2) | Comisarul
  desemnat este invitat de comisia sau de comisiile competente
  să facă o declarație și să răspundă la întrebări.
  Audierile sunt organizate într-un mod care să permită comisarilor desemnați să divulge Parlamentului toate informațiile relevante. Dispozițiile privind organizarea audierilor sunt stabilite într-o anexă la Regulamentul de procedură (2)

  . |
| --- | --- |

(2)

Comisarul
  desemnat este invitat de comisia sau de comisiile competente
  să facă o declarație și să răspundă la întrebări.
  Audierile sunt organizate într-un mod care să permită comisarilor desemnați să divulge Parlamentului toate informațiile relevante. Dispozițiile privind organizarea audierilor sunt stabilite într-o anexă la Regulamentul de procedură (2)

  .

Amendamentul 2

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 99 — alineatul 6

| (6) | În cazul în care, în cadrul Comisiei, portofoliile se schimbă
  în cursul mandatului, comisarii vizați sunt invitați să se prezinte în fața comisiilor responsabile de domeniile de competență ale acestora. |
| --- | --- |

(6)

În cazul în care, în cadrul Comisiei, portofoliile se schimbă
  în cursul mandatului, comisarii vizați sunt invitați să se prezinte în fața comisiilor responsabile de domeniile de competență ale acestora.

| (6) | În cazul
  unei modificări substanțiale de portofoliu
  în cursul mandatului Comisiei, ocupării unui loc vacant sau numirii unui nou comisar ca urmare a aderării unui nou stat membru
  , comisarii în cauză sunt invitați să se prezinte în fața comisiilor responsabile de domeniile de competență ale acestora
  , în conformitate cu alineatul (2)
  . |
| --- | --- |

(6)

În cazul
  unei modificări substanțiale de portofoliu
  în cursul mandatului Comisiei, ocupării unui loc vacant sau numirii unui nou comisar ca urmare a aderării unui nou stat membru
  , comisarii în cauză sunt invitați să se prezinte în fața comisiilor responsabile de domeniile de competență ale acestora
  , în conformitate cu alineatul (2)
  .

Amendamentul 3

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Anexa XVIb (nouă)

ANEXA XVIb

Orientări pentru aprobarea Comisiei

| 1. | Se aplică următoarele principii, criterii și măsuri pentru a supune întregul colegiu al Comisiei votului de aprobare al Parlamentului:









  (a) | Temeiuri pentru evaluare



  Parlamentul evaluează comisarii desemnați pe baza competenței generale, a angajamentului european și a independenței personale a acestora. Parlamentul evaluează cunoștințele legate de portofoliul potențial, precum și abilitățile de comunicare ale acestora.


  Parlamentul acordă o atenție deosebită echilibrului de gen. Acesta își poate exprima punctul de vedere cu privire la alocarea diferitelor portofolii de către Președintele ales.



  Parlamentul poate solicita toate informațiile relevante pentru luarea unei decizii cu privire la aptitudinile comisarilor desemnați. Parlamentul se așteaptă la divulgarea în întregime a informațiilor privind interesele financiare ale acestora
  ... |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

Temeiuri pentru evaluare

Parlamentul poate solicita toate informațiile relevante pentru luarea unei decizii cu privire la aptitudinile comisarilor desemnați. Parlamentul se așteaptă la divulgarea în întregime a informațiilor privind interesele financiare ale acestora
  ...

| (b) | Audieri



  Fiecare comisar desemnat este invitat să se prezinte în fața comisiei sau a comisiilor competente pentru o audiere unică. Audierile sunt publice.


  Audierile sunt organizate, în comun, de către Conferința președinților și Conferința președinților de comisie. În cazul portofoliilor mixte, se iau măsurile necesare pentru asocierea comisiilor competente. Există trei situații:









  (i) | în cazul în care portofoliul comisarului desemnat se încadrează în domeniul de competență al unei singure comisii, comisarul desemnat este audiat doar de această comisie; |
| --- | --- | --- |

(b)

Audieri

(i)

în cazul în care portofoliul comisarului desemnat se încadrează în domeniul de competență al unei singure comisii, comisarul desemnat este audiat doar de această comisie;

| (ii) | în cazul în care portofoliul comisarului desemnat se încadrează, în proporții relativ egale, în domeniul de competență al mai multor comisii, comisarul desemnat este audiat în comun de comisiile respective, precum și |
| --- | --- |

(ii)

în cazul în care portofoliul comisarului desemnat se încadrează, în proporții relativ egale, în domeniul de competență al mai multor comisii, comisarul desemnat este audiat în comun de comisiile respective, precum și

| (iii) | în cazul în care portofoliul comisarului desemnat se încadrează cu precădere în domeniul de competență al unei comisii și doar într-o mică măsură în domeniul de competență al cel puțin uneia dintre celelalte comisii, comisarul desemnat este audiat de comisia competentă în principal, care invită cealaltă comisie sau celelalte comisii să participe la audiere. |
| --- | --- |

(iii)

în cazul în care portofoliul comisarului desemnat se încadrează cu precădere în domeniul de competență al unei comisii și doar într-o mică măsură în domeniul de competență al cel puțin uneia dintre celelalte comisii, comisarul desemnat este audiat de comisia competentă în principal, care invită cealaltă comisie sau celelalte comisii să participe la audiere.

| (c) | Evaluare



  O înregistrare video numerotată a audierilor este pusă la dispoziția publicului în termen de douăzeci și patru de ore.


  Comisiile se reunesc imediat după audiere pentru a proceda la evaluarea fiecărui comisar desemnat. Aceste reuniuni se desfășoară cu ușile închise. Comisiile sunt invitate să se pronunțe dacă, în opinia lor, comisarii desemnați au competențele necesare pentru a fi membri ai colegiului și pentru a îndeplini sarcinile specifice care le-au fost atribuite. În cazul în care comisia nu poate să ajungă la un consens cu privire la aceste două aspecte, președintele acesteia supune, în ultimă instanță, cele două decizii la vot secret. Declarațiile de evaluare ale comisiilor sunt făcute publice și prezentate în cadrul unei reuniuni comune a Conferinței președinților și a Conferinței președinților de comisie, care se desfășoară cu ușile închise. În urma unui schimb de opinii, Conferința președinților și Conferința președinților de comisie declară audierile încheiate, cu excepția cazului în care acestea decid să solicite informații suplimentare.


  Președintele ales al Comisiei prezintă întregul colegiu al comisarilor desemnați și programul acestuia în cadrul unei ședințe a Parlamentului la care este invitat întregul Consiliu. Prezentarea este urmată de o dezbatere. La încheierea dezbaterii, orice grup politic sau un număr de cel puțin patruzeci de deputați pot depune o propunere de rezoluție. Se aplică articolul 103 alineatele (3), (4) și (5). După votul asupra propunerii de rezoluție, Parlamentul decide prin vot dacă aprobă sau nu numirea, în calitate de organ, a Președintelui ales și a comisarilor desemnați. Parlamentul decide cu majoritatea voturilor exprimate, prin apel nominal. Acesta poate amâna votul pentru următoarea ședință. |
| --- | --- |

(c)

Evaluare

| 2. | Următoarele dispoziții se aplică în cazul unei modificări în componența colegiului comisarilor sau a unei modificări substanțiale de portofoliu în cursul mandatului său:









  (a) | în cazul unui loc vacant, apărut în urma unei demisii, pensionări obligatorii sau a unui deces, Parlamentul, acționând prompt, invită comisarul desemnat să participe la o audiere, în condițiile prevăzute la alineatul (1); |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

în cazul unui loc vacant, apărut în urma unei demisii, pensionări obligatorii sau a unui deces, Parlamentul, acționând prompt, invită comisarul desemnat să participe la o audiere, în condițiile prevăzute la alineatul (1);

| (b) | în cazul aderării unui nou stat membru, Parlamentul invită comisarul desemnat să participe la o audiere, în condițiile prevăzute la alineatul (1); |
| --- | --- |

(b)

în cazul aderării unui nou stat membru, Parlamentul invită comisarul desemnat să participe la o audiere, în condițiile prevăzute la alineatul (1);

| (c) | în cazul unei modificări substanțiale de portofoliu, comisarii în cauză sunt invitați să se prezinte în fața comisiilor interesate înainte de preluarea noilor lor responsabilități. |
| --- | --- |

(c)

în cazul unei modificări substanțiale de portofoliu, comisarii în cauză sunt invitați să se prezinte în fața comisiilor interesate înainte de preluarea noilor lor responsabilități.

Prin derogare de la procedura prevăzută la alineatul (1) litera (c) al treilea paragraf, atunci când votul în plen privește numirea unui singur comisar, votul este secret.

---

(1)  JO C 285 E, 22.11.2006, p. 137.

(2)  
  A se vedea anexa XVI b.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/86 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/86

---

Marți, 8 iulie 2008Lucrările ședinței plenare și rapoartele de inițiativă (modificarea Regulamentului de procedură)

P6_TA(2008)0334

Decizia Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului European pe baza propunerilor Grupului de lucru privind reforma parlamentară referitoare la lucrările ședinței plenare și la rapoartele de inițiativă (2007/2272(REG))

2009/C 294 E/22

Parlamentul European,

având în vedere deciziile Conferinței președinților din 25 octombrie și 12 decembrie 2007,

având în vedere scrisorile Președintelui său din 15 noiembrie 2007 și 31 ianuarie 2008,

având în vedere primul raport interimar al Grupului de lucru privind reforma parlamentară, referitor la „Ședința plenară și calendarul activităților”, prezentat Conferinței președinților la 6 septembrie 2007 și concluziile acestuia privind rapoartele de inițiativă,

având în vedere articolul 199 din Tratatul CE,

având în vedere articolele 201 și 202 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A6-0197/2008),

| 1. | hotărăște să aducă Regulamentului său de procedură modificările de mai jos; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să aducă Regulamentului său de procedură modificările de mai jos;

| 2. | subliniază că amendamentele intră în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune, cu excepția punctelor 2 și 3 din noua anexă IIa, care intră în vigoare în prima zi a următoarei legislaturi parlamentare, care va începe în iulie 2009; subliniază că articolul 45 alineatul (1a) se aplică și în cazul rapoartelor autorizate înainte de intrarea în vigoare a prezentei dispoziții; |
| --- | --- |

2.

subliniază că amendamentele intră în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune, cu excepția punctelor 2 și 3 din noua anexă IIa, care intră în vigoare în prima zi a următoarei legislaturi parlamentare, care va începe în iulie 2009; subliniază că articolul 45 alineatul (1a) se aplică și în cazul rapoartelor autorizate înainte de intrarea în vigoare a prezentei dispoziții;

| 3. | hotărăște ca amendamentul 5 referitor la articolul 39 alineatul (2) din Regulamentul de procedură din cadrul Deciziei Parlamentului European din 13 noiembrie 2007 privind modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului European având în vedere Statutul deputaților (1) să intre în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune; |
| --- | --- |

3.

hotărăște ca amendamentul 5 referitor la articolul 39 alineatul (2) din Regulamentul de procedură din cadrul Deciziei Parlamentului European din 13 noiembrie 2007 privind modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului European având în vedere Statutul deputaților (1) să intre în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune;

| 4. | hotărăște, în conformitate cu articolul 204 litera (c), publicarea deciziei Conferinței președinților privind normele și practicile privind rapoartele din proprie inițiativă, astfel cum a fost modificată prin deciziile Parlamentului European din 12 decembrie 2007 și din 14 februarie 2008, ca anexă la Regulamentul de procedură; încredințează Secretarului General sarcina de a actualiza anexa respectivă în conformitate cu viitoarele decizii ale Conferinței președinților privind această chestiune; |
| --- | --- |

4.

hotărăște, în conformitate cu articolul 204 litera (c), publicarea deciziei Conferinței președinților privind normele și practicile privind rapoartele din proprie inițiativă, astfel cum a fost modificată prin deciziile Parlamentului European din 12 decembrie 2007 și din 14 februarie 2008, ca anexă la Regulamentul de procedură; încredințează Secretarului General sarcina de a actualiza anexa respectivă în conformitate cu viitoarele decizii ale Conferinței președinților privind această chestiune;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

| TEXTUL ÎN VIGOARE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului


  Articolul 38a (nou) |
| | Articolul 38a




  Drepturile de inițiativă conferite Parlamentului prin tratate




  În cazurile în care tratatele conferă un drept de inițiativă Parlamentului, comisia competentă poate decide să elaboreze un raport din proprie inițiativă.




  Acest raport conține:










  (a) | o propunere de rezoluție; |

TEXTUL ÎN VIGOARE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 38a (nou)

Articolul 38a

Drepturile de inițiativă conferite Parlamentului prin tratate

În cazurile în care tratatele conferă un drept de inițiativă Parlamentului, comisia competentă poate decide să elaboreze un raport din proprie inițiativă.

Acest raport conține:

(a)

o propunere de rezoluție;

| (b) | dacă este necesar, un proiect de decizie sau de propunere; |
| --- | --- |

(b)

dacă este necesar, un proiect de decizie sau de propunere;

| (c) | o expunere de motive care să includă, dacă este necesar, o situație financiară. |
| --- | --- |

(c)

o expunere de motive care să includă, dacă este necesar, o situație financiară.

În cazurile în care adoptarea unui act de către Parlament necesită aprobarea sau acordul Consiliului și avizul sau acordul Comisiei, Parlamentul, după votul asupra actului propus și la propunerea raportorului, poate decide să amâne votul asupra propunerii de rezoluție până când Consiliul sau Comisia își prezintă poziția.

Amendamentul 2

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 45 — alineatul 1a (nou)

| (1a) | Propunerile de rezoluție conținute în rapoartele din proprie inițiativă sunt examinate de Parlament, în conformitate cu procedura prezentării succinte, prevăzută la articolul 131a. Amendamentele la astfel de propuneri de rezoluție nu sunt admisibile în vederea examinării în plen, cu excepția cazului în care au fost depuse de raportor pentru a fi luate în considerare informații noi, dar pot fi depuse propuneri de rezoluție de înlocuire, în conformitate cu articolul 151 alineatul (4). Dispozițiile prezentului alineat nu se aplică în cazul în care obiectul raportului necesită o dezbatere prioritară în plen, în cazul în care raportul este întocmit în temeiul dreptului de inițiativă menționat la articolul 38a sau la articolul 39, sau în cazul în care raportul poate fi considerat un raport strategic, în conformitate cu criteriile stabilite de Conferința președinților (2)

  . |
| --- | --- |

(1a)

Propunerile de rezoluție conținute în rapoartele din proprie inițiativă sunt examinate de Parlament, în conformitate cu procedura prezentării succinte, prevăzută la articolul 131a. Amendamentele la astfel de propuneri de rezoluție nu sunt admisibile în vederea examinării în plen, cu excepția cazului în care au fost depuse de raportor pentru a fi luate în considerare informații noi, dar pot fi depuse propuneri de rezoluție de înlocuire, în conformitate cu articolul 151 alineatul (4). Dispozițiile prezentului alineat nu se aplică în cazul în care obiectul raportului necesită o dezbatere prioritară în plen, în cazul în care raportul este întocmit în temeiul dreptului de inițiativă menționat la articolul 38a sau la articolul 39, sau în cazul în care raportul poate fi considerat un raport strategic, în conformitate cu criteriile stabilite de Conferința președinților (2)

  .

Amendamentul 3

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 45 — alineatul 2 — paragraful 1

| (2) | Dispozițiile prezentului articol se aplică, prin analogie, cazurilor în care tratatele atribuie dreptul de inițiativă Parlamentului. |
| --- | --- |

(2)

| (2) | În cazul în care obiectul unui raport intră sub incidența dreptului de inițiativă menționat la articolul 38a, autorizația poate fi refuzată numai pe motiv că nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute în tratate. |
| --- | --- |

(2)

Amendamentul 4

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 45 — alineatul 2 — paragraful 2

În
  aceste cazuri
  , Conferința președinților ia o decizie în termen de două luni.

| (2a) | În
  cazurile menționate la articolul 38a și la articolul 39
  , Conferința președinților ia o decizie în termen de două luni. |
| --- | --- |

(2a)

În
  cazurile menționate la articolul 38a și la articolul 39
  , Conferința președinților ia o decizie în termen de două luni.

Amendamentul 5

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 110 — alineatul 1

| (1) | Orice deputat poate adresa Consiliului sau Comisiei întrebări cu solicitare de răspuns scris. Responsabilitatea pentru conținutul întrebărilor revine în totalitate autorului acestora. |
| --- | --- |

(1)

Orice deputat poate adresa Consiliului sau Comisiei întrebări cu solicitare de răspuns scris. Responsabilitatea pentru conținutul întrebărilor revine în totalitate autorului acestora.

| (1) | Orice deputat poate adresa Consiliului sau Comisiei întrebări cu solicitare de răspuns scris
  , în conformitate cu orientările stabilite într-o anexă la Regulamentul de procedură (3)

  . Responsabilitatea pentru conținutul întrebărilor revine în totalitate autorului acestora. |
| --- | --- |

(1)

Orice deputat poate adresa Consiliului sau Comisiei întrebări cu solicitare de răspuns scris
  , în conformitate cu orientările stabilite într-o anexă la Regulamentul de procedură (3)

  . Responsabilitatea pentru conținutul întrebărilor revine în totalitate autorului acestora.

Amendamentul 6

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 110 — alineatul 2

| (2) | Întrebările sunt prezentate în scris Președintelui, care le comunică instituției interesate. |
| --- | --- |

(2)

Întrebările sunt prezentate în scris Președintelui, care le comunică instituției interesate.

| (2) | Întrebările sunt prezentate în scris Președintelui, care le comunică instituției interesate.
  În cazul în care există îndoieli privind admisibilitatea unei întrebări, decizia aparține Președintelui. Decizia sa este comunicată autorului întrebării. |
| --- | --- |

(2)

Întrebările sunt prezentate în scris Președintelui, care le comunică instituției interesate.
  În cazul în care există îndoieli privind admisibilitatea unei întrebări, decizia aparține Președintelui. Decizia sa este comunicată autorului întrebării.

Amendamentul 7

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 111 — alineatul 1

| (1) | Orice deputat poate adresa întrebări cu solicitare de răspuns scris Băncii Centrale Europene. |
| --- | --- |

(1)

Orice deputat poate adresa întrebări cu solicitare de răspuns scris Băncii Centrale Europene.

| (1) | Orice deputat poate adresa întrebări cu solicitare de răspuns scris Băncii Centrale Europene
  , în conformitate cu orientările stabilite într-o anexă la Regulamentul de procedură (4)

  . |
| --- | --- |

(1)

Orice deputat poate adresa întrebări cu solicitare de răspuns scris Băncii Centrale Europene
  , în conformitate cu orientările stabilite într-o anexă la Regulamentul de procedură (4)

  .

Amendamentul 8

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 131a (nou)

Articolul 131a

Prezentare succintă

La cererea raportorului sau la propunerea Conferinței președinților, Parlamentul poate decide, de asemenea, ca un punct care nu necesită o dezbatere amplă să fie examinat în plen, printr-o prezentare succintă realizată de raportor. În acest caz, Comisia are posibilitatea să intervină și orice deputat are dreptul să reacționeze prin prezentarea unei declarații scrise suplimentare, în conformitate cu articolul 142 alineatul (7).

Amendamentul 9

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 142 — alineatul 5

| (5) | În cursul dezbaterii unui raport, Comisia și Consiliul sunt audiate, în general, imediat după prezentarea raportului de către raportor.
  Cu toate acestea
  ,
  în cazul în care dezbaterea se referă la o propunere a Comisiei, Președintele invită Comisia să ia prima cuvântul, pentru a prezenta pe scurt propunerea, iar în cazul unui text provenind de la Consiliu, Președintele poate invita
  Consiliul
  să ia primul cuvântul; raportorul este cel care urmează în ambele cazuri. Consiliul
  și
  Comisia pot lua din nou cuvântul, în special pentru a răspunde la intervențiile deputaților. |
| --- | --- |

(5)

În cursul dezbaterii unui raport, Comisia și Consiliul sunt audiate, în general, imediat după prezentarea raportului de către raportor.
  Cu toate acestea
  ,
  în cazul în care dezbaterea se referă la o propunere a Comisiei, Președintele invită Comisia să ia prima cuvântul, pentru a prezenta pe scurt propunerea, iar în cazul unui text provenind de la Consiliu, Președintele poate invita
  Consiliul
  să ia primul cuvântul; raportorul este cel care urmează în ambele cazuri. Consiliul
  și
  Comisia pot lua din nou cuvântul, în special pentru a răspunde la intervențiile deputaților.

| (5) | În cursul dezbaterii unui raport, Comisia și Consiliul sunt audiate, în general, imediat după prezentarea raportului de către raportor. Comisia, Consiliul și raportorul
  pot lua din nou cuvântul, în special pentru a răspunde la intervențiile deputaților. |
| --- | --- |

(5)

În cursul dezbaterii unui raport, Comisia și Consiliul sunt audiate, în general, imediat după prezentarea raportului de către raportor. Comisia, Consiliul și raportorul
  pot lua din nou cuvântul, în special pentru a răspunde la intervențiile deputaților.

Amendamentul 10

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Articolul 151 — alineatul 4

| (4) | Un grup politic
  poate
  depune o propunere de rezoluție pentru înlocuirea unei propuneri de rezoluție fără caracter legislativ conținută într-un raport al unei comisii. |
| --- | --- |

(4)

Un grup politic
  poate
  depune o propunere de rezoluție pentru înlocuirea unei propuneri de rezoluție fără caracter legislativ conținută într-un raport al unei comisii.

| (4) | Un grup politic
  sau cel puțin patruzeci de deputați pot
  depune o propunere de rezoluție pentru înlocuirea unei propuneri de rezoluție fără caracter legislativ conținută într-un raport al unei comisii. |
| --- | --- |

(4)

Un grup politic
  sau cel puțin patruzeci de deputați pot
  depune o propunere de rezoluție pentru înlocuirea unei propuneri de rezoluție fără caracter legislativ conținută într-un raport al unei comisii.

În acest caz, grupul nu
  poate
  prezenta amendamente la propunerea de rezoluție a comisiei competente. Propunerea de rezoluție
  a grupului
  nu poate fi mai lungă decât cea a comisiei competente. Propunerea se supune fără amendamente aprobării Parlamentului printr-un vot unic.

În acest caz, grupul
  sau deputații respectivi
  nu
  pot
  prezenta amendamente la propunerea de rezoluție a comisiei competente. Propunerea de rezoluție
  de înlocuire
  nu poate fi mai lungă decât cea a comisiei competente. Propunerea se supune fără amendamente aprobării Parlamentului printr-un vot unic.

Dispozițiile articolului 103 alineatul (4) se aplică mutatis mutandis.

Amendamentul 11

Regulamentul de procedură al Parlamentului

Anexa IIa (nouă)

ANEXA IIa

Orientări privind întrebările cu solicitare de răspuns scris adresate în temeiul articolelor 110 și 111

| (1) | Întrebările cu solicitare de răspuns scris trebuie:







  — | să intre în competența și sfera de responsabilitate a instituției vizate și să fie de interes general; |
| --- | --- | --- |

(1)

—

să intre în competența și sfera de responsabilitate a instituției vizate și să fie de interes general;

| — | să fie concise și să cuprindă o interogație explicită; |
| --- | --- |

—

să fie concise și să cuprindă o interogație explicită;

| — | să nu conțină un limbaj ofensator; |
| --- | --- |

—

să nu conțină un limbaj ofensator;

| — | să nu se refere la o chestiune strict personală. |
| --- | --- |

—

să nu se refere la o chestiune strict personală.

| (2) | În cazul în care o întrebare nu respectă aceste orientări, secretariatul oferă autorului întrebării consiliere privind modul în care aceasta poate fi formulată pentru a fi admisibilă. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | În cazul în care o întrebare identică sau similară a fost deja adresată și a primit un răspuns în cursul ultimelor șase luni, secretariatul trimite autorului o copie a întrebării precedente și a răspunsului. Noua întrebare nu este transmisă instituției vizate decât dacă autorul acesteia invocă elemente noi importante sau dacă dorește să obțină informații suplimentare. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Dacă întrebarea urmărește obținerea unor informații de fapt sau statistice care sunt deja disponibile la biblioteca Parlamentului, acesta îl informează pe autor, care își poate retrage întrebarea. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Întrebările privind chestiuni conexe pot primi un răspuns comun. |
| --- | --- |

(5)

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0500.

(2)  
  A se vedea Decizia Conferinței președinților cu privire la această chestiune, inclusă în anexa [...] la Regulamentul de procedură.

(3)  
  A se vedea anexa IIa.

(4)  
  A se vedea anexa IIa.

---

Miercuri, 9 iulie 2008

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/91 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/91

---

Miercuri, 9 iulie 2008Constituirea grupurilor politice (modificarea articolului 29 din Regulamentul de procedură)

P6_TA(2008)0351

Decizia Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind modificarea articolului 29 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European privind constituirea grupurilor politice (2006/2201(REG))

2009/C 294 E/23

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de modificare a Regulamentului său de procedură (B6-0420/2006),

având în vedere articolele 201 și 202 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A6-0206/2008),

| 1. | hotărăște să aducă Regulamentului său de procedură modificarea de mai jos; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să aducă Regulamentului său de procedură modificarea de mai jos;

| 2. | decide că această modificare intră în vigoare în prima zi a primei perioadei de sesiune de după alegerile europene din 2009; |
| --- | --- |

2.

decide că această modificare intră în vigoare în prima zi a primei perioadei de sesiune de după alegerile europene din 2009;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

| TEXTUL ÎN VIGOARE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 3 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului European


  Articolul 29 — alineatul 2 |
| (2) | Orice grup politic este constituit din deputați aleși în cel puțin o cincime din statele membre. Numărul minim necesar de deputați pentru a constitui un grup politic este de douăzeci. |

TEXTUL ÎN VIGOARE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 3

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 29 — alineatul 2

(2)

Orice grup politic este constituit din deputați aleși în cel puțin o cincime din statele membre. Numărul minim necesar de deputați pentru a constitui un grup politic este de douăzeci.

| (2) | Un grup politic este constituit din deputați aleși în cel puțin
  un sfert
  din statele membre. Numărul minim necesar de deputați pentru a constitui un grup politic este de
  douăzeci și cinci
  . |
| --- | --- |

(2)

Un grup politic este constituit din deputați aleși în cel puțin
  un sfert
  din statele membre. Numărul minim necesar de deputați pentru a constitui un grup politic este de
  douăzeci și cinci
  .

Amendamentul 1

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 29 — alineatul 2a (nou)

| (2a) | În cazul în care numărul de membri ai unui grup scade sub pragul necesar, Președintele, cu acordul Conferinței președinților, poate permite grupului în cauză să continue să funcționeze până la următoarea ședință constitutivă a Parlamentului, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:







  — | membrii grupului reprezintă în continuare cel puțin o cincime din statele membre; |
| --- | --- | --- |

(2a)

—

membrii grupului reprezintă în continuare cel puțin o cincime din statele membre;

| — | grupul există de cel puțin un an. |
| --- | --- |

—

grupul există de cel puțin un an.

Președintele nu aplică această derogare în cazurile în care există dovezi suficiente pentru a se presupune că se abuzează de ea.

---

Parlamentul European

Marți, 8 iulie 2008

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/92 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/92

---

Marți, 8 iulie 2008Instrumentul european de vecinătate și de parteneriat ***I

P6_TA(2008)0315

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1638/2006 de stabilire a dispozițiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate și de parteneriat (COM(2008)0308 — C6-0200/2008 — 2008/0095(COD))

2009/C 294 E/24

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0308),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolele 179 și 181a din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0200/2008),

având în vedere articolul 51 și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0271/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/93

---

Marți, 8 iulie 2008Scheme de sprijin direct în cadrul PAC *

P6_TA(2008)0316

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori (COM(2008)0247 — C6-0208/2008 — 2008/0088(CNS))

2009/C 294 E/25

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0247),

având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0208/2008),

având în vedere articolul 51 și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0270/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/93

---

Marți, 8 iulie 2008Cerințele minime de securitate și sănătate pentru folosirea de către lucrători a echipamentului de lucru la locul de muncă (a doua directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE) (versiune codificată) ***I

P6_TA(2008)0317

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea modificată de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind cerințele minime de securitate și sănătate pentru folosirea de către lucrători a echipamentului de lucru la locul de muncă (a doua directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE) (versiune codificată) (COM(2008)0111 — C6-0127/2008 — 2006/0214(COD))

2009/C 294 E/26

(Procedura de codecizie — codificare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea modificată a Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0111),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 137 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0127/2008),

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

având în vedere articolele 80 și 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0290/2008),

| A. | întrucât grupul consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/94 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/94

---

Marți, 8 iulie 2008Conservarea păsărilor sălbatice (Adaptare la procedura de reglementare cu control) ***I

P6_TA(2008)0318

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 79/409/CEE a Consiliului privind conservarea păsărilor sălbatice, în ceea ce privește implementarea competențelor de executare conferite Comisiei (COM(2008)0105 — C6-0088/2008 — 2008/0038(COD))

2009/C 294 E/27

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0105),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 175 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0088/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0259/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/95 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/95

---

Marți, 8 iulie 2008Sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată *

P6_TA(2008)0319

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei TVA 2006/112/CE din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (COM(2007)0677 — C6-0433/2007 — 2007/0238(CNS))

2009/C 294 E/28

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2007)0677),

având în vedere articolul 93 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6–0433/2007),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6–0232/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care acesta intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care acesta intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXT PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENT |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de directivă — act de modificare


  Considerentul 2 |
| (2) | În ceea ce privește dispozițiile referitoare la importul și la locul impozitării livrărilor de gaze naturale și de electricitate, regimul special care decurge din Directiva 2003/92/CE a Consiliului din 7 octombrie 2003 de modificare a Directivei 77/388/CEE în ceea ce privește normele referitoare la locul de furnizare a gazului și a electricității nu se aplică importurilor și livrărilor de gaze naturale efectuate prin intermediul gazoductelor care nu fac parte din rețeaua de distribuție, și în special gazoductele rețelei de transport prin intermediul cărora se realizează cvasitotalitatea operațiunilor transfrontaliere prin gazoducte. Prin urmare, este necesară includerea în sfera de aplicare a regimului special a importurilor și livrărilor de gaze naturale efectuate prin intermediul tuturor tipurilor de gazoducte. |

TEXT PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENT

Amendamentul 1

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 2

(2)

În ceea ce privește dispozițiile referitoare la importul și la locul impozitării livrărilor de gaze naturale și de electricitate, regimul special care decurge din Directiva 2003/92/CE a Consiliului din 7 octombrie 2003 de modificare a Directivei 77/388/CEE în ceea ce privește normele referitoare la locul de furnizare a gazului și a electricității nu se aplică importurilor și livrărilor de gaze naturale efectuate prin intermediul gazoductelor care nu fac parte din rețeaua de distribuție, și în special gazoductele rețelei de transport prin intermediul cărora se realizează cvasitotalitatea operațiunilor transfrontaliere prin gazoducte. Prin urmare, este necesară includerea în sfera de aplicare a regimului special a importurilor și livrărilor de gaze naturale efectuate prin intermediul tuturor tipurilor de gazoducte.

| (2) | Normele actuale garantează, în ceea ce privește gazele naturale și electricitatea, că TVA se percepe la locul unde acestea sunt consumate efectiv de către clienți. Prin intermediul acestor norme se evită denaturarea concurenței între statele membre.
  În ceea ce privește dispozițiile referitoare la importul și la locul impozitării livrărilor de gaze naturale și de energie electrică, regimul special care decurge din Directiva 2003/92/CE a Consiliului din 7 octombrie 2003 de modificare a Directivei 77/388/CEE în ceea ce privește normele referitoare la locul de furnizare a gazului și a energiei electrice nu se aplică importurilor și livrărilor de gaze naturale efectuate prin intermediul gazoductelor care nu fac parte din rețeaua de distribuție, și în special gazoductele rețelei de transport prin intermediul cărora se realizează cvasitotalitatea operațiunilor transfrontaliere prin gazoducte.
  Sfera de aplicare a regimului special este în mod nejustificat restrânsă, nu corespunde realității economice și ar trebui, prin urmare, să fie extinsă, pentru a include importurile și livrările de gaze naturale efectuate prin intermediul tuturor tipurilor de gazoducte.
  Este necesar, în continuare, să se aducă clarificări cu scopul de a asigura o punere în aplicare și o interpretare coerente ale Directivei 2006/112/CE în întreaga Comunitate, în conformitate cu definițiile prevăzute în articolul 2 din Directiva 2003/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2003 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale

   (1)

  , care explică semnificația transportului și distribuției de gaz prin gazoducte. |
| --- | --- |

(2)

Normele actuale garantează, în ceea ce privește gazele naturale și electricitatea, că TVA se percepe la locul unde acestea sunt consumate efectiv de către clienți. Prin intermediul acestor norme se evită denaturarea concurenței între statele membre.
  În ceea ce privește dispozițiile referitoare la importul și la locul impozitării livrărilor de gaze naturale și de energie electrică, regimul special care decurge din Directiva 2003/92/CE a Consiliului din 7 octombrie 2003 de modificare a Directivei 77/388/CEE în ceea ce privește normele referitoare la locul de furnizare a gazului și a energiei electrice nu se aplică importurilor și livrărilor de gaze naturale efectuate prin intermediul gazoductelor care nu fac parte din rețeaua de distribuție, și în special gazoductele rețelei de transport prin intermediul cărora se realizează cvasitotalitatea operațiunilor transfrontaliere prin gazoducte.
  Sfera de aplicare a regimului special este în mod nejustificat restrânsă, nu corespunde realității economice și ar trebui, prin urmare, să fie extinsă, pentru a include importurile și livrările de gaze naturale efectuate prin intermediul tuturor tipurilor de gazoducte.
  Este necesar, în continuare, să se aducă clarificări cu scopul de a asigura o punere în aplicare și o interpretare coerente ale Directivei 2006/112/CE în întreaga Comunitate, în conformitate cu definițiile prevăzute în articolul 2 din Directiva 2003/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2003 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale

   (1)

  , care explică semnificația transportului și distribuției de gaz prin gazoducte.

Amendamentul 2

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 3

| (3) | Acest regim special nu se aplică în prezent nici importurilor și nici livrărilor de gaze naturale efectuate cu ajutorul navelor de transport de gaze naturale, cu toate că aceste gaze prezintă caracteristici identice celor importate sau livrate prin gazoducte și sunt destinate, după regazeificare, transportului prin gazoducte. Prin urmare, este necesară includerea în sfera de aplicare a regimului special a importurilor și livrărilor de gaze naturale efectuate prin intermediul navelor de transport de gaze naturale. |
| --- | --- |

(3)

Acest regim special nu se aplică în prezent nici importurilor și nici livrărilor de gaze naturale efectuate cu ajutorul navelor de transport de gaze naturale, cu toate că aceste gaze prezintă caracteristici identice celor importate sau livrate prin gazoducte și sunt destinate, după regazeificare, transportului prin gazoducte. Prin urmare, este necesară includerea în sfera de aplicare a regimului special a importurilor și livrărilor de gaze naturale efectuate prin intermediul navelor de transport de gaze naturale.

| (3) | Acest regim special nu se aplică în prezent nici importurilor și nici livrărilor de gaze naturale efectuate cu ajutorul navelor de transport de gaze naturale, cu toate că aceste gaze prezintă caracteristici identice celor importate sau livrate prin gazoducte și sunt destinate, după regazeificare, transportului prin gazoducte. Prin urmare, este necesară includerea în sfera de aplicare a regimului special a importurilor și livrărilor de gaze naturale efectuate prin intermediul navelor de transport de gaze naturale
  între gazoducte
  . |
| --- | --- |

(3)

Acest regim special nu se aplică în prezent nici importurilor și nici livrărilor de gaze naturale efectuate cu ajutorul navelor de transport de gaze naturale, cu toate că aceste gaze prezintă caracteristici identice celor importate sau livrate prin gazoducte și sunt destinate, după regazeificare, transportului prin gazoducte. Prin urmare, este necesară includerea în sfera de aplicare a regimului special a importurilor și livrărilor de gaze naturale efectuate prin intermediul navelor de transport de gaze naturale
  între gazoducte
  .

Amendamentul 3

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 4

| (4) | Primele rețele de termoficare sau de refrigerare transfrontaliere au fost deja date în exploatare. Problematica cu privire la livrările sau la importurile de agenți de termoficare sau de refrigerare este similară cu cea referitoare la livrările sau importurile de gaze naturale sau de electricitate.
  Normele actuale garantează, în ceea ce privește gazele naturale și electricitatea, că TVA se percepe la locul unde acestea sunt consumate efectiv de către cumpărători. Aceste norme evită, prin urmare, denaturarea concurenței între statele membre.
  În consecință, este necesar să se aplice, în cazul agenților de termoficare și de refrigerare, același regim ca cel aplicabil gazelor naturale și electricității. |
| --- | --- |

(4)

Primele rețele de termoficare sau de refrigerare transfrontaliere au fost deja date în exploatare. Problematica cu privire la livrările sau la importurile de agenți de termoficare sau de refrigerare este similară cu cea referitoare la livrările sau importurile de gaze naturale sau de electricitate.
  Normele actuale garantează, în ceea ce privește gazele naturale și electricitatea, că TVA se percepe la locul unde acestea sunt consumate efectiv de către cumpărători. Aceste norme evită, prin urmare, denaturarea concurenței între statele membre.
  În consecință, este necesar să se aplice, în cazul agenților de termoficare și de refrigerare, același regim ca cel aplicabil gazelor naturale și electricității.

| (4) | Primele rețele de termoficare sau de refrigerare transfrontaliere au fost deja date în exploatare. Problematica
  care se ridică
  cu privire la livrările sau la importurile de agenți de termoficare sau de refrigerare este similară cu cea referitoare la livrările sau importurile de gaze naturale sau de energie electrică. În consecință, este necesar să se aplice, în cazul agenților de termoficare și de refrigerare, același regim ca și cel aplicabil gazelor naturale și energiei electrice. |
| --- | --- |

(4)

Primele rețele de termoficare sau de refrigerare transfrontaliere au fost deja date în exploatare. Problematica
  care se ridică
  cu privire la livrările sau la importurile de agenți de termoficare sau de refrigerare este similară cu cea referitoare la livrările sau importurile de gaze naturale sau de energie electrică. În consecință, este necesar să se aplice, în cazul agenților de termoficare și de refrigerare, același regim ca și cel aplicabil gazelor naturale și energiei electrice.

Amendamentul 4

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 6

| (6) | Experiența dobândită în urma punerii recente în aplicare a procedurii
  actualmente în vigoare
  , care prevede responsabilitatea Comisiei de a se pronunța cu privire la existența unui risc de denaturare a concurenței ca urmare a aplicării unei cote reduse a TVA livrărilor de gaze naturale, de electricitate și de încălzire urbană, a demonstrat caracterul caduc și inutil al acesteia. În fapt, normele de stabilire a locului impozitării garantează că TVA se percepe la locul unde gazele naturale, electricitatea, agenții de termoficare și de refrigerare se consumă efectiv de cumpărători. Aceste norme evită, prin urmare, orice denaturare a concurenței între statele membre. Cu toate acestea, furnizarea de informații suficiente Comisiei și celorlalte state membre cu privire la cotele reduse introduse de către un stat membru în acest sector sensibil rămâne importantă. Prin urmare, este necesară o procedură de consultare prealabilă a Comitetului pentru TVA. |
| --- | --- |

(6)

Experiența dobândită în urma punerii recente în aplicare a procedurii
  actualmente în vigoare
  , care prevede responsabilitatea Comisiei de a se pronunța cu privire la existența unui risc de denaturare a concurenței ca urmare a aplicării unei cote reduse a TVA livrărilor de gaze naturale, de electricitate și de încălzire urbană, a demonstrat caracterul caduc și inutil al acesteia. În fapt, normele de stabilire a locului impozitării garantează că TVA se percepe la locul unde gazele naturale, electricitatea, agenții de termoficare și de refrigerare se consumă efectiv de cumpărători. Aceste norme evită, prin urmare, orice denaturare a concurenței între statele membre. Cu toate acestea, furnizarea de informații suficiente Comisiei și celorlalte state membre cu privire la cotele reduse introduse de către un stat membru în acest sector sensibil rămâne importantă. Prin urmare, este necesară o procedură de consultare prealabilă a Comitetului pentru TVA.

| (6) | Experiența dobândită în urma punerii recente în aplicare a procedurii
  prevăzute la articolul 102 din Directiva 2006/112/CE
  , care prevede responsabilitatea Comisiei de a se pronunța cu privire la existența unui risc de denaturare a concurenței ca urmare a aplicării unei cote reduse a TVA livrărilor de gaze naturale, de energie electrică și de încălzire urbană, a demonstrat caracterul caduc și inutil al acesteia. În fapt, normele de stabilire a locului impozitării garantează că TVA se percepe la locul unde gazele naturale, energia electrică, agenții de termoficare și de refrigerare se consumă efectiv de consumatori , ceea ce neutralizează cota TVA
  . Aceste norme evită, prin urmare, denaturarea concurenței între statele membre. Cu toate acestea, furnizarea de informații suficiente Comisiei și celorlalte state membre cu privire la cotele reduse introduse de către un stat membru în acest sector sensibil rămâne importantă. Prin urmare, este necesară o procedură de consultare prealabilă a Comitetului pentru TVA. |
| --- | --- |

(6)

Experiența dobândită în urma punerii recente în aplicare a procedurii
  prevăzute la articolul 102 din Directiva 2006/112/CE
  , care prevede responsabilitatea Comisiei de a se pronunța cu privire la existența unui risc de denaturare a concurenței ca urmare a aplicării unei cote reduse a TVA livrărilor de gaze naturale, de energie electrică și de încălzire urbană, a demonstrat caracterul caduc și inutil al acesteia. În fapt, normele de stabilire a locului impozitării garantează că TVA se percepe la locul unde gazele naturale, energia electrică, agenții de termoficare și de refrigerare se consumă efectiv de consumatori , ceea ce neutralizează cota TVA
  . Aceste norme evită, prin urmare, denaturarea concurenței între statele membre. Cu toate acestea, furnizarea de informații suficiente Comisiei și celorlalte state membre cu privire la cotele reduse introduse de către un stat membru în acest sector sensibil rămâne importantă. Prin urmare, este necesară o procedură de consultare prealabilă a Comitetului pentru TVA.

Amendamentul 5

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 7

| (7) | Întreprinderile comune și alte structuri create în temeiul articolului 171 din Tratatul CE au sarcina de a pune în practică politici comunitare. În scopul evitării impactului unei impozitări în avantajul statului membru în care este datorată taxa, în detrimentul celorlalte state membre și al Comunităților Europene, este necesar să se acorde întreprinderilor comune create de către Comunități, care au personalitate juridică și care primesc efectiv finanțări de la bugetul general al Comunităților în temeiul Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene, scutirea de la plata TVA pentru achizițiile efectuate în amonte. |
| --- | --- |

(7)

Întreprinderile comune și alte structuri create în temeiul articolului 171 din Tratatul CE au sarcina de a pune în practică politici comunitare. În scopul evitării impactului unei impozitări în avantajul statului membru în care este datorată taxa, în detrimentul celorlalte state membre și al Comunităților Europene, este necesar să se acorde întreprinderilor comune create de către Comunități, care au personalitate juridică și care primesc efectiv finanțări de la bugetul general al Comunităților în temeiul Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene, scutirea de la plata TVA pentru achizițiile efectuate în amonte.

| (7) | Întreprinderile comune și alte structuri create în temeiul articolului 171 din Tratatul CE au sarcina de a pune în practică politici comunitare. În scopul evitării impactului unei impozitări în avantajul statului membru în care este datorată taxa, în detrimentul celorlalte state membre și al Comunităților Europene, este necesar să se acorde întreprinderilor comune create de către Comunități, care au personalitate juridică și care primesc efectiv finanțări de la bugetul general al Comunităților în temeiul Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene, scutirea de la plata TVA pentru achizițiile efectuate în amonte
  , cu condiția ca aceste întreprinderi și structuri să nu desfășoare nicio activitate economică în sensul articolului 9 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE
  . |
| --- | --- |

(7)

Întreprinderile comune și alte structuri create în temeiul articolului 171 din Tratatul CE au sarcina de a pune în practică politici comunitare. În scopul evitării impactului unei impozitări în avantajul statului membru în care este datorată taxa, în detrimentul celorlalte state membre și al Comunităților Europene, este necesar să se acorde întreprinderilor comune create de către Comunități, care au personalitate juridică și care primesc efectiv finanțări de la bugetul general al Comunităților în temeiul Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene, scutirea de la plata TVA pentru achizițiile efectuate în amonte
  , cu condiția ca aceste întreprinderi și structuri să nu desfășoare nicio activitate economică în sensul articolului 9 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE
  .

Amendamentul 6

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 10

| (10) | În acest context, este necesară aplicarea acestei reguli bunurilor imobile care îi sunt livrate persoanei impozabile și serviciilor importante aferente acestor bunuri care îi sunt prestate. În fapt, aceste situații reprezintă cazurile cele mai semnificative, ținând cont, pe de o parte, de valoarea și de durata de viață economică a acestor bunuri și, pe de altă parte, de faptul că utilizarea mixtă a acestui tip de bunuri este o practică curentă. |
| --- | --- |

(10)

În acest context, este necesară aplicarea acestei reguli bunurilor imobile care îi sunt livrate persoanei impozabile și serviciilor importante aferente acestor bunuri care îi sunt prestate. În fapt, aceste situații reprezintă cazurile cele mai semnificative, ținând cont, pe de o parte, de valoarea și de durata de viață economică a acestor bunuri și, pe de altă parte, de faptul că utilizarea mixtă a acestui tip de bunuri este o practică curentă.

| (10) | În acest context, este necesară aplicarea acestei reguli bunurilor imobile care îi sunt livrate persoanei impozabile și serviciilor importante aferente acestor bunuri care îi sunt prestate
  , care, în virtutea valorii lor economice, pot fi asimilate cu achiziționarea unui bun imobil
  . În fapt, aceste situații reprezintă cazurile cele mai semnificative, ținând cont, pe de o parte, de valoarea și de durata de viață economică a acestor bunuri și, pe de altă parte, de faptul că utilizarea mixtă a acestui tip de bunuri este o practică curentă.
  În schimb, reparațiile sau îmbunătățirile minore care au o importanță economică limitată, ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al acestei directive. |
| --- | --- |

(10)

În acest context, este necesară aplicarea acestei reguli bunurilor imobile care îi sunt livrate persoanei impozabile și serviciilor importante aferente acestor bunuri care îi sunt prestate
  , care, în virtutea valorii lor economice, pot fi asimilate cu achiziționarea unui bun imobil
  . În fapt, aceste situații reprezintă cazurile cele mai semnificative, ținând cont, pe de o parte, de valoarea și de durata de viață economică a acestor bunuri și, pe de altă parte, de faptul că utilizarea mixtă a acestui tip de bunuri este o practică curentă.
  În schimb, reparațiile sau îmbunătățirile minore care au o importanță economică limitată, ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al acestei directive.

Amendamentul 7

Propunere de directivă — act de modificare

Articolul 1 — punctul 3a (nou)

Directiva 2006/112/CE

Titlul V — Capitolul 1 — Secțiunea 4 — titlu

| (3a) | La titlul V, capitolul 1, titlul secțiunii 4 se înlocuiește cu următorul text:


  „Livrarea de bunuri prin intermediul rețelelor de transport sau de distribuție”. |
| --- | --- |

(3a)

„Livrarea de bunuri prin intermediul rețelelor de transport sau de distribuție”.

Amendamentul 8

Propunere de directivă — act de modificare

Articolul 1 — punctul 4

Directiva 2006/112/CE

Articolul 38 — alineatul 1

(1)   În cazul livrărilor de gaze naturale către un comerciant persoană impozabilă prin intermediul unui gazoduct sau al unei nave de transport de gaze naturale ori în cazul livrărilor de electricitate sau agenți de termoficare sau de refrigerare prin intermediul rețelelor de termoficare sau de refrigerare, locul livrării este considerat a fi locul unde comerciantul persoană impozabilă respectiv și-a stabilit sediul activității sale economice sau locul unde dispune de un sediu comercial fix pentru care sunt livrate bunurile sau, în absența unui astfel de sediu al activității sale sau a unui sediu comercial fix, locul unde își are domiciliul stabil sau reședința obișnuită.

(1)   În cazul livrărilor de gaze naturale către un comerciant persoană impozabilă prin intermediul unui gazoduct sau al unei nave de transport de gaze naturale
  între gazoducte
  ori în cazul livrărilor de energie electrică sau agenți de termoficare sau de refrigerare prin intermediul rețelelor de termoficare sau de refrigerare, locul livrării este considerat a fi locul unde comerciantul persoană impozabilă respectiv și-a stabilit sediul activității sale economice sau locul unde dispune de un sediu comercial fix pentru care sunt livrate bunurile sau, în absența unui astfel de sediu al activității sale sau a unui sediu comercial fix, locul unde își are domiciliul stabil sau reședința obișnuită.

Amendamentul 9

Propunere de directivă — act de modificare

Articolul 1 — punctul 4

Directiva 2006/112/CE

Articolul 39 — alineatul 1

În cazul livrării de gaze naturale prin gazoducte sau prin intermediul unei nave de transport de gaze naturale, sau în cazul livrărilor de electricitate sau de agenți de termoficare sau de refrigerare care nu intră sub incidența articolului 38, locul livrării respective este considerat a fi locul unde cumpărătorul utilizează și consumă efectiv bunurile.

În cazul livrării de gaze naturale prin gazoducte sau prin intermediul unei nave de transport de gaze naturale
  între gazoducte
  , sau în cazul livrărilor de energie electrică sau de agenți de termoficare sau de refrigerare care nu intră sub incidența articolului 38, locul livrării respective este considerat a fi locul unde cumpărătorul utilizează și consumă efectiv bunurile.

Amendamentul 10

Propunere de directivă — act de modificare

Articolul 1 — punctul 11

Directiva 2006/112/CE

Articolul 168a — alineatul 1

În cazul achiziționării, construirii, renovării sau transformării substanțiale a unui bun imobil, exercitarea inițială a dreptului la deducere, care apare în momentul în care taxa devine exigibilă, este limitată la proporția de utilizare efectivă în vederea realizării de operațiuni care dau dreptul la deducere.

În cazul achiziționării, construirii, renovării sau transformării substanțiale a unui bun imobil, exercitarea inițială a dreptului la deducere, care apare în momentul în care taxa devine exigibilă, este limitată la proporția de utilizare efectivă în vederea realizării de operațiuni care dau dreptul la deducere.
  Reparațiile sau îmbunătățirile minore vor fi excluse din domeniul de aplicare al acestei dispoziții.

---

(1)  

  JO L 176, 15.7.2003, p. 57.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/98 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/98

---

Marți, 8 iulie 2008Protocolul privind evaluarea strategică de mediu la Convenția de la Espoo din1991 *

P6_TA(2008)0320

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de aprobare, în numele Comunității Europene, a Protocolului privind evaluarea strategică de mediu la Convenția CEE/ONU de la Espoo din 1991 privind evaluarea impactului asupra mediului în context transfrontalier (COM(2008)0132 — C6-0161/2008 — 2008/0052(CNS))

2009/C 294 E/29

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2008)0132),

având în vedere Protocolul privind evaluarea strategică de mediu la Convenția CEE/ONU de la Espoo din 1991 privind evaluarea impactului asupra mediului în context transfrontalier,

având în vedere articolul 175 alineatul (1) și articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză din Tratatul CE,

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0161/2008),

având în vedere articolul 51 și articolul 83 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0221/2008),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/99 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/99

---

Marți, 8 iulie 2008Aderarea Liechtenstein la Acordul UE/CE/Elveția privind asocierea Elveției la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen *

P6_TA(2008)0321

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Protocolului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (COM(2006)0752 — C6-0089/2008 — 2006/0251(CNS))

2009/C 294 E/30

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2006)0752),

având în vedere Protocolul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen,

având în vedere articolul 62, articolul 63 primul paragraf punctul 3 literele (a) și (b), articolele 66 și 95 și articolul 300 alineatul (2) primul paragraf din Tratatul CE,

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0089/2008),

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

având în vedere articolul 51 și articolul 83 alineatul (7), precum și articolul 35 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0246/2008),

| 1. | aprobă propunerea de decizie a Consiliului astfel cum a fost modificată și aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea de decizie a Consiliului astfel cum a fost modificată și aprobă încheierea protocolului;

| 2. | își rezervă dreptul de a-și apăra prerogativele conferite de tratat, |
| --- | --- |

2.

își rezervă dreptul de a-și apăra prerogativele conferite de tratat,

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Guvernului și Parlamentului Principatului Liechtenstein. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Guvernului și Parlamentului Principatului Liechtenstein.

| TEXT PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENT |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de decizie a Consiliului


  Referirea 1 |
| având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 62, articolul 63 punctul (3) literele (a) și (b), 66 și 95 coroborate articolul 300 alineatul (2) primul paragraf a doua teză, precum și cu articolul 300 alineatul (3)
  primul
  paragraf, | având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 62, articolul 63 punctul 3 literele (a) și (b), 66 și 95 coroborate cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf a doua teză, precum și cu articolul 300 alineatul (3)
  al doilea
  paragraf, |
| Amendamentul 2 |
| Propunere de decizie a Consiliului


  Referirea 3 |
| având în vedere avizul Parlamentului European, | având în vedere avizul
  conform al
  Parlamentului European, |

TEXT PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENT

Amendamentul 1

Propunere de decizie a Consiliului

Referirea 1

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 62, articolul 63 punctul (3) literele (a) și (b), 66 și 95 coroborate articolul 300 alineatul (2) primul paragraf a doua teză, precum și cu articolul 300 alineatul (3)
  primul
  paragraf,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 62, articolul 63 punctul 3 literele (a) și (b), 66 și 95 coroborate cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf a doua teză, precum și cu articolul 300 alineatul (3)
  al doilea
  paragraf,

Amendamentul 2

Propunere de decizie a Consiliului

Referirea 3

având în vedere avizul Parlamentului European,

având în vedere avizul
  conform al
  Parlamentului European,

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/100 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/100

---

Marți, 8 iulie 2008Aderarea Liechtenstein la Acordul CE/Elveția privind determinarea statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-un stat membru sau în Elveția *

P6_TA(2008)0322

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea unui Protocol între Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-un stat membru sau în Elveția (COM(2006)0754 — C6-0090/2008 — 2006/0252(CNS))

2009/C 294 E/31

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2006)0754),

având în vedere Protocolul între Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil de examinarea unei cereri de azil introduse într-un stat membru sau în Elveția,

având în vedere articolul 63 primul paragraf punctul 1 litera (a) și articolul 300 alineatul (2) primul paragraf din Tratatul CE,

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0090/2008),

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

având în vedere articolul 51 și articolul 83 alineatul (7), precum și articolul 35 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0247/2008),

| 1. | aprobă propunerea de decizie a Consiliului astfel cum a fost modificată și aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea de decizie a Consiliului astfel cum a fost modificată și aprobă încheierea protocolului;

| 2. | își rezervă dreptul de a-și apăra prerogativele conferite de tratat, |
| --- | --- |

2.

își rezervă dreptul de a-și apăra prerogativele conferite de tratat,

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Guvernului și Parlamentului Principatului Liechtenstein. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Guvernului și Parlamentului Principatului Liechtenstein.

| TEXT PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENT |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de decizie a Consiliului


  Referirea 1 |
| având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 63 alineatul (1) litera (a) coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză și articolul 300 alineatul (3)
  primul
  paragraf, | având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 63 punctul 1 litera (a) coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză și articolul 300 alineatul (3)
  al doilea
  paragraf, |
| Amendamentul 2 |
| Propunere de decizie a Consiliului


  Referirea 3 |
| având în vedere
  avizul
  Parlamentului European, | având în vedere avizul
  conform al
  Parlamentului European, |

TEXT PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENT

Amendamentul 1

Propunere de decizie a Consiliului

Referirea 1

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 63 alineatul (1) litera (a) coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză și articolul 300 alineatul (3)
  primul
  paragraf,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 63 punctul 1 litera (a) coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză și articolul 300 alineatul (3)
  al doilea
  paragraf,

Amendamentul 2

Propunere de decizie a Consiliului

Referirea 3

având în vedere
  avizul
  Parlamentului European,

având în vedere avizul
  conform al
  Parlamentului European,

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/101 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/101

---

Marți, 8 iulie 2008Protocol între CE, Elveția și Liechtenstein la Acordul CE/Elveția privind determinarea statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-un stat membru, în Elveția sau în Liechtenstein *

P6_TA(2008)0323

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului între Comunitatea Europeană, Elveția și Principatul Liechtenstein la Acordul între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-un stat membru, în Elveția sau în Liechtenstein (COM(2006)0753 — C6-0091/2008 — 2006/0257(CNS))

2009/C 294 E/32

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2006)0753),

având în vedere Protocolul între Comunitatea Europeană, Elveția și Principatul Liechtenstein la Acordul între Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil să examineze o cerere de azil introdusă într-un stat membru, în Elveția sau în Liechtenstein,

având în vedere articolul 63 primul paragraf punctul 1 litera (a) și articolul 300 alineatul (2) primul paragraf din Tratatul CE,

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0091/2008),

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

având în vedere articolul 51 și articolul 83 alineatul (7), precum și articolul 35 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6–0261/2008),

| 1. | aprobă propunerea de decizie a Consiliului astfel cum a fost modificată și aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea de decizie a Consiliului astfel cum a fost modificată și aprobă încheierea protocolului;

| 2. | își rezervă dreptul de a-și apăra prerogativele conferite de tratat; |
| --- | --- |

2.

își rezervă dreptul de a-și apăra prerogativele conferite de tratat;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernelor și parlamentelor Confederației Elvețiene și Principatului Liechtenstein. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernelor și parlamentelor Confederației Elvețiene și Principatului Liechtenstein.

| TEXT PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENT |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de decizie a Consiliului


  Referirea 1 |
| având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 63 alineatul (1) litera (a) coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză și articolul 300 alineatul (3)
  primul
  paragraf, | având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 63 primul paragraf punctul (1) litera (a) coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză și articolul 300 alineatul (3)
  al doilea
  paragraf, |
| Amendamentul 2 |
| Propunere de decizie a Consiliului


  Referirea 3 |
| având în vedere avizul Parlamentului European, | având în vedere avizul
  conform
  al Parlamentului European, |

TEXT PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENT

Amendamentul 1

Propunere de decizie a Consiliului

Referirea 1

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 63 alineatul (1) litera (a) coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză și articolul 300 alineatul (3)
  primul
  paragraf,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 63 primul paragraf punctul (1) litera (a) coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză și articolul 300 alineatul (3)
  al doilea
  paragraf,

Amendamentul 2

Propunere de decizie a Consiliului

Referirea 3

având în vedere avizul Parlamentului European,

având în vedere avizul
  conform
  al Parlamentului European,

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/102 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/102

---

Marți, 8 iulie 2008Numerotarea vizelor *

P6_TA(2008)0324

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1683/95 de instituire a unui model uniform de viză cu privire la numerotarea vizelor (COM(2008)0188 — C6-0187/2008 — 2008/0074(CNS))

2009/C 294 E/33

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei (COM(2008)0188),

având în vedere articolul 62 punctul (2) litera (b) punctul (iii) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 67 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0187/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0268/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care acesta intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care acesta intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/103 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/103

---

Marți, 8 iulie 2008Reînnoirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii India *

P6_TA(2008)0325

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de reînnoire a Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii India (16681/2007 — COM(2007)0576 — C6-0073/2008 — 2007/0207(CNS))

2009/C 294 E/34

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2007)0576),

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (16681/2007),

având în vedere articolul 170 alineatul (2) și articolul 300 alineatul (2) primul paragraf din Tratatul CE,

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6–0073/2008),

având în vedere articolul 51 și articolul 83 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6–0254/2008),

| 1. | aprobă proiectul de decizie a Consiliului astfel cum a fost modificat și aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul de decizie a Consiliului astfel cum a fost modificat și aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului Republicii India. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului Republicii India.

| TEXT PROPUS DE CONSILIU | AMENDAMENT |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Proiect de decizie


  Considerentul 3a (nou) |
| | (3a) | Acordul reprezintă un element-cheie în realizarea obiectivelor Parteneriatului strategic UE-India semnat în 2004 și în atingerea unor obiective politice cu caracter mai cuprinzător. |

TEXT PROPUS DE CONSILIU

AMENDAMENT

Amendamentul 1

Proiect de decizie

Considerentul 3a (nou)

(3a)

Amendamentul 2

Proiect de decizie

Considerentul 3b (nou)

| (3b) | Comitetul director CE-India S&T răspunde de coordonarea eficientă și de facilitarea activităților de cooperare desfășurate în temeiul acordului. Este de dorit ca acesta să ajungă la un acord anual pentru revizuirea programului de lucru și ca regulamentul său de procedură să se bazeze pe principiile transparenței și responsabilității. |
| --- | --- |

(3b)

Amendamentul 3

Proiect de decizie

Considerentul 3c (nou)

| (3c) | Obiectivele prioritare ale activităților comune de cercetare desfășurate în cadrul acordului ar trebui să fie obținerea de informații comparabile și îmbunătățirea fondului de date. |
| --- | --- |

(3c)

Amendamentul 4

Proiect de decizie

Considerentul 3d (nou)

| (3d) | În cadrul punerii în aplicare a acordului, ar trebui depuse eforturi de ambele părți pentru a intensifica participarea Comunității la programele de cercetare ale Indiei și viceversa și pentru a mări numărul schimburilor de cercetători între Comunitate și India, precum și pentru a îmbunătăți mobilitatea cercetătorilor în general. |
| --- | --- |

(3d)

Amendamentul 5

Proiect de decizie

Considerentul 3e (nou)

| (3e) | În cadrul punerii în aplicare a acordului, ar trebui de asemenea să se acorde prioritate politicilor în domeniul energiei și de mediu, precum și dezvoltării necesare a tehnologiilor energetice inovatoare. Ar trebui angajate eforturi și inițiative comune, ca de exemplu cele vizând dezvoltarea tehnologiilor de captare și depozitare rentabile ale dioxidului de carbon, precum și a tehnologiilor regenerabile, care sunt în interesul ambelor părți. |
| --- | --- |

(3e)

Amendamentul 6

Proiect de decizie

Considerentul 3f (nou)

| (3f) | În cadrul punerii în aplicare a acordului, ar trebui acordată de asemenea o atenție deosebită principiului reciprocității. |
| --- | --- |

(3f)

Amendamentul 7

Proiect de decizie

Considerentul 3g (nou)

| (3g) | Este de dorit să se realizeze o evaluare intermediară a punerii în aplicarea a acordului. |
| --- | --- |

(3g)

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/105 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/105

---

Marți, 8 iulie 2008Proceduri comune de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare ***II

P6_TA(2008)0329

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 privind poziția comună a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei proceduri comune de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare (16673/2/2007 — C6-0138/2008 — 2006/0143(COD))

2009/C 294 E/35

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (16673/2/2007 — C6-0138/2008) (1),

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0423),

având în vedere propunerea modificată a Comisiei (COM(2007)0672),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0179/2008),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 111E, 6.5.2008, p. 1.

(2)  Texte adoptate, 10.7.2007, P6_TA(2007)0320.

---

Marți, 8 iulie 2008P6_TC2-COD(2006)0143

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 8 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei proceduri comune de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 1331/2008.)

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/106 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/106

---

Marți, 8 iulie 2008Aditivii alimentari ***II

P6_TA(2008)0330

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind aditivii alimentari (16675/2/2007 — C6-0141/2008 — 2006/0145(COD))

2009/C 294 E/36

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (16675/2/2007 — C6-0141/2008) (1),

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0428),

având în vedere propunerea modificată a Comisiei (COM(2007)0673),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0180/2008),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 111 E, 6.5.2008, p. 10.

(2)  Texte adoptate, 10.7.2007, P6_TA(2007)0321.

---

Marți, 8 iulie 2008P6_TC2-COD(2006)0145

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 8 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind aditivii alimentari

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 1333/2008.)

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/107 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/107

---

Marți, 8 iulie 2008Arome și ingrediente alimentare cu proprietăți aromatizante ***II

P6_TA(2008)0331

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind aromele și anumite ingrediente alimentare cu proprietăți aromatizante destinate utilizării în și pe produsele alimentare și de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 1576/89 și (CEE) nr. 1601/91 ale Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 2232/96 și a Directivei 2000/13/CE (16677/3/2007 — C6-0139/2008 — 2006/0147(COD))

2009/C 294 E/37

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (16677/3/2007 — C6-0139/2008) (1),

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0427),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0177/2008),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 111 E, 6.5.2008, p. 46.

(2)  Texte adoptate, 10.7.2007, P6_TA(2007)0323.

---

Marți, 8 iulie 2008P6_TC2-COD(2006)0147

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 8 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind aromele și anumite ingrediente alimentare cu proprietăți aromatizante destinate utilizării în și pe produsele alimentare și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1601/91 al Consiliului și a Regulamentelor (CE) nr. 2232/96 și (CE) nr. 110/2008 și a Directivei 2000/13/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 1334/2008.)

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/108

---

Marți, 8 iulie 2008Enzime alimentare ***II

P6_TA(2008)0332

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind enzimele alimentare și de modificare a Directivei 83/417/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului, a Directivei 2000/13/CE, a Directivei 2001/112/CE a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 258/97 (16676/1/2007 — C6-0140/2008 — 2006/0144(COD))

2009/C 294 E/38

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (16676/1/2007 — C6-0140/2008) (1),

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0425),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0176/2008),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 111 E, 6.5.2008, p. 32.

(2)  Texte adoptate, 10.7.2007, P6_TA(2007)0322.

---

Marți, 8 iulie 2008P6_TC2-COD(2006)0144

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 8 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind enzimele alimentare și de modificare a Directivei 83/417/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului, a Directivei 2000/13/CE, a Directivei 2001/112/CE a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 258/97

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 1332/2008.)

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/109 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/109

---

Marți, 8 iulie 2008Modificarea Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității ***II

P6_TA(2008)0333

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării directivei Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (5058/3/2008 — C6-0177/2008 — 2006/0304(COD))

2009/C 294 E/39

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (5058/3/2008 — C6-0177/2008) (1),

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0818),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0220/2008),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 122 E, 20.5.2008, p. 19.

(2)  Texte adoptate, 13.11.2007, P6_TA(2007)0505.

---

Marți, 8 iulie 2008P6_TC2-COD(2006)0304

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 8 iulie 2008 în vederea adoptării Directivei (CE) nr. .../2008 a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2008/101/CE.)

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/110 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/110

---

Marți, 8 iulie 2008Bugetul 2009: primele reflecții privind proiectul preliminar de buget 2009 și mandatul pentru conciliere

P6_TA(2008)0335

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2008 referitoare la bugetul 2009: primele reflecții privind proiectul preliminar de buget 2009 și mandatul pentru conciliere, secțiunea III — Comisia (2008/2025(BUD))

2009/C 294 E/40

Parlamentul European,

având în vedere proiectul preliminar de buget pentru exercițiul financiar 2009, pe care Comisia l-a adoptat la 6 mai 2008,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (AII) (1),

având în vedere articolul 272 din Tratatul CE și articolul 177 din Tratatul Euratom,

având în vedere Rezoluțiile sale din 24 aprilie 2008 privind Strategia politică anuală a Comisiei pentru 2009 (2) și cadrul bugetar și prioritățile pentru 2009 (3),

având în vedere concluziile Președinției adoptate cu ocazia Consiliului European de la Bruxelles, din 19 și 20 iunie 2008,

având în vedere articolul 69 și anexa IV la Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, Comisiei pentru cultură și educație (A6-0262/2008),

| A. | întrucât în 2009, dacă va fi ratificat, Tratatul de la Lisabona de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului de instituire a Comunității Europene (Tratatul de la Lisabona) va conferi Parlamentului European puteri egale cu ale Consiliului în domeniul legislativ și bugetar și va conferi competențe noi Uniunii Europene, toate acestea urmând să aibă consecințe importante asupra bugetului UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât în 2009, dacă va fi ratificat, Tratatul de la Lisabona de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului de instituire a Comunității Europene (Tratatul de la Lisabona) va conferi Parlamentului European puteri egale cu ale Consiliului în domeniul legislativ și bugetar și va conferi competențe noi Uniunii Europene, toate acestea urmând să aibă consecințe importante asupra bugetului UE;

| B. | întrucât, ca urmare a dispozițiilor noului tratat, vor trebui aduse modificări fundamentale procedurii bugetare anuale în sine, iar diferențierea dintre cheltuielile obligatorii și cele neobligatorii, precum și rata (maximă) de creștere a cheltuielilor neobligatorii vor fi abandonate; |
| --- | --- |

B.

întrucât, ca urmare a dispozițiilor noului tratat, vor trebui aduse modificări fundamentale procedurii bugetare anuale în sine, iar diferențierea dintre cheltuielile obligatorii și cele neobligatorii, precum și rata (maximă) de creștere a cheltuielilor neobligatorii vor fi abandonate;

| C. | întrucât, la 16 aprilie 2008, cele trei instituții au căzut de acord, într-o declarație, să discute, cât mai curând posibil, asupra măsurilor necesare cu privire la aspectele bugetare legate de Tratatul de la Lisabona, ținând seama de faptul că 2009 va însemna un nou Parlament și o nouă Comisie, care vor trebui să fie pe deplin pregătite pentru schimbările pe care noul tratat le va implica, dacă va fi ratificat, |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 16 aprilie 2008, cele trei instituții au căzut de acord, într-o declarație, să discute, cât mai curând posibil, asupra măsurilor necesare cu privire la aspectele bugetare legate de Tratatul de la Lisabona, ținând seama de faptul că 2009 va însemna un nou Parlament și o nouă Comisie, care vor trebui să fie pe deplin pregătite pentru schimbările pe care noul tratat le va implica, dacă va fi ratificat,

Proiectul preliminar de buget 2009

| 1. | constată că proiectul preliminar de buget (PPB) pentru 2009 se ridică la un total de 134 349,9 milioane EUR în credite de angajament și 116 736,4 milioane EUR în credite de plată, cu o marjă de 2 638,1 milioane EUR sub plafon în cazul angajamentelor și de 7 443,6 milioane EUR în cazul plăților, cheltuielile obligatorii reprezentând 33 % din angajamente și 38 % din plăți; |
| --- | --- |

1.

constată că proiectul preliminar de buget (PPB) pentru 2009 se ridică la un total de 134 349,9 milioane EUR în credite de angajament și 116 736,4 milioane EUR în credite de plată, cu o marjă de 2 638,1 milioane EUR sub plafon în cazul angajamentelor și de 7 443,6 milioane EUR în cazul plăților, cheltuielile obligatorii reprezentând 33 % din angajamente și 38 % din plăți;

| 2. | subliniază că angajamentele din PPB 2009 reprezintă 1,04 % din VNB, marcând o creștere totală de 3,1 % comparativ cu bugetul 2008, și că cheltuielile obligatorii au crescut cu 4,7 % din cauza introducerii treptate a ajutoarelor directe către noile state membre, iar cheltuielile neobligatorii au crescut cu 2,4 %; |
| --- | --- |

2.

subliniază că angajamentele din PPB 2009 reprezintă 1,04 % din VNB, marcând o creștere totală de 3,1 % comparativ cu bugetul 2008, și că cheltuielile obligatorii au crescut cu 4,7 % din cauza introducerii treptate a ajutoarelor directe către noile state membre, iar cheltuielile neobligatorii au crescut cu 2,4 %;

| 3. | constată cu interes cu plățile din PPB 2009 reprezintă 0,90 % din VNB, marcând o scădere de 3,3 % comparativ cu bugetul 2008, iar plățile pentru cheltuielile obligatorii au crescut cu 4,8 % în concordanță cu evoluția angajamentelor, în timp ce plățile aferente cheltuielilor neobligatorii au scăzut cu 7,6 %; |
| --- | --- |

3.

constată cu interes cu plățile din PPB 2009 reprezintă 0,90 % din VNB, marcând o scădere de 3,3 % comparativ cu bugetul 2008, iar plățile pentru cheltuielile obligatorii au crescut cu 4,8 % în concordanță cu evoluția angajamentelor, în timp ce plățile aferente cheltuielilor neobligatorii au scăzut cu 7,6 %;

| 4. | ia act de prioritățile PPB stabilite de Comisie:






  — | sprijinirea creșterii durabile și promovarea unui climat economic favorabil creării de locuri de muncă; sprijinirea inovării; |
| --- | --- | --- |

4.

ia act de prioritățile PPB stabilite de Comisie:

—

sprijinirea creșterii durabile și promovarea unui climat economic favorabil creării de locuri de muncă; sprijinirea inovării;

| — | continuarea politicii de coeziune pentru a reduce inegalitățile dintre diversele regiuni ale Uniunii; |
| --- | --- |

—

continuarea politicii de coeziune pentru a reduce inegalitățile dintre diversele regiuni ale Uniunii;

| — | combaterea schimbărilor climatice și promovarea cercetării în domeniul energiei ecologice și eficiente; elaborarea unei politici energetice a UE bazate pe independență și securitate; |
| --- | --- |

—

combaterea schimbărilor climatice și promovarea cercetării în domeniul energiei ecologice și eficiente; elaborarea unei politici energetice a UE bazate pe independență și securitate;

| — | elaborarea unei politici comune de integrare și crearea unui spațiu comun de justiție; |
| --- | --- |

—

elaborarea unei politici comune de integrare și crearea unui spațiu comun de justiție;

| — | sprijinirea procesului de pace din Orientul Mijlociu, precum și a stabilității în Kosovo și în regiunea Balcanilor, în general; |
| --- | --- |

—

sprijinirea procesului de pace din Orientul Mijlociu, precum și a stabilității în Kosovo și în regiunea Balcanilor, în general;

| — | acordarea de ajutoare alimentare și consolidarea componentei „mediu” a cooperării pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

—

acordarea de ajutoare alimentare și consolidarea componentei „mediu” a cooperării pentru dezvoltare;

| 5. | reamintește prioritățile Parlamentului European exprimate în Rezoluția sa din 24 aprilie 2008 privind Strategia politică anuală a Comisiei pentru 2009, menționată anterior; |
| --- | --- |

5.

reamintește prioritățile Parlamentului European exprimate în Rezoluția sa din 24 aprilie 2008 privind Strategia politică anuală a Comisiei pentru 2009, menționată anterior;

Reflecții generale

| 6. | își exprimă convingerea că Uniunea Europeană trebuie să dispună de nivelul necesar de resurse pentru a-și aplica integral politicile curente și a desfășura activitățile planificate și, în același timp, pentru a-și menține un grad suficient de flexibilitate pentru a face față noilor provocări politice; |
| --- | --- |

6.

își exprimă convingerea că Uniunea Europeană trebuie să dispună de nivelul necesar de resurse pentru a-și aplica integral politicile curente și a desfășura activitățile planificate și, în același timp, pentru a-și menține un grad suficient de flexibilitate pentru a face față noilor provocări politice;

| 7. | constată faptul că marja globală de 2 638 milioane EUR din cadrul PPB, respectiv 2 027 milioane EUR, provine în cea mai mare parte, din marja pentru cheltuielile legate de piață și pentru plățile directe (primul pilon al PAC) din cadrul rubricii 2; |
| --- | --- |

7.

constată faptul că marja globală de 2 638 milioane EUR din cadrul PPB, respectiv 2 027 milioane EUR, provine în cea mai mare parte, din marja pentru cheltuielile legate de piață și pentru plățile directe (primul pilon al PAC) din cadrul rubricii 2;

| 8. | ia act cu interes de concluziile Președinției, menționate anterior, și de implicațiile bugetare pe care le-ar putea avea concluziile respective; consideră că nu se poate răspunde acestor cerințe bugetare decât apelându-se la mijloacele prevăzute de AII, în special la punctele 21-23 din acesta; |
| --- | --- |

8.

ia act cu interes de concluziile Președinției, menționate anterior, și de implicațiile bugetare pe care le-ar putea avea concluziile respective; consideră că nu se poate răspunde acestor cerințe bugetare decât apelându-se la mijloacele prevăzute de AII, în special la punctele 21-23 din acesta;

| 9. | subliniază faptul că, din cauza marjelor foarte mici de la celelalte plafoane din CFM, în special a celor de la rubricile 1a, 3b și 4, capacitatea UE de a adapta bugetul la evoluțiile politice este foarte limitată; subliniază, în același timp, posibilitatea de a recurge la AII pentru a acoperi nevoile financiare; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că, din cauza marjelor foarte mici de la celelalte plafoane din CFM, în special a celor de la rubricile 1a, 3b și 4, capacitatea UE de a adapta bugetul la evoluțiile politice este foarte limitată; subliniază, în același timp, posibilitatea de a recurge la AII pentru a acoperi nevoile financiare;

| 10. | consideră că este responsabilitatea sa, în calitate de autoritate bugetară, să se asigure că fondurile alocate bugetului UE sunt cheltuite în vederea optimizării resurselor limitate; intenționează să depună toate eforturile pentru a adopta un buget mai ambițios, echilibrat și coerent, în cooperare cu comisiile specializate și ținând seama de solicitările acestora; |
| --- | --- |

10.

consideră că este responsabilitatea sa, în calitate de autoritate bugetară, să se asigure că fondurile alocate bugetului UE sunt cheltuite în vederea optimizării resurselor limitate; intenționează să depună toate eforturile pentru a adopta un buget mai ambițios, echilibrat și coerent, în cooperare cu comisiile specializate și ținând seama de solicitările acestora;

| 11. | nu poate identifica în toate cazurile o legătură clară între prioritățile politice ale Comisiei, descrise în Strategia politică anuală (SPA) și PPB, și majorările aferente liniilor bugetare și domeniilor de politici corespondente; nu este, în continuare, satisfăcut de încercările Comisiei de a include prioritățile Parlamentului în PPB; nu este convins, de exemplu, că prioritatea acordată combaterii schimbărilor climatice este reflectată peste tot în bugetul propus de Comisie; dorește să primească informații mai precise în ceea ce privește metodologia folosită pentru a ajunge la concluzia că se cheltuiește un procent de peste 10 %, sau 14 miliarde EUR din bugetul UE, pentru atingerea obiectivelor legate de mediu; solicită să se realizeze o prezentare cuprinzătoare a tuturor cheltuielilor din buget legate de schimbările climatice, inclusiv a celor realizate din fondurile de dezvoltare rurală și din fondurile structurale, pentru a putea evalua corelarea dintre prioritățile politice și cele bugetare; subliniază necesitatea de a revizui programele actuale cu ocazia revizuirii la jumătatea perioadei, pentru a integra mai bine obiectivele legate de schimbările climatice și pentru a conferi o mai mare coerență politicilor; |
| --- | --- |

11.

nu poate identifica în toate cazurile o legătură clară între prioritățile politice ale Comisiei, descrise în Strategia politică anuală (SPA) și PPB, și majorările aferente liniilor bugetare și domeniilor de politici corespondente; nu este, în continuare, satisfăcut de încercările Comisiei de a include prioritățile Parlamentului în PPB; nu este convins, de exemplu, că prioritatea acordată combaterii schimbărilor climatice este reflectată peste tot în bugetul propus de Comisie; dorește să primească informații mai precise în ceea ce privește metodologia folosită pentru a ajunge la concluzia că se cheltuiește un procent de peste 10 %, sau 14 miliarde EUR din bugetul UE, pentru atingerea obiectivelor legate de mediu; solicită să se realizeze o prezentare cuprinzătoare a tuturor cheltuielilor din buget legate de schimbările climatice, inclusiv a celor realizate din fondurile de dezvoltare rurală și din fondurile structurale, pentru a putea evalua corelarea dintre prioritățile politice și cele bugetare; subliniază necesitatea de a revizui programele actuale cu ocazia revizuirii la jumătatea perioadei, pentru a integra mai bine obiectivele legate de schimbările climatice și pentru a conferi o mai mare coerență politicilor;

| 12. | dorește să intre în dialog cu Consiliul și cu Comisia cu privire la utilizarea mijloacelor prevăzute în AII pentru a consolida finanțarea măsurilor de combatere a schimbărilor climatice, în vederea încheierii unui acord cuprinzător privind schimbările climatice, pentru perioada de după 2012; |
| --- | --- |

12.

dorește să intre în dialog cu Consiliul și cu Comisia cu privire la utilizarea mijloacelor prevăzute în AII pentru a consolida finanțarea măsurilor de combatere a schimbărilor climatice, în vederea încheierii unui acord cuprinzător privind schimbările climatice, pentru perioada de după 2012;

| 13. | își afirmă interesul cu privire la cooperarea strânsă cu Consiliul și Comisia, pentru a ajunge în curând la un acord efectiv în ceea ce privește pachetul de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, inclusiv captarea și stocarea carbonului (CSC); constată că UE trebuie să continue să demonstreze că dezvoltarea și creșterea economică pot fi reconciliate cu o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon; reamintește Consiliului concluziile Președinției menționate anterior; |
| --- | --- |

13.

își afirmă interesul cu privire la cooperarea strânsă cu Consiliul și Comisia, pentru a ajunge în curând la un acord efectiv în ceea ce privește pachetul de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, inclusiv captarea și stocarea carbonului (CSC); constată că UE trebuie să continue să demonstreze că dezvoltarea și creșterea economică pot fi reconciliate cu o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon; reamintește Consiliului concluziile Președinției menționate anterior;

| 14. | se declară deosebit de îngrijorat de faptul că marjele disponibile sunt din ce în ce mai frecvent generate de un „buget creativ”, cum ar fi concentrarea finanțării unor programe multianuale existente spre sfârșitul lor, excluderea unor cerințe bugetare deja cunoscute și previzibile și alte manevre similare; consideră că astfel de practici încalcă principiul bunei gestiuni bugetare și solicită din nou ca PPB să reflecte în mod just nevoile bugetare aferente exercițiului următor; invită Comisia și Consiliul să coopereze în vederea adoptării deciziilor necesare pentru a asigura un nivel satisfăcător de credite pentru bugetul 2009; |
| --- | --- |

14.

se declară deosebit de îngrijorat de faptul că marjele disponibile sunt din ce în ce mai frecvent generate de un „buget creativ”, cum ar fi concentrarea finanțării unor programe multianuale existente spre sfârșitul lor, excluderea unor cerințe bugetare deja cunoscute și previzibile și alte manevre similare; consideră că astfel de practici încalcă principiul bunei gestiuni bugetare și solicită din nou ca PPB să reflecte în mod just nevoile bugetare aferente exercițiului următor; invită Comisia și Consiliul să coopereze în vederea adoptării deciziilor necesare pentru a asigura un nivel satisfăcător de credite pentru bugetul 2009;

| 15. | subliniază importanța clarității, a consecvenței și a transparenței în prezentarea bugetului UE, o cerință absolută și în ceea ce privește nevoia de a comunica cetățenilor europeni cum sunt cheltuiți banii UE; își exprimă îngrijorarea că diferențierea dintre cheltuielile operaționale și administrative ale Comisiei a devenit tot mai dificilă și că, deja, un volum important de cheltuieli de natură administrativă, care ar trebui în mod normal să fie finanțate de la rubrica 5, sunt finanțate din credite operaționale; |
| --- | --- |

15.

subliniază importanța clarității, a consecvenței și a transparenței în prezentarea bugetului UE, o cerință absolută și în ceea ce privește nevoia de a comunica cetățenilor europeni cum sunt cheltuiți banii UE; își exprimă îngrijorarea că diferențierea dintre cheltuielile operaționale și administrative ale Comisiei a devenit tot mai dificilă și că, deja, un volum important de cheltuieli de natură administrativă, care ar trebui în mod normal să fie finanțate de la rubrica 5, sunt finanțate din credite operaționale;

| 16. | deplânge faptul că, în acest moment, nu există indicații clare privind modificările exacte efectuate în comparație cu programarea financiară anterioară, și nici privind modul de compensare a creșterilor dintr-un anumit exercițiu, sau faptul că această compensare are loc în mod efectiv, sau felul în care au loc concentrările finanțării în primii și ultimii ani; consideră că acest lucru contravine dispozițiilor de la punctul 46 din AII și solicită Comisiei să își îndeplinească obligațiile în acest sens; |
| --- | --- |

16.

deplânge faptul că, în acest moment, nu există indicații clare privind modificările exacte efectuate în comparație cu programarea financiară anterioară, și nici privind modul de compensare a creșterilor dintr-un anumit exercițiu, sau faptul că această compensare are loc în mod efectiv, sau felul în care au loc concentrările finanțării în primii și ultimii ani; consideră că acest lucru contravine dispozițiilor de la punctul 46 din AII și solicită Comisiei să își îndeplinească obligațiile în acest sens;

| 17. | subliniază că este deosebit de important să se monitorizeze efectele pe care concentrarea finanțării în primii și ultimii ani ai unor programe multianuale le are asupra întregului buget pentru a asigura o programare coerentă a angajamentelor pe toată durata CFM, cu respectarea priorităților Parlamentului descrise în AII; |
| --- | --- |

17.

subliniază că este deosebit de important să se monitorizeze efectele pe care concentrarea finanțării în primii și ultimii ani ai unor programe multianuale le are asupra întregului buget pentru a asigura o programare coerentă a angajamentelor pe toată durata CFM, cu respectarea priorităților Parlamentului descrise în AII;

| 18. | este surprins de nivelul extrem de scăzut al creditelor de plată (116 736 milioane EUR) propuse de Comisie în proiectul său preliminar de buget; reamintește faptul că creditele de angajament aprobate în cadrul bugetelor 2007 și 2008 s-au ridicat la 126 500, respectiv 129 100 milioane EUR; |
| --- | --- |

18.

este surprins de nivelul extrem de scăzut al creditelor de plată (116 736 milioane EUR) propuse de Comisie în proiectul său preliminar de buget; reamintește faptul că creditele de angajament aprobate în cadrul bugetelor 2007 și 2008 s-au ridicat la 126 500, respectiv 129 100 milioane EUR;

| 19. | solicită Comisiei să continue exercițiul de evaluare pe care l-a demarat în 2007 și să prezinte informații suplimentare clare privind politica de resurse umane, aplicarea strategiei de redistribuire și privind gradul de externalizare al sarcinilor în 2009; solicită prezentarea unui raport de activitate până la data de 30 aprilie 2009, care să includă concluziile la care va ajunge Comisia în ceea ce privește organizarea sa internă; ia act de raportul de activitate din 2008 al Comisiei privind „Planificarea și optimizarea resurselor umane ale Comisiei pentru a răspunde priorităților UE”, raport în care Comisia își confirmă angajamentul de a nu mai solicita posturi noi până în 2013, după ultima tranșă de posturi aferente extinderii, din 2009; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei să continue exercițiul de evaluare pe care l-a demarat în 2007 și să prezinte informații suplimentare clare privind politica de resurse umane, aplicarea strategiei de redistribuire și privind gradul de externalizare al sarcinilor în 2009; solicită prezentarea unui raport de activitate până la data de 30 aprilie 2009, care să includă concluziile la care va ajunge Comisia în ceea ce privește organizarea sa internă; ia act de raportul de activitate din 2008 al Comisiei privind „Planificarea și optimizarea resurselor umane ale Comisiei pentru a răspunde priorităților UE”, raport în care Comisia își confirmă angajamentul de a nu mai solicita posturi noi până în 2013, după ultima tranșă de posturi aferente extinderii, din 2009;

| 20. | constată o creștere considerabilă a numărului anchetelor externe deschise de OLAF în sectorul ajutorului extern și invită, prin urmare, Comisia să se asigure că OLAF dispune de resursele necesare; invită Consiliul să amelioreze calitatea cooperării dintre statele membre și Comisie în lupta împotriva fraudei la nivelul UE; invită Consiliul să se asigure că statele membre dau urmare investigațiilor antifraudă în mod corespunzător, inclusiv prin procedura de recuperare; |
| --- | --- |

20.

constată o creștere considerabilă a numărului anchetelor externe deschise de OLAF în sectorul ajutorului extern și invită, prin urmare, Comisia să se asigure că OLAF dispune de resursele necesare; invită Consiliul să amelioreze calitatea cooperării dintre statele membre și Comisie în lupta împotriva fraudei la nivelul UE; invită Consiliul să se asigure că statele membre dau urmare investigațiilor antifraudă în mod corespunzător, inclusiv prin procedura de recuperare;

Subrubrica 1a

| 21. | constată că angajamentele din PPB aferente subrubricii „Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă” se ridică la 11 690 milioane EUR, cu o marjă de 82 milioane EUR; aceasta reprezintă o creștere de 5,5 % față de 2008; remarcă faptul că plățile cresc, de asemenea, cu 5,3 %, ajungând la un total de 10 285,2 milioane EUR; |
| --- | --- |

21.

constată că angajamentele din PPB aferente subrubricii „Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă” se ridică la 11 690 milioane EUR, cu o marjă de 82 milioane EUR; aceasta reprezintă o creștere de 5,5 % față de 2008; remarcă faptul că plățile cresc, de asemenea, cu 5,3 %, ajungând la un total de 10 285,2 milioane EUR;

| 22. | salută intenția Comisiei de a întreprinde măsuri-cheie în domeniul creării de locuri de muncă și în sprijinul inovării, al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și al cercetării; evidențiază că inițiativele actuale în acest domeniu, de exemplu Programul-cadru pentru competitivitate și inovare (PCI), precum și alte inițiative care privesc IMM-urile trebuie să fie puse în aplicare și monitorizate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

22.

salută intenția Comisiei de a întreprinde măsuri-cheie în domeniul creării de locuri de muncă și în sprijinul inovării, al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și al cercetării; evidențiază că inițiativele actuale în acest domeniu, de exemplu Programul-cadru pentru competitivitate și inovare (PCI), precum și alte inițiative care privesc IMM-urile trebuie să fie puse în aplicare și monitorizate în mod corespunzător;

| 23. | salută prioritatea stabilită de Comisie în cadrul PPB în ceea ce privește cercetarea în domeniul energiei ecologice și eficiente și intenționează să se asigure că sunt asigurate resursele necesare (în afara celui de-al șaptelea program-cadru), întrucât eficiența energetică este o strategie de o importanță determinantă pentru soluționarea problematicii schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

23.

salută prioritatea stabilită de Comisie în cadrul PPB în ceea ce privește cercetarea în domeniul energiei ecologice și eficiente și intenționează să se asigure că sunt asigurate resursele necesare (în afara celui de-al șaptelea program-cadru), întrucât eficiența energetică este o strategie de o importanță determinantă pentru soluționarea problematicii schimbărilor climatice;

| 24. | subliniază importanța punerii la dispoziție a resurselor bugetare necesare tuturor măsurilor care să permită promovarea și introducerea unor programe de educație în domeniul mass-media și al noilor tehnologii; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța punerii la dispoziție a resurselor bugetare necesare tuturor măsurilor care să permită promovarea și introducerea unor programe de educație în domeniul mass-media și al noilor tehnologii;

| 25. | deplânge marja redusă disponibilă la subrubrica 1a, care sugerează că va fi imposibil să se finanțeze noi priorități prin redistribuire fără a se îngreuna semnificativ derularea altor programe importante existente și, prin urmare, recomandă utilizarea de fonduri suplimentare în cazul în care se stabilesc noi priorități; |
| --- | --- |

25.

deplânge marja redusă disponibilă la subrubrica 1a, care sugerează că va fi imposibil să se finanțeze noi priorități prin redistribuire fără a se îngreuna semnificativ derularea altor programe importante existente și, prin urmare, recomandă utilizarea de fonduri suplimentare în cazul în care se stabilesc noi priorități;

| 26. | consideră că, dată fiind marja limitată disponibilă la rubrica 1a, realizarea și evaluarea corespunzătoare a proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare în curs ar trebui să fie prioritare, dar că introducerea de noi proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare trebuie, bineînțeles, să rămână posibilă; |
| --- | --- |

26.

consideră că, dată fiind marja limitată disponibilă la rubrica 1a, realizarea și evaluarea corespunzătoare a proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare în curs ar trebui să fie prioritare, dar că introducerea de noi proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare trebuie, bineînțeles, să rămână posibilă;

| 27. | consideră că viitoarea reglementare privind întreprinderile mici (Small Business Act) constituie o strategie importantă pentru a veni în sprijinul IMM-urilor; așteaptă cu interes propuneri clare privind finanțarea acestui nou instrument strategic; îndeamnă Comisia și statele membre să utilizeze în mai mare măsură, în acest scop, și resursele puse la dispoziție, în acest context, prin intermediul fondurilor structurale; constată că, întrucât în special IMM-urile sunt grav afectate de întârzierea efectuării plăților, UE trebuie să evite această întârziere prin crearea unui sistem de monitorizare eficient și transparent, pentru a asigura faptul că plățile sunt efectuate în limitele unei perioade determinate; |
| --- | --- |

27.

consideră că viitoarea reglementare privind întreprinderile mici (Small Business Act) constituie o strategie importantă pentru a veni în sprijinul IMM-urilor; așteaptă cu interes propuneri clare privind finanțarea acestui nou instrument strategic; îndeamnă Comisia și statele membre să utilizeze în mai mare măsură, în acest scop, și resursele puse la dispoziție, în acest context, prin intermediul fondurilor structurale; constată că, întrucât în special IMM-urile sunt grav afectate de întârzierea efectuării plăților, UE trebuie să evite această întârziere prin crearea unui sistem de monitorizare eficient și transparent, pentru a asigura faptul că plățile sunt efectuate în limitele unei perioade determinate;

Subrubrica 1b

| 28. | constată că angajamentele din PPB aferente subrubricii „Coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă” cresc cu 2,5 %, ajungând la un total 48 413,9 milioane EUR, lăsând o marjă de 14 milioane EUR doar pentru pachetul de asistență tehnică; ia act de faptul că majorarea totală de 2,5 % se datorează unei creșteri substanțiale a Fondului de coeziune (+14 % comparativ cu 2008), creditele pentru fondurile structurale rămânând la același nivel; |
| --- | --- |

28.

constată că angajamentele din PPB aferente subrubricii „Coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă” cresc cu 2,5 %, ajungând la un total 48 413,9 milioane EUR, lăsând o marjă de 14 milioane EUR doar pentru pachetul de asistență tehnică; ia act de faptul că majorarea totală de 2,5 % se datorează unei creșteri substanțiale a Fondului de coeziune (+14 % comparativ cu 2008), creditele pentru fondurile structurale rămânând la același nivel;

| 29. | deplânge faptul că, față de 2008, plățile au scăzut simțitor, cu 13,9 %, până la 34 914,1 milioane EUR; nu este convins, în special, de motivele care au determinat scăderea estimărilor privind nivelul plăților, cu -30 % pentru obiectivul convergență al FEDR, cu -13 % pentru obiectivul competitivitate regională și ocuparea forței de muncă al FEDR, cu -85 % pentru obiectivul cooperare teritorială al FEDR și cu -50 % pentru noile programe 2007-2013 din cadrul Fondului de coeziune; |
| --- | --- |

29.

deplânge faptul că, față de 2008, plățile au scăzut simțitor, cu 13,9 %, până la 34 914,1 milioane EUR; nu este convins, în special, de motivele care au determinat scăderea estimărilor privind nivelul plăților, cu -30 % pentru obiectivul convergență al FEDR, cu -13 % pentru obiectivul competitivitate regională și ocuparea forței de muncă al FEDR, cu -85 % pentru obiectivul cooperare teritorială al FEDR și cu -50 % pentru noile programe 2007-2013 din cadrul Fondului de coeziune;

| 30. | consideră că Comisia ar trebui să comunice dacă această scădere puternică este rezultatul direct sau indirect al noului plan de acțiune privind consolidarea supravegherii și a gestionării repartizate a acțiunilor structurale, în special datorită faptului că ar putea implica o lipsă a controalelor de la primul nivel în statele membre; |
| --- | --- |

30.

consideră că Comisia ar trebui să comunice dacă această scădere puternică este rezultatul direct sau indirect al noului plan de acțiune privind consolidarea supravegherii și a gestionării repartizate a acțiunilor structurale, în special datorită faptului că ar putea implica o lipsă a controalelor de la primul nivel în statele membre;

| 31. | intenționează să se asigure că vor fi garantate în continuare resursele necesare pentru politicile de coeziune, pentru a putea face față provocărilor actuale și de viitor în aplicarea principiului solidarității în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

31.

intenționează să se asigure că vor fi garantate în continuare resursele necesare pentru politicile de coeziune, pentru a putea face față provocărilor actuale și de viitor în aplicarea principiului solidarității în Uniunea Europeană;

Rubrica 2

| 32. | remarcă faptul că angajamentele din PPB aferente rubricii „Conservarea și gestionarea resurselor naturale” sunt stabilite la 57 525,7 milioane EUR, ceea ce reprezintă o majorare de 3,5 % comparativ cu 2008 și lasă o marjă de 2 113,3 milioane EUR; plățile cresc cu 3,0 %, până la 54 834,9 milioane EUR; cota din rubrica 2 prevăzută pentru cheltuielile legate de piață și ajutoare directe este de 42 860,3 milioane EUR în angajamente și 42 814,2 milioane EUR în plăți; |
| --- | --- |

32.

remarcă faptul că angajamentele din PPB aferente rubricii „Conservarea și gestionarea resurselor naturale” sunt stabilite la 57 525,7 milioane EUR, ceea ce reprezintă o majorare de 3,5 % comparativ cu 2008 și lasă o marjă de 2 113,3 milioane EUR; plățile cresc cu 3,0 %, până la 54 834,9 milioane EUR; cota din rubrica 2 prevăzută pentru cheltuielile legate de piață și ajutoare directe este de 42 860,3 milioane EUR în angajamente și 42 814,2 milioane EUR în plăți;

| 33. | subliniază faptul că doar 0,5 % din creditele de la rubrica 2 sunt utilizate pentru prioritățile de mediu, în ciuda măsurilor privind mediul din cadrul programării dezvoltării rurale și a standardelor de mediu care stau la baza sistemului de condiționare pentru plățile directe, marea majoritate a fondurilor fiind alocate ajutoarelor directe și cheltuielilor legate de piață; |
| --- | --- |

33.

subliniază faptul că doar 0,5 % din creditele de la rubrica 2 sunt utilizate pentru prioritățile de mediu, în ciuda măsurilor privind mediul din cadrul programării dezvoltării rurale și a standardelor de mediu care stau la baza sistemului de condiționare pentru plățile directe, marea majoritate a fondurilor fiind alocate ajutoarelor directe și cheltuielilor legate de piață;

| 34. | salută majorarea de 20,9 milioane EUR pentru LIFE+, dar remarcă cu un oarecare regret că doar o parte din această majorare este destinată intensificării activităților de combatere a schimbărilor climatice; consideră că prioritatea bugetară orizontală de combatere a schimbărilor climatice nu este reflectată în mod adecvat de aceste cifre; |
| --- | --- |

34.

salută majorarea de 20,9 milioane EUR pentru LIFE+, dar remarcă cu un oarecare regret că doar o parte din această majorare este destinată intensificării activităților de combatere a schimbărilor climatice; consideră că prioritatea bugetară orizontală de combatere a schimbărilor climatice nu este reflectată în mod adecvat de aceste cifre;

| 35. | reamintește că principalul obiectiv al PAC este de a garanta stabilizarea pieței, siguranța aprovizionării și prețuri rezonabile pentru consumatori, motiv pentru care solicită UE să prevadă în bugetul 2009 mijloacele necesare pentru a face față noilor nevoi rezultate în urma crizei alimentare actuale, în special o îmbunătățire a accesului la alimente pentru persoanele cele mai defavorizate, care suferă cel mai mult de pe urma crizei; |
| --- | --- |

35.

reamintește că principalul obiectiv al PAC este de a garanta stabilizarea pieței, siguranța aprovizionării și prețuri rezonabile pentru consumatori, motiv pentru care solicită UE să prevadă în bugetul 2009 mijloacele necesare pentru a face față noilor nevoi rezultate în urma crizei alimentare actuale, în special o îmbunătățire a accesului la alimente pentru persoanele cele mai defavorizate, care suferă cel mai mult de pe urma crizei;

| 36. | salută tendința generală descrescătoare a rambursărilor la export pentru produse agricole ca urmare a condițiilor favorabile de pe piață și economiile pe care le implică; |
| --- | --- |

36.

salută tendința generală descrescătoare a rambursărilor la export pentru produse agricole ca urmare a condițiilor favorabile de pe piață și economiile pe care le implică;

| 37. | constată că angajamentele din PPB aferente dezvoltării rurale rămân aproape stabile, la nivelul de 13 401 milioane EUR (inclusiv modularea) în angajamente și 10 926 milioane EUR în credite de plată, ceea ce reprezintă o reducere de 4 % comparativ cu 2008; |
| --- | --- |

37.

constată că angajamentele din PPB aferente dezvoltării rurale rămân aproape stabile, la nivelul de 13 401 milioane EUR (inclusiv modularea) în angajamente și 10 926 milioane EUR în credite de plată, ceea ce reprezintă o reducere de 4 % comparativ cu 2008;

| 38. | consideră că aceste cifre constituie elemente orientative în cadrul „Bilanțului de sănătate al PAC” prezentat de către Comisie la 20 mai 2008; |
| --- | --- |

38.

consideră că aceste cifre constituie elemente orientative în cadrul „Bilanțului de sănătate al PAC” prezentat de către Comisie la 20 mai 2008;

| 39. | subliniază dificultățile importante în ceea ce privește punerea în aplicare a Fondului European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR); regretă faptul că credite în valoare de 2 830 milioane EUR au rămas necheltuite în 2007, că 1 361 milioane EUR au fost reportate în exercițiul 2008 și că 1 469 milioane EUR au fost reprogramate pentru bugetele aferente exercițiilor financiare 2008-2013 în temeiul punctului 48 din AII; își exprimă îngrijorarea în privința reprogramării unor sume atât de mari, ceea ce va duce la întârzieri semnificative în acordarea finanțării în regiunile rurale; |
| --- | --- |

39.

subliniază dificultățile importante în ceea ce privește punerea în aplicare a Fondului European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR); regretă faptul că credite în valoare de 2 830 milioane EUR au rămas necheltuite în 2007, că 1 361 milioane EUR au fost reportate în exercițiul 2008 și că 1 469 milioane EUR au fost reprogramate pentru bugetele aferente exercițiilor financiare 2008-2013 în temeiul punctului 48 din AII; își exprimă îngrijorarea în privința reprogramării unor sume atât de mari, ceea ce va duce la întârzieri semnificative în acordarea finanțării în regiunile rurale;

Subrubrica 3a

| 40. | constată că angajamentele din PPB aferente subrubricii „Libertate, securitate și justiție” au fost majorate cu 15 %, până la 839,1 milioane EUR, cu o marjă de 32,9 milioane EUR; plățile cresc cu 11,7 %, până la 596,7 milioane EUR; |
| --- | --- |

40.

constată că angajamentele din PPB aferente subrubricii „Libertate, securitate și justiție” au fost majorate cu 15 %, până la 839,1 milioane EUR, cu o marjă de 32,9 milioane EUR; plățile cresc cu 11,7 %, până la 596,7 milioane EUR;

| 41. | subliniază faptul că această creștere remarcabilă față de 2008 se datorează în special unei majorări substanțiale la capitolele „Solidaritate — frontiere externe, politica în materie de vize și libera circulație a persoanelor” (+ 44,4 milioane EUR, adică + 15,6 %), „Fluxuri migratorii ‐ politica comună în domeniul imigrării și azilului” (+ 43,3 milioane EUR, adică + 18,9 %) și „Securitate și protecția libertăților” (+ 20,8 milioane EUR, adică + 27,1 %); |
| --- | --- |

41.

subliniază faptul că această creștere remarcabilă față de 2008 se datorează în special unei majorări substanțiale la capitolele „Solidaritate — frontiere externe, politica în materie de vize și libera circulație a persoanelor” (+ 44,4 milioane EUR, adică + 15,6 %), „Fluxuri migratorii ‐ politica comună în domeniul imigrării și azilului” (+ 43,3 milioane EUR, adică + 18,9 %) și „Securitate și protecția libertăților” (+ 20,8 milioane EUR, adică + 27,1 %);

| 42. | ia act de creșterea de 36, 3 % a creditelor de angajament pentru programul specific „Prevenirea și lupta împotriva criminalității” și intenționează să examineze motivele care au determinat această creștere; |
| --- | --- |

42.

ia act de creșterea de 36, 3 % a creditelor de angajament pentru programul specific „Prevenirea și lupta împotriva criminalității” și intenționează să examineze motivele care au determinat această creștere;

| 43. | își exprimă îngrijorarea pentru finanțarea redusă a activității „Drepturi fundamentale și justiție”, pentru care creditele de angajament au crescut cu doar 0, 2 %, iar creditele de plată au scăzut cu 10 % față de bugetul 2008; |
| --- | --- |

43.

își exprimă îngrijorarea pentru finanțarea redusă a activității „Drepturi fundamentale și justiție”, pentru care creditele de angajament au crescut cu doar 0, 2 %, iar creditele de plată au scăzut cu 10 % față de bugetul 2008;

| 44. | subliniază faptul că PPB menține majorarea creditelor votată în 2008 pentru Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operaționale la Frontierele Externe (FRONTEX), dar constată, cu o oarecare îngrijorare, că subvenția a fost reechilibrată prin transferarea a 5,7 milioane EUR de la cheltuielile operaționale la cele administrative; solicită o majorare a creditelor destinate FRONTEX în 2009, pentru a permite acesteia să își mențină angajamentele cu privire la misiunile permanente și neîntrerupte, în special la frontierele sudice ale Uniunii (Hera, Nautilus și Poseidon); |
| --- | --- |

44.

subliniază faptul că PPB menține majorarea creditelor votată în 2008 pentru Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operaționale la Frontierele Externe (FRONTEX), dar constată, cu o oarecare îngrijorare, că subvenția a fost reechilibrată prin transferarea a 5,7 milioane EUR de la cheltuielile operaționale la cele administrative; solicită o majorare a creditelor destinate FRONTEX în 2009, pentru a permite acesteia să își mențină angajamentele cu privire la misiunile permanente și neîntrerupte, în special la frontierele sudice ale Uniunii (Hera, Nautilus și Poseidon);

| 45. | subliniază faptul că un pact european privind politica în domeniul imigrării ar trebui să includă aspecte legate de abordarea imigrării ilegale, gestionarea imigrării legale, integrarea cetățenilor din țări terțe și consolidarea protecției frontierelor, luând în considerare pe deplin principiul solidarității și nivelul cel mai ridicat de protecție a drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

45.

subliniază faptul că un pact european privind politica în domeniul imigrării ar trebui să includă aspecte legate de abordarea imigrării ilegale, gestionarea imigrării legale, integrarea cetățenilor din țări terțe și consolidarea protecției frontierelor, luând în considerare pe deplin principiul solidarității și nivelul cel mai ridicat de protecție a drepturilor fundamentale;

Subrubrica 3b

| 46. | remarcă faptul că creditele de angajament din PPB aferente subrubricii „Cetățenie” se ridică la un total de 628,7 milioane EUR, ceea ce reprezintă o creștere de 1,0 % în cazul în care creditele pentru 2008 sunt luate în considerare după deducerea creditelor aferente Fondului de solidaritate și Facilității de tranziție pentru Bulgaria și România; marja disponibilă este de 22 milioane EUR, creditele de plată crescând cu 0,7 % până la 699 milioane EUR; |
| --- | --- |

46.

remarcă faptul că creditele de angajament din PPB aferente subrubricii „Cetățenie” se ridică la un total de 628,7 milioane EUR, ceea ce reprezintă o creștere de 1,0 % în cazul în care creditele pentru 2008 sunt luate în considerare după deducerea creditelor aferente Fondului de solidaritate și Facilității de tranziție pentru Bulgaria și România; marja disponibilă este de 22 milioane EUR, creditele de plată crescând cu 0,7 % până la 699 milioane EUR;

| 47. | regretă faptul că marja redusă, de 22 milioane EUR, disponibilă la această subrubrică oferă puține posibilități pentru proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare; |
| --- | --- |

47.

regretă faptul că marja redusă, de 22 milioane EUR, disponibilă la această subrubrică oferă puține posibilități pentru proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare;

| 48. | atrage atenția asupra necesității de a spori eficiența și de a ameliora coordonarea intervențiilor UE în domeniul protecției civile, prin metode precum dezvoltarea unor metodologii comune la nivelul UE în materie de protecție civilă, aplicate de statele membre, dezvoltarea unor sisteme de avertizare rapidă și prevenire și ameliorarea facilității de transport al ajutorului în domeniul protecției civile, pentru a spori nivelul de pregătire în vederea protejării cetățenilor UE; |
| --- | --- |

48.

atrage atenția asupra necesității de a spori eficiența și de a ameliora coordonarea intervențiilor UE în domeniul protecției civile, prin metode precum dezvoltarea unor metodologii comune la nivelul UE în materie de protecție civilă, aplicate de statele membre, dezvoltarea unor sisteme de avertizare rapidă și prevenire și ameliorarea facilității de transport al ajutorului în domeniul protecției civile, pentru a spori nivelul de pregătire în vederea protejării cetățenilor UE;

| 49. | deplânge faptul că majorarea propusă de Comisie în cadrul acestei subrubrici, care include politici vitale cu impact direct asupra vieții de zi cu zi a cetățenilor europeni, este cu mult mai mică decât creșterea medie a creditelor de angajamente, de 3,1 %; regretă, în special, faptul că acțiunile importante pentru o Europă a cetățenilor beneficiază de creșterea cea mai redusă sau chiar au pierdut din finanțare, comparativ cu 2008; |
| --- | --- |

49.

deplânge faptul că majorarea propusă de Comisie în cadrul acestei subrubrici, care include politici vitale cu impact direct asupra vieții de zi cu zi a cetățenilor europeni, este cu mult mai mică decât creșterea medie a creditelor de angajamente, de 3,1 %; regretă, în special, faptul că acțiunile importante pentru o Europă a cetățenilor beneficiază de creșterea cea mai redusă sau chiar au pierdut din finanțare, comparativ cu 2008;

| 50. | își exprimă îngrijorarea cu privire la reducerile propuse de Comisie pentru câteva linii bugetare din care sunt finanțate activități de comunicare, în special în contextul sarcinilor și noilor provocări din acest domeniu care vor apărea în 2009, cum ar fi alegerile europene sau posibila intrare în vigoare a Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

50.

își exprimă îngrijorarea cu privire la reducerile propuse de Comisie pentru câteva linii bugetare din care sunt finanțate activități de comunicare, în special în contextul sarcinilor și noilor provocări din acest domeniu care vor apărea în 2009, cum ar fi alegerile europene sau posibila intrare în vigoare a Tratatului de la Lisabona;

| 51. | consideră că obiectivul principal al politicii de comunicare și de informare este de a informa cetățenii europeni cu privire la acțiunile și programele realizate de UE, precum și cu privire la îmbunătățirile înregistrate în ultimii ani; |
| --- | --- |

51.

consideră că obiectivul principal al politicii de comunicare și de informare este de a informa cetățenii europeni cu privire la acțiunile și programele realizate de UE, precum și cu privire la îmbunătățirile înregistrate în ultimii ani;

| 52. | reamintește că toate instituțiile au dreptul de a pune în aplicare politica de comunicare în contextul autonomiei lor instituționale, în conformitate cu articolul 49 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (4) (regulamentul financiar), în limitele unui cadru comun și cu un anumit nivel de armonizare a prezentării, care ar trebui să permită elaborarea unei „mărci a UE”, ușor de recunoscut și care să fie utilizată în cadrul tuturor măsurilor de comunicare; |
| --- | --- |

52.

reamintește că toate instituțiile au dreptul de a pune în aplicare politica de comunicare în contextul autonomiei lor instituționale, în conformitate cu articolul 49 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (4) (regulamentul financiar), în limitele unui cadru comun și cu un anumit nivel de armonizare a prezentării, care ar trebui să permită elaborarea unei „mărci a UE”, ușor de recunoscut și care să fie utilizată în cadrul tuturor măsurilor de comunicare;

| 53. | recunoaște nevoia de coordonare a diferitelor politici de comunicare puse în aplicare de instituții în cadrul Grupului interinstituțional privind informarea și comunicarea; reamintește că Parlamentul a inclus de mai mult timp comunicarea printre prioritățile sale; consideră că rolul cheie al Parlamentului în acest proces este vital și garantează continuitatea și eficiența politicii de comunicare, în special în ceea ce privește alegerile europene care urmează să aibă loc; subliniază, în acest context, faptul că ar trebui ameliorată informarea cetățenilor în ceea ce privește drepturile acestora care decurg din aplicarea legislației UE; |
| --- | --- |

53.

recunoaște nevoia de coordonare a diferitelor politici de comunicare puse în aplicare de instituții în cadrul Grupului interinstituțional privind informarea și comunicarea; reamintește că Parlamentul a inclus de mai mult timp comunicarea printre prioritățile sale; consideră că rolul cheie al Parlamentului în acest proces este vital și garantează continuitatea și eficiența politicii de comunicare, în special în ceea ce privește alegerile europene care urmează să aibă loc; subliniază, în acest context, faptul că ar trebui ameliorată informarea cetățenilor în ceea ce privește drepturile acestora care decurg din aplicarea legislației UE;

Rubrica 4

| 54. | constată că angajamentele din PPB aferente rubricii „UE ca actor mondial” au fost majorate cu 1,8 %, până la 7 440,4 milioane EUR, cu o marjă disponibilă de 243,6 milioane EUR; plățile scad cu 6,6 %, până la 7 579,5 milioane EUR; |
| --- | --- |

54.

constată că angajamentele din PPB aferente rubricii „UE ca actor mondial” au fost majorate cu 1,8 %, până la 7 440,4 milioane EUR, cu o marjă disponibilă de 243,6 milioane EUR; plățile scad cu 6,6 %, până la 7 579,5 milioane EUR;

| 55. | observă că această majorare de 1,8 % este mai mică decât creșterea medie globală de 3,1 % pentru bugetul general al UE; consideră că acest lucru este un semnal îngrijorător că rubrica 4 constituie în mod tradițional unul dintre domeniile cele mai dificile din bugetul UE; |
| --- | --- |

55.

observă că această majorare de 1,8 % este mai mică decât creșterea medie globală de 3,1 % pentru bugetul general al UE; consideră că acest lucru este un semnal îngrijorător că rubrica 4 constituie în mod tradițional unul dintre domeniile cele mai dificile din bugetul UE;

| 56. | este profund îngrijorat de subfinanțarea rubricii 4 și condamnă cu fermitate abordarea bugetară vagă pe care a ales-o Comisia și care nu ia deloc în considerare nevoile reale care pot fi prevăzute în acest domeniu; remarcă faptul că, în consecință, marja actuală de 243,6 milioane EUR pare a fi, mai degrabă, o cifră arbitrară; consideră că această problemă nu poate fi soluționată decât printr-o revizuire cuprinzătoare a CFM, care să conducă, la rubrica 4, la majorarea plafonului pentru perioada 2019-2013; |
| --- | --- |

56.

este profund îngrijorat de subfinanțarea rubricii 4 și condamnă cu fermitate abordarea bugetară vagă pe care a ales-o Comisia și care nu ia deloc în considerare nevoile reale care pot fi prevăzute în acest domeniu; remarcă faptul că, în consecință, marja actuală de 243,6 milioane EUR pare a fi, mai degrabă, o cifră arbitrară; consideră că această problemă nu poate fi soluționată decât printr-o revizuire cuprinzătoare a CFM, care să conducă, la rubrica 4, la majorarea plafonului pentru perioada 2019-2013;

| 57. | subliniază faptul că, înainte de prezentarea PPB, Parlamentul a solicitat în rezoluția sa din 24 aprilie 2008, menționată anterior, o imagine realistă a tuturor nevoilor bugetare, în special în ceea ce privește rubrica 4 din CFM; nu consideră că PPB urmează principiul bunei gestiuni financiare în privința acestei rubrici; |
| --- | --- |

57.

subliniază faptul că, înainte de prezentarea PPB, Parlamentul a solicitat în rezoluția sa din 24 aprilie 2008, menționată anterior, o imagine realistă a tuturor nevoilor bugetare, în special în ceea ce privește rubrica 4 din CFM; nu consideră că PPB urmează principiul bunei gestiuni financiare în privința acestei rubrici;

| 58. | constată, prin urmare, cu îngrijorare, că Comisia a declarat deja, în această etapă timpurie a procedurii bugetare, că creditele pentru Kosovo, Orientul Mijlociu, ajutorul alimentar și asistența macro-financiară nu vor fi cu siguranță suficiente pentru a respecta angajamentele mondiale asumate de UE, cu atât mai puțin nevoile suplimentare preconizate: PPB propune, de exemplu, 161 milioane EUR în credite de angajament și 100 milioane EUR în credite de plată pentru asistența acordată Palestinei și procesului de pace, cu toate că sumele votate pentru bugetul 2008 se ridicau la 300 milioane EUR și, respectiv, 200 milioane EUR, iar după mai multe transferuri, creditele de plată au ajuns, în prezent, la 350 de milioane EUR; în ceea ce privește Kosovo, creditele pentru misiunea EULEX scad cu 15,7 % în cadrul Politicii Externe și de Securitate Comune (PESC); consideră acest lucru inacceptabil și solicită o nouă abordare a cheltuielilor pentru Palestina și Kosovo; având în vedere decizia de a majora substanțial numărul inițial de experți din cadrul Misiunii de Poliție a Uniunii Europene (EUPOL) din Afganistan, consideră că dificultățile financiare sunt previzibile încă din acest stadiu; |
| --- | --- |

58.

constată, prin urmare, cu îngrijorare, că Comisia a declarat deja, în această etapă timpurie a procedurii bugetare, că creditele pentru Kosovo, Orientul Mijlociu, ajutorul alimentar și asistența macro-financiară nu vor fi cu siguranță suficiente pentru a respecta angajamentele mondiale asumate de UE, cu atât mai puțin nevoile suplimentare preconizate: PPB propune, de exemplu, 161 milioane EUR în credite de angajament și 100 milioane EUR în credite de plată pentru asistența acordată Palestinei și procesului de pace, cu toate că sumele votate pentru bugetul 2008 se ridicau la 300 milioane EUR și, respectiv, 200 milioane EUR, iar după mai multe transferuri, creditele de plată au ajuns, în prezent, la 350 de milioane EUR; în ceea ce privește Kosovo, creditele pentru misiunea EULEX scad cu 15,7 % în cadrul Politicii Externe și de Securitate Comune (PESC); consideră acest lucru inacceptabil și solicită o nouă abordare a cheltuielilor pentru Palestina și Kosovo; având în vedere decizia de a majora substanțial numărul inițial de experți din cadrul Misiunii de Poliție a Uniunii Europene (EUPOL) din Afganistan, consideră că dificultățile financiare sunt previzibile încă din acest stadiu;

| 59. | își reafirmă sprijinul față de punerea în aplicare a unei politici europene de vecinătate (PEV) mai profunde și diferențiate; subliniază nevoia ca Instrumentul European de Vecinătate și Parteneriat (IEVP) să dispună de un pachet financiar adecvat care să reflecte angajamentul UE față de vecinii săi din estul și sudul Europei; constată creșterea modestă a creditelor prevăzute pentru 2009 și accentuează faptul că inițiativa recentă „Procesul de la Barcelona: Uniunea Mediteraneană” nu trebuie nici să pună piedici eforturilor vizând echilibrarea creditelor de angajament pentru vecinii din estul și sudul Europei, nici să amplifice, sub nicio formă, tensiunile bugetare din cadrul IEVP; |
| --- | --- |

59.

își reafirmă sprijinul față de punerea în aplicare a unei politici europene de vecinătate (PEV) mai profunde și diferențiate; subliniază nevoia ca Instrumentul European de Vecinătate și Parteneriat (IEVP) să dispună de un pachet financiar adecvat care să reflecte angajamentul UE față de vecinii săi din estul și sudul Europei; constată creșterea modestă a creditelor prevăzute pentru 2009 și accentuează faptul că inițiativa recentă „Procesul de la Barcelona: Uniunea Mediteraneană” nu trebuie nici să pună piedici eforturilor vizând echilibrarea creditelor de angajament pentru vecinii din estul și sudul Europei, nici să amplifice, sub nicio formă, tensiunile bugetare din cadrul IEVP;

| 60. | deplânge faptul că nu au fost prezentate nici soluții bugetare, nici indicii privind astfel de soluții pentru finanțarea acestor nevoi suplimentare; solicită din nou clarificări urgente privind nevoile totale din cadrul rubricii 4, inclusiv pentru capitolul PESC; |
| --- | --- |

60.

deplânge faptul că nu au fost prezentate nici soluții bugetare, nici indicii privind astfel de soluții pentru finanțarea acestor nevoi suplimentare; solicită din nou clarificări urgente privind nevoile totale din cadrul rubricii 4, inclusiv pentru capitolul PESC;

| 61. | își reiterează convingerea că nici Instrumentul de flexibilitate, nici Rezerva pentru ajutorul de urgență (244 milioane EUR) nu trebuie deturnate sau utilizate necorespunzător pentru finanțarea unor politici sau activități ale UE care au fost planificate de mult timp și este foarte hotărât ca în cursul procedurii bugetare să susțină acest principiu; |
| --- | --- |

61.

își reiterează convingerea că nici Instrumentul de flexibilitate, nici Rezerva pentru ajutorul de urgență (244 milioane EUR) nu trebuie deturnate sau utilizate necorespunzător pentru finanțarea unor politici sau activități ale UE care au fost planificate de mult timp și este foarte hotărât ca în cursul procedurii bugetare să susțină acest principiu;

| 62. | relevă cu preocupare criza alimentară mondială din ce în ce mai accentuată și efectele schimbărilor climatice și subliniază necesitatea ca UE să fie capabilă să își îndeplinească angajamentele în ceea ce privește furnizarea de ajutor alimentar și reacția în caz de catastrofă pentru țările în curs de dezvoltare; remarcă cu o profundă îngrijorare că în PPB 2009 ajutorul alimentar beneficiază de o creștere de doar 6,8 milioane EUR comparativ cu 2008 (+3 %) și că, până la sfârșitul lui aprilie 2008, Comisia a solicitat deja un transfer de 60 milioane EUR pentru acoperirea costurilor suplimentare aferente ajutorului alimentar în 2008 (o creștere de 26,88 % a creditelor de angajament); în acest scop, solicită alocarea, în 2009, a unor resurse suplimentare, prin toate mijloacele bugetare disponibile; |
| --- | --- |

62.

relevă cu preocupare criza alimentară mondială din ce în ce mai accentuată și efectele schimbărilor climatice și subliniază necesitatea ca UE să fie capabilă să își îndeplinească angajamentele în ceea ce privește furnizarea de ajutor alimentar și reacția în caz de catastrofă pentru țările în curs de dezvoltare; remarcă cu o profundă îngrijorare că în PPB 2009 ajutorul alimentar beneficiază de o creștere de doar 6,8 milioane EUR comparativ cu 2008 (+3 %) și că, până la sfârșitul lui aprilie 2008, Comisia a solicitat deja un transfer de 60 milioane EUR pentru acoperirea costurilor suplimentare aferente ajutorului alimentar în 2008 (o creștere de 26,88 % a creditelor de angajament); în acest scop, solicită alocarea, în 2009, a unor resurse suplimentare, prin toate mijloacele bugetare disponibile;

| 63. | salută majorarea creditelor prevăzute pentru țările din Balcanii de Vest în baza componentei pentru înființarea instituțiilor din cadrul instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA), în special intenția Comisiei de a prevedea mai multe burse suplimentare și de a majora finanțarea pentru dialogul din cadrul societății civile; solicită Comisiei să sprijine agenda socială pentru Balcani; |
| --- | --- |

63.

salută majorarea creditelor prevăzute pentru țările din Balcanii de Vest în baza componentei pentru înființarea instituțiilor din cadrul instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA), în special intenția Comisiei de a prevedea mai multe burse suplimentare și de a majora finanțarea pentru dialogul din cadrul societății civile; solicită Comisiei să sprijine agenda socială pentru Balcani;

| 64. | subliniază faptul că fondurile noi destinate „Ajutorului pentru comerț” ar trebui să completeze ajutorul pentru dezvoltare existent în prezent și că noile promisiuni privind ajutorul pentru comerț nu ar trebui să conducă la o redistribuire a resurselor rezervate deja altor inițiative de dezvoltare; reiterează solicitarea adresată Comisiei de a oferi informații asupra originii sumei de 1 000 milioane EUR promise; |
| --- | --- |

64.

subliniază faptul că fondurile noi destinate „Ajutorului pentru comerț” ar trebui să completeze ajutorul pentru dezvoltare existent în prezent și că noile promisiuni privind ajutorul pentru comerț nu ar trebui să conducă la o redistribuire a resurselor rezervate deja altor inițiative de dezvoltare; reiterează solicitarea adresată Comisiei de a oferi informații asupra originii sumei de 1 000 milioane EUR promise;

| 65. | salută inițiativele Comisiei de a crea o Alianță mondială împotriva schimbărilor climatice și un Fond mondial pentru eficiență energetică și energie regenerabilă ca pași importanți în acordarea de sprijin țărilor în curs de dezvoltare pentru a se adapta la schimbările climatice și a limita efectele acestora; subliniază, totuși, că fondurile care au fost alocate până în prezent sunt insuficiente; solicită sporirea finanțării imediate a acestor inițiative în bugetul 2009, în plus față de angajamentele pentru dezvoltare prevăzute; subliniază, de asemenea, importanța consolidării acestor inițiative prin asigurarea unor fonduri suplimentare pe termen lung; |
| --- | --- |

65.

salută inițiativele Comisiei de a crea o Alianță mondială împotriva schimbărilor climatice și un Fond mondial pentru eficiență energetică și energie regenerabilă ca pași importanți în acordarea de sprijin țărilor în curs de dezvoltare pentru a se adapta la schimbările climatice și a limita efectele acestora; subliniază, totuși, că fondurile care au fost alocate până în prezent sunt insuficiente; solicită sporirea finanțării imediate a acestor inițiative în bugetul 2009, în plus față de angajamentele pentru dezvoltare prevăzute; subliniază, de asemenea, importanța consolidării acestor inițiative prin asigurarea unor fonduri suplimentare pe termen lung;

| 66. | ia act de faptul că Fondul de garantare a împrumuturilor este inclus în PPB 2009 cu o sumă de 92,46 milioane EUR, spre deosebire de planificarea inițială care prevedea 200 milioane EUR pentru finanțarea sa; atrage atenția asupra faptului că o parte importantă din marja disponibilă în PPB 2009, reprezentând 107,54 milioane EUR din totalul de 243,6 milioane EUR, este artificială, fiind rezultatul acestei manevre; subliniază, cu profundă îngrijorare, că este foarte probabil să fie nevoie ca aceste „economii” realizate la finanțarea Fondului de garantare în 2009 să fie compensate prin cheltuieli mai mari în exercițiile ulterioare, ceea ce va face ca marjele disponibile la rubrica 4 să fie mai mici decât cele prevăzute în prezent; |
| --- | --- |

66.

ia act de faptul că Fondul de garantare a împrumuturilor este inclus în PPB 2009 cu o sumă de 92,46 milioane EUR, spre deosebire de planificarea inițială care prevedea 200 milioane EUR pentru finanțarea sa; atrage atenția asupra faptului că o parte importantă din marja disponibilă în PPB 2009, reprezentând 107,54 milioane EUR din totalul de 243,6 milioane EUR, este artificială, fiind rezultatul acestei manevre; subliniază, cu profundă îngrijorare, că este foarte probabil să fie nevoie ca aceste „economii” realizate la finanțarea Fondului de garantare în 2009 să fie compensate prin cheltuieli mai mari în exercițiile ulterioare, ceea ce va face ca marjele disponibile la rubrica 4 să fie mai mici decât cele prevăzute în prezent;

| 67. | subliniază faptul că, deoarece structura instituțională aferentă Înaltului Reprezentant, Președintelui Consiliului European și Serviciului european pentru acțiune externă nu este încă stabilită, creditele bugetare necesare ar trebui puse la dispoziție în mod treptat, pe măsură ce domeniul de acțiune și rolul noilor structuri organizaționale devin mai clare; subliniază că nici schimbările instituționale, nici noile dispoziții privind Politica de Securitate și Apărare Comună (PSAC) nu ar trebui să exercite presiuni suplimentare asupra nivelului actual al creditelor de angajament de la rubrica 4; |
| --- | --- |

67.

subliniază faptul că, deoarece structura instituțională aferentă Înaltului Reprezentant, Președintelui Consiliului European și Serviciului european pentru acțiune externă nu este încă stabilită, creditele bugetare necesare ar trebui puse la dispoziție în mod treptat, pe măsură ce domeniul de acțiune și rolul noilor structuri organizaționale devin mai clare; subliniază că nici schimbările instituționale, nici noile dispoziții privind Politica de Securitate și Apărare Comună (PSAC) nu ar trebui să exercite presiuni suplimentare asupra nivelului actual al creditelor de angajament de la rubrica 4;

| 68. | subliniază importanța politică a proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare adoptate de autoritatea bugetară în cadrul rubricii 4; solicită o aplicare proactivă și la timp a acestora de către Comisie, utilizând integral creditele alocate; |
| --- | --- |

68.

subliniază importanța politică a proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare adoptate de autoritatea bugetară în cadrul rubricii 4; solicită o aplicare proactivă și la timp a acestora de către Comisie, utilizând integral creditele alocate;

Rubrica 5

| 69. | constată că cheltuielile administrative propuse cresc cu 5 % comparativ cu 2008, ridicându-se acum la o valoare totală de 7 647,9 milioane EUR, față de 7 281,5 milioane EUR în 2008, fiind disponibilă doar o marjă foarte redusă, de 129,1 milioane EUR (reprezentând cca. 1,7 % din cheltuieli), sub plafonul prevăzut în CFM; |
| --- | --- |

69.

constată că cheltuielile administrative propuse cresc cu 5 % comparativ cu 2008, ridicându-se acum la o valoare totală de 7 647,9 milioane EUR, față de 7 281,5 milioane EUR în 2008, fiind disponibilă doar o marjă foarte redusă, de 129,1 milioane EUR (reprezentând cca. 1,7 % din cheltuieli), sub plafonul prevăzut în CFM;

| 70. | salută faptul că noile posturi solicitate de Comisie vizează doar tranșa finală, deja anunțată, de 250 de posturi pentru „UE-2”, dar remarcă faptul că creșterea propusă pentru cheltuielile administrative este totuși mai mare decât creșterea medie a bugetului general; recunoaște faptul că această creștere ar putea fi determinată, în mare măsură, de indexarea salariilor și a costurilor cu pensiile și, într-o anumită măsură, de politica imobiliară; atrage atenția asupra faptului că, în cazul în care Tratatul de la Lisabona intră în vigoare, ar putea fi necesare noi modificări pe durata exercițiului financiar 2009; este hotărât, în acest sens, să analizeze cheltuielile administrative într-un context interinstituțional pentru a identifica necesitățile instituțiilor în anul 2009 și în perioada următoare; |
| --- | --- |

70.

salută faptul că noile posturi solicitate de Comisie vizează doar tranșa finală, deja anunțată, de 250 de posturi pentru „UE-2”, dar remarcă faptul că creșterea propusă pentru cheltuielile administrative este totuși mai mare decât creșterea medie a bugetului general; recunoaște faptul că această creștere ar putea fi determinată, în mare măsură, de indexarea salariilor și a costurilor cu pensiile și, într-o anumită măsură, de politica imobiliară; atrage atenția asupra faptului că, în cazul în care Tratatul de la Lisabona intră în vigoare, ar putea fi necesare noi modificări pe durata exercițiului financiar 2009; este hotărât, în acest sens, să analizeze cheltuielile administrative într-un context interinstituțional pentru a identifica necesitățile instituțiilor în anul 2009 și în perioada următoare;

| 71. | consideră, în ciuda creșterii volumului de informații primite și a concluziilor preliminare ale Comisiei conform cărora agențiile executive sporesc calitatea programelor UE, că diverse consecințe financiare/administrative asupra rubricii 5 necesită clarificări suplimentare; este uimit, de exemplu, de faptul că înființarea în viitor a echivalentului a 947 de posturi în cele două agenții de cercetare (conform afirmațiilor din raportul elaborat ca urmare a evaluării) va conduce la eliberarea a doar 117 posturi din departamentele Comisiei în aceeași perioadă; |
| --- | --- |

71.

consideră, în ciuda creșterii volumului de informații primite și a concluziilor preliminare ale Comisiei conform cărora agențiile executive sporesc calitatea programelor UE, că diverse consecințe financiare/administrative asupra rubricii 5 necesită clarificări suplimentare; este uimit, de exemplu, de faptul că înființarea în viitor a echivalentului a 947 de posturi în cele două agenții de cercetare (conform afirmațiilor din raportul elaborat ca urmare a evaluării) va conduce la eliberarea a doar 117 posturi din departamentele Comisiei în aceeași perioadă;

| 72. | constată cu îngrijorare că, în general, tendința Comisiei de a prefera externalizarea, precum și cele mai recente modificări ale Statutului funcționarilor au condus la o situație în care un număr tot mai mare de membri ai personalului Uniunii Europene nu figurează în schemele de personal ale instituțiilor, adoptate de autoritatea bugetară, iar salariul lor nu este plătit în cadrul rubricii 5 din CFM; regretă profund această lipsă de transparență, care se manifestă și în ceea ce privește angajarea experților naționali; solicită desfășurarea unei discuții publice și cuprinzătoare cu privire la viitorul guvernării europene la care să participe toate părțile interesate; |
| --- | --- |

72.

constată cu îngrijorare că, în general, tendința Comisiei de a prefera externalizarea, precum și cele mai recente modificări ale Statutului funcționarilor au condus la o situație în care un număr tot mai mare de membri ai personalului Uniunii Europene nu figurează în schemele de personal ale instituțiilor, adoptate de autoritatea bugetară, iar salariul lor nu este plătit în cadrul rubricii 5 din CFM; regretă profund această lipsă de transparență, care se manifestă și în ceea ce privește angajarea experților naționali; solicită desfășurarea unei discuții publice și cuprinzătoare cu privire la viitorul guvernării europene la care să participe toate părțile interesate;

| 73. | salută urmările recente ale raportului din 2007 de evaluare a personalului care au intervenit ca răspuns la amendamentele sale bugetare la bugetul 2008; intenționează să analizeze acest document cu atenție cu scopul de a trage concluzii pentru bugetul 2009; |
| --- | --- |

73.

salută urmările recente ale raportului din 2007 de evaluare a personalului care au intervenit ca răspuns la amendamentele sale bugetare la bugetul 2008; intenționează să analizeze acest document cu atenție cu scopul de a trage concluzii pentru bugetul 2009;

| 74. | întreabă Comisia ce măsuri sunt luate pentru atingerea obiectivului de a reduce sarcinile administrative din UE cu 25 % până în 2012 și dacă principiul ghișeului unic este realizabil în viitor pentru a reduce birocrația; |
| --- | --- |

74.

întreabă Comisia ce măsuri sunt luate pentru atingerea obiectivului de a reduce sarcinile administrative din UE cu 25 % până în 2012 și dacă principiul ghișeului unic este realizabil în viitor pentru a reduce birocrația;

| 75. | intenționează să examineze creditele administrative și necesarul de personal ale celorlalte instituții cu scopul de a intensifica creșterile de eficiență, inclusiv prin redistribuiri ale personalului conform priorităților identificate, ori de câte ori este posibil; remarcă că creșterea medie propusă pentru celelalte instituții se ridică la 4,8 %, de la 2 673,8 milioane EUR la 2 803,2 milioane EUR, situându-se puțin sub rata de creștere propusă de Comisie; |
| --- | --- |

75.

intenționează să examineze creditele administrative și necesarul de personal ale celorlalte instituții cu scopul de a intensifica creșterile de eficiență, inclusiv prin redistribuiri ale personalului conform priorităților identificate, ori de câte ori este posibil; remarcă că creșterea medie propusă pentru celelalte instituții se ridică la 4,8 %, de la 2 673,8 milioane EUR la 2 803,2 milioane EUR, situându-se puțin sub rata de creștere propusă de Comisie;

Rubrica 6

| 76. | remarcă faptul că în 2009, ultimul al de compensare bugetară pentru Bulgaria și România, angajamentele și plățile sunt stabilite la 209,1 milioane EUR, ceea ce reprezintă o creștere de 1,2 % față de 2008; rămâne astfel disponibilă o marjă de 0,9 milioane EUR; |
| --- | --- |

76.

remarcă faptul că în 2009, ultimul al de compensare bugetară pentru Bulgaria și România, angajamentele și plățile sunt stabilite la 209,1 milioane EUR, ceea ce reprezintă o creștere de 1,2 % față de 2008; rămâne astfel disponibilă o marjă de 0,9 milioane EUR;

Proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare

| 77. | regretă faptul că PPB al Comisiei nu include, ca principiu general, angajamente pentru proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare, ceea ce înseamnă că acestea trebuie să fie finanțate din marjele rubricilor relevante din CFM; își exprimă uimirea că există câteva excepții de la această regulă generală, întrucât un număr mic de proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare, de care Comisia pare a fi interesată, sunt deja incluse în PPB având alocate credite de angajament; |
| --- | --- |

77.

regretă faptul că PPB al Comisiei nu include, ca principiu general, angajamente pentru proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare, ceea ce înseamnă că acestea trebuie să fie finanțate din marjele rubricilor relevante din CFM; își exprimă uimirea că există câteva excepții de la această regulă generală, întrucât un număr mic de proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare, de care Comisia pare a fi interesată, sunt deja incluse în PPB având alocate credite de angajament;

| 78. | reamintește obligația pe care Comisia o are în temeiul punctului 46 litera (a) din AII de a furniza, pentru acțiunile anuale, estimări multianuale și de a preciza marjele disponibile în limita plafoanelor autorizate; |
| --- | --- |

78.

reamintește obligația pe care Comisia o are în temeiul punctului 46 litera (a) din AII de a furniza, pentru acțiunile anuale, estimări multianuale și de a preciza marjele disponibile în limita plafoanelor autorizate;

| 79. | subliniază faptul că AII prevede pentru proiectele-pilot un cuantum total de maximum 40 milioane EUR pentru orice exercițiu bugetar, iar pentru acțiunile pregătitoare un cuantum total de maximum 100 milioane EUR, din care maximum 50 milioane EUR pot fi alocate unor acțiuni pregătitoare noi; |
| --- | --- |

79.

subliniază faptul că AII prevede pentru proiectele-pilot un cuantum total de maximum 40 milioane EUR pentru orice exercițiu bugetar, iar pentru acțiunile pregătitoare un cuantum total de maximum 100 milioane EUR, din care maximum 50 milioane EUR pot fi alocate unor acțiuni pregătitoare noi;

| 80. | își confirmă hotărârea, deja manifestată în rezoluția sa din 24 aprilie 2008, menționată anterior, de a utiliza integral sumele anuale prevăzute în AII pentru proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare, dacă numărul și volumul proiectelor-pilot și ale acțiunilor pregătitoare propuse impun acest lucru, deoarece consideră că acestea constituie un instrument indispensabil Parlamentului pentru a deschide calea pentru noi politici în interesul cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

80.

își confirmă hotărârea, deja manifestată în rezoluția sa din 24 aprilie 2008, menționată anterior, de a utiliza integral sumele anuale prevăzute în AII pentru proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare, dacă numărul și volumul proiectelor-pilot și ale acțiunilor pregătitoare propuse impun acest lucru, deoarece consideră că acestea constituie un instrument indispensabil Parlamentului pentru a deschide calea pentru noi politici în interesul cetățenilor europeni;

| 81. | reamintește că, pentru exercițiul bugetar 2008, Parlamentul a adoptat proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare în valoare de 107,32 milioane EUR în credite de angajament; subrubrica 1a a inclus proiecte și acțiuni în valoare de 38 milioane EUR, rubrica 2 în valoare de 25,15 milioane EUR, subrubrica 3a în valoare de 3 milioane EUR, subrubrica 3b în valoare de 9,5 milioane EUR, iar rubrica 4 în valoare de 31,67 milioane EUR; |
| --- | --- |

81.

reamintește că, pentru exercițiul bugetar 2008, Parlamentul a adoptat proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare în valoare de 107,32 milioane EUR în credite de angajament; subrubrica 1a a inclus proiecte și acțiuni în valoare de 38 milioane EUR, rubrica 2 în valoare de 25,15 milioane EUR, subrubrica 3a în valoare de 3 milioane EUR, subrubrica 3b în valoare de 9,5 milioane EUR, iar rubrica 4 în valoare de 31,67 milioane EUR;

| 82. | subliniază faptul că, în cazul în care Parlamentul decide în favoarea unui nivel similar de finanțare pentru proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare în 2009, ar fi utilizate aproape jumătate din marjele disponibile la rubricile 1a și 3b, deși nivelul cheltuielilor din 2008 aferente proiectelor-pilot și acțiunilor pregătitoare nici măcar nu a atins cuantumurile maxime prevăzute de AII; |
| --- | --- |

82.

subliniază faptul că, în cazul în care Parlamentul decide în favoarea unui nivel similar de finanțare pentru proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare în 2009, ar fi utilizate aproape jumătate din marjele disponibile la rubricile 1a și 3b, deși nivelul cheltuielilor din 2008 aferente proiectelor-pilot și acțiunilor pregătitoare nici măcar nu a atins cuantumurile maxime prevăzute de AII;

| 83. | își declară disponibilitatea de a prezenta Comisiei, înainte de vacanța parlamentară de vară, o primă listă provizorie a intențiilor sale în ceea ce privește proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare pentru procedura bugetară 2009, în conformitate cu partea D din anexa II la AII, pentru a facilita elaborarea unui pachet final echilibrat și coerent; relevă că această listă nu împiedică prezentarea oricăror altor propuneri sau modificări ale proiectelor-pilot și ale acțiunilor pregătitoare de către deputații europeni, comisiile specializate și grupurile politice în prima lectură, la toamnă; insistă că, pentru acest exercițiu, toate rubricile și subrubricile bugetului trebuie să dispună de marje suficiente; |
| --- | --- |

83.

își declară disponibilitatea de a prezenta Comisiei, înainte de vacanța parlamentară de vară, o primă listă provizorie a intențiilor sale în ceea ce privește proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare pentru procedura bugetară 2009, în conformitate cu partea D din anexa II la AII, pentru a facilita elaborarea unui pachet final echilibrat și coerent; relevă că această listă nu împiedică prezentarea oricăror altor propuneri sau modificări ale proiectelor-pilot și ale acțiunilor pregătitoare de către deputații europeni, comisiile specializate și grupurile politice în prima lectură, la toamnă; insistă că, pentru acest exercițiu, toate rubricile și subrubricile bugetului trebuie să dispună de marje suficiente;

| 84. | dorește să analizeze, împreună cu Comisia și Consiliul, modul în care se poate pune în practică solicitarea Parlamentului în ceea ce privește un trimis al UE privind drepturile femeii; |
| --- | --- |

84.

dorește să analizeze, împreună cu Comisia și Consiliul, modul în care se poate pune în practică solicitarea Parlamentului în ceea ce privește un trimis al UE privind drepturile femeii;

Agenții

| 85. | constată o creștere de 1,76 % a creditelor de angajament alocate în PPB agențiilor descentralizate, până la 563,9 milioane EUR, precum și o scădere de 6 milioane EUR (-1 %) a creditelor de plată; |
| --- | --- |

85.

constată o creștere de 1,76 % a creditelor de angajament alocate în PPB agențiilor descentralizate, până la 563,9 milioane EUR, precum și o scădere de 6 milioane EUR (-1 %) a creditelor de plată;

| 86. | atrage atenția asupra faptului că, în ciuda acestei creșteri generale reduse a angajamentelor aferente tuturor agențiilor, agențiile din cadrul subrubricii 1a înregistrează o scădere de 3,29 %, adică 8,9 milioane EUR, comparativ cu bugetul 2008, în conformitate cu decizia adoptată de autoritatea bugetară în cadrul concilierii din noiembrie 2008 de a aplica o reducere liniară de 50 milioane EUR în perioada 2009-2013 pentru a finanța proiectul Galileo; |
| --- | --- |

86.

atrage atenția asupra faptului că, în ciuda acestei creșteri generale reduse a angajamentelor aferente tuturor agențiilor, agențiile din cadrul subrubricii 1a înregistrează o scădere de 3,29 %, adică 8,9 milioane EUR, comparativ cu bugetul 2008, în conformitate cu decizia adoptată de autoritatea bugetară în cadrul concilierii din noiembrie 2008 de a aplica o reducere liniară de 50 milioane EUR în perioada 2009-2013 pentru a finanța proiectul Galileo;

| 87. | ia act de faptul că această reducere aplicată agențiilor de la subrubrica 1a nu a fost „lineară”, așa cum se anunțase în concluziile concilierii; intenționează să analizeze atent amploarea și defalcarea reducerilor bugetare; reamintește că decizia asupra acestor propuneri formulate de Comisie aparține autorității bugetare; |
| --- | --- |

87.

ia act de faptul că această reducere aplicată agențiilor de la subrubrica 1a nu a fost „lineară”, așa cum se anunțase în concluziile concilierii; intenționează să analizeze atent amploarea și defalcarea reducerilor bugetare; reamintește că decizia asupra acestor propuneri formulate de Comisie aparține autorității bugetare;

| 88. | va acorda o atenție deosebită executării bugetului de către agenții și va examina îndeaproape eventualele surplusuri pentru a se asigura că la elaborarea bugetelor agențiilor pentru 2009 se va ține cont de veniturile alocate; |
| --- | --- |

88.

va acorda o atenție deosebită executării bugetului de către agenții și va examina îndeaproape eventualele surplusuri pentru a se asigura că la elaborarea bugetelor agențiilor pentru 2009 se va ține cont de veniturile alocate;

| 89. | deplânge faptul că Comisia nu a prezentat încă autorității bugetare detalii privind modul în care își propune să finanțeze cele două noi agenții a căror înființare se discută în prezent, una dintre aceste agenții fiind inclusă în PPB pentru 2009 cu o mențiune simbolică „p.m.” și îndeamnă Comisia să furnizeze în mod clar informații suplimentare privind această chestiune cât mai curând posibil; a ajuns la concluzia că, ținând seama de marjele actuale, pentru finanțarea noilor organisme, care îndeplinesc într-o anumită măsură sarcini administrative, ar trebui examinate toate posibilitățile prevăzute de AII; reamintește faptul că, în conformitate cu punctul 47 din AII, este necesar acordul prealabil al autorității bugetare privind finanțarea oricărei agenții noi; |
| --- | --- |

89.

deplânge faptul că Comisia nu a prezentat încă autorității bugetare detalii privind modul în care își propune să finanțeze cele două noi agenții a căror înființare se discută în prezent, una dintre aceste agenții fiind inclusă în PPB pentru 2009 cu o mențiune simbolică „p.m.” și îndeamnă Comisia să furnizeze în mod clar informații suplimentare privind această chestiune cât mai curând posibil; a ajuns la concluzia că, ținând seama de marjele actuale, pentru finanțarea noilor organisme, care îndeplinesc într-o anumită măsură sarcini administrative, ar trebui examinate toate posibilitățile prevăzute de AII; reamintește faptul că, în conformitate cu punctul 47 din AII, este necesar acordul prealabil al autorității bugetare privind finanțarea oricărei agenții noi;

| 90. | subliniază din nou faptul că nivelul de finanțare a agențiilor descentralizate existente și viitoare va afecta direct marjele disponibile la rubricile din CFM; remarcă faptul că AII obligă Comisia să evalueze implicațiile bugetare pentru rubrica de cheltuieli în cauză atunci când face o propunere de creare a unei noi agenții descentralizate; va căuta să se asigure că funcționarea agențiilor descentralizate aduce valoare adăugată și servește intereselor cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

90.

subliniază din nou faptul că nivelul de finanțare a agențiilor descentralizate existente și viitoare va afecta direct marjele disponibile la rubricile din CFM; remarcă faptul că AII obligă Comisia să evalueze implicațiile bugetare pentru rubrica de cheltuieli în cauză atunci când face o propunere de creare a unei noi agenții descentralizate; va căuta să se asigure că funcționarea agențiilor descentralizate aduce valoare adăugată și servește intereselor cetățenilor europeni;

| 91. | salută intenția Comisiei de a stimula un dialog interinstituțional privind rolul tuturor organismelor definite la articolul 185 din regulamentul financiar și rolul lor în guvernarea europeană; reiterează importanța asigurării sistematice la nivel interinstituțional a aplicării procedurii prevăzute la punctul 47 din AII; |
| --- | --- |

91.

salută intenția Comisiei de a stimula un dialog interinstituțional privind rolul tuturor organismelor definite la articolul 185 din regulamentul financiar și rolul lor în guvernarea europeană; reiterează importanța asigurării sistematice la nivel interinstituțional a aplicării procedurii prevăzute la punctul 47 din AII;

Agenții executive și alte tendințe de externalizare

| 92. | ia act de faptul că orice nouă creștere a numărului de agenții executive și alte organisme ad hoc similare va fi finanțată din pachetul financiar al programului relevant; se declară prin urmare îngrijorat de faptul că orice creștere a numărului de agenții executive și alte organisme va reduce fondurile operaționale disponibile în cadrul pachetelor financiare ale programelor respective și va transfera finanțarea sarcinilor administrative de la rubrica 5 din CFM la rubricile operaționale; |
| --- | --- |

92.

ia act de faptul că orice nouă creștere a numărului de agenții executive și alte organisme ad hoc similare va fi finanțată din pachetul financiar al programului relevant; se declară prin urmare îngrijorat de faptul că orice creștere a numărului de agenții executive și alte organisme va reduce fondurile operaționale disponibile în cadrul pachetelor financiare ale programelor respective și va transfera finanțarea sarcinilor administrative de la rubrica 5 din CFM la rubricile operaționale;

| 93. | este îngrijorat de faptul că înființarea unor agenții executive și a altor organisme ad hoc ar putea duce la o creștere lipsită de transparență a numărului de funcționari și agenți contractuali ai UE, în special în cazul în care nu se procedează la reducerea și/sau redistribuirea adecvată a unor posturi din cadrul direcțiilor generale relevante ale Comisiei; recomandă respectarea Codului de conduită privind înființarea de agenții executive (Codul de conduită revizuit), în special în ceea ce privește controlul parlamentar asupra finanțării și dotării cu personal a agențiilor respective; |
| --- | --- |

93.

este îngrijorat de faptul că înființarea unor agenții executive și a altor organisme ad hoc ar putea duce la o creștere lipsită de transparență a numărului de funcționari și agenți contractuali ai UE, în special în cazul în care nu se procedează la reducerea și/sau redistribuirea adecvată a unor posturi din cadrul direcțiilor generale relevante ale Comisiei; recomandă respectarea Codului de conduită privind înființarea de agenții executive (Codul de conduită revizuit), în special în ceea ce privește controlul parlamentar asupra finanțării și dotării cu personal a agențiilor respective;

Concluzii și mandatul pentru conciliere

| 94. | consideră că următoarele aspecte prezintă un interes deosebit pentru concilierea bugetară care urmează să aibă loc în iulie 2008:






  — | nivelul adecvat al plăților; |
| --- | --- | --- |

94.

consideră că următoarele aspecte prezintă un interes deosebit pentru concilierea bugetară care urmează să aibă loc în iulie 2008:

—

nivelul adecvat al plăților;

| — | respectarea principiului bunei gestiuni financiare, în special în ceea ce privește redarea unei imagini realiste a nevoilor de la rubrica 4; |
| --- | --- |

—

respectarea principiului bunei gestiuni financiare, în special în ceea ce privește redarea unei imagini realiste a nevoilor de la rubrica 4;

| — | angajamentul Comisiei să prezinte, în ceea ce privește Fondul de solidaritate al UE și Fondul european pentru adaptare la globalizare, bugete rectificative al căror unic obiectiv să fie mobilizarea acestor fonduri pentru a permite să se evite orice întârziere în acordarea de ajutor financiar; |
| --- | --- |

—

angajamentul Comisiei să prezinte, în ceea ce privește Fondul de solidaritate al UE și Fondul european pentru adaptare la globalizare, bugete rectificative al căror unic obiectiv să fie mobilizarea acestor fonduri pentru a permite să se evite orice întârziere în acordarea de ajutor financiar;

| — | asigurarea unui răspuns adecvat la cerințele ajutorului alimentar și ale securității alimentare; |
| --- | --- |

—

asigurarea unui răspuns adecvat la cerințele ajutorului alimentar și ale securității alimentare;

| — | furnizarea, de către Consiliu, a unor informații cantitative referitoare la implicațiile financiare ale concluziilor Președinției menționate anterior, în conformitate cu dispozițiile stabilite de regulamentul financiar, în special la articolul 28 din acesta; se declară dispus să participe la negocieri, apelând inclusiv la toate instrumentele prevăzute de AII; |
| --- | --- |

—

furnizarea, de către Consiliu, a unor informații cantitative referitoare la implicațiile financiare ale concluziilor Președinției menționate anterior, în conformitate cu dispozițiile stabilite de regulamentul financiar, în special la articolul 28 din acesta; se declară dispus să participe la negocieri, apelând inclusiv la toate instrumentele prevăzute de AII;

| — | stadiul punerii în aplicare a punctului 44 din AII și a punctului 5(N) din planul de acțiune pentru instituirea unui cadru integrat de control intern (COM(2006)0009); |
| --- | --- |

—

stadiul punerii în aplicare a punctului 44 din AII și a punctului 5(N) din planul de acțiune pentru instituirea unui cadru integrat de control intern (COM(2006)0009);

| — | resurse suficiente pentru o Europă a cetățenilor; |
| --- | --- |

—

resurse suficiente pentru o Europă a cetățenilor;

| — | intențiile provizorii ale autorității bugetare în ceea ce privește proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare; |
| --- | --- |

—

intențiile provizorii ale autorității bugetare în ceea ce privește proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare;

| — | claritatea prezentării bugetului, în special în ceea ce privește cheltuielile administrative și resursele umane, inclusiv externalizarea sarcinilor; |
| --- | --- |

—

claritatea prezentării bugetului, în special în ceea ce privește cheltuielile administrative și resursele umane, inclusiv externalizarea sarcinilor;

| — | alocarea de fonduri bugetare adecvate pentru a permite să se răspundă priorităților UE: „competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă”, „combaterea schimbărilor climatice în conformitate cu Planul de acțiune de la Bali și promovarea unei Europe durabile” și „transpunerea în realitate a politicii comune în domeniul imigrării”; |
| --- | --- |

—

alocarea de fonduri bugetare adecvate pentru a permite să se răspundă priorităților UE: „competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă”, „combaterea schimbărilor climatice în conformitate cu Planul de acțiune de la Bali și promovarea unei Europe durabile” și „transpunerea în realitate a politicii comune în domeniul imigrării”;

| — | angajamentul Consiliului de a ameliora strategia de informare a UE într-un mod profesionist și în strânsă colaborare cu Parlamentul și cu Comisia; |
| --- | --- |

—

angajamentul Consiliului de a ameliora strategia de informare a UE într-un mod profesionist și în strânsă colaborare cu Parlamentul și cu Comisia;

| 95. | regretă profund obiceiul Consiliului de a efectua reduceri lineare în cadrul primei lecturi a bugetului Uniunii Europene, fără a oferi nicio justificare precisă; invită Consiliul, atunci când adoptă proiectul său de buget, să examineze pe rând fiecare element din buget, utilizând criterii precum eficiența, economia și valoarea adăugată europeană; reamintește faptul că elaborarea bugetului Uniunii Europene este un act politic fundamental care nu poate răspunde doar logicii contabile și speră ca Consiliul să instituie mijloacele necesare unui adevărat dialog politic cu Parlamentul European în cadrul prezentei proceduri bugetare; |
| --- | --- |

95.

regretă profund obiceiul Consiliului de a efectua reduceri lineare în cadrul primei lecturi a bugetului Uniunii Europene, fără a oferi nicio justificare precisă; invită Consiliul, atunci când adoptă proiectul său de buget, să examineze pe rând fiecare element din buget, utilizând criterii precum eficiența, economia și valoarea adăugată europeană; reamintește faptul că elaborarea bugetului Uniunii Europene este un act politic fundamental care nu poate răspunde doar logicii contabile și speră ca Consiliul să instituie mijloacele necesare unui adevărat dialog politic cu Parlamentul European în cadrul prezentei proceduri bugetare;

*

* *

| 96. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

96.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1. Acord modificat ultima dată prin Decizia 2008/371/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 128, 16.5.2008, p. 8).

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0174.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0175.

(4)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1525/2007 (JO L 343, 27.12.2007, p. 9).

---

Miercuri, 9 iulie 2008

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/121 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/121

---

Miercuri, 9 iulie 2008Modificarea Directivei 2004/49/CE privind siguranța căilor ferate comunitare ***II

P6_TA(2008)0340

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/49/CE privind siguranța căilor ferate comunitare (Directiva privind siguranța feroviară) (16133/3/2007 — C6-0129/2008 — 2006/0272(COD))

2009/C 294 E/41

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (16133/3/2007 — C6-0129/2008) (1),

având în vedere poziția sa în prima lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0784),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A6–0223/2008),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 122E, 20.5.2008, p. 10.

(2)  Texte adoptate, 29.11.2007, P6_TA(2007)0557.

---

Miercuri, 9 iulie 2008P6_TC2-COD(2006)0272

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Directivei 2008/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/49/CE privind siguranța căilor ferate comunitare (Directiva privind siguranța feroviară)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2008/110/CE.)

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/122 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/122

---

Miercuri, 9 iulie 2008Modificarea Regulamentului (CE) nr. 881/2004 privind înființarea unei Agenții Europene a Căilor Ferate ***II

P6_TA(2008)0341

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 881/2004 privind înființarea unei Agenții Europene a Căilor Ferate (Regulamentul privind agenția) (16138/3/2007 — C6-0131/2008 — 2006/0274(COD))

2009/C 294 E/42

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (16138/3/2007 — C6-0131/2008) (1),

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0785),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A6-0210/2008),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 93 E, 15.4.2008, p.1.

(2)  Texte adoptate, 29.11.2007, P6_TA(2007)0558.

---

Miercuri, 9 iulie 2008P6_TC2-COD(2006)0274

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 881/2004 privind înființarea unei Agenții Europene a Căilor Ferate (Regulamentul privind agenția)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 1335/2008.)

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/123 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/123

---

Miercuri, 9 iulie 2008Normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate (reformare) ***II

P6_TA(2008)0342

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate (reformare) (16160/4/2007 — C6-0176/2008 — 2006/0130(COD))

2009/C 294 E/43

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (16160/4/2007 — C6-0176/2008) (1),

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0396),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A6-0264/2008),

| 1. | aprobă poziția comună; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția comună; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția comună;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 254 alineatul (1) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 254 alineatul (1) din Tratatul CE;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 129 E, 27.5.2008, p. 1.

(2)  Texte adoptate, 11.7.2007, P6_TA(2007)0337.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/124 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/124

---

Miercuri, 9 iulie 2008Program pentru modernizarea statisticilor europene referitoare la întreprinderi și comerț (MEETS) ***I

P6_TA(2008)0343

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un program pentru modernizarea statisticilor europene referitoare la întreprinderi și comerț (MEETS) (COM(2007)0433 — C6-0234/2007 — 2007/0156(COD))

2009/C 294 E/44

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0433),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 285 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C6–0234/2007),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru bugete (A6–0240/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | consideră că pachetul financiar menționat în propunerea legislativă trebuie să fie compatibil cu plafonul prevăzut la subrubrica 1a din cadrul financiar multianual 2007-2013, astfel cum a fost revizuit prin Decizia 2008/371/CE (2) și subliniază faptul că valoarea anuală va fi stabilită în cadrul procedurii bugetare anuale, în conformitate cu dispozițiile punctului 37 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006; |
| --- | --- |

2.

consideră că pachetul financiar menționat în propunerea legislativă trebuie să fie compatibil cu plafonul prevăzut la subrubrica 1a din cadrul financiar multianual 2007-2013, astfel cum a fost revizuit prin Decizia 2008/371/CE (2) și subliniază faptul că valoarea anuală va fi stabilită în cadrul procedurii bugetare anuale, în conformitate cu dispozițiile punctului 37 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006;

| 3. | solicită Comisiei să sesizeze din nou Parlamentul, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să sesizeze din nou Parlamentul, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 128, 16.5.2008, p. 8.

---

Miercuri, 9 iulie 2008P6_TC1-COD(2007)0156

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind un program pentru modernizarea statisticilor europene referitoare la întreprinderi și comerț (MEETS)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 1297/2008/CE.)

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/125 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/125

---

Miercuri, 9 iulie 2008Pile și acumulatori, precum și deșeurile acestora ***I

P6_TA(2008)0344

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/66/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori, în ceea ce privește articolul 6 alineatul (2) privind introducerea pe piață a bateriilor și acumulatorilor (COM(2008)0211 — C6-0165/2008 — 2008/0081(COD))

2009/C 294 E/45

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0211),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0165/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță (A6-0244/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | solicită Comisiei să îi prezinte din nou propunerea, în cazul în care intenționează să o modifice în mod substanțial sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îi prezinte din nou propunerea, în cazul în care intenționează să o modifice în mod substanțial sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 9 iulie 2008P6_TC1-COD(2008)0081

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Directivei 2008/.../CE al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori, în ceea ce privește introducerea pe piață a bateriilor și acumulatorilor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2008/103/CE.)

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/126 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/126

---

Miercuri, 9 iulie 2008Restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea anumitor substanțe și preparate periculoase ***I

P6_TA(2008)0345

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a directivei 76/769/CEE a Consiliului referitoare la restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea anumitor substanțe și preparate periculoase 2-(2-metoxietoxi)etanol, 2-(2-butoxietoxi)etanol, metilen-difenil diizocianat, ciclohexan și nitrat de amoniu (COM(2007)0559 — C6-0327/2007 — 2007/0200(COD))

2009/C 294 E/46

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0559),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0327/2007),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0135/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 9 iulie 2008P6_TC1-COD(2007)0200

Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 76/769/CEE a Consiliului referitoare la restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea de 2-(2-metoxietoxi)etanol, 2-(2-butoxietoxi)etanol, metilen-difenil diizocianat, ciclohexan și nitrat de amoniu

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 1348/2008/CE.)

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/127 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/127

---

Miercuri, 9 iulie 2008Condiții de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale ***I

P6_TA(2008)0346

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (COM(2007)0532 — C6-0319/2007 — 2007/0199(COD))

2009/C 294 E/47

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0532),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0319/2007),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A6-0253/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 9 iulie 2008P6_TC1-COD(2007)0199

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 95,

având în vedere propunerea Comisiei ║,

având în vedere avizul Comitetului Economic si Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Piața internă a gazelor naturale, care a fost pusă în aplicare treptat începând cu 1999, urmărește să ofere tuturor consumatorilor din UE, indiferent dacă sunt persoane fizice sau juridice, posibilități reale de alegere, precum și noi oportunități de afaceri și un comerț transfrontalier mai intens, pentru a garanta progrese în materie de eficacitate, prețuri competitive, îmbunătățirea calității serviciilor
  și extinderea accesului la un număr cât mai mare de persoane
  , precum și pentru a contribui la siguranța aprovizionării și la dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

(1)

Piața internă a gazelor naturale, care a fost pusă în aplicare treptat începând cu 1999, urmărește să ofere tuturor consumatorilor din UE, indiferent dacă sunt persoane fizice sau juridice, posibilități reale de alegere, precum și noi oportunități de afaceri și un comerț transfrontalier mai intens, pentru a garanta progrese în materie de eficacitate, prețuri competitive, îmbunătățirea calității serviciilor
  și extinderea accesului la un număr cât mai mare de persoane
  , precum și pentru a contribui la siguranța aprovizionării și la dezvoltarea durabilă.

| (2) | Directiva 2003/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2003 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale ║ (4) și Regulamentul (CE) nr. 1775/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 septembrie 2005 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (5) au adus o contribuției semnificativă la crearea pieței interne a gazelor naturale. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 2003/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2003 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale ║ (4) și Regulamentul (CE) nr. 1775/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 septembrie 2005 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (5) au adus o contribuției semnificativă la crearea pieței interne a gazelor naturale.

| (3) | Cu toate acestea, în prezent, nu se poate garanta niciunei companii europene dreptul de a vinde gaze naturale în orice stat membru, în condiții de egalitate, fără discriminare sau vreun dezavantaj. Nu există, în special, un acces nediscriminatoriu la rețea și nici un nivel comparabil în ceea ce privește supravegherea normativă din fiecare stat membru,
  persistând în continuare piețele izolate
  . |
| --- | --- |

(3)

Cu toate acestea, în prezent, nu se poate garanta niciunei companii europene dreptul de a vinde gaze naturale în orice stat membru, în condiții de egalitate, fără discriminare sau vreun dezavantaj. Nu există, în special, un acces nediscriminatoriu la rețea și nici un nivel comparabil în ceea ce privește supravegherea normativă din fiecare stat membru,
  persistând în continuare piețele izolate
  .

| (4) | Un prim pas spre integrarea piețelor și finalizarea pieței interne a gazului ar trebui să-l reprezinte atingerea unei capacități suficiente de interconectare transfrontalieră în ceea ce privește gazele. |
| --- | --- |

(4)

Un prim pas spre integrarea piețelor și finalizarea pieței interne a gazului ar trebui să-l reprezinte atingerea unei capacități suficiente de interconectare transfrontalieră în ceea ce privește gazele.

| (5) | Comunicarea Comisiei din 10 ianuarie 2007 intitulată „O politică energetică pentru Europa” ║ a subliniat importanța realizării pieței interne a gazelor naturale și a creării unor condiții de concurență echitabile pentru toate întreprinderile din domeniul gazelor stabilite în Comunitate. Comunicările Comisiei din aceeași dată referitoare la perspectivele privind piețele interne de gaz și de energie electrică║ și aflate în legătură cu ancheta efectuată în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 în sectoarele europene ale gazului și energiei electrice ║ au demonstrat faptul că normele și măsurile actuale
  nu au fost transpuse în mod suficient în toate statele membre, motiv pentru care nu a putut fi îndeplinit încă în mod satisfăcător obiectivul
  de a realiza o piață internă
  a energiei
  funcțională. |
| --- | --- |

(5)

Comunicarea Comisiei din 10 ianuarie 2007 intitulată „O politică energetică pentru Europa” ║ a subliniat importanța realizării pieței interne a gazelor naturale și a creării unor condiții de concurență echitabile pentru toate întreprinderile din domeniul gazelor stabilite în Comunitate. Comunicările Comisiei din aceeași dată referitoare la perspectivele privind piețele interne de gaz și de energie electrică║ și aflate în legătură cu ancheta efectuată în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 în sectoarele europene ale gazului și energiei electrice ║ au demonstrat faptul că normele și măsurile actuale
  nu au fost transpuse în mod suficient în toate statele membre, motiv pentru care nu a putut fi îndeplinit încă în mod satisfăcător obiectivul
  de a realiza o piață internă
  a energiei
  funcțională.

| (6) | Regulamentul (CE) nr. 1775/2005 ar trebui adaptat în conformitate cu respectivele comunicări pentru a se îmbunătăți cadrul de reglementare al pieței interne în sectorul gazelor naturale. |
| --- | --- |

(6)

Regulamentul (CE) nr. 1775/2005 ar trebui adaptat în conformitate cu respectivele comunicări pentru a se îmbunătăți cadrul de reglementare al pieței interne în sectorul gazelor naturale.

| (7) | Sunt necesare
  , în special,
  crearea de conexiuni fizice între rețelele de gaz,
  și cooperarea sporită și coordonarea între operatorii de sisteme de transport, pentru a asigura compatibilitatea progresivă a codurilor tehnice și comerciale, în vederea asigurării și gestionării unui acces eficient
  și transparent
  la rețelele de transport transfrontaliere ║, pentru a garanta o planificare previzională coordonată a sistemului european de transport și o evoluție tehnică sănătoasă a acestuia, acordând atenția cuvenită protecției mediului, precum și pentru a promova eficiența energetică și cercetarea și inovarea, în special în ceea ce privește recurgerea la energia obținută din surse regenerabile și diseminarea tehnologiilor cu emisii reduse de carbon. Operatorii de sisteme de transport ar trebui să își exploateze rețelele în conformitate cu aceste coduri tehnice și comerciale compatibile. |
| --- | --- |

(7)

Sunt necesare
  , în special,
  crearea de conexiuni fizice între rețelele de gaz,
  și cooperarea sporită și coordonarea între operatorii de sisteme de transport, pentru a asigura compatibilitatea progresivă a codurilor tehnice și comerciale, în vederea asigurării și gestionării unui acces eficient
  și transparent
  la rețelele de transport transfrontaliere ║, pentru a garanta o planificare previzională coordonată a sistemului european de transport și o evoluție tehnică sănătoasă a acestuia, acordând atenția cuvenită protecției mediului, precum și pentru a promova eficiența energetică și cercetarea și inovarea, în special în ceea ce privește recurgerea la energia obținută din surse regenerabile și diseminarea tehnologiilor cu emisii reduse de carbon. Operatorii de sisteme de transport ar trebui să își exploateze rețelele în conformitate cu aceste coduri tehnice și comerciale compatibile.

| (8) | În scopul garantării unei gestionări optime a rețelelor de transport de gaze din Comunitate, ar trebui înființată o rețea europeană a operatorilor de sisteme de transport. Sarcinile acesteia ar trebui exercitate în conformitate cu normele comunitare în materie de concurență, care rămân aplicabile deciziilor rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport. Aceste sarcini ar trebui să fie definite clar, iar metoda de lucru ar trebui să garanteze eficacitatea, reprezentativitatea și transparența. Având în vedere faptul că un progres mai eficace poate fi realizat printr-o abordare la nivel regional, operatorii de sisteme de transport ar trebui să înființeze structuri regionale în cadrul structurii generale de cooperare, garantând, în același timp, faptul că rezultatele la nivel regional sunt compatibile cu codurile și planurile de investiții la nivel comunitar.
  Statele membre ar trebui să promoveze cooperarea și să monitorizeze eficacitatea rețelei la nivel regional. |
| --- | --- |

(8)

▐

| (9) | În scopul consolidării concurenței prin crearea de piețe angro lichide ale gazelor naturale, este vital ca acestea să poată fi comercializate independent de localizarea în sistem. Unica modalitate de a realiza acest lucru este de a oferi utilizatorilor rețelei libertatea de a rezerva, în mod independent, capacitate de intrare și de ieșire, ceea ce ar avea ca rezultat organizarea transportului de gaze naturale pe zone, și nu sub formă de fluxuri contractuale. Preferința pentru sistemele de intrare-ieșire care să faciliteze dezvoltarea concurenței a fost deja exprimată de majoritatea părților interesate, în cadrul celui de-al șaselea Forum de la Madrid. |
| --- | --- |

(9)

În scopul consolidării concurenței prin crearea de piețe angro lichide ale gazelor naturale, este vital ca acestea să poată fi comercializate independent de localizarea în sistem. Unica modalitate de a realiza acest lucru este de a oferi utilizatorilor rețelei libertatea de a rezerva, în mod independent, capacitate de intrare și de ieșire, ceea ce ar avea ca rezultat organizarea transportului de gaze naturale pe zone, și nu sub formă de fluxuri contractuale. Preferința pentru sistemele de intrare-ieșire care să faciliteze dezvoltarea concurenței a fost deja exprimată de majoritatea părților interesate, în cadrul celui de-al șaselea Forum de la Madrid.

| (10) | Rețelele de gaze se confruntă cu o congestionare contractuală semnificativă. Managementul congestionării și principiile de alocare a capacității în cadrul contractelor recente sau negociate recent se bazează pe eliberarea capacității neutilizate, prin acordarea dreptului utilizatorilor de a subînchiria sau revinde capacitățile contractate și prin impunerea, asupra operatorilor de sisteme de transport, a obligației de a oferi pe piață capacitatea neutilizată, cel puțin pe baza unui aranjament pe termen scurt și întreruptibil. Având în vedere numărul mare de contracte existente și necesitatea creării de condiții echitabile de concurență atât pentru utilizatorii de capacitate nouă, cât și pentru utilizatorii de capacitate deja existentă, aceste principii trebuie aplicate cu privire la întreaga capacitate contractată, inclusiv cu privire la contractele deja în vigoare. |
| --- | --- |

(10)

Rețelele de gaze se confruntă cu o congestionare contractuală semnificativă. Managementul congestionării și principiile de alocare a capacității în cadrul contractelor recente sau negociate recent se bazează pe eliberarea capacității neutilizate, prin acordarea dreptului utilizatorilor de a subînchiria sau revinde capacitățile contractate și prin impunerea, asupra operatorilor de sisteme de transport, a obligației de a oferi pe piață capacitatea neutilizată, cel puțin pe baza unui aranjament pe termen scurt și întreruptibil. Având în vedere numărul mare de contracte existente și necesitatea creării de condiții echitabile de concurență atât pentru utilizatorii de capacitate nouă, cât și pentru utilizatorii de capacitate deja existentă, aceste principii trebuie aplicate cu privire la întreaga capacitate contractată, inclusiv cu privire la contractele deja în vigoare.

| (11) | Monitorizarea pieței realizată în ultimii ani de autoritățile naționale de reglementare și de Comisie a demonstrat că cerințele de transparență și normele privind accesul la infrastructură sunt insuficiente
  pentru a asigura existența unei piețe interne veritabile, funcționale, eficiente și deschise
  . |
| --- | --- |

(11)

Monitorizarea pieței realizată în ultimii ani de autoritățile naționale de reglementare și de Comisie a demonstrat că cerințele de transparență și normele privind accesul la infrastructură sunt insuficiente
  pentru a asigura existența unei piețe interne veritabile, funcționale, eficiente și deschise
  .

| (12) | Accesul egal la informații despre starea fizică a sistemului este necesar astfel încât toți participanții pe piață să poată evalua situația globală a cererii și a ofertei și să poată identifica cauzele variațiilor prețului angro. Acest lucru cuprinde informații mai precise privind cererea și oferta, capacitatea rețelei, fluxurile și întreținerea, echilibrarea și disponibilitatea și utilizarea capacității de rezervă. Având în vedere importanța acestor informații pentru funcționarea pieței, este necesară ridicarea limitărilor cu privire la publicare impuse din motive de confidențialitate. |
| --- | --- |

(12)

Accesul egal la informații despre starea fizică a sistemului este necesar astfel încât toți participanții pe piață să poată evalua situația globală a cererii și a ofertei și să poată identifica cauzele variațiilor prețului angro. Acest lucru cuprinde informații mai precise privind cererea și oferta, capacitatea rețelei, fluxurile și întreținerea, echilibrarea și disponibilitatea și utilizarea capacității de rezervă. Având în vedere importanța acestor informații pentru funcționarea pieței, este necesară ridicarea limitărilor cu privire la publicare impuse din motive de confidențialitate.

| (13) | În scopul sporirii încrederii în piață, participanții de pe piață ar trebui să aibă certitudinea că orice comportament abuziv riscă să fie sancționat
  în mod efectiv
  . Autoritățile competente ar trebui să fie abilitate să investigheze cu eficacitate alegațiile referitoare la abuzurile de piață. Prin urmare, este necesar să se permită autorităților competente să acceseze datele care oferă informații cu privire la deciziile operaționale luate de întreprinderile de furnizare. Pe piața gazelor naturale, toate aceste decizii sunt comunicate operatorilor de sisteme sub forma rezervelor de capacitate, a nominalizărilor și a fluxurilor realizate. Operatorii de sisteme ar trebui să păstreze aceste informații
  , într-un format ușor accesibil,
  la dispoziția autorităților competente pentru o perioadă de timp determinată.
  Autoritățile competente ar trebui, în plus, să monitorizeze periodic respectarea normelor de către operatorii de sisteme. |
| --- | --- |

(13)

În scopul sporirii încrederii în piață, participanții de pe piață ar trebui să aibă certitudinea că orice comportament abuziv riscă să fie sancționat
  în mod efectiv
  . Autoritățile competente ar trebui să fie abilitate să investigheze cu eficacitate alegațiile referitoare la abuzurile de piață. Prin urmare, este necesar să se permită autorităților competente să acceseze datele care oferă informații cu privire la deciziile operaționale luate de întreprinderile de furnizare. Pe piața gazelor naturale, toate aceste decizii sunt comunicate operatorilor de sisteme sub forma rezervelor de capacitate, a nominalizărilor și a fluxurilor realizate. Operatorii de sisteme ar trebui să păstreze aceste informații
  , într-un format ușor accesibil,
  la dispoziția autorităților competente pentru o perioadă de timp determinată.
  Autoritățile competente ar trebui, în plus, să monitorizeze periodic respectarea normelor de către operatorii de sisteme.

| (14) | Concurența care vizează consumatorii casnici impune ca furnizorii să nu fie împiedicați să intre pe noi piețe cu amănuntul. În consecință, normele și responsabilitățile care guvernează lanțul de distribuție ar trebui să fie cunoscute de toți participanții pe piață și ar trebui să fie armonizate pentru a consolida integrarea pieței comunitare.
  Autoritățile competente ar trebui să monitorizeze periodic respectarea normelor de către participanții pe piață. |
| --- | --- |

(14)

Concurența care vizează consumatorii casnici impune ca furnizorii să nu fie împiedicați să intre pe noi piețe cu amănuntul. În consecință, normele și responsabilitățile care guvernează lanțul de distribuție ar trebui să fie cunoscute de toți participanții pe piață și ar trebui să fie armonizate pentru a consolida integrarea pieței comunitare.
  Autoritățile competente ar trebui să monitorizeze periodic respectarea normelor de către participanții pe piață.

| (15) | În unele state membre,
  accesul la instalațiile de depozitare a gazelor și la instalațiile de GNL este insuficient, ceea ce necesită îmbunătățirea
  radicală a punerii în aplicare a
  normelor în materie
  existente
  . Monitorizarea efectuată de către Grupul european de reglementare în domeniul energiei electrice și al gazelor (ERGEG) a condus la concluzia că orientările pe bază voluntară referitoare la bunele practici în ceea ce privește accesul terților la rețea pentru operatorii de sisteme de depozitare, asupra cărora toate părțile interesate au căzut de acord în cadrul Forumului de la Madrid, sunt
  , în anumite cazuri,
  aplicate într-un mod inadecvat și, prin urmare, ar trebui să devină obligatorii
  Deși, în momentul de față, orientările pe bază voluntară au fost transpuse aproape integral în Uniunea Europeană, atribuirea unui caracter obligatoriu acestor orientări ar spori încrederea operatorilor într-un acces nediscriminatoriu la sistemele de depozitare. |
| --- | --- |

(15)

În unele state membre,
  accesul la instalațiile de depozitare a gazelor și la instalațiile de GNL este insuficient, ceea ce necesită îmbunătățirea
  radicală a punerii în aplicare a
  normelor în materie
  existente
  . Monitorizarea efectuată de către Grupul european de reglementare în domeniul energiei electrice și al gazelor (ERGEG) a condus la concluzia că orientările pe bază voluntară referitoare la bunele practici în ceea ce privește accesul terților la rețea pentru operatorii de sisteme de depozitare, asupra cărora toate părțile interesate au căzut de acord în cadrul Forumului de la Madrid, sunt
  , în anumite cazuri,
  aplicate într-un mod inadecvat și, prin urmare, ar trebui să devină obligatorii
  Deși, în momentul de față, orientările pe bază voluntară au fost transpuse aproape integral în Uniunea Europeană, atribuirea unui caracter obligatoriu acestor orientări ar spori încrederea operatorilor într-un acces nediscriminatoriu la sistemele de depozitare.

| (16) | Regulamentul (CE) nr. 1775/2005 prevede că anumite măsuri trebuie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (6). |
| --- | --- |

(16)

Regulamentul (CE) nr. 1775/2005 prevede că anumite măsuri trebuie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (6).

| (17) | Decizia 1999/468/CE a fost modificată prin Decizia 2006/512/CE a Consiliului
   (7), care a introdus o procedură de reglementare cu control în cazul măsurilor cu un domeniu general de aplicare sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale unui act de bază adoptat în conformitate cu procedura menționată la articolul 251 din tratat, inclusiv prin eliminarea unora dintre aceste elemente sau prin completarea lor prin adăugarea de noi elemente neesențiale. |
| --- | --- |

(17)

Decizia 1999/468/CE a fost modificată prin Decizia 2006/512/CE a Consiliului
   (7), care a introdus o procedură de reglementare cu control în cazul măsurilor cu un domeniu general de aplicare sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale unui act de bază adoptat în conformitate cu procedura menționată la articolul 251 din tratat, inclusiv prin eliminarea unora dintre aceste elemente sau prin completarea lor prin adăugarea de noi elemente neesențiale.

| (18) | În conformitate cu Declarația ║ Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei (8) privind Decizia 2006/512/CE, pentru ca procedura de reglementare cu control să se aplice actelor ║adoptate în conformitate cu procedura menționată la articolul 251 din tratat care sunt deja în vigoare, acestea trebuie să fie adaptate în conformitate cu procedurile aplicabile. |
| --- | --- |

(18)

În conformitate cu Declarația ║ Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei (8) privind Decizia 2006/512/CE, pentru ca procedura de reglementare cu control să se aplice actelor ║adoptate în conformitate cu procedura menționată la articolul 251 din tratat care sunt deja în vigoare, acestea trebuie să fie adaptate în conformitate cu procedurile aplicabile.

| (19) | Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte măsurile necesare pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005, pentru a stabili sau ║ adopta liniile directoare necesare pentru a asigura gradul minim de armonizare necesar în vederea realizării obiectivului prezentului regulament. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale Regulamentului (CE) nr. 1775/2005, printre altele, prin completarea acestuia cu noi elemente neesențiale, acestea trebuie să fie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE. |
| --- | --- |

(19)

Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte măsurile necesare pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005, pentru a stabili sau ║ adopta liniile directoare necesare pentru a asigura gradul minim de armonizare necesar în vederea realizării obiectivului prezentului regulament. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale Regulamentului (CE) nr. 1775/2005, printre altele, prin completarea acestuia cu noi elemente neesențiale, acestea trebuie să fie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE.

| (20) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1775/2005 trebuie modificat în consecință, |
| --- | --- |

(20)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1775/2005 trebuie modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1775/2005 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se înlocuiește după cum urmează:
  „Articolul 1


  Obiectul și domeniul de aplicare

  Prezentul regulament ║:






  a) | stabilește norme nediscriminatorii pentru condițiile de acces la sistemele pentru transportul gazelor naturale, luând în considerare particularitățile piețelor naționale și regionale, în vederea asigurării unei funcționări corespunzătoare a pieței interne a gazelor; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 1 se înlocuiește după cum urmează:

„Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

Prezentul regulament ║:

a)

stabilește norme nediscriminatorii pentru condițiile de acces la sistemele pentru transportul gazelor naturale, luând în considerare particularitățile piețelor naționale și regionale, în vederea asigurării unei funcționări corespunzătoare a pieței interne a gazelor;

| b) | stabilește norme nediscriminatorii pentru condițiile de acces la instalațiile de GNL și la instalațiile de depozitare; |
| --- | --- |

b)

stabilește norme nediscriminatorii pentru condițiile de acces la instalațiile de GNL și la instalațiile de depozitare;

| c) | facilitează realizarea ▐ unei piețe angro funcționale și transparente
  , cu un nivel ridicat de siguranță a aprovizionării cu gaz, și asigurarea mecanismelor necesare armonizării
  normelor de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de gaz
  . |
| --- | --- |

c)

facilitează realizarea ▐ unei piețe angro funcționale și transparente
  , cu un nivel ridicat de siguranță a aprovizionării cu gaz, și asigurarea mecanismelor necesare armonizării
  normelor de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de gaz
  .

Prezentul regulament, cu excepția articolului 6a alineatul (4), se aplică exclusiv instalațiilor de depozitare care intră sub incidența articolului 19 alineatul (3) sau (4) din Directiva 2003/55/CE.

Obiectivele menționate la primul paragraf cuprind stabilirea unor principii armonizate pentru fixarea tarifelor sau metodologiile de calcul al acestor tarife, definirea unor principii armonizate pentru accesul la rețea, stabilirea de servicii pentru accesul terților și de principii armonizate pentru alocarea capacității și managementul congestionării, stabilirea de cerințe de transparență, norme de echilibrare și taxe de dezechilibru și facilitarea comercializării de capacitate.”

| 2. | Articolul 2 se modifică după cum urmează:






  a) | ║ alineatul (1) se modifică după cum urmează:








  i) | punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:








  „
  1. | «transport» înseamnă transportul gazelor naturale printr-un gazoduct de tranzit sau printr-o rețea de gazoducte, constituită din gazoducte de înaltă presiune, exceptând transportul printr-un gazoduct în amonte sau o rețea de gazoducte în amonte și exceptând, de asemenea, gazoductele sau rețelele de gazoducte care leagă sistemele de depozitare de cele de distribuție locală și exceptând, în general, transportul prin gazoducte folosite în principal pentru distribuția de gaze naturale la nivel local [...].
  ” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Articolul 2 se modifică după cum urmează:

a)

║ alineatul (1) se modifică după cum urmează:

i)

punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„
  1.

«transport» înseamnă transportul gazelor naturale printr-un gazoduct de tranzit sau printr-o rețea de gazoducte, constituită din gazoducte de înaltă presiune, exceptând transportul printr-un gazoduct în amonte sau o rețea de gazoducte în amonte și exceptând, de asemenea, gazoductele sau rețelele de gazoducte care leagă sistemele de depozitare de cele de distribuție locală și exceptând, în general, transportul prin gazoducte folosite în principal pentru distribuția de gaze naturale la nivel local [...].
  ”

| ii) | se adaugă următoarele definiții:







  „24. | «capacitate a instalației de GNL» înseamnă capacitatea disponibilă la un terminal de GNL pentru lichefierea gazelor naturale sau pentru import, descărcare, servicii auxiliare, depozitare temporară și regazeificare a GNL-ului; |
| --- | --- | --- |

ii)

se adaugă următoarele definiții:

„24.

«capacitate a instalației de GNL» înseamnă capacitatea disponibilă la un terminal de GNL pentru lichefierea gazelor naturale sau pentru import, descărcare, servicii auxiliare, depozitare temporară și regazeificare a GNL-ului;

| 25. | «spațiu» înseamnă volumul pe care utilizatorul unei instalații de depozitare are dreptul să îl utilizeze pentru depozitarea gazelor; |
| --- | --- |

25.

«spațiu» înseamnă volumul pe care utilizatorul unei instalații de depozitare are dreptul să îl utilizeze pentru depozitarea gazelor;

| 26. | «debitul de extracție» înseamnă debitul la care utilizatorul unei instalații de depozitare are dreptul să extragă gazele din instalație; |
| --- | --- |

26.

«debitul de extracție» înseamnă debitul la care utilizatorul unei instalații de depozitare are dreptul să extragă gazele din instalație;

| 27. | «debitul de injecție» înseamnă debitul la care utilizatorul unei instalații de depozitare are dreptul să injecteze gazele din instalație; |
| --- | --- |

27.

«debitul de injecție» înseamnă debitul la care utilizatorul unei instalații de depozitare are dreptul să injecteze gazele din instalație;

| 28. | «capacitatea de depozitare» înseamnă orice combinație între spațiu, debit de injecție și debit de extracție; |
| --- | --- |

28.

«capacitatea de depozitare» înseamnă orice combinație între spațiu, debit de injecție și debit de extracție;

| 29. | «agenție» înseamnă Agenția pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energetic instituită prin Regulamentul (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului din ... [de instituire a unei Agenții pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energiei]
   (9) |
| --- | --- |

29.

«agenție» înseamnă Agenția pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energetic instituită prin Regulamentul (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului din ... [de instituire a unei Agenții pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energiei]
   (9)

| b) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Fără a aduce atingere definițiilor de la alineatul (1) din prezentul articol, definițiile de la articolul 2 din Directiva 2003/55/CE, care este relevantă pentru aplicarea prezentului regulament, se aplică de asemenea, cu excepția definiției transportului de la punctul 3 din articolul 2.
  Definițiile de la punctele 3 — 23 de la alineatul (1) al prezentului articol care fac referire la transport se aplică, prin analogie, cu referire la instalațiile de depozitare și la instalațiile de GNL.” |
| --- | --- |

b)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Fără a aduce atingere definițiilor de la alineatul (1) din prezentul articol, definițiile de la articolul 2 din Directiva 2003/55/CE, care este relevantă pentru aplicarea prezentului regulament, se aplică de asemenea, cu excepția definiției transportului de la punctul 3 din articolul 2.

Definițiile de la punctele 3 — 23 de la alineatul (1) al prezentului articol care fac referire la transport se aplică, prin analogie, cu referire la instalațiile de depozitare și la instalațiile de GNL.”

| 3. | Se introduc următoarele articole după articolul 2:
  „Articolul 2a


  Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de gaze

  Operatorii de sisteme de transport cooperează la nivel comunitar prin înființarea Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de gaze, în scopul asigurării unei gestionări optime
  , a unei exploatări coordonate
  și a unei evoluții tehnice sănătoase a rețelei europene de transport de gaze
  , precum și pentru a promova finalizarea pieței interne a gazelor, comerțul transfrontalier și funcționarea piețelor de energie
  .

  Articolul 2b


  Înființarea Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de gaze

  (1)   Până la [...], operatorii de sisteme de transport de gaze transmit Comisiei și agenției proiectul de statut, o listă a viitorilor membri și proiectul de norme de procedură
  al
  Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de gaze care urmează să fie instituită.
  (2)   În termen de
  două luni
  de la primirea documentelor de mai sus, agenția,
  după consultarea în mod oficial a organizațiilor reprezentând toate părțile interesate, în special utilizatorii și clienții sistemului,
  furnizează Comisiei un aviz cu privire la proiectul de statut, la lista membrilor și la normele de procedură.
  (3)   Comisia furnizează un aviz cu privire la proiectul de statut, la lista membrilor și la normele de procedură
  , luând în considerare avizul agenției prevăzut la alineatul (2),
  în termen de 3 luni de la primirea acestui aviz.
  (4)   În termen de 3 luni de la primirea avizului Comisiei, operatorii de sisteme de transport înființează Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de gaze, căreia îi adopta statutul și normele de procedură, pe care le publică.

  Articolul 2c


  Atribuțiile Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de gaze

  (1)   
  În vederea realizării obiectivelor prevăzute la articolul 2a,
  Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de gaze
  ajunge la un acord și prezintă agenției spre aprobare în conformitate cu procedura menționată la articolul 2d coroborat cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. .../2008 [de instituire a unei Agenții pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energiei], următoarele:








  a) | proiectele de coduri de rețea
  în domeniile menționate la alineatul (3)
  , elaborate în colaborare cu participanții pe piață și cu utilizatorii rețelei
  ; |
| --- | --- | --- |

3.

Se introduc următoarele articole după articolul 2:

„Articolul 2a

Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de gaze

Operatorii de sisteme de transport cooperează la nivel comunitar prin înființarea Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de gaze, în scopul asigurării unei gestionări optime
  , a unei exploatări coordonate
  și a unei evoluții tehnice sănătoase a rețelei europene de transport de gaze
  , precum și pentru a promova finalizarea pieței interne a gazelor, comerțul transfrontalier și funcționarea piețelor de energie
  .

Articolul 2b

Înființarea Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de gaze

(1)   Până la [...], operatorii de sisteme de transport de gaze transmit Comisiei și agenției proiectul de statut, o listă a viitorilor membri și proiectul de norme de procedură
  al
  Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de gaze care urmează să fie instituită.

(2)   În termen de
  două luni
  de la primirea documentelor de mai sus, agenția,
  după consultarea în mod oficial a organizațiilor reprezentând toate părțile interesate, în special utilizatorii și clienții sistemului,
  furnizează Comisiei un aviz cu privire la proiectul de statut, la lista membrilor și la normele de procedură.

(3)   Comisia furnizează un aviz cu privire la proiectul de statut, la lista membrilor și la normele de procedură
  , luând în considerare avizul agenției prevăzut la alineatul (2),
  în termen de 3 luni de la primirea acestui aviz.

(4)   În termen de 3 luni de la primirea avizului Comisiei, operatorii de sisteme de transport înființează Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de gaze, căreia îi adopta statutul și normele de procedură, pe care le publică.

Articolul 2c

Atribuțiile Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de gaze

(1)   
  În vederea realizării obiectivelor prevăzute la articolul 2a,
  Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de gaze
  ajunge la un acord și prezintă agenției spre aprobare în conformitate cu procedura menționată la articolul 2d coroborat cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. .../2008 [de instituire a unei Agenții pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energiei], următoarele:

a)

proiectele de coduri de rețea
  în domeniile menționate la alineatul (3)
  , elaborate în colaborare cu participanții pe piață și cu utilizatorii rețelei
  ;

| b) | instrumentele comune pentru exploatarea rețelelor și planurile de cercetare; |
| --- | --- |

b)

instrumentele comune pentru exploatarea rețelelor și planurile de cercetare;

| c) | un plan de investiții pe 10 ani
  , inclusiv un raport privind adecvarea cererii și a ofertei,
  la fiecare doi ani; |
| --- | --- |

c)

un plan de investiții pe 10 ani
  , inclusiv un raport privind adecvarea cererii și a ofertei,
  la fiecare doi ani;

| d) | măsuri care să asigure coordonarea în timp real a exploatării rețelelor în situații normale și de urgență; |
| --- | --- |

d)

măsuri care să asigure coordonarea în timp real a exploatării rețelelor în situații normale și de urgență;

| e) | orientările privind coordonarea cooperării tehnice între operatorii de sisteme de transport din Comunitate și cei din țările terțe; |
| --- | --- |

e)

orientările privind coordonarea cooperării tehnice între operatorii de sisteme de transport din Comunitate și cei din țările terțe;

| f) | un program anual de activitate
  , bazat pe prioritățile stabilite de agenție
  ; |
| --- | --- |

f)

un program anual de activitate
  , bazat pe prioritățile stabilite de agenție
  ;

| g) | un raport anual; și |
| --- | --- |

g)

un raport anual; și

| h) | perspectivele anuale de vară și de iarnă cu privire la adecvarea capacităților. |
| --- | --- |

h)

perspectivele anuale de vară și de iarnă cu privire la adecvarea capacităților.

(2)   Programul anual de activitate menționat la alineatul (1) litera (f) cuprinde o listă și o descriere a codurilor
  de rețea
  , un plan cu privire la coordonarea exploatării rețelei și la desfășurarea în comun a activităților de cercetare și dezvoltare care vor fi elaborate în decursul anului în cauză, precum și un calendar previzional.

(3)   Codurile
  de rețea
  detaliate acoperă următoarele domenii, în conformitate cu prioritățile definite în programul anual de activitate:

| a) | normele privind securitatea și fiabilitatea,
  inclusiv normele privind interoperabilitatea și procedurile operaționale aplicabile în situații de urgență
  ; |
| --- | --- |

a)

normele privind securitatea și fiabilitatea,
  inclusiv normele privind interoperabilitatea și procedurile operaționale aplicabile în situații de urgență
  ;

| b) | normele privind conectarea și accesul la rețea;
  ▐ |
| --- | --- |

b)

normele privind conectarea și accesul la rețea;

▐

| c) | normele privind alocarea capacității
  transfrontaliere
  și managementul congestionării;
  ▐ |
| --- | --- |

c)

normele privind alocarea capacității
  transfrontaliere
  și managementul congestionării;

▐

| d) | normele privind transparența
  aferente rețelei; |
| --- | --- |

d)

normele privind transparența
  aferente rețelei;

| e) | normele de echilibrare
  și normele privind decontarea
  ;
  ▐ |
| --- | --- |

e)

normele de echilibrare
  și normele privind decontarea
  ;

▐

| f) | normele privind eficiența energetică a rețelelor de gaze. |
| --- | --- |

f)

normele privind eficiența energetică a rețelelor de gaze.

(4)   
  Agenția
  monitorizează punerea în aplicare a codurilor
  de rețea de către Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de gaze
  .

(5)   Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de gaze publică, la fiecare doi ani, un plan european de investiții în rețea pe 10 ani
  , după aprobarea acestuia de către agenție
  . Acest plan de dezvoltare cuprinde modelarea rețelei integrate
  , ținând seama de instalațiile GNL și de depozitare,
  scenariul de dezvoltare, un raport privind adecvarea cererii și a ofertei, precum și evaluarea durabilității sistemului. Planul de investiții se bazează, în special, pe planuri naționale de investiții,
  luând în considerare aspectele de la nivel comunitar și cele regionale legate de planificarea rețelei, inclusiv
  Orientările pentru rețelele energetice transeuropene în temeiul Deciziei nr. 1364/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10). Acesta identifică deficiențele investiționale, în special în ceea ce privește capacitățile transfrontaliere
  și include, în special, investițiile în interconectare și, în mod prioritar, conexiunile între «insulele de energie» și rețelele de gaz din Comunitate, precum și investițiile în alte tipuri de infrastructuri necesare pentru un comerț și o concurență eficace, precum și pentru asigurarea securității aprovizionării. Planul de investiții trebuie să fie însoțit, în anexă, de o prezentare a obstacolelor în calea creșterii capacității transfrontaliere a rețelei, provocate de diferențele existente la nivelul procedurilor sau al practicilor de aprobare.

Operatorii de sisteme de transport pun în aplicare planul de investiții publicat.

(6)   ▐ Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de gaze
  poate propune agenției, din proprie inițiativă, proiecte de coduri de rețea în orice domeniu, cu excepția celor enumerate la alineatul (3), în vederea realizării obiectivelor prezentate la articolul 2a. Agenția adoptă ulterior codurile de rețea în conformitate cu procedura descrisă la articolul 2f, asigurându-se totodată că respectivele coduri nu se află în contradicție cu orientările adoptate în temeiul articolului 2e.

Articolul 2d

Monitorizarea efectuată de către agenție

(1)   Agenția monitorizează executarea atribuțiilor Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de gaze menționate la articolul 2c alineatul (1).

(2)   Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de gaze transmite agenției
  spre aprobare
  proiectul de coduri
  de rețea și documentele menționate la articolul 2c alineatul (1)
  .

Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de gaze culege toate informațiile relevante privind implementarea codurilor de rețea și le transmite agenției spre evaluare.

(3)   Agenția
  monitorizează punerea în aplicare a codurilor tehnice, a planului de investiții pe 10 ani și a
  programului anual de activitate
  și include rezultatele monitorizării în raportul său anual. În cazul nerespectării de către operatorii de sisteme de transport a codurilor de rețea, a
  planului de investiții pe 10 ani
  sau a programului anual de activitate al Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de gaz, agenția furnizează Comisiei informații cu privire la acest fapt
  .

Articolul 2e

Elaborarea orientărilor

(1)   
  După consultarea agenției, Comisia instituie o listă anuală de priorități, identificând chestiunile de importanță majoră pentru dezvoltarea pieței interne a gazului
  .

(2)   
  Pe baza respectivei liste de priorități, Comisia împuternicește agenția să elaboreze, în termen de șase luni, proiecte de orientări care să stabilească principii de bază clare și obiective pentru armonizarea normelor, în conformitate cu articolul 2c.

(3)   
  La elaborarea acestor orientări, agenția consultă în mod oficial Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de gaze și alte părți interesate, în mod deschis și transparent.

(4)   
  Agenția adoptă proiectul de orientări în urma consultărilor respective. Aceasta prezintă observațiile primite în cadrul consultării și explică modul în care acestea au fost luate în considerare. În cazul în care observațiile nu au fost luate în considerare, aceasta furnizează motivele.

(5)
     
  Comisia poate iniția, din proprie inițiativă sau la solicitarea agenției, aceeași procedură pentru actualizarea orientărilor.

Articolul 2f

Elaborarea codurilor de rețea

(1)
     
  În termen de șase luni de la adoptarea orientărilor de către agenție și în conformitate cu articolul 2e, Comisia împuternicește Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de gaze să elaboreze proiecte de coduri de rețea în deplină conformitate cu principiile stabilite în cadrul orientărilor.

(2)
     
  La elaborarea acestor coduri, Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de gaze ia în considerare expertiza tehnică oferită de participanții pe piață și de utilizatorii rețelelor și îi ține la curent pe aceștia în legătură cu evoluțiile înregistrate.

(3)
     
  Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de gaze transmite agenției proiectele de coduri.

(4)
     
  Agenția poartă consultări oficiale pe marginea proiectelor de coduri de rețea într-o manieră deschisă și transparentă.

(5)
     
  Agenția adoptă proiectele de coduri de rețea în urma consultărilor respective. Aceasta prezintă observațiile primite în cadrul consultării și explică modul în care acestea au fost luate în considerare. În cazul în care observațiile nu au fost luate în considerare, agenția furnizează motivele acestui fapt.

(6)
     
  Din propria inițiativă a agenției sau la solicitarea Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de gaze, se poate efectua o revizuire a codurilor existente urmând aceeași procedură.

(7)
     
  Comisia poate prezenta, la recomandarea agenției, codurile de rețea comitetului menționat la articolul 14 alineatul (1) pentru adoptarea lor definitivă, în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 14 alineatul (2).

Articolul 2g

Consultări

(1)   În decursul desfășurării sarcinilor care îi revin,
  agenția
  consultă
  în mod oficial și
  în mod deschis și transparent toți participanții relevanți pe piață ▐. Consultarea include întreprinderi de furnizare, consumatori, utilizatori ai sistemelor, operatori de sisteme de distribuție, operatori de sisteme GNL și de sisteme de depozitare, precum și asociații (industriale) relevante, organisme tehnice și platforme ale părților interesate.

(2)   Toate documentele și procesele-verbale ale întrunirilor care au legătură cu aspectele menționate la alineatul (1) se publică.

(3)   Înainte de adoptarea
  orientărilor și a codurilor de rețea, agenția
  prezintă observațiile primite în cadrul consultării, precum și modul în care acestea au fost luate în considerare. În cazul în care observațiile nu au fost luate în considerare, aceasta furnizează motivele.

(4)
     
  Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de gaze colaborează cu participanții pe piață și cu utilizatorii rețelei, în conformitate cu articolul 2f alineatul (2).

Articolul 2h

Costuri

Costurile legate de activitățile Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de gaze menționate la articolele 2a–2i sunt suportate de operatorii de sisteme de transport și se iau în considerare la calcularea tarifelor.

Articolul 2i

Cooperarea regională a operatorilor de sisteme de transport

(1)   Operatorii de sisteme de transport instituie o cooperare regională în cadrul Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de gaze, pentru a contribui la îndeplinirea sarcinilor menționate la articolul 2c alineatul (1). Aceștia publică, în special, un plan regional de investiții la fiecare doi ani și pot lua decizii privind investițiile pe baza acestuia.

Planul regional de investiții nu poate intra în contradicție cu planul de investiții pe 10 ani menționat la articolul 2c alineatul (1) litera (c).

(2)   Operatorii de sisteme de transport promovează acorduri operaționale, în vederea asigurării unei gestionări optime a rețelei, dezvoltarea schimburilor de energie, alocarea
  coordonată
  de capacitate transfrontalieră ▐, precum și
  compatibilitatea
  mecanismelor de echilibrare
  transfrontaliere
  .

(3)
     
  Autoritățile naționale de reglementare ale statelor membre și celelalte autorități naționale relevante cooperează la toate nivelurile în vederea armonizării organizării pieței și a integrării piețelor lor naționale cel puțin la unul sau mai multe niveluri regionale, ca un prim pas intermediar către liberalizarea totală a pieței interne. În special, acestea promovează cooperarea operatorilor de rețea de transport la nivel regional și facilitează integrarea acestora la nivel regional, în vederea creării unei piețe interne competitive, încurajând armonizarea cadrului lor reglementar și tehnic și, în special, integrând insulele de gaze încă existente.

| 4. | Articolul 3 alineatul (1) se modifică după cum urmează:








  a) | primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „
  (1)
     
  Tarifele sau metodologiile folosite la calcularea lor, aplicate de operatorii de sisteme de transport și de operatorii de sisteme GNL și aprobate de autoritățile de reglementare în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) din Directiva 2003/55/CE, precum și tarifele publicate în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din directiva respectivă sunt transparente, iau în considerare nevoia de integritate a sistemului și o îmbunătățire a acesteia și reflectă costurile reale suportate, în măsura în care acestea corespund costurilor unui operator de rețea eficient și comparabil din punct de vedere structural și sunt transparente, incluzând și o rentabilitate corespunzătoare a investiției. Tarifele sau metodologiile folosite la calcularea lor se aplică în mod nediscriminatoriu.
  ” |
| --- | --- | --- |

4.

Articolul 3 alineatul (1) se modifică după cum urmează:

a)

primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„
  (1)
     
  Tarifele sau metodologiile folosite la calcularea lor, aplicate de operatorii de sisteme de transport și de operatorii de sisteme GNL și aprobate de autoritățile de reglementare în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) din Directiva 2003/55/CE, precum și tarifele publicate în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din directiva respectivă sunt transparente, iau în considerare nevoia de integritate a sistemului și o îmbunătățire a acesteia și reflectă costurile reale suportate, în măsura în care acestea corespund costurilor unui operator de rețea eficient și comparabil din punct de vedere structural și sunt transparente, incluzând și o rentabilitate corespunzătoare a investiției. Tarifele sau metodologiile folosite la calcularea lor se aplică în mod nediscriminatoriu.
  ”

| b) | al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „
  Tarifele sau metodologiile folosite la calcularea lor facilitează comerțul eficient cu gaze și concurența, în același timp evitând subvențiile încrucișate dintre utilizatorii de rețele, oferind stimulente pentru investiții și menținând sau creând interoperativitate pentru rețelele de transport. Aceasta poate presupune aplicarea unor reglementări speciale pentru noile investiții.
  ” |
| --- | --- |

b)

al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„
  Tarifele sau metodologiile folosite la calcularea lor facilitează comerțul eficient cu gaze și concurența, în același timp evitând subvențiile încrucișate dintre utilizatorii de rețele, oferind stimulente pentru investiții și menținând sau creând interoperativitate pentru rețelele de transport. Aceasta poate presupune aplicarea unor reglementări speciale pentru noile investiții.
  ”

| c) | ║ se adaugă următoarele paragrafe:
  „Tarifele pentru utilizatorii de rețele se stabilesc separat și independent pentru fiecare punct de intrare sau punct de ieșire în/din sistemul de transport. Taxele de rețea nu se calculează pe baza fluxurilor contractuale.
  Accesul la rețea este deschis noilor operatori în mod nediscriminatoriu
  .


  Tarifele sau metodologiile folosite la calcularea lor sunt transparente și se aplică în mod nediscriminatoriu.
  ” |
| --- | --- |

c)

║ se adaugă următoarele paragrafe:

„Tarifele pentru utilizatorii de rețele se stabilesc separat și independent pentru fiecare punct de intrare sau punct de ieșire în/din sistemul de transport. Taxele de rețea nu se calculează pe baza fluxurilor contractuale.
  Accesul la rețea este deschis noilor operatori în mod nediscriminatoriu
  .

Tarifele sau metodologiile folosite la calcularea lor sunt transparente și se aplică în mod nediscriminatoriu.
  ”

| 5. | Titlul articolului 4 se înlocuiește cu următorul text:
  „Servicii de acces al terților cu privire la operatorii de sisteme de transport” |
| --- | --- |

5.

Titlul articolului 4 se înlocuiește cu următorul text:

„Servicii de acces al terților cu privire la operatorii de sisteme de transport”

| 6. | Se introduce următorul articol după articolul 4:
  „Articolul 4a


  Servicii de acces al terților cu privire la instalațiile de depozitare și la instalațiile de GNL

  (1)   Operatorii sistemelor de depozitare și ai sistemelor de GNL au obligația:






  a) | să vegheze la oferirea de servicii în condiții nediscriminatorii tuturor utilizatorilor rețelei care răspund cererii de pe piață în special, în cazul în care un operator al unei instalații GNL sau un operator al unui sistem de depozitare oferă același serviciu
  în același timp
  mai multor consumatori diferiți, acesta trebuie să ofere respectivul serviciu în termeni și condiții contractuale echivalente; |
| --- | --- | --- |

6.

Se introduce următorul articol după articolul 4:

„Articolul 4a

Servicii de acces al terților cu privire la instalațiile de depozitare și la instalațiile de GNL

(1)   Operatorii sistemelor de depozitare și ai sistemelor de GNL au obligația:

a)

să vegheze la oferirea de servicii în condiții nediscriminatorii tuturor utilizatorilor rețelei care răspund cererii de pe piață în special, în cazul în care un operator al unei instalații GNL sau un operator al unui sistem de depozitare oferă același serviciu
  în același timp
  mai multor consumatori diferiți, acesta trebuie să ofere respectivul serviciu în termeni și condiții contractuale echivalente;

| b) | să ofere servicii compatibile cu modalitățile de utilizare a sistemelor interconectate de transport de gaze și să faciliteze accesul
  ușor
  , prin cooperarea cu operatorul sistemului de transport; |
| --- | --- |

b)

să ofere servicii compatibile cu modalitățile de utilizare a sistemelor interconectate de transport de gaze și să faciliteze accesul
  ușor
  , prin cooperarea cu operatorul sistemului de transport;

| c) | să publice informațiile pertinente, în special datele cu privire la utilizarea și disponibilitatea serviciilor, într-un interval compatibil cu necesitățile comerciale rezonabile ale utilizatorilor instalațiilor de depozitare și de GNL
  , această publicare fiind supusă monitorizării din partea autorității competente
  . |
| --- | --- |

c)

să publice informațiile pertinente, în special datele cu privire la utilizarea și disponibilitatea serviciilor, într-un interval compatibil cu necesitățile comerciale rezonabile ale utilizatorilor instalațiilor de depozitare și de GNL
  , această publicare fiind supusă monitorizării din partea autorității competente
  .

(2)   Operatorii de sisteme de depozitare au obligația:

| a) | să ofere servicii de acces al terților, atât pe baze ferme, cât și întreruptibile; prețul capacității întreruptibile reflectă probabilitatea întreruperii; |
| --- | --- |

a)

să ofere servicii de acces al terților, atât pe baze ferme, cât și întreruptibile; prețul capacității întreruptibile reflectă probabilitatea întreruperii;

| b) | să ofere utilizatorilor instalației atât servicii pe termen lung, cât și pe termen scurt; |
| --- | --- |

b)

să ofere utilizatorilor instalației atât servicii pe termen lung, cât și pe termen scurt;

| c) | să ofere utilizatorilor instalațiilor de depozitare atât servicii combinate, cât și servicii necombinate cu privire la spațiul de depozitare, debitul de injecție și debitul de extracție. |
| --- | --- |

c)

să ofere utilizatorilor instalațiilor de depozitare atât servicii combinate, cât și servicii necombinate cu privire la spațiul de depozitare, debitul de injecție și debitul de extracție.

(3)   Semnarea de contracte referitoare la instalațiile de depozitare și de GNL nu poate conduce creșteri arbitrare de tarife atunci când are loc:

| a) | în afara unui „an de gaze naturale”, cu o dată de intrare în vigoare non-standard sau |
| --- | --- |

a)

în afara unui „an de gaze naturale”, cu o dată de intrare în vigoare non-standard sau

| b) | pe o perioadă mai scurtă decât în cazul unui contract standard de transport și depozitare încheiat pe bază anuală. |
| --- | --- |

b)

pe o perioadă mai scurtă decât în cazul unui contract standard de transport și depozitare încheiat pe bază anuală.

(4)   După caz, se pot acorda servicii referitoare la accesul terților, sub rezerva ca utilizatorii rețelei să ofere garanții de solvabilitate corespunzătoare. Aceste garanții nu trebuie să constituie bariere ilegale la intrarea pe piață și trebuie să fie nediscriminatorii, transparente și proporționale.

(5)   Limitele contractuale cu privire la dimensiunea minimă solicitată a capacității instalației de GNL și a capacității de depozitare se justifică pe baza constrângerilor de natură tehnică și permit micilor utilizatori accesul la serviciile de depozitare.’

| 7. | Articolul 5 se modifică după cum urmează:






  a) | titlul se înlocuiește cu următorul titlu:
  „Principii ale mecanismelor de alocare a capacității și proceduri de management al congestionării cu privire la operatorii de sisteme de transport’ |
| --- | --- | --- |

7.

Articolul 5 se modifică după cum urmează:

a)

titlul se înlocuiește cu următorul titlu:

„Principii ale mecanismelor de alocare a capacității și proceduri de management al congestionării cu privire la operatorii de sisteme de transport’

| b) | alineatul (2) litera (a) se înlocuiește cu următorul text:








  „
  a) | dau semnale economice corespunzătoare pentru utilizarea eficientă și optimă a capacității tehnice și facilitează investițiile în noi infrastructuri și comerțul transfrontalier cu gaze.
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

alineatul (2) litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„
  a)

dau semnale economice corespunzătoare pentru utilizarea eficientă și optimă a capacității tehnice și facilitează investițiile în noi infrastructuri și comerțul transfrontalier cu gaze.
  ”

| c) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Operatorii de sisteme de transport implementează și publică proceduri de management al congestionării nediscriminatorii și transparente, care
  facilitează comerțul transfrontalier cu gaze pe baze nediscriminatorii și în conformitate cu principiile liberei concurențe.




  În vederea prevenirii congestionării
  contractuale, operatorul de sisteme de transport oferă capacitatea neutilizată pe piața principală cel puțin pe baza unui aranjament pe termen scurt
  , în măsura în care acest lucru nu împiedică punerea în aplicare a unor contracte de furnizare pe termen lung.
  ” |
| --- | --- |

c)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Operatorii de sisteme de transport implementează și publică proceduri de management al congestionării nediscriminatorii și transparente, care
  facilitează comerțul transfrontalier cu gaze pe baze nediscriminatorii și în conformitate cu principiile liberei concurențe.

În vederea prevenirii congestionării
  contractuale, operatorul de sisteme de transport oferă capacitatea neutilizată pe piața principală cel puțin pe baza unui aranjament pe termen scurt
  , în măsura în care acest lucru nu împiedică punerea în aplicare a unor contracte de furnizare pe termen lung.
  ”

| d) | alineatul (4) se elimină; |
| --- | --- |

d)

alineatul (4) se elimină;

| e) | se adaugă următoarele alineate:
  „(6)   Operatorii de sisteme de transport evaluează în mod regulat cererea de noi investiții de pe piață. La planificarea de noi investiții, operatorii de sisteme de transport evaluează cererea de pe piață,
  ținând seama de criteriul securității aprovizionării
  .


  (7)
     
  În cazul în care are loc o congestionare fizică pe termen lung, operatorii de sisteme de transport soluționează problema congestionării prin adăugarea de noi capacități, în funcție de cererea de pe piață. Pentru a evalua cererea de pe piață, operatorii de sisteme de transport întreprind proceduri de evaluare și de atribuire a capacității („open season procedures”).




  (8)
     
  Autoritățile de reglementare monitorizează managementul congestionării în cadrul sistemelor naționale de gaze și al sistemelor interconectate.




  Operatorii de sisteme de transport prezintă spre aprobare autorităților naționale de reglementare procedurile lor de management al congestionărilor, inclusiv cele privind atribuirea capacităților. Înainte de a le aproba, autoritățile de reglementare naționale pot solicita modificarea acestor proceduri.
  ” |
| --- | --- |

e)

se adaugă următoarele alineate:

„(6)   Operatorii de sisteme de transport evaluează în mod regulat cererea de noi investiții de pe piață. La planificarea de noi investiții, operatorii de sisteme de transport evaluează cererea de pe piață,
  ținând seama de criteriul securității aprovizionării
  .

(7)
     
  În cazul în care are loc o congestionare fizică pe termen lung, operatorii de sisteme de transport soluționează problema congestionării prin adăugarea de noi capacități, în funcție de cererea de pe piață. Pentru a evalua cererea de pe piață, operatorii de sisteme de transport întreprind proceduri de evaluare și de atribuire a capacității („open season procedures”).

(8)
     
  Autoritățile de reglementare monitorizează managementul congestionării în cadrul sistemelor naționale de gaze și al sistemelor interconectate.

Operatorii de sisteme de transport prezintă spre aprobare autorităților naționale de reglementare procedurile lor de management al congestionărilor, inclusiv cele privind atribuirea capacităților. Înainte de a le aproba, autoritățile de reglementare naționale pot solicita modificarea acestor proceduri.
  ”

| 8. | Se introduce următorul articol după articolul 5:
  „Articolul 5a


  Principii privind mecanismele de alocare a capacității și pentru procedurile de management al congestionării cu privire la instalațiile de depozitare și la instalațiile de GNL

  (1)   Participanților pe piață li se pune la dispoziție capacitatea maximă a instalațiilor de depozitare și de GNL, ținându-se seama de integritatea și exploatarea sistemului.
  (2)   Operatorii de sisteme de GNL și de depozitare pun în aplicare și publică mecanisme de alocare a capacității nediscriminatorii și transparente, care:






  a) | dau semnale economice corespunzătoare pentru utilizarea eficientă și la nivel maxim a capacității și facilitează investițiile în noi infrastructuri; |
| --- | --- | --- |

8.

Se introduce următorul articol după articolul 5:

„Articolul 5a

Principii privind mecanismele de alocare a capacității și pentru procedurile de management al congestionării cu privire la instalațiile de depozitare și la instalațiile de GNL

(1)   Participanților pe piață li se pune la dispoziție capacitatea maximă a instalațiilor de depozitare și de GNL, ținându-se seama de integritatea și exploatarea sistemului.

(2)   Operatorii de sisteme de GNL și de depozitare pun în aplicare și publică mecanisme de alocare a capacității nediscriminatorii și transparente, care:

a)

dau semnale economice corespunzătoare pentru utilizarea eficientă și la nivel maxim a capacității și facilitează investițiile în noi infrastructuri;

| b) | sunt compatibile cu mecanismul de piață, inclusiv cu piețele la vedere (spot) și centrele de comercializare, fiind în același timp flexibile și capabile să se adapteze în funcție de evoluția condițiilor pieței; |
| --- | --- |

b)

sunt compatibile cu mecanismul de piață, inclusiv cu piețele la vedere (spot) și centrele de comercializare, fiind în același timp flexibile și capabile să se adapteze în funcție de evoluția condițiilor pieței;

| c) | sunt compatibile cu sistemele de acces la rețelele conectate. |
| --- | --- |

c)

sunt compatibile cu sistemele de acces la rețelele conectate.

(3)   Contractele referitoare la instalațiile de depozitare și GNL includ măsuri care să împiedice blocarea capacității neutilizate, ținându-se seama de următoarele principii, care se aplică în cazuri de congestionare contractuală:

| a) | operatorul de sistem oferă pe piața principală
  , fără întârziere,
  instalația de GNL și capacitatea de depozitare neutilizate; în cazul instalațiilor de depozitare, acest lucru se petrece cel puțin pe baza unui aranjament pe termen scurt și întreruptibil; |
| --- | --- |

a)

operatorul de sistem oferă pe piața principală
  , fără întârziere,
  instalația de GNL și capacitatea de depozitare neutilizate; în cazul instalațiilor de depozitare, acest lucru se petrece cel puțin pe baza unui aranjament pe termen scurt și întreruptibil;

| b) | utilizatorii instalației de GNL și de depozitare care doresc să revândă sau să subînchirieze capacitatea contractată pe piața secundară au dreptul să facă acest lucru. |
| --- | --- |

b)

utilizatorii instalației de GNL și de depozitare care doresc să revândă sau să subînchirieze capacitatea contractată pe piața secundară au dreptul să facă acest lucru.

Măsurile respective iau în considerare integritatea sistemului în cauză, precum și siguranța aprovizionării.
  ”

| 9. | Articolul 6 se modifică după cum urmează:






  a) | titlul se înlocuiește după cum urmează:
  „Cerințe privind transparența cu privire la operatorii de sisteme de transport” |
| --- | --- | --- |

9.

Articolul 6 se modifică după cum urmează:

a)

titlul se înlocuiește după cum urmează:

„Cerințe privind transparența cu privire la operatorii de sisteme de transport”

| b) | alineatul (5) se elimină; |
| --- | --- |

b)

alineatul (5) se elimină;

| c) | se adaugă următorul alineat ║:
  „Operatorii de sisteme de transport publică informațiile ex ante și ex post privind cererea și oferta, pe baza nominalizărilor, a previziunilor și a fluxurilor realizate de intrare și de ieșire din sistem. Nivelul de detaliu al informațiilor care se publică reflectă informațiile disponibile operatorilor de sisteme de transport.


  Autoritatea competentă se asigură că toate informațiile necesare sunt publicate.
  Operatorii de sisteme de transport
  informează, la cerere, autoritatea națională de reglementare asupra măsurilor
  luate, precum și
  asupra costurilor
  suportate și
  asupra veniturilor
  generate în legătură cu echilibrarea sistemului.
  Participanții pe piață implicați furnizează operatorilor de sisteme de transport datele prevăzute la prezentul articol.” |
| --- | --- |

c)

se adaugă următorul alineat ║:

„Operatorii de sisteme de transport publică informațiile ex ante și ex post privind cererea și oferta, pe baza nominalizărilor, a previziunilor și a fluxurilor realizate de intrare și de ieșire din sistem. Nivelul de detaliu al informațiilor care se publică reflectă informațiile disponibile operatorilor de sisteme de transport.

Autoritatea competentă se asigură că toate informațiile necesare sunt publicate.
  Operatorii de sisteme de transport
  informează, la cerere, autoritatea națională de reglementare asupra măsurilor
  luate, precum și
  asupra costurilor
  suportate și
  asupra veniturilor
  generate în legătură cu echilibrarea sistemului.

Participanții pe piață implicați furnizează operatorilor de sisteme de transport datele prevăzute la prezentul articol.”

| 10. | Se introduc următoarele articole după articolul 6:
  „Articolul 6a


  Cerințe privind transparența cu privire la instalațiile de depozitare și la instalațiile de GNL

  (1)   Operatorii de sisteme de depozitare și de instalații GNL publică informații detaliate privind serviciile pe care le oferă și condițiile relevante aplicate, împreună cu informațiile tehnice necesare pentru ca utilizatorii instalațiilor GNL și de depozitare să dobândească accesul efectiv la acestea.
  (2)   În legătură cu serviciile furnizate, fiecare operator de sistem de depozitare și GNL publică informații cu privire la capacitățile de depozitare și ale instalațiilor GNL contractate și disponibile, pe bază numerică, în mod regulat și continuu și într-o formă standardizată și accesibilă.
  Autoritatea competentă se asigură că toate informațiile necesare sunt publicate.


  (3)   Operatorii de sisteme de depozitare și GNL transmit întotdeauna informațiile necesare în temeiul prezentului regulament într-un mod logic, ușor cuantificabil, ușor accesibil și nediscriminatoriu.
  (4)   Operatorii de sisteme de depozitare și GNL publică cantitatea de gaze existentă în fiecare instalație de depozitare
  , grup de instalații de depozitare din aceeași zonă de echilibrare
  sau
  instalație
  de GNL, fluxurile de intrare și de ieșire, precum și capacitățile disponibile de depozitare și capacitățile instalațiilor de GNL, inclusiv cu privire la instalațiile scutite de la obligația de a acorda acces terților. Aceste informații se comunică, de asemenea, operatorului sistemului de transport care le publică la nivel consolidat, pentru fiecare sistem sau subsistem, definit cu ajutorul punctelor relevante. Aceste informații se actualizează cel puțin o dată pe zi.


  (5)
     
  În vederea garantării unor tarife transparente, obiective și nediscriminatorii și a favorizării utilizării eficiente a infrastructurilor, operatorii de sisteme de depozitare și de GNL sau autoritățile de reglementare corespunzătoare publică informații rezonabil și suficient de detaliate cu privire la derivarea tarifelor, la metodologiile de calcul și la structura tarifelor privind infrastructura care face obiectul accesului reglementat al terților. Operatorii de sisteme de depozitare și de GNL prezintă spre aprobare autorităților de reglementare procedurile lor de gestionare a congestionării, inclusiv alocarea de capacități. Înainte de a le aproba, autoritățile naționale de reglementare pot solicita modificarea acestor proceduri.




  (6)
     
  Atunci când un operator de sisteme de depozitare și de GNL consideră că nu este autorizat, din motive de confidențialitate, să publice datele cerute, acesta solicită autorizarea autorității naționale de reglementare de a limita publicarea în ceea ce privește punctul sau punctele în cauză.




  Autoritatea națională de reglementare acordă sau refuză autorizarea în funcție de caz, luând în considerare, în special, pe de o parte, nevoia legitimă de a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale și, pe de altă parte, obiectivul de a crea o piață internă a gazelor care să fie concurențială. În cazul în care se acordă autorizarea, capacitatea disponibilă de depozitare și/sau GNL se publică fără a se divulga date numerice care ar putea contraveni confidențialității.



  Articolul 6b


  Evidența datelor pentru operatorii de sisteme

  Operatorii de sisteme de transport, operatorii de sisteme de depozitate și operatorii de sisteme de GNL păstrează la dispoziția autorității naționale de reglementare, a autorității naționale în materie de concurență și a Comisiei, pentru o perioadă de cinci ani, toate informațiile menționate la articolele 6 și 6a, precum și în partea 3 din anexă.” |
| --- | --- |

10.

Se introduc următoarele articole după articolul 6:

„Articolul 6a

Cerințe privind transparența cu privire la instalațiile de depozitare și la instalațiile de GNL

(1)   Operatorii de sisteme de depozitare și de instalații GNL publică informații detaliate privind serviciile pe care le oferă și condițiile relevante aplicate, împreună cu informațiile tehnice necesare pentru ca utilizatorii instalațiilor GNL și de depozitare să dobândească accesul efectiv la acestea.

(2)   În legătură cu serviciile furnizate, fiecare operator de sistem de depozitare și GNL publică informații cu privire la capacitățile de depozitare și ale instalațiilor GNL contractate și disponibile, pe bază numerică, în mod regulat și continuu și într-o formă standardizată și accesibilă.
  Autoritatea competentă se asigură că toate informațiile necesare sunt publicate.

(3)   Operatorii de sisteme de depozitare și GNL transmit întotdeauna informațiile necesare în temeiul prezentului regulament într-un mod logic, ușor cuantificabil, ușor accesibil și nediscriminatoriu.

(4)   Operatorii de sisteme de depozitare și GNL publică cantitatea de gaze existentă în fiecare instalație de depozitare
  , grup de instalații de depozitare din aceeași zonă de echilibrare
  sau
  instalație
  de GNL, fluxurile de intrare și de ieșire, precum și capacitățile disponibile de depozitare și capacitățile instalațiilor de GNL, inclusiv cu privire la instalațiile scutite de la obligația de a acorda acces terților. Aceste informații se comunică, de asemenea, operatorului sistemului de transport care le publică la nivel consolidat, pentru fiecare sistem sau subsistem, definit cu ajutorul punctelor relevante. Aceste informații se actualizează cel puțin o dată pe zi.

(5)
     
  În vederea garantării unor tarife transparente, obiective și nediscriminatorii și a favorizării utilizării eficiente a infrastructurilor, operatorii de sisteme de depozitare și de GNL sau autoritățile de reglementare corespunzătoare publică informații rezonabil și suficient de detaliate cu privire la derivarea tarifelor, la metodologiile de calcul și la structura tarifelor privind infrastructura care face obiectul accesului reglementat al terților. Operatorii de sisteme de depozitare și de GNL prezintă spre aprobare autorităților de reglementare procedurile lor de gestionare a congestionării, inclusiv alocarea de capacități. Înainte de a le aproba, autoritățile naționale de reglementare pot solicita modificarea acestor proceduri.

(6)
     
  Atunci când un operator de sisteme de depozitare și de GNL consideră că nu este autorizat, din motive de confidențialitate, să publice datele cerute, acesta solicită autorizarea autorității naționale de reglementare de a limita publicarea în ceea ce privește punctul sau punctele în cauză.

Autoritatea națională de reglementare acordă sau refuză autorizarea în funcție de caz, luând în considerare, în special, pe de o parte, nevoia legitimă de a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale și, pe de altă parte, obiectivul de a crea o piață internă a gazelor care să fie concurențială. În cazul în care se acordă autorizarea, capacitatea disponibilă de depozitare și/sau GNL se publică fără a se divulga date numerice care ar putea contraveni confidențialității.

Articolul 6b

Evidența datelor pentru operatorii de sisteme

Operatorii de sisteme de transport, operatorii de sisteme de depozitate și operatorii de sisteme de GNL păstrează la dispoziția autorității naționale de reglementare, a autorității naționale în materie de concurență și a Comisiei, pentru o perioadă de cinci ani, toate informațiile menționate la articolele 6 și 6a, precum și în partea 3 din anexă.”

| 11. | Articolul 7 se modifică după cum urmează:






  a) | la sfârșitul alineatului (1) se adaugă următoarea teză:
  „Normele de echilibrare au la bază principiile de piață.” |
| --- | --- | --- |

11.

Articolul 7 se modifică după cum urmează:

a)

la sfârșitul alineatului (1) se adaugă următoarea teză:

„Normele de echilibrare au la bază principiile de piață.”

| b) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Pentru a permite utilizatorilor rețelei să ia măsuri corective oportune, operatorii de sisteme de transport furnizează prin mijloace electronice informații suficiente, oportune și fiabile în legătură cu situația utilizatorilor rețelei din punct de vedere al echilibrării.
  Informațiile furnizate reflectă nivelul informațiilor disponibile operatorului sistemului de transport și perioada de decontare pentru care se calculează taxe de dezechilibru.
  Nu se percep taxe pentru furnizarea acestor informații.;” |
| --- | --- |

b)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Pentru a permite utilizatorilor rețelei să ia măsuri corective oportune, operatorii de sisteme de transport furnizează prin mijloace electronice informații suficiente, oportune și fiabile în legătură cu situația utilizatorilor rețelei din punct de vedere al echilibrării.

Informațiile furnizate reflectă nivelul informațiilor disponibile operatorului sistemului de transport și perioada de decontare pentru care se calculează taxe de dezechilibru.

Nu se percep taxe pentru furnizarea acestor informații.;”

| c) | alineatele (4), (5) și (6) se elimină. |
| --- | --- |

c)

alineatele (4), (5) și (6) se elimină.

| 12. | Articolul 8 se înlocuiește după cum urmează:
  „Articolul 8


  Comercializarea drepturilor la capacitate

  Fiecare operator de sistem de transport, de sistem de depozitare și de sistem de GNL ia măsuri rezonabile pentru a permite comercializarea liberă a drepturilor la capacitate și pentru a facilita această comercializare.
  Comercializarea se face cu respectarea principiilor de transparență și nediscriminare.
  Fiecare astfel de operator elaborează contracte de transport, contracte cu privire la instalațiile GNL și contracte de depozitare și proceduri armonizate pe piața principală pentru a facilita schimburile de capacitate pe piața secundară și a recunoaște transferul drepturilor primare la capacitate atunci când este notificat de către utilizatorii sistemului.
  Contractele de transport, cele cu privire la instalațiile GNL și contractele de depozitare și procedurile armonizate se notifică autorităților de reglementare.” |
| --- | --- |

12.

Articolul 8 se înlocuiește după cum urmează:

„Articolul 8

Comercializarea drepturilor la capacitate

Fiecare operator de sistem de transport, de sistem de depozitare și de sistem de GNL ia măsuri rezonabile pentru a permite comercializarea liberă a drepturilor la capacitate și pentru a facilita această comercializare.
  Comercializarea se face cu respectarea principiilor de transparență și nediscriminare.
  Fiecare astfel de operator elaborează contracte de transport, contracte cu privire la instalațiile GNL și contracte de depozitare și proceduri armonizate pe piața principală pentru a facilita schimburile de capacitate pe piața secundară și a recunoaște transferul drepturilor primare la capacitate atunci când este notificat de către utilizatorii sistemului.

Contractele de transport, cele cu privire la instalațiile GNL și contractele de depozitare și procedurile armonizate se notifică autorităților de reglementare.”

| 13. | Se introduc următoarele articole după articolul 8:
  „Articolul 8a


  Piețele cu amănuntul

  Pentru a facilita realizarea unor piețe ▐ funcționale
  , eficace
  și transparente, la scară regională și comunitară, statele membre se asigură că rolurile și responsabilitățile operatorilor de sisteme de transport, ale operatorilor de sisteme de distribuție, ale furnizorilor și consumatorilor și, dacă este cazul, ale altor participanți pe piață sunt definite
  detaliat
  în ceea ce privește acordurile contractuale, angajamentele față de consumatori, schimbul de date și normele privind decontarea, precum și proprietatea asupra datelor și responsabilitatea privind măsurarea.
  Aceste norme se publică ▐ și sunt supuse revizuirii de către autoritățile de reglementare.” |
| --- | --- |

13.

Se introduc următoarele articole după articolul 8:

„Articolul 8a

Piețele cu amănuntul

Pentru a facilita realizarea unor piețe ▐ funcționale
  , eficace
  și transparente, la scară regională și comunitară, statele membre se asigură că rolurile și responsabilitățile operatorilor de sisteme de transport, ale operatorilor de sisteme de distribuție, ale furnizorilor și consumatorilor și, dacă este cazul, ale altor participanți pe piață sunt definite
  detaliat
  în ceea ce privește acordurile contractuale, angajamentele față de consumatori, schimbul de date și normele privind decontarea, precum și proprietatea asupra datelor și responsabilitatea privind măsurarea.

Aceste norme se publică ▐ și sunt supuse revizuirii de către autoritățile de reglementare.”

| 14. | Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 9


  Linii directoare privind serviciile referitoare la accesul terților

  (1)   După caz,
  Comisia poate adopta
  liniile directoare care asigură gradul minim de armonizare necesar pentru a atinge obiectivul prezentului regulament
  , care
  specifică ▐ detalii cu privire la serviciile referitoare la accesul terților, inclusiv natura, durata și alte caracteristici ale acestor servicii, în conformitate cu articolele 4 și 4a.
  ▐
  (2)   Liniile directoare cu privire la
  accesul terților, la care se face referire
  la alineatul (1) ▐, sunt stabilite în anexa privind operatorii de sisteme de transport.


  (3)
     
  Aplicarea și modificarea liniilor directoare privind accesul terților adoptate în temeiul prezentului articol reflectă diferențele dintre rețelele naționale de gaze și, prin urmare, nu necesită termeni și condiții detaliate pentru accesul terților care să fie uniforme la nivelul Comunității. Acestea pot, cu toate acestea, să stabilească cerințe minime care trebuie respectate pentru a îndeplini condițiile de acces la rețea nediscriminatorii și transparente necesare pentru o piață internă a gazelor, cerințe care se pot aplica ulterior prin prisma diferențelor dintre rețelele naționale de gaze.
  ” |
| --- | --- |

14.

Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 9

Linii directoare privind serviciile referitoare la accesul terților

(1)   După caz,
  Comisia poate adopta
  liniile directoare care asigură gradul minim de armonizare necesar pentru a atinge obiectivul prezentului regulament
  , care
  specifică ▐ detalii cu privire la serviciile referitoare la accesul terților, inclusiv natura, durata și alte caracteristici ale acestor servicii, în conformitate cu articolele 4 și 4a.

▐

(2)   Liniile directoare cu privire la
  accesul terților, la care se face referire
  la alineatul (1) ▐, sunt stabilite în anexa privind operatorii de sisteme de transport.

(3)
     
  Aplicarea și modificarea liniilor directoare privind accesul terților adoptate în temeiul prezentului articol reflectă diferențele dintre rețelele naționale de gaze și, prin urmare, nu necesită termeni și condiții detaliate pentru accesul terților care să fie uniforme la nivelul Comunității. Acestea pot, cu toate acestea, să stabilească cerințe minime care trebuie respectate pentru a îndeplini condițiile de acces la rețea nediscriminatorii și transparente necesare pentru o piață internă a gazelor, cerințe care se pot aplica ulterior prin prisma diferențelor dintre rețelele naționale de gaze.
  ”

| 15. | Articolul 13 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (1)
     
  Statele membre se asigură că autoritățile naționale de reglementare, înființate în temeiul articolului 25 din Directiva 2003/55/CE, au competența de a garanta efectiv respectarea prezentului regulament, acordându-le acestora puterea, în cazul oricărei încălcări, de a impune sancțiuni eficace, cu efect de descurajare și proporționale, de până la 10 % din cifra de afaceri anuală a operatorului de sistem pe piața sa națională, sau de a retrage licența operatorului respectiv. Statele membre informează Comisia în acest sens până la 1 ianuarie 2010 notificând fără întârziere Comisia cu privire la orice modificări ulterioare.
  ” |
| --- | --- |

15.

Articolul 13 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (1)
     
  Statele membre se asigură că autoritățile naționale de reglementare, înființate în temeiul articolului 25 din Directiva 2003/55/CE, au competența de a garanta efectiv respectarea prezentului regulament, acordându-le acestora puterea, în cazul oricărei încălcări, de a impune sancțiuni eficace, cu efect de descurajare și proporționale, de până la 10 % din cifra de afaceri anuală a operatorului de sistem pe piața sa națională, sau de a retrage licența operatorului respectiv. Statele membre informează Comisia în acest sens până la 1 ianuarie 2010 notificând fără întârziere Comisia cu privire la orice modificări ulterioare.
  ”

| 16. | Articolul 14, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (1)-(4), precum și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din aceasta.” |
| --- | --- |

16.

Articolul 14, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (1)-(4), precum și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din aceasta.”

| 17. | Articolul 16, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „b) | interconectărilor dintre statele membre, instalațiilor de GNL și de depozitare și creșterilor semnificative ale capacității infrastructurilor existente, precum și modificărilor acestor infrastructuri care permit dezvoltarea de noi surse de aprovizionare cu gaze prevăzute la articolul 22 alineatele (1) și (2) din Directiva 2003/55/CE, care sunt scutite de respectarea dispozițiilor articolelor 7, 18, 19, 20 și ale articolului 25 alineatele (2), (3) și (4) din respectiva directivă, atât timp cât sunt scutite de la aplicarea dispozițiilor prevăzute la prezenta literă, cu excepția articolului 6a alineatul (4) din prezentul regulament; sau” |
| --- | --- | --- |

17.

Articolul 16, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„b)

interconectărilor dintre statele membre, instalațiilor de GNL și de depozitare și creșterilor semnificative ale capacității infrastructurilor existente, precum și modificărilor acestor infrastructuri care permit dezvoltarea de noi surse de aprovizionare cu gaze prevăzute la articolul 22 alineatele (1) și (2) din Directiva 2003/55/CE, care sunt scutite de respectarea dispozițiilor articolelor 7, 18, 19, 20 și ale articolului 25 alineatele (2), (3) și (4) din respectiva directivă, atât timp cât sunt scutite de la aplicarea dispozițiilor prevăzute la prezenta literă, cu excepția articolului 6a alineatul (4) din prezentul regulament; sau”

| 18. | Anexa se modifică după cum urmează:






  a) | titlul punctului 1 se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- | --- |

18.

Anexa se modifică după cum urmează:

a)

titlul punctului 1 se înlocuiește cu următorul text:

| b) | titlul punctului 2 se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

b)

titlul punctului 2 se înlocuiește cu următorul text:

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ║,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 211, 19.8.2008, p. 23
  .

1

211, 19.8.2008, p. 23

(2)  JO C 172, 5.7.2008, p. 55
  .

2

172, 5.7.2008, p. 55

(3)  Poziția Parlamentului European din 9 iulie 2008.

3

Poziția Parlamentului European din 9 iulie 2008.

(4)  JO L 176, 15.7.2003, p. 57.

4

(5)  JO L 289, 3.11.2005, p. 1.

5

(6)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23. ║.

6

(7)  
  JO L 200, 22.7.2006, p. 11.

7

JO L 200, 22.7.2006, p. 11.

(8)  JO C 255, 21.10.2006, p. 1.

8

(9)  OJ L ...;”

9

OJ L ...;

(10)  
  JO L 262, 22.9.2006, p. 1.”

10

JO L 262, 22.9.2006, p. 1.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/142 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/142

---

Miercuri, 9 iulie 2008Piața internă a gazelor naturale ***I

P6_TA(2008)0347

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale (COM(2007)0529 — C6-0317/2007 — 2007/0196(COD))

2009/C 294 E/48

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0529),

având în vedere articolul 251 alineatul (2), articolul 47 alineatul (2) și articolele 55 și 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C6-0317/2007),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A6–0257/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 9 iulie 2008P6_TC1-COD(2007)0196

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Directivei 2008/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 47 alineatul (2), articolul 55 și articolul 95,

având în vedere propunerea Comisiei ║,

având în vedere avizul Comitetului Economic si Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Piața internă a gazelor naturale, care a fost pusă în aplicare treptat în întreaga Comunitate începând cu 1999, are drept obiectiv de a oferi tuturor consumatorilor din Uniunea Europeană, indiferent dacă sunt persoane fizice sau întreprinderi, posibilități reale de alegere, precum și noi oportunități de afaceri și un comerț transfrontalier mai intens, pentru a garanta progrese în materie de eficacitate, prețuri competitive și îmbunătățirea calității serviciilor, precum și pentru a contribui la siguranța aprovizionării și la dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

(1)

Piața internă a gazelor naturale, care a fost pusă în aplicare treptat în întreaga Comunitate începând cu 1999, are drept obiectiv de a oferi tuturor consumatorilor din Uniunea Europeană, indiferent dacă sunt persoane fizice sau întreprinderi, posibilități reale de alegere, precum și noi oportunități de afaceri și un comerț transfrontalier mai intens, pentru a garanta progrese în materie de eficacitate, prețuri competitive și îmbunătățirea calității serviciilor, precum și pentru a contribui la siguranța aprovizionării și la dezvoltarea durabilă.

| (2) | Directiva 2003/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2003 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale ║ (4) a adus contribuții semnificative la crearea pieței interne a gazelor naturale. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 2003/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2003 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale ║ (4) a adus contribuții semnificative la crearea pieței interne a gazelor naturale.

| (3) | Cu toate acestea, în prezent, nu se poate garanta
  tuturor companiilor din toate statele membre
  dreptul de a vinde gaze în orice stat membru, în condiții de egalitate, fără discriminare sau vreun dezavantaj. Nu există, în special, un acces nediscriminatoriu la rețea și nici un nivel comparabil în ceea ce privește supravegherea normativă din fiecare stat membru, întrucât cadrul juridic actual nu este suficient de dezvoltat. |
| --- | --- |

(3)

Cu toate acestea, în prezent, nu se poate garanta
  tuturor companiilor din toate statele membre
  dreptul de a vinde gaze în orice stat membru, în condiții de egalitate, fără discriminare sau vreun dezavantaj. Nu există, în special, un acces nediscriminatoriu la rețea și nici un nivel comparabil în ceea ce privește supravegherea normativă din fiecare stat membru, întrucât cadrul juridic actual nu este suficient de dezvoltat.

| (4) | Comunicarea Comisiei din 10 ianuarie 2007 intitulată „O politică energetică pentru Europa”║ a subliniat importanța realizării pieței interne a gazelor naturale și a creării unor condiții de concurență echitabile pentru toate întreprinderile din domeniul gazelor stabilite în Comunitate. Comunicarea Comisiei, cu aceeași dată, referitoare la perspectivele piețele interne de gaz și de energie electrică și raportul final în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 în sectoarele europene de gaz și de energie electrică au demonstrat că normele și măsurile existente nu asigură cadrul necesar în vederea atingerii obiectivului de a realiza o piață internă funcțională. |
| --- | --- |

(4)

Comunicarea Comisiei din 10 ianuarie 2007 intitulată „O politică energetică pentru Europa”║ a subliniat importanța realizării pieței interne a gazelor naturale și a creării unor condiții de concurență echitabile pentru toate întreprinderile din domeniul gazelor stabilite în Comunitate. Comunicarea Comisiei, cu aceeași dată, referitoare la perspectivele piețele interne de gaz și de energie electrică și raportul final în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 în sectoarele europene de gaz și de energie electrică au demonstrat că normele și măsurile existente nu asigură cadrul necesar în vederea atingerii obiectivului de a realiza o piață internă funcțională.

| (5) | În lipsa separării efective a rețelelor de activitățile de producție și de furnizare, există
  un risc de discriminare
  , nu doar în ceea ce privește exploatarea rețelei, ci și în privința stimulării întreprinderilor integrate pe verticală de a investi în mod corespunzător în propriile rețele. |
| --- | --- |

(5)

În lipsa separării efective a rețelelor de activitățile de producție și de furnizare, există
  un risc de discriminare
  , nu doar în ceea ce privește exploatarea rețelei, ci și în privința stimulării întreprinderilor integrate pe verticală de a investi în mod corespunzător în propriile rețele.

| (6) | Statele membre ar trebui să promoveze cooperarea și să monitorizeze eficacitatea rețelei la nivel regional. Mai multe state membre au prezentat deja o propunere în vederea îndeplinirii unui astfel de obiectiv. |
| --- | --- |

(6)

Statele membre ar trebui să promoveze cooperarea și să monitorizeze eficacitatea rețelei la nivel regional. Mai multe state membre au prezentat deja o propunere în vederea îndeplinirii unui astfel de obiectiv.

| (7) | Normele privind separarea juridică și funcțională aplicate în prezent nu au condus
  încă
  la separarea efectivă a operatorilor de sisteme de transport
  în fiecare stat membru, parțial din cauza faptului că legislația comunitară existentă nu a fost pusă integral în aplicare
  . În cadrul reuniunii sale de la Bruxelles, de la 8 și 9 martie 2007, Consiliul European a invitat Comisia să elaboreze propuneri legislative în vederea separării efective a activităților de furnizare și producție de activitățile legate de exploatarea rețelelor. |
| --- | --- |

(7)

Normele privind separarea juridică și funcțională aplicate în prezent nu au condus
  încă
  la separarea efectivă a operatorilor de sisteme de transport
  în fiecare stat membru, parțial din cauza faptului că legislația comunitară existentă nu a fost pusă integral în aplicare
  . În cadrul reuniunii sale de la Bruxelles, de la 8 și 9 martie 2007, Consiliul European a invitat Comisia să elaboreze propuneri legislative în vederea separării efective a activităților de furnizare și producție de activitățile legate de exploatarea rețelelor.

| (8) | Separarea eficientă poate fi asigurată doar prin eliminarea stimulării intrinseci a întreprinderilor integrate pe verticală de a exercita o discriminare asupra concurenților în ceea ce privește accesul la rețea și investițiile. Separarea proprietății, care implică desemnarea proprietarului rețelei ca operator de rețea, și independența operatorului de rețea față deorice interese legate de furnizare și producție, reprezintă modalitatea cea mai eficientă și mai sigură de soluționare a conflictului inerent de interese și de a garanta securitatea aprovizionării. Din acest motiv, în rezoluția sa din 10 iulie 2007 referitoare la perspectivele privind piețele interne de gaz și de energie electrică (5), ║ Parlamentul European a considerat separarea proprietății la nivelul transportului ca fiind instrumentul cel mai eficace de promovare a investițiilor în infrastructuri, realizate într-un mod nediscriminatoriu, precum și a unui acces echitabil la rețea pentru operatorii nou intrați și a transparenței pieței. Prin urmare, statelor membre ar trebui să li se solicite să garanteze că aceeași persoană sau aceleași persoane nu are (au) dreptul de a exercita controlul, inclusiv sub forma drepturilor de blocare în calitate de acționari minoritari a deciziilor de importanță strategică, cum ar fi investițiile, asupra unei întreprinderi active în domeniul producției sau în domeniul furnizării și în același timp de a avea vreun interes sau de a exercita vreun drept asupra vreunui operator de sistem de transport sau asupra vreunui sistem de transport. În mod reciproc, controlul asupra unui operator de sistem de transport nu este compatibil cu deținerea de interese sau cu exercitarea de drepturi asupra unei întreprinderi de furnizare. |
| --- | --- |

(8)

Separarea eficientă poate fi asigurată doar prin eliminarea stimulării intrinseci a întreprinderilor integrate pe verticală de a exercita o discriminare asupra concurenților în ceea ce privește accesul la rețea și investițiile. Separarea proprietății, care implică desemnarea proprietarului rețelei ca operator de rețea, și independența operatorului de rețea față deorice interese legate de furnizare și producție, reprezintă modalitatea cea mai eficientă și mai sigură de soluționare a conflictului inerent de interese și de a garanta securitatea aprovizionării. Din acest motiv, în rezoluția sa din 10 iulie 2007 referitoare la perspectivele privind piețele interne de gaz și de energie electrică (5), ║ Parlamentul European a considerat separarea proprietății la nivelul transportului ca fiind instrumentul cel mai eficace de promovare a investițiilor în infrastructuri, realizate într-un mod nediscriminatoriu, precum și a unui acces echitabil la rețea pentru operatorii nou intrați și a transparenței pieței. Prin urmare, statelor membre ar trebui să li se solicite să garanteze că aceeași persoană sau aceleași persoane nu are (au) dreptul de a exercita controlul, inclusiv sub forma drepturilor de blocare în calitate de acționari minoritari a deciziilor de importanță strategică, cum ar fi investițiile, asupra unei întreprinderi active în domeniul producției sau în domeniul furnizării și în același timp de a avea vreun interes sau de a exercita vreun drept asupra vreunui operator de sistem de transport sau asupra vreunui sistem de transport. În mod reciproc, controlul asupra unui operator de sistem de transport nu este compatibil cu deținerea de interese sau cu exercitarea de drepturi asupra unei întreprinderi de furnizare.

| (9) | Orice sistem de separare ar trebui să reușească să elimine orice conflict de interese între producători și operatorii de sisteme de transport, pentru a crea stimulente pentru investițiile necesare și a garanta accesul noilor operatori pe piață pe baza unui regim de reglementare transparent și eficient și nu ar trebui să creeze un regim de reglementare oneros sau împovărător pentru autoritățile naționale de reglementare, a cărui punere în practică ar fi dificilă sau costisitoare. |
| --- | --- |

(9)

Orice sistem de separare ar trebui să reușească să elimine orice conflict de interese între producători și operatorii de sisteme de transport, pentru a crea stimulente pentru investițiile necesare și a garanta accesul noilor operatori pe piață pe baza unui regim de reglementare transparent și eficient și nu ar trebui să creeze un regim de reglementare oneros sau împovărător pentru autoritățile naționale de reglementare, a cărui punere în practică ar fi dificilă sau costisitoare.

| (10) | Gazele naturale sunt importate în Uniunea Europeană în special, și în cantități tot mai mari, din țări terțe. Legislația comunitară ar trebui să ia în considerare integrarea specifică a sectorului gazelor naturale pe piața mondială, inclusiv diferențele dintre piețele din amonte și cele din aval. |
| --- | --- |

(10)

Gazele naturale sunt importate în Uniunea Europeană în special, și în cantități tot mai mari, din țări terțe. Legislația comunitară ar trebui să ia în considerare integrarea specifică a sectorului gazelor naturale pe piața mondială, inclusiv diferențele dintre piețele din amonte și cele din aval.

| (11) | Deoarece separarea proprietății necesită, în anumite situații, restructurarea întreprinderilor, statelor membre
  care decid să pună în aplicare separarea proprietății ar trebui
  să li se pună la dispoziție un interval de timp suplimentar pentru punerea în aplicare a dispozițiilor pertinente. Datorită legăturilor verticale dintre sectoarele energiei electrice și al gazului, dispozițiile cu privire la separare ar trebui să se aplice în ceea ce privește ambele sectoare. |
| --- | --- |

(11)

Deoarece separarea proprietății necesită, în anumite situații, restructurarea întreprinderilor, statelor membre
  care decid să pună în aplicare separarea proprietății ar trebui
  să li se pună la dispoziție un interval de timp suplimentar pentru punerea în aplicare a dispozițiilor pertinente. Datorită legăturilor verticale dintre sectoarele energiei electrice și al gazului, dispozițiile cu privire la separare ar trebui să se aplice în ceea ce privește ambele sectoare.

| (12) | Statele membre care doresc aceasta, pot pune în aplicare dispozițiile prezentei directive privind separarea efectivă și eficientă a sistemelor de transport și a operatorilor de sisteme de transport. O astfel de separare este efectivă în măsura în care contribuie la garantarea independenței operatorilor de sisteme de transport și este eficientă în măsura în care asigură un cadru de reglementare mai adecvat, menit să garanteze o concurență echitabilă, investiții suficiente, accesul noilor operatori pe piață și integrarea piețelor de gaze naturale. Mai mult, o astfel de separare se bazează pe un pilon de măsuri organizaționale și măsuri privind guvernarea operatorilor de sisteme de transport și pe un pilon de măsuri referitoare la investiții, ce relaționează noile capacități de producție cu rețeaua și integrarea pieței prin cooperare regională. De asemenea, această separare este în conformitate cu cerințele formulate de Consiliul European în cadrul întâlnirii din 8 și 9 martie 2007. |
| --- | --- |

(12)

Statele membre care doresc aceasta, pot pune în aplicare dispozițiile prezentei directive privind separarea efectivă și eficientă a sistemelor de transport și a operatorilor de sisteme de transport. O astfel de separare este efectivă în măsura în care contribuie la garantarea independenței operatorilor de sisteme de transport și este eficientă în măsura în care asigură un cadru de reglementare mai adecvat, menit să garanteze o concurență echitabilă, investiții suficiente, accesul noilor operatori pe piață și integrarea piețelor de gaze naturale. Mai mult, o astfel de separare se bazează pe un pilon de măsuri organizaționale și măsuri privind guvernarea operatorilor de sisteme de transport și pe un pilon de măsuri referitoare la investiții, ce relaționează noile capacități de producție cu rețeaua și integrarea pieței prin cooperare regională. De asemenea, această separare este în conformitate cu cerințele formulate de Consiliul European în cadrul întâlnirii din 8 și 9 martie 2007.

| (13) | Statele membre ar trebui să promoveze cooperarea regională, cu posibilitatea de a desemna un coordonator regional, a cărui misiune să fie facilitarea dialogului între autoritățile naționale competente. În plus, ar trebui co nectate la rețea noi întreprinderi de producție și de furnizare, în mod adecvat și în timp util. |
| --- | --- |

(13)

Statele membre ar trebui să promoveze cooperarea regională, cu posibilitatea de a desemna un coordonator regional, a cărui misiune să fie facilitarea dialogului între autoritățile naționale competente. În plus, ar trebui co nectate la rețea noi întreprinderi de producție și de furnizare, în mod adecvat și în timp util.

| (14) | Pentru a asigura punerea în aplicare adecvată a prezentei directive, Comisia ar trebui să acorde asistență statelor membre care întâmpină probleme în acest sens. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a asigura punerea în aplicare adecvată a prezentei directive, Comisia ar trebui să acorde asistență statelor membre care întâmpină probleme în acest sens.

| (15) | Realizarea unei rețele energetice europene integrate este esențială pentru siguranța aprovizionării și pentru buna funcționare a pieței interne a gazelor. Comisia, consultându-se cu părțile implicate (în special cu operatorii de sisteme de transport și cu Agenția pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energiei („agenția”) instituită prin Regulamentul
  (
  CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului din ... [de instituire a unei Agenții pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energiei]

   (6)

  ar trebui, așadar, să evalueze fezabilitatea creării unui singur operator european de sisteme de transport și să analizeze costurile și beneficiile în ceea ce privește integrarea pieței și funcționarea eficace și în siguranță a rețelei de transport. |
| --- | --- |

(15)

Realizarea unei rețele energetice europene integrate este esențială pentru siguranța aprovizionării și pentru buna funcționare a pieței interne a gazelor. Comisia, consultându-se cu părțile implicate (în special cu operatorii de sisteme de transport și cu Agenția pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energiei („agenția”) instituită prin Regulamentul
  (
  CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului din ... [de instituire a unei Agenții pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energiei]

   (6)

  ar trebui, așadar, să evalueze fezabilitatea creării unui singur operator european de sisteme de transport și să analizeze costurile și beneficiile în ceea ce privește integrarea pieței și funcționarea eficace și în siguranță a rețelei de transport.

| (16) | În vederea garantării independenței depline a activităților de exploatare a rețelelor de interesele legate de producție și de furnizare și în scopul împiedicării schimburilor de informații confidențiale, aceeași persoană nu poate fi simultan membru în consiliul de administrație al unui operator de sistem de transport și în cel al unei întreprinderi care desfășoară oricare dintre activitățile de producție sau de furnizare. Din același motiv, aceeași persoană nu ar trebui să fie abilitată să numească membri în consiliul de administrație ale unui operator de sistem de transport și, în același timp, să dețină vreun interes într-o întreprindere de furnizare. |
| --- | --- |

(16)

În vederea garantării independenței depline a activităților de exploatare a rețelelor de interesele legate de producție și de furnizare și în scopul împiedicării schimburilor de informații confidențiale, aceeași persoană nu poate fi simultan membru în consiliul de administrație al unui operator de sistem de transport și în cel al unei întreprinderi care desfășoară oricare dintre activitățile de producție sau de furnizare. Din același motiv, aceeași persoană nu ar trebui să fie abilitată să numească membri în consiliul de administrație ale unui operator de sistem de transport și, în același timp, să dețină vreun interes într-o întreprindere de furnizare.

| (17) | Înființarea operatorilor de sisteme de transport față de orice interese legate de furnizare și producție poate permite întreprinderilor integrate pe verticală să-și mențină dreptul de proprietate asupra activelor rețelei, asigurând, în același timp, o separare eficientă a intereselor, cu condiția ca operatorul independent de sistem de transport să exercite toate funcțiile specifice unui operator de rețea și cu condiția punerii în aplicare a unei reglementări detaliate și a unor mecanisme de supraveghere normativă extensivă. |
| --- | --- |

(17)

Înființarea operatorilor de sisteme de transport față de orice interese legate de furnizare și producție poate permite întreprinderilor integrate pe verticală să-și mențină dreptul de proprietate asupra activelor rețelei, asigurând, în același timp, o separare eficientă a intereselor, cu condiția ca operatorul independent de sistem de transport să exercite toate funcțiile specifice unui operator de rețea și cu condiția punerii în aplicare a unei reglementări detaliate și a unor mecanisme de supraveghere normativă extensivă.

| (18) | În cazul în care întreprinderea proprietară a unui sistem de transport face parte dintr-o întreprindere integrată pe verticală, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a
  alege dintre două opțiuni:
  separarea proprietății
  sau stabilirea unui operator
  de sistem de transport independent
  . |
| --- | --- |

(18)

În cazul în care întreprinderea proprietară a unui sistem de transport face parte dintr-o întreprindere integrată pe verticală, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a
  alege dintre două opțiuni:
  separarea proprietății
  sau stabilirea unui operator
  de sistem de transport independent
  .

| (19) | Pentru a dezvolta concurența pe piața internă a gazului natural, consumatorii noncasnici ar trebui să fie în măsură să-și aleagă furnizorii, precum și să încheie contracte cu mai mulți furnizori pentru a–și satisface nevoile de gaz natural. Această categorie de consumatori ar trebui să fie protejată împotriva clauzelor de exclusivitate din contracte, care au ca efect excluderea ofertelor concurente și/sau complementare. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a dezvolta concurența pe piața internă a gazului natural, consumatorii noncasnici ar trebui să fie în măsură să-și aleagă furnizorii, precum și să încheie contracte cu mai mulți furnizori pentru a–și satisface nevoile de gaz natural. Această categorie de consumatori ar trebui să fie protejată împotriva clauzelor de exclusivitate din contracte, care au ca efect excluderea ofertelor concurente și/sau complementare.

| (20) | Punerea în aplicare a separării efective ar trebui să respecte principiul nediscriminării dintre sectorul public și cel privat. În acest scop, aceeași persoană nu ar trebui să aibă posibilitatea de a exercita nicio influență, exclusiv sau în comun, asupra alcătuirii, votului sau deciziei atât ale organelor operatorilor de sisteme de transport, cât și ale organelor întreprinderilor de furnizare. ▐ |
| --- | --- |

(20)

Punerea în aplicare a separării efective ar trebui să respecte principiul nediscriminării dintre sectorul public și cel privat. În acest scop, aceeași persoană nu ar trebui să aibă posibilitatea de a exercita nicio influență, exclusiv sau în comun, asupra alcătuirii, votului sau deciziei atât ale organelor operatorilor de sisteme de transport, cât și ale organelor întreprinderilor de furnizare. ▐

| (21) | Separarea ▐ între activitățile de exploatare a rețelei și cele de furnizare ar trebui să se aplice pe întreg teritoriul Comunității ▐. Acest lucru ar trebui să se aplice, fără discriminare, atât întreprinderilor stabilite în UE, cât și celor din țările terțe. Pentru a garanta menținerea separată, pe întreg teritoriul Comunității, a activităților de exploatare a rețelelor și a celor de furnizare, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să fie împuternicite să poată refuza certificarea operatorilor de sisteme de transport care nu respectă regulile privind separarea. În vederea asigurării unei aplicări coerente pe întreg teritoriul Comunității și a respectării obligațiilor Comunității asumate pe plan internațional,
  agenția ar trebui să aibă dreptul de a revizui deciziile cu privire la certificare luate de către autoritățile naționale de reglementare. |
| --- | --- |

(21)

Separarea ▐ între activitățile de exploatare a rețelei și cele de furnizare ar trebui să se aplice pe întreg teritoriul Comunității ▐. Acest lucru ar trebui să se aplice, fără discriminare, atât întreprinderilor stabilite în UE, cât și celor din țările terțe. Pentru a garanta menținerea separată, pe întreg teritoriul Comunității, a activităților de exploatare a rețelelor și a celor de furnizare, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să fie împuternicite să poată refuza certificarea operatorilor de sisteme de transport care nu respectă regulile privind separarea. În vederea asigurării unei aplicări coerente pe întreg teritoriul Comunității și a respectării obligațiilor Comunității asumate pe plan internațional,
  agenția ar trebui să aibă dreptul de a revizui deciziile cu privire la certificare luate de către autoritățile naționale de reglementare.

| (22) | Protejarea resurselor energetice reprezintă un element esențial pentru siguranța publică și este, prin urmare, indisolubil legată de funcționarea eficientă a pieței europene a gazelor
  și de integrarea piețelor izolate ale statelor membre
  . Utilizarea rețelei este esențială pentru ca gazele naturale să poată ajunge la cetățenii din Uniune. Buna funcționare a piețelor
  deschise de gaze
  naturale
  , cu oportunități comerciale reale,
  și, în special, a rețelelor și a altor active asociate furnizării de gaze naturale sunt esențiale pentru siguranța publică, pentru competitivitatea economiei și pentru bunăstarea cetățenilor din Uniune. Fără a aduce atingere obligațiilor sale internaționale ║, Comisia consideră că sectorul sistemelor de transport de gaze naturale este un sector de maximă importanță pentru Comunitate și, prin urmare, sunt necesare măsuri de protecție suplimentare în ceea ce privește influența țărilor terțe în scopul evitării oricăror amenințări la adresa ordinii publice comunitare, a siguranței publice și a bunăstării cetățenilor din Uniune. Astfel de măsuri sunt de asemenea necesare în vederea garantării respectării regulilor cu privire la separarea efectivă. |
| --- | --- |

(22)

Protejarea resurselor energetice reprezintă un element esențial pentru siguranța publică și este, prin urmare, indisolubil legată de funcționarea eficientă a pieței europene a gazelor
  și de integrarea piețelor izolate ale statelor membre
  . Utilizarea rețelei este esențială pentru ca gazele naturale să poată ajunge la cetățenii din Uniune. Buna funcționare a piețelor
  deschise de gaze
  naturale
  , cu oportunități comerciale reale,
  și, în special, a rețelelor și a altor active asociate furnizării de gaze naturale sunt esențiale pentru siguranța publică, pentru competitivitatea economiei și pentru bunăstarea cetățenilor din Uniune. Fără a aduce atingere obligațiilor sale internaționale ║, Comisia consideră că sectorul sistemelor de transport de gaze naturale este un sector de maximă importanță pentru Comunitate și, prin urmare, sunt necesare măsuri de protecție suplimentare în ceea ce privește influența țărilor terțe în scopul evitării oricăror amenințări la adresa ordinii publice comunitare, a siguranței publice și a bunăstării cetățenilor din Uniune. Astfel de măsuri sunt de asemenea necesare în vederea garantării respectării regulilor cu privire la separarea efectivă.

| (23) | Este necesară asigurarea independenței operatorilor de sisteme de depozitare, în scopul îmbunătățirii accesului terților la instalațiile de depozitare, necesar, din punct de vedere tehnic și/sau economic, pentru furnizarea unui acces eficient la sistem în vederea aprovizionării consumatorilor. Așadar, este indicat ca instalațiile de depozitare să fie exploatate de către entități separate din punct de vedere juridic care dispun de drepturi efective de luare a deciziilor în ceea ce privește activele necesare pentru întreținerea, exploatarea și dezvoltarea acestora. Este, de asemenea, necesară creșterea transparenței privind capacitatea de depozitare acordată terților, impunând statelor membre obligația de a defini și de a publica un cadru clar și nediscriminatoriu care să stabilească regimul de reglementare corespunzător aplicabil instalațiilor de depozitare. |
| --- | --- |

(23)

Este necesară asigurarea independenței operatorilor de sisteme de depozitare, în scopul îmbunătățirii accesului terților la instalațiile de depozitare, necesar, din punct de vedere tehnic și/sau economic, pentru furnizarea unui acces eficient la sistem în vederea aprovizionării consumatorilor. Așadar, este indicat ca instalațiile de depozitare să fie exploatate de către entități separate din punct de vedere juridic care dispun de drepturi efective de luare a deciziilor în ceea ce privește activele necesare pentru întreținerea, exploatarea și dezvoltarea acestora. Este, de asemenea, necesară creșterea transparenței privind capacitatea de depozitare acordată terților, impunând statelor membre obligația de a defini și de a publica un cadru clar și nediscriminatoriu care să stabilească regimul de reglementare corespunzător aplicabil instalațiilor de depozitare.

| (24) | Accesul nediscriminatoriu la rețelele de distribuție determină accesul la consumatori la nivelul pieței en detail. Aspectele care pot implica discriminare în ceea ce privește accesul terților și investițiile sunt, cu toate acestea, mai puțin semnificative la nivelul distribuției decât la nivelul transportului, întrucât congestionarea la nivelul distribuției și influența intereselor legate de producție sunt, în general, mai puțin semnificative decât la nivelul transportului. În plus, separarea funcțională a operatorilor de sisteme de distribuție a devenit, în conformitate cu Directiva 2003/55/CE, obligatorie doar cu începere de la 1 iulie 2007, iar efectele sale asupra pieței interne ar trebui încă să fie evaluate. Normele privind separarea juridică și funcțională aplicate în prezent pot duce la o separare eficientă, cu condiția ca acestea să fie definite mai clar, să fie puse în aplicare în mod corespunzător și să fie monitorizate îndeaproape. Pentru asigurarea unor condiții de concurență echitabile la nivelul pieței en detail, operatorii de sisteme de distribuție ar trebui, prin urmare, monitorizați, în scopul de a-i împiedica să profite de integrarea lor verticală în ceea ce privește poziția concurențială pe piață, în special în raport cu micii consumatori casnici și noncasnici. |
| --- | --- |

(24)

Accesul nediscriminatoriu la rețelele de distribuție determină accesul la consumatori la nivelul pieței en detail. Aspectele care pot implica discriminare în ceea ce privește accesul terților și investițiile sunt, cu toate acestea, mai puțin semnificative la nivelul distribuției decât la nivelul transportului, întrucât congestionarea la nivelul distribuției și influența intereselor legate de producție sunt, în general, mai puțin semnificative decât la nivelul transportului. În plus, separarea funcțională a operatorilor de sisteme de distribuție a devenit, în conformitate cu Directiva 2003/55/CE, obligatorie doar cu începere de la 1 iulie 2007, iar efectele sale asupra pieței interne ar trebui încă să fie evaluate. Normele privind separarea juridică și funcțională aplicate în prezent pot duce la o separare eficientă, cu condiția ca acestea să fie definite mai clar, să fie puse în aplicare în mod corespunzător și să fie monitorizate îndeaproape. Pentru asigurarea unor condiții de concurență echitabile la nivelul pieței en detail, operatorii de sisteme de distribuție ar trebui, prin urmare, monitorizați, în scopul de a-i împiedica să profite de integrarea lor verticală în ceea ce privește poziția concurențială pe piață, în special în raport cu micii consumatori casnici și noncasnici.

| (25) | Statele membre ar trebui să adopte măsuri concrete pentru a sprijini utilizarea pe scară mai largă a biogazului și a gazului obținut din biomasă, asigurându-se, în același timp, accesul nediscriminatoriu la sistemul de gaze naturale pentru producătorii acestor tipuri de gaze, cu condiția ca acest acces să fie în permanență compatibil cu normele tehnice și de securitate relevante. |
| --- | --- |

(25)

Statele membre ar trebui să adopte măsuri concrete pentru a sprijini utilizarea pe scară mai largă a biogazului și a gazului obținut din biomasă, asigurându-se, în același timp, accesul nediscriminatoriu la sistemul de gaze naturale pentru producătorii acestor tipuri de gaze, cu condiția ca acest acces să fie în permanență compatibil cu normele tehnice și de securitate relevante.

| (26) | Directiva 2003/55/CE a introdus obligativitatea, pentru statele membre, de a institui autorități naționale de reglementare cu competențe specifice. Cu toate acestea, experiența arată că eficacitatea reglementării este, adesea, restricționată printr-o lipsă de independență a autorităților naționale de reglementare față de autoritățile publice centrale, precum și prin competențele insuficiente de care dispun și prin puterea limitată de decizie. Din acest motiv, Consiliul European, la reuniunea sa menționată anterior, a invitat Comisia să elaboreze propuneri legislative care să prevadă o mai bună armonizare a competențelor autorităților naționale de reglementare în domeniul energiei și consolidarea independenței acestora. |
| --- | --- |

(26)

Directiva 2003/55/CE a introdus obligativitatea, pentru statele membre, de a institui autorități naționale de reglementare cu competențe specifice. Cu toate acestea, experiența arată că eficacitatea reglementării este, adesea, restricționată printr-o lipsă de independență a autorităților naționale de reglementare față de autoritățile publice centrale, precum și prin competențele insuficiente de care dispun și prin puterea limitată de decizie. Din acest motiv, Consiliul European, la reuniunea sa menționată anterior, a invitat Comisia să elaboreze propuneri legislative care să prevadă o mai bună armonizare a competențelor autorităților naționale de reglementare în domeniul energiei și consolidarea independenței acestora.

| (27) | Autoritățile naționale de reglementare ║ar trebui să poată lua decizii privind ansamblul aspectelor relevante legate de reglementare, pentru a asigura funcționarea corectă a pieței interne și pentru a-și asigura independența deplină față de orice alte interese
  ale întreprinderilor
  publice sau private. |
| --- | --- |

(27)

Autoritățile naționale de reglementare ║ar trebui să poată lua decizii privind ansamblul aspectelor relevante legate de reglementare, pentru a asigura funcționarea corectă a pieței interne și pentru a-și asigura independența deplină față de orice alte interese
  ale întreprinderilor
  publice sau private.

| (28) | Autoritățile naționale de reglementare ║ar trebui să fie abilitate să pronunțe hotărâri obligatorii pentru
  operatorii de rețele
  , precum și să impună sancțiuni efective, proporționale și cu efect de descurajare împotriva
  operatorilor de rețele
  care nu își respectă obligațiile. Autorităților de reglementare în domeniul energiei ar trebui să li se confere puterea de a decide, independent de aplicarea normelor în materie de concurență, cu privire la orice măsuri corespunzătoare
  privind accesul la rețele
  în scopul promovării unei concurențe efective, necesară unei funcționări corecte a pieței; în scopul asigurării de standarde ridicate ale serviciilor publice, în conformitate cu principiile legate de deschiderea pieței și de protecția consumatorilor vulnerabili, cât și în scopul garantării eficacității depline a măsurilor de protecție a consumatorilor. Aceste dispoziții nu ar trebui să aducă atingere competențelor Comisiei cu privire la aplicarea normelor în materie de concurență, inclusiv examinarea fuziunilor care prezintă o dimensiune comunitară, și nici normelor cu privire la piața internă, cum ar fi cele referitoare la libera circulație a capitalurilor. |
| --- | --- |

(28)

Autoritățile naționale de reglementare ║ar trebui să fie abilitate să pronunțe hotărâri obligatorii pentru
  operatorii de rețele
  , precum și să impună sancțiuni efective, proporționale și cu efect de descurajare împotriva
  operatorilor de rețele
  care nu își respectă obligațiile. Autorităților de reglementare în domeniul energiei ar trebui să li se confere puterea de a decide, independent de aplicarea normelor în materie de concurență, cu privire la orice măsuri corespunzătoare
  privind accesul la rețele
  în scopul promovării unei concurențe efective, necesară unei funcționări corecte a pieței; în scopul asigurării de standarde ridicate ale serviciilor publice, în conformitate cu principiile legate de deschiderea pieței și de protecția consumatorilor vulnerabili, cât și în scopul garantării eficacității depline a măsurilor de protecție a consumatorilor. Aceste dispoziții nu ar trebui să aducă atingere competențelor Comisiei cu privire la aplicarea normelor în materie de concurență, inclusiv examinarea fuziunilor care prezintă o dimensiune comunitară, și nici normelor cu privire la piața internă, cum ar fi cele referitoare la libera circulație a capitalurilor.

| (29) | Autoritățile naționale de reglementare și de pe piețele financiare ar trebui să coopereze pentru a-și oferi reciproc posibilitatea de a avea o vedere de ansamblu asupra piețelor în cauză. Aceste autorități ar trebui, de asemenea, să aibă dreptul de a obține informații relevante din partea întreprinderilor din domeniul gazelor naturale prin intermediul unor investigații adecvate și suficiente, de a soluționa litigii și de a impune sancțiuni eficace. |
| --- | --- |

(29)

Autoritățile naționale de reglementare și de pe piețele financiare ar trebui să coopereze pentru a-și oferi reciproc posibilitatea de a avea o vedere de ansamblu asupra piețelor în cauză. Aceste autorități ar trebui, de asemenea, să aibă dreptul de a obține informații relevante din partea întreprinderilor din domeniul gazelor naturale prin intermediul unor investigații adecvate și suficiente, de a soluționa litigii și de a impune sancțiuni eficace.

| (30) | Investițiile în noi infrastructuri majore ar trebui să fie puternic promovate, asigurându-se, în același timp, funcționarea corectă a pieței interne a gazelor naturale. În scopul sporirii efectului pozitiv al proiectelor de infrastructură care beneficiază de derogare asupra concurenței și siguranței aprovizionării, sunt necesare testarea interesului prezentat de acestea pe piață în timpul etapei de planificare a proiectului și punerea în aplicare a normelor privind managementul congestionării. În cazul unei infrastructuri localizate pe teritoriul mai multor state membre, cererea de derogare ar trebui tratată de agenție, pentru a se putea ține seama în mare măsură de implicațiile transfrontaliere, precum și în scopul simplificării procedurilor administrative. În plus, având în vedere profilul excepțional de risc generat de elaborarea acestor proiecte majore de infrastructură privilegiate, ar trebui să fie posibilă acordarea temporară de derogări parțiale întreprinderilor de furnizare și de producție de la aplicarea normelor privind separarea în ceea ce privește proiectele în cauză. Acest lucru ar trebui să se aplice, în special, din motive legate de siguranța aprovizionării, noilor conducte de gaze naturale aflate pe teritoriul Comunității care transportă gaze din țări terțe către Comunitate. |
| --- | --- |

(30)

Investițiile în noi infrastructuri majore ar trebui să fie puternic promovate, asigurându-se, în același timp, funcționarea corectă a pieței interne a gazelor naturale. În scopul sporirii efectului pozitiv al proiectelor de infrastructură care beneficiază de derogare asupra concurenței și siguranței aprovizionării, sunt necesare testarea interesului prezentat de acestea pe piață în timpul etapei de planificare a proiectului și punerea în aplicare a normelor privind managementul congestionării. În cazul unei infrastructuri localizate pe teritoriul mai multor state membre, cererea de derogare ar trebui tratată de agenție, pentru a se putea ține seama în mare măsură de implicațiile transfrontaliere, precum și în scopul simplificării procedurilor administrative. În plus, având în vedere profilul excepțional de risc generat de elaborarea acestor proiecte majore de infrastructură privilegiate, ar trebui să fie posibilă acordarea temporară de derogări parțiale întreprinderilor de furnizare și de producție de la aplicarea normelor privind separarea în ceea ce privește proiectele în cauză. Acest lucru ar trebui să se aplice, în special, din motive legate de siguranța aprovizionării, noilor conducte de gaze naturale aflate pe teritoriul Comunității care transportă gaze din țări terțe către Comunitate.

| (31) | Piața internă a gazelor naturale suferă din pricina lipsei de lichiditate și de transparență, ceea ce împiedică alocarea eficientă a resurselor, operațiunile de acoperire în vederea limitării riscurilor și pătrunderea de noi concurenți pe piață. Încrederea în piață, lichiditatea acesteia, cât și numărul de participanți pe piață ar trebui să crească, fiind necesară în acest scop consolidarea supravegherii reglementare asupra întreprinderilor active în sectorul furnizării de gaze naturale. Aceste cerințe nu aduc atingere și sunt compatibile cu legislația comunitară în materie de piețe financiare. Autoritățile naționale de reglementare și autoritățile de reglementare în domeniul piețelor financiare ar trebui să coopereze pentru a permite o vedere de ansamblu a fiecăruia dintre aceste organisme asupra piețelor în cauză. |
| --- | --- |

(31)

Piața internă a gazelor naturale suferă din pricina lipsei de lichiditate și de transparență, ceea ce împiedică alocarea eficientă a resurselor, operațiunile de acoperire în vederea limitării riscurilor și pătrunderea de noi concurenți pe piață. Încrederea în piață, lichiditatea acesteia, cât și numărul de participanți pe piață ar trebui să crească, fiind necesară în acest scop consolidarea supravegherii reglementare asupra întreprinderilor active în sectorul furnizării de gaze naturale. Aceste cerințe nu aduc atingere și sunt compatibile cu legislația comunitară în materie de piețe financiare. Autoritățile naționale de reglementare și autoritățile de reglementare în domeniul piețelor financiare ar trebui să coopereze pentru a permite o vedere de ansamblu a fiecăruia dintre aceste organisme asupra piețelor în cauză.

| (32) | Rigiditățile structurale ale pieței gazelor naturale, provocate de concentrarea furnizorilor, contractele pe termen lung care stau la baza furnizărilor, precum și lipsa de lichidități în aval, generează structuri de tarifare opace. Pentru a face structura costurilor mai clară, este nevoie de mai multă transparență în ceea ce privește formarea prețurilor și, prin urmare, obligația de comercializare ar trebui să fie imperativă. |
| --- | --- |

(32)

▐

| (33) | Obligațiile de serviciu public și standardele comune minime care rezultă din acestea ar trebui să fie mai bine consolidate pentru a se garanta faptul că toți consumatorii pot beneficia de concurență. Un aspect esențial în ceea ce privește aprovizionarea consumatorilor îl reprezintă accesul la datele privind consumul, consumatorii trebuind să aibă acces la aceste date, astfel încât să poată invita concurenții să le prezinte o ofertă pe baza acestora. Consumatorii ar trebui, de asemenea, să aibă dreptul de a fi informați în mod corespunzător cu privire la consumul de energie. Informațiile privind costurile energiei, furnizate în mod regulat, îi stimulează să economisească energie, deoarece le oferă un feedback direct referitor la efectele pe care investițiile le-au avut asupra eficienței energetice și asupra schimbărilor obiceiurilor de consum. |
| --- | --- |

(33)

Obligațiile de serviciu public și standardele comune minime care rezultă din acestea ar trebui să fie mai bine consolidate pentru a se garanta faptul că toți consumatorii pot beneficia de concurență. Un aspect esențial în ceea ce privește aprovizionarea consumatorilor îl reprezintă accesul la datele privind consumul, consumatorii trebuind să aibă acces la aceste date, astfel încât să poată invita concurenții să le prezinte o ofertă pe baza acestora. Consumatorii ar trebui, de asemenea, să aibă dreptul de a fi informați în mod corespunzător cu privire la consumul de energie. Informațiile privind costurile energiei, furnizate în mod regulat, îi stimulează să economisească energie, deoarece le oferă un feedback direct referitor la efectele pe care investițiile le-au avut asupra eficienței energetice și asupra schimbărilor obiceiurilor de consum.

| (34) | Obligațiile de serviciu public și standardele comune minime care rezultă din acestea ar trebui să fie mai bine consolidate pentru a se garanta faptul că serviciile de gaze naturale sunt accesibile publicului și întreprinderilor mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(34)

Obligațiile de serviciu public și standardele comune minime care rezultă din acestea ar trebui să fie mai bine consolidate pentru a se garanta faptul că serviciile de gaze naturale sunt accesibile publicului și întreprinderilor mici și mijlocii.

| (35) | Statele membre ar trebui să asigure instalarea de contoare inteligente, astfel cum se prevede în Directiva 2006/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice

   (7)

  pentru a oferi consumatorilor informații exacte privind consumul de energie și pentru a asigura eficiența la utilizatorii finali. |
| --- | --- |

(35)

Statele membre ar trebui să asigure instalarea de contoare inteligente, astfel cum se prevede în Directiva 2006/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice

   (7)

  pentru a oferi consumatorilor informații exacte privind consumul de energie și pentru a asigura eficiența la utilizatorii finali.

| (36) | Consumatorii ar trebui să constituie preocuparea principală a acestei directive. Actualele drepturi ale consumatorilor ar trebui să fie consolidate și garantate și ar trebui să includă o mai mare transparență și o mai bună reprezentare a intereselor lor. Protecția consumatorului înseamnă faptul că toți clienții ar trebui să beneficieze de o piață competitivă. Drepturile consumatorilor ar trebui să fie consolidate de către autoritățile naționale de reglementare prin crearea unui sistem de stimulente și prin impunerea unor sancțiuni pentru întreprinderile care nu respectă normele privind protecția consumatorilor și concurența. |
| --- | --- |

(36)

Consumatorii ar trebui să constituie preocuparea principală a acestei directive. Actualele drepturi ale consumatorilor ar trebui să fie consolidate și garantate și ar trebui să includă o mai mare transparență și o mai bună reprezentare a intereselor lor. Protecția consumatorului înseamnă faptul că toți clienții ar trebui să beneficieze de o piață competitivă. Drepturile consumatorilor ar trebui să fie consolidate de către autoritățile naționale de reglementare prin crearea unui sistem de stimulente și prin impunerea unor sancțiuni pentru întreprinderile care nu respectă normele privind protecția consumatorilor și concurența.

| (37) | Consumatorii ar trebui să aibă la dispoziție informații clare și inteligibile cu privire la drepturile lor în raport cu sectorul energetic. Ca urmare a comunicării Comisiei din 5 iulie 2007, intitulată „Către o Cartă europeană a drepturilor consumatorilor de energie”, Comisia ar trebui să prezinte, după consultarea părților implicate, inclusiv a autorităților naționale de reglementare, a organizațiilor de protecție a consumatorilor și a partenerilor sociali, o cartă accesibilă și ușor de utilizat, care să cuprindă drepturile consumatorilor de energie, existente deja în legislația comunitară, inclusiv în această directivă. Furnizorii de energie ar trebui să se asigure că toți consumatorii primesc un exemplar din această cartă și că aceasta este disponibilă publicului. |
| --- | --- |

(37)

Consumatorii ar trebui să aibă la dispoziție informații clare și inteligibile cu privire la drepturile lor în raport cu sectorul energetic. Ca urmare a comunicării Comisiei din 5 iulie 2007, intitulată „Către o Cartă europeană a drepturilor consumatorilor de energie”, Comisia ar trebui să prezinte, după consultarea părților implicate, inclusiv a autorităților naționale de reglementare, a organizațiilor de protecție a consumatorilor și a partenerilor sociali, o cartă accesibilă și ușor de utilizat, care să cuprindă drepturile consumatorilor de energie, existente deja în legislația comunitară, inclusiv în această directivă. Furnizorii de energie ar trebui să se asigure că toți consumatorii primesc un exemplar din această cartă și că aceasta este disponibilă publicului.

| (38) | În scopul de a contribui la siguranța aprovizionării,
  statele membre ar trebui să coopereze strâns,
  menținând totodată spiritul de solidaritate, în special în eventualitatea unei crize în furnizarea de energie.
  În acest scop, Directiva Consiliului 2004/67/CE din 26 aprilie 2004 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaz natural

   (8)

  ar trebui să servească drept bază. |
| --- | --- |

(38)

În scopul de a contribui la siguranța aprovizionării,
  statele membre ar trebui să coopereze strâns,
  menținând totodată spiritul de solidaritate, în special în eventualitatea unei crize în furnizarea de energie.
  În acest scop, Directiva Consiliului 2004/67/CE din 26 aprilie 2004 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaz natural

   (8)

  ar trebui să servească drept bază.

| (39) | În vederea instituirii unei piețe interne a gazelor naturale, statele membre ar trebui să promoveze integrarea piețelor lor naționale și cooperarea între operatorii de rețele la nivel european și regional.
  Inițiativele de integrare regională reprezintă un pas intermediar esențial în atingerea obiectivului final de integrare a piețelor interne ale energiei. Nivelul regional contribuie la accelerarea procesului de integrare oferindu-le posibilitatea actorilor implicați, în special statelor membre, autorităților naționale de reglementare și operatorilor de sisteme de transport, să coopereze cu privire la probleme specifice. |
| --- | --- |

(39)

În vederea instituirii unei piețe interne a gazelor naturale, statele membre ar trebui să promoveze integrarea piețelor lor naționale și cooperarea între operatorii de rețele la nivel european și regional.
  Inițiativele de integrare regională reprezintă un pas intermediar esențial în atingerea obiectivului final de integrare a piețelor interne ale energiei. Nivelul regional contribuie la accelerarea procesului de integrare oferindu-le posibilitatea actorilor implicați, în special statelor membre, autorităților naționale de reglementare și operatorilor de sisteme de transport, să coopereze cu privire la probleme specifice.

| (40) | Dezvoltarea unei rețele de gazoducte cu adevărat paneuropene ar trebui să reprezinte unul dintre obiectivele principale ale prezentei directive iar aspectele legate de reglementare cu privire la interconectarea transfrontalieră și piețele regionale ar trebui să intre, așadar, în sfera de competență a agenției. |
| --- | --- |

(40)

Dezvoltarea unei rețele de gazoducte cu adevărat paneuropene ar trebui să reprezinte unul dintre obiectivele principale ale prezentei directive iar aspectele legate de reglementare cu privire la interconectarea transfrontalieră și piețele regionale ar trebui să intre, așadar, în sfera de competență a agenției.

| (41) | Autoritățile de reglementare ar trebui să furnizeze informații către piață, pentru a permite Comisiei să își exercite rolul de a urmări și monitoriza piața internă a gazelor naturale și evoluția acesteia pe termen scurt, mediu și lung, inclusiv aspecte precum cererea și oferta, infrastructurile de transport și distribuție, comerțul transfrontalier, investițiile, prețurile angro și en detail, lichiditatea pieței, îmbunătățirile în materie de eficiență și de protecție a mediului. |
| --- | --- |

(41)

Autoritățile de reglementare ar trebui să furnizeze informații către piață, pentru a permite Comisiei să își exercite rolul de a urmări și monitoriza piața internă a gazelor naturale și evoluția acesteia pe termen scurt, mediu și lung, inclusiv aspecte precum cererea și oferta, infrastructurile de transport și distribuție, comerțul transfrontalier, investițiile, prețurile angro și en detail, lichiditatea pieței, îmbunătățirile în materie de eficiență și de protecție a mediului.

| (42) | Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume crearea unei piețe interne a gazelor naturale pe deplin operațională, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, și, având în vedere amploarea și efectele acțiunii ║, poate fi realizat mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri propuse în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(42)

Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume crearea unei piețe interne a gazelor naturale pe deplin operațională, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, și, având în vedere amploarea și efectele acțiunii ║, poate fi realizat mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri propuse în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.

| (43) | Statele membre ar trebui să ia în considerare, împreună cu partenerii sociali în cauză, implicațiile modificării Directivei 2003/55/CE, în special diferitele modele, pentru a asigura independența operatorilor de sisteme de transport, în ceea ce privește locul de muncă, condiții de muncă și informații, drepturi de consultare și participare pentru lucrători, cu scopul de a reduce consecințele negative. |
| --- | --- |

(43)

Statele membre ar trebui să ia în considerare, împreună cu partenerii sociali în cauză, implicațiile modificării Directivei 2003/55/CE, în special diferitele modele, pentru a asigura independența operatorilor de sisteme de transport, în ceea ce privește locul de muncă, condiții de muncă și informații, drepturi de consultare și participare pentru lucrători, cu scopul de a reduce consecințele negative.

| (44) | Regulamentul (CE) nr. 1775/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 septembrie 2005 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (9) oferă Comisiei posibilitatea de a adopta linii directoare în scopul atingerii gradului necesar de armonizare. Aceste orientări, care devin astfel măsuri obligatorii de punere în aplicare, reprezintă un instrument util care poate fi adaptat rapid atunci când este necesar. |
| --- | --- |

(44)

Regulamentul (CE) nr. 1775/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 septembrie 2005 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (9) oferă Comisiei posibilitatea de a adopta linii directoare în scopul atingerii gradului necesar de armonizare. Aceste orientări, care devin astfel măsuri obligatorii de punere în aplicare, reprezintă un instrument util care poate fi adaptat rapid atunci când este necesar.

| (45) | Directiva 2003/55/CE prevede că anumite măsuri trebuie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE din 28 iunie 1999 a Consiliului de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (10). |
| --- | --- |

(45)

Directiva 2003/55/CE prevede că anumite măsuri trebuie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE din 28 iunie 1999 a Consiliului de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (10).

| (46) | Decizia 1999/468/CE a fost modificată prin Decizia 2006/512/CE a Consiliului
   (11), care a introdus o procedură de reglementare cu control pentru măsurile cu un domeniu general de aplicare destinate să modifice elemente neesențiale ale unui act de bază adoptat în conformitate cu procedura menționată la articolul 251 din tratat, printre altele prin ║completarea acestuia cu noi elemente neesențiale. |
| --- | --- |

(46)

▐

| (47) | Directiva 2003/55/CE ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(47)

Directiva 2003/55/CE ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Modificări la Directiva 2003/55/CE

Directiva 2003/55/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (2)
     
  Normele stabilite de prezenta directivă pentru gaze naturale, inclusiv gaze naturale lichefiate (GNL), se aplică într-un mod nediscriminatoriu și biogazului și gazului obținut din biomasă sau altor tipuri de gaze, în măsura în care este posibil din punct de vedere tehnic ca acestea să fie injectate și transportate în deplină siguranță prin rețeaua de gaze naturale.
  ” |
| --- | --- |

1.

Articolul 1 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (2)
     
  Normele stabilite de prezenta directivă pentru gaze naturale, inclusiv gaze naturale lichefiate (GNL), se aplică într-un mod nediscriminatoriu și biogazului și gazului obținut din biomasă sau altor tipuri de gaze, în măsura în care este posibil din punct de vedere tehnic ca acestea să fie injectate și transportate în deplină siguranță prin rețeaua de gaze naturale.
  ”

| 2. | Articolul 2 se modifică după cum urmează:








  a) | punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:








  „
  3. | «transport» înseamnă transportul gazelor naturale printr-o rețea constituită din gazoducte de înaltă presiune, alta decât rețeaua de gazoducte în amonte sau decât acea parte din gazoductele de înaltă presiune care este folosită în principal pentru distribuția de gaze naturale la nivel local, în vederea furnizării către clienți, dar neincluzând aprovizionarea;
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Articolul 2 se modifică după cum urmează:

a)

punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„
  3.

«transport» înseamnă transportul gazelor naturale printr-o rețea constituită din gazoducte de înaltă presiune, alta decât rețeaua de gazoducte în amonte sau decât acea parte din gazoductele de înaltă presiune care este folosită în principal pentru distribuția de gaze naturale la nivel local, în vederea furnizării către clienți, dar neincluzând aprovizionarea;
  ”

| b) | punctul 9 se înlocuiește cu următorul text:








  „
  9. | «instalație de depozitare» înseamnă o instalație utilizată pentru depozitarea gazelor naturale și care este deținută și/sau exploatată de o întreprindere din sectorul gazelor naturale, incluzând partea instalațiilor GNL utilizate pentru depozitare, dar excluzând partea utilizată exclusiv pentru activitățile de producție, precum și instalațiile rezervate exclusiv pentru operatorii rețelei de transport în vederea desfășurării activităților lor;
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

punctul 9 se înlocuiește cu următorul text:

„
  9.

«instalație de depozitare» înseamnă o instalație utilizată pentru depozitarea gazelor naturale și care este deținută și/sau exploatată de o întreprindere din sectorul gazelor naturale, incluzând partea instalațiilor GNL utilizate pentru depozitare, dar excluzând partea utilizată exclusiv pentru activitățile de producție, precum și instalațiile rezervate exclusiv pentru operatorii rețelei de transport în vederea desfășurării activităților lor;
  ”

| c) | punctul 14 se înlocuiește cu următorul text:








  „
  14. | «servicii auxiliare» înseamnă toate serviciile necesare pentru accesul la o rețea de transport și/sau distribuție și/sau la o instalație GNL și/sau de depozitare și pentru exploatarea acestora, inclusiv dispozitive de echilibrare a sarcinilor, de amestecare și de injectare a gazelor inerte, dar excluzând instalațiile rezervate exclusiv pentru operatorii sistemului de transport în vederea exercitării funcțiilor acesteia;
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

punctul 14 se înlocuiește cu următorul text:

„
  14.

«servicii auxiliare» înseamnă toate serviciile necesare pentru accesul la o rețea de transport și/sau distribuție și/sau la o instalație GNL și/sau de depozitare și pentru exploatarea acestora, inclusiv dispozitive de echilibrare a sarcinilor, de amestecare și de injectare a gazelor inerte, dar excluzând instalațiile rezervate exclusiv pentru operatorii sistemului de transport în vederea exercitării funcțiilor acesteia;
  ”

| d) | punctul 17 se înlocuiește cu următorul text:








  „
  17. | «conductă de interconectare» înseamnă o conductă de transport a gazelor pe distanțe mari care traversează sau trece peste o frontieră dintre două state membre pentru scopul principal al conectării rețelelor naționale de transport ale acestor state;
  ” |
| --- | --- | --- |

d)

punctul 17 se înlocuiește cu următorul text:

„
  17.

«conductă de interconectare» înseamnă o conductă de transport a gazelor pe distanțe mari care traversează sau trece peste o frontieră dintre două state membre pentru scopul principal al conectării rețelelor naționale de transport ale acestor state;
  ”

| e) | punctul 20 se modifică după cum urmează:






  „20. | «întreprindere integrată pe verticală» înseamnă o întreprindere din domeniul gazelor naturale sau un grup de întreprinderi din domeniul gazelor naturale în care aceeași persoană sau aceleași persoane este (sunt) împuternicită (împuternicite), direct sau indirect, să exercite controlul în sensul articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (Regulamentul CE privind concentrările economice)
   (12) și care desfășoară cel puțin una din activitățile de transport, distribuție, GNL sau depozitare și cel puțin una din activitățile de producție sau furnizare de gaze naturale; |
| --- | --- | --- |

e)

punctul 20 se modifică după cum urmează:

„20.

«întreprindere integrată pe verticală» înseamnă o întreprindere din domeniul gazelor naturale sau un grup de întreprinderi din domeniul gazelor naturale în care aceeași persoană sau aceleași persoane este (sunt) împuternicită (împuternicite), direct sau indirect, să exercite controlul în sensul articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (Regulamentul CE privind concentrările economice)
   (12) și care desfășoară cel puțin una din activitățile de transport, distribuție, GNL sau depozitare și cel puțin una din activitățile de producție sau furnizare de gaze naturale;

| (f) | Se adaugă următoarele puncte:






  „34. | «contract de furnizare de gaze naturale» înseamnă un contract de furnizare de gaze, dar care nu cuprinde un derivat din domeniul gazelor naturale; |
| --- | --- | --- |

(f)

Se adaugă următoarele puncte:

„34.

«contract de furnizare de gaze naturale» înseamnă un contract de furnizare de gaze, dar care nu cuprinde un derivat din domeniul gazelor naturale;

| 35. | «derivat din domeniul gazelor naturale» înseamnă un instrument financiar menționat în una din secțiunile C5, C6 sau C7 din anexa I la Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare (13), care are legătură cu gazele naturale; |
| --- | --- |

35.

«derivat din domeniul gazelor naturale» înseamnă un instrument financiar menționat în una din secțiunile C5, C6 sau C7 din anexa I la Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare (13), care are legătură cu gazele naturale;

| 36. | «control» înseamnă orice drepturi, contracte sau alte mijloace care conferă, separat sau în combinație, ținând cont de circumstanțele de fapt sau de drept implicate, posibilitatea exercitării unei influențe decisive asupra unei întreprinderi, în special prin:






  a) | dreptul de proprietate sau dreptul de folosință integrală sau parțială asupra activelor unei întreprinderi; |
| --- | --- | --- |

36.

«control» înseamnă orice drepturi, contracte sau alte mijloace care conferă, separat sau în combinație, ținând cont de circumstanțele de fapt sau de drept implicate, posibilitatea exercitării unei influențe decisive asupra unei întreprinderi, în special prin:

a)

dreptul de proprietate sau dreptul de folosință integrală sau parțială asupra activelor unei întreprinderi;

| b) | drepturi sau contracte care conferă o influență decisivă asupra structurii, voturilor sau deciziilor organelor unei întreprinderi. ║ |
| --- | --- |

b)

drepturi sau contracte care conferă o influență decisivă asupra structurii, voturilor sau deciziilor organelor unei întreprinderi. ║

Pentru a se evita orice dubiu, deținerea unui contract de transport pe termen
  lung
  de către o întreprindere cu interese în activități de producție sau furnizare nu implică în sine controlul unui sistem de transport.

| 37. | «piață izolată» înseamnă un stat membru fără interconectare la sistemele de
  transport
  naționale ale altui stat membru și/sau a cărui aprovizionare cu gaze este controlată de o persoană sau de persoane dintr-o țară terță; |
| --- | --- |

37.

«piață izolată» înseamnă un stat membru fără interconectare la sistemele de
  transport
  naționale ale altui stat membru și/sau a cărui aprovizionare cu gaze este controlată de o persoană sau de persoane dintr-o țară terță;

| 38. | «proiect de interes european» înseamnă un proiect de infrastructură de gaze care are ca rezultat punerea la dispoziția Comunității a noi resurse de gaze și o mai mare diversificare a aprovizionării cu gaze în mai multe state membre; |
| --- | --- |

38.

«proiect de interes european» înseamnă un proiect de infrastructură de gaze care are ca rezultat punerea la dispoziția Comunității a noi resurse de gaze și o mai mare diversificare a aprovizionării cu gaze în mai multe state membre;

| 39. | «concurență echitabilă și nedenaturată pe o piață deschisă» înseamnă oportunități comune și acces egal pentru toți furnizorii din Uniunea Europeană, responsabilitatea în acest sens revenind statelor membre, autorităților naționale de reglementare și Agenției pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energiei («agenția») instituită prin Regulamentul
  (
  CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului din ... [de instituire a unei Agenții pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energiei] (14)

  . |
| --- | --- |

39.

«concurență echitabilă și nedenaturată pe o piață deschisă» înseamnă oportunități comune și acces egal pentru toți furnizorii din Uniunea Europeană, responsabilitatea în acest sens revenind statelor membre, autorităților naționale de reglementare și Agenției pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energiei («agenția») instituită prin Regulamentul
  (
  CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului din ... [de instituire a unei Agenții pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energiei] (14)

  .

| 40. | «sărăcie energetică» înseamnă situația în care persoanele dintr-o gospodărie nu își permit să-și încălzească locuința la un standard acceptabil, bazat pe nivelurile recomandate de Organizația Mondială a Sănătății; |
| --- | --- |

40.

«sărăcie energetică» înseamnă situația în care persoanele dintr-o gospodărie nu își permit să-și încălzească locuința la un standard acceptabil, bazat pe nivelurile recomandate de Organizația Mondială a Sănătății;

| 41. | «preț accesibil» înseamnă un preț definit de statele membre la nivel național, după consultarea autorităților naționale de reglementare, a partenerilor sociali și a părților interesate, ținând cont de definiția sărăciei energetice, prevăzută la punctul 40; |
| --- | --- |

41.

«preț accesibil» înseamnă un preț definit de statele membre la nivel național, după consultarea autorităților naționale de reglementare, a partenerilor sociali și a părților interesate, ținând cont de definiția sărăciei energetice, prevăzută la punctul 40;

| 42. | «platformă industrială» înseamnă o zonă geografică aflată în proprietate privată, cu o rețea de gaze naturale gestionată de o întreprindere conectată la rețeaua de transport sau de distribuție:










  a) | care alimentează în principal activitățile industriale ale operatorului de rețea sau ale întreprinderilor conexe sau |
| --- | --- | --- |

42.

«platformă industrială» înseamnă o zonă geografică aflată în proprietate privată, cu o rețea de gaze naturale gestionată de o întreprindere conectată la rețeaua de transport sau de distribuție:

a)

care alimentează în principal activitățile industriale ale operatorului de rețea sau ale întreprinderilor conexe sau

| b) | care alimentează un număr limitat de consumatori industriali sau consumatori care au legătură cu activitățile industriale desfășurate pe platforma industrială; |
| --- | --- |

b)

care alimentează un număr limitat de consumatori industriali sau consumatori care au legătură cu activitățile industriale desfășurate pe platforma industrială;

| 3. | Articolul 3 se modifică după cum urmează:










  a) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (2)
     
  Luând pe deplin în considerare dispozițiile pertinente ale tratatului, în special articolul 86, statele membre pot impune întreprinderilor din sectorul gazelor naturale, în interesul economic general, obligații de serviciu public care pot fi legate de securitate, inclusiv de securitatea aprovizionării, regularitatea și calitatea, precum și protecția mediului, inclusiv eficiența energetică și protecția mediului
  .” |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

a)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (2)
     
  Luând pe deplin în considerare dispozițiile pertinente ale tratatului, în special articolul 86, statele membre pot impune întreprinderilor din sectorul gazelor naturale, în interesul economic general, obligații de serviciu public care pot fi legate de securitate, inclusiv de securitatea aprovizionării, regularitatea și calitatea, precum și protecția mediului, inclusiv eficiența energetică și protecția mediului
  .”

| (b) | Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (3)
     
  Statele membre iau măsurile corespunzătoare pentru protecția consumatorilor finali, și se asigură, în special, că există măsuri de siguranță adecvate pentru protecția consumatorilor vulnerabili, inclusiv interzicerea debranșării pensionarilor și a persoanelor cu dizabilități în timpul iernii. În acest context, statele membre recunosc sărăcia energetică și definesc consumatorii vulnerabili. Statele membre garantează că drepturile și obligațiile în ceea ce privește consumatorii vulnerabili sunt aplicate și, în special, iau măsuri pentru a proteja consumatorii finali din regiunile îndepărtate. Acestea asigură un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, în special în ceea ce privește transparența termenilor și a condițiilor contractuale, a informațiilor generale și a mecanismelor de soluționare a litigiilor. Statele membre garantează dreptul consumatorului eligibil de a-și schimba efectiv și cu ușurință furnizorul. Cel puțin în ceea ce privește consumatorii casnici, aceste măsuri le includ pe cele menționate la anexa A.
  ” |
| --- | --- |

(b)

Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (3)
     
  Statele membre iau măsurile corespunzătoare pentru protecția consumatorilor finali, și se asigură, în special, că există măsuri de siguranță adecvate pentru protecția consumatorilor vulnerabili, inclusiv interzicerea debranșării pensionarilor și a persoanelor cu dizabilități în timpul iernii. În acest context, statele membre recunosc sărăcia energetică și definesc consumatorii vulnerabili. Statele membre garantează că drepturile și obligațiile în ceea ce privește consumatorii vulnerabili sunt aplicate și, în special, iau măsuri pentru a proteja consumatorii finali din regiunile îndepărtate. Acestea asigură un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, în special în ceea ce privește transparența termenilor și a condițiilor contractuale, a informațiilor generale și a mecanismelor de soluționare a litigiilor. Statele membre garantează dreptul consumatorului eligibil de a-și schimba efectiv și cu ușurință furnizorul. Cel puțin în ceea ce privește consumatorii casnici, aceste măsuri le includ pe cele menționate la anexa A.
  ”

| (c) | Se introduc următoarele alineate după alineatul (3)
  :
  „
  (3a)
     
  Statele membre iau măsurile corespunzătoare pentru a combate sărăcia energetică în planurile lor de acțiune naționale, pentru a garanta că numărul de persoane afectate de sărăcia energetică se diminuează în termeni reali și comunică măsurile respective Comisiei. Fiecare stat membru are responsabilitatea de a furniza, în conformitate cu principiul subsidiarității, o definiție a sărăciei energetice la nivel național, după consultarea cu autoritățile naționale de reglementare și cu părțile implicate, în baza articolului 2 punctul 40. Aceste măsuri pot include beneficii în sistemele de asigurare socială, sprijin pentru ameliorări ale eficienței energetice și pentru producția de energie la cele mai scăzute prețuri posibile și nu împiedică deschiderea pieței prevăzută la articolul 23. Comisia oferă asistență pentru a monitoriza impactul acestor măsuri asupra sărăciei energetice și asupra funcționării pieței.




  (3b)
     
  Statele membre garantează că toți consumatorii au dreptul de a-și procura gazele de la orice furnizor, cu condiția ca acesta din urmă să fie de acord, indiferent de statul membru în care furnizorul este autorizat în acest sens sau deține orice altă aprobare echivalentă. În această privință, statele membre iau toate măsurile necesare pentru a asigura că întreprinderile care sunt recunoscute ca furnizori în alt stat membru pot furniza gaze cetățenilor din statul lor fără a trebui să se conformeze altor condiții suplimentare.
  ” |
| --- | --- |

(c)

Se introduc următoarele alineate după alineatul (3)
  :

„
  (3a)
     
  Statele membre iau măsurile corespunzătoare pentru a combate sărăcia energetică în planurile lor de acțiune naționale, pentru a garanta că numărul de persoane afectate de sărăcia energetică se diminuează în termeni reali și comunică măsurile respective Comisiei. Fiecare stat membru are responsabilitatea de a furniza, în conformitate cu principiul subsidiarității, o definiție a sărăciei energetice la nivel național, după consultarea cu autoritățile naționale de reglementare și cu părțile implicate, în baza articolului 2 punctul 40. Aceste măsuri pot include beneficii în sistemele de asigurare socială, sprijin pentru ameliorări ale eficienței energetice și pentru producția de energie la cele mai scăzute prețuri posibile și nu împiedică deschiderea pieței prevăzută la articolul 23. Comisia oferă asistență pentru a monitoriza impactul acestor măsuri asupra sărăciei energetice și asupra funcționării pieței.

(3b)
     
  Statele membre garantează că toți consumatorii au dreptul de a-și procura gazele de la orice furnizor, cu condiția ca acesta din urmă să fie de acord, indiferent de statul membru în care furnizorul este autorizat în acest sens sau deține orice altă aprobare echivalentă. În această privință, statele membre iau toate măsurile necesare pentru a asigura că întreprinderile care sunt recunoscute ca furnizori în alt stat membru pot furniza gaze cetățenilor din statul lor fără a trebui să se conformeze altor condiții suplimentare.
  ”

| (d) | Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (4)
     
  Statele membre iau măsurile care se impun pentru atingerea obiectivelor de coeziune economică și socială, în scopul reducerii costului gazelor pentru consumatorii casnici cu venituri reduse și al garantării unor condiții identice pentru persoanele care locuiesc în zone îndepărtate, precum și pentru atingerea obiectivelor de protecție a mediului. Aceste măsuri includ eficiență energetică/gestionarea cereri, măsuri și mijloace de combatere a schimbărilor climatice, și de securitate a aprovizionării, și pot, de asemenea, include, în special, stimulente economice adecvate, utilizând, după caz, toate instrumentele naționale și comunitare existente, pentru întreținerea și construirea infrastructurilor de rețea necesare, în special capacitatea de interconectare.
  ” |
| --- | --- |

(d)

Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (4)
     
  Statele membre iau măsurile care se impun pentru atingerea obiectivelor de coeziune economică și socială, în scopul reducerii costului gazelor pentru consumatorii casnici cu venituri reduse și al garantării unor condiții identice pentru persoanele care locuiesc în zone îndepărtate, precum și pentru atingerea obiectivelor de protecție a mediului. Aceste măsuri includ eficiență energetică/gestionarea cereri, măsuri și mijloace de combatere a schimbărilor climatice, și de securitate a aprovizionării, și pot, de asemenea, include, în special, stimulente economice adecvate, utilizând, după caz, toate instrumentele naționale și comunitare existente, pentru întreținerea și construirea infrastructurilor de rețea necesare, în special capacitatea de interconectare.
  ”

| (e) | Se introduc următoarele alineate după alineatul (4)
  :
  „
  (4a)
     
  Pentru a promova eficiența energetică, autoritățile naționale de reglementare împuternicesc întreprinderile de gaze naturale să introducă formule de stabilire a prețurilor, care se majorează în cazul unor niveluri mai ridicate de consum, și garantează participarea activă a consumatorilor și a operatorilor de sisteme de distribuție prin sprijinirea introducerii de măsuri pentru optimizarea utilizării gazelor, în special în orele de vârf. Aceste formule de stabilire a prețurilor, combinate cu introducerea de contoare și rețele inteligente, încurajează comportamentul înclinat spre eficiența energetică și cele mai scăzute costuri posibile pentru consumatorii casnici, în special în cazul consumatorilor casnici afectați de sărăcia energetică.




  (4b)
     
  Statele membre înființează puncte unice de informare pentru a garanta că toți consumatorii au acces la toate informațiile necesare cu privire la drepturile lor, la legislația în vigoare și la căile de atac de care dispun în caz de litigiu.
  ” |
| --- | --- |

(e)

Se introduc următoarele alineate după alineatul (4)
  :

„
  (4a)
     
  Pentru a promova eficiența energetică, autoritățile naționale de reglementare împuternicesc întreprinderile de gaze naturale să introducă formule de stabilire a prețurilor, care se majorează în cazul unor niveluri mai ridicate de consum, și garantează participarea activă a consumatorilor și a operatorilor de sisteme de distribuție prin sprijinirea introducerii de măsuri pentru optimizarea utilizării gazelor, în special în orele de vârf. Aceste formule de stabilire a prețurilor, combinate cu introducerea de contoare și rețele inteligente, încurajează comportamentul înclinat spre eficiența energetică și cele mai scăzute costuri posibile pentru consumatorii casnici, în special în cazul consumatorilor casnici afectați de sărăcia energetică.

(4b)
     
  Statele membre înființează puncte unice de informare pentru a garanta că toți consumatorii au acces la toate informațiile necesare cu privire la drepturile lor, la legislația în vigoare și la căile de atac de care dispun în caz de litigiu.
  ”

| (f) | Se introduce următorul alineat după alineatul (5)
  :
  „
  (5a)
     
  Punerea în aplicare a prezentei directive nu are consecințe negative pentru angajarea, condițiile de muncă și informațiile, drepturile de consultare și participare pentru lucrătorii în cauză. Statele membre consultă partenerii sociali în cauză în ceea ce privește punerea în aplicare a oricăror amendamente la prezenta directivă pentru a reduce consecințele negative. Comisia prezintă un raport comisiilor sectoriale de dialog social pentru gaze și electricitate în privința consultărilor și măsurilor luate.
  ” |
| --- | --- |

(f)

Se introduce următorul alineat după alineatul (5)
  :

„
  (5a)
     
  Punerea în aplicare a prezentei directive nu are consecințe negative pentru angajarea, condițiile de muncă și informațiile, drepturile de consultare și participare pentru lucrătorii în cauză. Statele membre consultă partenerii sociali în cauză în ceea ce privește punerea în aplicare a oricăror amendamente la prezenta directivă pentru a reduce consecințele negative. Comisia prezintă un raport comisiilor sectoriale de dialog social pentru gaze și electricitate în privința consultărilor și măsurilor luate.
  ”

| 4. | La articolul 4, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (2)
     
  Atunci când statele membre dețin un sistem de autorizare, acestea stabilesc criterii obiective și nediscriminatorii care trebuie îndeplinite de o întreprindere ce solicită autorizație pentru construirea și/sau exploatarea instalațiilor de gaze naturale sau care solicită o autorizație pentru furnizarea de gaze naturale. Statele membre nu au în nici un caz dreptul să facă obținerea autorizației dependentă de criterii care conferă puteri discreționare autorităților competente. Criteriile și procedurile nediscriminatorii privind acordarea de autorizații trebuie făcute publice. Statele membre asigură că procedurile de obținere a autorizației pentru amplasamente, gazoducte și echipamente asociate iau în considerare importanța proiectului pentru piața internă a gazelor naturale.
  ” |
| --- | --- |

4.

La articolul 4, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (2)
     
  Atunci când statele membre dețin un sistem de autorizare, acestea stabilesc criterii obiective și nediscriminatorii care trebuie îndeplinite de o întreprindere ce solicită autorizație pentru construirea și/sau exploatarea instalațiilor de gaze naturale sau care solicită o autorizație pentru furnizarea de gaze naturale. Statele membre nu au în nici un caz dreptul să facă obținerea autorizației dependentă de criterii care conferă puteri discreționare autorităților competente. Criteriile și procedurile nediscriminatorii privind acordarea de autorizații trebuie făcute publice. Statele membre asigură că procedurile de obținere a autorizației pentru amplasamente, gazoducte și echipamente asociate iau în considerare importanța proiectului pentru piața internă a gazelor naturale.
  ”

| 5. | Următoarele articole se introduc după articolul 5:


  „Articolul 5a


  Solidaritatea regională

  (1)   În vederea garantării siguranței aprovizionării pe piața internă a gazelor naturale, statele membre cooperează în sensul promovării solidarității regionale și bilaterale
  fără a impune sarcini disproporționate participanților de pe piață
  .
  (2)   Cooperarea se referă la situații care au ca rezultat sau care ar putea avea ca rezultat o disfuncționalitate, pe termen scurt, în ceea ce privește aprovizionarea cu gaze naturale a unui stat membru. Cooperarea include:






  a) | coordonarea măsurilor naționale de urgență menționate la articolul 8 din Directiva 2004/67/CE; |
| --- | --- | --- |

5.

Următoarele articole se introduc după articolul 5:

„Articolul 5a

Solidaritatea regională

(1)   În vederea garantării siguranței aprovizionării pe piața internă a gazelor naturale, statele membre cooperează în sensul promovării solidarității regionale și bilaterale
  fără a impune sarcini disproporționate participanților de pe piață
  .

(2)   Cooperarea se referă la situații care au ca rezultat sau care ar putea avea ca rezultat o disfuncționalitate, pe termen scurt, în ceea ce privește aprovizionarea cu gaze naturale a unui stat membru. Cooperarea include:

a)

coordonarea măsurilor naționale de urgență menționate la articolul 8 din Directiva 2004/67/CE;

| b) | identificarea și, dacă este cazul, dezvoltarea sau modernizarea interconectărilor de energie electrică și gaze naturale; |
| --- | --- |

b)

identificarea și, dacă este cazul, dezvoltarea sau modernizarea interconectărilor de energie electrică și gaze naturale;

| c) | condițiile și modalitățile practice de acordare a asistenței reciproce. |
| --- | --- |

c)

condițiile și modalitățile practice de acordare a asistenței reciproce.

(3)   Comisia
  , celelalte state membre și participanții de pe piață sunt informați
  permanent cu privire la această cooperare.

▐

Articolul 5b

Promovarea cooperării regionale

(1)
     
  Autoritățile naționale de reglementare
  cooperează ║ în vederea
  armonizării organizării piețelor și
  integrării piețelor lor naționale cel puțin la
  un nivel regional, ca un prim pas către liberalizarea totală a pieței interne în sectorul gazelor naturale. Autoritățile naționale de reglementare
  promovează, în special, cooperarea operatorilor de rețea la nivel regional și
  facilitează integrarea acestora la nivel regional, în vederea creării unei piețe interne competitive, încurajând armonizarea
  cadrului lor juridic
  ,
  de reglementare
  și tehnic și, mai presus de toate, integrând insulele de gaze existente încă în prezent în Uniunea Europeană. Statele membre promovează, de asemenea, cooperarea autorităților naționale de reglementare la nivel transfrontalier și regional
  .

(2)
     
  Agenția cooperează cu autoritățile naționale de reglementare și cu operatorii de sisteme de transport în conformitate cu capitolele III și IV pentru a asigura convergența cadrelor de reglementare între regiuni, în vederea creării unei piețe interne competitive. În cazul în care agenția apreciază că sunt necesare norme obligatorii privind o astfel de cooperare, aceasta face recomandările corespunzătoare. Agenția este considerată ca fiind autoritatea competentă privind domeniile menționate la articolul 24d pentru piețele regionale.
  ”

| 6. | Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 7


  Separarea sistemelor de transport și a operatorilor de sisteme de transport

  (1)   Statele membre se asigură că de la ... (15):






  a) | toate întreprinderile care dețin sisteme de transport acționează ca operatori de sisteme de transport; |
| --- | --- | --- |

6.

Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 7

Separarea sistemelor de transport și a operatorilor de sisteme de transport

(1)   Statele membre se asigură că de la ... (15):

a)

toate întreprinderile care dețin sisteme de transport acționează ca operatori de sisteme de transport;

| b) | aceeași persoană sau aceleași persoane nu este (sunt) abilitată (abilitate)
  , fie individual, fie în comun
  :






  i) | să exercite, direct sau indirect, controlul asupra unei întreprinderi care desfășoară oricare dintre activitățile de producție sau de furnizare și să exercite, direct sau indirect, controlul sau să aibă în același timp vreun interes ori să exercite vreun drept asupra unui operator de sistem de transport ▐ sau |
| --- | --- | --- |

b)

aceeași persoană sau aceleași persoane nu este (sunt) abilitată (abilitate)
  , fie individual, fie în comun
  :

i)

să exercite, direct sau indirect, controlul asupra unei întreprinderi care desfășoară oricare dintre activitățile de producție sau de furnizare și să exercite, direct sau indirect, controlul sau să aibă în același timp vreun interes ori să exercite vreun drept asupra unui operator de sistem de transport ▐ sau

| ii) | să exercite, direct sau indirect, controlul asupra unui operator de sistem de transport ▐ și să exercite, direct sau indirect, controlul sau să aibă în același timp vreun interes ori să exercite vreun drept asupra unei întreprinderi care desfășoară oricare dintre activitățile de producție sau de furnizare; |
| --- | --- |

ii)

să exercite, direct sau indirect, controlul asupra unui operator de sistem de transport ▐ și să exercite, direct sau indirect, controlul sau să aibă în același timp vreun interes ori să exercite vreun drept asupra unei întreprinderi care desfășoară oricare dintre activitățile de producție sau de furnizare;

| c) | aceeași persoană sau aceleași persoane nu este (sunt) abilitată (abilitate) să numească membri în consiliul de supraveghere, consiliul de administrație sau alte organe care reprezintă întreprinderea din punct de vedere juridic în cazul unui operator de sistem de transport ▐ și, în același timp, să exercite, direct sau indirect, controlul ori să aibă vreun interes ori să exercite vreun drept asupra unei întreprinderi care desfășoară oricare dintre activitățile de producție sau de furnizare; |
| --- | --- |

c)

aceeași persoană sau aceleași persoane nu este (sunt) abilitată (abilitate) să numească membri în consiliul de supraveghere, consiliul de administrație sau alte organe care reprezintă întreprinderea din punct de vedere juridic în cazul unui operator de sistem de transport ▐ și, în același timp, să exercite, direct sau indirect, controlul ori să aibă vreun interes ori să exercite vreun drept asupra unei întreprinderi care desfășoară oricare dintre activitățile de producție sau de furnizare;

| d) | aceeași persoană este abilitată să fie membru în consiliul de supraveghere, consiliul de administrație sau alte organe care reprezintă întreprinderea din punct de vedere juridic, simultan atât în cazul întreprinderii care desfășoară oricare dintre activitățile de producție sau de furnizare, cât și în cazul unui operator de sistem de transport sau al unui sistem de transport; |
| --- | --- |

d)

aceeași persoană este abilitată să fie membru în consiliul de supraveghere, consiliul de administrație sau alte organe care reprezintă întreprinderea din punct de vedere juridic, simultan atât în cazul întreprinderii care desfășoară oricare dintre activitățile de producție sau de furnizare, cât și în cazul unui operator de sistem de transport sau al unui sistem de transport;

| e) | aceeași persoană sau aceleași persoane nu este (sunt) abilitată (abilitate) să exploateze sistemul de transport prin intermediul unui contract de administrare sau să exercite influențe în orice alt mod care nu presupune calitatea de proprietar și să exercite, direct sau indirect, controlul sau să dețină vreo participație ori să exercite vreun drept asupra unei întreprinderi care desfășoară oricare dintre activitățile de producție sau de furnizare. |
| --- | --- |

e)

aceeași persoană sau aceleași persoane nu este (sunt) abilitată (abilitate) să exploateze sistemul de transport prin intermediul unui contract de administrare sau să exercite influențe în orice alt mod care nu presupune calitatea de proprietar și să exercite, direct sau indirect, controlul sau să dețină vreo participație ori să exercite vreun drept asupra unei întreprinderi care desfășoară oricare dintre activitățile de producție sau de furnizare.

(2)   Interesele și drepturile menționate la alineatul (1) litera (b) cuprind, în special:

| a) | proprietatea asupra unei părți din capital sau asupra activelor întreprinderii; |
| --- | --- |

a)

proprietatea asupra unei părți din capital sau asupra activelor întreprinderii;

| b) | facultatea de a exercita drepturi de vot; |
| --- | --- |

b)

facultatea de a exercita drepturi de vot;

| c) | competența de a numi membri în consiliul de supraveghere, consiliul de administrație sau alte organe care reprezintă întreprinderea din punct de vedere juridic sau |
| --- | --- |

c)

competența de a numi membri în consiliul de supraveghere, consiliul de administrație sau alte organe care reprezintă întreprinderea din punct de vedere juridic sau

| d) | dreptul de a obține dividende sau alte părți din beneficii. |
| --- | --- |

d)

dreptul de a obține dividende sau alte părți din beneficii.

(3)   În sensul alineatului (1) litera (b), noțiunea de «întreprindere care desfășoară oricare dintre activitățile de producție sau de furnizare» se referă la «întreprindere care desfășoară activități de producție sau de furnizare» în sensul Directivei 2003/54/CE ║, iar termenii «operator de sistem de transport» și «sistem de transport» se referă la «operator de rețea de transport» și «rețea de transport» în sensul Directivei 2003/54/CE.

║

(4)
     
  Statele membre monitorizează procesul de separare a întreprinderilor integrate pe verticală și prezintă Comisiei un raport cu privire la progresele realizate.

(5)   Statele membre pot permite derogări de la alineatul (1) literele (b) și (c) până la ... (16), cu condiția ca operatorii de sisteme de transport să nu facă parte dintr-o întreprindere integrată pe verticală.

(6)   Obligația prevăzută la alineatul (1) litera (a) se consideră îndeplinită în cazul în care mai multe întreprinderi care dețin sisteme de transport au creat o societate administrată în comun care exercită rolul de operator al sistemelor de transport în cauză în mai multe state membre. ▐

(7)
     
  Atunci când persoana menționată la alineatul (1) literele (b)-(e) este statul membru sau un alt organism public, se consideră că două organisme publice diferite care exercită controlul fie asupra unui operator de sistem de transport fie asupra unui sistem de transport, pe de-o parte, și asupra unei întreprinderi care desfășoară oricare dintre activitățile de producție sau de furnizare, pe de altă parte, nu sunt considerate a fi aceeași persoană sau aceleași persoane.

(8)   Statele membre se asigură că informațiile sensibile din punct de vedere comercial menționate la articolul 10 alineatul (1) deținute de un operator de sistem de transport care a făcut parte dintr-o întreprindere integrată pe verticală, precum și de personalul acestuia, nu sunt transferate către întreprinderi care desfășoară una dintre activitățile de producție și de furnizare.

(9)
     
  În cazul în care, la ...

   (17)

  sistemul de transport face parte dintr-o întreprindere integrată pe verticală, statele membre pot decide să nu aplice alineatul (1).

În acest caz, statele membre respectă dispozițiile prevăzute la capitolul IVa.

Întreprinderile integrate pe verticală care dețin un sistem de transport nu pot fi în niciun caz împiedicate să ia măsurile necesare în vederea asigurării conformității cu dispozițiile de la alineatul (1).

| 7. | Se introduc următoarele articole după articolul 7:

  „Articolul 7a


  Controlul asupra proprietarilor de sisteme de transport și asupra operatorilor de sisteme de transport

  (1)   Fără a aduce atingere obligațiilor internaționale ale Comunității, sistemele de transport sau operatorii de sisteme de transport nu pot fi controlați de nicio persoană sau persoane din țări terțe.
  (2)   Sunt permise derogări de la alineatul (1) printr-un acord încheiat între una sau mai multe țări terțe și la care Comunitatea este parte , al cărui scop este stabilirea unui cadru comun de investiții în sectorul energetic și deschiderea pieței energetice a unei țări terțe, inclusiv pentru întreprinderile stabilite în cadrul Uniunii Europene
  .

  Articolul 7b


  Desemnarea și certificarea operatorilor de sisteme de transport

  (1)   Întreprinderile care dețin un sistem de transport și care au fost certificate, în temeiul procedurii de certificare de mai jos, de către autoritatea națională de reglementare ca îndeplinind dispozițiile articolului 7 alineatul (1) și ale articolului 7a sunt aprobate și desemnate ca operatori de sisteme de transport de către statele membre. Desemnarea operatorilor de sisteme de transport se notifică Comisiei Europene și se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
  (2)   Fără a aduce atingere obligațiilor internaționale ale Comunității, în cazurile în care proprietarul unui sistem de transport sau operatorul unui sistem de transport controlat de către o persoană sau de către persoane din țări terțe, în temeiul articolului 7a, solicită certificare, aceasta se refuză dacă proprietarul sistemului de transport sau operatorul sistemului de transport nu demonstrează că nu există nicio posibilitate de influențare a entității în cauză, cu încălcarea dispozițiilor articolului 7 alineatul (1), în mod direct sau indirect, de către un operator activ în producția sau furnizarea de gaze naturale sau de electricitate sau de către o țară terță.
  (3)   Operatorii de sisteme de transport notifică autorității naționale de reglementare orice tranzacție preconizată care poate necesita o reevaluare a respectării, de către aceștia, a dispozițiilor articolului 7 alineatul (1) sau ale articolului 7a.
  (4)   Autoritățile naționale de reglementare monitorizează continuitatea respectării dispozițiilor articolului 7 alineatul (1) sau ale articolului 7a de către operatorii de sisteme de transport. Acestea deschid o procedură de certificare în scopul garantării acestei respectări:






  a) | în urma notificării efectuate de către operatorii de sisteme de transport în temeiul alineatului (3); |
| --- | --- | --- |

7.

Se introduc următoarele articole după articolul 7:

„Articolul 7a

Controlul asupra proprietarilor de sisteme de transport și asupra operatorilor de sisteme de transport

(1)   Fără a aduce atingere obligațiilor internaționale ale Comunității, sistemele de transport sau operatorii de sisteme de transport nu pot fi controlați de nicio persoană sau persoane din țări terțe.

(2)   Sunt permise derogări de la alineatul (1) printr-un acord încheiat între una sau mai multe țări terțe și la care Comunitatea este parte , al cărui scop este stabilirea unui cadru comun de investiții în sectorul energetic și deschiderea pieței energetice a unei țări terțe, inclusiv pentru întreprinderile stabilite în cadrul Uniunii Europene
  .

Articolul 7b

Desemnarea și certificarea operatorilor de sisteme de transport

(1)   Întreprinderile care dețin un sistem de transport și care au fost certificate, în temeiul procedurii de certificare de mai jos, de către autoritatea națională de reglementare ca îndeplinind dispozițiile articolului 7 alineatul (1) și ale articolului 7a sunt aprobate și desemnate ca operatori de sisteme de transport de către statele membre. Desemnarea operatorilor de sisteme de transport se notifică Comisiei Europene și se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Fără a aduce atingere obligațiilor internaționale ale Comunității, în cazurile în care proprietarul unui sistem de transport sau operatorul unui sistem de transport controlat de către o persoană sau de către persoane din țări terțe, în temeiul articolului 7a, solicită certificare, aceasta se refuză dacă proprietarul sistemului de transport sau operatorul sistemului de transport nu demonstrează că nu există nicio posibilitate de influențare a entității în cauză, cu încălcarea dispozițiilor articolului 7 alineatul (1), în mod direct sau indirect, de către un operator activ în producția sau furnizarea de gaze naturale sau de electricitate sau de către o țară terță.

(3)   Operatorii de sisteme de transport notifică autorității naționale de reglementare orice tranzacție preconizată care poate necesita o reevaluare a respectării, de către aceștia, a dispozițiilor articolului 7 alineatul (1) sau ale articolului 7a.

(4)   Autoritățile naționale de reglementare monitorizează continuitatea respectării dispozițiilor articolului 7 alineatul (1) sau ale articolului 7a de către operatorii de sisteme de transport. Acestea deschid o procedură de certificare în scopul garantării acestei respectări:

a)

în urma notificării efectuate de către operatorii de sisteme de transport în temeiul alineatului (3);

| b) | din proprie inițiativă, atunci când au luat la cunoștință despre faptul că o modificare planificată a drepturilor sau a influenței asupra proprietarilor de sisteme de transport sau a operatorilor de sisteme de transport poate duce la încălcarea dispozițiilor prevăzute la articolul 7 alineatul (1) și la articolul 7a sau în cazul în care au motive să considere că s-ar fi produs o asemenea încălcare; sau |
| --- | --- |

b)

din proprie inițiativă, atunci când au luat la cunoștință despre faptul că o modificare planificată a drepturilor sau a influenței asupra proprietarilor de sisteme de transport sau a operatorilor de sisteme de transport poate duce la încălcarea dispozițiilor prevăzute la articolul 7 alineatul (1) și la articolul 7a sau în cazul în care au motive să considere că s-ar fi produs o asemenea încălcare; sau

| c) | la cererea motivată a Comisiei. |
| --- | --- |

c)

la cererea motivată a Comisiei.

(5)   Autoritățile naționale de reglementare adoptă o decizie cu privire la certificarea unui operator de sistem de transport în termen de patru luni de la data notificării de către acesta sau de la data solicitării din partea Comisiei. ║ Certificarea se consideră acordată în situația în care autoritățile naționale de reglementare nu adoptă o decizie în perioada respectivă. Decizia explicită sau tacită a autorității naționale de reglementare poate deveni efectivă numai după încheierea procedurii prevăzute la alineatele (6)–(9) și numai în cazul în care Comisia nu ridică obiecții.

(6)   Decizia explicită sau tacită cu privire la certificarea unui operator de sistem de transport se notifică fără întârziere Comisiei de către autoritatea națională de reglementare, împreună cu toate informațiile pertinente aferente.

(7)   Comisia examinează notificarea imediat după primire. În termen de două luni de la primirea notificării, în cazul în care consideră că decizia autorității de reglementare dă naștere la îndoieli majore cu privire la compatibilitatea cu articolul 7 alineatul (1), articolul 7a sau articolul 7b alineatul (2), Comisia decide inițierea procedurilor. Într-o astfel de situație, Comisia invită autoritatea națională de reglementare și operatorul sistemului de transport să își prezinte observațiile. Termenul de două luni poate fi prelungit cu încă două luni în cazul în care Comisia are nevoie de informații suplimentare. Acest termen suplimentar începe să curgă de la primirea informațiilor complete.

(8)   În cazul în care decide inițierea procedurilor, în termen de ║ patru luni de la data acestei decizii, Comisia ia o decizie finală:

| a) | de a nu ridica obiecții împotriva deciziei autorității de reglementare; sau |
| --- | --- |

a)

de a nu ridica obiecții împotriva deciziei autorității de reglementare; sau

| b) | de a solicita autorității naționale de reglementare în cauză să își modifice sau să își retragă decizia, în cazul în care consideră că articolul 7 alineatul (1), articolul 7a și articolul 7b alineatul (2) nu au fost respectate. |
| --- | --- |

b)

de a solicita autorității naționale de reglementare în cauză să își modifice sau să își retragă decizia, în cazul în care consideră că articolul 7 alineatul (1), articolul 7a și articolul 7b alineatul (2) nu au fost respectate.

(9)   În cazul în care Comisia nu a luat decizia de a iniția procedurile sau nu a luat nicio decizie finală în cadrul termenului prevăzut la alineatele (7) și, respectiv, (8), se consideră că nu au fost ridicate obiecții împotriva deciziei autorității naționale de reglementare.

(10)   Autoritatea națională de reglementare se conformează deciziei Comisiei de modificare sau de retragere a deciziei de certificare în termen de patru săptămâni și informează Comisia în consecință.

(11)   Autoritățile naționale de reglementare și Comisia pot solicita operatorilor de sisteme de transport și întreprinderilor care desfășoară oricare dintre activitățile de producție sau de furnizare orice informații relevante în vederea îndeplinirii sarcinilor prevăzute la prezentul articol.

(12)   Autoritățile naționale de reglementare și Comisia păstrează confidențialitatea informațiilor sensibile din punct de vedere comercial.

▐

(13)
     
  Procedurile prevăzute la prezentul articol, și în special limitările stabilite la alineatul (2), nu se aplică gazoductelor din amonte al căror unic obiectiv este conectarea directă a rețelelor țărilor de origine a aprovizionării cu gaze la un punct de ancoraj pe teritoriul Comunității, și nici lucrărilor de modernizare a acestora.

Articolul 7c

Desemnarea operatorilor sistemelor de depozitare și de GNL

Statele membre desemnează sau solicită întreprinderilor din sectorul gazelor naturale care dețin instalații de depozitare sau GNL să desemneze, pentru o perioadă ce urmează să fie stabilită de statele membre luând în considerare eficiența și echilibrul economic, unul sau mai mulți operatori ai sistemelor.”

| 8. | Articolul 8 alineatul (1) litera (a) se înlocuiește după cum urmează:







  (a) | Alineatul (1) se modifică după cum urmează:








  i) | punctul (a) se înlocuiește după cum urmează:






  „a) | exploatează, întrețin și dezvoltă, în condiții economice, instalații de transport, depozitare și/sau de GNL sigure, fiabile și eficiente
  , în vederea asigurării unei piețe deschise pentru noii operatori,
  acordând atenția cuvenită protecției mediului.” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

8.

Articolul 8 alineatul (1) litera (a) se înlocuiește după cum urmează:

(a)

Alineatul (1) se modifică după cum urmează:

i)

punctul (a) se înlocuiește după cum urmează:

„a)

exploatează, întrețin și dezvoltă, în condiții economice, instalații de transport, depozitare și/sau de GNL sigure, fiabile și eficiente
  , în vederea asigurării unei piețe deschise pentru noii operatori,
  acordând atenția cuvenită protecției mediului.”

| ii) | următorul punct se introduce după punctul (b):








  „
  (ba) | pune bazele unei capacități suficiente de interconectare în cadrul infrastructurii de transport, pentru a îndeplini toate condițiile referitoare la capacitate, facilitează eficiența de ansamblu a pieței și îndeplinește criteriile de securitate a furnizării gazului.
  ” |
| --- | --- | --- |

ii)

următorul punct se introduce după punctul (b):

„
  (ba)

pune bazele unei capacități suficiente de interconectare în cadrul infrastructurii de transport, pentru a îndeplini toate condițiile referitoare la capacitate, facilitează eficiența de ansamblu a pieței și îndeplinește criteriile de securitate a furnizării gazului.
  ”

| (b) | Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (3)
     
  Statele membre, prin intermediul autorităților naționale de reglementare respective, pot obliga operatorii rețelei de transport să respecte cerințele minime pentru întreținerea și dezvoltarea rețelei de transport, inclusiv capacitatea de interconectare. Autorităților naționale de reglementare ar trebui să li se acorde competențe mai largi în vederea asigurării protecției consumatorilor în cadrul Uniunii Europene.
  ” |
| --- | --- |

(b)

Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (3)
     
  Statele membre, prin intermediul autorităților naționale de reglementare respective, pot obliga operatorii rețelei de transport să respecte cerințele minime pentru întreținerea și dezvoltarea rețelei de transport, inclusiv capacitatea de interconectare. Autorităților naționale de reglementare ar trebui să li se acorde competențe mai largi în vederea asigurării protecției consumatorilor în cadrul Uniunii Europene.
  ”

| (c) | Se adaugă următorul alineat:


  „
  (4a)
     
  În cursul executării sarcinilor ce le revin, operatorii de sisteme de transport țin seama de codurile adoptate de Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de gaze.
  ” |
| --- | --- |

(c)

Se adaugă următorul alineat:

„
  (4a)
     
  În cursul executării sarcinilor ce le revin, operatorii de sisteme de transport țin seama de codurile adoptate de Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de gaze.
  ”

| 9. | Articolul 9 se elimină.
  ▐ |
| --- | --- |

9.

Articolul 9 se elimină.

▐

| 10. | Articolul 10 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 10


  Obligația de confidențialitate impusă proprietarilor de sisteme de transport și operatorilor de sisteme de transport

  (1)   Fără a aduce atingere articolului 16 sau oricărei alte obligații legale în materie de divulgare de informații, toți operatorii de sisteme de transport, depozitare și/sau GNL, precum și proprietarii de sisteme de transport păstrează confidențialitatea informațiilor sensibile din punct de vedere comercial pe care le-au obținut în cadrul îndeplinirii sarcinilor lor și împiedică divulgarea discriminatorie de informații legate de propriile activități care ar putea induce un avantaj economic și în special, nu divulgă nicio informație sensibilă din punct de vedere comercial către partea rămasă din întreprinderea integrată pe verticală, decât în situația în care acest lucru este necesar în vederea încheierii unei tranzacții comerciale. În scopul asigurării respectării depline a regulilor privind separarea informațiilor, este necesar să se garanteze că proprietarul sistemului de transport și partea rămasă din întreprinderea integrată pe verticală nu utilizează servicii comune, cu excepția serviciilor pur administrative sau a serviciilor informatice (de exemplu, că nu utilizează un serviciu juridic comun).
  (2)   În contextul vânzării sau achiziționării de gaze naturale prin întreprinderi conexe, operatorii de sisteme de transport, depozitare și/sau GNL nu abuzează de informațiile considerate sensibile din punct de vedere comercial, obținute de la terți în contextul asigurării sau negocierii accesului la sistem. ║


  (3)
     
  Informațiile sensibile din punct de vedere comercial se stabilesc cu ajutorul unor criterii obiective și transparente.
  ” |
| --- | --- |

10.

Articolul 10 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 10

Obligația de confidențialitate impusă proprietarilor de sisteme de transport și operatorilor de sisteme de transport

(1)   Fără a aduce atingere articolului 16 sau oricărei alte obligații legale în materie de divulgare de informații, toți operatorii de sisteme de transport, depozitare și/sau GNL, precum și proprietarii de sisteme de transport păstrează confidențialitatea informațiilor sensibile din punct de vedere comercial pe care le-au obținut în cadrul îndeplinirii sarcinilor lor și împiedică divulgarea discriminatorie de informații legate de propriile activități care ar putea induce un avantaj economic și în special, nu divulgă nicio informație sensibilă din punct de vedere comercial către partea rămasă din întreprinderea integrată pe verticală, decât în situația în care acest lucru este necesar în vederea încheierii unei tranzacții comerciale. În scopul asigurării respectării depline a regulilor privind separarea informațiilor, este necesar să se garanteze că proprietarul sistemului de transport și partea rămasă din întreprinderea integrată pe verticală nu utilizează servicii comune, cu excepția serviciilor pur administrative sau a serviciilor informatice (de exemplu, că nu utilizează un serviciu juridic comun).

(2)   În contextul vânzării sau achiziționării de gaze naturale prin întreprinderi conexe, operatorii de sisteme de transport, depozitare și/sau GNL nu abuzează de informațiile considerate sensibile din punct de vedere comercial, obținute de la terți în contextul asigurării sau negocierii accesului la sistem. ║

(3)
     
  Informațiile sensibile din punct de vedere comercial se stabilesc cu ajutorul unor criterii obiective și transparente.
  ”

| 11
  . | Articolul 12 se modifică după cum urmează
  :








  a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (1)
     
  Fiecare operator al rețelei de distribuție este responsabil de asigurarea capacității pe termen lung a rețelei de a satisface cereri rezonabile de distribuire a gazelor naturale, precum și de exploatarea, întreținerea și dezvoltarea în condiții acceptabile din punct de vedere economic a unei rețele de distribuție sigure, fiabile și eficiente în zona pe care o acoperă, acordând atenția cuvenită protecției mediului și promovării eficienței energetice.
  ” |
| --- | --- | --- |

11
  .

Articolul 12 se modifică după cum urmează
  :

a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (1)
     
  Fiecare operator al rețelei de distribuție este responsabil de asigurarea capacității pe termen lung a rețelei de a satisface cereri rezonabile de distribuire a gazelor naturale, precum și de exploatarea, întreținerea și dezvoltarea în condiții acceptabile din punct de vedere economic a unei rețele de distribuție sigure, fiabile și eficiente în zona pe care o acoperă, acordând atenția cuvenită protecției mediului și promovării eficienței energetice.
  ”

| (b) | Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (4)
     
  Operatorul rețelei de distribuție furnizează utilizatorilor rețelei informațiile de care au nevoie pentru un acces eficient la rețea și utilizarea acesteia.
  ” |
| --- | --- |

(b)

Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (4)
     
  Operatorul rețelei de distribuție furnizează utilizatorilor rețelei informațiile de care au nevoie pentru un acces eficient la rețea și utilizarea acesteia.
  ”

| (c) | Următoarele alineate se introduc după alineatul (4)
  :
  „
  (4a)
     
  Operatorul de sistem de distribuție prezintă autorității de reglementare corespunzătoare, până la ... (18), o propunere care cuprinde o descriere a sistemelor adecvate de informare și comunicare ce urmează a fi realizate în vederea furnizării informațiilor menționate la alineatul (4). Această propunere facilitează, printre altele, utilizarea contoarelor electronice bidirecționale, care se instalează la toți consumatorii până la ... (19) participarea activă a clienților finali și a producătorilor care utilizează gazele distribuite pentru exploatarea sistemului, precum și fluxul de informații în timp real între operatorii de sisteme de transport și de distribuție, în scopul optimizării utilizării tuturor resurselor disponibile aferente producției, rețelelor și cererii.




  (4b)
     
  Până la ... (20), autoritățile naționale de reglementare aprobă sau resping propunerile menționate la alineatul (4a). Autoritățile naționale de reglementare garantează interoperabilitatea integrală a sistemelor de informare și comunicare ce urmează a fi realizate. În acest scop, ele pot emite orientări și pot solicita modificări ale propunerilor menționate la alineatul (4a).




  (4c)
     
  Înainte de a-i comunica operatorului de sistem de distribuție decizia sa cu privire la propunerea menționată la alineatul (4a), autoritatea națională de reglementare informează cu privire la aceasta agenția sau, dacă aceasta nu și-a început încă activitatea, Comisia. Agenția sau Comisia garantează că sistemele de informare și comunicare ce urmează a fi realizate facilitează dezvoltarea pieței interne a gazelor naturale și nu creează noi bariere tehnice. |
| --- | --- |

(c)

Următoarele alineate se introduc după alineatul (4)
  :

„
  (4a)
     
  Operatorul de sistem de distribuție prezintă autorității de reglementare corespunzătoare, până la ... (18), o propunere care cuprinde o descriere a sistemelor adecvate de informare și comunicare ce urmează a fi realizate în vederea furnizării informațiilor menționate la alineatul (4). Această propunere facilitează, printre altele, utilizarea contoarelor electronice bidirecționale, care se instalează la toți consumatorii până la ... (19) participarea activă a clienților finali și a producătorilor care utilizează gazele distribuite pentru exploatarea sistemului, precum și fluxul de informații în timp real între operatorii de sisteme de transport și de distribuție, în scopul optimizării utilizării tuturor resurselor disponibile aferente producției, rețelelor și cererii.

(4b)
     
  Până la ... (20), autoritățile naționale de reglementare aprobă sau resping propunerile menționate la alineatul (4a). Autoritățile naționale de reglementare garantează interoperabilitatea integrală a sistemelor de informare și comunicare ce urmează a fi realizate. În acest scop, ele pot emite orientări și pot solicita modificări ale propunerilor menționate la alineatul (4a).

(4c)
     
  Înainte de a-i comunica operatorului de sistem de distribuție decizia sa cu privire la propunerea menționată la alineatul (4a), autoritatea națională de reglementare informează cu privire la aceasta agenția sau, dacă aceasta nu și-a început încă activitatea, Comisia. Agenția sau Comisia garantează că sistemele de informare și comunicare ce urmează a fi realizate facilitează dezvoltarea pieței interne a gazelor naturale și nu creează noi bariere tehnice.

| 12. | Se introduc următoarele capitole după Capitolul IV
  :
  „
  CAPITOLUL IVa




  Operatorii de transport independenți



  Articolul 12a


  Domeniul de aplicare



  Dispozițiile cuprinse în prezentul capitol se aplică atunci când un stat membru decide să nu aplice articolul 7 alineatul (1) în temeiul articolului 7 alineatul (7)



  Articolul 12b


  Active, echipamente, personal și identitate



  (1)
     
  Operatorii de sisteme de transport dispun de toate resursele umane, fizice și financiare necesare pentru îndeplinirea obligațiilor care le revin în temeiul prezentei directive și pentru desfășurarea activității de transport de gaze, cu următoarele condiții:










  a) | activele necesare pentru activitatea de transport de gaze, inclusiv rețeaua de transport, sunt deținute de operatorul de sisteme de transport; |
| --- | --- | --- |

12.

Se introduc următoarele capitole după Capitolul IV
  :

„
  CAPITOLUL IVa

Operatorii de transport independenți

Articolul 12a

Domeniul de aplicare

Dispozițiile cuprinse în prezentul capitol se aplică atunci când un stat membru decide să nu aplice articolul 7 alineatul (1) în temeiul articolului 7 alineatul (7)

Articolul 12b

Active, echipamente, personal și identitate

(1)
     
  Operatorii de sisteme de transport dispun de toate resursele umane, fizice și financiare necesare pentru îndeplinirea obligațiilor care le revin în temeiul prezentei directive și pentru desfășurarea activității de transport de gaze, cu următoarele condiții:

a)

activele necesare pentru activitatea de transport de gaze, inclusiv rețeaua de transport, sunt deținute de operatorul de sisteme de transport;

| b) | personalul necesar pentru activitatea de transport de gaze, inclusiv pentru îndeplinirea tuturor sarcinilor administrative, este angajat de operatorul de sisteme de transport; |
| --- | --- |

b)

personalul necesar pentru activitatea de transport de gaze, inclusiv pentru îndeplinirea tuturor sarcinilor administrative, este angajat de operatorul de sisteme de transport;

| c) | sunt interzise detașarea de personal și prestarea de servicii în favoarea sau din partea oricărei alte părți a întreprinderii integrate pe verticală; |
| --- | --- |

c)

sunt interzise detașarea de personal și prestarea de servicii în favoarea sau din partea oricărei alte părți a întreprinderii integrate pe verticală;

| d) | resursele financiare corespunzătoare, destinate finanțării viitoarelor proiecte de investiții și/sau înlocuirii activelor existente, sunt puse la dispoziție, în special de către întreprinderea integrată pe verticală, în urma unei solicitări corespunzătoare din partea operatorului de sisteme de transport în cadrul planului financiar anual menționat la articolul 12f; |
| --- | --- |

d)

resursele financiare corespunzătoare, destinate finanțării viitoarelor proiecte de investiții și/sau înlocuirii activelor existente, sunt puse la dispoziție, în special de către întreprinderea integrată pe verticală, în urma unei solicitări corespunzătoare din partea operatorului de sisteme de transport în cadrul planului financiar anual menționat la articolul 12f;

| e) | operatorii de sisteme de transport nu recurg la a ceiași prestatori de servicii sau consultanți externi ca și cei angajați de întreprinderea integrată pe verticală și nu utilizează aceleași sisteme sau echipamente de tehnologia informației, aceleași spații fizice și aceleași sisteme de acces securizat. |
| --- | --- |

e)

operatorii de sisteme de transport nu recurg la a ceiași prestatori de servicii sau consultanți externi ca și cei angajați de întreprinderea integrată pe verticală și nu utilizează aceleași sisteme sau echipamente de tehnologia informației, aceleași spații fizice și aceleași sisteme de acces securizat.

(2)
     
  Activitatea de transport de gaze cuprinde cel puțin următoarele activități, pe lângă cele enumerate la articolul 8:

| a) | reprezentarea operatorului de sisteme de transport și contacte cu terții și cu autoritățile de reglementare; |
| --- | --- |

a)

reprezentarea operatorului de sisteme de transport și contacte cu terții și cu autoritățile de reglementare;

| b) | reprezentarea operatorului de sisteme de transport în cadrul Rețelei europene de operatori de sisteme de transport; |
| --- | --- |

b)

reprezentarea operatorului de sisteme de transport în cadrul Rețelei europene de operatori de sisteme de transport;

| c) | acordarea accesului terților și gestionarea acestuia; |
| --- | --- |

c)

acordarea accesului terților și gestionarea acestuia;

| d) | perceperea tuturor taxelor legate de sistemul de transport, inclusiv a taxelor de acces, a celor de echilibrare pentru serviciile auxiliare de tipul prelucrării gazelor, achiziționării de servicii (costuri de echilibrare, pierderi de energie); |
| --- | --- |

d)

perceperea tuturor taxelor legate de sistemul de transport, inclusiv a taxelor de acces, a celor de echilibrare pentru serviciile auxiliare de tipul prelucrării gazelor, achiziționării de servicii (costuri de echilibrare, pierderi de energie);

| e) | exploatarea, întreținerea și dezvoltarea rețelei de transport; |
| --- | --- |

e)

exploatarea, întreținerea și dezvoltarea rețelei de transport;

| f) | planificarea investițiilor care să asigure capacitatea pe termen lung a sistemului de a satisface cererile rezonabile și să garanteze siguranța aprovizionării; |
| --- | --- |

f)

planificarea investițiilor care să asigure capacitatea pe termen lung a sistemului de a satisface cererile rezonabile și să garanteze siguranța aprovizionării;

| g) | înființarea de întreprinderi comune, inclusiv cu unul sau mai mulți operatori de sisteme de transport, burse de gaze, în vederea favorizării creării de piețe regionale sau a facilitării procesului de liberalizare; |
| --- | --- |

g)

înființarea de întreprinderi comune, inclusiv cu unul sau mai mulți operatori de sisteme de transport, burse de gaze, în vederea favorizării creării de piețe regionale sau a facilitării procesului de liberalizare;

| h) | toate serviciile administrative, inclusiv serviciile juridice, contabilitatea și serviciile informatice. |
| --- | --- |

h)

toate serviciile administrative, inclusiv serviciile juridice, contabilitatea și serviciile informatice.

(3)
     
  Operatorii de sisteme de transport sunt organizați sub forma juridică a unei societăți cu răspundere limitată, în sensul articolului 1 din Directiva 68/151/CEE.

(4)
     
  Prin identitatea sa socială, prin modul său de a comunica, prin marca sa și prin sediul său operatorul de sisteme de transport nu se confundă cu identitatea distinctă a întreprinderii integrate pe verticală.

(5)
     
  Situația financiară a operatorilor de sisteme de transport este verificată de un auditor diferit de cel care verifică întreprinderea integrată pe verticală sau orice parte a acesteia.

Articolul 12c

Independența operatorului de sisteme de transport

(1)
     
  Fără a aduce atingere competențelor membrilor organismului de supraveghere numit de întreprinderea integrată pe verticală în temeiul articolului 12f, operatorul de sisteme de transport dispune de puteri decizionale efective, independente de întreprinderea integrată pe verticală, în ceea ce privește elementele de active necesare pentru exploatarea, întreținerea și dezvoltarea rețelei. Operatorul de sisteme de transport este abilitat să colecteze fonduri pe piața de capital, în special prin împrumuturi și creșterea capitalului, în cadrul planului financiar anual menționat la articolul 12f.

(2)
     
  Sucursalele întreprinderii integrate pe verticală, care au activități de producție sau de furnizare, nu dețin, direct sau indirect, acțiuni ale operatorului de sisteme de transport. Operatorul de sisteme de transport nu deține, în mod direct sau indirect, participații în nicio filială a întreprinderii integrate pe verticală, care îndeplinește funcții de producție sau de furnizare, și nici nu primește dividende sau orice alte beneficii financiare de la sucursala respectivă, cu excepția încasărilor provenite din utilizarea rețelei.

(3)
     
  Structura generală de conducere și statutul operatorului de sisteme de transport garantează independența efectivă a operatorului de sisteme de transport în conformitate cu prezentul capitol. Întreprinderea integrată pe verticală nu influențează, în mod direct sau indirect, comportamentul concurențial al operatorului de sisteme de transport în ceea ce privește activitățile zilnice ale acestuia și gestionarea rețelei sau în ceea ce privește activitățile necesare pregătirii planului investițional pe 10 ani elaborat în conformitate cu articolul 12h.

(4)
     
  Orice legături comerciale și financiare între întreprinderea integrată pe verticală și operatorul de sisteme de transport, inclusiv împrumuturile acordate de operatorul de sisteme de transport întreprinderii integrate pe verticală, se supun condițiilor de pe piață. Operatorul de sisteme de transport ține o evidență detaliată a acestor legături comerciale și financiare și o pune la dispoziția autorității naționale de reglementare la cererea acesteia.

(5)
     
  Operatorul de sisteme de transport prezintă autorității naționale de reglementare toate acordurile comerciale și financiare încheiate cu întreprinderea integrată pe verticală.

(6)
     
  Operatorul de sisteme de transport informează autoritatea națională de reglementare cu privire la resursele financiare disponibile, menționate la articolul 12b alineatul (1) litera (d).

(7)
     
  O întreprindere certificată de autoritatea națională de reglementare ca respectând cerințele prezentului capitol este aprobată și desemnată drept operator de sisteme de transport de către statul membru în cauză. Se aplică procedura de certificare prevăzută la articolul 7b.

(8)
     
  Transparența este obligatorie pentru a garanta nediscriminarea, în special în ceea ce privește referințele pentru tarife, serviciile privind accesul terților, atribuirea capacității și echilibrarea. Întreprinderea integrată pe verticală este obligată să se abțină de la orice activități care împiedică operatorii de sisteme de transport să îndeplinească aceste obligații.

Articolul 12d

Independența personalului și a conducerii operatorului de sisteme de transport

(1)
     
  Deciziile privind numirea și prelungirea mandatului, condițiile de muncă, inclusiv remunerarea și încheierea mandatului persoanelor responsabile pentru administrare și/sau a membrilor organelor administrative ale operatorului de sisteme de transport, sunt luate de organismul de supraveghere al operatorului de sisteme de transport, numit în conformitate cu articolul 12f.

(2)
     
  Autorității naționale de reglementare i se transmit identitatea și condițiile care reglementează termenul, durata și încheierea mandatului persoanelor desemnate de organismul de supraveghere, în vederea numirii sau reînnoirii mandatului managerial și/sau de membri ai organelor administrative ale operatorului de sisteme de transport, precum și argumentele care justifică orice propunere de decizie privind încheierea unui asemenea mandat. Aceste condiții, precum și deciziile menționate la alineatul (1), devin obligatorii doar dacă, în termen de trei săptămâni de la transmiterea datelor, autoritatea națională de reglementare nu și-a exprimat obiecția la adresa lor. Autoritatea națională de reglementare își poate exprima obiecția în cazul în care există îndoieli întemeiate privind independența profesională a unei persoane nominalizate responsabile pentru gestionare și/sau a unui membru al organelor administrative sau în cazul încheierii anticipate a unui mandat, dacă există îndoieli întemeiate cu privire la justificarea acestui fapt.

(3)
     
  Persoanele cu responsabilități de conducere și/sau membrii organelor administrative ale operatorului de sisteme de transport, numite de organismul de supraveghere, nu ocupă niciun post și nici nu exercită vreo responsabilitate profesională, nu au, în mod direct sau indirect, vreun interes comercial și nici nu au vreo relație comercială cu întreprinderea integrată pe verticală sau cu oricare dintre părțile acestei întreprinderi sau cu acționarii săi majoritari, cu excepția operatorului de sisteme de transport, timp de o perioadă de cinci ani înainte de numire.

(4)
     
  Persoanele cu responsabilități de conducere și/sau membrii organelor administrative, precum și angajații operatorului de sisteme de transport, nu ocupă niciun alt post și nici nu exercită o altă responsabilitate profesională, nu au, în mod direct sau indirect, un interes comercial și nici nu au relații comerciale cu niciuna dintre părțile întreprinderii integrate pe verticală sau cu acționarii săi majoritari.

(5)
     
  Persoanele cu responsabilități de conducere și/sau membrii organelor administrative, precum și angajații operatorului de sisteme de transport, nu dețin niciun interes și nici nu primesc, în mod direct sau indirect, beneficii financiare de la oricare dintre părțile întreprinderii integrate pe verticală, cu excepția operatorului de sisteme de transport. Remunerația acestora nu depinde de activitățile sau rezultatele întreprinderii integrate pe verticală, cu excepția celor ale operatorului de sisteme de transport.

(6)
     
  Persoanelor responsabile de conducere și/sau membrilor organelor administrative ale operatorului de sisteme de transport le sunt garantate căi de atac efective pe lângă autoritatea naționață de reglementare în caz de încheiere anticipată a mandatelor lor.

(7)
     
  După încheierea mandatului în cadrul operatorului de sisteme de transport, persoanele responsabile de conducere și/sau membrii organelor administrative ale operatorului de sisteme de transport nu dețin niciun post și nu exercită nicio responsabilitate profesională, nu au niciun interes comercial și nici nu au, direct sau indirect, vreo relație comercială cu oricare dintre părțile întreprinderii integrate pe verticală, cu excepția operatorului de sisteme de transport, sau cu acționarii săi majoritari pe o perioadă de cel puțin cinci ani.

Articolul 12e

Administratorul mandatar

(1)
     
  Un administrator mandatar independent este desemnat de autoritatea națională de reglementare la propunerea și pe cheltuiala întreprinderii integrate pe verticală. Administratorul mandatar acționează exclusiv în interesul legitim al întreprinderii integrate pe verticală în protejarea valorii activelor operatorului de sisteme de transport, protejând totodată independența operatorului de sisteme de transport în raport cu întreprinderea integrată pe verticală. În exercițiul funcțiilor sale, administratorul mandatar nu ține seama de interesele activității de producție și de furnizare ale întreprinderii integrate pe verticală.

(2)
     
  Administratorul mandatar nu deține nicio funcție sau o responsabilitate profesională, niciun interes și nici nu are relații comerciale, directe sau indirecte, cu întreprinderea integrată pe verticală, o parte a acesteia, acționarii săi majoritari sau o întreprindere care desfășoară activități de producție sau de furnizare, timp de cinci ani înainte de numirea sa.

Termenii mandatului administratorului mandatar, printre care durata acestuia, condițiile de încheiere și condițiile financiare ale acestuia fac obiectul aprobării de către autoritatea națională de reglementare.

Pe durata mandatului său, administratorul mandatar nu poate deține o altă funcție sau avea o altă responsabilitate profesională, un interes sau relații comerciale, directe sau indirecte, cu nicio parte a întreprinderii integrate pe verticală sau cu acționarii majoritari ai acesteia.

După încheierea mandatului său, administratorul mandatar nu deține nicio funcție sau o responsabilitate profesională, un interes și nici nu are relații comerciale, directe sau indirecte, cu orice parte a întreprinderii integrate pe verticală sau cu acționarii majoritari ai acesteia, pe o perioadă de cel puțin cinci ani.

(3)
     
  Administratorul mandatar este responsabil de:

| a) | numirea, înnoirea mandatelor și demiterea membrilor organismului de supraveghere al operatorului de sisteme de transport, cu excepția celor menționați la articolul 12f alineatul (2) litera (a) și |
| --- | --- |

a)

numirea, înnoirea mandatelor și demiterea membrilor organismului de supraveghere al operatorului de sisteme de transport, cu excepția celor menționați la articolul 12f alineatul (2) litera (a) și

| b) | exercitarea dreptului său de vot în cadrul organismului de supraveghere. |
| --- | --- |

b)

exercitarea dreptului său de vot în cadrul organismului de supraveghere.

Articolul 12f

Organismul de supraveghere

(1)
     
  Operatorul de sisteme de transport are un organism de supraveghere responsabil cu luarea deciziilor care pot avea un impact semnificativ asupra valorii activelor deținute de acționari în cadrul operatorului de sisteme de transport, în special decizii cu privire la aprobarea planului financiar anual, nivelul de îndatorare al operatorului de sisteme de transport și mărimea dividendelor distribuite acționarilor.

(2)
     
  Organismul de supraveghere are în componența sa:

| a) | reprezentanți ai întreprinderii integrate pe verticală, |
| --- | --- |

a)

reprezentanți ai întreprinderii integrate pe verticală,

| b) | reprezentanți ai acționarilor terți, |
| --- | --- |

b)

reprezentanți ai acționarilor terți,

| c) | reprezentanți ai operatorului de sisteme de transport, |
| --- | --- |

c)

reprezentanți ai operatorului de sisteme de transport,

| d) | administratorul mandatar și |
| --- | --- |

d)

administratorul mandatar și

| e) | în cazul în care legislația aplicabilă a unui stat membru prevede acest lucru, reprezentanți ai altor părți interesate, precum angajații operatorului de sisteme de transport. |
| --- | --- |

e)

în cazul în care legislația aplicabilă a unui stat membru prevede acest lucru, reprezentanți ai altor părți interesate, precum angajații operatorului de sisteme de transport.

(3)
     
  Articolul 12d alineatele (2)-(7) se aplică membrilor organismului de supraveghere.

(4)
     
  Administratorul mandatar are drept de veto în cazul deciziilor care, din perspectiva sa, pot reduce semnificativ valoarea activelor operatorului de sisteme de transport. În evaluarea măsurii în care o decizie poate reduce în mod semnificativ valoarea activelor, planul financiar anual și nivelul de îndatorare ale operatorului de sisteme de transport prezintă o importanță deosebită. În cazul în care două treimi din membrii organismului de supraveghere anulează acest veto, se aplică articolul 12h alineatul (7).

Articolul 12g

Programul de conformitate și agentul de conformitate

(1)
     
  Statele membre se asigură că operatorii de sisteme de transport elaborează și pun în aplicare un program de conformitate, care specifică măsurile luate pentru a garanta excluderea unor practici discriminatorii, și asigură monitorizarea în mod corespunzător a respectării programului. Programul stabilește obligațiile specifice impuse angajaților pentru realizarea acestui obiectiv. Acesta face obiectul aprobării de către autoritatea națională de reglementare. Fără a aduce atingere competențelor autorității naționale de reglementare, respectarea programului este monitorizată în mod independent de agentul de conformitate.

(2)
     
  Organismul de supraveghere numește un agent de conformitate. Agentul de conformitate poate fi o persoană fizică sau juridică. Articolul 12d alineatele (2)-(7) se aplică agentului de conformitate. Autoritatea națională de reglementare se poate opune numirii unui agent de conformitate din motive de lipsă de independență sau de incapacitate profesională.

(3)
     
  Agentul de conformitate este responsabil de:

| a) | monitorizarea punerii în aplicare a programului de conformitate; |
| --- | --- |

a)

monitorizarea punerii în aplicare a programului de conformitate;

| b) | elaborarea unui raport anual, care cuprinde măsurile luate pentru punerea în aplicare a programului de conformitate, și prezentarea acestuia autorității naționale de reglementare; |
| --- | --- |

b)

elaborarea unui raport anual, care cuprinde măsurile luate pentru punerea în aplicare a programului de conformitate, și prezentarea acestuia autorității naționale de reglementare;

| c) | informarea organismului de supraveghere și formularea de recomandări privind programul de conformitate și aplicarea acestuia; |
| --- | --- |

c)

informarea organismului de supraveghere și formularea de recomandări privind programul de conformitate și aplicarea acestuia;

| d) | informarea autorității naționale de reglementare cu privire la orice legături comerciale și financiare între întreprinderea integrată pe verticală și operatorul de sisteme de transport. |
| --- | --- |

d)

informarea autorității naționale de reglementare cu privire la orice legături comerciale și financiare între întreprinderea integrată pe verticală și operatorul de sisteme de transport.

(4)
     
  Agentul de conformitate prezintă autorității naționale de reglementare deciziile propuse pentru planul de investiții sau pentru investițiile individuale în rețea. Aceste decizii se transmit cel târziu în momentul în care conducerea și/sau organul administrativ competent al operatorului de sisteme de transport le prezintă organismului de supraveghere.

(5)
     
  Agentul de conformitate notifică autoritatea naționale de reglementare în cazul în care întreprinderea integrată pe verticală, în cadrul unei adunări generale sau prin votul membrilor organismului său de supraveghere numit de aceasta, a împiedicat adoptarea unei decizii, împiedicând sau întârziind astfel investițiile în rețea.

(6)
     
  Dispozițiile care reglementează mandatul sau condițiile de angajare a agentului de conformitate fac obiectul aprobării de către autoritatea națională de reglementare și garantează independența acestuia.

(7)
     
  Agentul de conformitate raportează în mod regulat, oral sau în scris, autorității naționale de reglementare și are dreptul să raporteze în mod regulat, oral sau în scris, organismului de supraveghere al operatorului de sisteme de transport.

(8)
     
  Agentul de conformitate poate participa la toate ședințele organelor administrative sau de conducere ale operatorului de sisteme de transport, precum și la ședințele organismului de supraveghere și ale adunării generale. Agentul de conformitate participă la toate ședințele în cadrul cărora se abordează următoarele teme:

| a) | condițiile de acces la rețea, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1775/2005, în special cu privire la tarife, serviciile de acces pentru terți, alocarea capacităților și managementul congestionărilor, transparența, echilibrarea și piețele secundare; |
| --- | --- |

a)

condițiile de acces la rețea, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1775/2005, în special cu privire la tarife, serviciile de acces pentru terți, alocarea capacităților și managementul congestionărilor, transparența, echilibrarea și piețele secundare;

| b) | proiectele desfășurate în scopul de a exploata, întreține și dezvolta sistemul de transport, inclusiv investițiile realizate în noile conexiuni de transport, în extinderea capacității și în optimizarea capacităților existente; |
| --- | --- |

b)

proiectele desfășurate în scopul de a exploata, întreține și dezvolta sistemul de transport, inclusiv investițiile realizate în noile conexiuni de transport, în extinderea capacității și în optimizarea capacităților existente;

| c) | achizițiile sau vânzările de energie, necesare pentru exploatarea sistemului de transport. |
| --- | --- |

c)

achizițiile sau vânzările de energie, necesare pentru exploatarea sistemului de transport.

(9)
     
  Agentul de conformitate monitorizează conformitatea operatorului de sisteme de transport cu articolul 10.

(10)
     
  Agentul de conformitate are acces la toate datele pertinente și la birourile operatorului de sisteme de transport, precum și la toate informațiile necesare pentru îndeplinirea sarcinilor sale.

(11)
     
  După acordul prealabil al autorității naționale de reglementare, organismul de supraveghere poate elibera din funcție agentul de conformitate.

(12)
     
  Obligațiile operatorului de sisteme de transport și ale întreprinderii integrate pe verticală, în special în ceea ce privește acordurile comerciale și financiare dintre operatorul de sisteme de transport și întreprinderea integrată pe verticală, ar trebui doar notificate autorității naționale de reglementare, nefiind necesară și aprobarea acestora. Numirea și condițiile de muncă ale conducerii și ale agentului de conformitate se notifică autorității naționale de reglementare, nefiind necesară și aprobarea acestora.

Articolul 12h

Dezvoltarea rețelei și competențele decizionale privind investițiile

(1)
     
  În fiecare an, operatorii de sisteme de transport transmit autorității naționale de reglementare un plan decenal de dezvoltare a rețelei, întocmit pe baza cererii și ofertei actuale și estimate și după ce au consultat în prealabil toate părțile interesate. Planul conține măsuri eficiente pentru a garanta conformitatea sistemului și siguranța aprovizionării.

(2)
     
  În special, planul de dezvoltare a rețelei pe zece ani:

| a) | comunică participanților de pe piață principalele infrastructuri de transport care trebuie construite sau modernizate în următorii zece ani; |
| --- | --- |

a)

comunică participanților de pe piață principalele infrastructuri de transport care trebuie construite sau modernizate în următorii zece ani;

| b) | conține toate investițiile care au fost deja aprobate și identifică noi investiții care trebuie efectuate în următorii trei ani; |
| --- | --- |

b)

conține toate investițiile care au fost deja aprobate și identifică noi investiții care trebuie efectuate în următorii trei ani;

| c) | stabilește un cadru temporal pentru toate proiectele de investiții. |
| --- | --- |

c)

stabilește un cadru temporal pentru toate proiectele de investiții.

(3)
     
  La elaborarea planului de dezvoltare a rețelei pe zece ani, fiecare operator de sisteme de transport realizează o estimare rezonabilă cu privire la evoluția producției sale, a aprovizionării, a consumului și a schimburilor cu alte țări, luând în calcul planurile de investiții în rețele la nivel regional și comunitar, precum și planurile de investiții în instalații de depozitare și de regazeificare a GNL.

(4)
     
  Autoritatea națională de reglementare consultă toți utilizatorii actuali sau potențiali ai rețelei, într-o manieră deschisă și transparentă, cu privire la planul de dezvoltare a rețelei pe zece ani. Este posibil ca persoanelor sau întreprinderilor care pretind a fi potențiali utilizatori să le fie solicitate dovezi în acest sens. Autoritatea națională de reglementare publică rezultatele procesului de consultare, în special eventualele nevoi investiționale.

(5)
     
  Autoritatea națională de reglementare verifică dacă planul de dezvoltare a rețelei pe zece ani acoperă toate nevoile în materie de investiții identificate în timpul procesului de consultare și dacă acesta este conform planului de dezvoltare a rețelei pe zece ani de la nivel comunitar menționat la articolul 2c alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1775/2005. În cazul în care există îndoieli cu privire la consecvența cu planul de dezvoltare a rețelei pe zece ani de la nivel comunitar, autoritatea națională de reglementare consultă agenția. Autoritatea națională de reglementare îi poate solicita operatorului de sisteme de transport să își modifice planul.

(6)
     
  Autoritatea națională de reglementare monitorizează și evaluează punerea în aplicare a planului de dezvoltare a rețelei pe zece ani.

(7)
     
  În cazul în care operatorul de sisteme de transport nu efectuează o investiție, din alte motive decât rațiuni imperative pe care nu le poate controla, investiție care, în conformitate cu planul de dezvoltare a rețelei pe zece ani, urma să fie efectuată în următorii trei ani, statele membre se asigură că autoritatea națională de reglementare ia cel puțin una dintre următoarele măsuri pentru a garanta realizarea investiției în cauză:

| a) | solicită operatorului de sisteme de transport să realizeze investiția în cauză într-un mod consecvent cu planul financiar anual menționat la articolul 12f sau |
| --- | --- |

a)

solicită operatorului de sisteme de transport să realizeze investiția în cauză într-un mod consecvent cu planul financiar anual menționat la articolul 12f sau

| b) | organizează o procedură de licitație pentru investiția respectivă, deschisă tuturor investitorilor. |
| --- | --- |

b)

organizează o procedură de licitație pentru investiția respectivă, deschisă tuturor investitorilor.

Atunci când autoritatea națională de reglementare a recurs la prerogativele menționate la litera (b), aceasta poate să solicite operatorului de sisteme de transport să accepte următoarele:

| a) | finanțarea să fie efectuată de un terț, |
| --- | --- |

a)

finanțarea să fie efectuată de un terț,

| b) | construcția să fie realizată de un terț, |
| --- | --- |

b)

construcția să fie realizată de un terț,

| c) | construirea respectivelor active noi sau |
| --- | --- |

c)

construirea respectivelor active noi sau

| d) | exploatarea respectivelor active noi. |
| --- | --- |

d)

exploatarea respectivelor active noi.

Operatorul de sisteme de transport furnizează investitorilor toate informațiile necesare realizării investiției, conectează noile active la rețeaua de transport și depune orice efort pentru a facilita punerea în aplicare a proiectului de investiții.

Măsurile financiare corespunzătoare fac obiectul aprobării de către autoritatea națională de reglementare.

(8)
     
  Atunci când autoritatea națională de reglementare a recurs la prerogativele sale în conformitate cu articolul 7, normele tarifare aplicabile acoperă costurile investițiilor în cauză.

Articolul 12i

Competențele decizionale privind conectarea instalațiilor de depozitare, a instalațiilor de regazificare a GNL și a consumatorilor industriali la rețeaua de transport

(1)
     
  Operatorii de sisteme de transport stabilesc și publică proceduri și tarife transparente și eficiente pentru conectarea nediscriminatorie la rețea a instalațiilor de depozitare, a instalațiilor de regazificare a GNL și a consumatorilor industriali. Procedurile în cauză fac obiectul aprobării de către autoritatea națională de reglementare.

(2)
     
  Operatorii de sisteme de transport nu au dreptul să refuze conectarea unei noi instalații de depozitare, a unei noi instalații de regazificare a GNL sau a unui nou consumator industrial invocând motivul unor posibile limitări, în viitor, ale capacităților disponibile ale rețelei sau motivul unor costuri suplimentare rezultate în urma creșterii necesare a capacității. Operatorul de sisteme de transport garantează capacități de intrare și de ieșire suficiente pentru noua conexiune.

(3)
     
  Operatorii de sisteme de transport trebuie să acorde și să gestioneze accesul terților la rețea, în special accesul noilor operatori de pe piață și al producătorilor de biogaz, respectând normele de siguranță a rețelei.

CAPITOLUL IVb

Articolul 12j

Clauza de evaluare

(1)
     
  Până la ... (21) agenția prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport detaliat în care se specifică în ce măsură cerințele privind separarea, cuprinse în prezenta directivă, au favorizat asigurarea independenței depline și efective a operatorilor de sisteme de transport.

(2)
     
  În vederea efectuării evaluării menționate la alineatul (1), agenția ține seama, în special, de următoarele criterii: acces echitabil și nediscriminatoriu la rețea, reglementare eficace, dezvoltarea rețelei, investiții și măsuri nedistorsionate de stimulare a investițiilor, dezvoltarea infrastructurii de interconectare și situația în ceea ce privește siguranța aprovizionării pe teritoriul Comunității.

(3)
     
  Până la ... (21) Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, un raport detaliat cu privire la fezabilitatea creării unui operator european unic al sistemelor de transport, în care se analizează costurile și beneficiile legate, în special, de drepturile de proprietate, integrarea pieței, precum și funcționarea eficace și sigură a rețelei de transport. Raportul se elaborează în urma consultării purtate cu părțile interesate, în special cu operatorii de sisteme de transport și cu agenția.

(4)
     
  Atunci când este cazul și în special în situația în care din raportul detaliat menționat la alineatul (1) reiese că condițiile de la alineatul (2) nu au fost garantate în practică, Comisia prezintă propuneri Parlamentului European și Consiliului, pentru a asigura independența deplină și efectivă a operatorilor de sisteme de transport până la... (22)

  .

| 13. | Articolul 13 se modifică după cum urmează:






  (a) | La alineatul (2) litera (c), după prima teză se introduce următoarea teză:
  „Pentru a îndeplini aceste sarcini, operatorul sistemului de distribuție are la dispoziție resursele necesare, inclusiv resursele umane, tehnice, financiare și fizice.” |
| --- | --- | --- |

13.

Articolul 13 se modifică după cum urmează:

(a)

La alineatul (2) litera (c), după prima teză se introduce următoarea teză:

„Pentru a îndeplini aceste sarcini, operatorul sistemului de distribuție are la dispoziție resursele necesare, inclusiv resursele umane, tehnice, financiare și fizice.”

| (b) | Alineatul (2) litera (d) se modifică după cum urmează:






  i) | ultima teză se înlocuiește cu următorul text:
  „Persoana sau organismul care răspunde de monitorizarea respectării programului de conformitate, denumit în continuare „agent de conformitate”, prezintă autorității naționale de reglementare prevăzute la articolul 24a alineatul (1) un raport anual cuprinzând măsurile luate. Acest raport anual se publică.” |
| --- | --- | --- |

(b)

Alineatul (2) litera (d) se modifică după cum urmează:

i)

ultima teză se înlocuiește cu următorul text:

„Persoana sau organismul care răspunde de monitorizarea respectării programului de conformitate, denumit în continuare „agent de conformitate”, prezintă autorității naționale de reglementare prevăzute la articolul 24a alineatul (1) un raport anual cuprinzând măsurile luate. Acest raport anual se publică.”

| ii) | se adaugă următoarea teză:
  „Agentul de conformitate este complet independent și are acces la toate informațiile operatorului sistemului de distribuție sau ale oricărei întreprinderi afiliate necesare în vederea îndeplinirii sarcinii sale.” |
| --- | --- |

ii)

se adaugă următoarea teză:

„Agentul de conformitate este complet independent și are acces la toate informațiile operatorului sistemului de distribuție sau ale oricărei întreprinderi afiliate necesare în vederea îndeplinirii sarcinii sale.”

| (c) | Se adaugă următorul alineat:
  „(3)   Atunci când operatorul sistemului de distribuție face parte dintr-o întreprindere integrată pe verticală, statele membre se asigură că activitățile acestuia sunt monitorizate în așa fel încât să se garanteze că acesta nu profită de pe urma integrării sale verticale pentru a distorsiona concurența. În special, operatorii de sisteme de distribuție integrați pe verticală vor avea grijă, în ceea ce privește activitățile de comunicare și utilizarea numelui de marcă, să nu creeze confuzie cu identitatea separată a sucursalei care asigură furnizarea în cadrul întreprinderii integrate pe verticală.” |
| --- | --- |

(c)

Se adaugă următorul alineat:

„(3)   Atunci când operatorul sistemului de distribuție face parte dintr-o întreprindere integrată pe verticală, statele membre se asigură că activitățile acestuia sunt monitorizate în așa fel încât să se garanteze că acesta nu profită de pe urma integrării sale verticale pentru a distorsiona concurența. În special, operatorii de sisteme de distribuție integrați pe verticală vor avea grijă, în ceea ce privește activitățile de comunicare și utilizarea numelui de marcă, să nu creeze confuzie cu identitatea separată a sucursalei care asigură furnizarea în cadrul întreprinderii integrate pe verticală.”

▐

| 14. | Articolul 15 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 15


  Operatori de sistem combinat


  Prezenta directivă nu aduce atingere funcționării unui operator de sistem combinat de transport, GNL, depozitare și distribuție, cu condiția ca acesta să respecte, în ceea ce privește fiecare dintre activitățile sale, dispozițiile aplicabile de la articolul 7 ║și articolul 13 alineatul (1).” |
| --- | --- |

14.

Articolul 15 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 15

Operatori de sistem combinat

Prezenta directivă nu aduce atingere funcționării unui operator de sistem combinat de transport, GNL, depozitare și distribuție, cu condiția ca acesta să respecte, în ceea ce privește fiecare dintre activitățile sale, dispozițiile aplicabile de la articolul 7 ║și articolul 13 alineatul (1).”

| 15. | Se introduce următorul articol după articolul 18
  :
  „Articolul 18a


  Accesul la instalațiile de GNL



  (1)
     
  Pentru organizarea accesului la instalațiile de GNL, se aplică fie procedura de acces reglementat, fie procedura de acces negociat, menționate la alineatul (2). Aceste proceduri sunt puse în aplicare în conformitate cu criterii obiective, transparente și nediscriminatorii. Autoritățile naționale de reglementare supraveghează respectarea acestor criterii.




  Statele membre decid asupra procedurii de acces aplicabile pe baza unor criterii definite și publicate. Aceste criterii permit, în special, să se verifice dacă concurența între instalațiile de GNL se desfășoară pe piața corespunzătoare și dacă accesul la GNL se realizează printr-un operator de infrastructură independent care oferă accesul liber la acestea. Autoritățile naționale de reglementare monitorizează respectarea acestor criterii și fac publice sau impun operatorilor de GNL să facă publice instalațiile de GNL sau părțile din aceste instalații care sunt oferite în baza procedurii de acces negociat menționate la alineatul (2).




  (2)
     
  În cazul accesului negociat, statele membre adoptă măsurile necesare pentru a permite întreprinderilor din sectorul gazelor naturale și consumatorilor eligibili, aflați fie în interiorul, fie în exteriorul teritoriului acoperit de sistemul interconectat, să negocieze accesul la instalațiile de GNL. Părțile contractante sunt obligate să negocieze cu bună credință accesul la instalațiile de GNL.
  ” |
| --- | --- |

15.

Se introduce următorul articol după articolul 18
  :

„Articolul 18a

Accesul la instalațiile de GNL

(1)
     
  Pentru organizarea accesului la instalațiile de GNL, se aplică fie procedura de acces reglementat, fie procedura de acces negociat, menționate la alineatul (2). Aceste proceduri sunt puse în aplicare în conformitate cu criterii obiective, transparente și nediscriminatorii. Autoritățile naționale de reglementare supraveghează respectarea acestor criterii.

Statele membre decid asupra procedurii de acces aplicabile pe baza unor criterii definite și publicate. Aceste criterii permit, în special, să se verifice dacă concurența între instalațiile de GNL se desfășoară pe piața corespunzătoare și dacă accesul la GNL se realizează printr-un operator de infrastructură independent care oferă accesul liber la acestea. Autoritățile naționale de reglementare monitorizează respectarea acestor criterii și fac publice sau impun operatorilor de GNL să facă publice instalațiile de GNL sau părțile din aceste instalații care sunt oferite în baza procedurii de acces negociat menționate la alineatul (2).

(2)
     
  În cazul accesului negociat, statele membre adoptă măsurile necesare pentru a permite întreprinderilor din sectorul gazelor naturale și consumatorilor eligibili, aflați fie în interiorul, fie în exteriorul teritoriului acoperit de sistemul interconectat, să negocieze accesul la instalațiile de GNL. Părțile contractante sunt obligate să negocieze cu bună credință accesul la instalațiile de GNL.
  ”

| 16. | Articolul 19 se înlocuiește cu următorul text
  :
  „Articolul 19


  Accesul la instalațiile de depozitare



  (1)
     
  Pentru organizarea accesului la instalațiile de depozitare atunci când este necesar din punct de vedere tehnic și/sau economic pentru asigurarea unui acces eficient la rețea pentru aprovizionarea consumatorilor, statele membre decid dacă folosesc fie procedura de acces reglementată, astfel cum este descrisă la alineatul (4), fie procedura de acces negociată menționată la alineatul (3). Aceste proceduri sunt puse în aplicare în conformitate cu criterii obiective, transparente și nediscriminatorii. Autoritățile naționale de reglementare veghează la respectarea acestor criterii.




  Autoritățile naționale de reglementare
  definesc și publică criteriile în conformitate cu care
  poate fi stabilit regimul
  de acces la instalațiile de depozitare,
  stabilind, în special, dacă concurența dintre instalațiile de depozitare are loc pe piața relevantă și dacă o astfel de organizare se realizează printr-un operator de infrastructură independent care oferă accesul liber la aceasta. Autoritățile naționale de reglementare controlează respectarea acestor criterii și fac publice sau impun operatorilor de sisteme de depozitare și transport să facă publice instalațiile de depozitare sau părțile din aceste instalații oferite în temeiul diferitelor proceduri prevăzute la alineatele (3) și (4).


  (2)
     
  Dispozițiile alineatului (1) nu se aplică serviciilor auxiliare și depozitării temporare care sunt legate de instalațiile GNL și care sunt necesare pentru procesul de regazeificare GNL și pentru livrarea ulterioară către rețeaua de transport.




  (3)
     
  În cazul accesului negociat, autoritățile naționale de reglementare adoptă măsurile necesare pentru a permite întreprinderilor din sectorul gazelor naturale și consumatorilor eligibili, fie din interiorul, fie din exteriorul teritoriului acoperit de rețeaua interconectată, să negocieze accesul la depozitare, atunci când este necesar din punct de vedere tehnic și/sau economic pentru asigurarea unui acces eficient la rețea. Părțile au obligația de a negocia accesul la stocare cu bună credință.




  Contractele de acces la depozitare se negociază cu operatorul respectiv al rețelei de depozitare. Autoritățile naționale de reglementare solicită operatorilor de sisteme de depozitare să-și publice principalele condiții comerciale pentru utilizarea depozitării în primele șase luni după punerea în aplicare a prezentei directive și ulterior anual. Dezvoltarea acestor condiții trebuie să țină seama de opiniile utilizatorilor de sistem, care au dreptul să le conteste în fața autorității naționale de reglementare.




  (4)
     
  În cazul accesului reglementat, autoritățile naționale de reglementare adoptă măsurile necesare pentru a permite întreprinderilor din sectorul gazelor naturale și consumatorilor eligibili, fie din interiorul, fie din exteriorul teritoriului acoperit de rețeaua interconectată, să negocieze accesul la depozitare pe baza tarifelor publicate și/sau a altor clauze și obligații privind utilizarea depozitării, atunci când este necesar din punct de vedere tehnic și/sau economic pentru asigurarea unui acces eficient la rețea. Detalierea acestor tarife și a altor clauze și obligații trebuie sa țină seama de opiniile utilizatorilor de sistem, care au dreptul să le conteste în fața autorității naționale de reglementare. Acest drept de acces poate fi acordat consumatorilor eligibili astfel încât să le permită acestora încheierea de contracte de livrare cu întreprinderile concurente din sectorul gazelor naturale, altele decât proprietarul și/sau operatorul rețelei sau o întreprindere conexă.
  ” |
| --- | --- |

16.

Articolul 19 se înlocuiește cu următorul text
  :

„Articolul 19

Accesul la instalațiile de depozitare

(1)
     
  Pentru organizarea accesului la instalațiile de depozitare atunci când este necesar din punct de vedere tehnic și/sau economic pentru asigurarea unui acces eficient la rețea pentru aprovizionarea consumatorilor, statele membre decid dacă folosesc fie procedura de acces reglementată, astfel cum este descrisă la alineatul (4), fie procedura de acces negociată menționată la alineatul (3). Aceste proceduri sunt puse în aplicare în conformitate cu criterii obiective, transparente și nediscriminatorii. Autoritățile naționale de reglementare veghează la respectarea acestor criterii.

Autoritățile naționale de reglementare
  definesc și publică criteriile în conformitate cu care
  poate fi stabilit regimul
  de acces la instalațiile de depozitare,
  stabilind, în special, dacă concurența dintre instalațiile de depozitare are loc pe piața relevantă și dacă o astfel de organizare se realizează printr-un operator de infrastructură independent care oferă accesul liber la aceasta. Autoritățile naționale de reglementare controlează respectarea acestor criterii și fac publice sau impun operatorilor de sisteme de depozitare și transport să facă publice instalațiile de depozitare sau părțile din aceste instalații oferite în temeiul diferitelor proceduri prevăzute la alineatele (3) și (4).

(2)
     
  Dispozițiile alineatului (1) nu se aplică serviciilor auxiliare și depozitării temporare care sunt legate de instalațiile GNL și care sunt necesare pentru procesul de regazeificare GNL și pentru livrarea ulterioară către rețeaua de transport.

(3)
     
  În cazul accesului negociat, autoritățile naționale de reglementare adoptă măsurile necesare pentru a permite întreprinderilor din sectorul gazelor naturale și consumatorilor eligibili, fie din interiorul, fie din exteriorul teritoriului acoperit de rețeaua interconectată, să negocieze accesul la depozitare, atunci când este necesar din punct de vedere tehnic și/sau economic pentru asigurarea unui acces eficient la rețea. Părțile au obligația de a negocia accesul la stocare cu bună credință.

Contractele de acces la depozitare se negociază cu operatorul respectiv al rețelei de depozitare. Autoritățile naționale de reglementare solicită operatorilor de sisteme de depozitare să-și publice principalele condiții comerciale pentru utilizarea depozitării în primele șase luni după punerea în aplicare a prezentei directive și ulterior anual. Dezvoltarea acestor condiții trebuie să țină seama de opiniile utilizatorilor de sistem, care au dreptul să le conteste în fața autorității naționale de reglementare.

(4)
     
  În cazul accesului reglementat, autoritățile naționale de reglementare adoptă măsurile necesare pentru a permite întreprinderilor din sectorul gazelor naturale și consumatorilor eligibili, fie din interiorul, fie din exteriorul teritoriului acoperit de rețeaua interconectată, să negocieze accesul la depozitare pe baza tarifelor publicate și/sau a altor clauze și obligații privind utilizarea depozitării, atunci când este necesar din punct de vedere tehnic și/sau economic pentru asigurarea unui acces eficient la rețea. Detalierea acestor tarife și a altor clauze și obligații trebuie sa țină seama de opiniile utilizatorilor de sistem, care au dreptul să le conteste în fața autorității naționale de reglementare. Acest drept de acces poate fi acordat consumatorilor eligibili astfel încât să le permită acestora încheierea de contracte de livrare cu întreprinderile concurente din sectorul gazelor naturale, altele decât proprietarul și/sau operatorul rețelei sau o întreprindere conexă.
  ”

| 17. | Articolul 22 se înlocuiește după cum urmează:

  „Articolul 22


  Infrastructuri noi

  (1)   Noile infrastructuri de gaze naturale de mari dimensiuni, adică interconectările dintre statele membre, instalațiile GNL și instalațiile de depozitare pot beneficia, la cerere și pentru o perioadă
  determinată
  , de o derogare de la dispozițiile articolelor 7, 18, 19 și 20 și ale articolului 24c alineatele (4), (5) și (7), în următoarele condiții:






  a) | investiția trebuie să intensifice concurența în furnizarea de gaze naturale și să îmbunătățească securitatea aprovizionării; |
| --- | --- | --- |

17.

Articolul 22 se înlocuiește după cum urmează:

„Articolul 22

Infrastructuri noi

(1)   Noile infrastructuri de gaze naturale de mari dimensiuni, adică interconectările dintre statele membre, instalațiile GNL și instalațiile de depozitare pot beneficia, la cerere și pentru o perioadă
  determinată
  , de o derogare de la dispozițiile articolelor 7, 18, 19 și 20 și ale articolului 24c alineatele (4), (5) și (7), în următoarele condiții:

a)

investiția trebuie să intensifice concurența în furnizarea de gaze naturale și să îmbunătățească securitatea aprovizionării;

| b) | nivelul de risc legat de investiție este de așa natură încât investiția să se realizeze numai în cazul în care se acordă o derogare; |
| --- | --- |

b)

nivelul de risc legat de investiție este de așa natură încât investiția să se realizeze numai în cazul în care se acordă o derogare;

| c) | infrastructura trebuie să fie deținută de o persoană fizică sau juridică care este separată, cel puțin în privința formei sale juridice, de operatorii de sistem în sistemele cărora se va construi; |
| --- | --- |

c)

infrastructura trebuie să fie deținută de o persoană fizică sau juridică care este separată, cel puțin în privința formei sale juridice, de operatorii de sistem în sistemele cărora se va construi;

| d) | se percep taxe de la utilizatorii infrastructurii respective; |
| --- | --- |

d)

se percep taxe de la utilizatorii infrastructurii respective;

| e) | derogarea nu aduce atingere concurenței sau bunei funcționări a pieței interne a gazelor naturale și nici funcționării eficiente a sistemului reglementat la care este conectată infrastructura; |
| --- | --- |

e)

derogarea nu aduce atingere concurenței sau bunei funcționări a pieței interne a gazelor naturale și nici funcționării eficiente a sistemului reglementat la care este conectată infrastructura;

| f) | proiectul este de interes european și traversează cel puțin o frontieră națională de pe teritoriul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

f)

proiectul este de interes european și traversează cel puțin o frontieră națională de pe teritoriul Uniunii Europene.

(2)   Alineatul (1) se aplică și tuturor creșterilor semnificative de capacitate a infrastructurilor existente, precum și modificărilor acestor infrastructuri care permit dezvoltarea unor
  cantități mai mari și suplimentare
  de gaze naturale.

(3)   Autoritatea națională de reglementare prevăzută la capitolul VIa poate, de la caz la caz, să decidă asupra derogărilor menționate la alineatele (1) și (2). În cazul în care infrastructura în cauză se află pe teritoriul mai multor state membre, agenția exercită atribuțiile conferite autorității de reglementare în temeiul prezentului articol.
  Decizia agenției trebuie să facă obiectul unei consultări prealabile a autorităților naționale de reglementare relevante și a solicitantului.

Derogările pot acoperi toate sau
  numai anumite părți specifice din
  capacitatea noii infrastructuri sau pe cea a infrastructurii existente cu o capacitate semnificativ crescută.

La luarea deciziei de acordare a unei derogări, se ia în considerare, de la caz la caz, necesitatea de a impune condiții referitoare la durata derogării și accesul nediscriminatoriu la infrastructură. La luarea deciziei cu privire la respectivele condiții, se vor lua în calcul, în special, capacitatea suplimentară ce va fi construită sau modificarea capacității existente, orizontul de timp al proiectului și condițiile naționale.

Înainte de acordarea unei derogări, autoritatea națională de reglementare decide asupra normelor și mecanismelor pentru gestionarea și alocarea capacității
  , care pot fi modificate, dacă este necesar, pe durata perioadei în care infrastructura beneficiază de o derogare de la dispozițiile sus-menționate, pentru a efectua adaptări la nevoile economice ale pieței relevante.
  Normele impun ca toți utilizatorii potențiali ai infrastructurii să fie invitați să își manifeste interesul cu privire la contractarea de capacitate anterior alocării de capacitate în ceea ce privește noua infrastructură, inclusiv pentru uz propriu. Autoritatea națională de reglementare impune ca normele referitoare la managementul congestionării să includă obligația de a oferi pe piață capacitatea neutilizată și impune ca utilizatorii instalației să aibă dreptul de a-și comercializa capacitățile contractate pe piața secundară. La evaluarea criteriilor menționate la alineatul 1 literele (a), (b) și (e) ║, autoritatea națională de reglementare ia în considerare rezultatele procedurii de alocare a capacităților,
  în cazul unui angajament ferm din partea părților terțe.

Decizia de derogare, inclusiv condițiile menționate la cel de-al doilea paragraf, trebuie motivate corespunzător și publicate.

(4)   Autoritatea națională de reglementare transmite Comisiei, fără întârziere, o copie a tuturor cererilor de derogare, imediat după primirea acestora. Autoritatea competentă notifică fără întârziere Comisiei decizia luată, împreună cu toate informațiile relevante referitoare la aceasta. Aceste informații sunt comunicate Comisiei în formă consolidată, permițându-se astfel Comisiei să ajungă la o decizie bine fundamentată. Informațiile trebuie să cuprindă în special:

| a) | motivele detaliate pe baza cărora autoritatea națională de reglementare a acordat
  sau a refuzat
  derogarea,
  împreună cu referirile la articolul specific pe care se întemeiază decizia,
  inclusiv datele financiare care demonstrează necesitatea derogării; |
| --- | --- |

a)

motivele detaliate pe baza cărora autoritatea națională de reglementare a acordat
  sau a refuzat
  derogarea,
  împreună cu referirile la articolul specific pe care se întemeiază decizia,
  inclusiv datele financiare care demonstrează necesitatea derogării;

| b) | analiza efectuată în privința efectelor acordării derogării asupra concurenței și asupra bunei funcționări a pieței interne a gazelor naturale; |
| --- | --- |

b)

analiza efectuată în privința efectelor acordării derogării asupra concurenței și asupra bunei funcționări a pieței interne a gazelor naturale;

| c) | motivele care justifică durata și cota din capacitatea totală a infrastructurii gazelor naturale respective pentru care se acordă derogarea; |
| --- | --- |

c)

motivele care justifică durata și cota din capacitatea totală a infrastructurii gazelor naturale respective pentru care se acordă derogarea;

| d) | în cazul în care derogarea se referă la o conductă de interconectare, rezultatul consultării cu autoritatea de reglementare în cauză; |
| --- | --- |

d)

în cazul în care derogarea se referă la o conductă de interconectare, rezultatul consultării cu autoritatea de reglementare în cauză;

| e) | contribuția infrastructurii la diversificarea aprovizionării cu gaze naturale. |
| --- | --- |

e)

contribuția infrastructurii la diversificarea aprovizionării cu gaze naturale.

(5)   În termen de două luni de la primirea unei notificări, Comisia poate solicita, printr-o decizie, ca autoritatea națională de reglementare să modifice sau să revoce decizia de acordare a unei derogări. Această perioadă începe în ziua imediat următoare primirii notificării. Termenul de două luni poate fi prelungit cu încă două luni în cazul în care Comisia are nevoie de informații suplimentare. Această perioadă suplimentară începe în ziua imediat următoare primirii informațiilor suplimentare complete. Perioada de două luni poate fi, de asemenea, prelungită cu acordul Comisiei și al autorității naționale de reglementare. În cazul în care informațiile solicitate nu sunt furnizate în cadrul perioadei fixate în cerere, notificarea se consideră retrasă cu excepția cazurilor în care, înainte de expirarea perioadei, fie perioada a fost prelungită cu acordul Comisiei și al autorității naționale de reglementare, fie autoritatea națională de reglementare a informat Comisia, furnizând justificările corespunzătoare, asupra faptului că notificarea este considerată a fi completă.

Autoritatea națională de reglementare se conformează deciziei Comisiei de modificare sau de revocare a deciziei de derogare în termen de patru săptămâni și informează Comisia în consecință.

Comisia păstrează confidențialitatea informațiilor sensibile din punct de vedere comercial.

Decizia
  Comisiei
  privind derogarea
  își încetează efectele ▐ dacă infrastructura nu a devenit operațională
  în cinci ani de la emiterea tuturor deciziilor și autorizațiilor la nivel regional și național, cu excepția cazului în care întârzierea apare independent de voința persoanei căreia i s-a acordat derogarea.

(6)
     
  Derogările la care se face referire la alineatul (1) se aplică în mod automat derogărilor acordate în temeiul acestui articol la ... (23) Condițiile deciziei de aprobare a derogării menționate la acest articol nu pot fi schimbate retroactiv decât cu acordul tuturor părților implicate.

| 18. | Se introduce următorul capitol după articolul 24:
  „CAPITOLUL VIa
  AUTORITĂȚILE NAȚIONALE DE REGLEMENTARE

  Articolul 24a


  Desemnarea și independența autorităților de reglementare

  (1)   Fiecare stat membru desemnează o autoritate națională de reglementare unică.
  (2)   Fiecare stat membru garantează independența autorității naționale de reglementare și se asigură că aceasta își exercită atribuțiile în mod imparțial și transparent. În acest scop, statul membru se asigură că, în momentul îndeplinirii sarcinilor de reglementare care îi revin în temeiul prezentei directive
  și al altor acte normative relevante,
  autoritatea națională de reglementare este distinctă din punct de vedere juridic și independentă din punct de vedere funcțional de orice altă entitate publică sau privată, precum și că personalul său și persoanele responsabile de managementul acesteia acționează în mod independent de orice interes de piață și nu solicită sau acceptă instrucțiuni
  directe
  din partea niciunui guvern ori a niciunei entități publice sau private
  în momentul îndeplinirii sarcinilor de reglementare.


  (3)   Pentru a proteja independența autorității naționale de reglementare, statele membre se asigură, în special, că:






  a) | autoritatea națională de reglementare are personalitate juridică, autonomie
  financiară
  și resursele umane și financiare corespunzătoare necesare în vederea îndeplinirii obligațiilor sale; |
| --- | --- | --- |

18.

Se introduce următorul capitol după articolul 24:

„CAPITOLUL VIa

AUTORITĂȚILE NAȚIONALE DE REGLEMENTARE

Articolul 24a

Desemnarea și independența autorităților de reglementare

(1)   Fiecare stat membru desemnează o autoritate națională de reglementare unică.

(2)   Fiecare stat membru garantează independența autorității naționale de reglementare și se asigură că aceasta își exercită atribuțiile în mod imparțial și transparent. În acest scop, statul membru se asigură că, în momentul îndeplinirii sarcinilor de reglementare care îi revin în temeiul prezentei directive
  și al altor acte normative relevante,
  autoritatea națională de reglementare este distinctă din punct de vedere juridic și independentă din punct de vedere funcțional de orice altă entitate publică sau privată, precum și că personalul său și persoanele responsabile de managementul acesteia acționează în mod independent de orice interes de piață și nu solicită sau acceptă instrucțiuni
  directe
  din partea niciunui guvern ori a niciunei entități publice sau private
  în momentul îndeplinirii sarcinilor de reglementare.

(3)   Pentru a proteja independența autorității naționale de reglementare, statele membre se asigură, în special, că:

a)

autoritatea națională de reglementare are personalitate juridică, autonomie
  financiară
  și resursele umane și financiare corespunzătoare necesare în vederea îndeplinirii obligațiilor sale;

| b) | membrii consiliului de administrație al autorității naționale de reglementare
  sunt
  numiți
  pentru un mandat fix de cel puțin cinci ani,
  dar nu mai mare de șapte ani, iar pentru primul mandat, acest termen este de doi ani și jumătate pentru jumătate dintre membri. Membrii
  pot fi eliberați din funcție
  pe durata mandatului lor numai în cazul în care nu mai îndeplinesc condițiile prevăzute în prezentul articol sau în cazul în care au comis o faptă din culpă gravă,
  astfel prevăzută în legislația națională; și |
| --- | --- |

b)

membrii consiliului de administrație al autorității naționale de reglementare
  sunt
  numiți
  pentru un mandat fix de cel puțin cinci ani,
  dar nu mai mare de șapte ani, iar pentru primul mandat, acest termen este de doi ani și jumătate pentru jumătate dintre membri. Membrii
  pot fi eliberați din funcție
  pe durata mandatului lor numai în cazul în care nu mai îndeplinesc condițiile prevăzute în prezentul articol sau în cazul în care au comis o faptă din culpă gravă,
  astfel prevăzută în legislația națională; și

| c) | nevoile bugetare ale autorității naționale de reglementare sunt acoperite prin venituri directe din operațiuni de pe piața energiei. |
| --- | --- |

c)

nevoile bugetare ale autorității naționale de reglementare sunt acoperite prin venituri directe din operațiuni de pe piața energiei.

Articolul 24b

Obiectivele politice ale autorităților naționale de reglementare

În îndeplinirea sarcinilor de reglementare prevăzute în prezenta directivă, autoritățile naționale de reglementare iau toate măsurile necesare care vizează realizarea următoarelor obiective:

| a) | promovarea, în strânsă cooperare cu Comisia, cu agenția și cu autoritățile naționale de reglementare ale celorlalte state membre ║ a unei piețe interne a gazelor naturale competitive, sigure și durabile din punct de vedere al mediului, precum și a unei deschideri efective a pieței în beneficiul tuturor consumatorilor și furnizorilor din Comunitate
  și asigurarea eficienței și fiabilității rețelelor de aprovizionare cu energie, ținând seama de obiectivele pe termen lung; |
| --- | --- |

a)

promovarea, în strânsă cooperare cu Comisia, cu agenția și cu autoritățile naționale de reglementare ale celorlalte state membre ║ a unei piețe interne a gazelor naturale competitive, sigure și durabile din punct de vedere al mediului, precum și a unei deschideri efective a pieței în beneficiul tuturor consumatorilor și furnizorilor din Comunitate
  și asigurarea eficienței și fiabilității rețelelor de aprovizionare cu energie, ținând seama de obiectivele pe termen lung;

| b) | realizarea, în cadrul Comunității, a unor piețe ▐ competitive și care să funcționeze în mod corespunzător, în vederea realizării obiectivului menționat la litera (a); |
| --- | --- |

b)

realizarea, în cadrul Comunității, a unor piețe ▐ competitive și care să funcționeze în mod corespunzător, în vederea realizării obiectivului menționat la litera (a);

| c) | eliminarea
  tuturor
  restricțiilor privind comerțul cu gaze naturale între statele membre, inclusiv a celor privind dezvoltarea unor capacități transfrontaliere de transport corespunzătoare pentru a satisface cererea pe piață
  și
  a consolida integrarea piețelor naționale
  pentru a facilita fluxul
  neîngrădit de gaze naturale pe întreg teritoriul Comunității; |
| --- | --- |

c)

eliminarea
  tuturor
  restricțiilor privind comerțul cu gaze naturale între statele membre, inclusiv a celor privind dezvoltarea unor capacități transfrontaliere de transport corespunzătoare pentru a satisface cererea pe piață
  și
  a consolida integrarea piețelor naționale
  pentru a facilita fluxul
  neîngrădit de gaze naturale pe întreg teritoriul Comunității;

| d) | dezvoltarea în cel mai eficient mod din punctul de vedere al costurilor a
  unor sisteme
  de rețea orientate către consumatori,
  sigure, fiabile și eficiente, care să promoveze ▐ adecvarea la cerere
  și care să asigure în același timp eficiența energetică și integrarea energiilor regenerabile la scară redusă și la scară largă (de exemplu biogaz) și a producției distribuite
  atât
  în rețelele de transport,
  cât și
  în cele de distribuție; |
| --- | --- |

d)

dezvoltarea în cel mai eficient mod din punctul de vedere al costurilor a
  unor sisteme
  de rețea orientate către consumatori,
  sigure, fiabile și eficiente, care să promoveze ▐ adecvarea la cerere
  și care să asigure în același timp eficiența energetică și integrarea energiilor regenerabile la scară redusă și la scară largă (de exemplu biogaz) și a producției distribuite
  atât
  în rețelele de transport,
  cât și
  în cele de distribuție;

| e) | facilitarea accesului la rețea, în special prin eliminarea obstacolelor care ar putea împiedica accesul noilor veniți pe piață și al energiilor regenerabile; |
| --- | --- |

e)

facilitarea accesului la rețea, în special prin eliminarea obstacolelor care ar putea împiedica accesul noilor veniți pe piață și al energiilor regenerabile;

| f) | garantarea acordării stimulentelor corespunzătoare în favoarea operatorilor de rețele, atât pe termen scurt, cât și pe termen lung, pentru a spori eficiența în ceea ce privește performanța rețelelor și pentru a consolida integrarea pieței; |
| --- | --- |

f)

garantarea acordării stimulentelor corespunzătoare în favoarea operatorilor de rețele, atât pe termen scurt, cât și pe termen lung, pentru a spori eficiența în ceea ce privește performanța rețelelor și pentru a consolida integrarea pieței;

| g) | garantarea
  unor avantaje pentru consumatori prin
  funcționarea eficientă a piețelor interne, promovarea concurenței efective în colaborare cu autoritățile din domeniul concurenței
  și asigurarea protecției consumatorilor; |
| --- | --- |

g)

garantarea
  unor avantaje pentru consumatori prin
  funcționarea eficientă a piețelor interne, promovarea concurenței efective în colaborare cu autoritățile din domeniul concurenței
  și asigurarea protecției consumatorilor;

| h) | sprijinirea atingerii unor standarde ridicate de serviciu public în domeniul gazelor naturale, contribuția la protejarea consumatorilor vulnerabili și asistența pentru garantarea punerii în aplicare a măsurilor de protecție a consumatorilor prevăzute în anexa A; |
| --- | --- |

h)

sprijinirea atingerii unor standarde ridicate de serviciu public în domeniul gazelor naturale, contribuția la protejarea consumatorilor vulnerabili și asistența pentru garantarea punerii în aplicare a măsurilor de protecție a consumatorilor prevăzute în anexa A;

| i) | armonizarea proceselor necesare de schimb de date. |
| --- | --- |

i)

armonizarea proceselor necesare de schimb de date.

Articolul 24c

Îndatoririle și competențele autorităților naționale de reglementare

1.   Autoritățile naționale de reglementare au următoarele îndatoriri,
  pe care le îndeplinesc, după caz, în strânsă consultare cu alte organisme comunitare și naționale competente, operatori de sisteme de transport și alți actori de pe piață, fără a aduce atingere competențelor specifice ale acestora:

| a) | să asigure respectarea de către operatorii de sisteme de transport
  ,
  de distribuție, cât și, acolo unde este cazul, de către proprietarii de sisteme și de către orice întreprindere din sectorul gazelor naturale, a obligațiilor care le revin în temeiul prezentei directive și în temeiul legislației comunitare pertinente, inclusiv în ceea ce privește aspectele transfrontaliere; |
| --- | --- |

a)

să asigure respectarea de către operatorii de sisteme de transport
  ,
  de distribuție, cât și, acolo unde este cazul, de către proprietarii de sisteme și de către orice întreprindere din sectorul gazelor naturale, a obligațiilor care le revin în temeiul prezentei directive și în temeiul legislației comunitare pertinente, inclusiv în ceea ce privește aspectele transfrontaliere;

| b) | să coopereze, în ceea ce privește aspectele transfrontaliere, cu autoritatea sau autoritățile naționale de reglementare din alte state membre
  și cu agenția, inclusiv să se asigure că există suficientă capacitate de interconectare între infrastructura lor de transmisie pentru a satisface o evaluare de piață globală eficientă și criteriile de securitate a aprovizionării, fără a discrimina furnizorii din diferitele state membre; |
| --- | --- |

b)

să coopereze, în ceea ce privește aspectele transfrontaliere, cu autoritatea sau autoritățile naționale de reglementare din alte state membre
  și cu agenția, inclusiv să se asigure că există suficientă capacitate de interconectare între infrastructura lor de transmisie pentru a satisface o evaluare de piață globală eficientă și criteriile de securitate a aprovizionării, fără a discrimina furnizorii din diferitele state membre;

| c) | să respecte și să pună în aplicare
  toate deciziile relevante, cu forță juridică obligatorie, ale Comisiei și ale agenției ║; |
| --- | --- |

c)

să respecte și să pună în aplicare
  toate deciziile relevante, cu forță juridică obligatorie, ale Comisiei și ale agenției ║;

| d) | să raporteze anual cu privire la activitățile sale și la modul de îndeplinire a îndatoririlor sale Comisiei, autorităților relevante ale statelor membre și agenției. Astfel de rapoarte acoperă măsurile luate și rezultatele obținute în ceea ce privește fiecare din sarcinile enumerate la prezentul articol; |
| --- | --- |

d)

să raporteze anual cu privire la activitățile sale și la modul de îndeplinire a îndatoririlor sale Comisiei, autorităților relevante ale statelor membre și agenției. Astfel de rapoarte acoperă măsurile luate și rezultatele obținute în ceea ce privește fiecare din sarcinile enumerate la prezentul articol;

| e) | să monitorizeze respectarea cerințelor privind separarea în temeiul prezentei directive și în temeiul altor dispoziții pertinente din legislația comunitară și
  să garanteze lipsa subvențiilor încrucișate între activitățile de transport, distribuție, depozitare, GNL și furnizare
  și, în același timp, să se asigure că tarifele de transport și distribuție sunt stabilite cu mult timp înainte de perioadele în care trebuie să fie aplicate; |
| --- | --- |

e)

să monitorizeze respectarea cerințelor privind separarea în temeiul prezentei directive și în temeiul altor dispoziții pertinente din legislația comunitară și
  să garanteze lipsa subvențiilor încrucișate între activitățile de transport, distribuție, depozitare, GNL și furnizare
  și, în același timp, să se asigure că tarifele de transport și distribuție sunt stabilite cu mult timp înainte de perioadele în care trebuie să fie aplicate;

| f) | să revizuiască planurile de investiții ale operatorilor de sisteme de transport și să furnizeze în raportul său anual o evaluare a planului de investiții al operatorilor de sisteme de transport în ceea ce privește coerența acestuia cu planul european de dezvoltare a rețelei pe 10 ani, menționat la articolul 2c din Regulamentul (CE) nr. 1775/2005;
  planurile de investiții ale operatorilor de sisteme de transport garantează că personalul este suficient de numeros și calificat pentru a-și îndeplini obligațiile de serviciu; nerespectarea planului de investiții atrage sancțiuni proporționale aplicate operatorului sistemului de transport în conformitate cu orientările emise de către agenție; |
| --- | --- |

f)

să revizuiască planurile de investiții ale operatorilor de sisteme de transport și să furnizeze în raportul său anual o evaluare a planului de investiții al operatorilor de sisteme de transport în ceea ce privește coerența acestuia cu planul european de dezvoltare a rețelei pe 10 ani, menționat la articolul 2c din Regulamentul (CE) nr. 1775/2005;
  planurile de investiții ale operatorilor de sisteme de transport garantează că personalul este suficient de numeros și calificat pentru a-și îndeplini obligațiile de serviciu; nerespectarea planului de investiții atrage sancțiuni proporționale aplicate operatorului sistemului de transport în conformitate cu orientările emise de către agenție;

| g) | să aprobe planurile anuale de investiții ale operatorilor de sisteme de transport; |
| --- | --- |

g)

să aprobe planurile anuale de investiții ale operatorilor de sisteme de transport;

| h) | să monitorizeze
  respectarea normelor privind
  securitatea și fiabilitatea rețelei,
  să stabilească sau să aprobe standarde și cerințe pentru calitatea serviciilor și a aprovizionării,
  precum și să revizuiască
  performanțele privind calitatea serviciilor și a aprovizionării
  și normele privind securitatea și fiabilitatea rețelei; |
| --- | --- |

h)

să monitorizeze
  respectarea normelor privind
  securitatea și fiabilitatea rețelei,
  să stabilească sau să aprobe standarde și cerințe pentru calitatea serviciilor și a aprovizionării,
  precum și să revizuiască
  performanțele privind calitatea serviciilor și a aprovizionării
  și normele privind securitatea și fiabilitatea rețelei;

| i) | să monitorizeze nivelul de transparență, garantând respectarea de către
  operatorii de rețea
  a obligațiilor privind transparența care le revin; |
| --- | --- |

i)

să monitorizeze nivelul de transparență, garantând respectarea de către
  operatorii de rețea
  a obligațiilor privind transparența care le revin;

| j) | să monitorizeze nivelul deschiderii pieței și al concurenței pe piață la nivelul comerțului angro și al comerțului cu amănuntul, inclusiv cu privire la bursa gazelor naturale, prețurile pentru consumatorii casnici, taxele percepute la migrarea către un alt furnizor, taxele de deconectare și plângerile înaintate de consumatorii casnici în formatul agreat, precum și orice distorsionare sau restricționare a concurenței, în cooperare cu autoritățile naționale din domeniul concurenței, furnizând toate informațiile relevante și aducând la cunoștința autorităților competente din domeniul concurenței orice situație relevantă; |
| --- | --- |

j)

să monitorizeze nivelul deschiderii pieței și al concurenței pe piață la nivelul comerțului angro și al comerțului cu amănuntul, inclusiv cu privire la bursa gazelor naturale, prețurile pentru consumatorii casnici, taxele percepute la migrarea către un alt furnizor, taxele de deconectare și plângerile înaintate de consumatorii casnici în formatul agreat, precum și orice distorsionare sau restricționare a concurenței, în cooperare cu autoritățile naționale din domeniul concurenței, furnizând toate informațiile relevante și aducând la cunoștința autorităților competente din domeniul concurenței orice situație relevantă;

| k) | să monitorizeze apariția unor practici contractuale restrictive, inclusiv a unor clauze privind exclusivitatea, care pot împiedica consumatorii noncasnici să încheie contracte simultan cu mai mulți furnizori sau pot restrânge posibilitatea acestora de a face această alegere, și, după caz, să informeze autoritățile naționale din domeniul concurenței cu privire la astfel de practici; |
| --- | --- |

k)

să monitorizeze apariția unor practici contractuale restrictive, inclusiv a unor clauze privind exclusivitatea, care pot împiedica consumatorii noncasnici să încheie contracte simultan cu mai mulți furnizori sau pot restrânge posibilitatea acestora de a face această alegere, și, după caz, să informeze autoritățile naționale din domeniul concurenței cu privire la astfel de practici;

| l) | ținând pe deplin seama de dispozițiile corespunzătoare din tratat, să promoveze acorduri pe termen lung între consumatorii de energie și furnizori, care să contribuie la îmbunătățirea producției și distribuției de energie, permițând în același timp consumatorilor să profite de avantajele astfel obținute, cu condiția ca aceste acorduri să poată contribui la atingerea unui nivel optim al investițiilor în domeniul energiei; |
| --- | --- |

l)

ținând pe deplin seama de dispozițiile corespunzătoare din tratat, să promoveze acorduri pe termen lung între consumatorii de energie și furnizori, care să contribuie la îmbunătățirea producției și distribuției de energie, permițând în același timp consumatorilor să profite de avantajele astfel obținute, cu condiția ca aceste acorduri să poată contribui la atingerea unui nivel optim al investițiilor în domeniul energiei;

| m) | să monitorizeze perioadele de timp necesare întreprinderilor de transport și de distribuție pentru racordări și reparații
  și să impună sancțiuni în conformitate cu orientările emise de către agenție, dacă aceste termene sunt depășite fără motiv întemeiat; |
| --- | --- |

m)

să monitorizeze perioadele de timp necesare întreprinderilor de transport și de distribuție pentru racordări și reparații
  și să impună sancțiuni în conformitate cu orientările emise de către agenție, dacă aceste termene sunt depășite fără motiv întemeiat;

| n) | să monitorizeze ▐ condițiile de acces la instalațiile de depozitare ║ și la alte servicii auxiliare, astfel cum se prevede la articolul 19; |
| --- | --- |

n)

să monitorizeze ▐ condițiile de acces la instalațiile de depozitare ║ și la alte servicii auxiliare, astfel cum se prevede la articolul 19;

| o) | fără a aduce atingere competențelor celorlalte autorități naționale de reglementare, asigurarea unor standarde ridicate ale serviciilor publice în domeniul gazelor naturale, protecția consumatorilor vulnerabili și eficiența și consolidarea măsurilor privind protecția consumatorilor prevăzute în anexa A sunt efective și sunt puse în executare
  ; |
| --- | --- |

o)

fără a aduce atingere competențelor celorlalte autorități naționale de reglementare, asigurarea unor standarde ridicate ale serviciilor publice în domeniul gazelor naturale, protecția consumatorilor vulnerabili și eficiența și consolidarea măsurilor privind protecția consumatorilor prevăzute în anexa A sunt efective și sunt puse în executare
  ;

| p) | să publice recomandări, cel puțin pe bază anuală, cu privire la conformitatea tarifelor de furnizare cu dispozițiile articolului 3;
  în cadrul acestor recomandări se va acorda atenția cuvenită impactului pe care prețurile reglementate îl au asupra funcționării pieței (prețuri angro și pentru consumatorul final); |
| --- | --- |

p)

să publice recomandări, cel puțin pe bază anuală, cu privire la conformitatea tarifelor de furnizare cu dispozițiile articolului 3;
  în cadrul acestor recomandări se va acorda atenția cuvenită impactului pe care prețurile reglementate îl au asupra funcționării pieței (prețuri angro și pentru consumatorul final);

| q) | să garanteze accesul
  efectiv și egal
  la datele privind consumul consumatorilor,
  inclusiv cele privind prețurile și cheltuielile aferente pentru toți participanții de pe piață,
  precum și aplicarea unui format
  ușor de înțeles și
  armonizat în ceea ce privește
  astfel de
  date privind consumul,
  plata unui acont adecvat care să reflecte consumul real
  și accesul
  prompt al tuturor consumatorilor
  la
  astfel de date prevăzute la litera (h) din anexa A; |
| --- | --- |

q)

să garanteze accesul
  efectiv și egal
  la datele privind consumul consumatorilor,
  inclusiv cele privind prețurile și cheltuielile aferente pentru toți participanții de pe piață,
  precum și aplicarea unui format
  ușor de înțeles și
  armonizat în ceea ce privește
  astfel de
  date privind consumul,
  plata unui acont adecvat care să reflecte consumul real
  și accesul
  prompt al tuturor consumatorilor
  la
  astfel de date prevăzute la litera (h) din anexa A;

| r) | să monitorizeze punerea în aplicare a regulilor privind rolurile și responsabilitățile operatorilor de sisteme de transport, ale operatorilor de sisteme de distribuție, ale furnizorilor și consumatorilor, precum și ale altor actori de pe piață în conformitate cu articolul 8b din Regulamentul (CE) nr. 1775/2005; |
| --- | --- |

r)

să monitorizeze punerea în aplicare a regulilor privind rolurile și responsabilitățile operatorilor de sisteme de transport, ale operatorilor de sisteme de distribuție, ale furnizorilor și consumatorilor, precum și ale altor actori de pe piață în conformitate cu articolul 8b din Regulamentul (CE) nr. 1775/2005;

| s) | să stabilească sau să aprobe tarifele de acces la rețea și să publice metodologia utilizată în vederea stabilirii tarifelor; |
| --- | --- |

s)

să stabilească sau să aprobe tarifele de acces la rețea și să publice metodologia utilizată în vederea stabilirii tarifelor;

| t) | să garanteze transparența fluctuațiilor prețurilor angro; |
| --- | --- |

t)

să garanteze transparența fluctuațiilor prețurilor angro;

| u) | să monitorizeze aplicarea corectă a criteriilor în conformitate cu care o instalație de depozitare intră în sfera de aplicare a articolului 19 alineatul (3) sau a articolului 19 alineatul (4).
  ║ |
| --- | --- |

u)

să monitorizeze aplicarea corectă a criteriilor în conformitate cu care o instalație de depozitare intră în sfera de aplicare a articolului 19 alineatul (3) sau a articolului 19 alineatul (4).

║

(2)   Statele membre garantează faptul că autorităților naționale de reglementare le sunt conferite competențele care să le permită să-și îndeplinească îndatoririle menționate la alineatul (1) ║ în mod eficient și rapid. În acest scop, autoritatea de reglementare națională are cel puțin următoarele competențe:

| a) | să emită decizii obligatorii pentru întreprinderile din domeniul gazelor naturale; |
| --- | --- |

a)

să emită decizii obligatorii pentru întreprinderile din domeniul gazelor naturale;

| b) | să desfășoare, în cooperare cu autoritățile naționale din domeniul concurenței, investigații cu privire la funcționarea piețelor gazelor naturale și să decidă ▐ orice măsuri necesare și proporționale pentru promovarea unei concurențe efective și pentru asigurarea unei funcționări adecvate a pieței, inclusiv a programelor de cesiune de contracte de furnizare a gazelor naturale; |
| --- | --- |

b)

să desfășoare, în cooperare cu autoritățile naționale din domeniul concurenței, investigații cu privire la funcționarea piețelor gazelor naturale și să decidă ▐ orice măsuri necesare și proporționale pentru promovarea unei concurențe efective și pentru asigurarea unei funcționări adecvate a pieței, inclusiv a programelor de cesiune de contracte de furnizare a gazelor naturale;

| c) | să solicite întreprinderilor din domeniul gazelor naturale toate informațiile relevante în vederea îndeplinirii sarcinilor sale; |
| --- | --- |

c)

să solicite întreprinderilor din domeniul gazelor naturale toate informațiile relevante în vederea îndeplinirii sarcinilor sale;

| d) | să impună sancțiuni eficiente, adecvate și cu caracter de descurajare asupra întreprinderilor din sectorul gazelor naturale care nu își respectă obligațiile care le revin în temeiul prezentei directive sau deciziile autorității naționale de reglementare ori ale agenției,
  sau să propună unui organism competent să aplice astfel de sancțiuni; în plus, să aplice sau să propună aplicarea unor amenzi de până la 10 % din cifra de afaceri anuală a operatorului de sistem de transport, operatorului de sistem de transport sau întreprinderii integrate pe verticală, după caz, în cazul nerespectării obligațiilor care le revin în temeiul prezentei directive; |
| --- | --- |

d)

să impună sancțiuni eficiente, adecvate și cu caracter de descurajare asupra întreprinderilor din sectorul gazelor naturale care nu își respectă obligațiile care le revin în temeiul prezentei directive sau deciziile autorității naționale de reglementare ori ale agenției,
  sau să propună unui organism competent să aplice astfel de sancțiuni; în plus, să aplice sau să propună aplicarea unor amenzi de până la 10 % din cifra de afaceri anuală a operatorului de sistem de transport, operatorului de sistem de transport sau întreprinderii integrate pe verticală, după caz, în cazul nerespectării obligațiilor care le revin în temeiul prezentei directive;

| e) | să aibă drepturi de investigare adecvate, precum și competențe relevante privind luarea de dispoziții referitoare la soluționarea litigiilor în temeiul alineatelor (8) și (9); |
| --- | --- |

e)

să aibă drepturi de investigare adecvate, precum și competențe relevante privind luarea de dispoziții referitoare la soluționarea litigiilor în temeiul alineatelor (8) și (9);

| f) | să aprobe măsurile de salvgardare menționate la articolul 26. |
| --- | --- |

f)

să aprobe măsurile de salvgardare menționate la articolul 26.

(3)
     
  În plus față de atribuțiile și competențele care îi sunt conferite în temeiul alineatelor (1) și (2), atunci când un operator de sistem de transport a fost desemnat în conformitate cu capitolul 4a, autorității naționale de reglementare i se atribuie, printre altele, următoarele atribuții și competențe:

| a) | să impună sancțiuni, inclusiv amenzi, în conformitate cu alineatul (2) litera (d) pentru comportament discriminatoriu în favoarea întreprinderilor integrate pe verticală; |
| --- | --- |

a)

să impună sancțiuni, inclusiv amenzi, în conformitate cu alineatul (2) litera (d) pentru comportament discriminatoriu în favoarea întreprinderilor integrate pe verticală;

| b) | monitorizează schimburile de informații dintre operatorul de sistem de transport și întreprinderea integrată pe verticală, pentru a se asigura respectarea de către operatorul de sistem de transport a obligațiilor sale; |
| --- | --- |

b)

monitorizează schimburile de informații dintre operatorul de sistem de transport și întreprinderea integrată pe verticală, pentru a se asigura respectarea de către operatorul de sistem de transport a obligațiilor sale;

| c) | să acționeze ca autoritate de soluționare a litigiilor dintre întreprinderea integrată pe verticală și operatorul de sistem de transport, cu privire la toate plângerile înaintate în conformitate cu alineatul (8); |
| --- | --- |

c)

să acționeze ca autoritate de soluționare a litigiilor dintre întreprinderea integrată pe verticală și operatorul de sistem de transport, cu privire la toate plângerile înaintate în conformitate cu alineatul (8);

| d) | să monitorizeze legăturile comerciale și financiare, inclusiv împrumuturile, dintre întreprinderea integrată pe verticală și operatorul de sistem de transport; |
| --- | --- |

d)

să monitorizeze legăturile comerciale și financiare, inclusiv împrumuturile, dintre întreprinderea integrată pe verticală și operatorul de sistem de transport;

| e) | să monitorizeze toate acordurile comerciale și financiare, cu condiția ca acestea să respecte regulile pieței; |
| --- | --- |

e)

să monitorizeze toate acordurile comerciale și financiare, cu condiția ca acestea să respecte regulile pieței;

| f) | să solicite explicații întreprinderii integrate pe verticală, atunci când i se solicită aceasta de către agentul de conformitate în temeiul articolului 12g alineatul (4). O astfel de justificare trebuie să conțină în special elemente de probă pentru a nu se produce nici un comportament discriminatoriu în favoarea întreprinderii integrate pe verticală; |
| --- | --- |

f)

să solicite explicații întreprinderii integrate pe verticală, atunci când i se solicită aceasta de către agentul de conformitate în temeiul articolului 12g alineatul (4). O astfel de justificare trebuie să conțină în special elemente de probă pentru a nu se produce nici un comportament discriminatoriu în favoarea întreprinderii integrate pe verticală;

| g) | să efectueze inspecții la sediul întreprinderii integrate pe verticală și al operatorului de sistem de transport; |
| --- | --- |

g)

să efectueze inspecții la sediul întreprinderii integrate pe verticală și al operatorului de sistem de transport;

| h) | de a solicita orice informație operatorului de sistem de transport și de a contacta direct toți angajații operatorului de sistem de transport; dacă mai există îndoieli, aceleași drepturi sunt valabile și în cazul întreprinderii integrate pe verticală și al filialelor acesteia; |
| --- | --- |

h)

de a solicita orice informație operatorului de sistem de transport și de a contacta direct toți angajații operatorului de sistem de transport; dacă mai există îndoieli, aceleași drepturi sunt valabile și în cazul întreprinderii integrate pe verticală și al filialelor acesteia;

| i) | să efectueze toate inspecțiile necesare ale operatorului de sistem de transport și, în cazul în care persistă dubii, ale întreprinderii integrate pe verticală și ale filialelor acesteia; se aplică normele prevăzute la articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (24).; |
| --- | --- |

i)

să efectueze toate inspecțiile necesare ale operatorului de sistem de transport și, în cazul în care persistă dubii, ale întreprinderii integrate pe verticală și ale filialelor acesteia; se aplică normele prevăzute la articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (24).;

| j) | să impună sancțiuni eficace, corespunzătoare și cu efect de descurajare operatorului de sistem de transport și/sau întreprinderii integrate pe verticală în cazul în care aceștia nu își respectă obligațiile ce decurg din prezentul articol sau din oricare dintre deciziile autorității naționale de reglementare; această competență include dreptul de a:










  i) | impune amenzi eficace, corespunzătoare și și cu efect de descurajare, proporționale cu cifra de afaceri a operatorului de sistem de transport sau a întreprinderii integrate pe verticală; |
| --- | --- | --- |

j)

să impună sancțiuni eficace, corespunzătoare și cu efect de descurajare operatorului de sistem de transport și/sau întreprinderii integrate pe verticală în cazul în care aceștia nu își respectă obligațiile ce decurg din prezentul articol sau din oricare dintre deciziile autorității naționale de reglementare; această competență include dreptul de a:

i)

impune amenzi eficace, corespunzătoare și și cu efect de descurajare, proporționale cu cifra de afaceri a operatorului de sistem de transport sau a întreprinderii integrate pe verticală;

| ii) | emite ordine pentru a pune capăt unui comportament discriminatoriu; |
| --- | --- |

ii)

emite ordine pentru a pune capăt unui comportament discriminatoriu;

| iii) | retrage, cel puțin parțial, licența operatorului de sistem de transport în cazul încălcării repetate a prevederilor privind separarea activității prevăzute în prezentul articol. |
| --- | --- |

iii)

retrage, cel puțin parțial, licența operatorului de sistem de transport în cazul încălcării repetate a prevederilor privind separarea activității prevăzute în prezentul articol.

(4)   Autoritățile naționale de reglementare sunt responsabile de stabilirea sau de aprobarea, înainte de intrarea în vigoare, a termenilor și condițiilor pentru:

| a) | conectarea și accesul la rețelele naționale, inclusiv tarifele de transport și distribuție
  și metodologiile pentru calcularea acestora, sau, alternativ, metodologiile pentru stabilirea sau aprobarea tarifelor de transport și distribuție și monitorizarea acestora
  și termenii, condițiile și tarifele de acces la instalațiile GNL,
  inclusiv metodologiile pentru calcularea acestora sau, alternativ, metodologiile pentru stabilirea sau aprobarea tarifelor de acces la instalațiile GNL și monitorizarea acestora.
  Aceste tarife
  reflectă costurile reale, în măsura în care corespund costurilor unui operator eficient, și trebuie să fie transparente. Aceste tarife
  permit efectuarea investițiilor necesare în rețele și în instalații GNL într-un mod care să garanteze fiabilitatea acestora.
  Aceste tarife nu discriminează noii operatori; |
| --- | --- |

a)

conectarea și accesul la rețelele naționale, inclusiv tarifele de transport și distribuție
  și metodologiile pentru calcularea acestora, sau, alternativ, metodologiile pentru stabilirea sau aprobarea tarifelor de transport și distribuție și monitorizarea acestora
  și termenii, condițiile și tarifele de acces la instalațiile GNL,
  inclusiv metodologiile pentru calcularea acestora sau, alternativ, metodologiile pentru stabilirea sau aprobarea tarifelor de acces la instalațiile GNL și monitorizarea acestora.
  Aceste tarife
  reflectă costurile reale, în măsura în care corespund costurilor unui operator eficient, și trebuie să fie transparente. Aceste tarife
  permit efectuarea investițiilor necesare în rețele și în instalații GNL într-un mod care să garanteze fiabilitatea acestora.
  Aceste tarife nu discriminează noii operatori;

| b) | furnizarea de servicii de echilibrare,
  care reflectă costurile și sunt, pe cât posibil, neutre din punctul de vedere al încasărilor, furnizând în același timp stimulente corespunzătoare utilizatorilor de rețele, pentru ca aceștia să echilibreze intrările și ieșirile. Acestea sunt corecte, nediscriminatorii și bazate pe criterii obiective; |
| --- | --- |

b)

furnizarea de servicii de echilibrare,
  care reflectă costurile și sunt, pe cât posibil, neutre din punctul de vedere al încasărilor, furnizând în același timp stimulente corespunzătoare utilizatorilor de rețele, pentru ca aceștia să echilibreze intrările și ieșirile. Acestea sunt corecte, nediscriminatorii și bazate pe criterii obiective;

| c) | accesul la infrastructurile transfrontaliere, inclusiv la procedurile de atribuire de capacitate și de gestionare a congestionării. Acestea au dreptul de a cere operatorilor de sisteme de transport, dacă este cazul, să modifice termenii și condițiile respective. |
| --- | --- |

c)

accesul la infrastructurile transfrontaliere, inclusiv la procedurile de atribuire de capacitate și de gestionare a congestionării. Acestea au dreptul de a cere operatorilor de sisteme de transport, dacă este cazul, să modifice termenii și condițiile respective.

(5)   La stabilirea sau aprobarea
  termenilor și condițiilor sau metodologiilor pentru calcularea
  tarifelor
  și a serviciilor de echilibrare,
  autoritățile naționale de reglementare garantează faptul că operatorilor de rețele li se conferă stimulentele corespunzătoare, atât pe termen scurt, cât și pe termen lung, pentru a spori eficiența, pentru a încuraja integrarea pieței,
  pentru a asigura securitatea aprovizionării
  și pentru a susține activitățile de cercetare conexe.

(6)
     
  Autoritățile naționale de reglementare monitorizează managementul congestionării în cadrul rețelelor naționale pentru transportul gazelor naturale.

Operatorii de sisteme de transport prezintă spre aprobare autorităților naționale de reglementare procedurile lor de gestionare a congestionării, inclusiv cele privind atribuirea capacităților. Înainte de a le aproba, autoritățile naționale de reglementare pot cere modificări ale procedurilor respective.

(7)   Autoritățile de reglementare au competența de a solicita operatorilor de sisteme de transport, ▐ GNL și de distribuție, dacă este cazul, să modifice termenii și condițiile, inclusiv tarifele menționate la prezentul articol, în scopul garantării proporționalității acestora și a aplicării lor într-un mod nediscriminatoriu.

(8)   Orice parte care dorește să înainteze o contestație cu privire la un operator al unui sistem de transport, GNL
  , de depozitare
  sau de distribuție, o poate înainta autorității naționale de reglementare care, în calitate de autoritate de soluționare a litigiilor, emite o decizie în termen de două luni de la primire. Această perioadă poate fi prelungită cu două luni, în cazul în care autoritatea națională de reglementare are nevoie de informații suplimentare. Această perioadă poate fi prelungită cu acordul reclamantului. Decizia autorității naționale de reglementare produce efecte obligatorii până la o eventuală hotărâre contrarie ca urmare a unui apel.

(9)   Orice parte care se consideră lezată și care are dreptul de a contesta o decizie luată cu privire la metodologiile urmate în temeiul prezentului articol sau pe care autoritatea națională de reglementare este obligată să o consulte cu privire la metodologiile
  și tarifele
  propuse poate, în termen de două luni de la publicarea deciziei sau a propunerii de decizie ori într-o perioadă de timp mai scurtă prevăzută de statele membre, să depună o contestație în vederea revizuirii respectivei decizii sau propuneri de decizie. Contestația nu are efect suspensiv.

(10)   Statele membre creează mecanisme eficiente și adecvate de ▐ control și asigurarea transparenței în scopul evitării abuzurilor de poziție dominantă, în special în detrimentul consumatorilor, cât și a oricărui comportament agresiv pe piață. Aceste mecanisme iau în considerare dispozițiile tratatului, în special cele ale articolului 82.

(11)
     
  Autoritățile naționale de reglementare organizează un serviciu independent pentru reclamații sau un sistem alternativ de recurs, de exemplu un mediator independent în domeniul energiei sau un organism pentru consumatori. Serviciul sau sistemul respectiv sunt responsabile de rezolvarea eficientă a reclamațiilor și respectă criteriile celor mai bune practici. Autoritățile naționale de reglementare stabilesc standarde și orientări cu privire la modul de tratare a reclamațiilor de către producătorii de energie și de către operatorii de rețea.

(12)   Statele membre garantează luarea măsurilor adecvate, inclusiv a măsurilor administrative ori desfășurarea procedurilor penale în conformitate cu legislațiile naționale corespunzătoare, împotriva persoanelor fizice sau juridice care se fac vinovate de nerespectarea normelor cu privire la confidențialitate impuse de prezenta directivă.

(13)   Contestațiile menționate la alineatele (8) și (9) nu aduc atingere exercitării dreptului de apel în temeiul legislației comunitare și naționale.

(14)   Deciziile luate de autoritățile naționale de autoritățile de reglementare sunt
  justificate pe deplin și puse la dispoziția publicului pentru a permite verificarea legalității acestora.

(15)   Statele membre asigură existența la nivel național a mecanismelor adecvate care să garanteze că partea afectată de o decizie a autorității naționale de reglementare are dreptul la apel în fața unui organism
  judiciar național sau a unei alte autorități naționale independente,
  de părțile interesate
  sau de orice guvern.

▐

Articolul 24d

Regimul de reglementare cu privire la aspectele transfrontaliere

(1)   Autoritățile naționale de reglementare cooperează strâns și se consultă reciproc, furnizând una alteia, cât și agenției, informațiile necesare îndeplinirii sarcinilor care le revin în temeiul prezentei directive. În ceea ce privește schimbul de informații, autoritatea destinatară garantează respectarea aceluiași nivel de confidențialitate ca cel impus autorității emitente.

(2)
     
  Pentru a se asigura faptul că integrarea piețelor regionale ale gazelor naturale este reflectată în structuri de reglementare adecvate, autoritățile naționale de reglementare din statele membre în cauză garantează, în cooperare strânsă cu Agenția și sub îndrumarea acesteia, că cel puțin următoarele sarcini de reglementare sunt realizate în ceea ce privește piețele lor regionale:

| a) | cooperarea,
  cel puțin la nivel regional, pentru a încuraja încheierea de acorduri operaționale necesare în vederea asigurării unei gestionări optime a rețelei, pentru a dezvolta schimburile comune de gaze naturale și distribuirea capacității transfrontaliere, precum și pentru a garanta un nivel
  adecvat
  al capacității de interconectare,
  inclusiv prin intermediul de noi interconectări,
  în interiorul regiunii
  și între regiuni,
  permițând
  dezvoltarea
  unei concurențe efective
  și îmbunătățirea securității aprovizionării; |
| --- | --- |

a)

cooperarea,
  cel puțin la nivel regional, pentru a încuraja încheierea de acorduri operaționale necesare în vederea asigurării unei gestionări optime a rețelei, pentru a dezvolta schimburile comune de gaze naturale și distribuirea capacității transfrontaliere, precum și pentru a garanta un nivel
  adecvat
  al capacității de interconectare,
  inclusiv prin intermediul de noi interconectări,
  în interiorul regiunii
  și între regiuni,
  permițând
  dezvoltarea
  unei concurențe efective
  și îmbunătățirea securității aprovizionării;

| b) | armonizarea, cel puțin la nivelul regional corespunzător, a tuturor codurilor tehnice și de piață pentru operatorii de sistem de transport vizați și pentru alți operatori de pe piață; |
| --- | --- |

b)

armonizarea, cel puțin la nivelul regional corespunzător, a tuturor codurilor tehnice și de piață pentru operatorii de sistem de transport vizați și pentru alți operatori de pe piață;

| c) | armonizarea normelor privind managementul congestionării; |
| --- | --- |

c)

armonizarea normelor privind managementul congestionării;

| d) | adoptarea unor norme care să garanteze că proprietarii și/sau gestionarii schimburilor de gaze naturale care funcționează pe piața regională sunt pe deplin independenți de proprietarii și/sau gestionarii activelor de producție. |
| --- | --- |

d)

adoptarea unor norme care să garanteze că proprietarii și/sau gestionarii schimburilor de gaze naturale care funcționează pe piața regională sunt pe deplin independenți de proprietarii și/sau gestionarii activelor de producție.

Autoritățile naționale de reglementare au dreptul de a încheia acorduri între ele, pentru a favoriza cooperarea în domeniul reglementării iar acțiunile menționate la primul paragraf se realizează, după caz, în strânsă consultare cu celelalte autorități naționale pertinente și fără a aduce atingere competențelor specifice ale acestora.

(3)   Agenția decide cu privire la regimul de reglementare pentru infrastructura care leagă cel puțin două state membre:

| a) | la solicitarea comună a autorităților naționale de reglementare competente sau |
| --- | --- |

a)

la solicitarea comună a autorităților naționale de reglementare competente sau

| b) | în situația în care autoritățile naționale de reglementare competente nu au ajuns la un acord cu privire la regimul de reglementare adecvat în termen de șase luni de la data primirii de către ultima dintre ele a dosarului în cauză. |
| --- | --- |

b)

în situația în care autoritățile naționale de reglementare competente nu au ajuns la un acord cu privire la regimul de reglementare adecvat în termen de șase luni de la data primirii de către ultima dintre ele a dosarului în cauză.

▐

Articolul 24e

Conformitatea cu orientările

(1)   Comisia și orice autoritate națională de reglementare pot solicita avizul agenției cu privire la conformitatea unei decizii luate de către o autoritate națională de reglementare cu orientările menționate în prezenta directivă sau în Regulamentul (CE) nr. 1775/2005.

(2)   În termen de
  două
  luni, agenția își prezintă avizul atât Comisiei și autorității de naționale de reglementare care l-a solicitat ║, cât și autorității naționale de reglementare care a luat decizia în cauză.

(3)   În cazul în care autoritatea națională de reglementare care a luat decizia în litigiu nu se conformează avizului agenției în termen de patru luni de la data primirii acestuia, agenția informează Comisia în consecință.

(4)   Orice autoritate națională de reglementare poate informa Comisia în legătura cu situațiile în care consideră că o decizie luată de o autoritate națională de reglementare nu este conformă cu orientările menționate în prezenta directivă sau în Regulamentul (CE) nr. 1775/2005, în termen de două luni de la data respectivei decizii.

(5)   În cazul în care Comisia, ║ consideră ca decizia luată de o autoritate națională de reglementare ridică îndoieli majore cu privire la compatibilitatea cu orientările menționate în prezenta directivă sau în Regulamentul (CE) nr. 1775/2005, în termen de două luni după ce a fost informată de nerespectarea avizului agentiei, în conformitate cu alineatul (3) sau de nerespectarea orientărilor, în conformitate cu alineatul (4) ori din proprie inițiativă, în termen de trei luni de la data deciziei în litigiu, poate decide să inițieze proceduri în consecință. Într-o astfel de situație, Comisia invită autoritatea națională de reglementare și părțile la procedura în fața autorității naționale de reglementare să își prezinte observațiile.

(6)   În cazul în care decide inițierea procedurilor, în termen de ║ patru luni de la data acestei decizii, Comisia ia o decizie finală:

| a) | de a nu ridica obiecții împotriva deciziei autorității naționale de reglementare; sau |
| --- | --- |

a)

de a nu ridica obiecții împotriva deciziei autorității naționale de reglementare; sau

| b) | de a solicita autorității naționale de reglementare în cauză să își modifice sau să își retragă decizia, în cazul în care consideră că orientările nu au fost respectate. |
| --- | --- |

b)

de a solicita autorității naționale de reglementare în cauză să își modifice sau să își retragă decizia, în cazul în care consideră că orientările nu au fost respectate.

(7)   În cazul în care Comisia nu a luat decizia de a iniția procedurile sau nu a luat nicio decizie finală în cadrul termenului prevăzut la alineatele (5) și, respectiv, (6), se consideră că nu au fost ridicate obiecții împotriva deciziei autorității naționale de reglementare.

(8)   Autoritatea națională de reglementare se conformează deciziei Comisiei de modificare sau de revocare a deciziei în termen de două luni și informează Comisia în consecință.

(9)   Comisia adoptă orientări prin care se stabilesc detaliile procedurii care trebuie urmată la aplicarea prezentului articol. Această măsură, destinată să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 30 alineatul (3).

Articolul 24f

Evidența datelor

(1)   Statele membre solicită întreprinderilor de furnizare să păstreze la dispoziția
  autorităților competente, în scopul îndeplinirii sarcinilor acestora,
  timp de cel puțin cinci ani, toate datele pertinente cu privire la tranzacțiile din cadrul contractelor de furnizare de gaze naturale și de derivate în domeniul gazelor naturale cu clienți angro și cu operatori de sisteme de transport, precum și cu operatori de sisteme de depozitare și GNL.

(2)   Datele
  pot cuprinde
  detalii privind caracteristicile tranzacțiilor pertinente, cum ar fi durata, regulile privind furnizarea și decontarea, precum și cantitatea, datele și perioadele de executare, prețurile tranzacției, mijloacele de identificare ale consumatorului angro în cauză, cât și detaliile specifice ale tuturor contractelor neîncheiate de furnizare de gaze naturale și de derivate în domeniul gazelor naturale.

(3)   Autoritatea națională de reglementare poate decide să pună la dispoziția participanților pe piață elemente ale acestor informații, cu condiția ca informațiile sensibile din punct de vedere comercial privind actori individuali de pe piață sau privind tranzacțiile individuale să nu fie divulgate. Prezentul alineat nu se aplică cu privire la informațiile referitoare la instrumentele financiare care intră în sfera de aplicare a Directivei 2004/39/CE.

▐

(4)   Dispozițiile prezentului articol nu creează obligații suplimentare față de autoritățile menționate la alineatul (1) ale entităților care intră în sfera de aplicare a Directivei 2004/39/CE.

(5)   În cazul în care autoritățile menționate la alineatul (1) au nevoie de acces la datele păstrate de entitățile care intră în sfera de competență a Directivei 2004/39/CE, autoritățile responsabile în temeiul prezentei directive furnizează autorităților menționate la alineatul (1) respectivele date.

| 19. | Articolul 25 se elimină. |
| --- | --- |

19.

Articolul 25 se elimină.

| 20. | Următorul articol se introduce după articolul 26
  :
  „Articolul 26a


  Derogarea acordată platformelor industriale



  (1)
     
  Statele membre le pot oferi platformelor industriale o derogare de la dispozițiile articolului 4, articolului 7, articolului 8 alineatele (1) și (2), articolului 11, articolului 12 alineatul (5), articolului 13, articolului 17, articolului 18, articolului 23 alineatul (1) și/sau articolului 24 din prezenta directivă.




  (2)
     
  Accesul terților nu este afectat de derogările prevăzute la alineatul (1). Clienții sau platformele industriale își pot alege în deplină libertate furnizorul de energie, apelând la autoritățile naționale de reglementare în cazul unui dezacord cu operatorul de rețea.
  ” |
| --- | --- |

20.

Următorul articol se introduce după articolul 26
  :

„Articolul 26a

Derogarea acordată platformelor industriale

(1)
     
  Statele membre le pot oferi platformelor industriale o derogare de la dispozițiile articolului 4, articolului 7, articolului 8 alineatele (1) și (2), articolului 11, articolului 12 alineatul (5), articolului 13, articolului 17, articolului 18, articolului 23 alineatul (1) și/sau articolului 24 din prezenta directivă.

(2)
     
  Accesul terților nu este afectat de derogările prevăzute la alineatul (1). Clienții sau platformele industriale își pot alege în deplină libertate furnizorul de energie, apelând la autoritățile naționale de reglementare în cazul unui dezacord cu operatorul de rețea.
  ”

| 21. | Articolul 30 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 30


  Comitetul

  (1)   Comisia este asistată de un comitet.
  (2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 3 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8.
  (3)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (1)-(4), precum și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din aceasta.” |
| --- | --- |

21.

Articolul 30 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 30

Comitetul

(1)   Comisia este asistată de un comitet.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 3 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8.

(3)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (1)-(4), precum și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din aceasta.”

| 22. | Anexa A se înlocuiește cu următorul text:


  „
  Fără a aduce atingere reglementărilor comunitare privind protecția consumatorilor, în special Directiva 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului și Directiva 93/13/CEE a Consiliului, măsurile prevăzute la articolul 3 urmăresc să garanteze consumatorilor:










  a) | dreptul la un contract încheiat cu prestatorul lor de servicii în sectorul gazelor, care să specifice:








  — | identitatea și adresa furnizorului; |
| --- | --- | --- | --- |

22.

Anexa A se înlocuiește cu următorul text:

„
  Fără a aduce atingere reglementărilor comunitare privind protecția consumatorilor, în special Directiva 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului și Directiva 93/13/CEE a Consiliului, măsurile prevăzute la articolul 3 urmăresc să garanteze consumatorilor:

a)

dreptul la un contract încheiat cu prestatorul lor de servicii în sectorul gazelor, care să specifice:

—

identitatea și adresa furnizorului;

| — | serviciile furnizate, nivelurile de calitate a serviciului oferit, precum și termenul necesar pentru racordarea inițială; |
| --- | --- |

—

serviciile furnizate, nivelurile de calitate a serviciului oferit, precum și termenul necesar pentru racordarea inițială;

| — | tipurile serviciilor de întreținere oferite; |
| --- | --- |

—

tipurile serviciilor de întreținere oferite;

| — | mijloacele prin care se pot obține informații actualizate privind toate tarifele aplicabile și redevențele de întreținere; |
| --- | --- |

—

mijloacele prin care se pot obține informații actualizate privind toate tarifele aplicabile și redevențele de întreținere;

| — | durata contractului, condițiile de reînnoire și reziliere a serviciilor și a contractului, existența unui drept de denunțare a contractului, fără taxe; |
| --- | --- |

—

durata contractului, condițiile de reînnoire și reziliere a serviciilor și a contractului, existența unui drept de denunțare a contractului, fără taxe;

| — | compensațiile și formulele de rambursare aplicabile în caz de nerespectare a nivelurilor de calitate a serviciilor prevăzute prin contract, inclusiv o facturare inexactă și întârziată; |
| --- | --- |

—

compensațiile și formulele de rambursare aplicabile în caz de nerespectare a nivelurilor de calitate a serviciilor prevăzute prin contract, inclusiv o facturare inexactă și întârziată;

| — | modalitățile de inițiere a procedurilor de soluționare a litigiilor în conformitate cu litera (f); |
| --- | --- |

—

modalitățile de inițiere a procedurilor de soluționare a litigiilor în conformitate cu litera (f);

| — | informații privind drepturile consumatorilor, inclusiv toate drepturile menționate mai sus, comunicate în mod clar în facturi și pe site-urile internet ale companiilor de electricitate; precum și |
| --- | --- |

—

informații privind drepturile consumatorilor, inclusiv toate drepturile menționate mai sus, comunicate în mod clar în facturi și pe site-urile internet ale companiilor de electricitate; precum și

| — | coordonatele autorității de recurs competente, precum și detaliile privind procedura care trebuie urmată de către consumatori în caz de litigiu. |
| --- | --- |

—

coordonatele autorității de recurs competente, precum și detaliile privind procedura care trebuie urmată de către consumatori în caz de litigiu.

| b) | notificarea în timp util cu privire la orice intenție de modificare a condițiilor contractuale și informarea cu privire la dreptul de a denunța contractul în momentul notificării. Prestatorii de servicii notifică abonaților orice majorare a tarifelor, în mod direct și în timp util, dar nu mai târziu de sfârșitul primei perioadei normale de facturare care urmează imediat intrării în vigoare a majorării, într-un mod transparent și ușor de înțeles. Statele membre asigură consumatorilor libertatea de a denunța contractul, în cazul în care nu acceptă noile condiții care le-au fost notificate de furnizorul lor de gaze naturale; |
| --- | --- |

b)

notificarea în timp util cu privire la orice intenție de modificare a condițiilor contractuale și informarea cu privire la dreptul de a denunța contractul în momentul notificării. Prestatorii de servicii notifică abonaților orice majorare a tarifelor, în mod direct și în timp util, dar nu mai târziu de sfârșitul primei perioadei normale de facturare care urmează imediat intrării în vigoare a majorării, într-un mod transparent și ușor de înțeles. Statele membre asigură consumatorilor libertatea de a denunța contractul, în cazul în care nu acceptă noile condiții care le-au fost notificate de furnizorul lor de gaze naturale;

| c) | primirea de informații transparente cu privire la prețurile și tarifele practicate, precum și termenii și condițiile generale aplicabile, în ceea ce privește accesul la și utilizarea serviciilor de gaze naturale; |
| --- | --- |

c)

primirea de informații transparente cu privire la prețurile și tarifele practicate, precum și termenii și condițiile generale aplicabile, în ceea ce privește accesul la și utilizarea serviciilor de gaze naturale;

| d) | oferirea unei game largi de modalități de plată, care nu discriminează între consumatori. Orice diferență privind termenii și condițiile reflectă costurile pentru furnizor ale diferitelor sisteme de plată. Condițiile generale trebuie să fie echitabile și transparente. Ele trebuie prezentate într-un limbaj clar și ușor de înțeles. Consumatorii trebuie protejați împotriva metodelor de vânzare necinstite sau care induc în eroare, cum ar fi barierele necontractuale impuse de către comerciant, ca de exemplu documentația contractuală excesivă; |
| --- | --- |

d)

oferirea unei game largi de modalități de plată, care nu discriminează între consumatori. Orice diferență privind termenii și condițiile reflectă costurile pentru furnizor ale diferitelor sisteme de plată. Condițiile generale trebuie să fie echitabile și transparente. Ele trebuie prezentate într-un limbaj clar și ușor de înțeles. Consumatorii trebuie protejați împotriva metodelor de vânzare necinstite sau care induc în eroare, cum ar fi barierele necontractuale impuse de către comerciant, ca de exemplu documentația contractuală excesivă;

| e) | nu sunt nevoiți să plătească o taxă la schimbarea furnizorului; |
| --- | --- |

e)

nu sunt nevoiți să plătească o taxă la schimbarea furnizorului;

| f) | beneficiază de proceduri transparente, simple și necostisitoare pentru rezolvarea reclamațiilor. În special, toți consumatorii au dreptul la furnizarea de servicii și la gestionarea plângerilor de către furnizorul lor de servicii. Aceste proceduri permit soluționarea corectă și promptă a litigiilor, în termen de trei luni, însoțită, acolo unde este cazul, de un sistem de rambursare și/sau compensare. Aceste proceduri trebuie să respecte, atunci când este posibil, principiile enunțate în Recomandarea 98/257/CE a Comisiei din 30 martie 1998 privind principiile aplicabile organelor competente pentru soluționarea în afara unei instanțe judecătorești a litigiilor dintre consumatori (25); |
| --- | --- |

f)

beneficiază de proceduri transparente, simple și necostisitoare pentru rezolvarea reclamațiilor. În special, toți consumatorii au dreptul la furnizarea de servicii și la gestionarea plângerilor de către furnizorul lor de servicii. Aceste proceduri permit soluționarea corectă și promptă a litigiilor, în termen de trei luni, însoțită, acolo unde este cazul, de un sistem de rambursare și/sau compensare. Aceste proceduri trebuie să respecte, atunci când este posibil, principiile enunțate în Recomandarea 98/257/CE a Comisiei din 30 martie 1998 privind principiile aplicabile organelor competente pentru soluționarea în afara unei instanțe judecătorești a litigiilor dintre consumatori (25);

| g) | atunci când sunt deja conectați la rețeaua de distribuție a gazelor naturale, informarea cu privire la drepturile lor în materie de aprovizionare cu gaze naturale de o calitate definită, la prețuri rezonabile, în conformitate cu legislația internă care se aplică; |
| --- | --- |

g)

atunci când sunt deja conectați la rețeaua de distribuție a gazelor naturale, informarea cu privire la drepturile lor în materie de aprovizionare cu gaze naturale de o calitate definită, la prețuri rezonabile, în conformitate cu legislația internă care se aplică;

| (h) | pot schimba cu ușurință furnizorul și
  au la dispoziție datele lor de consum și că pot
  acorda
  , prin înțelegere explicită și în mod gratuit, oricărei întreprinderi
  autorizate de furnizare
  acces la datele lor de măsurare. Partea responsabilă cu gestionarea datelor este obligată să furnizeze întreprinderii aceste date. Statul membru alege formatul de prezentare a datelor și procedura de acces a furnizorilor și a consumatorilor la aceste date. Nu se pot percepe costuri suplimentare în sarcina consumatorului pentru acest serviciu; |
| --- | --- |

(h)

pot schimba cu ușurință furnizorul și
  au la dispoziție datele lor de consum și că pot
  acorda
  , prin înțelegere explicită și în mod gratuit, oricărei întreprinderi
  autorizate de furnizare
  acces la datele lor de măsurare. Partea responsabilă cu gestionarea datelor este obligată să furnizeze întreprinderii aceste date. Statul membru alege formatul de prezentare a datelor și procedura de acces a furnizorilor și a consumatorilor la aceste date. Nu se pot percepe costuri suplimentare în sarcina consumatorului pentru acest serviciu;

| i) | informarea corespunzătoare,
  cel puțin trimestrial
  , cu privire la consumul real de gaze naturale și la costuri. Nu se pot percepe costuri suplimentare în sarcina consumatorului pentru acest serviciu.
  Statele membre garantează că instalarea contoarelor inteligente se finalizează cu întreruperi minime pentru consumatori, în termen de ... (26) și reprezintă responsabilitatea operatorului de sisteme de distribuție sau întreprinderilor de furnizare de gaze naturale. Autoritățile naționale de reglementare sunt responsabile de monitorizarea acestui proces și de stabilirea unor standarde comune în acest scop. Statele membre garantează că o serie de standarde care stabilesc cerințele tehnice minime pentru proiectarea și funcționarea contoarelor abordează aspecte privind interoperabilitatea, în scopul de a oferi consumatorilor beneficii maxime la costuri minime; |
| --- | --- |

i)

informarea corespunzătoare,
  cel puțin trimestrial
  , cu privire la consumul real de gaze naturale și la costuri. Nu se pot percepe costuri suplimentare în sarcina consumatorului pentru acest serviciu.
  Statele membre garantează că instalarea contoarelor inteligente se finalizează cu întreruperi minime pentru consumatori, în termen de ... (26) și reprezintă responsabilitatea operatorului de sisteme de distribuție sau întreprinderilor de furnizare de gaze naturale. Autoritățile naționale de reglementare sunt responsabile de monitorizarea acestui proces și de stabilirea unor standarde comune în acest scop. Statele membre garantează că o serie de standarde care stabilesc cerințele tehnice minime pentru proiectarea și funcționarea contoarelor abordează aspecte privind interoperabilitatea, în scopul de a oferi consumatorilor beneficii maxime la costuri minime;

| j) | primirea unui decont final de lichidare după schimbarea întreprinderii de furnizare de gaze naturale, în termen de cel mult o lună de la informarea întreprinderii de furnizare în cauză. |
| --- | --- |

j)

primirea unui decont final de lichidare după schimbarea întreprinderii de furnizare de gaze naturale, în termen de cel mult o lună de la informarea întreprinderii de furnizare în cauză.

Articolul 2

Transpunerea

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la ...
   (27). Statele membre comunică de îndată Comisiei textul dispozițiilor respective și un tabel de corespondență între dispozițiile respective și prezenta directivă.

Prezentele dispoziții se aplică de la ... (27) ║.

Atunci când statele membre adoptă dispozițiile respective, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

(3)
     
  Statele membre abrogă toate actele cu putere de lege și actele administrative care împiedică întreprinderile, autoritățile de reglementare sau orice altă autoritate din sectorul gazelor naturale să își respecte îndatoririle sau să îndeplinească obligațiile care le revin în conformitate cu prezenta directivă.

(4)
     
  Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului rapoarte anuale în legătură aplicarea practică și formală a prezentei directive în fiecare stat membru.

(5)
     
  În cazul în care o entitate supusă controlului autorității publice este implicată în mod direct sau indirect în achiziția de părți dintr-o întreprindere integrată pe verticală, se comunică Comisiei prețul pe care îl implică o astfel de tranzacție. Comunicarea include certificarea valorii activelor de bază de către o societate internațională de audit. Comisia utilizează astfel de informații numai în scopul exercitării controlului asupra ajutoarelor de stat.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a [...] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la, ║

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  
  JO C 211, 19.8.2008, p. 23.

1

JO C 211, 19.8.2008, p. 23.

(2)  
  JO C 172, 5.7.2008, p. 55
  .

2

JO C 172, 5.7.2008, p. 55

(3)  Poziția Parlamentului European din 9 iulie 2008.

3

Poziția Parlamentului European din 9 iulie 2008.

(4)  JO L 176, 15.7.2003, p. 57.

4

(5)  
  JO C 175 E, 10.7.2008, p. 206.

5

JO C 175 E, 10.7.2008, p. 206.

(6)  
  JO L ...
  .

6

JO L ...

(7)  

  JO L 114, 27. 4.2006, p. 64.

7

JO L 114, 27. 4.2006, p. 64.

(8)  

  JO L 127, 29.4.2004, p. 92.

8

JO L 127, 29.4.2004, p. 92.

(9)  JO L 289, 3.11.2005, p. 1.

9

(10)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23. ║.

10

(11)  
  JO L 200, 22.7.2006, p. 11.

11

JO L 200, 22.7.2006, p. 11.

(12)  
  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.”

12

JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(13)  
  JO L 145, 30.4.2004, p. 1.

13

JO L 145, 30.4.2004, p. 1.

(14)  
  JO L ...
  ...”

14

JO L ...

(15)  Un an de la data transpunerii Directivei .../.../CE [de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale].

15

Un an de la data transpunerii Directivei .../.../CE [de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale]

(16)  Doi ani de la data transpunerii Directivei .../.../CE [de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale].

16

Doi ani de la data transpunerii Directivei .../.../CE [de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale]

(17)  
  Data intrării în vigoare a Directivei .../.../CE [ de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale]
  ...’

17

Data intrării în vigoare a Directivei .../.../CE [ de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale]

(18)  
  Un an de la data intrării în vigoare a Directivei .../.../CE [de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale]
  .

18

Un an de la data intrării în vigoare a Directivei .../.../CE [de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale]

(19)  
  Zece ani de la data intrării în vigoare a Directivei .../.../CE [de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale]
  .

19

Zece ani de la data intrării în vigoare a Directivei .../.../CE [de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale]

(20)  
  Doi ani de la data intrării în vigoare a Directivei .../.../CE [de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale]
  .’

20

Doi ani de la data intrării în vigoare a Directivei .../.../CE [de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale]

(21)  
  Cinci ani de la data intrării în vigoare a Directivei .../.../CE [de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale]
  .

21

Cinci ani de la data intrării în vigoare a Directivei .../.../CE [de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale]

(22)  
  Șapte ani de la data intrării în vigoare a Directivei .../.../CE [ de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale]
  .’

22

Șapte ani de la data intrării în vigoare a Directivei .../.../CE [ de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale]

(23)  
  Data intrării în vigoare a Directivei .../.../CE [de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale]
  .”

23

Data intrării în vigoare a Directivei .../.../CE [de modificare a Directivei 2003/55/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale]

(24)  

  JO L 1, 4.1.2003, p. 1

  ’

24

JO L 1, 4.1.2003, p. 1

(25)  

  JO L 115, 17.4.1998, p. 31.

25

JO L 115, 17.4.1998, p. 31.

(26)  
  Zece ani de la data intrării în vigoare a Directivei .../...CE [de modificare a Directivei 2003/55/CE]
  .”

26

Zece ani de la data intrării în vigoare a Directivei .../...CE [de modificare a Directivei 2003/55/CE]

(27)  18 luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

27

18 luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/181 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/181

---

Miercuri, 9 iulie 2008Coordonarea sistemelor de securitate socială: modalități de aplicare ***I

P6_TA(2008)0348

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de protecție socială (COM(2006)0016 — C6-0037/2006 — 2006/0006(COD))

2009/C 294 E/49

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0016),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolele 42 și 308 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6–0037/2006),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea între sexe (A6–0251/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 9 iulie 2008P6_TC1-COD(2006)0006

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 574/72

(Text cu relevanță pentru SEE și Elveția)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene și, în special, articolele 42 și 308 ale acestuia;

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de protecție socială (1), în special articolul 89,

având în vedere propunerea Comisiei ║

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2);

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3);

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 883/2004 modernizează normele de coordonare a sistemelor de protecție socială ale statelor membre, specificând măsurile și procedurile de punere în aplicare a acestuia și simplificându-le în beneficiul tuturor părților implicate. Este necesar să se adopte norme de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 883/2004 modernizează normele de coordonare a sistemelor de protecție socială ale statelor membre, specificând măsurile și procedurile de punere în aplicare a acestuia și simplificându-le în beneficiul tuturor părților implicate. Este necesar să se adopte norme de punere în aplicare.

| (2) | Cooperarea mai strânsă și mai eficientă între instituțiile de protecție socială reprezintă un factor cheie pentru a permite persoanelor vizate de Regulamentul (CE) nr. 883/2004 să își intre în drepturi cât mai curând posibil și în condiții optime. |
| --- | --- |

(2)

Cooperarea mai strânsă și mai eficientă între instituțiile de protecție socială reprezintă un factor cheie pentru a permite persoanelor vizate de Regulamentul (CE) nr. 883/2004 să își intre în drepturi cât mai curând posibil și în condiții optime.

| (3) | Comunicarea electronică reprezintă un mod rapid și fiabil de a face schimb de date între instituțiile statelor membre. Prelucrarea electronică a acestor date ar contribui de asemenea la accelerarea procedurilor în beneficiul tuturor celor implicați. Cei vizați trebuie de asemenea să beneficieze de toate garanțiile prevăzute de dispozițiile comunitare referitoare la protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea și libera circulație a datelor cu caracter personal.
  Statele membre ar trebui, prin urmare, să adopte măsurile necesare pentru a garanta că informațiile legate de legislația națională privind securitatea socială, la care face referire Regulamentul (CE) nr 883/2004 sunt tratate în mod adecvat, având în vedere protecția persoanelor sub aspectul prelucrării datelor personale și schimbului acestora, în contextul prezentului Regulament
  . |
| --- | --- |

(3)

Comunicarea electronică reprezintă un mod rapid și fiabil de a face schimb de date între instituțiile statelor membre. Prelucrarea electronică a acestor date ar contribui de asemenea la accelerarea procedurilor în beneficiul tuturor celor implicați. Cei vizați trebuie de asemenea să beneficieze de toate garanțiile prevăzute de dispozițiile comunitare referitoare la protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea și libera circulație a datelor cu caracter personal.
  Statele membre ar trebui, prin urmare, să adopte măsurile necesare pentru a garanta că informațiile legate de legislația națională privind securitatea socială, la care face referire Regulamentul (CE) nr 883/2004 sunt tratate în mod adecvat, având în vedere protecția persoanelor sub aspectul prelucrării datelor personale și schimbului acestora, în contextul prezentului Regulament
  .

| (4) | Disponibilitatea coordonatelor (inclusiv a celor în format electronic) acelor organisme naționale care sunt probabil implicate în punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 într-o formă care să le permită a fi reactualizate în timp real trebuie să înlesnească schimburile dintre instituțiile statelor membre. Această abordare, care se axează pe relevanța informațiilor exclusiv faptice și pe accesibilitatea imediată a acestora pentru cetățeni, reprezintă o simplificare valoroasă, care urmează să fie introdusă de către prezentul regulament. |
| --- | --- |

(4)

Disponibilitatea coordonatelor (inclusiv a celor în format electronic) acelor organisme naționale care sunt probabil implicate în punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 într-o formă care să le permită a fi reactualizate în timp real trebuie să înlesnească schimburile dintre instituțiile statelor membre. Această abordare, care se axează pe relevanța informațiilor exclusiv faptice și pe accesibilitatea imediată a acestora pentru cetățeni, reprezintă o simplificare valoroasă, care urmează să fie introdusă de către prezentul regulament.

| (5) | Realizarea unei funcționări cât mai bune și a gestionării eficiente a procedurilor complexe de punere în aplicare a normelor referitoare la coordonarea sistemelor de securitate socială necesită un sistem destinat actualizării imediate a anexei IV. Pregătirea și aplicarea acestor dispoziții în acest sens necesită o strânsă cooperare între statele membre și Comisie, iar punerea lor în aplicare ar trebui efectuată rapid, ținând seama de consecințele întârzierilor asupra cetățenilor și a instituțiilor administrative. Prin urmare, Comisia ar trebui să fie împuternicită să creeze și să administreze o bază de date și să garanteze funcționarea acesteia cel puțin de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Comisia ar trebui, în special, să adopte măsurile necesare pentru a integra în baza de date respectivă informațiile enumerate în anexa IV
  . |
| --- | --- |

(5)

Realizarea unei funcționări cât mai bune și a gestionării eficiente a procedurilor complexe de punere în aplicare a normelor referitoare la coordonarea sistemelor de securitate socială necesită un sistem destinat actualizării imediate a anexei IV. Pregătirea și aplicarea acestor dispoziții în acest sens necesită o strânsă cooperare între statele membre și Comisie, iar punerea lor în aplicare ar trebui efectuată rapid, ținând seama de consecințele întârzierilor asupra cetățenilor și a instituțiilor administrative. Prin urmare, Comisia ar trebui să fie împuternicită să creeze și să administreze o bază de date și să garanteze funcționarea acesteia cel puțin de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Comisia ar trebui, în special, să adopte măsurile necesare pentru a integra în baza de date respectivă informațiile enumerate în anexa IV
  .

| (6) | Întărirea anumitor proceduri trebuie să asigure un grad mai mare de securitate și transparență juridică în beneficiul utilizatorilor Regulamentului (CE) nr. 883/2004. De pildă, stabilirea de termene limită comune în vederea îndeplinirii anumitor obligații sau sarcini administrative trebuie să ajute la clarificarea și la structurarea relațiilor dintre instituții și persoanele asigurate. |
| --- | --- |

(6)

Întărirea anumitor proceduri trebuie să asigure un grad mai mare de securitate și transparență juridică în beneficiul utilizatorilor Regulamentului (CE) nr. 883/2004. De pildă, stabilirea de termene limită comune în vederea îndeplinirii anumitor obligații sau sarcini administrative trebuie să ajute la clarificarea și la structurarea relațiilor dintre instituții și persoanele asigurate.

| (7) | Statele membre, autoritățile competente ale acestora, precum și instituțiile de protecție socială trebuie să aibă posibilitatea de a conveni cu privire la simplificarea procedurilor și a dispozițiilor administrative pe care le consideră mai eficace și mai potrivite pentru specificul propriilor lor sisteme de protecție socială. Cu toate acestea, astfel de dispoziții nu trebuie să aducă atingere drepturile persoanelor vizate de Regulamentul (CE) nr. 883/2004. |
| --- | --- |

(7)

Statele membre, autoritățile competente ale acestora, precum și instituțiile de protecție socială trebuie să aibă posibilitatea de a conveni cu privire la simplificarea procedurilor și a dispozițiilor administrative pe care le consideră mai eficace și mai potrivite pentru specificul propriilor lor sisteme de protecție socială. Cu toate acestea, astfel de dispoziții nu trebuie să aducă atingere drepturile persoanelor vizate de Regulamentul (CE) nr. 883/2004.

| (8) | Complexitatea inerentă a domeniului protecției sociale face ca toate instituțiile din statele membre să trebuiască să depună un efort deosebit pentru a sprijini persoanele asigurate cu scopul de a evita penalizarea acelora care nu și-au înaintat cererea de despăgubire sau au omis să ofere anumite informații instituției responsabile de prelucrarea cererii respective în conformitate cu regulile și procedurile stabilite de Regulamentul (CE) nr. 883/2004 și de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(8)

Complexitatea inerentă a domeniului protecției sociale face ca toate instituțiile din statele membre să trebuiască să depună un efort deosebit pentru a sprijini persoanele asigurate cu scopul de a evita penalizarea acelora care nu și-au înaintat cererea de despăgubire sau au omis să ofere anumite informații instituției responsabile de prelucrarea cererii respective în conformitate cu regulile și procedurile stabilite de Regulamentul (CE) nr. 883/2004 și de prezentul regulament.

| (9) | Instituțiile unuia sau mai multor state membre trebuie să analizeze circumstanțele referitoare la persoana asigurată și pe cele referitoare la membrii familiei acesteia, cu scopul de a stabili care este instituția competentă, mai exact care este instituția a cărei legislație se aplică în acel caz sau care este responsabilă de plata anumitor prestații. Trebuie create condițiile necesare pentru calitatea provizorie de membru al unui sistem de protecție socială cu scopul de a asigura protecția persoanei în cauză pe durata comunicării care se impune între instituții. |
| --- | --- |

(9)

Instituțiile unuia sau mai multor state membre trebuie să analizeze circumstanțele referitoare la persoana asigurată și pe cele referitoare la membrii familiei acesteia, cu scopul de a stabili care este instituția competentă, mai exact care este instituția a cărei legislație se aplică în acel caz sau care este responsabilă de plata anumitor prestații. Trebuie create condițiile necesare pentru calitatea provizorie de membru al unui sistem de protecție socială cu scopul de a asigura protecția persoanei în cauză pe durata comunicării care se impune între instituții.

| (10) | Statele membre ar trebui să coopereze pentru a determina locul de reședință al persoanelor cărora li se aplică prezentul regulament și Regulamentul (CE) nr. 883/2004, iar în caz de diferend, ar trebui să țină seama de toate criteriile pertinente pentru soluționarea chestiunii. În acest scop, statele membre pot lua în considerare dispozițiile pertinente ale prezentului regulament. |
| --- | --- |

(10)

Statele membre ar trebui să coopereze pentru a determina locul de reședință al persoanelor cărora li se aplică prezentul regulament și Regulamentul (CE) nr. 883/2004, iar în caz de diferend, ar trebui să țină seama de toate criteriile pertinente pentru soluționarea chestiunii. În acest scop, statele membre pot lua în considerare dispozițiile pertinente ale prezentului regulament.

| (11) | Multe dintre măsurile și procedurile prevăzute în prezentul regulament sunt menite să asigure o transparență sporită privind criteriile pe care trebuie să le aplice instituțiile statelor membre conform Regulamentului (CE) nr. 883/2004. Acestea reies din jurisprudența Curții de Justiție a Comunităților Europene, din deciziile Comisiei administrative și din experiența de peste de 30 de ani în aplicarea coordonării sistemelor de protecție socială în contextul drepturilor fundamentale consfințite de tratat. |
| --- | --- |

(11)

Multe dintre măsurile și procedurile prevăzute în prezentul regulament sunt menite să asigure o transparență sporită privind criteriile pe care trebuie să le aplice instituțiile statelor membre conform Regulamentului (CE) nr. 883/2004. Acestea reies din jurisprudența Curții de Justiție a Comunităților Europene, din deciziile Comisiei administrative și din experiența de peste de 30 de ani în aplicarea coordonării sistemelor de protecție socială în contextul drepturilor fundamentale consfințite de tratat.

| (12) | Prezentul regulament include măsuri și proceduri pentru promovarea mobilității angajaților și a persoanelor aflate în șomaj. Lucrătorii transfrontalieri care nu au nici un loc de muncă se pot pune la dispoziția serviciilor de ocupare a forței de muncă, atât în statul lor de reședință, cât și în statul membru unde au avut ultimul loc de muncă. Cu toate acestea, ar trebui să fie îndreptățiți la beneficii doar din statul membru de reședință. |
| --- | --- |

(12)

Prezentul regulament include măsuri și proceduri pentru promovarea mobilității angajaților și a persoanelor aflate în șomaj. Lucrătorii transfrontalieri care nu au nici un loc de muncă se pot pune la dispoziția serviciilor de ocupare a forței de muncă, atât în statul lor de reședință, cât și în statul membru unde au avut ultimul loc de muncă. Cu toate acestea, ar trebui să fie îndreptățiți la beneficii doar din statul membru de reședință.

| (13) | Pentru a extinde domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 883/2004 la nivelul tuturor persoanelor asigurate, inclusiv la populația neîncadrată în muncă, este nevoie de anumite reguli și proceduri specifice pentru aceste persoane; în special trebuie definită legislația aplicabilă pentru a lua în calcul intervalele de timp dedicate creșterii copiilor de către persoanele care nu au fost niciodată încadrate în muncă sau nu au desfășurat niciodată o activitate independentă în statele membre în care au domiciliat. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a extinde domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 883/2004 la nivelul tuturor persoanelor asigurate, inclusiv la populația neîncadrată în muncă, este nevoie de anumite reguli și proceduri specifice pentru aceste persoane; în special trebuie definită legislația aplicabilă pentru a lua în calcul intervalele de timp dedicate creșterii copiilor de către persoanele care nu au fost niciodată încadrate în muncă sau nu au desfășurat niciodată o activitate independentă în statele membre în care au domiciliat.

| (14) | Anumite proceduri trebuie de asemenea să releve necesitatea unei partajări echilibrate a costurilor între statele membre. În special în ceea ce privește cazurile de boală, aceste proceduri trebuie să țină cont de poziția statelor membre care suportă costurile accesului la sistemul lor de sănătate oferit persoanelor asigurate, precum și de poziția statelor membre ale căror instituții suportă costul prestațiilor în natură primite de asigurați într-un alt stat membru decât cel în care își au domiciliul. |
| --- | --- |

(14)

Anumite proceduri trebuie de asemenea să releve necesitatea unei partajări echilibrate a costurilor între statele membre. În special în ceea ce privește cazurile de boală, aceste proceduri trebuie să țină cont de poziția statelor membre care suportă costurile accesului la sistemul lor de sănătate oferit persoanelor asigurate, precum și de poziția statelor membre ale căror instituții suportă costul prestațiilor în natură primite de asigurați într-un alt stat membru decât cel în care își au domiciliul.

| (15) | În contextul specific al Regulamentului (CE) nr. 883/2004, este necesară clarificarea condițiilor de acoperire a costurilor pe care le prezintă prestațiile de boală în cadrul tratamentelor programate, mai exact al tratamentelor pentru care asiguratul se deplasează într-un alt stat membru decât cel în care este asigurat sau își are domiciliul. Obligațiile persoanei asigurate cu privire la aplicarea autorizației prealabile ar trebui să fie specificate, după cum sunt specificate și obligațiile instituției în raport cu pacientul în ceea ce privește condițiile de autorizare. Trebuie de asemenea clarificate consecințele pe care le prezintă caracterul imputabil al costurilor serviciilor de îngrijire primită într-un alt stat membru pe baza unei autorizări. |
| --- | --- |

(15)

În contextul specific al Regulamentului (CE) nr. 883/2004, este necesară clarificarea condițiilor de acoperire a costurilor pe care le prezintă prestațiile de boală în cadrul tratamentelor programate, mai exact al tratamentelor pentru care asiguratul se deplasează într-un alt stat membru decât cel în care este asigurat sau își are domiciliul. Obligațiile persoanei asigurate cu privire la aplicarea autorizației prealabile ar trebui să fie specificate, după cum sunt specificate și obligațiile instituției în raport cu pacientul în ceea ce privește condițiile de autorizare. Trebuie de asemenea clarificate consecințele pe care le prezintă caracterul imputabil al costurilor serviciilor de îngrijire primită într-un alt stat membru pe baza unei autorizări.

| (16) | Introducerea unor proceduri mai stricte cu scopul de a scurta termenele de plată a acestor prestații între instituțiile statelor membre, este esențială pentru a păstra încrederea în aceste schimburi și pentru a satisface necesitatea gestionării sănătoase a sistemelor de protecție socială ale statelor membre. De aceea, este necesar să se eficientizeze procedurile de tratare a cererilor pentru prestații de boală și ajutoare de șomaj. |
| --- | --- |

(16)

Introducerea unor proceduri mai stricte cu scopul de a scurta termenele de plată a acestor prestații între instituțiile statelor membre, este esențială pentru a păstra încrederea în aceste schimburi și pentru a satisface necesitatea gestionării sănătoase a sistemelor de protecție socială ale statelor membre. De aceea, este necesar să se eficientizeze procedurile de tratare a cererilor pentru prestații de boală și ajutoare de șomaj.

| (17) | Având în vedere faptul că programele de protecție socială care fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 883/2004 se bazează pe solidaritatea dintre toate persoanele asigurate, trebuie create mecanismele care să asigure recuperarea mai eficientă a creanțelor privitoare la prestațiile necuvenite sau la contribuțiile neachitate. Procedurile referitoare la asistența reciprocă între instituții trebuie clarificate în conformitate cu prevederile Directivei 2008/55/CE a Consiliului din 26 mai 2008 privind asistența reciprocă în materie de recuperare a creanțelor privindanumite cotizații, drepturi, taxe și alte măsuri (4) menite să apere mai bine interesele financiare ale statelor membre prin intermediul unei cooperări organizate, în special între administrațiile financiare. |
| --- | --- |

(17)

Având în vedere faptul că programele de protecție socială care fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 883/2004 se bazează pe solidaritatea dintre toate persoanele asigurate, trebuie create mecanismele care să asigure recuperarea mai eficientă a creanțelor privitoare la prestațiile necuvenite sau la contribuțiile neachitate. Procedurile referitoare la asistența reciprocă între instituții trebuie clarificate în conformitate cu prevederile Directivei 2008/55/CE a Consiliului din 26 mai 2008 privind asistența reciprocă în materie de recuperare a creanțelor privindanumite cotizații, drepturi, taxe și alte măsuri (4) menite să apere mai bine interesele financiare ale statelor membre prin intermediul unei cooperări organizate, în special între administrațiile financiare.

| (18) | Informarea persoanelor asigurate cu privire la drepturile și obligațiile lor este o componentă crucială a relației de încredere cu autoritățile competente și cu instituțiile statelor membre. |
| --- | --- |

(18)

Informarea persoanelor asigurate cu privire la drepturile și obligațiile lor este o componentă crucială a relației de încredere cu autoritățile competente și cu instituțiile statelor membre.

| (19) | Deoarece obiectivul prezentului regulament, respectiv adoptarea de măsuri de coordonare care să garanteze exercitarea eficientă a dreptului la libera circulație a persoanelor, nu ║ poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, având în vedereamploarea și efectele acțiunii ║, ║ poate fi realizat mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ║ ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(19)

Deoarece obiectivul prezentului regulament, respectiv adoptarea de măsuri de coordonare care să garanteze exercitarea eficientă a dreptului la libera circulație a persoanelor, nu ║ poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, având în vedereamploarea și efectele acțiunii ║, ║ poate fi realizat mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ║ ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.

| (20) | Prezentul regulament ar trebui să înlocuiască Regulamentul (CEE) nr. 574/72 al Consiliului din 21 martie 1972 de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1408/71 privind aplicarea regimurilor de securitate socială în raport cu lucrătorii salariați și cu familiile acestora care se deplasează în cadrul Comunității (5), |
| --- | --- |

(20)

Prezentul regulament ar trebui să înlocuiască Regulamentul (CEE) nr. 574/72 al Consiliului din 21 martie 1972 de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1408/71 privind aplicarea regimurilor de securitate socială în raport cu lucrătorii salariați și cu familiile acestora care se deplasează în cadrul Comunității (5),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

TITLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Capitolul I

Definiții

Articolul 1

Definiții

(1)   În sensul prezentului regulament ▐:

| a) | prin „regulament de bază” se înțelege Regulamentul (CE) nr. 883/2004; |
| --- | --- |

a)

prin „regulament de bază” se înțelege Regulamentul (CE) nr. 883/2004;

| b) | prin „regulament de aplicare” se înțelege prezentul regulament; și |
| --- | --- |

b)

prin „regulament de aplicare” se înțelege prezentul regulament; și

| c) | se aplică definițiile prevăzute de
  regulamentul de bază
  . |
| --- | --- |

c)

se aplică definițiile prevăzute de
  regulamentul de bază
  .

(2)   Pe lângă definițiile menționate la alineatul (1), în sensul prezentului regulament:

| a) | „punct de acces” înseamnă
  orice organism desemnat drept punct de contact electronic
  ║ de către autoritatea competentă a unui stat membru,
  pentru unul sau mai multe domenii ale securității sociale menționate la articolul 3 din regulamentul de bază
  ,
  în scopul de a trimite și a primi
  sub formă electronică datele necesare aplicării
  regulamentulu
  i
  de bază
  , precum și a
  regulamentului de aplicare
  , prin intermediul rețelei comune
  dintre statele
  membre; |
| --- | --- |

a)

„punct de acces” înseamnă
  orice organism desemnat drept punct de contact electronic
  ║ de către autoritatea competentă a unui stat membru,
  pentru unul sau mai multe domenii ale securității sociale menționate la articolul 3 din regulamentul de bază
  ,
  în scopul de a trimite și a primi
  sub formă electronică datele necesare aplicării
  regulamentulu
  i
  de bază
  , precum și a
  regulamentului de aplicare
  , prin intermediul rețelei comune
  dintre statele
  membre;

| b) | „organism de legătură” înseamnă
  orice organism
  desemnat de către autoritatea competentă a unui stat membru, într-unul sau mai multe domenii ale securității sociale menționate la articolul 3 din
  regulamentul de bază
  , să răspundă solicitărilor de informații și asistență
  destinate aplicării regulamentului de bază și a celui de aplicare
  și care
  trebuie să își îndeplinească atribuțiile care i-au fost acordate în temeiul titlului
  IV din
  regulamentul de aplicare
  ; |
| --- | --- |

b)

„organism de legătură” înseamnă
  orice organism
  desemnat de către autoritatea competentă a unui stat membru, într-unul sau mai multe domenii ale securității sociale menționate la articolul 3 din
  regulamentul de bază
  , să răspundă solicitărilor de informații și asistență
  destinate aplicării regulamentului de bază și a celui de aplicare
  și care
  trebuie să își îndeplinească atribuțiile care i-au fost acordate în temeiul titlului
  IV din
  regulamentul de aplicare
  ;

| c) | „document” înseamnă o serie de date, indiferent de mediul de comunicație folosit,
  structurate într-un mod care să permită transmiterea lor electronică
  și care trebuie comunicate cu scopul de a permite funcționarea
  regulamentului de bază
  , precum și a
  regulamentului de aplicare; |
| --- | --- |

c)

„document” înseamnă o serie de date, indiferent de mediul de comunicație folosit,
  structurate într-un mod care să permită transmiterea lor electronică
  și care trebuie comunicate cu scopul de a permite funcționarea
  regulamentului de bază
  , precum și a
  regulamentului de aplicare;

| d) | „mesaj electronic standardizat” înseamnă orice document structurat
  într-un format conceput
  pentru schimbul electronic de informații între
  statele
  membre; |
| --- | --- |

d)

„mesaj electronic standardizat” înseamnă orice document structurat
  într-un format conceput
  pentru schimbul electronic de informații între
  statele
  membre;

| e) | „transmitere electronică” înseamnă transmiterea cu ajutorul echipamentelor electronice de prelucrare a datelor (inclusiv compresia digitală) prin intermediul cablurilor, al transmisiunilor radio, al tehnologiilor optice sau prin orice alte mijloace electromagnetice; |
| --- | --- |

e)

„transmitere electronică” înseamnă transmiterea cu ajutorul echipamentelor electronice de prelucrare a datelor (inclusiv compresia digitală) prin intermediul cablurilor, al transmisiunilor radio, al tehnologiilor optice sau prin orice alte mijloace electromagnetice;

| (f) | „Comisie tehnică” înseamnă organismul menționat la articolul 73 din regulamentul de bază; |
| --- | --- |

(f)

„Comisie tehnică” înseamnă organismul menționat la articolul 73 din regulamentul de bază;

| (g) | „Consiliu de audit” înseamnă organismul menționat la articolul 74 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(g)

„Consiliu de audit” înseamnă organismul menționat la articolul 74 din regulamentul de bază.

Capitolul II

Dispoziții privind cooperarea și schimburile de date

Articolul 2

Domeniul de aplicare și normele referitoare la schimburile dintre instituții

(1)
     
  În sensul regulamentului de aplicare, schimburile dintre autoritățile și instituțiile statelor membre și persoanele care intră sub incidența regulamentului de bază se bazează pe principiile serviciului public, ale obiectivității, cooperării, asistenței active, eficienței, accesibilității pentru persoanele cu handicap și furnizării rapide. ▐

(2)   Instituțiile
  vor furniza sau vor schimba
  toate informațiile necesare pentru instituirea și stabilirea drepturilor și obligațiilor persoanelor
  cărora li se aplică regulamentul de bază. Între statele membre, transferul acestui tip de date se face fie direct, de către instituțiile în sine, fie indirect, prin intermediul organismelor de legătură.

(3)   În cazul în care o persoană a transmis din greșeală informații, documente sau cereri de despăgubire unei instituții
  situate pe teritoriul unui alt stat membru
  decât
  cel în care este situată instituția
  desemnată în conformitate cu
  regulamentul de aplicare
  , instituția care le-a primit
  retransmite fără întârziere informațiile, documentele sau cererile de despăgubire instituției desemnate în conformitate cu
  regulamentul de aplicare
  , cu menționarea datei la care acestea au fost transmise inițial. Această dată va fi obligatorie pentru instituția care primește documentele retransmise.
  Instituțiile statelor membre nu răspund totuși și nu se poate considera că au luat o decizie în virtutea omisiunii de a acționa ca urmare a unei transmisii întârziate de informații, documente sau cereri de către instituțiile altor state membre.

▐

(4)   În cazul în care transferul de date se face indirect, prin intermediul punctului de acces ori al organismului de legătură, se va considera că punctul de acces sau organismul de legătură respectiv îndeplinește rolul și funcția instituției competente din respectivul stat membru cu privire la termenele limită de răspuns la cererile de despăgubire înaintate.

Articolul 3

Domeniul de aplicare și normele privind schimburile dintre beneficiari și instituții

(1)   
  Persoanele acoperite de regulamentul de bază trebuie
  să transmită instituției competente
  informațiile
  ,
  documentele
  sau
  dovezile
  necesare pentru a lămuri situația
  lor
  ori pe cea a familiei
  acestora
  , pentru a-și stabili sau menține drepturile și obligațiile, precum și pentru a stabili care este legislația aplicabilă și respectiv obligațiile
  persoanelor
  în cauză ce derivă din aceasta.

▐

(2)   
  În momentul în care colectează, transmit sau prelucrează date personale
  conform legislației proprii
  în scopul aplicării regulamentului de bază, fiecare stat membr se asigură că persoanele în cauză
  își pot exersa pe deplin drepturile cu privire la protecția datelor personale
  , în conformitate cu prevederile comunitare privind protecția persoanelor sub aspectul prelucrării datelor cu caracter personal, precum și libera circulație a
  acestui tip de
  date.

Statele membre garantează în special că astfel de date personale nu sunt utilizate în alte scopuri decât pentru securitatea socială, cu excepția cazurilor în care sunt autorizate în mod expres de persoana în cauză. De asemenea, statele membre furnizează persoanelor în cauză, la cerere, informații specifice și adecvate cu privire la prelucrarea datelor personale, solicitate în sensul prezentului regulament.

Persoanele în cauză sunt capabile să-și exercite drepturile cu privire la datele personale în domeniile vizate de prezentul regulament prin instituția competentă, indiferent de originea datelor

Lista și detaliile de contact privind responsabilii cu protecția datelor cu caracter personal care sunt numiți în fiecare stat membru în conformitate cu articolul 18 din Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date

   (6)

  , și care se referă la date legate de legislația în domeniul securității sociale reglementate în regulamentul de bază, fac parte din anexa IV la regulamentul de aplicare.

(3)   
  În măsura în care acest lucru este necesar pentru aplicarea regulamentului de bază și a regulamentului de aplicare,
  instituțiile
  relevante transmit informațiile ▐ și le eliberează
  persoanelor în cauză
  documentele
  în termenele prevăzute de legislația în domeniul securității sociale din statul membru în cauză
  .

(4)   Instituția competentă a unui stat membru care transmite în mod direct un document ce conține o decizie privind drepturile unei persoane cu reședința sau cu domiciliul temporar pe teritoriul unui alt stat membru solicită confirmarea de primire a documentului, indiferent de calea de comunicare sau de metoda de expediere utilizată. Confirmarea de primire poate fi trimisă pe orice cale și sub orice formă.

(5)   În absența dovezii care confirmă faptul că decizia menționată la alineatul (4) a fost trimisă, termenele limită referitoare la decăderea din drepturi sau la limitarea drepturilor dobândite conform regulamentului de bază nu le sunt opozabile beneficiarilor.

(6)   În cazul în care data la care a fost trimisă decizia menționată la alineatul (4) este corect stabilită, decizia instituției competente va fi considerată opozabilă persoanei în cauză în termen de o lună de la data respectivă. Cu toate acestea, dacă legislația statului membru care a luat decizia respectivă prevede un interval de timp mai lung, atunci acel termen limită se va aplica.

(7)   În orice caz, persoana în cauză va avea la dispoziție căile de atac și procedurile prevăzute de legislația aplicată de către instituția care a luat decizia respectivă.

▐

Articolul 4

Formatul și metoda de efectuare a schimbului de date

(1)   Comisia administrativă stabilește
  structura
  , conținutul,
  formatul și modalitățile de schimb ale
  documentelor și
  al
  mesajelor electronice standardizate
  ▐
  .

(2)   Transmiterea datelor între instituții, puncte de acces sau organisme de legătură se efectuează pe cale electronică într-un mediu comun și în condiții de siguranță care pot garanta confidențialitatea și protecția schimbului de date.

(3)   
  Pentru a comunica cu persoanele interesate
  , instituțiile
  relevante
  utilizează
  modalitățile adecvate fiecărui caz și preferă pe cât posibil
  căile electronice de comunicare.
  Comisia administrativă stabilește măsurile practice pentru transmiterea pe cale electronică a informațiilor, documentelor sau deciziilor către persoana interesată.

Articolul 5

Valoarea juridică a documentelor și a documentelor justificative eliberate într-un alt stat membru

(1)   Documentele eliberate de către instituția unui stat membru și care fac dovada statutului unei anumite persoane în sensul aplicării regulamentului de bază și a regulamentui de aplicare, precum și documentele justificative eliberate de autoritățile unui alt stat membru, inclusiv de către administrațiile financiare, sunt acceptate de către instituțiile celorlalte state membre atâta timp cât aceste documente nu au fost retrase sau declarate nule de către autoritatea sau instituția competentă din statul membru în care au fost emise.

(2)   În cazul în care există îndoieli cu privire la valabilitatea unui document sau la acuratețea informațiilor pe care se bazează conținutul acestuia, instituția care destinatară contactează instituția emitentă pentru a solicita lămuririle necesare și, dacă este cazul, retragerea documentului respectiv.
  Instituția emitentă reexaminează temeiul eliberării documentului și îl retrage, dacă este necesar.

(3)   În cazul în care nu se ajunge la un acord între instituțiile în cauză în luna următoare datei la care instituția destinatară a depus solicitarea, problema poate fi supusă atenției Comisiei administrative în conformitate cu articolul 76 alineatul (6) din
  regulamentul de bază
  cu scopul de a obține un consens în termen de șase luni de la data la care problema a fost supusă atenției comisiei.

Articolul 6

Aplicarea provizorie a legislației și plata provizorie a prestațiilor

(1)   
  Dacă nu se specifică altfel în regulamentul de aplicare, în cazul în care intervine o divergență de opinii
  între instituțiile sau autoritățile din două sau mai multe state membre
  cu privire la legislația aplicabilă
  , persoana vizată se supune cu titlu provizoriu
  legislației unuia dintre statele membre respective, ordinea de priorități fiind determinată în funcție de următoarele criterii
  :

| a) | legislația statului membru în care persoana este salariată sau desfășoară efectiv o activitate profesională independentă, în cazul în care activitatea profesională sau activitatea profesională independentă este exercitată într-un singur stat membru; sau |
| --- | --- |

a)

legislația statului membru în care persoana este salariată sau desfășoară efectiv o activitate profesională independentă, în cazul în care activitatea profesională sau activitatea profesională independentă este exercitată într-un singur stat membru; sau

| b) | legislația statului membru de reședință, atunci când persoana vizată își desfășoară acolo o parte a activității sau când persoana respectivă nu este nici salariată și nici nu desfășoară activități independente; |
| --- | --- |

b)

legislația statului membru de reședință, atunci când persoana vizată își desfășoară acolo o parte a activității sau când persoana respectivă nu este nici salariată și nici nu desfășoară activități independente;

| c) | legislația
  statului membru
  în cauză a cărei aplicare a fost solicitată
  prima dată
  , atunci când persoana desfășoară o activitate sau activități în două sau mai multe state membre. |
| --- | --- |

c)

legislația
  statului membru
  în cauză a cărei aplicare a fost solicitată
  prima dată
  , atunci când persoana desfășoară o activitate sau activități în două sau mai multe state membre.

(2)   În cazul în care există diferențe de opinie între instituțiile competente sau autoritățile din două sau mai multe state membre privind identificarea instituției care să ofere prestațiile, persoana vizată care ar putea solicita prestațiile în cazul în care nu ar exista diferendul respectiv are dreptul, cu titlu provizoriu, la prestațiile prevăzute de legislația aplicată de către instituția din localitatea sa de reședință sau, dacă persoana respectivă nu își are reședința pe teritoriul unuia dintre statele membre în cauză, la prestațiile prevăzute de legislația aplicată de către instituția căreia i-a fost înaintată cererea mai întâi.

(3)
     
  În cazul în care nu se ajunge la un acord între instituțiile sau autoritățile interesate, problema poate fi supusă atenției Comisiei administrative prin intermediul autorităților competente cel mai devreme la o lună de la data la care a apărut diferența de opinii menționată la alineatul (1) sau (2). Comisia administrativă încearcă să reconcilieze punctele de vedere în termen de șase luni de la data la care i-a fost adusă în atenție problema.

(4)   În cazul în care se stabilește că legislația aplicabilă nu este cea a statului membru în care s-a instituit calitatea de membru provizoriu sau în cazul în care instituția care
  a acordat
  prestațiile în regim provizoriu nu era cea competentă să o facă, se va considera că instituția identificată ca fiind competentă se consideră competentă cu efect retroactiv, ca și când diferența de opinii nu ar fi existat, cel târziu
  începând cu data instituirii calității de membru provizoriu sau cu data primei
  acordări
  provizorii a prestațiilor în cauză.

(5)   Dacă este necesar, instituția competentă reglementează situația financiară a persoanei interesate în ceea ce privește contribuțiile și prestațiile
  sub formă bănească
  care i-au fost acordate
  cu titlu provizoriu
  ,
  după caz
  , pe baza acordurilor prevăzute la articolele 71
  -81 din regulamentul de aplicare.

Prestațiile în natură acordate cu titlu provizoriu de către o anumită instituție, în conformitate cu dispozițiile alineatului (2) sunt rambursate de către instituția competentă în conformitate cu dispozițiile titlului IV din regulamentul de aplicare.

Articolul 7

Obligația de plată provizorie

(1)   
  Dacă nu se specifică altfel în regulamentul de aplicare, în cazul în care o persoană este eligibilă pentru o prestație sau răspunzătoare să plătească contribuții în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, și
  instituția
  competentă
  nu dispune de toate informațiile
  privind situația dintr-un alt stat membru,
  necesare pentru a calcula definitiv contravaloarea prestației sau contribuției respective,
  acea instituție
  acordă respectiva prestație
  la cererea persoanei interesate
  sau
  calculează respectiva
  contribuție cu titlu provizoriu,
  în cazul în care calculul este posibil, pe baza informațiilor aflate la dispoziția instituției
  .

(2)   Prestația sau contribuția în cauză este recalculată imediat ce instituția în cauză primește documentele justificative aferente.

Capitolul III

Alte dispoziții generale pentru punerea în aplicare a Regulamentului de bază

Articolul 8

Acorduri administrative între două sau mai multe state membre

(1)   Prevederile din prezentul regulament înlocuiesc acordurile de aplicare a convențiilor menționate la articolul 8 alineatul (1) din regulamentulde bază, cu excepția prevederilor cuprinse în acordurile cu privire la convențiile menționate în anexa II la regulamentulde bază, cu condiția ca prevederile din acordurile respective să fie incluse în anexa I la regulamentul de aplicare.

(2)   Dacă este necesar, statele membre pot încheia între ele acorduri referitoare la aplicarea convențiilor menționate la articolul 8 alineatul (2) din
  regulamentul de bază
  , cu condiția ca aceste acorduri să nu aducă atingere drepturilor
  și obligațiilor persoanelor interesate și să fie incluse în anexa I la regulamentul de aplicare
  .

Articolul 9

Alte proceduri în relația dintre instituții

(1)   Două sau mai multe state membre, sau autoritățile ▐ lor competente, pot cădea de acord asupra altor proceduri decât cele prevăzute de
  regulamentul de aplicare
  , cu condiția ca aceste proceduri să nu prejudicieze drepturile
  sau obligațiile persoanelor interesate
  .

(2)   Orice acorduri încheiate în acest scop sunt comunicate Comisiei administrative și enumerate la anexa I a prezentului regulament.

Articolul 10

Prevenirea suprapunerii prestațiilor

În cazul în care prestațiile datorate conform legislației din două sau mai multe state membre se reduc, se suspendă sau se retrag reciproc, orice sumă care nu ar fi achitată în cazul aplicării stricte a regulilor privind reducerea, suspendarea sau retragerea prevăzute de legislația respectivelor state membre va fi împărțită la numărul de prestații supuse reducerii, suspendării sau retragerii.

Articolul 11

Elementele necesare stabilirii reședinței

(1)   
  În cazul în care instituțiile din două sau
  mai multe state membre
  au puncte de vedere divergente privind
  stabilirea reședinței unei persoane
  în cazul căreia se aplică regulamentul de bază
  , aceste instituții stabilesc, de comun acord, care este centrul de interes al persoanei în cauză,
  pe baza unei evaluări globale a tuturor informațiilor disponibile și pertinente, care pot include, după caz:

| a) | durata și continuitatea
  prezenței pe teritoriile respectivelor state membre; |
| --- | --- |

a)

durata și continuitatea
  prezenței pe teritoriile respectivelor state membre;

| b) | circumstanțele personale, inclusiv:










  i) | caracterul și condițiile specifice oricărei activități exercitate, în special locul în care se exercită de obicei activitatea, stabilitatea activității și durata oricărui contract de muncă; |
| --- | --- | --- |

b)

circumstanțele personale, inclusiv:

i)

caracterul și condițiile specifice oricărei activități exercitate, în special locul în care se exercită de obicei activitatea, stabilitatea activității și durata oricărui contract de muncă;

| ii) | situația familială, precum și legăturile de familie; |
| --- | --- |

ii)

situația familială, precum și legăturile de familie;

| iii) | exercitarea oricărei activități neremunerate; |
| --- | --- |

iii)

exercitarea oricărei activități neremunerate;

| iv) | în cazul studenților, sursa veniturilor acestora; |
| --- | --- |

iv)

în cazul studenților, sursa veniturilor acestora;

| v) | situația locativă, în special măsura în care aceasta are un caracter permanent; |
| --- | --- |

v)

situația locativă, în special măsura în care aceasta are un caracter permanent;

| vi) | statul membru în care
  se consideră că
  persoana își are
  reședința fiscală
  . |
| --- | --- |

vi)

statul membru în care
  se consideră că
  persoana își are
  reședința fiscală
  .

(2)   În cazul în care aplicarea diferitelor criterii
  bazate pe fapte pertinente astfel cum sunt
  prevăzute la alineatul (1) nu conduce la un acord între instituțiile
  interesate
  , intenția
  persoanei
  ,
  ilustrată de astfel de aspectele și împrejurările specifice și în special de motivele care au determinat-o să se mute
  , se consideră a fi decisivă pentru stabilirea reședinței sale
  reale.

Articolul 12

Cumularea perioadelor

(1)   În sensul aplicării articolului 6 din
  regulamentul de bază
  , instituția competentă contactează
  instituțiile statelor membre a căror
  legislație
  s-a aplicat, de asemenea, și persoanei în cauză
  pentru a afla
  toate
  perioadele ▐ încheiate sub incidența acestei legislații.

(2)   Perioadele de asigurare,
  angajare, desfășurare de activități independente
  sau de reședință încheiate sub incidența legislației unui stat membru se adaugă celor încheiate sub incidența legislației oricărui alt stat membru, în măsura în care este necesar,
  în sensul aplicării articolului 6 din regulamentul de bază
  , cu condiția ca aceste perioade să nu se suprapună.

(3)   În cazul în care perioada de asigurare sau de reședință obligatorie încheiată ║ conform legislației unui anumit stat membru coincide cu perioada de asigurare voluntară sau opțională extinsă în conformitate cu legislația unui alt stat membru, se va lua în considerare numai perioada încheiată pe baza asigurării obligatorii.

(4)   În cazul în care perioada de asigurare sau de reședință, alta decât perioada echivalentă încheiată în conformitate cu legislația unui stat membru, coincide cu o perioadă echivalentă pe baza legislației unui alt stat membru, se va lua în considerare numai perioada alta decât perioada echivalentă.

(5)   Orice perioadă privită ca echivalent conform legislației din două sau mai multe state membre va fi luată în calcul numai de către instituția statului membru sub incidența legislației căruia s-a aflat asiguratul în mod obligatoriu imediat înainte de perioada în cauză. În cazul în care asiguratul nu s-a aflat în mod obligatoriu sub incidența legislației unui stat membru înaintea perioadei în cauză, aceasta din urmă va fi luată în calcul de către instituția statului membru sub incidența legislației căruia s-a aflat asiguratul în mod obligatoriu pentru prima dată după perioada în cauză.

(6)   În cazul în care nu se poate stabili cu precizie când s-au încheiat anumite perioade de asigurare sau de reședință conform legislației unui stat membru, se presupune că aceste perioade nu se suprapun cu perioadele de asigurare sau de reședință încheiate conform legislației unui alt stat membru și se ține seama de ele în măsura în care pot fi luate în considerare în limite rezonabile,
  în cazul în care acest lucru prezintă un avantaj pentru persoana în cauză.

(7)
     
  În cazul în care perioadele de asigurare sau de reședință nu sunt luate în considerare în temeiul prezentului articol, deoarece prevalează alte perioade de care nu se poate ține seama pentru acordarea de prestații, perioadele necalificate nu își pierd valabilitatea acordată în temeiul legislației naționale, în ceea ce privește dobândirea, păstrarea sau redobândirea dreptului la prestații.

Articolul 13

Reguli de transformare a perioadelor de asigurare

În cazul în care perioadele de asigurare încheiate conform legislației unui stat membru sunt exprimate în unități diferite de cele utilizate de către legislația unui alt stat membru, transformarea necesară în scopul cumulării se efectuează după următoarele reguli:

| a) | one day shall be equivalent to eight hours, and vice versa; |
| --- | --- |

a)

one day shall be equivalent to eight hours, and vice versa;

| b) | cinci zile vor însemna o săptămână și invers; |
| --- | --- |

b)

cinci zile vor însemna o săptămână și invers;

| c) | 22 de zile vor însemna o lună și invers; |
| --- | --- |

c)

22 de zile vor însemna o lună și invers;

| d) | trei luni sau treisprezece săptămâni sau 66 de zile vor însemna un trimestru și invers; |
| --- | --- |

d)

trei luni sau treisprezece săptămâni sau 66 de zile vor însemna un trimestru și invers;

| e) | pentru transformarea săptămânilor în luni și invers, săptămânile și lunile vor fi transformate în zile; |
| --- | --- |

e)

pentru transformarea săptămânilor în luni și invers, săptămânile și lunile vor fi transformate în zile;

| f) | la aplicarea literelor (a)-(e) nu se poate accepta, pentru toate perioadele de asigurare încheiate într-un an calendaristic, un total care să depășească 264 de zile sau 52 de săptămâni sau 12 luni sau patrutrimestre. |
| --- | --- |

f)

la aplicarea literelor (a)-(e) nu se poate accepta, pentru toate perioadele de asigurare încheiate într-un an calendaristic, un total care să depășească 264 de zile sau 52 de săptămâni sau 12 luni sau patrutrimestre.

În cazul în care perioadele de asigurare încheiate conform legislației unui stat membru sunt exprimate în luni, se consideră, în conformitate cu regulile de transformare prevăzute la primul paragraf, că zilele care corespund unei părți dintr-o lună reprezintă o lună întreagă.

TITLUL II

STABILIREA LEGISLAȚIEI APLICABILE

Articolul 14

Detalii referitoare la articolele 12 și 13 din regulamentul de bază

(1)
     
  În sensul aplicării articolului 12 alineatul (1) din regulamentul de bază, o „persoană care desfășoară o activitate în calitate de salariat într-un stat membru, în numele unui angajator...și care este detașată de către respectivul angajator într-un alt stat membru” poate fi o persoană recrutată în vederea detașării în alt stat membru, cu condiția ca persoana în cauză, imediat anterior începerii activității profesionale, să se afle deja sub incidența legislației statului membru în care este stabilit angajatorul acesteia.

(2)
     
  În sensul aplicării articolului 12 alineatul (1) din regulamentul de bază, expresia „care își desfășoară în mod obișnuit activitățile în acest stat membru” se referă la un angajator care desfășoară de obicei activități substanțiale, diferite de cele strict legate de gestionarea internă, pe teritoriul statului membru unde este stabilit, ținând seama de toate criteriile care caracterizează activitățile desfășurate de întreprinderea respectivă; criteriile pertinente trebuie să fie adaptate caracteristicilor specifice fiecărui angajator și naturii reale a activităților desfășurate.

(3)
     
  În sensul aplicării articolului 12 alineatul (2) din regulamentul de bază, expresia „care desfășoară în mod obișnuit o activitate independentă” se referă la o persoană care desfășoară în mod obișnuit activități substanțiale pe teritoriul statului membru unde este stabilită. În special, este necesar ca persoana respectivă să își fi desfășurat deja activitatea pentru o anumită perioadă anterioară datei la care dorește să beneficieze de dispozițiile articolului respectiv și ca, în orice perioadă de activitate temporară într-un alt stat membru, să continue să își mențină, în statul membru în care este stabilită, mijloacele necesare pentru exercitarea activității sale pentru a fi capabilă să o reia la întoarcere.

(4)   În sensul aplicării articolului 12 alineatul (2) din regulamentul de bază, criteriul utilizat pentru a stabili dacă activitatea independentă desfășurată de către o anumită persoană și continuată în alt stat membru este „asemănătoare” cu activitatea independentă desfășurată în mod normal este criteriul naturii efective a activității respective și nu cel al clasificării activității ca fiind una salariată sau una independentă, care ar putea fi aplicat activității respective de către celălalt stat membru.

(5)
     
  În sensul aplicării articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, o persoană care „desfășoară în mod normal o activitate salariată în două sau mai multe state membre” este în special o persoană care:

| a) | în timp ce își menține o anumită activitate într-un stat membru, desfășoară în mod simultan o activitate separată pe teritoriul unuia sau mai multor state membre, indiferent de durata sau natura respectivei activități separate; |
| --- | --- |

a)

în timp ce își menține o anumită activitate într-un stat membru, desfășoară în mod simultan o activitate separată pe teritoriul unuia sau mai multor state membre, indiferent de durata sau natura respectivei activități separate;

| b) | exercită în mod continuu activități alternative, cu excepția activităților de mică anvergură, în două sau mai multe state membre, indiferent de frecvența sau periodicitatea alternării. |
| --- | --- |

b)

exercită în mod continuu activități alternative, cu excepția activităților de mică anvergură, în două sau mai multe state membre, indiferent de frecvența sau periodicitatea alternării.

(6)
     
  În sensul aplicării articolului 13 alineatul (2) din regulamentul de bază, o persoană care „desfășoară în mod normal o activitate independentă în două sau mai multe state membre” este în special o persoană care desfășoară în mod simultan sau alternativ una sau mai multe activități independente, indiferent de natura acestora, pe teritoriul a două sau mai multe state membre.

(7)
     
  Pentru a face deosebirea dintre activitățile menționate la alineatele (5) și (6) și situațiile menționate la articolul 12 alineatele (1) și (2) din regulamentul de bază, durata activității dintr-unul sau mai multe state membre (fie având un caracter permanent sau unul ad hoc ori temporar) este decisivă. În acest scop, se realizează o evaluare generală a tuturor aspectelor pertinente, inclusiv, în ceea ce privește o persoană salariată, în special locul său de muncă, așa cum este definit în contractul de muncă.

(8)   În sensul aplicării articolului 13, alineatele (1) și (2) din
  regulamentul de bază
  , ▐ o „parte substanțială a activității salariate sau independente”
  desfășurată
  într-un stat membru
  înseamnă că
  o parte substanțială din punct de vedere cantitativ a tuturor activităților lucrătorului salariat sau independent se desfășoară în statul respectiv, fără ca aceasta să fie neapărat partea cea mai importantă a activităților respective. ▐

Pentru a stabili dacă o parte substanțială a activităților este desfășurată într-un stat membru, se ține seama de următoarele criterii orientative:

| a) | în cazul unei activități salariate, timpul de lucru și/sau remunerațiile; și |
| --- | --- |

a)

în cazul unei activități salariate, timpul de lucru și/sau remunerațiile; și

| b) | în cazul unei activități independente
  , cifra de afaceri, timpul de lucru
  numărul serviciilor prestate și/sau
  venitul. |
| --- | --- |

b)

în cazul unei activități independente
  , cifra de afaceri, timpul de lucru
  numărul serviciilor prestate și/sau
  venitul.

În cadrul unei evaluări globale, un procent mai mic de 25 % din criteriile menționate anterior indică faptul că o parte substanțială a activităților nu se desfășoară în respectivul stat membru.

(9)   În sensul aplicării articolului 13 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază,„centrul de interes” al activităților unei persoane care desfășoară activități independente se stabilește ținând cont de toate aspectele referitoare la activitățile ocupaționale ale acelei persoane, mai ales de sediul social, de natura preponderentă sau durata activităților desfășurate, de statul membru în care persoana în cauză achită impozit pe întregul său venit, indiferent de sursa acestuia, precum și de intenția persoanei în cauză, așa cum aceasta reiese din situația specifică.

(10)
     
  Pentru determinarea legislației aplicabile în temeiul alineatelor (8) și (9), instituțiile interesate iau în considerare situația estimată pentru următoarele 12 luni calendaristice.

(11)   Dacă o persoană își desfășoară activitatea în calitate de lucrător salariat în două sau mai multe state membre pentru unui angajator cu sediul în afara teritoriului Uniunii și dacă această persoană își are reședința într-un stat membru fără a desfășura acolo o activitate substanțială, persoana respectivă se va supune legislației statului membru în care își are reședința.

▐

Articolul 15

Proceduri privind aplicarea articolului 11 alineatul (3) literele (b) și (d), a articolului 11 alineatul (4) și a articolului 12 din regulamentul de bază (Furnizarea informațiilor către instituțiile interesate)

(1)
     
  Dacă nu se specifică altfel în articolul 16 din regulamentul de aplicare, în cazul în care o persoană își desfășoară activitatea într-un alt stat membru decât statul membru competent în temeiul titlului II din regulamentul de bază, angajatorul sau persoana interesată, în cazul în care aceasta nu este lucrător salariat, informează, ori de câte ori este posibil în mod anticipat, instituția competentă din statul membru a cărui legislație este aplicabilă. Instituția respectivă pune fără întârziere la dispoziția instituției desemnate de autoritatea competentă din statul membru în care se desfășoară activitatea, informațiile privind legislația aplicabilă persoanei interesate, în temeiul articolului 11 alineatul (3) litera (b) sau articolului 12 din regulamentul de bază.

(2)
     
  Dispozițiile din alineatul (1) se aplică mutatis mutandis persoanelor care fac obiectul articolului 11 alineatul (3) litera (d) din regulamentul de bază.

(3)
     
  Un angajator în sensul articolului 11 alineatul (4) din regulamentul de bază, care are un angajat la bordul unei nave care navighează sub pavilionul unui alt stat membru informează cu privire la acest fapt, ori de câte ori este posibil în mod anticipat, instituția competentă din statul membru a cărui legislație este aplicabilă. Instituția respectivă pune fără întârziere la dispoziția instituției desemnate de autoritatea competentă din statul membru sub al cărui pavilion navighează nava pe care își desfășoară activitatea angajatul, informațiile privind legislația aplicabilă persoanei interesate, în temeiul articolului 11 alineatul (4) din regulamentul de bază.

▐

Articolul 16

Procedura de aplicare a articolului 13 din regulamentul de bază

(1)   Persoana care desfășoară activități în două sau mai multe state membre informează instituția desemnată de autoritatea competentă din statul membru de rezidență. Această instituție înaintează această informație instituției desemnate din fiecare stat membru în care se desfășoară câte o activitate.

(2)   
  Instituțiile desemnate de autoritățile competente din statele membre în rezidență
  stabilesc
  fără întârziere
  care este legislația aplicabilă persoanei respective, ținând seama de prevederile articolului 13 din
  regulamentul de bază
  și ale articolului 14 din
  regulamentul de aplicare. Inițial, stabilirea legislației aplicabile se face cu titlu provizoriu. Instituția informează instituțiile desemnate de autoritățile competente din fiecare stat membru în care se desfășoară activitatea asupra stabilirii unei legislații cu titlu provizoriu
  .

(3)   Stabilirea
  cu titlu provizoriu a
  legislației aplicabile
  menționate la alineatul (2) devine definitivă
  în termen de
  două luni
  de la
  informarea instituției desemnate în statele membre în care se desfășoară activitatea asupra stabilirii unei legislații cu titlu provizoriu
  ,
  , cu excepția cazului în care legislația a fost deja stabilită definitiv pe baza alineatului (4), sau când cel puțin una dintre instituțiile interesate informează instituția desemnată de autoritatea competentă din statul membru de reședință, până la sfârșitul perioadei de două luni, asupra faptului că nu poate accepta alegerea respectivă sau are un punct de vedere diferit în cazul acesteia.

(4)
     
  În cazul în care, din cauza ambiguității în determinarea legislației aplicabile, este necesară stabilirea unor contacte între instituțiile sau autoritățile din două sau mai multe state membre, la cererea uneia sau mai multora dintre instituțiile desemnate de autoritățile competente din statele membre în cauză sau la cererea autorităților competente însele, legislația aplicabilă persoanei în cauză se determină de comun acord, având în vedere dispozițiile articolului 13 din regulamentul de bază și dispozițiile pertinente ale articolului 14 din regulamentul de aplicare
  .

În cazul în care intervine o divergență de opinii între instituțiile sau autoritățile competente în cauză, aceste organisme încearcă să ajungă la un acord, în conformitate cu condițiile menționate anterior și dispozițiile articolului 6 din regulamentul de aplicare.

(5)
     
  Instituția competentă din statul membru a cărui legislație este determinată ca fiind aplicabilă, fie provizoriu, fie definitiv, informează de îndată persoana interesată.

(6)
     
  În cazul în care persoana interesată nu furnizează informațiile prevăzute la alineatul (1), dispozițiile prezentului articol se aplică la inițiativa instituției desemnate de autoritatea competentă din statul membru de reședință, de îndată ce este informată asupra situației persoanei în cauză, posibil prin intermediul unei alte instituții interesate.

Articolul 17

Procedura de aplicare a articolului 15 din regulamentul de bază

Personalul auxiliar își exercită dreptul de a opta prevăzut de articolul 15 din regulamentul de bază în momentul încheierii contractului de muncă. Autoritatea autorizată să încheie acest contract informează instituția desemnată din statul membru pentru a cărui legislație a optat persoana angajată ca agent auxiliar.

Articolul 18

Procedura de aplicare a articolului 16 alineatul (1) din regulamentul de bază

Cererea, din partea angajatorului sau a persoanei interesate, de derogare de la dispozițiile articolelor 11-15 din regulamentul de bază se depune anticipat, ori de câte ori este posibil, la autoritatea competentă sau la organismul desemnat de autoritatea din statul membru a cărui legislație angajatorul sau persoana interesată solicită să fie aplicată în cazul său.

Articolul 19

Furnizarea de informații către
  persoane interesate și angajatori

(1)   Instituția competentă din statul membru a cărui legislație
  devine
  aplicabilă
  în temeiul titlului II din regulamentul de bază
  informează persoana în cauză
  și
  , dacă este cazul, angajatorul (angajatorii) acesteia cu privire la obligațiile în temeiul legislației respective. Instituția oferă acestora sprijinul necesar pentru încheierea formalităților impuse de acea legislație.

(2)   
  Instituția
  competentă a statului membru a cărui legislație este aplicabilă în virtutea prevederii cuprinse în titlul II din regulamentul de bază eliberează către persoana în cauză un certificat cu privire la legislația aplicabilă
  și indică, dacă este cazul, data limită și condițiile de aplicare a legislației.
  Certificatul indică salariul declarat de angajator.

Articolul 20

Cooperarea dintre instituții

(1)   Instituțiile
  relevante
  comunică instituției competente din statul membru a cărui legislație îi este aplicabilă unei anumite persoane
  în temeiul titlului II din regulamentul de bază,
  informațiile necesare pentru a stabili
  data la care legislația devine aplicabilă și
  contribuțiile pe care acea persoană și angajatorul (angajatorii) săi sunt obligați să le plătească în conformitate cu această legislație.

(2)   Instituția competentă din statul membru a cărui legislație devine aplicabilă unei anumite persoane informează instituția din statul membru sub incidența legislației căruia s-a aflat acea persoană ultima dată, cu mențiunea datei de la care legislația respectivă intră în vigoare.

Articolul 21

Obligațiile angajatorului

(1)   Angajatorul ║
  cu sediul social sau locul de desfășurare a activității în afara statului membru competent
  este obligat să respecte toate obligațiile stabilite de legislația aplicabilă acelui lucrător, mai ales obligația de a achita contribuțiile prevăzute de către acea legislație
  , ca și când sediul social sau locul de desfășurare a activității s-ar fi aflat în statul membru competent
  .

(2)   Angajatorul care nu are
  un loc de desfășurare a activității
  în statul membru a cărui legislație este aplicabilă poate cădea de acord cu angajatul ca acesta din urmă să poată îndeplini obligațiile angajatorului în numele său în ceea ce privește plata contribuțiilor
  , fără a aduce atingere obligațiilor care revin în acest sens angajatorului
  . Angajatorul este obligat să facă cunoscută o astfel de înțelegere instituției competente din acel stat membru.

TITLUL III

DISPOZIȚII SPECIALE APLICABILE DIFERITELOR TIPURI DE PRESTAȚII

Capitolul I

Prestațiile de boală, de maternitate și de paternitate asimilate

Articolul 22

Dispoziții generale de aplicare

(1)   Autoritățile
  sau instituțiile
  competente asigură
  că se pun la dispoziția
  persoanelor asigurate
  toate informațiile necesare
  în legătură cu procedurile și condițiile
  privind acordarea
  prestațiilor în natură, ▐ în cazul în care aceste
  prestații
  se primesc pe teritoriul unui alt stat membru decât acela în care se găsește instituția competentă.

(2)   Articolele 25 și 26 nu aduc atingere aplicării dispozițiilor dreptului intern al unui stat membru care permite ca o parte mai importantă a costului prestației în natură în situațiile la care se face referire la alineatul 1 să fie acoperită în temeiul regulamentului de bază.

(3)   Două sau mai multe state membre sau autoritățile competente ale acestora pot conveni între ele cu privire la alte proceduri sau modalități de punere în aplicare a articolelor 25, 26 și 27. Cu toate acestea, acordurile încheiate în acest sens nu pot avea efecte nefavorabile asupra condițiilor și valorilor rezultate din aplicarea prezentului regulament pentru exigibilitatea prestațiilor în natură în favoarea persoanelor respective. Aceste acorduri trebuie să fie comunicate Comisiei administrative.

(4)   
  Fără a aduce atingerea articolului 5 litera (a) din regulamentul de bază, un stat membru poate deveni responsabil pentru costul prestațiilor în conformitate cu articolul 22 din regulamentul de bază, numai dacă persoana asigurată a făcut o cerere de pensie în temeiul legislației acestui stat membru, sau dacă în conformitate cu articolele 23-30 din regulamentul de bază, aceasta primește o pensie în temeiul legislației statului
  membru respectiv.

Articolul 23

Regimul aplicabil în cazul existenței mai multor regimuri în statul membru de reședință sau de ședere

În cazul în care legislația de la locul de reședință sau de ședere prevede mai multe regimuri de asigurare pentru boală, maternitate sau paternitate, dispozițiile aplicabile în temeiul dispozițiilor articolelor 17, 19 alineatul (1), 20, 22, 24, 26 și 27 din regulamentul de bază sunt cele ale legislației privind regimul general pentru salariați.

Articolul 24

Reședința într-un alt stat membru decât statul membru competent

(1)   În scopul aplicării articolului 17 din regulamentulde bază, persoana asigurată sau membrii familiei acesteia trebuie să se înregistreze la instituția de la locul lor de reședință, prin trimiterea unui document care să le certifice dreptul la prestații în natură pe cheltuiala statul membru competent.

Instituția competentă eliberează acest document, acolo unde este cazul, pe baza informaților furnizate de către angajator. În cazul în care persoana asigurată sau membrii familiei acesteia nu trimit documentul menționat, instituția de la locul de reședință solicită informațiile necesare de la instituția competentă.

(2)   
  Documentul menționat la alineatul (1) rămâne valabil până când instituția competentă informează instituția de la locul de reședință cu privire la anularea acestuia.

Instituția de la locul de reședință informează instituția competentă în legătură cu orice înregistrare în conformitate cu dispozițiile alineatului (1)
  și cu orice modificare sau anulare a acelei înregistrări
  .

(3)   Prezentul articol se aplică mutatis mutandis persoanelor prevăzute la articolele 22, 24, 25 și 26 din regulamentul de bază.

Articolul 25

Șederea într-un alt stat membru decât statul membru competent

1.   În scopul aplicării articolului 19 din regulamentul de
  bază
  , persoana asigurată
  prezintă un document eliberat de către instituția competentă,
  care să dovedească faptul că este îndrituit la prestații în natură
  furnizorului de servicii medicale din statul membru de ședere. În cazul în care persoana asigurată nu se află în posesia unui astfel de document, instituția de la locul de ședere, la cerere sau dacă este necesar, contactează instituția competentă pentru a-l obține.

▐

2.   
  Documentul dovedește că
  persoana asigurată
  are dreptul la prestații în natură în condițiile prevăzute în articolul 19 din regulamentul de bază în condițiile aplicabile de asemenea persoanelor asigurate în temeiul legislației statului
  membru de ședere.

▐

3.   Prestațiile în natură prevăzute la articolul 19 alineatul (1) din regulamentul
  de bază
  se referă la prestațiile în natură furnizate în statul membru de ședere în conformitate cu legislația națională a acestuia
  și care sunt necesare din punct de vedere medical
  în scopul de a
  evita c
  a o persoană asigurată
  să fie
  obligată să se reîntoarcă în
  statul membru competent
  înainte de
  sfârșitul duratei prevăzute a
  șederii pentru a beneficia de tratamentul care
  îi este necesar
  .

▐

4.   În cazul în care persoana asigurată a suportat efectiv, în totalitate sau parțial, costurile prestațiilor în natură prevăzute în cadrul articolului 19 din regulamentul
  de bază și dacă dispozițiile legislative aplicate de către instituția de la locul de ședere prevăd posibilitatea rambursării acestor costuri unei persoane asigurate
  , aceasta
  poate
  trimite cererea de rambursare instituției de la locul de ședere.
  În acest caz
  ,
  instituția
  respectivă rambursează în mod direct acelei persoane valoarea cheltuielilor corespunzătoare acestor prestații în limitele și conform condițiilor cotelor
  de rambursare
  prevăzute de legislația națională.

5.   În cazul în care rambursarea acestor
  costuri
  nu a fost solicitată în mod direct instituției de la locul de ședere, costurile suportate vor fi rambursate persoanei în cauză de către instituția competentă, conform cotelor de rambursare aplicate de către instituția de la locul de ședere
  sau dacă articolul 61 din regulamentul de aplicare ar fi fost aplicabil cazului vizat, conform sumelor care ar fi fost supuse rambursării către instituția de la locul de ședere
  .

Instituția de la locul de ședere are obligația de a furniza instituției competente, la cerere, toate informațiile necesare în legătură cu aceste cote
  sau sume
  .

6.   Prin derogare de la
  punctul 5
  , instituția competentă poate să efectueze rambursarea costurilor suportate,
  în limitele și conform cotelor prevăzute de legislația acesteia,
  cu condiția ca persoana asigurată să fie de acord să i se aplice această dispoziție.

7.
     
  Rambursarea către persoana asigurată nu depășește în niciun caz valoarea costurilor suportate în mod efectiv de către aceasta.

8.   În cazul unor cheltuieli majore, instituția competentă poate plăti persoanei asigurate o sumă adecvată în avans imediat ce persoana îi înaintează cererea de rambursare.

9.
     
  Punctele 1–8 se aplică mutatis mutandis membrilor familiei persoanei asigurate.

Articolul 26

Tratamentul programat

1.   
  În scopul punerii în aplicare a articolului 20 alineatul (1) din regulamentul de bază, persoana asigurată prezintă un document eliberat de către instituția competentă instituției de la locul de ședere. În sensul prezentului articol
  ,
  instituție competentă înseamnă instituția care suportă costurile tratamentului programat; în cazurile menționate la articolul 20 alineatul (4) și articolul 27 alineatul (5) din regulamentul de bază, în care valoarea prestațiilor în natură furnizate în statul membru de reședința este rambursată pe baza unor sume fixe,
  instituție competentă
  înseamnă instituția de la locul de reședință
  .

2.   
  În
  cazul în care
  o persoană asigurată
  nu își are reședința pe teritoriul statului membru competent,
  aceasta solicită
  autorizația
  instituției
  de la locul de reședință
  , care o transmite imediat instituției competente
  .

În acest caz, institutția de la locul de reședință certifică printr-un atestat dacă condițiile prevăzute la articolul 20 alineatul (2) teza a doua din regulamentul de bază sunt îndeplinite în statul membru de reședință.

Instituția competentă poate refuza autorizația numai dacă, în conformitate cu evaluarea instituției de la locul de reședință, condițiile prevăzute la articolul 20 alineatul (2) teza a doua din regulamentul de bază nu sunt îndeplinite în statul membru de reședință a persoanei asigurate sau dacă același tratament poate fi acordat chiar în statul membru competent, într-un termen justificat din punct de vedere medical, avându-se în vedere starea actuală de sănătate și evoluția probabilă a bolii persoanei în cauză.

Instituția competentă informează imediat instituția din statul membru de reședință în legătură cu decizia sa
  .

În absența unui răspuns într-o perioadă de cincisprezece „zile calendaristice” de la data trimiterii cererii, se consideră că instituția competentă a acordat autorizația.

▐

3.   
  Dacă o persoană asigurată care nu își are reședința în statul membru competent are nevoie de
  un tratament
  urgent și
  vital
  , autorizația nu poate fi refuzată, în conformitate cu a doua teză a articolului 20 alineatul (2) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe
  , instituția de la locul de reședință acordă autorizația în numele instituției competente și o anunță imediat pe aceasta.

Instituția competentă are obligația de a accepta constatările și opțiunile terapeutice stabilit de către doctorii aprobați de instituția de la locul de reședință care eliberează autorizația privind nevoia unui tratament
  urgent și
  vital ║.

4.
     
  În orice moment al procedurii de acordare a autorizației, instituția competentă își rezervă dreptul de a supune persoana asigurată unei examinări de către un doctor la alegerea sa în statul membru de ședere sau de reședință.

5.   
  Instituția
  de la locul de ședere
  , fără a aduce atingere vreunei decizii privind autorizația, informează
  instituția
  competentă dacă se consideră adecvată din punct de vedere medical suplimentarea tratamentului acoperit de autorizația existentă
  .

6.
     
  Fără a aduce atingere punctului (7), articolul 25 alineatele (5) și (6) din regulamentul de aplicare se aplică mutatis mutandis.

7.   
  În cazul în care persoana asigurată a suportat ea însăși în mod efectiv, în totalitate sau parțial, costurile tratamentelor medicale autorizate, iar totalul costurilor pe care instituția competentă este obligată să le ramburseze instituției de la locul de ședere sau persoanei asigurate în conformitate cupunctul 6 (costul real) este inferior totalului costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte pentru același tratament în statul membru competent (costul noțional), instituția competentă rambursează, la cerere, costul tratamentului suportat de persoana asigurată până la valoarea cu care costul noțional depășește costul real. Suma rambursată nu poate totuși depăși cheltuielile suportate efectiv de persoana asigurată și poate lua în considerare suma pe care persoana asigurată ar fi trebuit să o plătească dacă tratamentul ar fi fost acordat în statul membru competent
  .

8.   ▐ Costurile de călătorie și de ședere care formează corp comun cu tratamentul la care este supusă persoana
  asigurată și
  ,
  dacă este cazul
  ,
  costurile de călătprie și ședere pentru o persoană care trebuie să o însoțească,
  sunt acoperite
  de această instituție în cazul în care se acordă o autorizație de tratament în alt stat membru. În cazul în care persoana asigurată este o persoană cu handicap, costurile de călătorie și de ședere ale persoanei care o însoțește sunt considerate necesare.

9.   Alineatele (1)-(8) se aplică mutatis mutandis membrilor de familie ai persoanei asigurate.

Articolul 27

Prestațiile în numerar pentru incapacitate de muncă în cazul șederii sau reședinței într-un alt stat membru decât statul membru competent

1.   
  Dacă legislația statului membru competent prevede ca persoana asigurată să prezinte un certificat
  pentru a avea dreptul la prestațiile în numerar pentru incapacitate de muncă în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul
  de bază
  , persoana asigurată solicită doctorului din statul membru de reședință care i-a evaluat starea de sănătate ▐ să îi certifice incapacitatea de muncă
  și durata probabilă a acesteia
  .

2.   Persoana asigurată trimite
  certificatul
  instituției competente
  în termenul stabilit de legislația statului membru competent.

3.
     
  În cazul în care doctorii care efectuează tratamentul în statul membru de reședință nu eliberează certificate de incapacitate de muncă, iar astfel de certificate sunt solicitate în temeiul legislației statului membru competent, persoana în cauză se adresează direct instituției de la locul de reședință. Această instituție procedează imediat la evaluarea, din punct de vedere medical, a incapacității de muncă a respectivei persoane și la întocmirea certificatului menționat la punctul 1. Acest certificat este transmis imediat instituției competente.

4.   Transmiterea documentului prevăzut la subpuntele 1, 2 și 3
  nu scutește persoana asigurată de îndeplinirea obligațiilor prevăzute de către legislația aplicabilă, în special în relația cu angajatorul său.
  După caz, angajatorul și/sau instituția competentă pot solicita angajatul să participe la activități menite să promoveze și să sprijine reluarea activității de către persoana asigurată.

▐

5.   La cererea instituției competente sau în cazurile prevăzute lapunctul 3, instituția de la locul de reședință dispune, dacă este cazul, verificarea stării de sănătate a persoanei asigurate, ca și cum persoana ar fi asigurata acesteia. Informațiile din raportul doctorului examinator privind în special durata probabilă a incapacității de muncă vor fi înaintate de către instituția de la locul de reședință instituției competente în termen de trei zile lucrătoare de la data examinării.

▐

6.
     
  Instituția competentă își rezervă dreptul de a proceda la examinarea persoanei asigurate de către un medic ales de aceasta.

7.   
  Fără a aduce atingere articolului 21 alineatul (1) a doua teză din regulamentul de bază,
  instituția competentă plătește prestațiile în numerar direct persoanei în cauză și,
  dacă este necesar
  , informează instituția de la locul de reședință în acest sens.

8.   În scopul aplicării articolului 21 alineatul (1) din regulamentulde bază, informațiile cuprinse în certificatul de incapacitate de muncă al unei persoane asigurate redactat într-un alt stat membru pe baza constatărilor medicale ale medicului examinator trebuie acceptate de către instituția competentă în cazul în care nu apare nici un comportament abuziv.

9.   În cazul în care instituția competentă decide să refuze acordarea prestațiilor în numerar
  , aceasta
  notifică persoana
  asigurată
  în legătură cu decizia sa și notifică simultan în acest sens instituția de la locul de reședință.

10.   Dispozițiile punctelor 1-9 se aplică mutatis mutandis în cazul în care persoana asigurată are drept de ședere într-un alt stat membru decât statul membru competent.

Articolul 28

Prestațiile în numerar pentru îngrijirea pe termen lung în cazul șederii sau reședinței într-un alt stat membru decât statul membru competent

1.
     
  Pentru a avea dreptul la prestațiile în numerar pentru îngrijirea pe termen lung în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, persoana asigurată se adresează instituției competente. Instituția competentă informează, când este necesar, instituția de la locul de reședință în acest sens.

2.
     
  La cererea instituției competente, instituția de la locul de reședință examinează starea de sănătate a persoanei asigurate în perspectiva necesității îngrijirii pe termen lung a acesteia. Instituția competentă furnizează instituției de la locul de reședință toate informațiile necesare pentru această examinare.

3.
     
  Pentru a stabili gradul de necesitate a îngrijirii pe termen lung, instituția competentă are dreptul de a proceda la examinarea persoanei asigurate de către un doctor sau orice alt expert ales deaceasta.

4.
     
  Articolul 27 punctul 7 din regulamentul de aplicare se aplică mutatis mutandis.

5.
     
  Subpunctele 1–4 se aplică mutatis mutandis în cazul șederii persoanei asigurate într-un alt stat membru decât statul membru competent.

6.
     
  Subpunctele 1–5 se aplică mutatis mutandis membrilor familiei persoanei asigurate.

Articolul 29

Aplicarea articolului 28 din regulamentul de bază

În cazul în care statul membru în care fostul lucrător frontalier și-a desfășurat ultima activitate nu mai este statul membru competent și fostul lucrător frontalier sau un membru al familiei sale călătorește acolo în scopul de a primi prestații în natură în temeiul articolului 28 din regulamentul de bază, acesta prezintă instituției de la locul de ședere un document eliberat de către instituția competentă
  .

Articolul 30

Cotizațiile titularilor de pensii

▐

║
  În cazul în care o persoană primește o pensie
  din
  partea mai multor state membre,
  valoarea contribuțiilor reținute din
  toate
  pensiile
  plătite
  nu este în nici un caz mai mare decât suma
  reținută pentru
  o persoană cu
  aceeași valoare a pensiilor obținute din partea statului
  membru
  competent
  .

Articolul 31

Aplicarea articolului 34 din regulamentul de bază

1.   Instituția
  competentă
  informează persoana în cauză cu privire
  la dispoziția de la articolul 34 din regulamentul de bază, referitoare la prevenirea cumulului de prestații
  . Aplicarea unor astfel de reguli asigură că persoana care nu își are reședința pe teritoriul statului competent are dreptul la cel puțin aceeași sumă sau valoare totală a prestației ca și aceea la care ar avea dreptul în cazul în care ar avea reședința în statul membru respectiv.

2.
     
  Instituția competentă informează, de asemenea, instituția de la locul de reședință sau locul de ședere cu privire la plata prestațiilor în numerar pentru îngrijirea pe termen lung în cazul în care legislația aplicată de către această din urmă instituție prevede prestații în natură pentru îngrijirea pe termen lung, care sunt incluse în lista la care se face referire la articolul 34 alineatul (2) din regulamentul de bază.

3.
     
  După primirea informațiilor prevăzute la subpunctul 2, instituția de la locul de reședință sau ședere informează imediat instituția competentă cu privire la orice prestații în natură pentru îngrijirea pe termen lung având același scop acordat conform legislației sale persoanei în cauză, precum și cu privire la rata de rambursare aplicabilă.

4.   Comisia administrativă stabilește măsurile de aplicare a dispozițiilor prezentului articol, acolo unde este cazul.

Articolul 32

Măsuri speciale de aplicare

(1)   
  Pentru statele membre menționate în anexa II,
  dispozițiile titlului III capitolul 1 din regulamentul
  de bază
  privind prestațiile în natură se aplică persoanelor care au dreptul la prestații în natură exclusiv pe baza unui regim special pentru funcționarii publici
  numai în măsura specificată în acesta. Instituția din alt stat membru nu devine, doar datorită acestei scutiri, responsabilă să suporte costurile prestațiilor în natură sau în numerar furnizate acestor persoane sau membrilor familiei acestora
  .

(2)   Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatului 1, articolul 23 din regulamentul de bază se aplică persoanelor care au dreptul atât la o pensie în cadrul unui regim pentru funcționari publici într-unul din statele membre prevăzute în anexa II, cât și la o pensie în temeiul legislației unui alt stat membru.

(3)   Comisia administrativă adoptă modalitățile practice de aplicare a dispozițiilor alineatelor 1 și 2.

Capitolul II

Prestații pentru accidente la locul de muncă și boli profesionale

Articolul 33

Dreptul la prestații în natură și în numerar în cazul reședinței sau șederii într-un alt stat membru decât statul membru competent

În scopul aplicării articolului 36 alineatul (1) din regulamentul de bază, procedurile prevăzute la articolele 24 până la 27 ale regulamentui de aplicare se aplică mutatis mutandis.

▐

Articolul 34

Cooperarea între instituții în cazul unui accident la locul de muncă sau a unei boli profesionale care apare într-un alt stat membru decât statul membru competent

(1)   În cazul în care survine un accident la locul de muncă sau este diagnosticată o boală profesională pentru prima dată pe teritoriul unui alt stat membru decât statul membru competent, declarația cu privire la accidentul de muncă sau boala profesională trebuie făcută în conformitate cu dispozițiile legislației statului competent, fără a aduce atingere oricăror dispoziții legale în vigoare pe teritoriul statului membru în care a survenit accidentul de muncă sau în care a fost diagnosticată pentru prima dată boala profesională, dispoziții care rămân, în acest caz, aplicabile. Această declarație este adresată instituției competente, iar o copie este trimisă instituției de la locul de reședință sau de ședere.

(2)   Instituția din statul membru pe teritoriul căruia a survenit accidentul profesional sau a fost diagnosticată pentru prima dată boala profesională notifică instituția competentă în legătură cu certificatele medicale eliberate pe teritoriul statului respectiv și, la cererea acestei instituții, furnizează orice informație adecvată.

(3)   În cazul în care, ca rezultat al deplasării către sau dinspre locul de muncă pe teritoriul unui alt stat membru decât statul membru competent, este necesară o anchetă pe teritoriul primului stat membru, instituția competentă poate numi în acest scop un anchetator care informează autoritățile statului membru respectiv. Autoritățile acordă sprijin anchetatorului, în special prin numirea unei persoane responsabile pentru a facilita consultarea rapoartelor și a oricăror alte documente referitoare la accident.

(4)   În urma tratamentului, se trimite instituției competente un raport detaliat însoțit de certificate medicale privind consecințele permanente ale accidentului sau ale bolii, în special starea actuală a victimei și vindecarea sau stabilizarea leziunilor. Onorariile relevante se plătesc, după caz, de instituția de la locul de reședință sau de instituția de la locul de ședere, acolo unde este cazul, în conformitate cu tariful aplicat de acea instituție, pe cheltuiala instituției competente.

(5)   La cererea instituției de la locul de reședință sau a instituției de la locul de ședere, instituția competentă o notifică, după caz, în legătură cu decizia de stabilire a datei de vindecare sau stabilizare a leziunilor și, după caz, în legătură cu decizia privind acordarea unei pensii.

Articolul 35

Contestarea caracterului profesional al accidentului sau al bolii

(1)   În cazul în care instituția competentă contestă aplicarea legislației privind accidentele la locul de muncă sau bolile profesionale prevăzute la articolul 36 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceasta informează imediat instituția de la locul de reședință sau de ședere care a acordat prestațiile în natură, care vor fi în acest caz considerate prestații în cadrul asigurărilor de sănătate.

(2)   În cazul în care s-a luat o decizie definitivă cu privire la acest subiect, instituția competentă informează imediat instituția de la locul de reședință sau de ședere care a acordat prestațiile în natură. Instituția din urmă continuă să plătească pentru prestații în natură ca prestații în cadrul asigurărilor de sănătate în cazul în care lucrătorul salariat sau lucrătorul care desfășoară activități independente este îndreptățit să le primească și nu a fost vorba de un accident sau o boală profesională. În situația opusă, prestațiile în natură plătite beneficiarului ca asigurare de sănătate vor fi considerate prestații pentru accident profesional sau boală profesională de la data la care a survenit accidentul profesional sau a fost pentru prima dată diagnosticată boala.

Articolul 36

Procedura în cazul expunerii la riscul unei boli profesionale în mai multe state membre

(1)   În cazul prevăzut la articolul 38 din regulamentul de bază, declarația cu privire la boala profesională se trimite fie instituției competente pentru bolile profesionale din ultimul stat membru în temeiul legislației căruia victima a desfășurat o activitate de natură să cauzeze boala respectivă, fie instituției de la locul de reședință, care înaintează declarația instituției competente ║.

În cazul în care aceasta stabilește că activitatea de natură să cauzeze boala profesională respectivă a fost ultima dată desfășurată în temeiul legislației unui alt stat membru, trimite declarația și certificatele însoțitoare instituției omoloage din acel stat membru.

(2)   În cazul în care instituția din ultimul stat membru în temeiul legislației căruia victima a desfășurat o activitate de natură să cauzeze boala profesională respectivă stabilește că victima sau urmașii acesteia nu îndeplinesc cerințele acelei legislații, instituția menționată înaintează de îndată instituției din statul membru anterior în temeiul legislației căruia victima a desfășurat o activitate de natură să cauzeze boala profesională respectivă atât declarația și toate certificatele însoțitoare, inclusiv constatările și rapoartele medicale realizate de prima instituție, cât și o copie a deciziei prevăzute la alineatul 2.

Aceasta va informa de asemenea persoana asigurată în legătură cu decizia sa, indicând în special motivele care au dus la neacordarea prestațiilor, căile de atac și perioadele în care se poate face recurs, cât și data la care dosarul a fost trimis instituției din statul membru în temeiul legislației căruia persoana asigurată a desfășurat anterior o activitate de natură să cauzeze boala profesională respectivă.

(3)   Este indicat, acolo unde este cazul, să se aplice aceeași procedură până la instituția omoloagă din statul membru în temeiul legislației căruia victima a desfășurat o activitate care să cauzeze boala respectivă.

Articolul 37

Schimbul de informații între instituții și plățile în avans în cazul unui recurs împotriva unei decizii de neacordare a prestațiilor

(1)   În cazul unui recurs împotriva unei decizii de neacordare a prestațiilor luată de instituția din unul din statele membre în temeiul legislației căruia victima a desfășurat o activitate de natură să cauzeze boala profesională respectivă, instituția în cauză informează instituția căreia i-a fost trimisă declarația, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 36 alineatul (2) al regulamentului de aplicare, iar ulterior o informează în legătură cu decizia ei finală.

(2)   În cazul în care o persoană are dreptul la prestații în temeiul legislației aplicate de către instituția căreia i-a fost trimisă declarația, acea instituție face plățile în avans, a căror valoare se determină, dacă este cazul, după consultarea instituției care a luat decizia împotriva căreia s-a înaintat recurs. Aceasta din urmă rambursează plățile efectuate în avans în cazul în care, ca rezultat al recursului, este obligată să furnizeze aceste prestații. Suma respectivă este în cazul acesta dedusă din prestațiile datorate persoanei în cauză, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 71 al regulamentului de aplicare.

Articolul 38

Agravarea unei boli profesionale

În cazurile prevăzute la articolul 39 din regulamentul de bază, solicitantul trebuie să furnizeze instituției din statul membru de la care revendică dreptul la prestații toate detaliile privind prestațiile acordate anterior pentru boala profesională în cauză. Instituția poate contacta oricare altă instituție competentă anterior pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare.

Articolul 39

Evaluarea gradului de incapacitate în cazul unor accidente sau boli ocupaționale care au survenit anterior sau ulterior

În sensul aplicării articolului 40 alineatul (3) din regulamentul de bază, în cazul în care incapacitatea de muncă anterioară sau ulterioară a fost cauzată de un accident survenit pe când acea persoană se supunea legislației unui stat membru care nu face nicio distincție legată de originea incapacității de muncă, instituția competentă în cazul incapacității de muncă anterioare sau ulterioare sau organul desemnat de autoritatea competentă a statului membru în cauză are obligația, în cazul în care i se cere de către instituția competentă a unui alt stat membru, să furnizeze informații legate de gradul de incapacitate de muncă anterioară sau ulterioară și, dacă este posibil, informații care permit să se stabilească dacă incapacitatea este rezultatul unui accident la locul de muncă în sensul legislației aplicate de instituția din celalalt stat membru.

În acest caz, în conformitate cu legislația pe care o aplică, instituția competentă ia în considerare, la determinarea dreptului la prestații și a valorii acestora, gradul de incapacitate cauzată de aceste cazuri anterioare sau ulterioare.

Articolul 40

Înaintarea și investigarea cererilor de pensii sau de alocații suplimentare

(1)   Pentru a primi o pensie sau o alocație suplimentară în temeiul legislației unui stat membru, persoana care a desfășurat o activitate salariată sau independentă sau urmașii acesteia care își au reședința pe teritoriul unui alt stat membru înaintează o cerere fie către instituția competentă, fie către instituția de la locul de reședință, care o trimite instituției competente. Cererea este însoțită de documentele justificative necesare și elaborată în conformitate cu legislația aplicată de instituția competentă.

(2)   Instituția competentă notifică solicitantul cu privire la decizia sa în mod direct sau prin organismul de legătură al statului membru în care solicitantul își are reședința și trimite o copie a acestei decizii organismului de legătură al statului membru în care solicitantul își are reședința.

Articolul 41

Măsuri speciale de aplicare

Dispozițiile titlului III, capitolul 2 din regulamentul de bază privind prestațiile în natură nu se aplică persoanelor care au dreptul la prestații în natură exclusiv pe baza unui regim special pentru funcționarii publici într-unul din statele membre prevăzute în anexa II a prezentului regulament.

Capitolul III

Ajutorul de deces

Articolul 42

Revendicarea dreptului la ajutor de deces

În scopul aplicării articolelor 42 și 43 din regulamentul de bază, cererea pentru ajutorul de deces trebuie trimisă instituției de la locul de reședință al solicitantului.

Capitolul IV

Prestațiile de invaliditate și pensiile pentru limită de vârstă și de urmaș

Articolul 43

Calcularea valorii prestației

(1)   În sensul calculării valorii teoretice și a valorii reale ale prestației în conformitate cu articolul 52 alineatul (1) litera (b) din
  regulamentul de bază
  , se aplică normele prevăzute la articolul 12 alineatele (3), (4)
  ,
  (5) și
  (6) din regulamentul de aplicare
  .

(2)   În cazul în care perioadele de asigurare voluntară sau facultativă continuă nu au fost luate în considerare în temeiul articolului 12 alineatul (3) din regulamentul de aplicare, instituția din statul membru în temeiul legislației căruia s-au încheiat aceste perioade calculează valoarea corespunzătoare a acestor perioade în temeiul legislației pe care o aplică. Valoarea reală a prestației, calculată în conformitate cu articolul 52 alineatul (1) litera (b) din regulamentul de bază, crește cu valoarea corespunzătoare perioadelor de asigurare voluntară sau facultativă continuă.

(3)   Instituția din fiecare stat membru calculează, în temeiul legislației pe care o aplică, suma datorată corespunzând perioadelor de asigurare voluntară sau facultativă continuă care, în temeiul articolului 53 alineatul (3) litera (c) din regulamentul de bază, nu se supune regulilor unui alt stat membru privind retragerea, reducerea sau suspendarea.

În cazul în care legislația aplicată de către instituția competentă nu îi permite acesteia să determine în mod direct această sumă, pe motiv că legislația respectivă alocă valori diferite perioadelor de asigurare, poate fi stabilită o valoare noțională. Comisia administrativă stabilește modalitățile de stabilire a respectivei valori noționale.

▐

Articolul 44

Luarea în considerare a perioadelor de creștere a copilului

(1)
     
  În sensul prezentului articol, „perioada de creștere a copilului” înseamnă orice perioadă care este avută în vedere în temeiul legislației privind pensiile a unui stat membru sau care aduce în mod explicit un supliment unei pensii, pentru motivul că o persoană a crescut un copil, indiferent de metoda folosită pentru a calcula aceste perioade și indiferent dacă acestea sunt cumulate pe durata creșterii copilului sau sunt recunoscute retroactiv.

(2)
     
  În cazul în care, în temeiul legislației statului membru care este competent în conformitate cu titlul II din regulamentul de bază, nicio perioadă de creștere a copilului nu este luată în considerare, instituția din statul membru a cărui legislație se aplica persoanei vizate, în conformitate cu titlul II din regulamentul de bază, pe motivul că aceasta desfășura o activitate salariată sau independentă la data la care, în conformitate cu această legislație, perioada de creștere a copilului a început să fie luată în considerare pentru copilul în cauză, rămâne responsabilă pentru luarea în considerare a acestei perioade drept perioadă de creștere a copilului în conformitate cu legislația proprie, ca și cum acest aceasta a avut loc pe teritoriul său.

(3)
     
  Alineatul (2) nu se aplică în cazul în care persoana vizată se află sau se va afla sub incidența legislației altui stat membru datorită desfășurării unei activități salariate sau independente în statul respectiv.

Articolul 45

Cererile de prestații

1.   Pentru a beneficia de prestații în temeiul
  legislației de tip A
  în conformitate cu articolul 44 alineatul (2) din regulamentul
  de bază
  , solicitantul înaintează o cerere către instituția statului membru a cărei legislație era aplicabilă în momentul în care a survenit incapacitatea de muncă urmată de invaliditate sau de agravarea acestei invalidități
  ori către instituția de la locul de reședință, care transmite cererea primei instituții
  .

2.   În cazul în care au fost acordate prestații de boală în numerar, data de expirare a perioadei de acordare a acestora va fi considerată, acolo unde este cazul, ca dată de înaintare a cererii de pensie.

3.   În cazul prevăzut la articolul 47 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul de baza, instituția unde a fost asigurată ultima dată persoana în cauză trebuie să informeze instituția care a plătit inițial prestațiile cu privire la suma și data începerii acordării prestațiilor în conformitate cu dispozițiile legislației aplicabile. De la această dată, prestațiile cuvenite înainte de agravarea invalidității vor fi retrase sau reduse până la nivelul suplimentului prevăzut la articolul 47 alineatul (2) din regulamentul de bază.

4.   În alte situații decât cele prevăzute la
  subpunctul 1
  , solicitantul înaintează o cerere fie către instituția de la locul său de reședință, fie către instituția ultimului stat membru a cărei legislație a fost aplicabilă
  . În cazul în care persoana vizată nu a fost niciodată supusă legislației aplicate de către instituția de la locul de reședință
  ,
  această instituție transmite cererea către instituția ultimului stat membru a cărei legislație a fost aplicabilă
  .

5.   Data înaintării cererii se aplică pentru toate instituțiile în cauză.

6.   Prin derogare de la alineatul 5, în cazul în care solicitantul nu menționează toate perioadele de asigurare sau de reședință care au fost supuse legislației altor state membre, în ciuda faptului că acest lucru a fost solicitat expres, data la care solicitantul își finalizează cererea inițială sau înaintează o nouă cerere pentru perioadele lipsă este considerată ca dată a înaintării cererii către instituția care aplică legislația în vigoare și va fi supusă celor mai favorabile prevederi ale acesteia.

▐

Articolul 46

Certificate și informații ce trebuie înaintate de către solicitant odată cu cererea

(1)   Cererea este înaintată de solicitant în conformitate cu prevederile legislației aplicate de instituția prevăzută la articolul 45 alineatele (1)
  sau
  (4) al regulamentului de aplicare și este însoțită de documentele justificative necesare
  în conformitate cu acea legislație. În special,
  solicitantul
  furnizează toate informațiile relevante disponibile și documentele justificative referitoare la perioadele
  de asigurare
  (instituții, numere de asigurare)
  ,
  de activitate salariată (angajatori) sau de activitate independentă
  (
  natura și locul desfășurării activității
  )
  și reședință (adrese) care au fost desfășurate sub incidența unei alte legislații
  ,
  precum și durata acestor perioade
  .

(2)   În cazul în care, în conformitate cu articolul 50 alineatul (1) din
  regulamentul de bază
  , solicitantul cere amânarea acordării prestațiilor de limită de vârstă ▐ în conformitate cu legislația unuia sau mai multor state membre, acesta
  declară acest lucru în cererea sa, precum și
  în conformitate cu ce legislație ▐ solicită amânarea prestațiilor.
  Pentru a permite solicitantului să își exercite acest drept, instituțiile vizate, la cererea solicitantului, notifică acestuia toate informațiile aflate la dispoziția lor, pentru ca acesta să poată evalua consecințele acordării concomitente sau succesive a prestațiilor pe care le-ar putea solicita.

(3)
     
  În cazul în care solicitantul retrage o cerere de prestații prevăzute în legislația unui stat membru, această retragere nu se consideră o retragere concomitentă a cererilor de prestații prevăzute în legislația altor state membre.

Articolul 47

Investigarea cererilor de către instituții

1.   
  Instituția
  căreia îi este înaintată
  sau transmisă cererea de prestații
  în conformitate cu dispozițiile articolului 45 alineatele (1) sau (4) al regulamentului de aplicare este numită
  în
  continuare „instituția de
  contact
  ”.
  Instituția de la locul de reședință nu este denumită instituție de contact în cazul în care persoana vizată nu s-a aflat în niciun moment sub incidența legislației aplicate de către acea instituție.

Pe lângă investigarea cererii de prestații în conformitate cu legislația aplicabilă, instituția de contact promovează schimbul de date, comunicarea deciziilor și a operațiunilor necesare pentru investigarea cererii de către instituțiile vizate, furnizează solicitantului, la cerere, orice informație relevantă pentru aspectele comunitare ale investigației și îl ține la curent în legătură cu evoluția acesteia.

2.   În cazul prevăzut la articolul 44 alineatul (3) din regulamentul de bază, instituția de investigare trimite toate documentele persoanei în cauză către instituția unde aceasta a fost asigurată anterior și care, la rândul ei, examinează cazul.

3.   Articolele 48-52 nu se aplică investigării cererilor prevăzute la articolul 44 din regulamentul de bază.

4.   În alte situații decât cele prevăzute la
  subpunctul 2
  , instituția de
  contact
  trimite
  fără întârziere
  cereri de prestații
  și toate documentele pe care le are la dispoziție și, acolo unde este cazul, documentele relevante furnizate de solicitant,
  către toate instituțiile în cauză, astfel încât acestea să
  poată începe
  concomitent
  investigarea cererii
  . Instituția de
  contact
  notifică
  celorlalte instituții
  perioadele de asigurare sau reședință care fac obiectul legislației sale. Aceasta indică
  ,
  de asemenea
  ,
  ce documente vor fi prezentate la o dată ulterioară și completează cererea cât mai curând posibil
  .

5.   Fiecare dintre
  instituțiile
  în cauză notifică instituției de
  contact și celorlalte instituții în cauză, cât mai curând posibil,
  perioadele de asigurare sau reședință care fac obiectul legislației sale. ▐

6.   
  Fiecare
  instituție în cauză calculează
  valoarea
  prestațiilor în conformitate cu
  articolul 52
  din
  regulamentul de bază
  și notifică instituției de contact și celorlalte instituții în cauză decizia sa, valoarea prestațiilor datorate, precum și orice informații cerute în temeiul articolelor 53–55 din regulamentul de bază
  .

7.   
  În cazul în care o instituție
  stabilește, pe baza informațiilor menționate la subpunctele 4 și 5 din prezentul articol
  , că
  articolul
  46 alineatul (2) sau articolul 57 alineatul (2) sau (3) din
  regulamentul de bază sunt aplicabile
  ,
  aceasta
  informează
  instituția de contact și
  celelalte instituții
  în cauză
  .

▐

Articolul 48

Notificarea solicitantului cu privire la decizii

(1)   Fiecare instituție notifică solicitantului decizia
  luată
  în conformitate cu legislația aplicabilă. Fiecare decizie trebuie să prevadă căile de atac și perioadele în care se poate face recurs.
  După ce instituției de contact i-au fost notificate toate deciziile luate de fiecare instituție, aceasta transmite solicitantului și celorlalte instituții în cauză
  sinteză
  a acestor decizii. Un model de sinteză este elaborat de Comisia administrativă. Nota de sinteză este trimisă solicitantului
  în limba
  instituției sau, la cererea solicitantului, în limba aleasă de acesta, recunoscută ca limbă oficială a instituțiilor comunitare în conformitate cu articolul 290 din tratat.

(2)   
  În cazul în care solicitantul consideră, în urma primirii sintezei, că drepturile sale au fost afectate în mod negativ de interacțiunea dintre deciziile luate de două sau mai mult instituții, solicitantul are dreptul la o reexaminare a deciziilor de către instituțiile în cauză în termenele stabilite de respectivele legislațiile naționale. Termenele se calculează de la data primirii notei de sinteză. Rezultatul reexaminării este notificat solicitantului în scris.

Articolul 49

Stabilirea gradului de invaliditate

(1)   În cazul în care sunt aplicabile prevederile articolului 46 alineatul (3) din regulamentul de bază, instituția de investigare este singura autorizată să ia decizia privind gradul de invaliditate al solicitantului. Aceasta trebuie să ia decizia imediat ce stabilește dacă sunt întrunite condițiile de eligibilitate prevăzute de legislația aplicabilă, luând în considerare, acolo unde este cazul, prevederile articolelor 6 și 51 din regulamentul de bază. Instituția de investigare notifică imediat celelalte instituții în cauză cu privire la această decizie.

În cazul în care nu sunt îndeplinite criteriile de eligibilitate prevăzute de legislația aplicabilă, altele decât cele referitoare la gradul de invaliditate, luând în considerare prevederile articolelor 6 și 51 din regulamentul de bază, instituția de investigare trebuie să informeze imediat instituția competentă a ultimului stat membru a cărui legislație a fost aplicabilă solicitantului. Aceasta din urmă este autorizată să ia decizia privind gradul de invaliditate al solicitantului, în cazul în care sunt îndeplinite condițiile de eligibilitate prevăzute de legislația aplicabilă; notifică apoi imediat celelalte instituții implicate cu privire la această decizie.

(2)   Este indicat, acolo unde este cazul, ca la determinarea eligibilității să se adopte aceeași procedură până la instituția competentă în domeniul invalidității din statul membru a cărui legislație a fost prima aplicabilă solicitantului.

(3)   Atunci când nu sunt aplicabile dispozițiile articolului 46 alineatul (3) din
  regulamentul de bază
  , pentru a determina gradul de invaliditate, fiecare instituție
  , în conformitate cu legislația sa,
  are posibilitatea de a supune solicitantul unei examinări medicale, efectuate de către un doctor
  sau un alt expert
  la alegerea instituției. Cu toate acestea, instituția unui stat membru ia în considerare documentele, rapoartele medicale și informațiile administrative colectate de instituția oricărui alt stat membru ca și cum acestea ar fi fost elaborate în propriul stat membru.

▐

Articolul 50

Plăți parțiale provizorii și plata în avans a prestațiilor

(1)   Fără a aduce atingerea articolului 7 din prezentul regulament, orice instituție care stabilește, în procesul de investigare a unei cereri de prestații, că solicitantul are dreptul la o prestație autonomă prevăzută de legislația aplicabilă, în conformitate cu articolul 52 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, trebuie să plătească această prestație imediat. Această plată este considerată provizorie în cazul în care valoarea poate fi modificată de rezultatul procedurii de investigare a cererii.

(2)   În cazul în care solicitantului nu îi poate fi plătită nici o prestație provizorie în temeiul alineatului 1, dar este evident din informațiile primite că solicitantul este eligibil în temeiul articolului 52 alineatul (1) litera (b) din regulamentul de bază, instituția de investigare trebuie să plătească în avans o suma recuperabilă; valoarea acesteia trebuie să fie cât mai apropiată de valoarea care va fi probabil plătită în temeiul articolului 52 alineatul (1) litera (b) din regulamentul de bază.

(3)   
  Fiecare instituție
  obligată să plătească prestațiile provizorii
  sau să efectueze plata în avans, în temeiul alineatului
  (1) sau (2) informează
  fără întârziere
  solicitantul, atrăgând în mod explicit atenția acestuia asupra naturii provizorii a acestei măsuri și asupra
  oricăror drepturi de a recurge la căi de atac în conformitate cu legislația sa
  .

Articolul 51

Recalcularea prestațiilor

(1)   În cazul în care are loc o nouă calculare a prestațiilor în conformitate cu articolele 48 alineatele (3) și (4), 50 alineatul (4) și 59 alineatul (1) din regulamentul de bază, se aplică mutatis mutandis articolul 50 din prezentul regulament.

(2)   În cazul în care are loc o nouă calculare, retragere sau suspendare a prestației, instituția care a luat decizia informează imediat persoana în cauză, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 3 alineatele (4)-(7) din regulamentul de aplicare și informează fiecare dintre instituțiile relativ la care persoana în cauză deține vreun drept.

Articolul 52

Măsuri de accelerare a
  procesului de calculare a pensiilor

(1)   
  Pentru a facilita și accelera investigarea cererilor de prestații, precum și plata prestațiilor, instituțiile a căror legislație s-a aplicat unei persoane:

| a) | fac schimb de sau pun la dispoziția instituțiilor din alte state membre elementele privitoare la identificarea persoanelor care schimbă o legislație națională aplicabilă cu o alta și împreună se asigură că aceste elemente de identificare sunt păstrate și corespund sau, dacă nu este cazul, pun la dispoziția acestor persoane mijloace de acces direct la elementele lor de identificare; |
| --- | --- |

a)

fac schimb de sau pun la dispoziția instituțiilor din alte state membre elementele privitoare la identificarea persoanelor care schimbă o legislație națională aplicabilă cu o alta și împreună se asigură că aceste elemente de identificare sunt păstrate și corespund sau, dacă nu este cazul, pun la dispoziția acestor persoane mijloace de acces direct la elementele lor de identificare;

| b) | suficient de devreme înainte de vârsta minimă de începere a drepturilor de pensie sau înainte de o vârstă care urmează a fi stabilită de instituțiile a căror legislație se aplică personei în cauză, schimbă sau pun la dispoziția persoanei în cauză și a instituțiilor altor state membre informații (perioade efectuate sau alte elemente importante) privind drepturile de pensie ale persoanelor care au schimbat o legislație națională aplicabilă cu o alta sau, dacă nu este cazul, informează aceste persoane sau le pune la dispoziție mijloacele prin care se pot familiariza cu viitoarele lor drepturila prestații. |
| --- | --- |

b)

suficient de devreme înainte de vârsta minimă de începere a drepturilor de pensie sau înainte de o vârstă care urmează a fi stabilită de instituțiile a căror legislație se aplică personei în cauză, schimbă sau pun la dispoziția persoanei în cauză și a instituțiilor altor state membre informații (perioade efectuate sau alte elemente importante) privind drepturile de pensie ale persoanelor care au schimbat o legislație națională aplicabilă cu o alta sau, dacă nu este cazul, informează aceste persoane sau le pune la dispoziție mijloacele prin care se pot familiariza cu viitoarele lor drepturila prestații.

(2)   În sensul aplicării alineatului (1),
  Comisia administrativă stabilește informațiile care urmează să fie schimbate sau puse la dispoziție, precum și procedurile și mecanismele adecvate, luând în considerare caracteristicile sistemelor naționale de pensii, organizarea lor tehnică și administrativă, precum și mijloacele tehnologice aflate la dispoziția acestora. Comisia administrativă asigură punerea în aplicare a acestor sisteme de pensii prin organizarea unei monitorizări a măsurilor luate și a aplicării acestora
  .

(3)
     
  În sensul aplicării alineatului (1), ar trebui să fie furnizate informațiile menționate anterior instituției din primul stat membru care alocă unei persoane un număr personal de identificare (PIN) pentru relația cu administrația protecției sociale.

▐

Articolul 53

Măsuri de coordonare în interiorul unui stat membru

(1)   
  Fără a aduce atingere articolului 51 din regulamentul de bază,
  în cazul în care
  legislația națională prevede norme pentru stabilirea instituției
  responsabile sau a regimului aplicabil sau pentru desemnarea perioadelor de asigurare aferente unui anumit regim
  , se aplică aceste norme, luându-se în considerare numai perioadele de asigurare realizate în temeiul legislației statului membru respectiv.

(2)   În cazul în care legislația internă prevede reguli pentru coordonarea regimului special aplicabil funcționarilor publici și a regimului general pentru persoane angajate, prevederile regulamentul de bazăși cele ale regulamentui de aplicare nu le aduc acestora atingere.

Capitolul V

Indemnizația de șomaj

Articolul 54

Cumularea perioadelor
  și calcularea prestațiilor

(1)
     
  Articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de aplicare se aplică mutatis mutandis articolului 61 din regulamentul de bază. Fără a aduce atingere obligațiilor care revin instituțiilor implicate, persoana în cauză poate înainta instituției competente un document emis de instituția din statul membru a cărui legislație i-a fost aplicată în cursul ultimei sale activități salariate sau independente, specificând perioadele efectuate sub incidența legislației respective.

(2)   În scopul punerii în aplicare a articolului 62 alineatul (3) din regulamentul de bază, instituția competentă a statului membru a cărui legislație i-a fost aplicată persoanei în cauză în relație cu ultima sa activitate salariată sau independentă, la cererea instituției de la locul de reședință, trebuie să furnizeze toate informațiile necesare pentru calculul indemnizației de șomaj și în special salariul sau venitul profesional primit.

▐

(3)   În scopul punerii în aplicare a articolului 62 din regulamentul de bazăși fără a aduce atingere articolului 63 din regulamentul menționat, instituția competentă a unui stat membru unde, conform legislației, calculul indemnizației variază în funcție de numărul de membri de familie, va lua de asemenea în calcul membrii familiei persoanei respective care își au reședința în alt stat membru ca și cum aceștia și-ar avea reședința pe teritoriul statului membru competent. Această prevedere nu se aplică în cazul în care, în statul membru de reședință a membrilor de familie, o altă persoană are dreptul la o indemnizație de șomaj calculată pe baza numărului membrilor de familie.

Articolul 55

Condiții și restricții la păstrarea dreptului la indemnizații pentru șomerii care se deplasează în alt stat membru

(1)   Pentru a face obiectul dispozițiilor articolului 64 din regulamentul de bază, persoana aflată în șomaj care se deplasează în alt stat membru informează instituția competentă înaintea plecării și solicită un document care certifică faptul că păstrează dreptul la indemnizație în condițiile prevăzute la articolul 64 alineatul (1) litera (b) din regulamentul de bază.

Instituția informează persoana în cauză în legătură cu obligațiile acesteia și furnizează documentul prevăzut anterior, care conține informațiile următoare:

| a) | data la care persoana aflată în șomaj a încetat să se afle la dispoziția serviciilor de ocupare a forței de muncă din statul competent; |
| --- | --- |

a)

data la care persoana aflată în șomaj a încetat să se afle la dispoziția serviciilor de ocupare a forței de muncă din statul competent;

| b) | perioada acordată în conformitate cu articolul 64 alineatul (1) litera (b) din regulamentul de bază pentru ca șomerul să se înregistreze ca persoană care caută de lucru în statul membru în care se deplasează; |
| --- | --- |

b)

perioada acordată în conformitate cu articolul 64 alineatul (1) litera (b) din regulamentul de bază pentru ca șomerul să se înregistreze ca persoană care caută de lucru în statul membru în care se deplasează;

| c) | perioada maximă pe parcursul căreia poate fi păstrat dreptul la indemnizație în conformitate cu articolul 64 alineatul (1) litera (c) din regulamentul de bază; |
| --- | --- |

c)

perioada maximă pe parcursul căreia poate fi păstrat dreptul la indemnizație în conformitate cu articolul 64 alineatul (1) litera (c) din regulamentul de bază;

| d) | circumstanțele care ar putea afecta dreptul la indemnizație. |
| --- | --- |

d)

circumstanțele care ar putea afecta dreptul la indemnizație.

(2)   Șomerul trebuie să se înregistreze ca persoană care caută de lucru la serviciile de ocupare a forței de muncă din statul membru în care se deplasează în conformitate cu articolul 64 alineatul (1) litera (b) din regulamentul de bază și să trimită documentul prevăzut la alineatul (1) către instituția acelui stat membru. În cazul în care acesta nu se conformează, instituția de la locul în care s-a deplasat persoana aflată în șomaj contactează instituția competentă pentru a obține informațiile necesare.

(3)   Serviciile de ocupare a forței de muncă din statul membru în care s-a deplasat persoana aflată în șomaj trebuie să o informeze pe aceasta de obligațiile ce îi revin.

(4)   Instituția din locul în care s-a deplasat persoana aflată în șomaj
  trimite
  imediat
  instituției competente un document care menționează
  data la care aceasta s-a înregistrat la serviciile de ocupare a forței de muncă și noua sa adresă.

În cazul în care
  , pe
  parcursul perioadei
  în care persoana aflată în șomaj păstrează dreptul la prestații,
  intervin circumstanțe care ar putea afecta dreptul la prestații, instituția din locul în care s-a deplasat persoana aflată în șomaj
  trimite
  imediat instituției
  competente
  și persoanei în cauză un document cuprinzând informațiile
  relevante.

La cererea instituției competente, instituția din locul în care s-a deplasat persoana aflată în șomaj furnizează lunar informații relevante
  privind evoluția situației persoanei
  ,
  în special dacă aceasta este încă înregistrată la serviciile de ocupare a forței de muncă și dacă respectă procedurile organizate pentru control.

(5)   Instituția de la locul în care s-a deplasat persoana aflată în șomaj organizează sau face demersurile necesare pentru organizarea de controale, ca și cum persoana în cauză ar beneficia de ajutoare în temeiul legislației proprii. De asemenea, informează imediat instituția competentă de apariția oricărei situații prevăzute la alineatul 1 litera (d).

(6)   Autoritățile sau instituțiile competente a două sau mai multor state membre pot conveni o serie de măsuri pentru promovarea activităților destinate să favorizeze căutarea unui loc de muncă pentru persoanele aflate în șomaj care vin într-unul din aceste state membre în temeiul articolului 64 din regulamentul de bază.

Articolul 56

Persoanele aflate în șomaj rezidente într-un alt stat membru decât statul membru competent

(1)   În cazul în care persoana aflată în șomaj hotărăște, în conformitate cu articolul 65 alineatul (2) din regulamentul de bază, să se înregistreze ca persoană care caută de lucru atât în statul membru în care are reședința cât și în statul membru în care a desfășurat ultima dată o activitate salariată sau independentă, trebuie să informeze cu prioritate instituția și serviciile de ocupare a forței de muncă de la locul de reședință.

La cererea serviciilor de ocupare a forței de muncă a statului membru în care a desfășurat ultima dată o activitate salariată sau independentă, serviciile de ocupare a forței de muncă de la locul de reședință le trimit informațiile relevante privind înregistrarea persoanei aflate în șomaj și procesul de căutare a unui loc de muncă.

(2)   În cazul în care
  legislația aplicabilă în statele membre în cauză impune persoanei aflate
  în șomaj îndeplinirea anumitor obligații
  și/sau efectuarea unor activități de căutare a unui loc de muncă, sunt prioritare obligațiile și/sau activitățile de căutare a unui loc de muncă care trebuie efectuate de persoana aflată în șomaj
  în statul membru de reședință.

Neîndeplinirea de către persoana aflată în șomaj a tuturor obligațiilor și/sau neefectuarea activităților de căutare a unui loc de muncă în statul membru în care și-a desfășurat ultima activitate nu afectează prestațiile acordate în statul membru de reședință.

(3)   În sensul punerii în aplicare a articolului 65 alineatul (5) litera (b) din regulamentul de bază, instituția statului membru a cărui legislație a fost ultima dată aplicabilă lucrătorului informează instituția de la locul de reședință, în cazul în care aceasta o solicită, dacă lucrătorul are dreptul la indemnizație în temeiul articolului 64 din regulamentul de bază.

Capitolul VI

Prestații familiale

Articolul 57

Reguli de prioritate în caz de cumul

În sensul punerii în aplicare a
  articolului 68 alineatul (1) litera (b) punctele (i) și (ii)
  din
  regulamentul de bază
  , în cazul în care ordinea priorităților nu poate fi stabilită pe baza locului de reședință al copiilor, fiecare stat membru în cauză calculează valoarea prestațiilor incluzând copiii care nu sunt rezidenți pe teritoriul său.
  În cazul aplicării articolului 68 alineatul (1) litera (b) punctul (i),
  instituția competentă din statul membru a cărui legislație prevede cel mai ridicat nivel al prestațiilor plătește integral valoarea acestora și primește jumătate din această sumă din partea instituției competente din celălalt stat membru, până la limita prevăzută de legislația acestuia

Articolul 58

Norme
  aplicabile în cazul
  schimbării
  legislației
  aplicabile și/sau a competenței de acordare a prestațiilor familiale

(1)   
  Atunci când legislația aplicabilă și/sau competența de acordare a prestațiilor familiale se schimbă între statele membre
  în
  cursul
  unei luni calendaristice, indiferent de datele de plată
  a prestațiilor
  familiale în temeiul legislației acelor state membre
  ,
  instituția care a plătit prestațiile familiale
  în conformitate cu legislația
  în temeiul
  căreia au fost acordate prestațiile la începutul lunii
  continuă
  plata acestora
  până la
  sfârșitul
  lunii în
  curs
  .

(2)   De asemenea, informează instituția din celălalt sau celelalte state membre implicate
  cu privire la data la care încetează plata prestațiilor familiale în cauză.
  Plata prestațiilor de către celălalt sau celelalte state membre implicate intră în vigoare începând cu acea dată.

Articolul 59

Procedura de punere în aplicare a articolelor 67și 68 din regulamentul de bază

(1)   Cererea pentru prestații familiale este adresată instituției
  competente. În scopul aplicării articolelor 67 și 68 din regulamentul de bază, se ia în considerare situația întregii familii, ca și când toate persoanele implicate ar fi supuse legislației statului membru în cauză și ar avea reședința pe teritoriul acestuia, în special în ceea ce privește dreptul unei persoane de a solicita aceste prestații. Atunci când un părinte care are dreptul de a solicita prestații nu își exercită acest drept, autoritatea competentă din statul membru a cărui legislație se aplică ia în considerare cererea pentru prestații familiale depusă de celălalt părinte/persoana asimilată acestuia sau persoana sau instituția care acționează în calitate de tutore al copilului sau al copiilor.

(2)   Instituția căreia i se adresează cererea, în conformitate cu alineatul (1), o examinează pe baza informațiilor detaliate furnizate de solicitant, ▐ ținând cont de situația generală de facto și juridică a familiei solicitantului.

În cazul în care
  instituția
  respectivă consideră că legislația sa se aplică în temeiul dreptului de prioritate, în conformitate cu articolul 68 alineatele (1) și (2) din regulamentul de bază, aceasta acordă prestațiile familiale în conformitate cu
  legislația pe care o aplică.

În cazul în care instituția respectivă consideră că există posibilitatea acordării unui supliment diferențial, în temeiul legislației unui alt stat membru, în conformitate cu articolul 68 alineatul (2) din regulamentul de bază, această instituție transmite fără întârziere cererea instituției competente din celălalt stat membru și informează persoana în cauză; de asemenea, aceasta informează instituția din celălalt stat membru cu privire la decizia sa referitoare la cerere și la valoarea prestațiilor familiale plătite
  .

(3)   
  În cazul în care instituția căreia i-a fost adresată cererea consideră că legislația sa este aplicabilă, dar nu în virtutea unui drept de prioritate, în conformitate cu articolului 68 alineatele (1) și (2) din regulamentul de bază, aceasta adoptă fără întârziere o decizie
  provizorie privind regulile de prioritate
  care trebuie aplicate și transmite cererea instituției din celălalt stat membru, în conformitate cu articolului 68 alineatul (3) din regulamentul de bază, informându-l, de asemenea, pe solicitant. Această instituție are
  la dispoziție
  două luni pentru a adopta o poziție cu privire la
  decizia
  provizorie luată.

În cazul în care instituția
  căreia i-a fost
  transmisă
  cererea
  nu adoptă o poziție în termenul sus-menționat, se aplică decizia provizorie menționată anterior, iar această instituție plătește prestațiile prevăzute în legislația sa și informează instituția căreia i-a fost adresată cererea cu privire la valoarea
  prestațiilor
  plătite.

(4)   
  În cazul în care există o divergență de opinii între
  instituțiile respective
  cu privire la legislația aplicabilă în virtutea unui drept de prioritate, se aplică articolul 6 alineatele (2)-(5) din regulamentul de aplicare. În acest scop, instituția de la locul de reședință menționată la articolul 6 alineatul (2) este instituția de la locul de reședință al copilului sau al copiilor.

(5)   În cazul în care instituția care a furnizat provizoriu prestațiile a plătit mai mult decât valoarea pentru care era responsabilă în ultimă instanță, va solicita să fie despăgubită cu diferența de către instituția care poartă responsabilitatea primară în conformitate cu procedura stabilită la articolul 71.

Articolul 60

Procedura de aplicare a articolului 69 din regulamentul de bază

În scopul aplicării articolului 69 din
  regulamentul de bază
  ,
  Comisia administrativă întocmește o listă a prestațiilor familiale suplimentare sau speciale pentru orfani reglementate de articolul menționat
  . În cazul în care
  nu există nici o dispoziție care să prevadă al instituției competente pentru acordareaîn virtutea unui drept de prioritate de astfel de prestații familiale suplimentare sau speciale pentru orfani
  în temeiul legislației pe care o aplică,
  aceasta
  înaintează,
  fără întârziere, toate cererile pentru prestații familiale,
  împreună cu documentele și informațiile relevante, instituției din statul membru a cărui legislație i s-a aplicat pentru cea mai lungă perioadă persoanei în cauză
  și care prevede astfel de prestații familiale suplimentare sau speciale pentru orfani
  . În anumite cazuri acest lucru poate însemna retrimiterea cererii, în aceleași condiții, către instituția statului membru în conformitate cu legislația căruia persoana în cauză a realizat cea mai scurtă dintre perioadele sale de asigurare sau rezidență.

TITLUL IV

DISPOZIȚII FINANCIARE

Capitolul I

Rambursarea costurilor prestațiilor în aplicarea articolului 35 alineatul (1) si a articolului 41 din regulamentul de bază

SECȚIUNEA 1

Rambursarea pe baza cheltuielilor reale

Articolul 61

Principii

(1)   În sensul punerii în aplicare a articolului 35 alineatul (1) și a articolului 41 din regulamentul de bază, valoarea reală a prestațiilor în natură, așa cum rezultă din contabilitatea instituției care le-a acordat, va fi rambursată acesteia de către instituția competentă, cu excepția situației în care este aplicabil articolul 62 din regulamentul de aplicare.

▐

(2)   În cazul în care o parte sau întreaga valoare a prestațiilor menționate la alineatul (1) nu reiese din contabilitatea instituției care le-a acordat, suma ce trebuie restituită se stabilește pe baza unei sume forfetare calculate pe baza tuturor referințelor adecvate obținute din datele disponibile Comisia administrativă evaluează bazele folosite pentru calcularea sumei forfetare și decide valoarea acesteia.

(3)   Nu vor fi luate în calcul la rambursare ratele mai mari decât cele aplicabile prestațiilor în natură furnizate persoanelor asigurate care fac obiectul legislației aplicate de instituția care furnizează prestațiile menționate la alineatul 1.

▐

SECȚIUNEA A 2-A

Rambursarea prestațiilor pe baza sumei forfetare

Articolul 62

Identificarea statelor membre în cauză

(1)   Statele membre menționate la articolul 35 alineatul (2) din regulamentul de bază ale căror structuri juridice sau administrative fac inadecvată rambursarea pe baza cheltuielilor reale sunt indicate în anexa III la regulamentul de aplicare.

▐

(2)   În cazul statelor membre indicate în anexa III a prezentului regulament, valoarea prestațiilor în natură furnizate membrilor de familie care au reședința într-un stat membru diferit față de persoana asigurată, conform prevederilor articolului 17 din regulamentul de bază, precum și titularilor unor pensii și membrilor familiilor acestora, conform prevederilor articolului 22, articolului 24 alineatul (1) și articolelor 25 și 26 din regulamentul de bază, va fi rambursată instituțiilor care furnizează prestațiile menționate de către instituțiile competente pe baza unei sume fixe stabilite pentru fiecare an calendaristic. Suma fixă trebuie să fie cât mai apropiată de valoarea cheltuielilor reale.

Articolul 63

Metoda de calcul al
  sumelor fixe lunare și al sumei fixe totale

(1)   Pentru fiecare stat membru
  creditor
  , suma
  fixă lunară pe persoană (Fi)
  pentru un an calendaristic
  se obține prin împărțirea
  costului mediu anual per persoană
  (Yi)
  , defalcat pe fiecare grupă de vârstă
  (i), la 12,
  urmată de aplicarea unei reduceri
  (X)
  a rezultatului , conform următoarei formule
  :

Fi = Yi * 1/12 * (1 - X)

Unde:

| — | indicele (i = 1, 2 și 3) reprezintă cele trei grupe de vârstă folosite pentru calcularea
  sumelor fixe:
  :
  i= 1: persoane sub 20 de ani
  i= 2: persoane între 20 și 64 de ani
  i= 3: persoane peste 65 de ani
  ▐ |
| --- | --- |

—

indicele (i = 1, 2 și 3) reprezintă cele trei grupe de vârstă folosite pentru calcularea
  sumelor fixe:
  :

i= 1: persoane sub 20 de ani

i= 2: persoane între 20 și 64 de ani

i= 3: persoane peste 65 de ani

▐

| — | Yi reprezintă costul anual mediu pentru persoanele din grupa de vârstă i, definită la alineatul 2. |
| --- | --- |

—

Yi reprezintă costul anual mediu pentru persoanele din grupa de vârstă i, definită la alineatul 2.

| — | coeficientul X (0,20 sau 0,15) reprezintă reducerea definită la alineatul (3)
  . |
| --- | --- |

—

coeficientul X (0,20 sau 0,15) reprezintă reducerea definită la alineatul (3)
  .

(2)   Costul anual mediu pe persoană (Yi) din grupa de vârstă i se obține prin împărțirea cheltuielilor anuale generate de toate prestațiile în natură furnizate de instituțiile statului membru creditor către toate persoanele din grupa de vârstă respectivă, care fac obiectul legislației acestuia și au reședința pe teritoriul propriu, la numărul mediu de persoane
  în cauză
  din acea grupă de vârstă
  în anul calendaristic respectiv. Calculul se bazează pe
  cheltuielile care au regimul menționat la articolul 23
  din regulamentul de aplicare
  .

(3)
     
  Reducerea aplicată sumei fixe lunare este, în principiu, egală cu 20 % (X = 0,20). Aceasta este egală cu 15 % (X = 0,15) pentru titularii de pensii și membrii familiilor acestora, în cazul în care statul membru competent nu se regăsește printre cele enumerate în anexa IV la regulamentul de bază.

(4)   Pentru fiecare stat membru debitor,
  suma fixă totală pentru un an calendaristic este egală cu suma produselor obținute prin înmulțirea, în fiecare grupă
  de vârstă i
  , a sumelor fixe lunare stabilite pe persoană cu numărul lunilor realizate de persoanele în cauză în
  statul membru creditor
  în grupa de vârstă respectivă
  .

Numărul
  lunilor realizate de persoanele în cauză în statul membru creditor este egal cu suma lunilor calendaristice dintr-un an calendaristic în timpul căruia, ca urmare a rezidenței pe teritoriul statului membru creditor, persoanele în cauză au fost eligibile pentru acordarea de prestații în natură pe acel teritoriu pe cheltuiala statului membru debitor. Aceste luni sunt determinate
  pe baza unei evidențe ținute în acest scop de instituția de la locul de reședință, bazate pe dovezile documentare care atestă dreptul beneficiarilor, furnizate de către instituția competentă.

(5)
     
  În termen de ...

   (7)

  , Comisia administrativă prezintă un raport specific privind aplicarea prezentului articol, în special privind reducerile menționate la alineatul (2a). Pe baza acestui raport, Comisia administrativă poate prezenta o propunere cuprinzând orice modificări care se pot dovedi necesare pentru a asigura o apropiere cât mai mare între calculul sumelor fixe și cheltuielile reale suportate și pentru a garanta faptul că reducerile menționate la alineatul (3) nu duc la un dezechilibru al plăților sau la plăți duble pentru statele membre.

▐

(6)   Comisia administrativă stabilește metodele de determinare a elementelor pentru calculul
  sumelor fixe
  menționate la alineatele de mai sus.

(7)
     
  Fără a aduce atingere alineatelor (1)–(4), statele membre pot aplica în continuare articolele 94 și 95 din Regulamentul (CEE) nr. 574/72 pentru calculul sumei fixe pe o perioadă de ...
  (*)
  , cu condiția aplicării reducerii menționate la alineatul (3).

Articolul 64

Notificarea costurilor medii anuale

Costul mediu anual pe persoană, pentru un anumit an, în interiorul fiecărei grupe de vârstă, este
  notificat
  Comisiei de audit până
  la sfârșitul
  celui de-al doilea an care urmează anului respectiv. În cazul în care notificarea nu este făcută înainte de termenul limită, este folosit costul mediu anual pe persoană
  stabilit ultima dată de Comisia administrativă pentru un an
  precedent.

Costurile medii anuale se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

SECȚIUNEA A 3-A

Dispoziții comune

Articolul 65

Procedura de rambursare între instituții

(1)
     
  Rambursarea între statele membre vizate se efectuează cât mai prompt posibil. Fiecare instituție în cauză este obligată să ramburseze creanțele înainte de termenele limită menționate la prezentul articol, de îndată ce acest lucru este posibil. Niciun litigiu cu privire la o anumită creanță nu trebuie să împiedice rambursarea altor creanțe.

(2)
     Rambursarea între instituțiile statelor membre, prevăzută la articolele 35 și 41 din
  regulamentul de bază
  se face prin intermediul organismului de legătură.
  Este posibil să existe un organism de legătură separat pentru rambursările efectuate în temeiul articolelor 35 și 41 din regulamentul de bază.

Articolul 66

Termene limită pentru depunerea și soluționarea cererilor

(1)   Cererile bazate pe nivelul real al cheltuielilor sunt înaintate organismului de legătură din statul membru debitor
  în termen de
  douăsprezece
  luni de la expirarea semestrului calendaristic în timpul căruia
  aceste cereri
  au fost
  înregistrate în conturile instituției creditoare
  .

(2)   Cererile privind
  sumele fixe
  pentru un an calendaristic
  sunt
  înaintate
  organismului de legătură al statului membru debitor
  în termen de șase luni calculat de la prima zi a lunii care urmează celei în care sunt publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene costurile medii pentru anul respectiv.
  Evidențele prevăzute cîn articolul 63 alineatul (4) din regulamentul de aplicare sunt prezentate până la sfârșitul anului care urmează anului de referință.

(3)   Cererile înaintate după expirarea termenului limită menționat la alineatele 1 și 2 nu vor fi luate în considerare.

(4)   Creanțele sunt plătite de instituția debitoare
  organismului de legătură al statului membru creditor menționat la articolul 65 din regulamentul de aplicare
  în termen de șase luni
  de la sfârșitul lunii în timpul căreia acestea au fost înaintate organismului de legătură al statului membru debitor. Această dispoziție nu se aplică creanțelor pe care instituția debitoare le-a respins în această perioadă dintr-un motiv întemeiat.

(5)   Orice litigiu cu privire la
  o cerere se soluționează cel mai târziu, în termen de
  un an din luna în care
  a fost înaintată cererea.

(6)
     
  Comisia de audit facilitează închiderea definitivă a conturilor în cazurile în care nu se poate ajunge la o înțelegere în termenul menționat la alineatul (5) și, la solicitarea justificată a uneia dintre părți, se pronunță cu privire la litigiu în termen de șase luni din luna în care problema a fost supusă comisiei.

Articolul 67

Penalizările pentru plățile întârziate
  și plățile anticipate

(1)   După expirarea perioadei de șase luni menționată la articolul 66 alineatul (4)
  din regulamentul de aplicare, instituția creditoare poate percepe
  penalități pentru sumele neplătite
  , cu excepția cazului în care instituția debitoare a efectuat, în termen de șase luni de la sfârșitul lunii în care a fost înaintată cererea, o plată anticipată de cel puțin 90 % din totalul creanței înaintate în temeiul articolului 66 alineatele (1) sau (2) din regulamentul de aplicare. Pentru părțile creanței neacoperite de plata anticipată, se pot percepe penalități doar
  odată cu expirarea perioadei de un an menționate la articolul 66 alineatul (5)
  din regulamentul de aplicare
  .

(2)   
  Penalitățile se calculează pe baza ratei de referință aplicate de Banca Centrală Europeană pentru principalele sale operațiuni de refinanțare. Rata de referință aplicabilă este cea în vigoare în prima zi a lunii în care trebuie efectuată plata.

(3)
     
  Niciun organism de legătură nu este obligat să accepte o plată anticipată prevăzută la alineatul (1). Cu toate acestea, în cazul în care un organism de legătură refuză o asemenea ofertă, instituția creditoare nu mai are dreptul să perceapă penalități de întârziere a plăților aferente cererilor în cauză, cu excepția celor prevăzute la alineatul (1) a doua teză.

Articolul 68

Situația conturilor anuale

(1)   Comisia administrativă stabilește situația cererilor pentru fiecare an calendaristic în conformitate cu articolul 72 litera (g) din regulamentul de bazăpe baza raportului Comisiei de audit. În acest scop, organismele de legătură notifică Comisia de audit în termenele limită și în conformitate cu procedurile stabilite de aceasta, cu privire valoarea cererilor înaintate, soluționate sau contestate (din poziția de creditor) și cu privire la valoarea cererilor primite, soluționate sau contestate (din poziția de debitor).

(2)   Comisia administrativă poate efectua orice controale adecvate cu privire la datele statistice și contabile folosite ca bază pentru întocmirea situației anuale a cererilor menționate la alineatul 1, în special pentru a se asigura că respectă regulile stabilite în cadrul prezentului Titlu.

Capitolul II

Rambursarea ajutorului de șomaj în virtutea articolului 65 din regulamentul de bază

Articolul 69

Rambursarea ajutorului de șomaj

Dacă nu există un acord în conformitate cu articolul 65 alineatul (8) din regulamentul
  de bază
  , instituția din locul de reședință cere rambursarea ajutoarelor de șomaj instituției din statul membru a cărui legislație i s-a aplicat beneficiarului ultima dată, în virtutea articolului 65 alineatele (6) și (7) din regulamentul
  de bază. Cererea se înaintează în termen de șase luni de la expirarea semestrului calendaristic în care a fost efectuată ultima plată a prestației pentru care se solicită rambursarea.
  În cerere se menționează valoarea prestației plătite în intervalul de trei sau cinci luni prevăzut la articolul 65 alineatele (6) și (7) din regulamentul
  de bază
  , perioada pentru care s-a plătit ajutorul de șomaj și datele de identificare ale persoanei aflate în șomaj.
  Cererile sunt înaintate și plătite prin intermediul organismelor de legătură din statele membre în cauză.

Nu este necesar ca cererile înaintate după expirarea termenului menționat la primul paragraf să fie luate în considerare.

Dispozițiile articolului 65 alineatul (1) și
  articolului 66 alineatele (4)-(6) din regulamentul de aplicare se aplică mutatis mutandis.

După expirarea perioadei de șase luni menționată la articolul 66 alineatul (4) din regulamentul de aplicare, instituția creditoare poate percepe penalități pentru sumele neplătite. Penalitățile se calculează în conformitate cu articolul 67 alineatul (2) din regulamentul de aplicare.

Valoarea maximă pentru rambursare, menționată la articolul 65 alineatul (6) a treia teză din regulamentul de bază, este, în fiecare caz, valoarea prestației la care ar avea dreptul o persoană în temeiul legislației statului membru care i s-a aplicat ultima dată, în cazul în care această persoană a fost înregistrată la serviciile de ocupare a forței de muncă din statul respectiv. Cu toate acestea, în ceea ce privește relațiile dintre statele membre enumerate în anexa XY, instituțiile competente dintr-unul dintre aceste state membre, a cărui legislație i s-a aplicat ultima dată persoanei în cauză, stabilesc valoarea maximă în fiecare caz, pe baza valorii medii a ajutoarelor de șomaj acordate în anul calendaristic precedent în temeiul legislației statului membru respectiv.

Capitolul III

Recuperarea plăților excedentare de prestații, recuperarea plăților provizorii, compensații, asistență pentru recuperarea plăților

SECȚIUNEA 1

Principii

Articolul 70

(1)   În sensul punerii în aplicare a articolului 84 din regulamentul de bază și în cadrul definit de acesta, recuperarea creanțelor se va face, dacă este posibil, prin compensație fie între instituțiile creditoare (denumite în continuare „părțile solicitante”) și instituțiile debitoare (denumite în continuare „părțile solicitate”), fie față de persoana asigurată în conformitate cu articolele 71 și 72 din regulamentul de aplicare.

Dacă recuperarea totală sau parțială a creanțelor prin procedura de compensație menționată în alineatul precedent nu este posibilă, restul sumei de plată de către beneficiar se recuperează în conformitate cu prevederile articolelor 73-82 din regulamentul de aplicare.

(2)   Organismul de legătură se consideră parte solicitată cu privire la creanțele care îi sunt adresate.

SECȚIUNEA 2

Compensația

Articolul 71

Prestații în numerar necuvenite sau excedentare

(1)   Dacă instituția dintr-un stat membru a plătit unui beneficiar prestații care depășesc suma cuvenită, instituția va solicita instituției oricărui alt stat membru plătitor de prestații către beneficiar să deducă suma excedentară plătită din sumele pe care aceasta le datorează beneficiarului, în termenii și limitele impuse de legislația pe care o aplică. Instituția solicitată deduce suma în cauză respectând condițiile și limitele care se aplică acestui tip de sistem de compensații conform legislației pe care o aplică, ca și cum ar fi făcut ea însăși plățile excedentare, și transferă suma dedusă instituției creditoare.

(2)   În contextul articolului 6, în termen de două luni după ce legislația aplicabilă a fost stabilită sau după ce instituția responsabilă de plata prestațiilor a fost identificată, instituția care a plătit cu titlu provizoriu prestațiile în numerar redactează o situație a sumelor care îi sunt datorate de către instituția competentă. Dacă beneficiarul și/sau angajatorul acestuia au plătit provizoriu contribuțiile, acestea sunt luate în calcul atunci când se stabilește suma datorată.

Instituția competentă responsabilă de plata prestațiilor deduce suma reprezentând plata provizorie din sumele pe care le datorează beneficiarului. Instituția debitoare deduce această sumă în conformitate cu condițiile și limitele care se aplică sistemelor de compensații de acest tip în cadrul legislației pe care o aplică și transferă imediat suma dedusă instituției creditoare.

(3)   Dacă o persoană asigurată a beneficiat de asistență socială într-unul dintre statele membre într-o perioadă când avea dreptul să primească prestații conform legislației unui alt stat membru, organismul care a acordat asistența poate, dacă are dreptul legal de a recupera prestațiile datorate persoanei asigurate, să solicite instituției oricărui alt stat membru care are obligația de a plăti prestații persoanei respective să deducă suma plătită cu titlu de asistență din sumele pe care cealaltă instituție le plătește persoanei.

Această prevedere se aplică mutatis mutandis oricărui membru al familiei unei persoane asigurate care a beneficiat de asistență pe teritoriul unui stat membru într-o perioadă în care persoana asigurată avea dreptul să beneficieze de prestații pentru respectivul membru al familiei conform legislației unui alt stat membru.

Instituția creditoare trimite instituției debitoare o situație a sumei datorate, iar aceasta deduce suma în conformitate cu condițiile și limitele aplicabile sistemelor de compensații de acest tip în cadrul legislației pe care o aplică și transferă imediat suma dedusă organismului creditor.

(4)   În cazurile menționate în alineatele (2) și (3), instituția competentă transmite persoanei în cauză o situație a sumelor încă datorate sau plătite excedentar, în conformitate cu legislația pe care o aplică.

Articolul 72

Contribuțiile necuvenite sau excedentare

În sensul articolului 6, o instituție care a primit cu titlu provizoriu contribuții de la o persoană asigurată sau de la angajatorul acesteia rambursează sumele în cauză persoanei care le-a plătit numai după ce a verificat sumele care îi sunt datorate contactând instituția competentă, în conformitate cu articolul 6 alineatul (4).

SECȚIUNEA 3

Recuperarea creanțelor

Articolul 73

Solicitarea de informații

(1)   Partea solicitată pune la dispoziția părții solicitante, la cererea acesteia, toate informațiile necesare pentru recuperarea unei creanțe.

Pentru a obține aceste informații, partea solicitată face uz de competențele care îi sunt conferite prin actele cu putere de lege sau dispozițiile administrative aplicabile pentru recuperarea creanțelor similare provenite din propriul stat membru.

(2)   În solicitarea de informații se menționează numele, adresa și orice alte informații despre persoana la care se referă informațiile solicitate și la care partea solicitantă are acces în mod normal, precum și natura și valoarea creanței pentru care se face solicitarea de informații.

(3)   Partea solicitată nu este obligată să transmită informații pe care nu ar putea să le obțină în scopul recuperării de creanțe similare provenite din propriul stat membru.

(4)   Partea solicitată justifică părții solicitante eventuala imposibilitate de a furniza informațiile solicitate.

Articolul 74

Notificarea

(1)   La cererea părții solicitante, partea solicitată notifică destinatarul, în conformitate cu normele legale în vigoare privind notificarea unor acte similare în propriul stat membru, cu privire la toate instrumentele și deciziile, inclusiv cele de natură juridică, referitoare la o creanță sau la recuperarea acesteia emise în statul membru al părții solicitante.

(2)   În cererea de notificare se menționează numele și adresa destinatarului, precum și orice alte informații referitoare la acesta, la care partea solicitantă ar avea acces în mod normal, natura și subiectul instrumentului sau ale deciziei care face obiectul notificării și, dacă este cazul, numele, adresa și orice alte informații la care partea solicitantă ar avea acces în mod normal, cu privire la debitor și la creanța la care se referă instrumentul sau decizia, precum și orice altă informație utilă.

(3)   Partea solicitată comunică imediat părții solicitante acțiunea întreprinsă ca reacție la cererea de notificare și, în special, data la care decizia sau instrumentul i-a fost transmis destinatarului.

Articolul 75

Cererea de recuperare

(1)   Cererea de recuperare a contribuțiilor sau a prestațiilor necuvenite sau excedentare, adresată de partea solicitantă părții solicitate, este însoțită de o copie oficială sau legalizată a instrumentului care permite punerea ei în aplicare, emisă în statul membru al părții solicitante și, dacă este cazul, originalul sau copia legalizată a altor documente necesare pentru recuperare.

(2)   Organismul solicitant poate să facă o cerere de recuperare numai dacă:

| a) | creanța și/sau instrumentul care permite punerea în aplicare a acesteia nu sunt contestate în statul membru, cu excepția cazurilor în care se aplică articolul 78 alineatul (2) paragraful al doilea; |
| --- | --- |

a)

creanța și/sau instrumentul care permite punerea în aplicare a acesteia nu sunt contestate în statul membru, cu excepția cazurilor în care se aplică articolul 78 alineatul (2) paragraful al doilea;

| b) | a pus în aplicare, în propriul stat membru, procedura de recuperare de care dispune în baza instrumentului menționat la alineatul (1), iar măsurile luate nu duc la plata integrală a creanței. |
| --- | --- |

b)

a pus în aplicare, în propriul stat membru, procedura de recuperare de care dispune în baza instrumentului menționat la alineatul (1), iar măsurile luate nu duc la plata integrală a creanței.

(3)   În cererea de recuperare se menționează:

| a) | numele, adresa și orice alte informații necesare referitoare la identificarea persoanei în cauză și/sau la partea terță deținătoare a activelor acesteia; |
| --- | --- |

a)

numele, adresa și orice alte informații necesare referitoare la identificarea persoanei în cauză și/sau la partea terță deținătoare a activelor acesteia;

| b) | toate informațiile necesare pentru identificarea părții solicitate; |
| --- | --- |

b)

toate informațiile necesare pentru identificarea părții solicitate;

| c) | instrumentul care permite punerea în aplicare a recuperării, emis în statul membru al părții solicitante; |
| --- | --- |

c)

instrumentul care permite punerea în aplicare a recuperării, emis în statul membru al părții solicitante;

| d) | natura și valoarea creanței, inclusiv capitalul, dobânda și orice alte penalități, amenzi și costuri datorate, indicate în monedele statelor membre ale celor două părți; |
| --- | --- |

d)

natura și valoarea creanței, inclusiv capitalul, dobânda și orice alte penalități, amenzi și costuri datorate, indicate în monedele statelor membre ale celor două părți;

| e) | data notificării destinatarului cu privire la instrument, efectuată de partea solicitantă și/sau de partea solicitată; |
| --- | --- |

e)

data notificării destinatarului cu privire la instrument, efectuată de partea solicitantă și/sau de partea solicitată;

| f) | data de la care și perioada în care punerea în aplicare este posibilă conform legislației în vigoare în statul membru al părții solicitante; |
| --- | --- |

f)

data de la care și perioada în care punerea în aplicare este posibilă conform legislației în vigoare în statul membru al părții solicitante;

| g) | orice alte informații utile. |
| --- | --- |

g)

orice alte informații utile.

(4)   Cererea de recuperare conține de asemenea o declarație din partea părții solicitante prin care se confirmă că s-au îndeplinit condițiile prevăzute la alineatul (2).

(5)   De îndată ce partea solicitantă ia cunoștință de orice informație utilă referitoare la situația care a generat cererea de recuperare, o comunică părții solicitate.

Articolul 76

Instrumentul care permite punerea în aplicare a recuperării

(1)   Instrumentul care permite punerea în aplicare a recuperării unei creanțe este recunoscut direct și considerat automat ca un instrument care permite punerea în aplicare a unei creanțe a părții solicitate.

(2)   Fără a aduce atingere alineatului 1, instrumentul care permite punerea în aplicare a creanței poate fi acceptat, recunoscut, completat sau înlocuit cu un instrument care autorizează punerea în aplicare a recuperării pe teritoriul statului membru al părții solicitate, dacă acest lucru este oportun și dacă este în conformitate cu dispozițiile legislative în vigoare în statul membru respectiv.

Într-un interval de trei luni de la data primirii cererii de recuperare, autoritățile competente se angajează să finalizeze formalitățile pentru o astfel de acceptare, recunoaștere, completare sau înlocuire, cu excepția cazului în care se aplică prevederile celui de-al treilea paragraf. Formalitățile nu pot să refuze respectarea acestor formalități, dacă instrumentul care permite punerea în aplicare a recuperării este corect formulat. Dacă termenul de trei luni este depășit, partea solicitată comunică părții solicitante motivul întârzierii.

Dacă una dintre aceste formalități dă naștere vreunei contestațiicu privire la creanță și/sau la instrumentul care permite punerea în aplicare a recuperării, emis de partea solicitantă, se aplică articolul 78.

Articolul 77

Formalități și termene de plată

(1)   Creanțele se recuperează în moneda statului membru al părții solicitate. Partea solicitată transferă părții solicitante întreaga valoare a creanței recuperate.

(2)   În cazul în care actele cu putere de lege sau dispozițiile administrative în vigoare în propriul stat membru o permit și după consultarea părții solicitante, partea solicitată poate să îi acorde debitorului un termen de plată sau să autorizeze plata eșalonată. Orice dobândă percepută de partea solicitată pentru acordarea acestui termen este de asemenea remisă părții solicitante.

De la data la care instrumentul care permite punerea în aplicare este direct recunoscut sau acceptat, recunoscut, completat sau înlocuit în conformitate cu articolul 76, se percepe o dobândă pentru întârzierea la plată în conformitate cu actele cu putere de lege și dispozițiile administrative în vigoare în statul membru al părții solicitate, iar cuantumul acesteia se remite de asemenea părții solicitante.

Articolul 78

Contestarea creanței sau a instrumentului care permite punerea în aplicare a recuperării acesteia

(1)   În cazul în care, în timpul procedurii de recuperare, creanța și/sau instrumentul care permite punerea în aplicare a recuperării acesteia emis în statul membru al părții solicitante sunt contestate de către partea vizată, acțiunea este supusă atenției organismului competent din statul membru al părții solicitante în conformitate cu legile în vigoare în acel stat membru. Partea solicitantă notifică partea solicitată cu privire la această acțiune. De asemenea, partea solicitată poate fi notificată cu privire la această acțiune de către partea vizată.

(2)   De îndată ce partea solicitată a primit notificarea menționată la alineatul (1), fie de la partea solicitantă, fie de la partea vizată, își suspendă procedura de punere în aplicare până când organismul competent ia o decizie, cu excepția cazului în care partea solicitantă face o cerere contrară în conformitate cu paragraful al doilea. În cazul în care consideră că este necesar, partea solicitată poate să ia măsuri asiguratorii pentru a garanta recuperarea, în măsura în care actele cu putere de lege din propriul stat membru permit o astfel de acțiune pentru creanțe de acest fel.

Fără a aduce atingere primului paragraf de mai sus, partea solicitantă poate, în conformitate cu actele cu putere de lege și practicile administrative în vigoare în propriul stat membru, să ceară părții solicitate să recupereze creanța contestată, dacă acest lucru este permis conform actelor cu putere de lege și practicilor administrative din statul membru al părții solicitate. În cazul în care rezultatul contestației îi este favorabil debitorului, partea solicitantă are obligația de a rambursa orice sume recuperate, la care se adaugă orice compensație datorată în conformitate cu legislația în vigoare în statul membru al părții solicitate.

(3)   În cazul în care contestația se referă la măsurile de punere în aplicare luate în statul membru al părții solicitate, acțiunea este supusă organismului competent din acel stat membru, în conformitate cu actele cu putere de lege în vigoare în acesta.

(4)   Dacă organismul competent căruia îi este supusă acțiunea în conformitate cu alineatul 1 este o instanță judiciară sau administrativă, decizia instanței, în cazul în care este favorabilă părții solicitante și permite recuperarea creanței în statul membru al părții solicitante, constituie „instrumentul care permite punerea în aplicare a recuperării”, iar recuperarea creanței se derulează în continuare în temeiul acestei decizii.

Articolul 79

Limitele asistenței

Partea solicitantă nu este obligată:

| a) | să acorde asistență conform prevederilor articolelor 73-78 din regulamentul de aplicare dacă, din cauza situației debitorului, recuperarea creanței poate să creeze dificultăți economice sau sociale grave în statul membru al debitorului, cu condiția ca actele cu putere de lege și practicile administrative din statul membru al părții solicitante să permită astfel de acțiuni pentru creanțe similare la nivel național; |
| --- | --- |

a)

să acorde asistență conform prevederilor articolelor 73-78 din regulamentul de aplicare dacă, din cauza situației debitorului, recuperarea creanței poate să creeze dificultăți economice sau sociale grave în statul membru al debitorului, cu condiția ca actele cu putere de lege și practicile administrative din statul membru al părții solicitante să permită astfel de acțiuni pentru creanțe similare la nivel național;

| b) | să acorde asistență conform prevederilor articolelor 73-78 din regulamentul de aplicare dacă cererea inițială înaintată în virtutea articolelor 73-75 vizează creanțe mai vechi de cinci ani, calculați din momentul în care instrumentul care permite punerea în aplicare a recuperării este stabilit în conformitate cu actele cu putere de lege și practicile administrative din statul membru al părții solicitante și până la data cererii. Cu toate acestea, dacă creanța sau instrumentul sunt contestate, termenul se calculează din momentul în care statul solicitant stabilește că creanța sau instrumentul nu mai pot fi contestate. |
| --- | --- |

b)

să acorde asistență conform prevederilor articolelor 73-78 din regulamentul de aplicare dacă cererea inițială înaintată în virtutea articolelor 73-75 vizează creanțe mai vechi de cinci ani, calculați din momentul în care instrumentul care permite punerea în aplicare a recuperării este stabilit în conformitate cu actele cu putere de lege și practicile administrative din statul membru al părții solicitante și până la data cererii. Cu toate acestea, dacă creanța sau instrumentul sunt contestate, termenul se calculează din momentul în care statul solicitant stabilește că creanța sau instrumentul nu mai pot fi contestate.

Articolul 80

Măsuri asiguratorii

În urma unei cereri justificate înaintată de către parteasolicitantă, partea solicitată ia măsuri aiguratorii pentru a garanta recuperarea unei creanțe, în măsura în care acest lucru este permis conform actelor cu putere de lege în vigoare în statul membru al părții solicitate.

În sensul punerii în aplicare a alineatului de mai sus, dispozițiile și procedurile prevăzute la articolele 73-75 și la articolul 77 din regulamentul de aplicare se aplică mutatis mutandis.

Articolul 81

Costurile

(1)   În cazul în care datoria este recuperată prin metoda compensației prevăzută la articolele 71 și 72 din regulamentul de aplicare nu se plătesc cheltuieli de punere în aplicare.

(2)   Partea solicitată recuperează de asemenea de la persoana în cauză eventualele costuri legate de recuperare în temeiul articolelor 73-77 și 81 și le reține în conformitate cu actele cu putere de lege din statul membru al părții în cauză aplicabile creanțelor similare.

(3)   Statele membre renunță la orice cereri de rambursare a costurilor care rezultă din asistența reciprocă acordată în temeiul regulamentului de bază sau în temeiul regulamentului de aplicare.

(4)   Atunci când recuperarea prezintă dificultăți deosebite sau presupune costuri foarte mari, partea solicitantă și partea solicitată pot să convină asupra unor formalități de rambursare speciale pentru recuperarea în cauză.

(5)   Autoritatea competentă din statul membru al părții solicitante rămâne răspunzătoare în fața autorității competente din statul membru al părții solicitate pentru orice costuri și pierderi pricinuite ca urmare a acțiunilor considerate nejustificate din punctul de vedere al conținutului creanței sau din punctul de vedere al valabilității instrumentului emis de partea solicitantă.

TITLUL V

DISPOZIȚII DIVERSE, TRANZITORII ȘI FINALE

Articolul 82

Verificările administrative și controalele medicale

(1)   Fără a aduce atingere prevederilor articolului 27, atunci când domiciliul temporar sau reședința beneficiarului prestațiilor prevăzute în titlul III capitolele I, II și IV se află pe teritoriul unui stat membru altul decât cel în care instituția debitoare își are sediul, controlul medical se efectuează, la cererea acestei instituții, de către instituția din locul de ședere sau de reședință al beneficiarului, conform dispozițiilor legislative aplicabile de către instituția debitoare. În acest caz, instituția debitoare se supune concluziilor instituției din locul de ședere sau de reședință.

Dacă, în temeiul articolului 82 din regulamentul de bază, instituția din locul de ședere sau de reședință este solicitată să efectueze un control medical, aceasta urmează procedurile prevăzute de legislația pe care o aplică. Dacă nu a fost prevăzută nici o astfel de procedură, aceasta consultă instituția debitoare cu privire la procedurile care trebuie urmate.

Instituția debitoare își rezervă dreptul de a impune un nou control medical efectuat de către un medic ales de aceasta. Cu toate acestea, beneficiarului poate să i se ceară deplasarea în statul membru al instituției debitoare numai dacă acesta este în măsură să întreprindă călătoria evitând orice risc pentru sănătatea sa și dacă instituția debitoare își asumă costul călătoriei și al cazării.

(2)   Atunci când domiciliul temporar sau reședința beneficiarului de prestații prevăzute în titlul III capitolele I, II și IV se află pe teritoriul unui stat membru altul decât cel în care își are sediul instituția debitoare, verificarea administrativă este efectuată, la cererea instituției debitoare, de către instituția din locul de domiciliu temporar sau de reședință al beneficiarului. Instituția debitoare comunică instituției din locul de domiciliu temporar sau de reședință elementele pe care trebuie să le cuprindă verificarea administrativă. Dacă aceste informații nu sunt transmise, instituția din locul de domiciliu termporar sau de reședință efectuează verificarea în conformitate cu propria legislație.

Instituția din locul de domiciliu temporar sau de reședință transmite un raport instituției debitoare care a solicitat verificarea.

Articolul 83

Notificările

(1)   Statele membre comunică Comisiei coordonatele organismelor menționate la articolul 1 literele (m), (q) și (r) din Regulamentul
  de bază
  și la
  articolul 1 alineatul (2) literele (a) și (b)
  din
  regulamentul de aplicare
  , precum și ale instituțiilor
  desemnate în conformitate cu regulamentul de aplicare
  .

(2)   Organismelor menționate la alineatul 1 trebuie să li se aloce o identitate electronică sub forma unui cod de identificare și a unei adrese electronice.

(3)   Comisia administrativă stabilește
  structura, conținutul și modalitățile
  de comunicare a coordonatelor menționate la alineatul (1), inclusiv formatul și modelul comun.

(4)   Anexa IV la
  regulamentul de aplicare
  cuprinde detalii referitoare la baza de date publică care conține informațiile menționate la alineatul (1).
  Baza de date este creată și administrată de Comisie. Cu toate acestea, statele membre sunt responsabile pentru introducerea în baza de date a coordonatelor de contact proprii. De asemenea, statele membre asigură precizia coordonatelor de contact naționale necesare în temeiul alineatului (1).

(5)   Statele membre au obligația de a actualiza constant informațiile menționate la alineatul 1.

▐

Articolul 84

Informațiile

(1)   Comisia administrativă pregătește informațiile necesare pentru a se asigura că părțile implicate își cunosc drepturile și cunosc formalitățile administrative necesare pentru a și le putea exercita. Dacă este posibil, aceste informații sunt difuzate prin mijloace electronice, prin publicarea lor pe site-uri accesibile publicului. Comisia administrativă se asigură că informațiile sunt actualizate în mod regulat.

(2)   Comitetul consultativ menționat la articolul 75 din regulamentului de bază poate emite avize și recomandări referitoare la ameliorarea informațiilor și a difuzării acestora.

(3)   Statele membre se asigură că informațiile necesare sunt puse la dispoziția persoanelor care intră sub incidența regulamentului de bază pentru ca acestea să fie informate de schimbările pe care le aduc regulamentului de bază și regulamentul de aplicare, astfel încât să își poată exercita drepturile.

(4)   Autoritățile competente se asigură că instituțiile lor sunt informate și aplică dispozițiile comunitare, de natură legislativă sau de altă natură, inclusiv deciziile Comisiei administrative, în domeniile care se află sub incidența regulamentului de bază și a regulamentui de aplicare și respectând prevederile acestor regulamente.

Articolul 85

Schimbul valutar

În sensul punerii în aplicare a regulamentului de bază și a regulamentului de aplicare, rata de schimb între cele două monede este rata de referință publicată de Banca Centrală Europeană.

Articolul 86

Statistici

Autoritățile competente întocmesc statistici referitoare la punerea în aplicare a regulamentului de bază și a regulamentului de aplicare și le transmit secretariatului Comisiei administrative. Aceste date sunt colectate și ordonate în conformitate cu planul și metoda stabilite de către Comisia administrativă. Comisia este însărcinată cu difuzarea informațiilor.

Articolul 87

Modificarea anexelor

Anexele I, II, III și IV la regulamentul de aplicare și anexele I, VI, VII, VIII și IX la regulamentului de bază pot fi modificate printr-un regulament al Comisiei la cererea statului membru (statelor membre) implicat(e) sau a autorităților competente din acesta (acestea), în urma obținerii unui acord unanim al Comisiei administrative.

Articolul 88

Dispoziții tranzitorii

Prevederile articolului 87 din regulamentului de bază se aplică în situațiile care intră sub incidența prezentului regulament.

Articolul 89

Abrogarea

(1)   Regulamentul (CEE) nr. 574/72 ║ se abrogă de la ... (8).

Cu toate acestea, Regulamentul (CEE) nr. 574/72 rămâne în vigoare și continuă să aibă efecte juridice, în sensul următoarelor:

| (a) | Regulamentul (CE) nr. 859/2003 al Consiliului din 14 mai 2003 de extindere a dispozițiilor Regulamentului (CEE) nr. 1408/71 și Regulamentului (CEE) nr. 574/72 la resortisanții unor țări terțe care nu intră încă sub incidența dispozițiilor respective exclusiv pe motive de cetățenie (9), atâta timp cât regulamentul respectiv nu este abrogat sau modificat; |
| --- | --- |

(a)

Regulamentul (CE) nr. 859/2003 al Consiliului din 14 mai 2003 de extindere a dispozițiilor Regulamentului (CEE) nr. 1408/71 și Regulamentului (CEE) nr. 574/72 la resortisanții unor țări terțe care nu intră încă sub incidența dispozițiilor respective exclusiv pe motive de cetățenie (9), atâta timp cât regulamentul respectiv nu este abrogat sau modificat;

| (b) | Regulamentul (CEE) nr. 1661/85 al Consiliului din 13 iunie 1985 de stabilire a adaptărilor tehnice la normele comunitare privind protecția socială a lucrătorilor migranți cu privire la Groenlanda (10), atâta timp cât regulamentul respectiv nu este abrogat sau modificat; |
| --- | --- |

(b)

Regulamentul (CEE) nr. 1661/85 al Consiliului din 13 iunie 1985 de stabilire a adaptărilor tehnice la normele comunitare privind protecția socială a lucrătorilor migranți cu privire la Groenlanda (10), atâta timp cât regulamentul respectiv nu este abrogat sau modificat;

| (c) | Acordul privind Spațiul Economic European (11) și Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, cu privire la libera circulație a persoanelor (12), precum și alte acorduri care includ o trimitere la Regulamentul (CEE) nr. 574/72, atât timp cât aceste acorduri nu se modifică în funcție de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(c)

Acordul privind Spațiul Economic European (11) și Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, cu privire la libera circulație a persoanelor (12), precum și alte acorduri care includ o trimitere la Regulamentul (CEE) nr. 574/72, atât timp cât aceste acorduri nu se modifică în funcție de prezentul regulament.

(2)   În Directiva 98/49/CE a Consiliului din 29 iunie 1998 privind protecția drepturilor la pensie suplimentară ale salariaților și persoanelor care desfășoară activități independente care se deplasează în cadrul Comunității (13), referirile la Regulamentul (CEE) nr. 574/72 se consideră trimiteri la prezentul regulament.

Articolul 90

Dispoziții finale

Prezentul regulament intră în vigoare la șase luni de la ziua următoare publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ║,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO L 166, 30.4.2004, p. 1, rectificat în
  JO L 200, 7.6.2004, p. 1.

1

rectificat în

(2)  
  JO C 324, 30.12.2006, p. 59
  .

2

JO C 324, 30.12.2006, p. 59

(3)  Poziția Parlamentului European din 9 iulie 2008.

3

Poziția Parlamentului European din 9 iulie 2008

(4)  
  JO L 150, 10.6.2008, p. 28.

4

JO L 150, 10.6.2008, p. 28.

(5)  JO L 74, 27.3.1972, p. 1. ║.

5

(6)  

  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

6

JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

(7)  
  Cinci ani de la intrarea în vigoare a regulamentului de aplicare.

7

Cinci ani de la intrarea în vigoare a regulamentului de aplicare.

(8)  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

8

Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(9)  JO L 124, 20.5.2003, p. 1.

9

(10)  JO L 160, 20.6.1985, p. 7.

10

(11)  JO L 1, 3.1.1994, p. 1.

11

(12)  JO L 114, 30.4.2002, p. 6.

12

(13)  JO L 209, 25.7.1998, p. 46.

13

Miercuri, 9 iulie 2008ANEXA I

Dispoziții de punere în aplicare a acordurilor bilaterale rămase în vigoare și noi dispoziții de punere în aplicare a acordurilor bilaterale

[articolul 8 alineatul (1) și articolul 9 alineatul (2)]

Miercuri, 9 iulie 2008ANEXA II

Regimuri speciale pentru funcționari

(Articolele 32 și 41)

| A. | Regimuri speciale pentru funcționarii care nu intră sub incidența dispozițiilor titlului III capitolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 privind prestațiile în natură 2.






  1. | Germania
  Versorgungssystem für Beamte (regim de boală pentru funcționari) |
| --- | --- | --- |

A.

Regimuri speciale pentru funcționarii care nu intră sub incidența dispozițiilor titlului III capitolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 privind prestațiile în natură 2.

1.

Germania

Versorgungssystem für Beamte (regim de boală pentru funcționari)

| 2. | Spania
  Mutualismo administrativo (regim special pentru funcționari, forțele armate și funcționari din justiție) |
| --- | --- |

2.

Spania

Mutualismo administrativo (regim special pentru funcționari, forțele armate și funcționari din justiție)

| B. | Regimuri speciale pentru funcționarii care nu intră sub incidența dispozițiilor titlului III capitolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 privind prestațiile în natură






  1. | Germania
  Versorgungssystem für Beamte (regim de accidente pentru funcționari) |
| --- | --- | --- |

B.

Regimuri speciale pentru funcționarii care nu intră sub incidența dispozițiilor titlului III capitolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 privind prestațiile în natură

1.

Germania

Versorgungssystem für Beamte (regim de accidente pentru funcționari)

Miercuri, 9 iulie 2008ANEXA III

Statele membre care rambursează costurile prestațiilor pe baza sumei forfetare

[Articolul 62 alineatul (1)]

Miercuri, 9 iulie 2008ANEXA IV

Autorități și instituții competente, instituții din locul de reședință și domiciliu temporar, puncte de acces, instituții și organisme desemnate de autoritățile competente.

[Articolul 83 alineatul (4)]

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/226 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/226

---

Miercuri, 9 iulie 2008Coordonarea sistemelor de securitate socială ***I

P6_TA(2008)0349

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și de stabilire a conținutului Anexei XI (COM(2006)0007 — C6-0029/2006 — 2006/0008(COD))

2009/C 294 E/50

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0007),

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0376),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolele 42 și 308 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0029/2006),

având în vedere articolele 42 și 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A6-0229/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei COM(2006)0007 astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei COM(2006)0007 astfel cum a fost modificată;

| 2. | consideră că procedura 2007/0129(COD) a devenit caducă ca urmare a includerii în cadrul procedurii 2006/0008(COD) a conținutului propunerii Comisiei COM(2007)0376; |
| --- | --- |

2.

consideră că procedura 2007/0129(COD) a devenit caducă ca urmare a includerii în cadrul procedurii 2006/0008(COD) a conținutului propunerii Comisiei COM(2007)0376;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 9 iulie 2008P6_TC1-COD(2006)0008

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și de stabilire a conținutului anexelor la acesta

(Text cu relevanță pentru SEE și pentru Elveția)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolele 42 și 308,

având în vedere propunerea Comisiei ║,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială

   (4)

  prevede ca stabilirea conținutului anexelor II, X și XI la respectivul regulament să aibă loc înainte de data punerii în aplicare a acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială

   (4)

  prevede ca stabilirea conținutului anexelor II, X și XI la respectivul regulament să aibă loc înainte de data punerii în aplicare a acestuia.

| (2) | Anexele I, III, IV, VI, VII, VIII și IX la Regulamentul (CE) nr. 883/2004 ar trebui adaptate astfel încât să ia în considerare atât cerințele statelor membre care au aderat la Uniunea Europeană de la data aprobării regulamentului, cât și evoluția recentă înregistrată în alte state membre. |
| --- | --- |

(2)

Anexele I, III, IV, VI, VII, VIII și IX la Regulamentul (CE) nr. 883/2004 ar trebui adaptate astfel încât să ia în considerare atât cerințele statelor membre care au aderat la Uniunea Europeană de la data aprobării regulamentului, cât și evoluția recentă înregistrată în alte state membre.

| (3) | Articolul ▐ 56 alineatul (1) și articolul 83 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 ▐ prevăd stabilirea de dispoziții speciale referitoare la aplicarea legislației statelor membre în anexa XI la acest regulament. Anexa XI are drept scop luarea în considerare a particularităților diferitelor sisteme de securitate socială din statele membre pentru a facilita aplicarea normelor privind coordonarea. |
| --- | --- |

(3)

Articolul ▐ 56 alineatul (1) și articolul 83 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 ▐ prevăd stabilirea de dispoziții speciale referitoare la aplicarea legislației statelor membre în anexa XI la acest regulament. Anexa XI are drept scop luarea în considerare a particularităților diferitelor sisteme de securitate socială din statele membre pentru a facilita aplicarea normelor privind coordonarea.

| (4) | O serie de state membre au solicitat includerea în anexa XI a unor dispoziții referitoare la aplicarea legislației lor proprii privind securitatea socială și au furnizat Comisiei explicații juridice și practice ale legislațiilor și sistemelor respective. |
| --- | --- |

(4)

O serie de state membre au solicitat includerea în anexa XI a unor dispoziții referitoare la aplicarea legislației lor proprii privind securitatea socială și au furnizat Comisiei explicații juridice și practice ale legislațiilor și sistemelor respective.

| (5) | În conformitate cu nevoia de a raționaliza și a simplifica noul regulament, este necesară o abordare comună pentru a asigura tratarea similară, în principiu, a dispozițiilor, referitoare la state membre diferite, de natură similară sau care urmăresc același obiectiv. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu nevoia de a raționaliza și a simplifica noul regulament, este necesară o abordare comună pentru a asigura tratarea similară, în principiu, a dispozițiilor, referitoare la state membre diferite, de natură similară sau care urmăresc același obiectiv.

| (6) | Deoarece scopul Regulamentului (CE) nr. 883/2004 constă în coordonarea legislației privind securitatea socială, pentru care statele membre au responsabilitate exclusivă, dispozițiile incompatibile cu scopul sau obiectivele acestuia și dispozițiile care nu fac decât să clarifice interpretarea legislației naționale nu ar trebui să fie incluse în respectivul regulament. |
| --- | --- |

(6)

Deoarece scopul Regulamentului (CE) nr. 883/2004 constă în coordonarea legislației privind securitatea socială, pentru care statele membre au responsabilitate exclusivă, dispozițiile incompatibile cu scopul sau obiectivele acestuia și dispozițiile care nu fac decât să clarifice interpretarea legislației naționale nu ar trebui să fie incluse în respectivul regulament.

| (7) | Unele solicitări ale statelor membre au ridicat probleme comune mai multor state membre. Aceste chestiuni ar trebui tratate la un nivel mai general, fie prin clarificare în corpul Regulamentului (CE) nr. 883/2004 sau în alta din anexele sale, care ar trebui modificată în consecință, fie prin intermediul unor dispoziții în regulamentul de aplicare prevăzut în articolul 89 din respectivul regulament, mai degrabă decât prin introducerea unor dispoziții similare pentru câteva din statele membre în anexa XI. |
| --- | --- |

(7)

Unele solicitări ale statelor membre au ridicat probleme comune mai multor state membre. Aceste chestiuni ar trebui tratate la un nivel mai general, fie prin clarificare în corpul Regulamentului (CE) nr. 883/2004 sau în alta din anexele sale, care ar trebui modificată în consecință, fie prin intermediul unor dispoziții în regulamentul de aplicare prevăzut în articolul 89 din respectivul regulament, mai degrabă decât prin introducerea unor dispoziții similare pentru câteva din statele membre în anexa XI.

| (8) | De asemenea, anumite aspecte trebuie să fie tratate în alte anexe decât anexa XI, în conformitate de scopul și conținutul acestora, și nu în anexa XI, pentru a se asigura că anexele la Regulamentul (CE) 883/2004 sunt coerente în sine și unele cu altele. |
| --- | --- |

(8)

De asemenea, anumite aspecte trebuie să fie tratate în alte anexe decât anexa XI, în conformitate de scopul și conținutul acestora, și nu în anexa XI, pentru a se asigura că anexele la Regulamentul (CE) 883/2004 sunt coerente în sine și unele cu altele.

| (9) | Pentru a facilita utilizarea Regulamentului (CE) nr. 883/2004 de către cetățenii care solicită informații sau depun cereri la instituțiile din statele membre, trimiterile la legislația statelor membre în cauză trebuie să se facă și în limba originală, ori de câte ori acest lucru este necesar, pentru a evita orice confuzie. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a facilita utilizarea Regulamentului (CE) nr. 883/2004 de către cetățenii care solicită informații sau depun cereri la instituțiile din statele membre, trimiterile la legislația statelor membre în cauză trebuie să se facă și în limba originală, ori de câte ori acest lucru este necesar, pentru a evita orice confuzie.

| (10) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 883/2004 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 883/2004 ar trebui modificat în consecință.

| (11) | Regulamentul (CE) nr. 883/2004 prevede că se aplică de la data intrării în vigoare a regulamentului de aplicare. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la aceeași dată, |
| --- | --- |

(11)

Regulamentul (CE) nr. 883/2004 prevede că se aplică de la data intrării în vigoare a regulamentului de aplicare. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la aceeași dată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 883/2004 se modifică după cum urmează:

| 1. | Se introduce următorul considerent după considerentul 5:








  „
  (5a) | Dispozițiile adăugate de unele state membre în anexa VI la Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 sunt în prezent reglementate de anumite prevederii generale ale Regulamentului (CE) nr. 883/2004. De exemplu, sub titlul «Asimilarea prestațiilor, veniturilor, faptelor sau evenimentelor», articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 prevede că, în cazul în care, în temeiul legislației statului membru competent, anumite fapte sau evenimente produc efecte juridice, astfel de efecte juridice trebuie acordate unor fapte sau evenimente similare care se produc în alt stat membru. În consecință, un număr de dispoziții din anexa VI la Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 au devenit inutile.
  ” |
| --- | --- | --- |

1.

Se introduce următorul considerent după considerentul 5:

„
  (5a)

| 2. | Se introduce următorul considerent după considerentul 8:








  „
  (8a) | Membrii familiilor foștilor lucrători frontalieri ar trebui să poată continua un tratament medical după pensionare în țara în care persoana asigurată și-a desfășurat activitatea.
  ” |
| --- | --- | --- |

2.

Se introduce următorul considerent după considerentul 8:

„
  (8a)

| 3. | Se introduce următorul considerent după considerentul 17:








  „
  (17a) | Din momentul în care o legislație devine aplicabilă unei persoane în temeiul titlului II din prezentul regulament, condițiile de afiliere și de obținere a dreptului la prestații ar trebui să fie definite de legislația statului membru competent, în conformitate cu dreptul comunitar.
  ” |
| --- | --- | --- |

3.

Se introduce următorul considerent după considerentul 17:

„
  (17a)

| 4. | Se introduce următorul considerent după considerentul 18:








  „
  (18a) | Principiul unității legislației aplicabile are o importanță deosebită și ar trebui consolidat. Aceasta nu ar trebui să însemne, totuși, că simpla acordare a unei prestații, în conformitate cu prezentul regulament și incluzând plata unor cotizații pentru asigurare sau a unei acoperiri de asigurare pentru beneficiar, are drept consecință faptul că legislația statului membru a cărui instituție a acordat prestația devine legislația aplicabilă persoanei în cauză

   (5). |
| --- | --- | --- |

4.

Se introduce următorul considerent după considerentul 18:

„
  (18a)

Principiul unității legislației aplicabile are o importanță deosebită și ar trebui consolidat. Aceasta nu ar trebui să însemne, totuși, că simpla acordare a unei prestații, în conformitate cu prezentul regulament și incluzând plata unor cotizații pentru asigurare sau a unei acoperiri de asigurare pentru beneficiar, are drept consecință faptul că legislația statului membru a cărui instituție a acordat prestația devine legislația aplicabilă persoanei în cauză

   (5).

| 5. | La articolul 1 se introduce următoarea literă după litera (v):








  „
  (va) | «prestații în natură» înseamnă acele prestații în natură, prevăzute în legislația unui stat membru, care vizează să acopere, să pună la dispoziție, să plătească direct sau să ramburseze costul îngrijirilor medicale sau al produselor și serviciilor auxiliare tratamentului, inclusiv prestațiile în natură pentru îngrijirea pe termen lung.;
  ” |
| --- | --- | --- |

5.

La articolul 1 se introduce următoarea literă după litera (v):

„
  (va)

| 6. | La articolul 3, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (5)
     
  Prezentul regulament nu se aplică:
  :








  a) | asistenței sociale sau medicale sau |
| --- | --- | --- |

6.

La articolul 3, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (5)
     
  Prezentul regulament nu se aplică:
  :

a)

asistenței sociale sau medicale sau

| b) | prestațiilor acordate în cazul în care un stat membru își asumă răspunderea pentru daune aduse persoanelor și oferă compensații, cum ar fi cele pentru victimele de război și pentru acțiunil militare sau pentru consecințele acestora; pentru victimele infracțiunilor, ale asasinatelor sau ale actelor teroriste; pentru victimele care au suferit de pe urma agenților statului membru aflați în exercițiul funcțiunii; sau pentru victimele care au suferit nedreptăți din motive politice sau religioase sau legate de familia acestora.
  ” |
| --- | --- |

b)

prestațiilor acordate în cazul în care un stat membru își asumă răspunderea pentru daune aduse persoanelor și oferă compensații, cum ar fi cele pentru victimele de război și pentru acțiunil militare sau pentru consecințele acestora; pentru victimele infracțiunilor, ale asasinatelor sau ale actelor teroriste; pentru victimele care au suferit de pe urma agenților statului membru aflați în exercițiul funcțiunii; sau pentru victimele care au suferit nedreptăți din motive politice sau religioase sau legate de familia acestora.
  ”

| 7. | Articolul 14, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  „(4)   În cazul în care legislația unui stat membru condiționează dreptul la asigurare voluntară sau la asigurare facultativă continuă de rezidența beneficiarului în statul membru respectiv sau de desfășurarea anterioară a unei activități salariate sau independente, articolul 5 litera (b) se aplică doar în cazul persoanelor care, la un moment dat în trecut, au fost sub incidența legislației statului membru în cauză în temeiul desfășurării unei activități salariate sau independente.
  (5)   În cazul în care legislația unui stat membru condiționează dreptul la asigurare voluntară sau la asigurare facultativă continuă de realizarea perioadelor de asigurare, acest drept se acordă numai persoanelor care au realizat anterior perioade de asigurare în statul membru respectiv, în cadrul aceluiași regim.” |
| --- | --- |

7.

Articolul 14, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   În cazul în care legislația unui stat membru condiționează dreptul la asigurare voluntară sau la asigurare facultativă continuă de rezidența beneficiarului în statul membru respectiv sau de desfășurarea anterioară a unei activități salariate sau independente, articolul 5 litera (b) se aplică doar în cazul persoanelor care, la un moment dat în trecut, au fost sub incidența legislației statului membru în cauză în temeiul desfășurării unei activități salariate sau independente.

(5)   În cazul în care legislația unui stat membru condiționează dreptul la asigurare voluntară sau la asigurare facultativă continuă de realizarea perioadelor de asigurare, acest drept se acordă numai persoanelor care au realizat anterior perioade de asigurare în statul membru respectiv, în cadrul aceluiași regim.”

| 8. | Articolul 18 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (2)
     
  Membrii familiei unui lucrător frontalier au dreptul la prestații în natură, în timpul șederii lor în statul membru competent. Cu toate acestea, atât timp cât anexa III este în vigoare, în cazul în care statul membru competent se află pe lista din anexa III, membrii familiei unui lucrător frontalier care au reședința în același stat membru ca și lucrătorul frontalier respectiv au dreptul la prestații în natură în statul membru competent numai în condițiile prevăzute la articolul 19 alineatul (1).
  ” |
| --- | --- |

8.

Articolul 18 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (2)
     
  Membrii familiei unui lucrător frontalier au dreptul la prestații în natură, în timpul șederii lor în statul membru competent. Cu toate acestea, atât timp cât anexa III este în vigoare, în cazul în care statul membru competent se află pe lista din anexa III, membrii familiei unui lucrător frontalier care au reședința în același stat membru ca și lucrătorul frontalier respectiv au dreptul la prestații în natură în statul membru competent numai în condițiile prevăzute la articolul 19 alineatul (1).
  ”

| 9. | La articolul 28, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (1)
     
  Lucrătorul frontalier care s-a pensionat din motive de limită de vârstă sau de invaliditate are dreptul ca, în caz de boală, să continue să beneficieze de prestații în natură în statul membru în care și-a desfășurat ultima dată activitatea salariată sau independentă, în măsura în care aceste prestații reprezintă o continuare a tratamentului care a început în statul membru respectiv. Expresia «continuare a tratamentului» înseamnă continuarea investigării, diagnosticării și tratamentului unei boli pe întreaga sa durată.




  Primul paragraf se aplică mutatis mutandis membrilor familiei lucrătorului frontalier pensionat.
  ” |
| --- | --- |

9.

La articolul 28, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (1)
     
  Lucrătorul frontalier care s-a pensionat din motive de limită de vârstă sau de invaliditate are dreptul ca, în caz de boală, să continue să beneficieze de prestații în natură în statul membru în care și-a desfășurat ultima dată activitatea salariată sau independentă, în măsura în care aceste prestații reprezintă o continuare a tratamentului care a început în statul membru respectiv. Expresia «continuare a tratamentului» înseamnă continuarea investigării, diagnosticării și tratamentului unei boli pe întreaga sa durată.

Primul paragraf se aplică mutatis mutandis membrilor familiei lucrătorului frontalier pensionat.
  ”

| 10. | Articolul 51 alineatul (3)
  se înlocuiește cu următorul text:


  „
  3.
     
  «(3) În cazul în care legislația sau regimul special al unui stat membru condiționează dobândirea, menținerea sau recuperarea dreptului la prestații de faptul că persoana în cauză beneficiază de o asigurare în momentul materializării riscului, această condiție se consideră îndeplinită în cazul în care persoana a beneficiat anterior de o asigurare în temeiul legislației sau al regimului special din acel stat membru și, în momentul materializării riscului, este asigurată pentru același risc în temeiul legislației unui alt stat membru sau, în absența unei astfel de asigurări, are dreptul la prestații pentru același risc în temeiul legislației altui stat membru. Această ultimă condiție se consideră însă îndeplinită în cazurile prevăzute la articolul 57.»;
  ” |
| --- | --- |

10.

Articolul 51 alineatul (3)
  se înlocuiește cu următorul text:

„
  3.
     
  «(3) În cazul în care legislația sau regimul special al unui stat membru condiționează dobândirea, menținerea sau recuperarea dreptului la prestații de faptul că persoana în cauză beneficiază de o asigurare în momentul materializării riscului, această condiție se consideră îndeplinită în cazul în care persoana a beneficiat anterior de o asigurare în temeiul legislației sau al regimului special din acel stat membru și, în momentul materializării riscului, este asigurată pentru același risc în temeiul legislației unui alt stat membru sau, în absența unei astfel de asigurări, are dreptul la prestații pentru același risc în temeiul legislației altui stat membru. Această ultimă condiție se consideră însă îndeplinită în cazurile prevăzute la articolul 57.»;
  ”

| 11. | Articolul 52 alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  „(4)   
  În cazul în care, într-un stat membru, calculul realizat în temeiul alineatului (1) litera (a) are ca rezultat invariabil o prestație autonomă egală sau mai mare decât prestația pro-rata, calculată în conformitate cu alineatul (1) litera (b), instituția competentă renunță la calculul pro-rata, în următoarele condiții










  a) | o astfel de situație este prevăzută în partea 1 din anexa VIII; |
| --- | --- | --- |

11.

Articolul 52 alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   
  În cazul în care, într-un stat membru, calculul realizat în temeiul alineatului (1) litera (a) are ca rezultat invariabil o prestație autonomă egală sau mai mare decât prestația pro-rata, calculată în conformitate cu alineatul (1) litera (b), instituția competentă renunță la calculul pro-rata, în următoarele condiții

a)

o astfel de situație este prevăzută în partea 1 din anexa VIII;

| b) | legislația care prevede norme de prevenire a cumulului prevăzut la articolele 54 și 55 nu este aplicabilă, cu excepția cazurilor în care sunt îndeplinite condițiile menționate la articolul 55 alineatul (2); și |
| --- | --- |

b)

legislația care prevede norme de prevenire a cumulului prevăzut la articolele 54 și 55 nu este aplicabilă, cu excepția cazurilor în care sunt îndeplinite condițiile menționate la articolul 55 alineatul (2); și

| c) | articolul 57 nu se aplică, în condițiile prevăzute în situație specifică, pentru perioadele finalizate în temeiul legislației unui alt stat membru.
  . |
| --- | --- |

c)

articolul 57 nu se aplică, în condițiile prevăzute în situație specifică, pentru perioadele finalizate în temeiul legislației unui alt stat membru.
  .

| ”
  12. | La articolul 52, se adaugă următorul alineat:


  „
  4 bis.
     
  (4a) Fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatele (1)-(3), calculul pro-rata nu se aplică regimurilor care acordă prestații pentru care perioadele de timp nu au relevanță în efectuarea calculului, cu condiția ca aceste regimuri să fie enumerate în anexa VIII partea 2. În astfel de situații, persoana în cauză are dreptul la prestația calculată în conformitate cu legislația statului membru respectiv.
  ” |
| --- | --- |

”
  12.

La articolul 52, se adaugă următorul alineat:

„
  4 bis.
     
  (4a) Fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatele (1)-(3), calculul pro-rata nu se aplică regimurilor care acordă prestații pentru care perioadele de timp nu au relevanță în efectuarea calculului, cu condiția ca aceste regimuri să fie enumerate în anexa VIII partea 2. În astfel de situații, persoana în cauză are dreptul la prestația calculată în conformitate cu legislația statului membru respectiv.
  ”

| 13. | La articolul 56 alineatul (1) litera (c), înainte de „în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XI”, se introduc cuvintele „în cazul în care este necesar”. |
| --- | --- |

13.

La articolul 56 alineatul (1) litera (c), înainte de „în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XI”, se introduc cuvintele „în cazul în care este necesar”.

| 14. | La articolul 56, se introduce următorul alineat:


  „
  (1a)
     
  În cazul în care alineatul (1) litera (c) nu se aplică deoarece legislația unui stat membru prevede calcularea prestației nu în funcție de perioadele de asigurare sau de rezidență, ci pe baza altor elemente care nu sunt legate de timp, instituția competentă ia în considerare, pentru fiecare perioadă de asigurare sau de rezidență finalizată în temeiul legislației unui alt stat membru, valoarea capitalului acumulat, capitalul care este considerat a fi acumulat sau oricare alt element utilizat pentru calcul în temeiul legislației pe care instituția o aplică și împărțit pe unitățile de perioadă corespunzătoare regimului de pensii respectiv.
  ” |
| --- | --- |

14.

La articolul 56, se introduce următorul alineat:

„
  (1a)
     
  În cazul în care alineatul (1) litera (c) nu se aplică deoarece legislația unui stat membru prevede calcularea prestației nu în funcție de perioadele de asigurare sau de rezidență, ci pe baza altor elemente care nu sunt legate de timp, instituția competentă ia în considerare, pentru fiecare perioadă de asigurare sau de rezidență finalizată în temeiul legislației unui alt stat membru, valoarea capitalului acumulat, capitalul care este considerat a fi acumulat sau oricare alt element utilizat pentru calcul în temeiul legislației pe care instituția o aplică și împărțit pe unitățile de perioadă corespunzătoare regimului de pensii respectiv.
  ”

| 15. | La articolul 57, se adaugă următorul alineat:


  „
  3a)
     
  Prezentul articol nu se aplică regimurilor enumerate în partea 2 din anexa VIII.
  ” |
| --- | --- |

15.

La articolul 57, se adaugă următorul alineat:

„
  3a)
     
  Prezentul articol nu se aplică regimurilor enumerate în partea 2 din anexa VIII.
  ”

| 16. | La articolul 62, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (3)
     
  Prin derogare de la alineatele (1) și (2), în ceea ce privește șomerii prevăzuți la articolul 65 alineatul (5) litera (a), instituția de la locul de reședință ia în considerare salariul sau venitul profesional primit de persoana în cauză în statul membru a cărui legislație i s-a aplicat în cursul ultimei sale activități salariate sau independente, în conformitate cu regulamentul de aplicare.
  ” |
| --- | --- |

16.

La articolul 62, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (3)
     
  Prin derogare de la alineatele (1) și (2), în ceea ce privește șomerii prevăzuți la articolul 65 alineatul (5) litera (a), instituția de la locul de reședință ia în considerare salariul sau venitul profesional primit de persoana în cauză în statul membru a cărui legislație i s-a aplicat în cursul ultimei sale activități salariate sau independente, în conformitate cu regulamentul de aplicare.
  ”

| 17. | După articolul 68 se inserează următorul articol:


  „Articolul 68a


  Acordarea de prestații



  În cazul în care prestațiile familiale nu sunt utilizate pentru întreținerea membrilor de familie de către persoana căreia ar trebui să-i fie acordate, instituția competentă își îndeplinește obligațiile legale, acordând prestațiile menționate persoanei fizice sau juridice care întreține efectiv membrii familiei, la solicitarea și prin intermediul instituției din statul lor membru de reședință sau al instituției desemnate sau organismului stabilit în acest scop de către autoritatea competentă din statul lor membru de reședință.
  ” |
| --- | --- |

17.

După articolul 68 se inserează următorul articol:

„Articolul 68a

Acordarea de prestații

În cazul în care prestațiile familiale nu sunt utilizate pentru întreținerea membrilor de familie de către persoana căreia ar trebui să-i fie acordate, instituția competentă își îndeplinește obligațiile legale, acordând prestațiile menționate persoanei fizice sau juridice care întreține efectiv membrii familiei, la solicitarea și prin intermediul instituției din statul lor membru de reședință sau al instituției desemnate sau organismului stabilit în acest scop de către autoritatea competentă din statul lor membru de reședință.
  ”

| 18. | La articolul 87, se introduce următorul alineat după alineatul (10)
  :
  „
  (10a)
     
  Anexa III se abrogă la 5 ani de la data aplicării prezentului regulament.
  ” |
| --- | --- |

18.

La articolul 87, se introduce următorul alineat după alineatul (10)
  :

„
  (10a)
     
  Anexa III se abrogă la 5 ani de la data aplicării prezentului regulament.
  ”

| 19. | Anexele se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

19.

Anexele se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică de la data intrării în vigoare a regulamentului de aplicare menționat la articolul 89 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ║,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  
  OJ C 161, 13.7.2007, p. 61.

1

OJ C 161, 13.7.2007, p. 61.

(2)  JO C ....

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 9 iulie 2008.

3

Poziția Parlamentului European din 9 iulie 2008.

(4)  

  JO L 166, 30.4.2004, p. 1. Versiune rectificată în JO L 200, 7.6.2004, p. 1.

4

JO L 166, 30.4.2004, p. 1. Versiune rectificată în JO L 200, 7.6.2004, p. 1.

(5)  
  Cauzele conexe C-502/01 și C-31/02, Gaumain-Cerri și Barth, Rec. 2004, p I-6483.
  ”

5

Cauzele conexe C-502/01 și C-31/02, Gaumain-Cerri și Barth, Rec. 2004, p I-6483.

Miercuri, 9 iulie 2008ANEXĂ

Anexele la Regulamentul (CE) nr. 883/2004 se modifică după cum urmează:

| 1. | Partea I din anexa I se modifică după cum urmează:










  a) | după mențiunea de la rubrica „A. BELGIA” se introduce următoarea mențiune:


  „
  Aa.
     
  BULGARIA




  Pensii alimentare vărsate de stat, în temeiul articolului 92 din Codul Familiei
  ” |
| --- | --- | --- |

1.

Partea I din anexa I se modifică după cum urmează:

a)

după mențiunea de la rubrica „A. BELGIA” se introduce următoarea mențiune:

„
  Aa.
     
  BULGARIA

Pensii alimentare vărsate de stat, în temeiul articolului 92 din Codul Familiei
  ”

| b) | după mențiunea de la rubrica „C. GERMANIA” se introduc următoarele mențiuni:


  „
  Ca.
     
  ESTONIA




  Pensii alimentare în conformitate cu Legea privind pensiile alimentare din 21 februarie 2007




  Cb.
     
  SPANIA




  Avansuri din pensii alimentare, în conformitate cu Decretul Regal nr. 1618/2007 din 7 decembrie 2007
  ” |
| --- | --- |

b)

după mențiunea de la rubrica „C. GERMANIA” se introduc următoarele mențiuni:

„
  Ca.
     
  ESTONIA

Pensii alimentare în conformitate cu Legea privind pensiile alimentare din 21 februarie 2007

Cb.
     
  SPANIA

Avansuri din pensii alimentare, în conformitate cu Decretul Regal nr. 1618/2007 din 7 decembrie 2007
  ”

| c) | după mențiunea de la rubrica „D. FRANȚA” se introduc următoarele mențiuni:


  „
  Da.
     
  LITUANIA




  Plățile din Fondul de pensii alimentare pentru copii în temeiul Legii privind Fondul de pensii alimentare pentru copii




  Db.
     
  LUXEMBURG




  Avansuri din pensii alimentare și recuperarea acestora, în înțelesul Legii din 26 iulie 1980
  ” |
| --- | --- |

c)

după mențiunea de la rubrica „D. FRANȚA” se introduc următoarele mențiuni:

„
  Da.
     
  LITUANIA

Plățile din Fondul de pensii alimentare pentru copii în temeiul Legii privind Fondul de pensii alimentare pentru copii

Db.
     
  LUXEMBURG

Avansuri din pensii alimentare și recuperarea acestora, în înțelesul Legii din 26 iulie 1980
  ”

| d) | după mențiunea de la rubrica „E. AUSTRIA” se introduce următoarea mențiune:


  „
  Ea.
     
  POLONIA




  Prestații din Fondul de pensii alimentare în temeiul Legii ajutoarelor acordate persoanelor care au drept la pensie alimentară
  ” |
| --- | --- |

d)

după mențiunea de la rubrica „E. AUSTRIA” se introduce următoarea mențiune:

„
  Ea.
     
  POLONIA

Prestații din Fondul de pensii alimentare în temeiul Legii ajutoarelor acordate persoanelor care au drept la pensie alimentară
  ”

| e) | după mențiunea de la rubrica „F. PORTUGALIA” se introduc următoarele mențiuni:


  „
  Fa.
     
  SLOVENIA




  Înlocuirea pensiei alimentare în conformitate cu Legea privind fondurile de garantare publică și de pensie alimentară, din 25 iulie 2006 a Republicii Slovene




  Fb.
     
  SLOVACIA




  Pensie alimentară de substituție (plată de întreținere de substituție), în temeiul Legii nr. 452/2004 Coll. privind pensia alimentară de substituție, modificată prin regulamente ulterioare
  ” |
| --- | --- |

e)

după mențiunea de la rubrica „F. PORTUGALIA” se introduc următoarele mențiuni:

„
  Fa.
     
  SLOVENIA

Înlocuirea pensiei alimentare în conformitate cu Legea privind fondurile de garantare publică și de pensie alimentară, din 25 iulie 2006 a Republicii Slovene

Fb.
     
  SLOVACIA

Pensie alimentară de substituție (plată de întreținere de substituție), în temeiul Legii nr. 452/2004 Coll. privind pensia alimentară de substituție, modificată prin regulamente ulterioare
  ”

| 2. | Partea II din anexa I se modifică după cum urmează:










  a) | după mențiunea de la rubrica „A. BELGIA” se introduc următoarele mențiuni:


  „
  Aa.
     
  BULGARIA




  Indemnizație forfetară de maternitate (Legea privind alocațiile familiale pentru copii)




  Ab.
     
  REPUBLICA CEHĂ




  Indemnizație de naștere




  Ac.
     
  ESTONIA




  Indemnizație de naștere




  Indemnizație de adopție
  ” |
| --- | --- | --- |

2.

Partea II din anexa I se modifică după cum urmează:

a)

după mențiunea de la rubrica „A. BELGIA” se introduc următoarele mențiuni:

„
  Aa.
     
  BULGARIA

Indemnizație forfetară de maternitate (Legea privind alocațiile familiale pentru copii)

Ab.
     
  REPUBLICA CEHĂ

Indemnizație de naștere

Ac.
     
  ESTONIA

Indemnizație de naștere

Indemnizație de adopție
  ”

| b) | mențiuneaa „B. SPANIA” se înlocuiește cu următoarele
  :
  „
  B.
     
  SPANIA




  Indemnizații de naștere și de adopție sub formă de plată unică
  ” |
| --- | --- |

b)

mențiuneaa „B. SPANIA” se înlocuiește cu următoarele
  :

„
  B.
     
  SPANIA

Indemnizații de naștere și de adopție sub formă de plată unică
  ”

| (c) | ▐ la rubrica „C. FRANȚA” se adaugă următoarele
  cuvinte
  :
  „, cu excepția cazului în care sunt plătite unei persoane care rămâne sub incidența legislației franceze în conformitate cu articolul 12 sau cu articolul 16.;” |
| --- | --- |

(c)

▐ la rubrica „C. FRANȚA” se adaugă următoarele
  cuvinte
  :

„, cu excepția cazului în care sunt plătite unei persoane care rămâne sub incidența legislației franceze în conformitate cu articolul 12 sau cu articolul 16.;”

| d) | după mențiunea de la rubrica „C. FRANȚA” se introduc următoarele mențiuni:


  „
  C bis. Ca.
     
  LETONIA




  Indemnizație de naștere




  Indemnizație de adopție




  Cb.
     
  LITUANIA




  Indemnizație forfetară pentru copii
  ” |
| --- | --- |

d)

după mențiunea de la rubrica „C. FRANȚA” se introduc următoarele mențiuni:

„
  C bis. Ca.
     
  LETONIA

Indemnizație de naștere

Indemnizație de adopție

Cb.
     
  LITUANIA

Indemnizație forfetară pentru copii
  ”

| e) | după mențiunea de la rubrica „D. LUXEMBURG” se introduc următoarele mențiuni:


  „
  Da.
     
  UNGARIA




  Indemnizație de maternitate




  Db.
     
  POLONIA




  Indemnizație de naștere sub formă de plată unică (legea privind prestațiile familiale)




  Dc.
     
  ROMÂNIA




  Indemnizație de naștere




  Trusoul pentru nou-născuți




  Dd.
     
  SLOVENIA




  Indemnizație de naștere




  De.
     
  SLOVACIA




  Indemnizație de naștere




  Supliment la indemnizația de naștere
  ” |
| --- | --- |

e)

după mențiunea de la rubrica „D. LUXEMBURG” se introduc următoarele mențiuni:

„
  Da.
     
  UNGARIA

Indemnizație de maternitate

Db.
     
  POLONIA

Indemnizație de naștere sub formă de plată unică (legea privind prestațiile familiale)

Dc.
     
  ROMÂNIA

Indemnizație de naștere

Trusoul pentru nou-născuți

Dd.
     
  SLOVENIA

Indemnizație de naștere

De.
     
  SLOVACIA

Indemnizație de naștere

Supliment la indemnizația de naștere
  ”

| 3. | Anexa II se înlocuiește după cum urmează:



  „ANEXA II


  DISPOZIȚII ALE CONVENȚIILOR CARE RĂMÂN ÎN VIGOARE ȘI CARE, DUPĂ CAZ, SUNT LIMITATE LA PERSOANELE REGLEMENTATE DE ACESTE DISPOZIȚII BILATERALE




  [Articolul 8 alineatul (1)]




  Considerații generale




  Trebuie constatat faptul că dispozițiile convențiilor bilaterale care nu intră sub incidența domeniului de aplicare a regulamentului sau care rămân în vigoare între statele membre nu sunt enumerate în această anexă. Aceste prevederi includ obligațiile dintre statele membre care decurg din convențiile care prevăd, de exemplu, dispoziții privind cumularea perioadelor de asigurare îndeplinite într-o țară terță.




  Dispoziții ale convențiilor de securitate socială care rămân în vigoare




  (a)
     
  BELGIA — GERMANIA




  Articolele 3 și 4 ale Protocolului final din 7 decembrie 1957 la Convenția generală de la aceeași dată, astfel cum se prevede în Protocolul suplimentar din 10 noiembrie 1960 (luând în considerare perioadele de asigurare finalizate anterior în anumite zone frontaliere, în timpul și după cel de-al doilea război mondial)
  .


  (b)
     
  BELGIA — LUXEMBURG




  Convenția privind securitatea socială pentru lucrătorii frontalieri din 24 martie 1994 (privind rambursarea forfetară complementară)
  .


  (c)
     
  BULGARIA — GERMANIA




  Articolul 28 alineatul (1) litera (b) din Convenția privind securitatea socială din 17 decembrie 1997 (menținerea convențiilor încheiate între Bulgaria și fosta Republică Democrată Germană pentru persoanele care au primit deja o pensie înainte de 1996)
  .


  (d)
     
  BULGARIA — AUSTRIA




  Articolul 38 alineatul (3) din Convenția privind securitatea socială din 14 aprilie 2005 (luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate înainte de 27 noiembrie 1961); punerea în aplicare a acestui punct se limitează la persoanele reglementate de respectiva convenție
  .


  (e)
     
  BULGARIA — SLOVENIA




  Articolul 32 alineatul (2) din Convenția privind securitatea socială din 18 decembrie 1957 (luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate înainte de 31 decembrie 1957)
  .


  (f)
     
  REPUBLICA CEHĂ — GERMANIA




  Articolul 39 alineatul (1) literele (b) și (c) din Acordul privind securitatea socială din 27 iulie 2001 (menținerea convențiilor încheiate între fosta Republică Cehoslovacă și fosta Republică Democrată Germană pentru persoanele care au primit deja o pensie înainte de 1996; luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate într-unul din statele contractante pentru persoanele care, la 1 septembrie 2002, au primit deja o pensie pentru aceste perioade de la celălalt stat contractant, în timp ce își aveau reședința pe teritoriul acestuia)
  .


  (g)
     
  REPUBLICA CEHĂ — CIPRU




  Articolul 32 alineatul (4) din Convenția privind securitatea socială din 19 ianuarie 1999 (definirea competențelor pentru calcularea perioadelor de încadrare în muncă finalizate în temeiul Convenției pertinente din 1976); punerea în aplicare a prezentei dispoziții se limitează la persoanele reglementate de aceasta
  .


  (h)
     
  REPUBLICA CEHĂ — LUXEMBURG




  Articolul 52 alineatul (8) din Convenția din 17 noiembrie 2000 (luarea în considerare a perioadelor de asigurare de pensie pentru refugiați politici).




  (i)
     
  REPUBLICA CEHĂ — AUSTRIA




  Articolul 32 alineatul (3) din Convenția privind securitatea socială din 20 iulie 1999 (luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate înainte de 27 noiembrie 1961); punerea în aplicare a acestui punct se limitează la persoanele reglementate de respectiva convenție.




  (j)
     
  REPUBLICA CEHĂ — SLOVACIA




  Articolele 12, 20 și 33 din Convenția privind securitatea socială din 29 octombrie 1992 (articolul 12 definește competențele pentru acordarea unei alocații de urmaș; articolul 20 definește competențele pentru calcularea perioadelor de asigurare finalizate înainte de destrămarea Republicii Federale Cehe și Slovace; articolul 33 definește competențele pentru plata pensiilor acordate înainte de destrămarea Republicii Federale Cehe și Slovace).




  (k)
     
  DANEMARCA — FINLANDA




  Articolul 7 din Convenția nordică privind securitatea socială din 18 august 2003, referitor la acoperirea cheltuielilor suplimentare de călătorie în caz de boală pe durata unui sejur într-o altă țară nordică prin majorarea costului călătoriei de întoarcere în țara de reședință
  .


  (l)
     
  DANEMARCA — SUEDIA




  Articolul 7 din Convenția nordică privind securitatea socială din 18 august 2003, referitor la acoperirea cheltuielilor suplimentare de călătorie în caz de boală pe durata unui sejur într-o altă țară nordică prin care se determină un cost ridicat al călătoriei de întoarcere în țara de reședință
  .


  (m)
     
  GERMANIA — SPANIA




  Articolul 45 alineatul (2) din Convenția privind securitatea socială din 4 decembrie 1973 (reprezentare de către autoritățile diplomatice și consulare)
  .


  (n)
     
  GERMANIA — FRANȚA










  (i) | Acordul suplimentar nr. 4 din 10 iulie 1950 la Convenția generală de la aceeași dată, astfel cum se prevede în Protocolul suplimentar nr. 2 din 18 iunie 1955 (luând în considerare perioadele de asigurare finalizate între 1 iulie 1940 și 30 iunie 1950)
  . |
| --- | --- | --- |

3.

Anexa II se înlocuiește după cum urmează:

„ANEXA II

DISPOZIȚII ALE CONVENȚIILOR CARE RĂMÂN ÎN VIGOARE ȘI CARE, DUPĂ CAZ, SUNT LIMITATE LA PERSOANELE REGLEMENTATE DE ACESTE DISPOZIȚII BILATERALE

[Articolul 8 alineatul (1)]

Considerații generale

Trebuie constatat faptul că dispozițiile convențiilor bilaterale care nu intră sub incidența domeniului de aplicare a regulamentului sau care rămân în vigoare între statele membre nu sunt enumerate în această anexă. Aceste prevederi includ obligațiile dintre statele membre care decurg din convențiile care prevăd, de exemplu, dispoziții privind cumularea perioadelor de asigurare îndeplinite într-o țară terță.

Dispoziții ale convențiilor de securitate socială care rămân în vigoare

(a)
     
  BELGIA — GERMANIA

Articolele 3 și 4 ale Protocolului final din 7 decembrie 1957 la Convenția generală de la aceeași dată, astfel cum se prevede în Protocolul suplimentar din 10 noiembrie 1960 (luând în considerare perioadele de asigurare finalizate anterior în anumite zone frontaliere, în timpul și după cel de-al doilea război mondial)
  .

(b)
     
  BELGIA — LUXEMBURG

Convenția privind securitatea socială pentru lucrătorii frontalieri din 24 martie 1994 (privind rambursarea forfetară complementară)
  .

(c)
     
  BULGARIA — GERMANIA

Articolul 28 alineatul (1) litera (b) din Convenția privind securitatea socială din 17 decembrie 1997 (menținerea convențiilor încheiate între Bulgaria și fosta Republică Democrată Germană pentru persoanele care au primit deja o pensie înainte de 1996)
  .

(d)
     
  BULGARIA — AUSTRIA

Articolul 38 alineatul (3) din Convenția privind securitatea socială din 14 aprilie 2005 (luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate înainte de 27 noiembrie 1961); punerea în aplicare a acestui punct se limitează la persoanele reglementate de respectiva convenție
  .

(e)
     
  BULGARIA — SLOVENIA

Articolul 32 alineatul (2) din Convenția privind securitatea socială din 18 decembrie 1957 (luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate înainte de 31 decembrie 1957)
  .

(f)
     
  REPUBLICA CEHĂ — GERMANIA

Articolul 39 alineatul (1) literele (b) și (c) din Acordul privind securitatea socială din 27 iulie 2001 (menținerea convențiilor încheiate între fosta Republică Cehoslovacă și fosta Republică Democrată Germană pentru persoanele care au primit deja o pensie înainte de 1996; luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate într-unul din statele contractante pentru persoanele care, la 1 septembrie 2002, au primit deja o pensie pentru aceste perioade de la celălalt stat contractant, în timp ce își aveau reședința pe teritoriul acestuia)
  .

(g)
     
  REPUBLICA CEHĂ — CIPRU

Articolul 32 alineatul (4) din Convenția privind securitatea socială din 19 ianuarie 1999 (definirea competențelor pentru calcularea perioadelor de încadrare în muncă finalizate în temeiul Convenției pertinente din 1976); punerea în aplicare a prezentei dispoziții se limitează la persoanele reglementate de aceasta
  .

(h)
     
  REPUBLICA CEHĂ — LUXEMBURG

Articolul 52 alineatul (8) din Convenția din 17 noiembrie 2000 (luarea în considerare a perioadelor de asigurare de pensie pentru refugiați politici).

(i)
     
  REPUBLICA CEHĂ — AUSTRIA

Articolul 32 alineatul (3) din Convenția privind securitatea socială din 20 iulie 1999 (luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate înainte de 27 noiembrie 1961); punerea în aplicare a acestui punct se limitează la persoanele reglementate de respectiva convenție.

(j)
     
  REPUBLICA CEHĂ — SLOVACIA

Articolele 12, 20 și 33 din Convenția privind securitatea socială din 29 octombrie 1992 (articolul 12 definește competențele pentru acordarea unei alocații de urmaș; articolul 20 definește competențele pentru calcularea perioadelor de asigurare finalizate înainte de destrămarea Republicii Federale Cehe și Slovace; articolul 33 definește competențele pentru plata pensiilor acordate înainte de destrămarea Republicii Federale Cehe și Slovace).

(k)
     
  DANEMARCA — FINLANDA

Articolul 7 din Convenția nordică privind securitatea socială din 18 august 2003, referitor la acoperirea cheltuielilor suplimentare de călătorie în caz de boală pe durata unui sejur într-o altă țară nordică prin majorarea costului călătoriei de întoarcere în țara de reședință
  .

(l)
     
  DANEMARCA — SUEDIA

Articolul 7 din Convenția nordică privind securitatea socială din 18 august 2003, referitor la acoperirea cheltuielilor suplimentare de călătorie în caz de boală pe durata unui sejur într-o altă țară nordică prin care se determină un cost ridicat al călătoriei de întoarcere în țara de reședință
  .

(m)
     
  GERMANIA — SPANIA

Articolul 45 alineatul (2) din Convenția privind securitatea socială din 4 decembrie 1973 (reprezentare de către autoritățile diplomatice și consulare)
  .

(n)
     
  GERMANIA — FRANȚA

(i)

Acordul suplimentar nr. 4 din 10 iulie 1950 la Convenția generală de la aceeași dată, astfel cum se prevede în Protocolul suplimentar nr. 2 din 18 iunie 1955 (luând în considerare perioadele de asigurare finalizate între 1 iulie 1940 și 30 iunie 1950)
  .

| (ii) | Titlul I din Acordul suplimentar nr. 2 menționat (luând în considerare perioadele de asigurare finalizate înainte de 8 mai 1945)
  . |
| --- | --- |

(ii)

Titlul I din Acordul suplimentar nr. 2 menționat (luând în considerare perioadele de asigurare finalizate înainte de 8 mai 1945)
  .

| (iii) | Punctele 6, 7 și 8 ale Protocolului general din 10 iulie 1950 la respectiva Convenție generală (dispoziții administrative)
  . |
| --- | --- |

(iii)

Punctele 6, 7 și 8 ale Protocolului general din 10 iulie 1950 la respectiva Convenție generală (dispoziții administrative)
  .

| (iv) | Titlurile II, III și IV ale Acordului din 20 decembrie 1963 (securitatea socială în regiunea Saar)
  . |
| --- | --- |

(iv)

Titlurile II, III și IV ale Acordului din 20 decembrie 1963 (securitatea socială în regiunea Saar)
  .

(o)
     
  GERMANIA — LUXEMBURG

Articolele 4-7 din Convenția din 11 iulie 1959 (luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate între septembrie 1940 și iunie 1946)
  .

(p)
     
  GERMANIA — UNGARIA

Articolul 40 alineatul (1) litera (b) din Convenția privind securitatea socială din 2 mai 1998 (menținerea convențiilor încheiate între fosta Republică Democrată Germană și Ungaria pentru persoanele care au primit deja o pensie înainte de 1996)
  .

(q)
     
  GERMANIA — OLANDA

Articolele 2 și 3 din Acordul suplimentar nr. 4 din 21 decembrie 1956 la Convenția din 29 martie 1951 (reglementarea drepturilor obținute în baza regimului german de asigurare socială de către lucrătorii olandezi, între 13 mai 1940 și 1 septembrie 1945)
  .

(r)
     
  GERMANIA — AUSTRIA

| (i) | Articolul 1 alineatul (5) și articolul 8 din Convenția privind asigurarea de șomaj din 19 iulie 1978 și articolul 10 din Protocolul final la această convenție (acordarea de ajutoare de șomaj lucrătorilor frontalieri de către statul membru unde s-a desfășurat activitatea de muncă precedentă), continuă să se aplice în cazul persoanelor care își desfășoară activitatea ca lucrător frontalier la 1 ianuarie 2005 sau înainte de această dată și devin șomeri înainte de 1 ianuarie 2011
  . |
| --- | --- |

(i)

Articolul 1 alineatul (5) și articolul 8 din Convenția privind asigurarea de șomaj din 19 iulie 1978 și articolul 10 din Protocolul final la această convenție (acordarea de ajutoare de șomaj lucrătorilor frontalieri de către statul membru unde s-a desfășurat activitatea de muncă precedentă), continuă să se aplice în cazul persoanelor care își desfășoară activitatea ca lucrător frontalier la 1 ianuarie 2005 sau înainte de această dată și devin șomeri înainte de 1 ianuarie 2011
  .

| (ii) | Articolul 14 alineatul (2) literele (g), (h), (i) și (j) din Convenția privind securitatea socială din 4 octombrie 1995, referitor la repartiția competențelor între ambele țări în ceea ce privește cazurile de asigurare din trecut și perioadele de asigurare obținute (definirea competențelor între ambele țări în ceea ce privește cazurile de asigurare din trecut și perioadele de asigurare obținute); punerea în aplicare a acestui punct se limitează la persoanele reglementate de respectiva convenție. |
| --- | --- |

(ii)

(s)
     
  GERMANIA — POLONIA

| (i) | Convenția din 9 octombrie 1975 privind dispozițiile referitoare la limita de vârstă și accidentele de muncă, în baza condițiilor și a domeniului de aplicare definite la articolul 27 alineatele (2)-(4) din Convenția privind securitatea socială din 8 decembrie 1990 (menținerea statutului juridic, în temeiul convenției din 1975, a persoanelor care și-au stabilit reședința pe teritoriul Germaniei sau Poloniei înainte de 1 ianuarie 1991 și care își au reședința în continuare în aceste state)
  . |
| --- | --- |

(i)

Convenția din 9 octombrie 1975 privind dispozițiile referitoare la limita de vârstă și accidentele de muncă, în baza condițiilor și a domeniului de aplicare definite la articolul 27 alineatele (2)-(4) din Convenția privind securitatea socială din 8 decembrie 1990 (menținerea statutului juridic, în temeiul convenției din 1975, a persoanelor care și-au stabilit reședința pe teritoriul Germaniei sau Poloniei înainte de 1 ianuarie 1991 și care își au reședința în continuare în aceste state)
  .

| (ii) | Articolul 27 alineatul (5) și articolul 28 alineatul (2) din Convenția privind securitatea socială din 8 decembrie 1990 (menținerea dreptului la o pensie plătită în temeiul convenției din 1957 încheiate între fosta Republică Democrată Germană și Polonia; luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate de angajați polonezi în temeiul convenției din 1988 încheiate între fosta Republică Democrată Germană și Polonia). |
| --- | --- |

(ii)

(t)
     
  GERMANIA — ROMÂNIA

Articolul 28 alineatul (1) litera (b) din Convenția privind securitatea socială din 8 aprilie 2005 (menținerea convenției încheiate între fosta Republică Democrată Germană și România pentru persoanele care au primit deja o pensie înainte de 1996)
  .

(u)
     
  GERMANIA — SLOVENIA

Articolul 42 din Convenția privind securitatea socială din 24 septembrie 1997 (reglementarea drepturilor dobândite înainte de 1 ianuarie 1956 în cadrul regimului de securitate socială al celuilalt stat contractant); punerea în aplicare a acestui punct se limitează la persoanele reglementate de respectiva convenție.

(v)
     
  GERMANIA — SLOVACIA

Articolul 29 alineatul (1) al doilea și al treilea paragraf din Acordul din 12 septembrie 2002 (menținerea convenției încheiate între fosta Republică Cehoslovacă și fosta Republică Democrată Germană pentru persoanele care au primit deja o pensie înainte de 1996; luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate într-unul din statele contractante pentru persoanele care, la 1 decembrie 2003, au primit deja o pensie pentru aceste perioade de la celălalt stat contractant, în timp ce își aveau reședința pe teritoriul celuilalt stat contractant).

(w)
     
  GERMANIA — REGATUL UNIT

| (i) | Articolul 7 alineatele (5) și (6) din Convenția privind securitatea socială din 20 aprilie 1960 (legislație aplicabilă civililor aflați în serviciul forțelor armate)
  . |
| --- | --- |

(i)

Articolul 7 alineatele (5) și (6) din Convenția privind securitatea socială din 20 aprilie 1960 (legislație aplicabilă civililor aflați în serviciul forțelor armate)
  .

| (ii) | Articolul 5 alineatele (5) și (6) din Convenția privind asigurarea de șomaj din 20 aprilie 1960 (legislație aplicabilă civililor aflați în serviciul forțelor armate). |
| --- | --- |

(ii)

(x)
     
  IRLANDA — REGATUL UNIT

Articolul 19 alineatul (2) din Acordul privind securitatea socială din 14 decembrie 2004 (referitor la transferul și luarea în considerare a unor cotizații creditate în materie de invaliditate)
  .

(y)
     
  SPANIA — PORTUGALIA

Articolul 22 din Convenția generală din 11 iunie 1969 (exportarea ajutoarelor de șomaj). Această mențiune va rămâne valabilă timp de doi ani de la data aplicării Regulamentului (CE) nr. 883/2004.

(z)
     
  ITALIA — SLOVENIA

| (i) | Acordul privind reglementarea obligațiilor reciproce de asigurare socială cu referire la punctul 7 din anexa XIV la Tratatul de Pace (încheiat prin schimb de note la 5 februarie 1959) (luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate înainte de 18 decembrie 1954); punerea în aplicare a acestui punct se limitează la persoanele reglementate de respectivul acord
  . |
| --- | --- |

(i)

Acordul privind reglementarea obligațiilor reciproce de asigurare socială cu referire la punctul 7 din anexa XIV la Tratatul de Pace (încheiat prin schimb de note la 5 februarie 1959) (luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate înainte de 18 decembrie 1954); punerea în aplicare a acestui punct se limitează la persoanele reglementate de respectivul acord
  .

| (ii) | Articolul 45 alineatul (3) din Convenția privind securitatea socială din 7 iulie 1997, referitor la fosta Zonă B din Teritoriul liber al regiunii Trieste (luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate înainte de 5 octombrie 1956); punerea în aplicare a acestui punct se limitează la persoanele reglementate de respectiva convenție. |
| --- | --- |

(ii)

(aa)
     
  LUXEMBURG — PORTUGALIA

Acordul din 10 martie 1997 (privind recunoașterea deciziilor adoptate de instituțiile uneia dintre părțile contractante referitoare la situația de invaliditate a persoanelor care solicită pensii din partea instituțiilor celeilalte părți contractante)
  .

(ab)
     
  LUXEMBURG — SLOVACIA

Articolul 50 alineatul (5) din Convenția privind securitatea socială din 23 mai 2002 (luarea în considerare a perioadelor de asigurare de pensie pentru refugiați politici)
  .

(ac)
     
  UNGARIA — AUSTRIA

Articolul 36 alineatul (3) din Convenția privind securitatea socială din 31 martie 1999 (luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate înainte de 27 noiembrie 1961); punerea în aplicare a acestui punct se limitează la persoanele reglementate de respectiva convenție.

(ad)
     
  UNGARIA — SLOVENIA

Articolul 31 din Convenția privind securitatea socială din 7 octombrie 1957 (luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate înainte de 29 mai 1956); punerea în aplicare a acestui punct se limitează la persoanele reglementate de respectiva convenție.

(ae)
     
  UNGARIA — SLOVACIA

Articolul 34 alineatul (1) din Convenția privind securitatea socială din 30 ianuarie 1959 [articolul 34 alineatul (1) din convenție prevede că perioadele de asigurare acordate înainte de data semnării convenției reprezintă perioade de asigurare ale statului contractant pe teritoriul căruia beneficiarul și-a avut reședința]; punerea în aplicare a acestui punct se limitează la persoanele reglementate de respectiva convenție.

(af)
     
  AUSTRIA — POLONIA

Articolul 33 alineatul (3) din Convenția privind securitatea socială din 7 septembrie 1998 (luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate înainte de 27 noiembrie 1961); punerea în aplicare a acestui punct se limitează la persoanele reglementate de respectiva convenție.

(ag)
     
  AUSTRIA — ROMÂNIA

Articolul 37 alineatul (3) din Convenția privind securitatea socială din 28 octombrie 2005 (luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate înainte de 27 noiembrie 1961); punerea în aplicare a acestui punct se limitează la persoanele reglementate de respectiva convenție.

(ah)
     
  AUSTRIA — SLOVENIA

Articolul 37 din Convenția privind securitatea socială din 10 martie 1997 (luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate înainte de 1 ianuarie 1956); punerea în aplicare a acestui punct se limitează la persoanele reglementate de respectiva convenție.

(ai)
     
  AUSTRIA — SLOVACIA

Articolul 34 alineatul (3) din Convenția privind securitatea socială din 21 decembrie 2001 (luarea în considerare a perioadelor de asigurare finalizate înainte de 27 noiembrie 1961); punerea în aplicare a acestui punct se limitează la persoanele reglementate de respectiva convenție.

(aj)
     
  PORTUGALIA — REGATUL UNIT

Articolul 2 alineatul (1) din Protocolul privind tratamentul medical din 15 noiembrie 1978
  .

(ak)
     
  FINLANDA — SUEDIA

Articolul 7 din Convenția nordică privind securitatea socială din 18 august 2003, referitor la acoperirea cheltuielilor suplimentare de călătorie în caz de boală pe durata unui sejur într-o altă țară nordică prin majorarea costului călătoriei de întoarcere în țara de reședință
  .”

| 4. | Anexa III se modifică după cum urmează:










  a) | după mențiunea „DANEMARCA”, se introduce mențiunea „ESTONIA”; |
| --- | --- | --- |

4.

4.

Anexa III se modifică după cum urmează:

Anexa III se modifică după cum urmează:

a)

a)

după mențiunea „DANEMARCA”, se introduce mențiunea „ESTONIA”;

după mențiunea „DANEMARCA”, se introduce mențiunea „ESTONIA”;

| b) | după mențiunea „IRLANDA”, se introduc următoarele mențiuni:


  „
  LITUANIA




  UNGARIA
  ” |
| --- | --- |

b)

b)

după mențiunea „IRLANDA”, se introduc următoarele mențiuni:

după mențiunea „IRLANDA”, se introduc următoarele mențiuni:

„
  LITUANIA

LITUANIA

UNGARIA
  ”

UNGARIA

| 5. | Anexa IV se modifică după cum urmează:










  a) | după mențiunea „BELGIA” se introduc următoarele mențiuni:


  „
  BULGARIA




  REPUBLICA CEHĂ
  ” |
| --- | --- | --- |

5.

5.

Anexa IV se modifică după cum urmează:

Anexa IV se modifică după cum urmează:

a)

a)

după mențiunea „BELGIA” se introduc următoarele mențiuni:

după mențiunea „BELGIA” se introduc următoarele mențiuni:

„
  BULGARIA

BULGARIA

REPUBLICA CEHĂ
  ”

REPUBLICA CEHĂ

| b) | după mențiunea „FRANȚA” se introduce mențiunea „CIPRU”; |
| --- | --- |

b)

b)

după mențiunea „FRANȚA” se introduce mențiunea „CIPRU”;

după mențiunea „FRANȚA” se introduce mențiunea „CIPRU”;

| (c) | După mențiunea „LUXEMBURG” se introduc următoarele mențiuni:


  „
  UNGARIA




  OLANDA
  ” |
| --- | --- |

(c)

(c)

După mențiunea „LUXEMBURG” se introduc următoarele mențiuni:

După mențiunea „LUXEMBURG” se introduc următoarele mențiuni:

„
  UNGARIA

UNGARIA

OLANDA
  ”

OLANDA

| d) | după mențiunea „AUSTRIA” se introduc următoarele mențiuni:


  „
  POLONIA




  SLOVENIA
  ” |
| --- | --- |

d)

d)

după mențiunea „AUSTRIA” se introduc următoarele mențiuni:

după mențiunea „AUSTRIA” se introduc următoarele mențiuni:

„
  POLONIA

POLONIA

SLOVENIA
  ”

SLOVENIA

| 6. | Anexa VI se modifică după cum urmează:










  a) | se introduc următoarele mențiuni:


  „
  -A.
     
  REPUBLICA CEHĂ




  Pensii de invaliditate complete pentru persoane a căror invaliditate totală a survenit înaintea împlinirii vârstei de optsprezece ani și care nu erau asigurate pe perioada de timp necesară (secțiunea 42 din Legea nr. 155/1995 Coll. privind asigurarea de pensie)




  -Aa.
     
  ESTONIA










  (i) | Pensii de invaliditate acordate înainte de 1 aprilie 2000 în baza Legii privind alocațiile de stat și care sunt reținute în temeiul Legii privind asigurarea națională de pensie |
| --- | --- | --- | --- |

6.

6.

Anexa VI se modifică după cum urmează:

Anexa VI se modifică după cum urmează:

a)

a)

se introduc următoarele mențiuni:

se introduc următoarele mențiuni:

„
  -A.
     
  REPUBLICA CEHĂ

-A.

REPUBLICA CEHĂ

Pensii de invaliditate complete pentru persoane a căror invaliditate totală a survenit înaintea împlinirii vârstei de optsprezece ani și care nu erau asigurate pe perioada de timp necesară (secțiunea 42 din Legea nr. 155/1995 Coll. privind asigurarea de pensie)

Pensii de invaliditate complete pentru persoane a căror invaliditate totală a survenit înaintea împlinirii vârstei de optsprezece ani și care nu erau asigurate pe perioada de timp necesară (secțiunea 42 din Legea nr. 155/1995 Coll. privind asigurarea de pensie)

-Aa.
     
  ESTONIA

-Aa.

ESTONIA

(i)

(i)

Pensii de invaliditate acordate înainte de 1 aprilie 2000 în baza Legii privind alocațiile de stat și care sunt reținute în temeiul Legii privind asigurarea națională de pensie

| (ii) | Pensii naționale acordate în cazuri de invaliditate, în conformitate cu Legea privind asigurarea națională de pensie |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

Pensii naționale acordate în cazuri de invaliditate, în conformitate cu Legea privind asigurarea națională de pensie

| (iii) | Pensii de invaliditate acordate în conformitate cu Legea privind serviciul în cadrul forțelor armate, Legea privind serviciul în cadrul forțelor de poliție, Legea referitoare la Parchet, Legea privind statutul magistraților, Legea privind salariile, pensiile și alte garanții sociale ale membrilor Riigikogu și Legea referitoare la indemnizațiile oficiale ale președintelui republicii
  ” |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

Pensii de invaliditate acordate în conformitate cu Legea privind serviciul în cadrul forțelor armate, Legea privind serviciul în cadrul forțelor de poliție, Legea referitoare la Parchet, Legea privind statutul magistraților, Legea privind salariile, pensiile și alte garanții sociale ale membrilor Riigikogu și Legea referitoare la indemnizațiile oficiale ale președintelui republicii

| b) | ordinea mențiunilor „A. GRECIA” și B. IRLANDA inversează, astfel încât să devină „A. IRLANDA” și „B. GRECIA”; |
| --- | --- |

b)

b)

ordinea mențiunilor „A. GRECIA” și B. IRLANDA inversează, astfel încât să devină „A. IRLANDA” și „B. GRECIA”;

ordinea mențiunilor „A. GRECIA” și B. IRLANDA inversează, astfel încât să devină „A. IRLANDA” și „B. GRECIA”;

| c) | mențiunea de la rubrica „B. IRLANDA” se înlocuiește cu următorul text:


  „
  Partea II, capitolul 17, din Legea codificată privind securitatea socială din 2005
  ” |
| --- | --- |

c)

c)

mențiunea de la rubrica „B. IRLANDA” se înlocuiește cu următorul text:

mențiunea de la rubrica „B. IRLANDA” se înlocuiește cu următorul text:

„
  Partea II, capitolul 17, din Legea codificată privind securitatea socială din 2005
  ”

Partea II, capitolul 17, din Legea codificată privind securitatea socială din 2005

| d) | după mențiunea de la rubrica „B. GRECIA” se introduce următoarea mențiune:


  „
  Ba.
     
  LETONIA




  Pensii de invaliditate (al treilea grup), în temeiul articolului 16 alineatele (1) și (2) din Legea privind pensiile de stat din 1 ianuarie 1996
  ” |
| --- | --- |

d)

d)

după mențiunea de la rubrica „B. GRECIA” se introduce următoarea mențiune:

după mențiunea de la rubrica „B. GRECIA” se introduce următoarea mențiune:

„
  Ba.
     
  LETONIA

Ba.

LETONIA

Pensii de invaliditate (al treilea grup), în temeiul articolului 16 alineatele (1) și (2) din Legea privind pensiile de stat din 1 ianuarie 1996
  ”

Pensii de invaliditate (al treilea grup), în temeiul articolului 16 alineatele (1) și (2) din Legea privind pensiile de stat din 1 ianuarie 1996

| e) | mențiunile de la rubrica „C. FINLANDA” se modifică după cum urmează:


  „
  Pensii naționale plătite persoanelor cu handicap din naștere sau care au dobândit un handicap la o vârstă timpurie (Legea pensiilor 568/2007)




  Pensii de invaliditate stabilite în conformitate cu normele tranzitorii și acordate înainte de 1 ianuarie 1994 (Lege privind aplicarea legii pensiilor naționale, 569/2007)
  ” |
| --- | --- |

e)

e)

mențiunile de la rubrica „C. FINLANDA” se modifică după cum urmează:

mențiunile de la rubrica „C. FINLANDA” se modifică după cum urmează:

„
  Pensii naționale plătite persoanelor cu handicap din naștere sau care au dobândit un handicap la o vârstă timpurie (Legea pensiilor 568/2007)

Pensii naționale plătite persoanelor cu handicap din naștere sau care au dobândit un handicap la o vârstă timpurie (Legea pensiilor 568/2007)

Pensii de invaliditate stabilite în conformitate cu normele tranzitorii și acordate înainte de 1 ianuarie 1994 (Lege privind aplicarea legii pensiilor naționale, 569/2007)
  ”

Pensii de invaliditate stabilite în conformitate cu normele tranzitorii și acordate înainte de 1 ianuarie 1994 (Lege privind aplicarea legii pensiilor naționale, 569/2007)

| 7. | Anexa VII se modifică după cum urmează:










  a) | în tabelele intitulate „BELGIA” și „FRANȚA”, se șterg rândurile referitoare la Luxemburg. |
| --- | --- | --- |

7.

7.

Anexa VII se modifică după cum urmează:

Anexa VII se modifică după cum urmează:

a)

a)

în tabelele intitulate „BELGIA” și „FRANȚA”, se șterg rândurile referitoare la Luxemburg.

în tabelele intitulate „BELGIA” și „FRANȚA”, se șterg rândurile referitoare la Luxemburg.

| b) | tabelul intitulat „LUXEMBURG” se șterge. |
| --- | --- |

b)

b)

tabelul intitulat „LUXEMBURG” se șterge.

tabelul intitulat „LUXEMBURG” se șterge.

| 8. | Anexa VIII se
  înlocuiește cu următoarele
  :

  „ANEXA VIII


  CAZURI ÎN CARE SE POATE RENUNȚA LA CALCULUL PRO RATA SAU ÎN CARE ACESTA NU SE APLICĂ




  [Articolul 52 alineatele (4) și (5)]




  Partea 1:
     
  Cazuri în care se renunță la calculul pro rata în temeiul articolului 52 alineatul (4)




  A.
     
  DANEMARCA




  Toate cererile de pensii menționate în legea privind pensiile sociale, cu excepția pensiilor menționate în anexa IX




  B.
     
  IRLANDA




  Toate cererile de pensii de stat (de tranziție), pensii de stat (de tip contributiv), pensia de văduvă (de tip contributiv), pensia de văduv (de tip contributiv)




  C.
     
  CIPRU




  Toate cererile de pensii pentru limită de vârstă, invaliditate, văduvă și văduv




  D.
     
  LETONIA










  (a) | Toate cererile de pensii pentru invaliditate (Legea privind pensiile de stat din 1 ianuarie 1996) |
| --- | --- | --- |

8.

8.

Anexa VIII se
  înlocuiește cu următoarele
  :

înlocuiește cu următoarele

„ANEXA VIII

CAZURI ÎN CARE SE POATE RENUNȚA LA CALCULUL PRO RATA SAU ÎN CARE ACESTA NU SE APLICĂ

[Articolul 52 alineatele (4) și (5)]

Partea 1:
     
  Cazuri în care se renunță la calculul pro rata în temeiul articolului 52 alineatul (4)

A.
     
  DANEMARCA

Toate cererile de pensii menționate în legea privind pensiile sociale, cu excepția pensiilor menționate în anexa IX

B.
     
  IRLANDA

Toate cererile de pensii de stat (de tranziție), pensii de stat (de tip contributiv), pensia de văduvă (de tip contributiv), pensia de văduv (de tip contributiv)

C.
     
  CIPRU

Toate cererile de pensii pentru limită de vârstă, invaliditate, văduvă și văduv

D.
     
  LETONIA

(a)

| (b) | Toate cererile de pensii de urmaș (Legea privind pensiile de stat din 1 ianuarie 1996; Legea privind pensiile finanțate de stat din 1 iulie 2001) |
| --- | --- |

(b)

E.
     
  LITUANIA

Toate cererile de pensii de urmaș plătite din fondul asigurărilor sociale de stat, calculate în funcție de cuantumul de bază al pensiei de urmaș (Legea privind pensiile plătite din fondul asigurărilor sociale de stat)

F.
     
  ȚĂRILE DE JOS

Toate cererile de pensii pentru limită de vârstă, în temeiul Legii privind asigurarea generală pentru limită de vârstă (Legii generale a pensiilor)

G.
     
  AUSTRIA

| (a) | Toate cererile de prestații, în temeiul Legii federale din 9 septembrie 1955 privind asigurările sociale generale (ASVG), al Legii federale din 11 octombrie 1978 privind asigurările sociale ale persoanelor care desfășoară activități independente în domeniul comercial (GSVG), al Legii federale din 11 octombrie 1978 privind asigurările sociale ale agricultorilor independenți (BSVG) și al Legii federale din 30 noiembrie 1978 privind asigurările sociale ale persoanelor care desfășoară activități independente în profesii liberale (FSVG) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Toate cererile de pensii de invaliditate pe baza unui cont de pensie în temeiul Legii generale a pensiilor din 18 noiembrie 2004 |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Toate cererile de pensii de urmaș pe baza unui cont de pensie în temeiul Legii generale a pensiilor din 18 noiembrie 2004, în cazul în care nu se aplică nicio mărire a prestațiilor pentru lunile suplimentare de afiliere, în temeiul articolului 7 alineatul (2) din Legea generală a pensiilor |
| --- | --- |

(c)

| (d) | Toate cererile de pensii de invaliditate și de urmaș ale Landesärztekammern camere regionale ale medicilor) fondate pe servicii de bază (prestațiile de bază și toate prestațiile suplimentare sau pensia de bază) |
| --- | --- |

(d)

| (e) | Toate cererile de ajutor de invaliditate profesională permanentă și de urmaș din fondul de pensii al Österriche Tierartztekammer (Camerei austrice a medicilor veterinari) |
| --- | --- |

(e)

| (f) | Toate cererile de prestații din fondul de pensii de invaliditate profesională, pensii de văduvă și pensii de orfan, în conformitate cu partea A din statutul instituțiilor de securitate socială ale Rechtsanwaltskammern (Asociațiilor baroului austriac) |
| --- | --- |

(f)

H.
     
  POLONIA

Toate cererile de pensii de invaliditate, de pensii pentru limită de vârstă în temeiul regimului întemeiat pe principiul prestațiilor definite, precum și de pensii de urmaș

I.
     
  PORTUGALIA

Toate cererile de pensie de invaliditate, pentru limită de vârstă și de urmaș, cu excepția cazurilor în care durata totală a perioadelor de asigurare finalizate în temeiul legislației a mai mult de un stat membru este egală cu sau mai mare decât 21 de ani calendaristici, perioadele naționale de asigurare sunt egale cu sau mai mici decât 20 de ani, iar calculul se realizează în conformitate cu articolul 11 din Decretul-lege nr. 35/2002 din 19 februarie 2002

J.
     
  SLOVACIA

| (a) | Toate cererile de pensii de urmaș (pensia de văduvă, de văduv și de orfan), calculate în conformitate cu legislația în vigoare înainte de 1 ianuarie 2004, al căror cuantum este derivat din pensia care era plătită persoanei decedate |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Toate cererile de pensii calculate în conformitate cu Legea nr. 461/2003 Col. privind securitatea socială, astfel cum a fost modificată |
| --- | --- |

(b)

K.
     
  SUEDIA

Toate cererile de pensii garantate sub formă de pensii pentru limită de vârstă (Legea 1998:702) și de pensii pentru limită de vârstă sub formă de pensii suplimentare (Legea 1998:674)

L.
     
  REGATUL UNIT

Toate cererile de pensie pentru retragerea din activitate, de prestații pentru văduvă sau în caz de deces, cu excepția cazurilor în care:

| a) | în timpul unui exercițiu fiscal început la 6 aprilie 1975 sau după această dată:










  i) | persoana în cauză a realizat perioade de asigurare, de încadrare în muncă sau de rezidență în temeiul legislației Regatului Unit și a unui alt stat membru; și |
| --- | --- | --- |

a)

în timpul unui exercițiu fiscal început la 6 aprilie 1975 sau după această dată:

i)

persoana în cauză a realizat perioade de asigurare, de încadrare în muncă sau de rezidență în temeiul legislației Regatului Unit și a unui alt stat membru; și

| ii) | unul (sau mai multe) dintre exercițiile fiscale prevăzute la punctul (i) nu este considerat ca generator de drepturi, în sensul legislației Regatului Unit; |
| --- | --- |

ii)

unul (sau mai multe) dintre exercițiile fiscale prevăzute la punctul (i) nu este considerat ca generator de drepturi, în sensul legislației Regatului Unit;

| b) | perioadele de asigurare finalizate în temeiul legislației în vigoare din Regatul Unit pentru perioadele anterioare datei de 5 iulie 1948 ar fi luate în considerare în sensul articolului 52 alineatul (1) litera (b) din regulament, prin aplicarea perioadelor de asigurare, de încadrare în muncă sau de rezidență realizate în temeiul legislației unui alt stat membru. |
| --- | --- |

b)

perioadele de asigurare finalizate în temeiul legislației în vigoare din Regatul Unit pentru perioadele anterioare datei de 5 iulie 1948 ar fi luate în considerare în sensul articolului 52 alineatul (1) litera (b) din regulament, prin aplicarea perioadelor de asigurare, de încadrare în muncă sau de rezidență realizate în temeiul legislației unui alt stat membru.

Toate cererile de pensii suplimentare în temeiul secțiunii 44 din Legea privind cotizațiile și prestațiile de securitate socială din 1992 și al secțiunii 44 din Legea privind cotizațiile și prestațiile de securitate socială (aplicabilă în Irlanda de Nord) din 1992

Partea 2:
     
  Cazuri în care se aplică articolul 52 alineatul (5)

A.
     
  FRANȚA

Regimurile de bază sau complementare în cadrul cărora prestațiile pentru limită de vârstă sunt calculate pe baza punctelor de pensionare

B.
     
  LETONIA

Pensiile pentru limită de vârstă (Legea privind pensiile de stat din 1 ianuarie 1996. Legea privind pensiile finanțate de stat din 1 iulie 2001)

C.
     
  UNGARIA

Prestațiile de pensii bazate pe afilierea la fonduri private de pensii

D.
     
  AUSTRIA

| (a) | Toate cererile de pensii pentru limită de vârstă bazate pe un cont de pensie în conformitate cu Legea generală a pensiilor din 18 noiembrie 2004 |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Indemnizațiile obligatorii în temeiul articolului 41 din Legea federală din 28 decembrie 2001, BGBl I nr. 154 privind Pharmazeutische Gehaltskasse für Österreich (fondul general de salarii al farmaciștilor austrieci) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Pensiile pentru ieșirea (anticipată) din activitatea profesională ale Landesartztekammern (camerelor regionale ale medicilor) fondate pe servicii de bază (prestațiile de bază și orice prestație suplimentară sau pensia de bază), și toate prestațiile aferente pensiilor acestui organism, bazate pe servicii suplimentare (pensiile individuale sau suplimentare) |
| --- | --- |

(c)

| (d) | Ajutorul acordat persoanelor în vârstă din fondul de pensii al Österreich Tierartztekammer (camerei austriece a medicilor veterinari) |
| --- | --- |

(d)

| (e) | Prestațiile, în conformitate cu părțile A și B din statutul instituțiilor de securitate socială ale Asociațiilor baroului austriac, cu excepția cererilor de prestații din fondul de pensii de invaliditate, de văduvă și de orfan, în conformitate cu partea A din statutul instituțiilor de securitate socială ale acestui organism |
| --- | --- |

(e)

| (f) | Prestațiile din partea instituțiilor de securitate socială ale Camerei federale a arhitecților și inginerilor consultanți, în temeiul Ziviltechnikerkammergesetzt 1993 (Legea camerei austriece a inginerilor de construcții civile) și al statutelor instituțiilor de securitate socială, cu excepția prestațiilor din motive de invaliditate profesională și ale prestațiilor de urmaș care derivă din prestațiile menționate anterior |
| --- | --- |

(f)

| (g) | Prestațiile în conformitate cu statutul instituției de securitate socială a Camerei federale a contabililor profesioniști și a consultanților fiscali, în conformitate cu Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (Legea privind contabilii profesioniști și consultanții fiscali) |
| --- | --- |

(g)

E.
     
  POLONIA

Pensiile pentru limită de vârstă în cadrul regimului întemeiat pe cotizații definite

F.
     
  SLOVENIA

Pensiile rezultate din asigurarea complementară obligatorie de pensie

G.
     
  SLOVACIA

Economiile obligatorii pentru pensia pentru limită de vârstă

H.
     
  SUEDIA

Pensia bazată pe venit și prima de pensie (Legea 1998:674)

I.
     
  REGATUL UNIT

Prestațiile proporționale pentru limită de vârstă plătite în temeiul secțiunilor 36 și 37 din Legea asigurărilor naționale din 1965 și al secțiunilor 35 și 36 din Legea asigurărilor naționale (aplicabilă în Irlanda de Nord) din 1966

J.
     
  BULGARIA

Pensiile pentru limită de vârstă din asigurarea de pensie complementară obligatorie, în temeiul părții II titlul II din Codul de asigurare socială

K.
     
  ESTONIA

Economiile obligatorii pentru pensia pentru limită de vârstă
  ”

| 9. | Anexa IX se modifică după cum urmează:










  a) | partea I se modifică după cum urmează:










  i) | după mențiunea de la punctul „F. IRLANDA” se introduce următorul punct:


  „
  Fa.
     
  LETONIA




  Pensii de invaliditate (al treilea grup), în temeiul articolului 16 alineatele (1) și (2) din Legea din 1 ianuarie 1996 privind pensiile de stat
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

9.

9.

Anexa IX se modifică după cum urmează:

Anexa IX se modifică după cum urmează:

a)

a)

partea I se modifică după cum urmează:

partea I se modifică după cum urmează:

i)

i)

după mențiunea de la punctul „F. IRLANDA” se introduce următorul punct:

după mențiunea de la punctul „F. IRLANDA” se introduce următorul punct:

„
  Fa.
     
  LETONIA

Fa.

LETONIA

Pensii de invaliditate (al treilea grup), în temeiul articolului 16 alineatele (1) și (2) din Legea din 1 ianuarie 1996 privind pensiile de stat
  ”

Pensii de invaliditate (al treilea grup), în temeiul articolului 16 alineatele (1) și (2) din Legea din 1 ianuarie 1996 privind pensiile de stat

| ii) | la rubrica „G. ȚĂRILE DE JOS” se adaugă termenii următori:


  „
  Legea din 10 noiembrie 2005 privind munca și salariul conform capacității de muncă
  ” |
| --- | --- |

ii)

ii)

la rubrica „G. ȚĂRILE DE JOS” se adaugă termenii următori:

la rubrica „G. ȚĂRILE DE JOS” se adaugă termenii următori:

„
  Legea din 10 noiembrie 2005 privind munca și salariul conform capacității de muncă
  ”

Legea din 10 noiembrie 2005 privind munca și salariul conform capacității de muncă

| (iii) | mențiunea de la rubrica „B. FINLANDA” se înlocuiește cu următorul text:


  „
  Pensii naționale plătite persoanelor cu handicap din naștere sau care au dobândit un handicap la o vârstă timpurie (Legea pensiilor naționale 568/2007)




  Pensiile naționale și pensiile soților sau soțiilor, stabilite în conformitate cu normele tranzitorii și acordate înainte de 1 ianuarie 1994 (Legea privind aplicarea legii pensiilor naționale, 569/2007)




  Suma suplimentară a pensiei copiilor când se calculează prestațiile independente, în conformitate cu Legea pensiilor naționale, 568/2007)
  ” |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

mențiunea de la rubrica „B. FINLANDA” se înlocuiește cu următorul text:

mențiunea de la rubrica „B. FINLANDA” se înlocuiește cu următorul text:

„
  Pensii naționale plătite persoanelor cu handicap din naștere sau care au dobândit un handicap la o vârstă timpurie (Legea pensiilor naționale 568/2007)

Pensii naționale plătite persoanelor cu handicap din naștere sau care au dobândit un handicap la o vârstă timpurie (Legea pensiilor naționale 568/2007)

Pensiile naționale și pensiile soților sau soțiilor, stabilite în conformitate cu normele tranzitorii și acordate înainte de 1 ianuarie 1994 (Legea privind aplicarea legii pensiilor naționale, 569/2007)

Pensiile naționale și pensiile soților sau soțiilor, stabilite în conformitate cu normele tranzitorii și acordate înainte de 1 ianuarie 1994 (Legea privind aplicarea legii pensiilor naționale, 569/2007)

Suma suplimentară a pensiei copiilor când se calculează prestațiile independente, în conformitate cu Legea pensiilor naționale, 568/2007)
  ”

Suma suplimentară a pensiei copiilor când se calculează prestațiile independente, în conformitate cu Legea pensiilor naționale, 568/2007)

| iv) | mențiunea de la rubrica „I. SUEDIA” se înlocuiește cu următorul text:


  „
  Indemnizație suedeză de boală în funcție de venituri și indemnizație de activitate (Legea 1962:381)




  Pensie garantată suedeză și indemnizația garantată suedeză care au înlocuit pensiile de stat suedeze complete, acordate în temeiul legislației privind pensia națională, valabilă înainte de 1 ianuarie 1993 și pensia națională completă acordată în temeiul dispozițiilor tranzitorii ale legislației aplicabile de la acea dată
  ” |
| --- | --- |

iv)

iv)

mențiunea de la rubrica „I. SUEDIA” se înlocuiește cu următorul text:

mențiunea de la rubrica „I. SUEDIA” se înlocuiește cu următorul text:

„
  Indemnizație suedeză de boală în funcție de venituri și indemnizație de activitate (Legea 1962:381)

Indemnizație suedeză de boală în funcție de venituri și indemnizație de activitate (Legea 1962:381)

Pensie garantată suedeză și indemnizația garantată suedeză care au înlocuit pensiile de stat suedeze complete, acordate în temeiul legislației privind pensia națională, valabilă înainte de 1 ianuarie 1993 și pensia națională completă acordată în temeiul dispozițiilor tranzitorii ale legislației aplicabile de la acea dată
  ”

Pensie garantată suedeză și indemnizația garantată suedeză care au înlocuit pensiile de stat suedeze complete, acordate în temeiul legislației privind pensia națională, valabilă înainte de 1 ianuarie 1993 și pensia națională completă acordată în temeiul dispozițiilor tranzitorii ale legislației aplicabile de la acea dată

| b) | partea II se modifică după cum urmează:










  i) | după mențiunea de la rubrica „C. ITALIA” se introduc următoarele mențiuni:


  „
  Ca.
     
  LETONIA




  Pensie de urmaș calculată pe baza perioadelor de asigurare presupuse (articolul 23 alineatul (8) din Legea privind pensiile de stat, din 1 ianuarie 1996)




  Cb.
     
  LITUANIA










  (a) | Pensii de incapacitate de muncă în cadrul asigurărilor sociale de stat, plătite în baza Legii privind asigurările sociale naționale de pensie |
| --- | --- | --- | --- |

b)

b)

partea II se modifică după cum urmează:

partea II se modifică după cum urmează:

i)

i)

după mențiunea de la rubrica „C. ITALIA” se introduc următoarele mențiuni:

după mențiunea de la rubrica „C. ITALIA” se introduc următoarele mențiuni:

„
  Ca.
     
  LETONIA

Ca.

LETONIA

Pensie de urmaș calculată pe baza perioadelor de asigurare presupuse (articolul 23 alineatul (8) din Legea privind pensiile de stat, din 1 ianuarie 1996)

Pensie de urmaș calculată pe baza perioadelor de asigurare presupuse (articolul 23 alineatul (8) din Legea privind pensiile de stat, din 1 ianuarie 1996)

Cb.
     
  LITUANIA

Cb.

LITUANIA

(a)

(a)

Pensii de incapacitate de muncă în cadrul asigurărilor sociale de stat, plătite în baza Legii privind asigurările sociale naționale de pensie

| (b) | Pensii de asigurare socială de stat pentru orfani și de urmași, calculate pe baza pensiei de incapacitate de muncă de care a beneficiat defunctul, în temeiul Legii privind asigurările sociale naționale de pensie
  ” |
| --- | --- |

(b)

(b)

Pensii de asigurare socială de stat pentru orfani și de urmași, calculate pe baza pensiei de incapacitate de muncă de care a beneficiat defunctul, în temeiul Legii privind asigurările sociale naționale de pensie

| ii) | după mențiunea de la rubrica „D. LUXEMBURG” se introduce următoarea mențiune:


  „
  Da.
     
  SLOVACIA










  (a) | Pensie slovacă de invaliditate și pensie de urmaș derivată din aceasta |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

după mențiunea de la rubrica „D. LUXEMBURG” se introduce următoarea mențiune:

după mențiunea de la rubrica „D. LUXEMBURG” se introduce următoarea mențiune:

„
  Da.
     
  SLOVACIA

Da.

SLOVACIA

(a)

(a)

Pensie slovacă de invaliditate și pensie de urmaș derivată din aceasta

| (b) | Pensie de invaliditate pentru o persoană care a devenit invalidă având statutul de copil aflat în întreținere și despre care se consideră întotdeauna că a realizat perioada de asigurare necesară (articolul 70 alineatul (2), articolul 72 alineatul (3) și articolul 73 alineatele (3) și(4) din Legea nr. 461/2003 privind asigurarea socială, modificată)
  ” |
| --- | --- |

(b)

(b)

Pensie de invaliditate pentru o persoană care a devenit invalidă având statutul de copil aflat în întreținere și despre care se consideră întotdeauna că a realizat perioada de asigurare necesară (articolul 70 alineatul (2), articolul 72 alineatul (3) și articolul 73 alineatele (3) și(4) din Legea nr. 461/2003 privind asigurarea socială, modificată)

| c) | în partea III, mențiunea „Convenția nordică din 15 iunie 1992 privind securitatea socială” se înlocuiește cu următorul text:


  „
  Convenția nordică din 18 august 2003 privind securitatea socială
  ” |
| --- | --- |

c)

c)

în partea III, mențiunea „Convenția nordică din 15 iunie 1992 privind securitatea socială” se înlocuiește cu următorul text:

în partea III, mențiunea „Convenția nordică din 15 iunie 1992 privind securitatea socială” se înlocuiește cu următorul text:

„
  Convenția nordică din 18 august 2003 privind securitatea socială
  ”

Convenția nordică din 18 august 2003 privind securitatea socială

| 10. | Anexa X se înlocuiește cu următorul text:



  „ANEXA X


  PRESTAȚII SPECIALE ÎN NUMERAR DE TIP NECONTRIBUTIV




  [Articolul 70 alineatul (2) litera (c)]




  A.
     
  BELGIA










  (a) | Alocații de înlocuire a veniturilor (Legea din 27 februarie 1987) |
| --- | --- | --- |

10.

10.

Anexa X se înlocuiește cu următorul text:

Anexa X se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA X

PRESTAȚII SPECIALE ÎN NUMERAR DE TIP NECONTRIBUTIV

[Articolul 70 alineatul (2) litera (c)]

A.
     
  BELGIA

(a)

| (b) | Venitul garantat pentru persoanele în vârstă (Legea din 22 martie 2001) |
| --- | --- |

(b)

B.
     
  BULGARIA

Pensii sociale pentru limită de vârstă (articolul 89 din Codul de securitate socială)

C.
     
  REPUBLICA CEHĂ

Indemnizații sociale (Legea nr. 117/1995 Sb. privind ajutorul social acordat de stat)

D.
     
  DANEMARCA

Cheltuieli de locuință pentru pensionari (Legea privind ajutorul pentru locuință individuală, revizuită prin Legea nr. 204 din 29 martie 1995)

E.
     
  GERMANIA

Venit minim de subzistență pentru persoanele în vârstă și pentru persoanele cu o capacitate limitată de câștig, în temeiul capitolului 4 din cartea XII din Codul social

Prestații pentru asigurarea costurilor de subzistență, în temeiul dispozițiilor de bază, pentru persoanele care caută un loc de muncă, cu excepția cazului în care, referitor la aceste prestații, condițiile de eligibilitate pentru un supliment temporar ca urmare a primirii unui ajutor de șomaj (articolul 24 alineatul (1) din cartea II din Codul social) sunt îndeplinite

F.
     
  ESTONIA

| (a) | Indemnizații de invaliditate pentru adulți (Legea din 27 ianuarie 1999 privind prestațiile sociale pentru persoanele cu handicap) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Ajutor de șomaj (Legea din 29 septembrie 2005 privind serviciile și sprijinul acordat pe piața muncii) |
| --- | --- |

(b)

G.
     
  IRLANDA

| (a) | Indemnizație pentru persoanele care caută un loc de muncă (Legea consolidată din 2005 privind protecția socială, partea a treia, capitolul 2) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Pensie de stat (de tip necontributiv) (Legea consolidată din 2005 privind protecția socială, partea a treia, capitolul 4); |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Pensie de soție supraviețuitoare (de tip necontributiv) și pensie de soț supraviețuitor (de tip necontributiv) (Legea consolidată din 2005 privind protecția socială, partea a treia, capitolul 6) |
| --- | --- |

(c)

| (d) | Alocație de invaliditate (Legea consolidată din 2005 privind protecția socială, partea a treia, capitolul 10) |
| --- | --- |

(d)

| (e) | Alocație de mobilitate (Legea din 1970 privind sănătatea, secțiunea 61) |
| --- | --- |

(e)

| (f) | Pensie pentru nevăzători (Legea consolidată din 2005 privind protecția socială, partea a treia, capitolul 5) |
| --- | --- |

(f)

H.
     
  GRECIA

Prestații speciale pentru persoanele în vârstă (Legea 1296/82)

I.
     
  SPANIA

| (a) | Venit minim garantat (Legea nr. 13/82 din 7 aprilie 1982) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Prestații în numerar pentru sprijinirea persoanelor în vârstă și a invalizilor incapabili de muncă (Decretul Regal nr. 2620/81 din 24 iulie 1981) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Următoarele prestații sub formă de pensii:









  (i) | Pensii de invaliditate și de limită de vârstă, de tip necontributiv, prevăzute la articolul 38 alineatul (1) din textul consolidat al Legii generale privind securitatea socială, aprobat prin Decretul-lege regal nr. 1/1994 din 20 iunie 1994 și |
| --- | --- | --- |

(c)

(i)

Pensii de invaliditate și de limită de vârstă, de tip necontributiv, prevăzute la articolul 38 alineatul (1) din textul consolidat al Legii generale privind securitatea socială, aprobat prin Decretul-lege regal nr. 1/1994 din 20 iunie 1994 și

| (ii) | Prestațiile care completează pensiile menționate la punctul (i), așa cum sunt prevăzute în legislațiile comunităților autonome unde aceste suplimente garantează un venit minim de subzistență, ținându-se cont de situația economică și socială din comunitățile autonome în cauză |
| --- | --- |

(ii)

Prestațiile care completează pensiile menționate la punctul (i), așa cum sunt prevăzute în legislațiile comunităților autonome unde aceste suplimente garantează un venit minim de subzistență, ținându-se cont de situația economică și socială din comunitățile autonome în cauză

| (d) | Indemnizații pentru promovarea mobilității și pentru acoperirea cheltuielilor de transport (Legea nr. 13/1982 din 7 aprilie 1982) |
| --- | --- |

(d)

J.
     
  FRANȚA

| (a) | Alocații suplimentare din:









  (i) | Fondul special de invaliditate, precum și din |
| --- | --- | --- |

(a)

(i)

Fondul special de invaliditate, precum și din

| (ii) | Fondul de solidaritate pentru persoanele în vârstă |
| --- | --- |

(ii)

Fondul de solidaritate pentru persoanele în vârstă

cu privire la drepturile dobândite (Legea din 30 iunie 1956, codificată în cartea VIII din Codul de securitate socială)

| (b) | Alocație pentru adulți cu handicap (Legea din 30 iunie 1975, codificată în cartea VIII din Codul de securitate socială) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Alocație specială (Legea din 10 iulie 1952, codificată în cartea VIII din Codul de securitate socială) prin respectarea drepturilor dobândite |
| --- | --- |

(c)

| (d) | Alocații de solidaritate pentru persoanele în vârstă (ordonanța din 24 iunie 2004 codificată în cartea VIII din Codul de securitate socială, începând de la 1 ianuarie 2006 |
| --- | --- |

(d)

K.
     
  ITALIA

| (a) | Pensie socială pentru persoanele fără mijloace de subzistență (Legea nr. 153 din 30 aprilie 1969) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Pensii și indemnizații pentru civilii cu handicap sau invalizi (legile nr. 118 din 30 martie 1974, nr. 18 din 11 februarie 1980 și nr. 508 din 23 noiembrie 1988) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Pensiile și indemnizațiile pentru surdo-muți (legile nr. 381 din 26 mai 1970 și nr. 508 din 23 noiembrie 1988) |
| --- | --- |

(c)

| (d) | Pensiile și indemnizațiile pentru nevăzătorii civili (legile nr. 382 din 27 mai 1970 și nr. 508 din 23 noiembrie 1988) |
| --- | --- |

(d)

| (e) | Prestații care completează pensiile minime (legile nr. 218 din 4 aprilie 1952, nr. 638 din 11 noiembrie 1983 și nr. 407 din 29 decembrie 1990) |
| --- | --- |

(e)

| (f) | Prestații care completează alocațiile de invaliditate (Legea nr. 222 din 12 iunie 1984) |
| --- | --- |

(f)

| (g) | Alocație socială (Legea nr. 335 din 8 august 1995) |
| --- | --- |

(g)

| (h) | Majorare socială [articolul 1 alineatele (1) și (12) din Legea nr. 544 din 29 decembrie 1988 și modificările ulterioare] |
| --- | --- |

(h)

L.
     
  CIPRU

| (a) | Pensie socială [Legea din 1995 privind pensia socială (Legea 25(I)/95), modificată] |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Alocație pentru handicap motor grav (Deciziile Consiliului de Miniștri nr. 38210 din 16 octombrie 1992, 41370 din 1 august 1994, 46183 din 11 iunie 1997 și 53675 din 16 mai 2001) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Alocație specială pentru nevăzători [Lege privind alocațiile speciale din 1996 (Legea 77(I)/96), modificată] |
| --- | --- |

(c)

M.
     
  LETONIA

| (a) | Prestația de securitate socială de stat (Legea privind prestațiile sociale de stat din 1 ianuarie 2003) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Indemnizație pentru compensarea cheltuielilor de transport pentru persoanele cu handicap cu mobilitate redusă (Legea privind prestațiile sociale de stat din 1 ianuarie 2003) |
| --- | --- |

(b)

N.
     
  LITUANIA

| (a) | Pensia de asigurare socială (articolul 5 din Legea din 2005 privind alocațiile sociale de stat) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Indemnizație specială de asistență (articolul 15 din Legea din 2005 privind alocațiile sociale de stat) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Indemnizație specială de transport pentru persoanele cu handicap cu probleme de mobilitate (articolul 7 din Legea din 2000 privind indemnizația de transport) |
| --- | --- |

(c)

O.
     
  LUXEMBURG

Venit pentru persoanele cu handicap grav [articolul 1 alineatul (2) din Legea din 12 septembrie 2003 ], cu excepția persoanelor recunoscute drept lucrători cu handicap și având un loc de muncă pe piața de muncă obișnuită sau într-un mediu protejat

P.
     
  UNGARIA

| (a) | Rentă de invaliditate [Decretul nr. 83/1987 (XII 27) a Consiliului de Miniștri privind renta de invaliditate] |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Pensia de tip necontributiv pentru limită de vârstă (Legea III din 1993 privind administrația și prestațiile sociale) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Indemnizația de transport [Decretul Guvernamental nr. 164/1995 (XII 27) privind indemnizațiile de transport pentru persoane cu handicap fizic sever] |
| --- | --- |

(c)

Q.
     
  MALTA

| (a) | Alocație suplimentară [secțiunea 73 din Legea din 1987privind securitatea socială (cap. 318)] |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Pensie de bătrânețe [Legea din 1987 privind securitatea socială (cap. 318)] |
| --- | --- |

(b)

R.
     
  ȚĂRILE DE JOS

| (a) | Legea privind asistența în cazul incapacității pentru persoanele tinere cu handicap, din 24 April 1997 (Wajong) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Legea din 6 noiembrie 1986 (TW) privind prestațiile suplimentare |
| --- | --- |

(b)

S.
     
  AUSTRIA

Supliment compensatoriu (Legea federală din 9 septembrie 1955 privind asigurarea socială generală, Legea federală din 11 octombrie 1978 privind asigurarea socială pentru persoane implicate în activități comerciale și Legea federală din 11 octombrie 1978 privind asigurarea socială pentru agricultori)

T.
     
  POLONIA

Pensia socială (Legea din 27 iunie 2003 privind pensiile sociale)

U.
     
  PORTUGALIA

| (a) | Pensia de stat de tip necontributiv pentru limită de vârstă și pensia de invaliditate (Decretul-lege nr. 464/80 din 13 octombrie 1980) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Pensia de văduvie de tip necontributiv (Decretul-regulament nr. 52/81 din 11 noiembrie 1981) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Supliment de solidaritate pentru persoanele în vârstă (Decretul-lege nr. 232/2005 din 29 decembrie 2005, modificat prin Decretul-lege nr. 236/2006 din 11 decembrie 2006) |
| --- | --- |

(c)

V.
     
  SLOVENIA

| (a) | Pensie de stat (Legea din 23 decembrie 1999 privind pensiile și asigurarea de invaliditate) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Ajutor bănesc pentru pensionari (Legea din 23 decembrie 1999 privind pensiile și asigurarea de invaliditate) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Alocație de subzistență (Legea din 23 decembrie 1999 privind pensiile și asigurarea de invaliditate) |
| --- | --- |

(c)

W.
     
  SLOVACIA

| (a) | Adaptare acordată înainte de 1 ianuarie 2004 în cazul pensiilor care constituie unica sursă de venit |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Pensie socială acordată înainte de 1 ianuarie 2004 |
| --- | --- |

(b)

X.
     
  FINLANDA

| (a) | Indemnizație de locuință pentru pensionari (Legea 571/2007 privind indemnizația de locuință pentru pensionari) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Sprijinul acordat pe piața muncii (Legea 1290/2002 privind ajutorul de șomaj) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Ajutor special pentru imigranți (Legea 1192/2002 privind ajutorul special pentru imigranți) |
| --- | --- |

(c)

Y.
     
  SUEDIA

| (a) | Ajutoare suplimentare de locuință pentru persoane care primesc o pensie (Legea 2001: 761) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Sprijin financiar pentru persoanele în vârstă (Legea 2001: 853) |
| --- | --- |

(b)

Z.
     
  REGATUL UNIT

| (a) | Credit de pensie de stat [Legea din 2002 privind creditul de pensie de stat și Legea din 2002 (Irlanda de Nord) privind creditul de pensie de stat] |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Alocații bazate pe venit pentru persoane care caută un loc de muncă [Legea din 1995 privind persoanele care caută un loc de muncă și Ordinul din 1995 (Irlanda de Nord) privind persoanele care caută un loc de muncă] |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Ajutor bănesc [Legea din 1992 privind contribuțiile și prestațiile de securitate socială și Legea din 1992 (Irlanda de Nord) privind contribuțiile și prestațiile de securitate socială] |
| --- | --- |

(c)

| (d) | Ajutor suplimentar de mobilitate la alocația de subzistență pentru persoanele cu handicap [Legea din 1992 privind contribuțiile și prestațiile de securitate socială și Legea din 1992 (Irlanda de Nord) privind contribuțiile și prestațiile de securitate socială]
  ” |
| --- | --- |

(d)

| 11. | Anexa XI se înlocuiește cu următorul text:

  „ANEXA XI
  DISPOZIȚII SPECIALE PENTRU APLICAREA LEGISLAȚIEI STATELOR MEMBRE
  [Articolul 51 alineatul (3), articolul 56 alineatul (1) și articolul 83]
  A.   BELGIA

  Niciuna.


  B.
     
  BULGARIA




  Articolul 33 din Legea bulgară privind asigurarea de sănătate se aplică în cazul tuturor persoanelor pentru care Bulgaria reprezintă statul competent în conformitate cu capitolul 1 din titlul III din regulament



  C.   REPUBLICA CEHĂ

  Niciuna.

  D.   DANEMARCA
  ▐







  1. | (a) | La calcularea pensiei în temeiul lov om social pension (Legea privind pensia socială), perioadele de activitate salariată sau independentă realizate în
  temeiul legislației daneze
  de către un lucrător frontalier sau de către un lucrător care s-a deplasat în Danemarca pentru a efectua o muncă sezonieră sunt considerate perioade de rezidență realizate în Danemarca de către soțul supraviețuitor în măsura în care, în aceste perioade, soțul supraviețuitor a fost unit de lucrătorul în cauză prin căsătorie, fără să existe separație de corp și de bunuri, nici separare în fapt pe motive de incompatibilitate, și cu condiția ca în aceste perioade soțul să fi avut reședința pe teritoriul altui stat membru.
  În sensul prezentului alineat, „muncă sezonieră” înseamnă o muncă ce depinde de succesiunea anotimpurilor și se repetă în fiecare an. |
| --- | --- | --- | --- |

11.

11.

Anexa XI se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA XI

DISPOZIȚII SPECIALE PENTRU APLICAREA LEGISLAȚIEI STATELOR MEMBRE

[Articolul 51 alineatul (3), articolul 56 alineatul (1) și articolul 83]

A.   BELGIA

Niciuna.

B.
     
  BULGARIA

Articolul 33 din Legea bulgară privind asigurarea de sănătate se aplică în cazul tuturor persoanelor pentru care Bulgaria reprezintă statul competent în conformitate cu capitolul 1 din titlul III din regulament

C.   REPUBLICA CEHĂ

Niciuna.

D.   DANEMARCA

▐

1.

(a)

La calcularea pensiei în temeiul lov om social pension (Legea privind pensia socială), perioadele de activitate salariată sau independentă realizate în
  temeiul legislației daneze
  de către un lucrător frontalier sau de către un lucrător care s-a deplasat în Danemarca pentru a efectua o muncă sezonieră sunt considerate perioade de rezidență realizate în Danemarca de către soțul supraviețuitor în măsura în care, în aceste perioade, soțul supraviețuitor a fost unit de lucrătorul în cauză prin căsătorie, fără să existe separație de corp și de bunuri, nici separare în fapt pe motive de incompatibilitate, și cu condiția ca în aceste perioade soțul să fi avut reședința pe teritoriul altui stat membru.

În sensul prezentului alineat, „muncă sezonieră” înseamnă o muncă ce depinde de succesiunea anotimpurilor și se repetă în fiecare an.

| (b) | La calcularea pensiei în temeiul Legii privind pensia socială (lov om social pension), perioadele de activitate salariată sau independentă realizate în
  temeiul legislației daneze
  înainte de 1 ianuarie 1984 de către o persoană căreia nu i se aplică alineatul (2) litera (a) sunt considerate perioade de rezidență realizate în Danemarca de către soțul supraviețuitor în măsura în care, în aceste perioade, soțul supraviețuitor a fost unit de lucrătorul în cauză prin căsătorie, fără să existe separație de corp și de bunuri, nici separare în fapt pe motive de incompatibilitate, și cu condiția ca în aceste perioade soțul să fi avut reședința pe teritoriul altui stat membru. |
| --- | --- |

(b)

La calcularea pensiei în temeiul Legii privind pensia socială (lov om social pension), perioadele de activitate salariată sau independentă realizate în
  temeiul legislației daneze
  înainte de 1 ianuarie 1984 de către o persoană căreia nu i se aplică alineatul (2) litera (a) sunt considerate perioade de rezidență realizate în Danemarca de către soțul supraviețuitor în măsura în care, în aceste perioade, soțul supraviețuitor a fost unit de lucrătorul în cauză prin căsătorie, fără să existe separație de corp și de bunuri, nici separare în fapt pe motive de incompatibilitate, și cu condiția ca în aceste perioade soțul să fi avut reședința pe teritoriul altui stat membru.

| (c) | Perioadele care trebuie să fie luate în considerare în temeiul literelor (a) și (b) nu sunt luate în considerare în cazul în care coincid cu perioadele luate în considerare pentru calcularea pensiei cuvenite persoanei în cauză în temeiul legislației privind asigurarea obligatorie dintr-un alt stat membru sau cu perioadele în care persoana în cauză a primit o pensie în temeiul acestei legislații. Aceste perioade sunt, însă, luate în considerare în cazul în care valoarea anuală a pensiei menționate reprezintă mai puțin de jumătate din valoarea de bază a pensiei sociale. |
| --- | --- |

(c)

Perioadele care trebuie să fie luate în considerare în temeiul literelor (a) și (b) nu sunt luate în considerare în cazul în care coincid cu perioadele luate în considerare pentru calcularea pensiei cuvenite persoanei în cauză în temeiul legislației privind asigurarea obligatorie dintr-un alt stat membru sau cu perioadele în care persoana în cauză a primit o pensie în temeiul acestei legislații. Aceste perioade sunt, însă, luate în considerare în cazul în care valoarea anuală a pensiei menționate reprezintă mai puțin de jumătate din valoarea de bază a pensiei sociale.

| 2. | (a) | Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 6, persoanele care nu au desfășurat o activitate remunerată într-unul sau mai multe state membre au dreptul la o pensie socială daneză numai în cazul în care au reședința permanentă în Danemarca de cel puțin trei ani, sau au avut reședința permanentă în Danemarca timp de cel puțin trei ani, fiind supuse limitelor de vârstă prevăzute de legislația daneză. Sub rezerva articolului 4, articolul 7 nu se aplică unei pensii sociale daneze la care aceste persoane au dreptul. |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 6, persoanele care nu au desfășurat o activitate remunerată într-unul sau mai multe state membre au dreptul la o pensie socială daneză numai în cazul în care au reședința permanentă în Danemarca de cel puțin trei ani, sau au avut reședința permanentă în Danemarca timp de cel puțin trei ani, fiind supuse limitelor de vârstă prevăzute de legislația daneză. Sub rezerva articolului 4, articolul 7 nu se aplică unei pensii sociale daneze la care aceste persoane au dreptul.

| (b) | Dispozițiile menționate anterior nu se aplică dreptului la o pensie socială daneză al membrilor familiilor persoanelor care desfășoară sau au desfășurat o activitate remunerată în Danemarca, sau al studenților sau al membrilor familiilor acestora. |
| --- | --- |

(b)

Dispozițiile menționate anterior nu se aplică dreptului la o pensie socială daneză al membrilor familiilor persoanelor care desfășoară sau au desfășurat o activitate remunerată în Danemarca, sau al studenților sau al membrilor familiilor acestora.

| 3. | Prestația temporară pentru șomerii care beneficiază de ledighedsydelse (regimul „muncă flexibilă”) (Legea nr. 455 din 10 iunie 1997) este reglementată de titlul III capitolul 6 din prezentul regulament. În cazul șomerilor care se deplasează într-un alt stat membru, se aplică articolele 64 și 65 atunci când statul membru respectiv are regimuri similare de ocupare a forței de muncă pentru aceeași categorie de persoane. |
| --- | --- |

3.

Prestația temporară pentru șomerii care beneficiază de ledighedsydelse (regimul „muncă flexibilă”) (Legea nr. 455 din 10 iunie 1997) este reglementată de titlul III capitolul 6 din prezentul regulament. În cazul șomerilor care se deplasează într-un alt stat membru, se aplică articolele 64 și 65 atunci când statul membru respectiv are regimuri similare de ocupare a forței de muncă pentru aceeași categorie de persoane.

| 4. | Atunci când beneficiarul unei pensii sociale daneze are dreptul și la o pensie de urmaș din partea altui stat membru, aceste pensii sunt considerate, pentru aplicarea legislației daneze, prestații de același tip în sensul articolului 53 alineatul (1), cu condiția ca, totuși, persoana ale cărei perioade de asigurare sau de rezidență servesc drept bază pentru calcularea pensiei de urmaș să fi dobândit dreptul la o pensie socială daneză. |
| --- | --- |

4.

Atunci când beneficiarul unei pensii sociale daneze are dreptul și la o pensie de urmaș din partea altui stat membru, aceste pensii sunt considerate, pentru aplicarea legislației daneze, prestații de același tip în sensul articolului 53 alineatul (1), cu condiția ca, totuși, persoana ale cărei perioade de asigurare sau de rezidență servesc drept bază pentru calcularea pensiei de urmaș să fi dobândit dreptul la o pensie socială daneză.

E.   GERMANIA

▐

| 1. | Fără a aduce atingere articolului 5 litera (a)
  din prezentul regulament și
  articolului 5 alineatul (4) punctul 1 din Sozialgesetzbuch VI (volumul VI al Codului social),
  o persoană care primește
  o pensie completă pentru limită de vârstă în temeiul legislației altui stat membru
  poate solicita asigurarea obligatorie în cadrul regimului german de asigurări de pensii
  . |
| --- | --- |

1.

Fără a aduce atingere articolului 5 litera (a)
  din prezentul regulament și
  articolului 5 alineatul (4) punctul 1 din Sozialgesetzbuch VI (volumul VI al Codului social),
  o persoană care primește
  o pensie completă pentru limită de vârstă în temeiul legislației altui stat membru
  poate solicita asigurarea obligatorie în cadrul regimului german de asigurări de pensii
  .

| 2. | Fără a aduce atingere articolului 5 litera (a) din regulament și articolului 7
  alineatele (1) și (3)
  dinSGBVI, o persoană care deține o asigurare obligatorie într-un alt stat membru sau care primește o pensie pentru limită de vârstă în temeiul legislației altui stat membru poate subscrie la regimul de asigurare voluntară din Germania. |
| --- | --- |

2.

Fără a aduce atingere articolului 5 litera (a) din regulament și articolului 7
  alineatele (1) și (3)
  dinSGBVI, o persoană care deține o asigurare obligatorie într-un alt stat membru sau care primește o pensie pentru limită de vârstă în temeiul legislației altui stat membru poate subscrie la regimul de asigurare voluntară din Germania.

| 3. | În vederea acordării de prestații în numerar persoanelor asigurate care trăiesc în alt stat membru, în temeiul articolului 47 alineatul (1) din volumul V al Codului social (SGB V), articolului 47 alineatul (1) din volumul VII al Codului social (SGB VII) și articolului 200 alineatul (2) din Codul german al asigurărilor sociale (Reichsversicherungsordnung), sistemele germane de asigurări calculează remunerația netă, pe baza căreia se evaluează prestațiile, ca și cum persoana asigurată ar trăi în Germania, cu excepția cazului în care persoana asigurată solicită evaluarea pe baza remunerației nete pe care o primește efectiv. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Cetățenii altor state membre, al căror domiciliu sau reședință obișnuită este în afara Germaniei și care îndeplinesc condițiile generale ale regimului german de asigurări de pensii, pot cotiza în mod voluntar la acest regim numai în cazul în care, la un moment dat în trecut, au fost asigurați voluntar sau obligatoriu în cadrul regimului german de asigurări de pensii; această dispoziție se aplică, de asemenea, apatrizilor și refugiaților al căror domiciliu sau reședință obișnuită este în alt stat membru. |
| --- | --- |

4.

| 5. | În conformitate cu articolul 253 din SGB VI ║, perioada de imputare forfetară (pauschale Anrechnungszeit) se stabilește exclusiv cu referire la perioadele germane. |
| --- | --- |

5.

În conformitate cu articolul 253 din SGB VI ║, perioada de imputare forfetară (pauschale Anrechnungszeit) se stabilește exclusiv cu referire la perioadele germane.

| 6. | În cazurile în care,
  pentru recalcularea unei pensii,
  este aplicabilă legislația germană privind pensiile, în vigoare la 31 decembrie 1991, numai legislația germană ▐ se aplică pentru creditarea perioadelor asimilate germane (Ersatzzeiten). |
| --- | --- |

6.

În cazurile în care,
  pentru recalcularea unei pensii,
  este aplicabilă legislația germană privind pensiile, în vigoare la 31 decembrie 1991, numai legislația germană ▐ se aplică pentru creditarea perioadelor asimilate germane (Ersatzzeiten).

| 7. | Legislația germană cu privire la accidentele de muncă și bolile profesionale pentru care se acordă indemnizație în temeiul legii care reglementează pensiile obținute în străinătate și cu privire la prestațiile pentru perioadele de asigurare care pot fi creditate în temeiul legii care reglementează pensiile obținute în străinătate pentru teritoriile menționate la alineatul (1) punctele 2 și 3 din Bundesvertriebenengesetz (Legea privind persoanele strămutate și persoanele refugiate) se aplică în continuare, în domeniul de aplicare al regulamentului, fără a aduce atingere dispozițiilor alineatului (2) din Fremdrentengesetz (Legea privind pensiile obținute în străinătate). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pentru calcularea valorii teoretice menționate la articolul 52 alineatul (1) litera (b) punctul (i) din regulament, în regimurile de pensii pentru profesiile liberale, instituția competentă ia drept bază de calcul, pentru fiecare an de asigurare finalizat în temeiul legislației unui alt stat membru, dreptul la pensie mediu și anual, dobândit prin plata contribuțiilor pe parcursul perioadei de afiliere la instituția competentă. |
| --- | --- |

8.

F.   ESTONIA

La calcularea prestațiilor parentale, perioadele de încadrare în muncă statele membre, altele decât Estonia, se bazează pe valoarea medie a cotizațiilor sociale plătite în timpul perioadelor de încadrare în muncă în Estonia, cu care acestea sunt cumulate. În cazul în care, în anul de referință, persoana a fost încadrată în muncă doar în alte state membre, calcularea prestațiilor se bazează pe valoarea medie a cotizațiilor sociale plătite în Estonia între anul de referință și concediul de maternitate.

G.   GRECIA

| 1. | Legea nr. 1469/84 privind afilierea voluntară la regimul de asigurări de pensii pentru cetățenii greci și cetățenii străini de origine greacă se aplică cetățenilor altor state membre, apatrizilor și refugiaților, în cazul în care persoanele în cauză, indiferent de domiciliu sau reședință, au fost, la un moment dat în trecut, afiliați voluntar sau obligatoriu la regimul grec de asigurări de pensii. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fără a aduce atingere articolului 5 litera (a) din regulament și articolului 34 din Legea nr. 1140/81, o persoană care primește, în temeiul legislației altui stat membru, o pensie pentru accidente de muncă sau boli profesionale, poate solicita asigurarea obligatorie în temeiul legislației aplicate de OGA, în măsura în care această persoană exercită o activitate cuprinsă în domeniul de aplicare a respectivei legislații. |
| --- | --- |

2.

H.   SPANIA

▐

| 1. | Pentru punerea în aplicare a dispozițiilor
  articolului 52 alineatul (1) litera (b) punctul (i)
  din regulament, anii care îi lipsesc lucrătorului pentru a atinge vârsta de pensionare la cerere sau obligatorie, prevăzută la
  articolul 31 alineatul (4)
  din textul consolidat al Ley de clases pasivas del Estado (Legii pensionarilor de stat), sunt luați în considerare ca perioade de serviciu efectuat doar în cazul în care, în momentul
  producerii accidentului
  pentru care se cuvine pensia de invaliditate sau de deces, beneficiarul era acoperit de regimul special spaniol pentru funcționari
  de stat
  sau desfășura o activitate
  asimilată
  acestui regim
  sau în cazul în care, în momentul producerii respectivului accident, beneficiarul desfășura o activitate care l-ar fi obligat să fie inclus în regimul special al statului spaniol pentru funcționarii de stat, forțele armate sau justiție, dacă respectiva activitate ar fi fost desfășurată în Spania
  . |
| --- | --- |

1.

Pentru punerea în aplicare a dispozițiilor
  articolului 52 alineatul (1) litera (b) punctul (i)
  din regulament, anii care îi lipsesc lucrătorului pentru a atinge vârsta de pensionare la cerere sau obligatorie, prevăzută la
  articolul 31 alineatul (4)
  din textul consolidat al Ley de clases pasivas del Estado (Legii pensionarilor de stat), sunt luați în considerare ca perioade de serviciu efectuat doar în cazul în care, în momentul
  producerii accidentului
  pentru care se cuvine pensia de invaliditate sau de deces, beneficiarul era acoperit de regimul special spaniol pentru funcționari
  de stat
  sau desfășura o activitate
  asimilată
  acestui regim
  sau în cazul în care, în momentul producerii respectivului accident, beneficiarul desfășura o activitate care l-ar fi obligat să fie inclus în regimul special al statului spaniol pentru funcționarii de stat, forțele armate sau justiție, dacă respectiva activitate ar fi fost desfășurată în Spania
  .

| 2. | (a) | În temeiul articolului 56 alineatul (1) litera (c), calcularea prestației spaniole teoretice se efectuează pe baza cotizațiilor efective ale persoanei în anii ce precedă imediat plata ultimei contribuții la regimul spaniol de securitate socială. Atunci când, la calcularea valorii de bază a pensiei, trebuie să se ia în considerare perioade de asigurare și/sau de rezidență aflate sub incidența legislației altor state membre, pentru aceste perioade se utilizează baza de cotizare din Spania cea mai apropiată în timp de perioadele de referință, luându-se în considerare evoluția indicelui prețurilor cu amănuntul. |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

În temeiul articolului 56 alineatul (1) litera (c), calcularea prestației spaniole teoretice se efectuează pe baza cotizațiilor efective ale persoanei în anii ce precedă imediat plata ultimei contribuții la regimul spaniol de securitate socială. Atunci când, la calcularea valorii de bază a pensiei, trebuie să se ia în considerare perioade de asigurare și/sau de rezidență aflate sub incidența legislației altor state membre, pentru aceste perioade se utilizează baza de cotizare din Spania cea mai apropiată în timp de perioadele de referință, luându-se în considerare evoluția indicelui prețurilor cu amănuntul.

| ║(b) | La valoarea pensiei obținute se adaugă valoarea majorărilor și reevaluărilor calculate pentru fiecare an ulterior pentru pensiile de aceeași natură. |
| --- | --- |

║(b)

La valoarea pensiei obținute se adaugă valoarea majorărilor și reevaluărilor calculate pentru fiecare an ulterior pentru pensiile de aceeași natură.

| 3. | Perioadele realizate în alte state membre care trebuie să fie calculate în cadrul regimului special pentru funcționarii publici, forțele armate și administrația judiciară vor fi tratate, în sensul articolului 56 din regulament, în același mod ca perioadele cele mai apropiate în timp realizate ca funcționar public în Spania. |
| --- | --- |

3.

Perioadele realizate în alte state membre care trebuie să fie calculate în cadrul regimului special pentru funcționarii publici, forțele armate și administrația judiciară vor fi tratate, în sensul articolului 56 din regulament, în același mod ca perioadele cele mai apropiate în timp realizate ca funcționar public în Spania.

| 4. | Sumele suplimentare calculate în funcție de vârstă, prevăzute în a doua dispoziție tranzitorie a Legii generale privind securitatea socială, se aplică tuturor beneficiarilor regulamentului care au cotizații pe numele lor, în temeiul legislației spaniole, anterioare datei de 1 ianuarie 1967; nu este posibil, în punerea în aplicare a articolului 5 din regulament, ca perioadele de asigurare creditate într-un alt stat membru anterior datei sus-menționate să fie asimilate cotizațiilor plătite în Spania doar în sensul prezentului regulament. Datele corespunzătoare datei de 1 ianuarie 1967 sunt 1 august 1970 pentru Regimul special pentru navigatori și 1 aprilie 1969 pentru Regimul special de securitate socială pentru minerii din bazinele carbonifere. |
| --- | --- |

4.

I.   FRANȚA

| 1. | Cetățenii altor state membre, al căror domiciliu sau reședință regulată este în afara Franței și care îndeplinesc condițiile regimului francez de asigurări de pensii, pot cotiza în mod voluntar la acest regim numai în cazul în care, la un moment dat în trecut, au fost asigurați voluntar sau obligatoriu în cadrul regimului francez de asigurări de pensii; această dispoziție se aplică, de asemenea, apatrizilor și refugiaților al căror domiciliu sau reședință regulată este în alt stat membru. |
| --- | --- |

1.

| 2. | În cazul persoanelor care primesc prestații în natură în Franța în conformitate cu articolele 17, 24 sau 26 din regulament, care au reședința în departamentele franceze Haut-Rhin, Bas-Rhin sau Moselle, prestațiile în natură acordate în numele instituției dintr-un alt stat membru care trebuie să suporte costurile lor includ atât prestațiile acordate de regimul general de asigurări de sănătate, cât și cele acordate de regimul local obligatoriu complementar de asigurări de sănătate din Alsace-Moselle. |
| --- | --- |

2.

În cazul persoanelor care primesc prestații în natură în Franța în conformitate cu articolele 17, 24 sau 26 din regulament, care au reședința în departamentele franceze Haut-Rhin, Bas-Rhin sau Moselle, prestațiile în natură acordate în numele instituției dintr-un alt stat membru care trebuie să suporte costurile lor includ atât prestațiile acordate de regimul general de asigurări de sănătate, cât și cele acordate de regimul local obligatoriu complementar de asigurări de sănătate din Alsace-Moselle.

| 3. | Legislația franceză aplicabilă unei persoane care desfășoară sau a desfășurat o activitate salariată sau independentă, în vederea aplicării titlului III capitolul 5 din regulament, include atât regimul (regimurile) de bază de asigurări pentru limită de vârstă, cât și regimul (regimurile) complementare de pensii de care a fost acoperită persoana în cauză. |
| --- | --- |

3.

Legislația franceză aplicabilă unei persoane care desfășoară sau a desfășurat o activitate salariată sau independentă, în vederea aplicării titlului III capitolul 5 din regulament, include atât regimul (regimurile) de bază de asigurări pentru limită de vârstă, cât și regimul (regimurile) complementare de pensii de care a fost acoperită persoana în cauză.

I.   IRLANDA

| 1. | Fără a aduce atingere articolului 21 alineatul (2) și articolului 62 din prezentul regulament, la calcularea câștigurilor
  săptămânale recunoscute ale unei persoane asigurate,
  pentru acordarea prestației de boală sau a ajutorului de șomaj în temeiul legislației irlandeze,
  persoanei respective asigurate
  i se atribuie o sumă egală cu salariul săptămânal mediu
  din anul de referință
  al salariaților, pentru fiecare săptămână de activitate salariată realizată sub incidența legislației altui stat membru în
  anul
  de referință
  în cauză
  . |
| --- | --- |

1.

Fără a aduce atingere articolului 21 alineatul (2) și articolului 62 din prezentul regulament, la calcularea câștigurilor
  săptămânale recunoscute ale unei persoane asigurate,
  pentru acordarea prestației de boală sau a ajutorului de șomaj în temeiul legislației irlandeze,
  persoanei respective asigurate
  i se atribuie o sumă egală cu salariul săptămânal mediu
  din anul de referință
  al salariaților, pentru fiecare săptămână de activitate salariată realizată sub incidența legislației altui stat membru în
  anul
  de referință
  în cauză
  .

| 2. | Atunci când se aplică articolul 46
  din prezentul regulament
  , în cazul în care persoana în cauză suferă de incapacitate de muncă ce conduce la invaliditate în timp ce se află sub incidența legislației unui alt stat membru, Irlanda, pentru aplicarea
  Secțiunii 118 alineatul (1) litera (a)
  din Legea codificată privind securitatea socială și serviciile sociale (Social Welfare Consolidation Act)
  din 2005
  , ia în considerare toate perioadele în care, cu privire la invaliditatea care a urmat incapacității de muncă, persoana
  ar fi fost considerată
  în incapacitate de muncă în temeiul legislației irlandeze. |
| --- | --- |

2.

Atunci când se aplică articolul 46
  din prezentul regulament
  , în cazul în care persoana în cauză suferă de incapacitate de muncă ce conduce la invaliditate în timp ce se află sub incidența legislației unui alt stat membru, Irlanda, pentru aplicarea
  Secțiunii 118 alineatul (1) litera (a)
  din Legea codificată privind securitatea socială și serviciile sociale (Social Welfare Consolidation Act)
  din 2005
  , ia în considerare toate perioadele în care, cu privire la invaliditatea care a urmat incapacității de muncă, persoana
  ar fi fost considerată
  în incapacitate de muncă în temeiul legislației irlandeze.

K.   ITALIA

Niciuna

L.   CIPRU

În sensul aplicării dispozițiilor articolelor 6, 51 și 61, pentru orice perioadă începând la sau după 6 octombrie 1980, o săptămână de asigurare în temeiul legislației Republicii Cipru se stabilește împărțind câștigurile totale asigurabile aferente perioadei în cauză la valoarea săptămânală a câștigurilor asigurabile de bază aplicabile în anul de cotizare relevant, cu condiția ca numărul de săptămâni stabilite în acest mod să nu depășească numărul de săptămâni calendaristice din perioada în cauză.

M.   LETONIA

Niciuna

N.   LITUANIA

Niciuna

O.   LUXEMBURG

Niciuna

P.   UNGARIA

Niciuna

Q.   MALTA

Dispoziții speciale pentru funcționarii publici:

| (a) | Doar în vederea aplicării articolelor 49 și 60 din regulament, persoanele încadrate în conformitate cu Legea forțelor armate (capitolul 220 din legislația malteză), Legea poliției (capitolul 164 din legislația malteză) și legea închisorilor (capitolul 260 din legislația malteză) vor fi tratate ca funcționari publici. |
| --- | --- |

(a)

Doar în vederea aplicării articolelor 49 și 60 din regulament, persoanele încadrate în conformitate cu Legea forțelor armate (capitolul 220 din legislația malteză), Legea poliției (capitolul 164 din legislația malteză) și legea închisorilor (capitolul 260 din legislația malteză) vor fi tratate ca funcționari publici.

| (b) | Pensiile plătibile în conformitate cu legile de mai sus și în temeiul Ordonanței privind pensiile (capitolul 93 din legislația malteză) vor fi considerate, doar în sensul articolului 1 litera (e) din regulament, drept „scheme speciale pentru funcționarii publici”. |
| --- | --- |

(b)

Pensiile plătibile în conformitate cu legile de mai sus și în temeiul Ordonanței privind pensiile (capitolul 93 din legislația malteză) vor fi considerate, doar în sensul articolului 1 litera (e) din regulament, drept „scheme speciale pentru funcționarii publici”.

R.   ȚĂRILE DE JOS

1.   Asigurarea de sănătate

| (a) | În privința dreptului la prestații în natură în temeiul legislației Țărilor de Jos, persoanele care au dreptul la prestații în natură în sensul titlului III capitolele 1 și 2 din prezentul regulament înseamnă:






  i) | persoanele care, în temeiul articolului 2 din Zorgverzekeringswet (Legea privind asigurările de sănătate), sunt obligate să încheie o asigurare de sănătate la un asigurător, și |
| --- | --- | --- |

(a)

În privința dreptului la prestații în natură în temeiul legislației Țărilor de Jos, persoanele care au dreptul la prestații în natură în sensul titlului III capitolele 1 și 2 din prezentul regulament înseamnă:

i)

persoanele care, în temeiul articolului 2 din Zorgverzekeringswet (Legea privind asigurările de sănătate), sunt obligate să încheie o asigurare de sănătate la un asigurător, și

| ii) | în măsura în care nu se încadrează deja la punctul (i),
  membrii familiilor personalului militar activ care locuiesc într-un alt stat membru și
  persoanele rezidente într-un alt stat membru care, în temeiul regulamentului, au dreptul la îngrijire medicală în statul de reședință, costurile fiind suportate de Țările de Jos. |
| --- | --- |

ii)

în măsura în care nu se încadrează deja la punctul (i),
  membrii familiilor personalului militar activ care locuiesc într-un alt stat membru și
  persoanele rezidente într-un alt stat membru care, în temeiul regulamentului, au dreptul la îngrijire medicală în statul de reședință, costurile fiind suportate de Țările de Jos.

| (b) | Persoanele menționate la alineatul (1) litera (a) punctul (i) trebuie să încheie, în conformitate cu dispozițiile Zorgverzekeringswet (Legii privind asigurările de sănătate), o asigurare de sănătate la un asigurător, iar persoanele menționate la alineatul (1) litera (a) punctul (ii) trebuie să se înregistreze la College voor zorgverzekeringen (Consiliul pentru asigurări de sănătate). |
| --- | --- |

(b)

Persoanele menționate la alineatul (1) litera (a) punctul (i) trebuie să încheie, în conformitate cu dispozițiile Zorgverzekeringswet (Legii privind asigurările de sănătate), o asigurare de sănătate la un asigurător, iar persoanele menționate la alineatul (1) litera (a) punctul (ii) trebuie să se înregistreze la College voor zorgverzekeringen (Consiliul pentru asigurări de sănătate).

| (c) | Dispozițiile Zorgverzekeringswet (Legii privind asigurările de sănătate) și ale Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten (Legii
  generale
  privind ▐ cheltuielile medicale excepționale) referitoare la răspunderea pentru plata cotizațiilor se aplică persoanelor menționate la alineatul (1) litera (a) și membrilor familiilor acestora. Pentru membrii familiilor, cotizațiile sunt percepute persoanei de la care decurge dreptul la îngrijire medicală,
  cu excepția membrilor familiilor personalului militar care locuiesc în alt stat membru, cărora li se vor percepe cotizațiile în mod direct
  . |
| --- | --- |

(c)

Dispozițiile Zorgverzekeringswet (Legii privind asigurările de sănătate) și ale Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten (Legii
  generale
  privind ▐ cheltuielile medicale excepționale) referitoare la răspunderea pentru plata cotizațiilor se aplică persoanelor menționate la alineatul (1) litera (a) și membrilor familiilor acestora. Pentru membrii familiilor, cotizațiile sunt percepute persoanei de la care decurge dreptul la îngrijire medicală,
  cu excepția membrilor familiilor personalului militar care locuiesc în alt stat membru, cărora li se vor percepe cotizațiile în mod direct
  .

| (d) | Dispozițiile Zorgverzekeringswet (Legii privind asigurările de sănătate) privind încheierea tardivă a asigurării se aplică mutatis mutandis în cazul înregistrării tardive la College voor zorgverzekeringen (Consiliul pentru asigurări de sănătate) a persoanelor menționate la alineatul (1) litera (a) punctul (ii). |
| --- | --- |

(d)

Dispozițiile Zorgverzekeringswet (Legii privind asigurările de sănătate) privind încheierea tardivă a asigurării se aplică mutatis mutandis în cazul înregistrării tardive la College voor zorgverzekeringen (Consiliul pentru asigurări de sănătate) a persoanelor menționate la alineatul (1) litera (a) punctul (ii).

| (e) | Persoanele care au dreptul la prestații în natură în temeiul legislației unui stat membru, altul decât Țările de Jos, care au reședința sau au o perioadă de ședere temporară în Țările de Jos, au dreptul la prestații în natură în conformitate cu polița oferită asiguraților din Țările de Jos de către instituția din locul de reședință sau din locul de ședere, în conformitate cu articolul 11 alineatele (1), (2) și (3) și articolul 19 alineatul (1) din Legea privind asigurările de sănătate, precum și la prestații în natură prevăzute de Algemene wet bijzondere ziektekosten (Legea
  generală
  privind ▐ cheltuielile medicale
  excepționale
  ). |
| --- | --- |

(e)

Persoanele care au dreptul la prestații în natură în temeiul legislației unui stat membru, altul decât Țările de Jos, care au reședința sau au o perioadă de ședere temporară în Țările de Jos, au dreptul la prestații în natură în conformitate cu polița oferită asiguraților din Țările de Jos de către instituția din locul de reședință sau din locul de ședere, în conformitate cu articolul 11 alineatele (1), (2) și (3) și articolul 19 alineatul (1) din Legea privind asigurările de sănătate, precum și la prestații în natură prevăzute de Algemene wet bijzondere ziektekosten (Legea
  generală
  privind ▐ cheltuielile medicale
  excepționale
  ).

| (f) | În sensul articolelor 23–30 următoarele prestații (
  pe lângă pensiile aflate sub incidența titlului III, capitolele 4 și 5)
  sunt considerate pensii cuvenite în temeiul legislației Țărilor de Jos:






  — | pensiile acordate în temeiul Algemene burgerlijke pensioenwet din 6 ianuarie 1966 ║ (Legea privind pensiile funcționarilor publici din Țările de Jos); |
| --- | --- | --- |

(f)

În sensul articolelor 23–30 următoarele prestații (
  pe lângă pensiile aflate sub incidența titlului III, capitolele 4 și 5)
  sunt considerate pensii cuvenite în temeiul legislației Țărilor de Jos:

—

pensiile acordate în temeiul Algemene burgerlijke pensioenwet din 6 ianuarie 1966 ║ (Legea privind pensiile funcționarilor publici din Țările de Jos);

| — | pensiile acordate în temeiul Algemene militaire pensioenwet din 6 octombrie 1966 ║ (Legea privind pensiile militarilor și ale urmașilor acestora); |
| --- | --- |

—

pensiile acordate în temeiul Algemene militaire pensioenwet din 6 octombrie 1966 ║ (Legea privind pensiile militarilor și ale urmașilor acestora);

| — | prestațiile pentru incapacitate de muncă acordate în temeiul Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen din 7 iunie 1972 (Legea privind prestațiile pentru incapacitatea de muncă acordate militarilor); |
| --- | --- |

—

prestațiile pentru incapacitate de muncă acordate în temeiul Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen din 7 iunie 1972 (Legea privind prestațiile pentru incapacitatea de muncă acordate militarilor);

| — | pensiile acordate în temeiul Legii din 15 februarie 1967 privind pensiile angajaților NV Nederlandse Spoorwegen (Compania Olandeză de Căi Ferate) și ale urmașilor acestora (Legea privind pensiile angajaților feroviari) (Spoorwegpensioenwet); |
| --- | --- |

—

pensiile acordate în temeiul Legii din 15 februarie 1967 privind pensiile angajaților NV Nederlandse Spoorwegen (Compania Olandeză de Căi Ferate) și ale urmașilor acestora (Legea privind pensiile angajaților feroviari) (Spoorwegpensioenwet);

| — | pensiile acordate în temeiul Regulamentului privind condițiile de muncă în cadrul Companiei Olandeze de Căi Ferate (Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen); |
| --- | --- |

—

pensiile acordate în temeiul Regulamentului privind condițiile de muncă în cadrul Companiei Olandeze de Căi Ferate (Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen);

| — | prestațiile acordate persoanelor ieșite la pensie înaintea vârstei de 65 de ani, pe baza unui regim de pensii vizând asigurarea unui venit pentru foștii angajați aflați la o vârstă înaintată sau prestațiile acordate, în caz de ieșire prematură de pe piața muncii pe baza unui regim stabilit de către stat sau printr-o convenție colectivă de muncă, persoanelor având 55 de ani sau mai mult ▐; |
| --- | --- |

—

prestațiile acordate persoanelor ieșite la pensie înaintea vârstei de 65 de ani, pe baza unui regim de pensii vizând asigurarea unui venit pentru foștii angajați aflați la o vârstă înaintată sau prestațiile acordate, în caz de ieșire prematură de pe piața muncii pe baza unui regim stabilit de către stat sau printr-o convenție colectivă de muncă, persoanelor având 55 de ani sau mai mult ▐;

| — | prestații acordate personalului militar și funcționarilor publici în cadrul unui regim aplicabil în cazul concedierii, al pensionării și al pensionării premature. |
| --- | --- |

—

prestații acordate personalului militar și funcționarilor publici în cadrul unui regim aplicabil în cazul concedierii, al pensionării și al pensionării premature.

| (g) | În sensul titlului III capitolele 1 și 2 din prezentul regulament, restituirea ca urmare a nesolicitării de prestații, prevăzută în regimul din Țările de Jos în cazul utilizării limitate a structurilor de îngrijire medicală, este considerată prestație de boală în numerar. |
| --- | --- |

(g)

În sensul titlului III capitolele 1 și 2 din prezentul regulament, restituirea ca urmare a nesolicitării de prestații, prevăzută în regimul din Țările de Jos în cazul utilizării limitate a structurilor de îngrijire medicală, este considerată prestație de boală în numerar.

▐

2.   Aplicarea Algemene Ouderdomswet (AOW) (Legea privind asigurarea generală pentru limită de vârstă ║

| (a) | Reducerea prevăzută la articolul 13 alineatul (1) din ║ AOW ║ nu se aplică pentru anii calendaristici dinainte de 1 ianuarie 1957 în care beneficiarul ce nu îndeplinește condițiile necesare pentru asimilarea acestor ani cu perioade de asigurare:






  — | a avut reședința în Țările de Jos între vârstele de 15 și 65 de ani, sau |
| --- | --- | --- |

(a)

Reducerea prevăzută la articolul 13 alineatul (1) din ║ AOW ║ nu se aplică pentru anii calendaristici dinainte de 1 ianuarie 1957 în care beneficiarul ce nu îndeplinește condițiile necesare pentru asimilarea acestor ani cu perioade de asigurare:

—

a avut reședința în Țările de Jos între vârstele de 15 și 65 de ani, sau

| — | a avut reședința într-un alt stat membru, dar a lucrat în Țările de Jos pentru un angajator stabilit în Țările de Jos, sau |
| --- | --- |

—

a avut reședința într-un alt stat membru, dar a lucrat în Țările de Jos pentru un angajator stabilit în Țările de Jos, sau

| — | a lucrat într-un alt stat membru în perioadele considerate perioade de asigurare în cadrul sistemului de securitate socială al Țărilor de Jos. |
| --- | --- |

—

a lucrat într-un alt stat membru în perioadele considerate perioade de asigurare în cadrul sistemului de securitate socială al Țărilor de Jos.

Prin derogare de la dispozițiile articolului 7 din AOW, se consideră că orice persoană care a avut reședința sau a lucrat în Țările de Jos în conformitate cu condițiile de mai sus doar înainte de 1 ianuarie 1957 are, de asemenea, dreptul la pensie.

| (b) | Reducerea prevăzută la articolul 13 alineatul (1) din AOW nu se aplică pentru anii calendaristici dinainte de 2 august 1989 în care, între vârstele de 15 și 65 de ani, o persoană care este sau a fost căsătorită nu a fost asigurată în temeiul legislației menționate anterior și a avut reședința într-un stat membru, altul decât Țările de Jos, în cazul în care acești ani calendaristici coincid cu perioade de asigurare realizate de soțul persoanei în temeiul acestei legislații sau cu ani calendaristici ce sunt luați în considerare în temeiul alineatului (2) litera (a), cu condiția ca în perioada în cauză cei doi să fi rămas căsătoriți.
  Prin derogare de la dispozițiile articolului 7 din AOW, se consideră că o astfel de persoană are dreptul la pensie. |
| --- | --- |

(b)

Reducerea prevăzută la articolul 13 alineatul (1) din AOW nu se aplică pentru anii calendaristici dinainte de 2 august 1989 în care, între vârstele de 15 și 65 de ani, o persoană care este sau a fost căsătorită nu a fost asigurată în temeiul legislației menționate anterior și a avut reședința într-un stat membru, altul decât Țările de Jos, în cazul în care acești ani calendaristici coincid cu perioade de asigurare realizate de soțul persoanei în temeiul acestei legislații sau cu ani calendaristici ce sunt luați în considerare în temeiul alineatului (2) litera (a), cu condiția ca în perioada în cauză cei doi să fi rămas căsătoriți.

Prin derogare de la dispozițiile articolului 7 din AOW, se consideră că o astfel de persoană are dreptul la pensie.

| (c) | Reducerea prevăzută la articolul 13 alineatul (2) din AOW nu se aplică pentru anii calendaristici dinainte de 1 ianuarie 1957 în care soțul titularului pensiei, ce nu îndeplinește condițiile necesare pentru asimilarea acestor ani cu perioade de asigurare:






  — | a avut reședința în Țările de Jos între vârstele de 15 și 65 de ani, sau |
| --- | --- | --- |

(c)

Reducerea prevăzută la articolul 13 alineatul (2) din AOW nu se aplică pentru anii calendaristici dinainte de 1 ianuarie 1957 în care soțul titularului pensiei, ce nu îndeplinește condițiile necesare pentru asimilarea acestor ani cu perioade de asigurare:

—

a avut reședința în Țările de Jos între vârstele de 15 și 65 de ani, sau

| — | a avut reședința într-un alt stat membru, dar a lucrat în Țările de Jos pentru un angajator stabilit în Țările de Jos, sau |
| --- | --- |

—

a avut reședința într-un alt stat membru, dar a lucrat în Țările de Jos pentru un angajator stabilit în Țările de Jos, sau

| — | a lucrat într-un alt stat membru în perioadele considerate perioade de asigurare în cadrul sistemului de securitate socială al Țărilor de Jos. |
| --- | --- |

—

a lucrat într-un alt stat membru în perioadele considerate perioade de asigurare în cadrul sistemului de securitate socială al Țărilor de Jos.

| (d) | Reducerea prevăzută la articolul 13 alineatul (2) din AOW nu se aplică pentru anii calendaristici dinainte de 2 august 1989 în care, între vârstele de 15 și 65 de ani, soțul titularului pensiei, având reședința în alt stat membru decât Țările de Jos, nu a fost asigurat în temeiul legislației menționate, în cazul în care acești ani calendaristici coincid cu perioade de asigurare realizate de titular în temeiul acestei legislații sau cu ani calendaristici ce sunt luați în considerare în temeiul alineatului (2) litera (a), cu condiția ca, în perioada în cauză, cei doi să fi rămas căsătoriți. |
| --- | --- |

(d)

Reducerea prevăzută la articolul 13 alineatul (2) din AOW nu se aplică pentru anii calendaristici dinainte de 2 august 1989 în care, între vârstele de 15 și 65 de ani, soțul titularului pensiei, având reședința în alt stat membru decât Țările de Jos, nu a fost asigurat în temeiul legislației menționate, în cazul în care acești ani calendaristici coincid cu perioade de asigurare realizate de titular în temeiul acestei legislații sau cu ani calendaristici ce sunt luați în considerare în temeiul alineatului (2) litera (a), cu condiția ca, în perioada în cauză, cei doi să fi rămas căsătoriți.

| (e) | Alineatul (2) literele (a), (b), (c), și (d) nu se aplică perioadelor care coincid cu:






  — | perioadele care pot fi luate în considerare pentru calcularea drepturilor la pensie în temeiul legislației privind asigurarea pentru limită de vârstă a unui stat membru, altul decât Țările de Jos, sau |
| --- | --- | --- |

(e)

Alineatul (2) literele (a), (b), (c), și (d) nu se aplică perioadelor care coincid cu:

—

perioadele care pot fi luate în considerare pentru calcularea drepturilor la pensie în temeiul legislației privind asigurarea pentru limită de vârstă a unui stat membru, altul decât Țările de Jos, sau

| — | perioadele pentru care persoana în cauză a beneficiat de o pensie pentru limită de vârstă în temeiul acestei legislații. |
| --- | --- |

—

perioadele pentru care persoana în cauză a beneficiat de o pensie pentru limită de vârstă în temeiul acestei legislații.

Perioadele de asigurare voluntară în cadrul sistemului altui stat membru nu sunt luate în considerare în sensul acestei dispoziții.

| (f) | Alineatul (2) literele (a), (b), (c) și (d) se aplică numai în cazul în care persoana în cauză are reședința într-unul sau mai multe state membre timp de șase ani după vârsta de 59 de ani și doar atât timp cât persoana în cauză are reședința într-unul din aceste state membre. |
| --- | --- |

(f)

Alineatul (2) literele (a), (b), (c) și (d) se aplică numai în cazul în care persoana în cauză are reședința într-unul sau mai multe state membre timp de șase ani după vârsta de 59 de ani și doar atât timp cât persoana în cauză are reședința într-unul din aceste state membre.

| (g) | Prin derogare de la dispozițiile capitolului IV din AOW, orice persoană cu reședința într-un stat membru, altul decât Țările de Jos, al cărei soț are o asigurare obligatorie în temeiul acestei legislații, este autorizată să încheie o asigurare voluntară în temeiul acestei legislații pentru perioadele în care soțul beneficiază de asigurarea obligatorie.
  Această autorizare nu expiră atunci când asigurarea obligatorie a soțului încetează ca urmare a decesului acestuia și atunci când urmașul primește doar o pensie în temeiul Algemene nabestaandenwet privind asigurarea urmașilor ║.
  În orice caz, autorizarea privind asigurarea voluntară expiră la data la care persoana atinge vârsta de 65 de ani.
  Cotizația care trebuie plătită pentru asigurarea voluntară se stabilește în conformitate cu dispozițiile referitoare la stabilirea cotizației pentru asigurarea voluntară în temeiul AOW. Cu toate acestea, în cazul în care asigurarea voluntară urmează unei perioade de asigurare precum cele prevăzute la punctul 2 litera (b), cotizația se stabilește în conformitate cu dispozițiile referitoare la stabilirea cotizației pentru asigurarea obligatorie în temeiul AOW, considerându-se că venitul care este luat în considerare a fost obținut în Țările de Jos. |
| --- | --- |

(g)

Prin derogare de la dispozițiile capitolului IV din AOW, orice persoană cu reședința într-un stat membru, altul decât Țările de Jos, al cărei soț are o asigurare obligatorie în temeiul acestei legislații, este autorizată să încheie o asigurare voluntară în temeiul acestei legislații pentru perioadele în care soțul beneficiază de asigurarea obligatorie.

Această autorizare nu expiră atunci când asigurarea obligatorie a soțului încetează ca urmare a decesului acestuia și atunci când urmașul primește doar o pensie în temeiul Algemene nabestaandenwet privind asigurarea urmașilor ║.

În orice caz, autorizarea privind asigurarea voluntară expiră la data la care persoana atinge vârsta de 65 de ani.

Cotizația care trebuie plătită pentru asigurarea voluntară se stabilește în conformitate cu dispozițiile referitoare la stabilirea cotizației pentru asigurarea voluntară în temeiul AOW. Cu toate acestea, în cazul în care asigurarea voluntară urmează unei perioade de asigurare precum cele prevăzute la punctul 2 litera (b), cotizația se stabilește în conformitate cu dispozițiile referitoare la stabilirea cotizației pentru asigurarea obligatorie în temeiul AOW, considerându-se că venitul care este luat în considerare a fost obținut în Țările de Jos.

| (h) | Autorizarea prevăzută la alineatul (2) litera (g) nu se acordă persoanelor asigurate în temeiul legislației privind pensiile sau prestațiile de urmaș dintr-un alt stat membru. |
| --- | --- |

(h)

Autorizarea prevăzută la alineatul (2) litera (g) nu se acordă persoanelor asigurate în temeiul legislației privind pensiile sau prestațiile de urmaș dintr-un alt stat membru.

| (i) | Persoanele care intenționează să încheie asigurarea voluntară prevăzută la alineatul (2) litera (g) trebuie să depună o cerere în acest sens la Sociale Verzekeringsbank (Banca de asigurări sociale) în termen de cel mult un an de la data la care îndeplinesc condițiile de participare. |
| --- | --- |

(i)

Persoanele care intenționează să încheie asigurarea voluntară prevăzută la alineatul (2) litera (g) trebuie să depună o cerere în acest sens la Sociale Verzekeringsbank (Banca de asigurări sociale) în termen de cel mult un an de la data la care îndeplinesc condițiile de participare.

| (j) | În sensul articolului 52 alineatul (1) litera (b), doar perioadele de asigurare realizate în temeiul AOW după vârsta de 15 ani sunt luate în considerare ca perioade de asigurare. |
| --- | --- |

(j)

În sensul articolului 52 alineatul (1) litera (b), doar perioadele de asigurare realizate în temeiul AOW după vârsta de 15 ani sunt luate în considerare ca perioade de asigurare.

3.   Aplicarea Algemene nabestaandenwet (ANW) (Legii generale ║ privind asigurarea urmașilor ║)

▐

| (a) | Atunci când soțul supraviețuitor are dreptul la pensie de urmaș în temeiul ANW, în conformitate cu
  articolul 51 alineatul (3)
  , pensia respectivă se calculează în conformitate cu articolul 52 alineatul (1) litera (b) din
  prezentulregulament


  În sensul aplicării acestor dispoziții, perioadele de asigurare anterioare datei de 1 octombrie 1959 sunt, de asemenea, considerate perioade de asigurare realizate în temeiul legislației Țărilor de Jos, în cazul în care, în aceste perioade, persoana asigurată, după vârsta de 15 ani:






  — | a avut reședința în Țările de Jos, sau |
| --- | --- | --- |

(a)

Atunci când soțul supraviețuitor are dreptul la pensie de urmaș în temeiul ANW, în conformitate cu
  articolul 51 alineatul (3)
  , pensia respectivă se calculează în conformitate cu articolul 52 alineatul (1) litera (b) din
  prezentulregulament

În sensul aplicării acestor dispoziții, perioadele de asigurare anterioare datei de 1 octombrie 1959 sunt, de asemenea, considerate perioade de asigurare realizate în temeiul legislației Țărilor de Jos, în cazul în care, în aceste perioade, persoana asigurată, după vârsta de 15 ani:

—

a avut reședința în Țările de Jos, sau

| — | a avut reședința într-un alt stat membru, dar a lucrat în Țările de Jos pentru un angajator stabilit în Țările de Jos, sau |
| --- | --- |

—

a avut reședința într-un alt stat membru, dar a lucrat în Țările de Jos pentru un angajator stabilit în Țările de Jos, sau

| — | a lucrat într-un alt stat membru în perioadele considerate perioade de asigurare în cadrul sistemului de securitate socială al Țărilor de Jos. |
| --- | --- |

—

a lucrat într-un alt stat membru în perioadele considerate perioade de asigurare în cadrul sistemului de securitate socială al Țărilor de Jos.

| (b) | Nu se iau în considerare perioadele prevăzute a fi luate în considerare la alineatul (3) litera (b) care coincid cu perioade de asigurare obligatorie realizate în temeiul legislației privind pensiile de urmaș dintr-un alt stat membru. |
| --- | --- |

(b)

Nu se iau în considerare perioadele prevăzute a fi luate în considerare la alineatul (3) litera (b) care coincid cu perioade de asigurare obligatorie realizate în temeiul legislației privind pensiile de urmaș dintr-un alt stat membru.

| (c) | În sensul articolului 52 alineatul (1) litera (b), doar perioadele de asigurare realizate în temeiul legislației Țărilor de Jos după vârsta de 15 ani sunt luate în considerare ca perioade de asigurare. |
| --- | --- |

(c)

În sensul articolului 52 alineatul (1) litera (b), doar perioadele de asigurare realizate în temeiul legislației Țărilor de Jos după vârsta de 15 ani sunt luate în considerare ca perioade de asigurare.

| (d) | Prin derogare de la dispozițiile articolului 63a alineatul (1) din ANW, persoana cu reședința într-un stat membru, altul decât Țările de Jos, al cărei soț are o asigurare obligatorie în temeiul ANW, este autorizată să încheie o asigurare voluntară în temeiul acestei legislații, cu condiția ca această asigurare să fi început deja la ..., dar numai pentru perioadele în care soțul are asigurare obligatorie. Această autorizare expiră la data încetării asigurării obligatorii a soțului în temeiul ANW, cu excepția cazului în care asigurarea obligatorie a soțului încetează ca urmare a decesului acestuia, iar soțul supraviețuitor primește doar o pensie în temeiul ANW.
  În orice caz, autorizarea privind asigurarea voluntară expiră la data la care persoana atinge vârsta de 65 de ani.
  Cotizația care trebuie plătită pentru asigurarea voluntară se stabilește în conformitate cu dispozițiile referitoare la stabilirea cotizației pentru asigurarea voluntară în temeiul ANW. Cu toate acestea, în cazul în care asigurarea voluntară urmează unei perioade de asigurare precum cele prevăzute la alineatul (2) litera (b), cotizația se stabilește în conformitate cu dispozițiile referitoare la stabilirea cotizației pentru asigurarea obligatorie în temeiul ANW, considerându-se că venitul care este luat în considerare a fost obținut în Țările de Jos. |
| --- | --- |

(d)

Prin derogare de la dispozițiile articolului 63a alineatul (1) din ANW, persoana cu reședința într-un stat membru, altul decât Țările de Jos, al cărei soț are o asigurare obligatorie în temeiul ANW, este autorizată să încheie o asigurare voluntară în temeiul acestei legislații, cu condiția ca această asigurare să fi început deja la ..., dar numai pentru perioadele în care soțul are asigurare obligatorie. Această autorizare expiră la data încetării asigurării obligatorii a soțului în temeiul ANW, cu excepția cazului în care asigurarea obligatorie a soțului încetează ca urmare a decesului acestuia, iar soțul supraviețuitor primește doar o pensie în temeiul ANW.

În orice caz, autorizarea privind asigurarea voluntară expiră la data la care persoana atinge vârsta de 65 de ani.

Cotizația care trebuie plătită pentru asigurarea voluntară se stabilește în conformitate cu dispozițiile referitoare la stabilirea cotizației pentru asigurarea voluntară în temeiul ANW. Cu toate acestea, în cazul în care asigurarea voluntară urmează unei perioade de asigurare precum cele prevăzute la alineatul (2) litera (b), cotizația se stabilește în conformitate cu dispozițiile referitoare la stabilirea cotizației pentru asigurarea obligatorie în temeiul ANW, considerându-se că venitul care este luat în considerare a fost obținut în Țările de Jos.

4.   Aplicarea legislației Țărilor de Jos privind incapacitatea de muncă

▐

| (a) | În cazul în care, în temeiul
  articolului 51 alineatul (3) din prezentul regulament
  , persoana în cauză are dreptul la o prestație de invaliditate în Țările de Jos, valoarea prevăzută la articolul 52 alineatul (1) litera (b) pentru calcularea prestației se stabilește:






  i) | în cazul în care, în perioada imediat anterioară apariției incapacității de muncă, persoana a desfășurat o activitate salariată în înțelesul articolului 1 litera (a)
  în conformitate cu:






  — | dispozițiile prevăzute de
  Wet op arbeidsongeschiktheidsverzekering
  (WAO)
  (Legea privind incapacitatea de muncă)
  , în cazul în care
  incapacitatea de muncă a survenit înainte de 1 ianuarie 2004, sau |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

În cazul în care, în temeiul
  articolului 51 alineatul (3) din prezentul regulament
  , persoana în cauză are dreptul la o prestație de invaliditate în Țările de Jos, valoarea prevăzută la articolul 52 alineatul (1) litera (b) pentru calcularea prestației se stabilește:

i)

în cazul în care, în perioada imediat anterioară apariției incapacității de muncă, persoana a desfășurat o activitate salariată în înțelesul articolului 1 litera (a)
  în conformitate cu:

—

dispozițiile prevăzute de
  Wet op arbeidsongeschiktheidsverzekering
  (WAO)
  (Legea privind incapacitatea de muncă)
  , în cazul în care
  incapacitatea de muncă a survenit înainte de 1 ianuarie 2004, sau

| — | dispozițiile prevăzute de Wet Werk en inkomen naar arbeidsvermogen (WIA) (Legea privind munca și veniturile în funcție de capacitatea de muncă, în cazul în care incapacitatea de muncă a survenit după data de 1 ianuarie 2004 inclusiv; |
| --- | --- |

—

dispozițiile prevăzute de Wet Werk en inkomen naar arbeidsvermogen (WIA) (Legea privind munca și veniturile în funcție de capacitatea de muncă, în cazul în care incapacitatea de muncă a survenit după data de 1 ianuarie 2004 inclusiv;

| ii) | în cazul în care, înainte de apariția incapacității de muncă, persoana a desfășurat o activitate independentă în înțelesul articolului 1 litera (b)
  , în conformitate cu dispozițiile prevăzute
  de Wet arbeidsongeschiktheidsverzekering zelfstandigen
  (WAZ)
  (Legea privind incapacitatea de muncă a persoanelor care desfășoară o activitate independentă)
  , în cazul în care
  incapacitatea de muncă a survenit înainte de 1 august 2004
  ; |
| --- | --- |

ii)

în cazul în care, înainte de apariția incapacității de muncă, persoana a desfășurat o activitate independentă în înțelesul articolului 1 litera (b)
  , în conformitate cu dispozițiile prevăzute
  de Wet arbeidsongeschiktheidsverzekering zelfstandigen
  (WAZ)
  (Legea privind incapacitatea de muncă a persoanelor care desfășoară o activitate independentă)
  , în cazul în care
  incapacitatea de muncă a survenit înainte de 1 august 2004
  ;

| (b) | La calcularea prestațiilor, atât în temeiul WAO,
  WIA
  , cât și al WAZ, instituțiile din Țările de Jos iau în considerare:






  — | perioadele de activitate remunerată și perioadele asimilate acestora, realizate în Țările de Jos înainte de 1 iulie 1967; |
| --- | --- | --- |

(b)

La calcularea prestațiilor, atât în temeiul WAO,
  WIA
  , cât și al WAZ, instituțiile din Țările de Jos iau în considerare:

—

perioadele de activitate remunerată și perioadele asimilate acestora, realizate în Țările de Jos înainte de 1 iulie 1967;

| — | perioadele de asigurare realizate în temeiul WAO; |
| --- | --- |

—

perioadele de asigurare realizate în temeiul WAO;

| — | perioadele de asigurare realizate de persoana în cauză, după vârsta de 15 ani, în temeiul
  Algemene Arbeidsongeschiktheidswet
  (AAW)
  (Legii generale privind incapacitatea de muncă,
  în măsura în care acestea nu coincid cu perioadele de asigurare realizate în temeiul WAO; |
| --- | --- |

—

perioadele de asigurare realizate de persoana în cauză, după vârsta de 15 ani, în temeiul
  Algemene Arbeidsongeschiktheidswet
  (AAW)
  (Legii generale privind incapacitatea de muncă,
  în măsura în care acestea nu coincid cu perioadele de asigurare realizate în temeiul WAO;

| — | perioadele de asigurare realizate în temeiul WAZ; |
| --- | --- |

—

perioadele de asigurare realizate în temeiul WAZ;

| — | perioadele de asigurare realizate în temeiul WIA. |
| --- | --- |

—

perioadele de asigurare realizate în temeiul WIA.

▐

S.   AUSTRIA

| 1. | În scopul acumulării de perioade pentru asigurarea de pensie,

  frecventarea unei școli sau a unei instituții de învățământ comparabile într-un alt stat membru este considerată echivalentă cu frecventarea unei școli sau a unei instituții de învățământ în temeiul articolului 227 alineatul (1) punctul (1) și al articolului 228 alineatul (1) punctul (3) din Legea generală privind securitatea socială [Allgemeines Sozialversicherungsgesetz (ASVG)], cu articolul 116 alineatul (7) din Legea federală privind asigurările sociale ale persoanelor care lucrează în domeniul comercial [Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz (GSVG)] și cu articolul 107 alineatul (7) din Legea privind securitatea socială a agricultorilor [Bauern-Sozialversicherungsgesetz (BSVG)], în cazul în care persoana în cauză a fost
  pentru o perioadă
  sub incidența legislației austriece, în temeiul faptului că a desfășurat o activitate salariată sau independentă, și sunt plătite cotizațiile
  speciale
  prevăzute la articolul 227 alineatul (3) din ASVG, la articolul 116 alineatul (9) din GSVG și la articolul 107 alineatul (9) din BSGV,
  în scopul achitării respectivelor perioade de școlarizare
  .
  ▐ |
| --- | --- |

1.

În scopul acumulării de perioade pentru asigurarea de pensie,

  frecventarea unei școli sau a unei instituții de învățământ comparabile într-un alt stat membru este considerată echivalentă cu frecventarea unei școli sau a unei instituții de învățământ în temeiul articolului 227 alineatul (1) punctul (1) și al articolului 228 alineatul (1) punctul (3) din Legea generală privind securitatea socială [Allgemeines Sozialversicherungsgesetz (ASVG)], cu articolul 116 alineatul (7) din Legea federală privind asigurările sociale ale persoanelor care lucrează în domeniul comercial [Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz (GSVG)] și cu articolul 107 alineatul (7) din Legea privind securitatea socială a agricultorilor [Bauern-Sozialversicherungsgesetz (BSVG)], în cazul în care persoana în cauză a fost
  pentru o perioadă
  sub incidența legislației austriece, în temeiul faptului că a desfășurat o activitate salariată sau independentă, și sunt plătite cotizațiile
  speciale
  prevăzute la articolul 227 alineatul (3) din ASVG, la articolul 116 alineatul (9) din GSVG și la articolul 107 alineatul (9) din BSGV,
  în scopul achitării respectivelor perioade de școlarizare
  .

▐

| 2. | La calcularea prestației pro-rata prevăzute la articolul 52 alineatul (1) litera (b), nu se iau în considerare majorările speciale ale cotizațiilor pentru asigurări suplimentare și prestațiile suplimentare pentru mineri în temeiul legislației austriece. În aceste cazuri, la prestația pro-rata calculată fără aceste cotizații se adaugă, dacă este cazul, majorările speciale nereduse ale cotizațiilor pentru asigurări suplimentare și prestațiile suplimentare pentru mineri. |
| --- | --- |

2.

La calcularea prestației pro-rata prevăzute la articolul 52 alineatul (1) litera (b), nu se iau în considerare majorările speciale ale cotizațiilor pentru asigurări suplimentare și prestațiile suplimentare pentru mineri în temeiul legislației austriece. În aceste cazuri, la prestația pro-rata calculată fără aceste cotizații se adaugă, dacă este cazul, majorările speciale nereduse ale cotizațiilor pentru asigurări suplimentare și prestațiile suplimentare pentru mineri.

| 3. | Atunci când, în conformitate cu articolul 6, au fost realizate perioade asimilate în temeiul unui regim austriac de asigurări de pensii, dar acestea nu pot constitui o bază de calcul în temeiul articolelor 238 și 239 din ║ ASVG ║, al articolelor 122 și 123 din ║GSVG ║ sau al articolelor 113 și 114 din ║ BSVG ║, se utilizează baza de calcul pentru perioadele de îngrijire a copilului în conformitate cu articolul 239 din ASVG, cu articolul 123 din GSVG și cu articolul 114 din BSVG.
  ▐ |
| --- | --- |

3.

Atunci când, în conformitate cu articolul 6, au fost realizate perioade asimilate în temeiul unui regim austriac de asigurări de pensii, dar acestea nu pot constitui o bază de calcul în temeiul articolelor 238 și 239 din ║ ASVG ║, al articolelor 122 și 123 din ║GSVG ║ sau al articolelor 113 și 114 din ║ BSVG ║, se utilizează baza de calcul pentru perioadele de îngrijire a copilului în conformitate cu articolul 239 din ASVG, cu articolul 123 din GSVG și cu articolul 114 din BSVG.

▐

T.   POLONIA

Niciuna

U.   PORTUGALIA

Niciuna

V.
     
  ROMÂNIA

Niciuna

W.   SLOVENIA

Niciuna

X.   SLOVACIA

Niciuna

Y.   FINLANDA

▐

| 1. | În sensul stabilirii dreptului la pensie și al calculării valorii pensiei naționale finlandeze în temeiul articolelor 52–54, pensiile dobândite în temeiul legislației unui alt stat membru sunt tratate în același mod ca pensiile dobândite în temeiul legislației finlandeze. |
| --- | --- |

1.

În sensul stabilirii dreptului la pensie și al calculării valorii pensiei naționale finlandeze în temeiul articolelor 52–54, pensiile dobândite în temeiul legislației unui alt stat membru sunt tratate în același mod ca pensiile dobândite în temeiul legislației finlandeze.

| 2. | În sensul aplicării articolului 52 alineatul (1) litera (b) punctul (i) la calcularea câștigurilor pentru perioada creditată în temeiul legislației finlandeze privind pensiile în funcție de venit, atunci când persoana are perioade de asigurare de pensie bazate pe desfășurarea unei activități salariate sau independente într-un alt stat membru pentru o parte din perioada de referință prevăzută de legislația finlandeză, câștigurile aferente perioadei creditate sunt echivalente cu suma câștigurilor obținute în partea din perioada de referință petrecută în Finlanda, împărțită la numărul de luni pentru care au existat perioade de asigurare în Finlanda în timpul perioadei de referință. |
| --- | --- |

2.

În sensul aplicării articolului 52 alineatul (1) litera (b) punctul (i) la calcularea câștigurilor pentru perioada creditată în temeiul legislației finlandeze privind pensiile în funcție de venit, atunci când persoana are perioade de asigurare de pensie bazate pe desfășurarea unei activități salariate sau independente într-un alt stat membru pentru o parte din perioada de referință prevăzută de legislația finlandeză, câștigurile aferente perioadei creditate sunt echivalente cu suma câștigurilor obținute în partea din perioada de referință petrecută în Finlanda, împărțită la numărul de luni pentru care au existat perioade de asigurare în Finlanda în timpul perioadei de referință.

Z.   SUEDIA

| 1. | În cazul în care alocația parentală este plătită, în temeiul articolului 67, unui membru al familiei care este șomer, alocația parentală se situează la nivelul de bază sau cel mai scăzut. |
| --- | --- |

1.

În cazul în care alocația parentală este plătită, în temeiul articolului 67, unui membru al familiei care este șomer, alocația parentală se situează la nivelul de bază sau cel mai scăzut.

| 2. | În vederea calculării indemnizației de concediu parental în conformitate cu Capitolul 4 alineatul (6) din Lag (1962:381) om allmän försäkring (Legea privind asigurările naționale) pentru persoanele eligibile pentru o indemnizație de concediu parental în baza încadrării în muncă, se aplică următoarele dispoziții:



  Pentru un părinte pentru care prestațiile de boală care generează venit sunt calculate în baza veniturilor provenite din activități profesionale lucrative în Suedia, cerința de a fi fost asigurat pentru prestații de boală pentru o perioadă care depășește nivelul minim de 240 zile consecutive înainte de nașterea copilului trebuie îndeplinită dacă, în timpul perioadei menționate, părintele a avut, în alt stat membru, venituri din activități profesionale lucrative care corespund unei asigurări peste nivelul minim. |
| --- | --- |

2.

Pentru un părinte pentru care prestațiile de boală care generează venit sunt calculate în baza veniturilor provenite din activități profesionale lucrative în Suedia, cerința de a fi fost asigurat pentru prestații de boală pentru o perioadă care depășește nivelul minim de 240 zile consecutive înainte de nașterea copilului trebuie îndeplinită dacă, în timpul perioadei menționate, părintele a avut, în alt stat membru, venituri din activități profesionale lucrative care corespund unei asigurări peste nivelul minim.

| 3. | Dispozițiile prezentului regulament privind cumularea perioadelor de asigurare
  sau perioadelor de reședință
  nu se aplică dispozițiilor tranzitorii din legislația suedeză privind dreptul la pensia garantată pentru persoanele născute în 1937 sau înainte de acest an, care au avut reședința în Suedia o perioadă determinată înainte de a înainta cererea de acordare a pensiei (Legea 2000:798). |
| --- | --- |

3.

Dispozițiile prezentului regulament privind cumularea perioadelor de asigurare
  sau perioadelor de reședință
  nu se aplică dispozițiilor tranzitorii din legislația suedeză privind dreptul la pensia garantată pentru persoanele născute în 1937 sau înainte de acest an, care au avut reședința în Suedia o perioadă determinată înainte de a înainta cererea de acordare a pensiei (Legea 2000:798).

| 4. | La calcularea venitului fictiv pentru
  compensația
  de boală în funcție de venit și pentru
  compensația
  de activitate în funcție de venit în conformitate cu dispozițiile Capitolului 8 din Lag (1962:381) om allmän försäkrings (Legea privind asigurările naționale), se aplică următoarele dispoziții:






  a) | atunci când, în perioada de referință, persoana asigurată a fost și sub incidența legislației altui sau altor state membre în baza desfășurării unei activități salariate sau independente, venitul din statul membru (statele membre) în cauză este considerat echivalent cu venitul mediu brut al persoanei asigurate obținut în Suedia în partea din perioada de referință petrecută în Suedia, calculat prin împărțirea câștigurilor obținute în Suedia la numărul de
  ani
  în care au fost obținute aceste câștiguri; |
| --- | --- | --- |

4.

La calcularea venitului fictiv pentru
  compensația
  de boală în funcție de venit și pentru
  compensația
  de activitate în funcție de venit în conformitate cu dispozițiile Capitolului 8 din Lag (1962:381) om allmän försäkrings (Legea privind asigurările naționale), se aplică următoarele dispoziții:

a)

atunci când, în perioada de referință, persoana asigurată a fost și sub incidența legislației altui sau altor state membre în baza desfășurării unei activități salariate sau independente, venitul din statul membru (statele membre) în cauză este considerat echivalent cu venitul mediu brut al persoanei asigurate obținut în Suedia în partea din perioada de referință petrecută în Suedia, calculat prin împărțirea câștigurilor obținute în Suedia la numărul de
  ani
  în care au fost obținute aceste câștiguri;

| b) | atunci când prestațiile sunt calculate în conformitate cu articolul 46, iar persoana nu este asigurată în Suedia, perioada de referință este stabilită în conformitate cu dispozițiile Capitolului 8 alineatele (2) și (8) din legea menționată anterior, ca și când persoana în cauză ar fi asigurată în Suedia. În cazul în care persoana în cauză nu a avut, în această perioadă, un venit care să-i dea dreptul la pensie în temeiul Legii privind pensiile pentru limită de vârstă în funcție de venit (1998:674), se permite calcularea perioadei de referință de la prima dată la care persoana asigurată a obținut un venit dintr-o activitate
  lucrativă
  în Suedia. |
| --- | --- |

b)

atunci când prestațiile sunt calculate în conformitate cu articolul 46, iar persoana nu este asigurată în Suedia, perioada de referință este stabilită în conformitate cu dispozițiile Capitolului 8 alineatele (2) și (8) din legea menționată anterior, ca și când persoana în cauză ar fi asigurată în Suedia. În cazul în care persoana în cauză nu a avut, în această perioadă, un venit care să-i dea dreptul la pensie în temeiul Legii privind pensiile pentru limită de vârstă în funcție de venit (1998:674), se permite calcularea perioadei de referință de la prima dată la care persoana asigurată a obținut un venit dintr-o activitate
  lucrativă
  în Suedia.

| 5. | (a) | La calcularea
  cuantumului
  fictiv pentru pensiile de urmaș în funcție de venit (Legea 2000:461), în cazul în care nu este îndeplinită cerința prevăzută de legislația suedeză privind existența a cel puțin trei ani care să dea dreptul la pensie din cei cinci ani calendaristici care precedă decesul (perioada de referință), se iau în considerare și perioadele de asigurare realizate în alte state membre, ca și când ar fi fost realizate în Suedia. Perioadele de asigurare realizate în alte state membre sunt considerate a fi întemeiate pe media veniturilor care acordă dreptul la pensie în Suedia. În cazul în care persoana în cauză are un singur an în Suedia care îi acordă dreptul la pensie, fiecare perioadă de asigurare realizată într-un alt stat membru este considerată echivalentă cu această valoare. |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

La calcularea
  cuantumului
  fictiv pentru pensiile de urmaș în funcție de venit (Legea 2000:461), în cazul în care nu este îndeplinită cerința prevăzută de legislația suedeză privind existența a cel puțin trei ani care să dea dreptul la pensie din cei cinci ani calendaristici care precedă decesul (perioada de referință), se iau în considerare și perioadele de asigurare realizate în alte state membre, ca și când ar fi fost realizate în Suedia. Perioadele de asigurare realizate în alte state membre sunt considerate a fi întemeiate pe media veniturilor care acordă dreptul la pensie în Suedia. În cazul în care persoana în cauză are un singur an în Suedia care îi acordă dreptul la pensie, fiecare perioadă de asigurare realizată într-un alt stat membru este considerată echivalentă cu această valoare.

| (b) | La calcularea punctelor de pensie fictive pentru pensia de soț supraviețuitor pentru decesele survenite la sau după 1 ianuarie 2003, în cazul în care nu este îndeplinită cerința prevăzută de legislația suedeză privind dobândirea de puncte de pensie timp de cel puțin doi ani din cei patru ani care precedă decesul persoanei asigurate (perioada de referință), iar în timpul perioadei de referință au fost realizate perioade de asigurare într-un alt stat membru, anii în cauză se consideră întemeiați pe aceleași puncte de pensie ca și anul din Suedia. |
| --- | --- |

(b)

La calcularea punctelor de pensie fictive pentru pensia de soț supraviețuitor pentru decesele survenite la sau după 1 ianuarie 2003, în cazul în care nu este îndeplinită cerința prevăzută de legislația suedeză privind dobândirea de puncte de pensie timp de cel puțin doi ani din cei patru ani care precedă decesul persoanei asigurate (perioada de referință), iar în timpul perioadei de referință au fost realizate perioade de asigurare într-un alt stat membru, anii în cauză se consideră întemeiați pe aceleași puncte de pensie ca și anul din Suedia.

ZA.   REGATUL UNIT

| 1. | Atunci când, în conformitate cu legislația Regatului Unit, o persoană poate avea dreptul la o pensie în cazul în care:






  a) | cotizațiile unui fost soț sunt luate în considerare ca și când ar fi cotizațiile persoanei în cauză; sau |
| --- | --- | --- |

1.

Atunci când, în conformitate cu legislația Regatului Unit, o persoană poate avea dreptul la o pensie în cazul în care:

a)

cotizațiile unui fost soț sunt luate în considerare ca și când ar fi cotizațiile persoanei în cauză; sau

| b) | condițiile de cotizare relevante sunt îndeplinite de soțul sau de fostul soț al persoanei în cauză, |
| --- | --- |

b)

condițiile de cotizare relevante sunt îndeplinite de soțul sau de fostul soț al persoanei în cauză,

cu condiția ca, în orice caz, soțul sau fostul soț să desfășoare sau să fi desfășurat o activitate salariată sau independentă și să fi fost sub incidența legislației a două sau mai multe state membre, se aplică dispozițiile titlului III capitolul 5 din prezentul regulament pentru a stabili dreptul la pensie în temeiul legislației Regatului Unit. În acest caz, trimiterile la „perioade de asigurare” din capitolul 5 menționat anterior se interpretează ca trimiteri la perioade de asigurare realizate de:

| i) | soț sau fostul soț, atunci când solicitarea este făcută de:






  — | o femeie căsătorită; sau |
| --- | --- | --- |

i)

soț sau fostul soț, atunci când solicitarea este făcută de:

—

o femeie căsătorită; sau

| — | o persoană a cărei căsătorie a încetat în alt mod decât prin decesul soțului, sau |
| --- | --- |

—

o persoană a cărei căsătorie a încetat în alt mod decât prin decesul soțului, sau

| ii) | fostul soț, atunci când solicitarea este făcută de:






  — | un văduv care, imediat înainte de vârsta de pensionare, nu are dreptul la alocația de părinte supraviețuitor; sau |
| --- | --- | --- |

ii)

fostul soț, atunci când solicitarea este făcută de:

—

un văduv care, imediat înainte de vârsta de pensionare, nu are dreptul la alocația de părinte supraviețuitor; sau

| — | o văduvă care, imediat înainte de vârsta de pensionare, nu are dreptul la alocație de mamă văduvă, la alocație de părinte supraviețuitor sau la pensie de văduvă, sau care are dreptul doar la o pensie de văduvă în funcție de vârstă, calculată în conformitate cu articolul 52 alineatul (1) litera (b), iar în acest sens „pensie de văduvă în funcție de vârstă” înseamnă o pensie de văduvă plătibilă la o rată redusă în conformitate cu secțiunea 39 alineatul (4) din Legea privind cotizațiile și prestațiile de securitate socială din 1992 (Social Security Contributions and Benefits Act). |
| --- | --- |

—

o văduvă care, imediat înainte de vârsta de pensionare, nu are dreptul la alocație de mamă văduvă, la alocație de părinte supraviețuitor sau la pensie de văduvă, sau care are dreptul doar la o pensie de văduvă în funcție de vârstă, calculată în conformitate cu articolul 52 alineatul (1) litera (b), iar în acest sens „pensie de văduvă în funcție de vârstă” înseamnă o pensie de văduvă plătibilă la o rată redusă în conformitate cu secțiunea 39 alineatul (4) din Legea privind cotizațiile și prestațiile de securitate socială din 1992 (Social Security Contributions and Benefits Act).

| 2. | În sensul aplicării articolului 6
  din regulament
  tuturor dispozițiilor care reglementează dreptul la o alocație de asistență, la o alocație de îngrijitor și la o alocație de subzistență pentru persoanele cu handicap, o perioadă de activitate salariată, independentă sau de rezidență realizată pe teritoriul unui stat membru, altul decât Regatul Unit, este luată în considerare în măsura în care este necesar pentru a îndeplini condițiile referitoare la
  perioadele obligatorii de prezență
  în Regatul Unit, înainte de ziua în care rezultă prima dată dreptul la prestația în cauză. |
| --- | --- |

2.

În sensul aplicării articolului 6
  din regulament
  tuturor dispozițiilor care reglementează dreptul la o alocație de asistență, la o alocație de îngrijitor și la o alocație de subzistență pentru persoanele cu handicap, o perioadă de activitate salariată, independentă sau de rezidență realizată pe teritoriul unui stat membru, altul decât Regatul Unit, este luată în considerare în măsura în care este necesar pentru a îndeplini condițiile referitoare la
  perioadele obligatorii de prezență
  în Regatul Unit, înainte de ziua în care rezultă prima dată dreptul la prestația în cauză.

| 3. | În scopul aplicării articolului 7 din regulament, în cazul prestațiilor

  în numerar pentru invaliditate, limită de vârstă sau de urmaș, de pensii pentru accidente de muncă sau boli profesionale și de ajutoare de deces,
  orice beneficiar al unei prestații în temeiul legislației Regatului Unit
  care locuiește pe teritoriul altui stat membru
  se consideră, în cursul șederii sale, ca având reședința pe teritoriul statului membru respectiv
  . |
| --- | --- |

3.

În scopul aplicării articolului 7 din regulament, în cazul prestațiilor

  în numerar pentru invaliditate, limită de vârstă sau de urmaș, de pensii pentru accidente de muncă sau boli profesionale și de ajutoare de deces,
  orice beneficiar al unei prestații în temeiul legislației Regatului Unit
  care locuiește pe teritoriul altui stat membru
  se consideră, în cursul șederii sale, ca având reședința pe teritoriul statului membru respectiv
  .

| 4. | Atunci când se aplică articolul 46, în cazul în care persoana în cauză suferă de incapacitate de muncă care a condus la invaliditate în timp ce se află sub incidența legislației unui alt stat membru, Regatul Unit, ia în considerare, în sensul secțiunii 30A alineatul (5) din Legea privind cotizațiile și prestațiile de securitate socială din 1992 (Social Security Contributions and Benefits Act), toate perioadele în care persoana în cauză a primit, pentru această incapacitate de muncă:







  a) | o prestație de boală în numerar, un salariu sau o remunerație, |
| --- | --- | --- |

4.

Atunci când se aplică articolul 46, în cazul în care persoana în cauză suferă de incapacitate de muncă care a condus la invaliditate în timp ce se află sub incidența legislației unui alt stat membru, Regatul Unit, ia în considerare, în sensul secțiunii 30A alineatul (5) din Legea privind cotizațiile și prestațiile de securitate socială din 1992 (Social Security Contributions and Benefits Act), toate perioadele în care persoana în cauză a primit, pentru această incapacitate de muncă:

a)

o prestație de boală în numerar, un salariu sau o remunerație,

| b) | o prestație în sensul titlului III capitolele 4 și 5, acordată pentru invaliditatea care a urmat incapacității de muncă, |
| --- | --- |

b)

o prestație în sensul titlului III capitolele 4 și 5, acordată pentru invaliditatea care a urmat incapacității de muncă,

în temeiul legislației celuilalt stat membru, ca și când ar fi perioade de prestație de incapacitate pe termen scurt plătită în conformitate cu secțiunea 30A alineatele (1)–(4) din Social Security Contributions and Benefits Act din 1992 (Legea privind cotizațiile și prestațiile de securitate socială).

| 5. | La aplicarea articolului 46, se iau în considerare doar perioadele în care persoana s-a aflat în incapacitate de muncă în sensul legislației Regatului Unit. |
| --- | --- |

5.

La aplicarea articolului 46, se iau în considerare doar perioadele în care persoana s-a aflat în incapacitate de muncă în sensul legislației Regatului Unit.

| 6. | (a) | La calcularea factorului „câștig” pentru stabilirea dreptului la prestații în temeiul legislației Regatului Unit, pentru fiecare săptămână de activitate salariată sub incidența legislației altui stat membru, care a început în anul fiscal relevant în sensul legislației Regatului Unit, se consideră că persoana în cauză a plătit cotizații ca salariat sau are câștiguri pentru care s-au plătit cotizații, pe baza unor câștiguri echivalente cu două treimi din limita superioară a câștigurilor din anul respectiv. |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

La calcularea factorului „câștig” pentru stabilirea dreptului la prestații în temeiul legislației Regatului Unit, pentru fiecare săptămână de activitate salariată sub incidența legislației altui stat membru, care a început în anul fiscal relevant în sensul legislației Regatului Unit, se consideră că persoana în cauză a plătit cotizații ca salariat sau are câștiguri pentru care s-au plătit cotizații, pe baza unor câștiguri echivalente cu două treimi din limita superioară a câștigurilor din anul respectiv.

| (b) | În sensul articolului 52 alineatul (1) litera (b) punctul (ii), atunci când:







  i) | într-un an fiscal care a început la sau după 6 aprilie 1975, persoana care a desfășurat o activitate salariată a realizat perioade de asigurare, de încadrare în muncă sau de rezidență exclusiv într-un stat membru, altul decât Regatul Unit, iar din aplicarea punctului (6) litera (a) de mai sus rezultă că anul respectiv este generator de drepturi în temeiul legislației Regatului Unit, în sensul articolului 52 alineatul (1) litera (b) punctul (i), se consideră că persoana este asigurată timp de 52 de săptămâni în anul respectiv, în celălalt stat membru. |
| --- | --- | --- |

(b)

În sensul articolului 52 alineatul (1) litera (b) punctul (ii), atunci când:

i)

într-un an fiscal care a început la sau după 6 aprilie 1975, persoana care a desfășurat o activitate salariată a realizat perioade de asigurare, de încadrare în muncă sau de rezidență exclusiv într-un stat membru, altul decât Regatul Unit, iar din aplicarea punctului (6) litera (a) de mai sus rezultă că anul respectiv este generator de drepturi în temeiul legislației Regatului Unit, în sensul articolului 52 alineatul (1) litera (b) punctul (i), se consideră că persoana este asigurată timp de 52 de săptămâni în anul respectiv, în celălalt stat membru.

| ii) | un an fiscal început la sau după 6 aprilie 1975 nu este considerat generator de drepturi în temeiul legislației Regatului Unit, în sensul articolului 52 alineatul (1) litera (b) punctul (i), toate perioadele de asigurare, de încadrare în muncă sau de rezidență realizate în acel an nu sunt luate în considerare. |
| --- | --- |

ii)

un an fiscal început la sau după 6 aprilie 1975 nu este considerat generator de drepturi în temeiul legislației Regatului Unit, în sensul articolului 52 alineatul (1) litera (b) punctul (i), toate perioadele de asigurare, de încadrare în muncă sau de rezidență realizate în acel an nu sunt luate în considerare.

| (c) | În sensul convertirii unui factor „câștig” în perioade de asigurare, factorul „câștig” realizat în anul fiscal relevant în temeiul legislației Regatului Unit se împarte la limita inferioară a câștigurilor pe anul respectiv. Rezultatul se exprimă ca număr întreg, zecimalele fiind ignorate. Se consideră că cifra astfel calculată reprezintă numărul de săptămâni de asigurare realizate în temeiul legislației Regatului Unit în anul respectiv, cu condiția ca această cifră să nu depășească numărul de săptămâni din anul respectiv în care persoana a fost sub incidența acestei legislații.” |
| --- | --- |

(c)

În sensul convertirii unui factor „câștig” în perioade de asigurare, factorul „câștig” realizat în anul fiscal relevant în temeiul legislației Regatului Unit se împarte la limita inferioară a câștigurilor pe anul respectiv. Rezultatul se exprimă ca număr întreg, zecimalele fiind ignorate. Se consideră că cifra astfel calculată reprezintă numărul de săptămâni de asigurare realizate în temeiul legislației Regatului Unit în anul respectiv, cu condiția ca această cifră să nu depășească numărul de săptămâni din anul respectiv în care persoana a fost sub incidența acestei legislații.”

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/259 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/259

---

Miercuri, 9 iulie 2008Extinderea dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 883/2004 și ale Regulamentului (CE) nr. [ ...] la resortisanții țărilor terțe care nu fac obiectul dispozițiilor respective exclusiv pe motive de naționalitate *

P6_TA(2008)0350

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de extindere a dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 883/2004 și ale Regulamentului (CE) nr. [ ...] la resortisanții țărilor terțe care nu fac obiectul dispozițiilor respective exclusiv pe motive de naționalitate (COM(2007)0439 — C6-0289/2007 — 2007/0152(CNS))

2009/C 294 E/51

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei (COM(2007)0439),

având în vedere articolul 63 alineatul (4) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 67 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0289/2007),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A6-0209/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care acesta intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care acesta intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

| TEXT PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENT |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 3a (nou) |
| | (3a) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și se conformează principiilor recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în principal articolul 34 alineatul (2) din aceasta
  . |

TEXT PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENT

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 3a (nou)

(3a)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și se conformează principiilor recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în principal articolul 34 alineatul (2) din aceasta
  .

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 6a (nou)

| (6a) | Întrucât promovarea unui nivel ridicat de protecție socială și creșterea nivelului de trai și a calității vieții în statele membre sunt obiective ale Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(6a)

---

Joi, 10 iulie 2008

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/260 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/260

---

Joi, 10 iulie 2008Instrucțiunile consulare comune: datele biometrice de identificare și cererile de vize ***I

P6_TA(2008)0358

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Instrucțiunilor consulare comune privind vizele destinate misiunilor diplomatice și oficiilor consulare, în legătură cu introducerea biometriei, inclusiv a dispozițiilor privind organizarea primirii și a procesării cererilor de vize (COM(2006)0269 — C6-0166/2006 — 2006/0088(COD))

2009/C 294 E/52

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0269),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 62 alineatul (2) litera (b) punctul (ii) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0166/2006),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0459/2007),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Joi, 10 iulie 2008P6_TC1-COD(2006)0088

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 iulie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Instrucțiunilor consulare comune privind vizele destinate misiunilor diplomatice și oficiilor consulare, în legătură cu introducerea biometriei, inclusiv a dispozițiilor privind organizarea primirii și a procesării cererilor de vize

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, și în special articolul 62 alineatul (2) litera (b) punctul (ii)

având în vedere propunerea Comisiei ║,

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (1),

întrucât:

| (1) | Pentru asigurarea unei verificări și identificări exacte a solicitanților de viză este necesară prelucrarea datelor biometrice în sistemul de informare asupra vizelor (VIS) instituit prin Decizia 2004/512/CE a Consiliului (2) și crearea unui cadru legal de înregistrare a acestor date biometrice de identificare. În plus, punerea în aplicare a VIS necesită noi forme de organizare a primirii cererilor de vize. |
| --- | --- |

(1)

Pentru asigurarea unei verificări și identificări exacte a solicitanților de viză este necesară prelucrarea datelor biometrice în sistemul de informare asupra vizelor (VIS) instituit prin Decizia 2004/512/CE a Consiliului (2) și crearea unui cadru legal de înregistrare a acestor date biometrice de identificare. În plus, punerea în aplicare a VIS necesită noi forme de organizare a primirii cererilor de vize.

| (2) | Introducerea în VIS a datelor biometrice de identificare reprezintă un pas important către utilizarea de noi elemente care să stabilească o legătură mai sigură între titularul de viză și pașaport, prevenindu-se astfel fenomenul folosirii de false identități. În consecință, prezentarea în persoană a solicitanților de viză, cel puțin la depunerea primei cereri, se impune ca o cerință de bază pentru eliberarea acesteia cu înregistrarea datelor biometrice de identificare în VIS. |
| --- | --- |

(2)

Introducerea în VIS a datelor biometrice de identificare reprezintă un pas important către utilizarea de noi elemente care să stabilească o legătură mai sigură între titularul de viză și pașaport, prevenindu-se astfel fenomenul folosirii de false identități. În consecință, prezentarea în persoană a solicitanților de viză, cel puțin la depunerea primei cereri, se impune ca o cerință de bază pentru eliberarea acesteia cu înregistrarea datelor biometrice de identificare în VIS.

| (3) | ▐ Regulamentul (CE) nr. 767/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind sistemul de informații privind vizele (VIS) și schimbul de date între statele membre cu privire la vizele de scurtă ședere (Regulamentul VIS)
   (3)

  prevede că amprentele digitale și fotografiile solicitantului ar trebui să fie stocate în VIS
  . Prezentul regulament definește standardele de culegere a acestor date biometrice de identificare, făcând referire la dispozițiile relevante prevăzute de către Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI). Nu sunt necesare alte specificații tehnice pentru asigurarea interoperabilității. |
| --- | --- |

(3)

▐ Regulamentul (CE) nr. 767/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind sistemul de informații privind vizele (VIS) și schimbul de date între statele membre cu privire la vizele de scurtă ședere (Regulamentul VIS)
   (3)

  prevede că amprentele digitale și fotografiile solicitantului ar trebui să fie stocate în VIS
  . Prezentul regulament definește standardele de culegere a acestor date biometrice de identificare, făcând referire la dispozițiile relevante prevăzute de către Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI). Nu sunt necesare alte specificații tehnice pentru asigurarea interoperabilității.

| (4) | Primirea solicitanților ar trebui să se desfășoare în condiții care să respecte demnitatea și integritatea umană. Cererile de viză ar trebui să fie procesate în mod profesional, respectuos și proporțional cu obiectivele urmărite. |
| --- | --- |

(4)

Primirea solicitanților ar trebui să se desfășoare în condiții care să respecte demnitatea și integritatea umană. Cererile de viză ar trebui să fie procesate în mod profesional, respectuos și proporțional cu obiectivele urmărite.

| (5) | În vederea facilitării înregistrării solicitanților de viză și a reducerii costurilor pentru statele membre, trebuie prevăzute noi posibilități organizaționale, pe lângă cadrul existent al reprezentării. Pe de o parte, un tip specific de reprezentare limitat la primirea cererilor de viză și înregistrarea datelor biometrice de identificare ar trebui adăugat la Instrucțiunile consulare comune. |
| --- | --- |

(5)

În vederea facilitării înregistrării solicitanților de viză și a reducerii costurilor pentru statele membre, trebuie prevăzute noi posibilități organizaționale, pe lângă cadrul existent al reprezentării. Pe de o parte, un tip specific de reprezentare limitat la primirea cererilor de viză și înregistrarea datelor biometrice de identificare ar trebui adăugat la Instrucțiunile consulare comune.

| (6) | Ar trebui introduse alte opțiuni precum co-locațiunea, înființarea unor centre comune de primire și externalizarea. Ar trebui stabilit un cadru legal corespunzător, ținând cont de protecția datelor cu caracter personal.
  Pentru a garanta desfășurarea în condiții echitabile a procesului de eliberare a vizelor, orice activitate legată de eliberarea acestora, inclusiv culegerea datelor biometrice, ar trebui să aibă loc în sediile unui stat membru care se bucură, în conformitate cu dreptul internațional, de protecție diplomatică sau consulară, sau în sediile Comisiei Europene, al căror caracter inviolabil este recunoscut de către statul gazdă.
  În cadrul legal instituit, statele membre ar trebui să aibă libertatea de a alege tipul de structură organizatorică pe care să o folosească în fiecare țară terță
  , în conformitate cu condițiile stabilite prin prezentul Regulament
  . Detaliile referitoare la acele structuri ar trebui publicate de către Comisie
  pe un site internet comun dedicat vizei Schengen
  . |
| --- | --- |

(6)

Ar trebui introduse alte opțiuni precum co-locațiunea, înființarea unor centre comune de primire și externalizarea. Ar trebui stabilit un cadru legal corespunzător, ținând cont de protecția datelor cu caracter personal.
  Pentru a garanta desfășurarea în condiții echitabile a procesului de eliberare a vizelor, orice activitate legată de eliberarea acestora, inclusiv culegerea datelor biometrice, ar trebui să aibă loc în sediile unui stat membru care se bucură, în conformitate cu dreptul internațional, de protecție diplomatică sau consulară, sau în sediile Comisiei Europene, al căror caracter inviolabil este recunoscut de către statul gazdă.
  În cadrul legal instituit, statele membre ar trebui să aibă libertatea de a alege tipul de structură organizatorică pe care să o folosească în fiecare țară terță
  , în conformitate cu condițiile stabilite prin prezentul Regulament
  . Detaliile referitoare la acele structuri ar trebui publicate de către Comisie
  pe un site internet comun dedicat vizei Schengen
  .

| (7) | Atunci când organizează cooperarea, statele membre ar trebui să se asigure că solicitantul este direcționat către statul membru responsabil pentru procesarea cererii sale. |
| --- | --- |

(7)

Atunci când organizează cooperarea, statele membre ar trebui să se asigure că solicitantul este direcționat către statul membru responsabil pentru procesarea cererii sale.

| (8) | Întrucât eliberarea vizelor constituie, prin propria sa natură, o atribuție publică, orice decizie a autorităților centrale ale unui stat membru de a externaliza
  o parte din activitatea de acordare a vizelor către un prestator extern de servicii
  nu trebuie luată decât dacă nu există nici o altă posibilitate și dacă este justificată în mod corespunzător
  . Aceste aranjamente ar trebui să fie stabilite în strictă conformitate cu principiile generale de eliberare a vizelor, cu respectarea cerințelor impuse de Directiva 95/46/CE din 24 octombrie 1995 a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (4). |
| --- | --- |

(8)

Întrucât eliberarea vizelor constituie, prin propria sa natură, o atribuție publică, orice decizie a autorităților centrale ale unui stat membru de a externaliza
  o parte din activitatea de acordare a vizelor către un prestator extern de servicii
  nu trebuie luată decât dacă nu există nici o altă posibilitate și dacă este justificată în mod corespunzător
  . Aceste aranjamente ar trebui să fie stabilite în strictă conformitate cu principiile generale de eliberare a vizelor, cu respectarea cerințelor impuse de Directiva 95/46/CE din 24 octombrie 1995 a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (4).

| (9) | Orice contract pe care un stat membru îl
  încheie cu
  un prestator extern
  de servicii
  ar trebui să cuprindă
  dispoziții privind responsabilitățile exacte
  ale prestatorului
  , accesul direct și complet la sediile sale
  , informarea solicitanților, confidențialitate
  , respectarea normelor privind protecția datelor, circumstanțele, condițiile și procedurile pentru suspendarea sau încetarea contractului.
  Statele membre ar trebui să adopte măsuri adecvate pentru a garanta aplicabilitatea contractelor încheiate cu prestatorii externi de servicii. |
| --- | --- |

(9)

Orice contract pe care un stat membru îl
  încheie cu
  un prestator extern
  de servicii
  ar trebui să cuprindă
  dispoziții privind responsabilitățile exacte
  ale prestatorului
  , accesul direct și complet la sediile sale
  , informarea solicitanților, confidențialitate
  , respectarea normelor privind protecția datelor, circumstanțele, condițiile și procedurile pentru suspendarea sau încetarea contractului.
  Statele membre ar trebui să adopte măsuri adecvate pentru a garanta aplicabilitatea contractelor încheiate cu prestatorii externi de servicii.

| (10) | Statele membre ar trebui să aibă în vedere o modalitate de organizare a primirii cererilor de viză, a înregistrării datelor biometrice de identificare și a interviului care să necesite numai o singură dată prezența solicitantului de viză (principiul ghișeului unic) pentru obținerea unei vize. |
| --- | --- |

(10)

Statele membre ar trebui să aibă în vedere o modalitate de organizare a primirii cererilor de viză, a înregistrării datelor biometrice de identificare și a interviului care să necesite numai o singură dată prezența solicitantului de viză (principiul ghișeului unic) pentru obținerea unei vize.

| (11) | Autoritatea europeană pentru protecția datelor a emis un aviz în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date

   (5)

  , iar Grupul de lucru instituit prin articolul 29 un aviz în conformitate cu articolul 30 alineatul (1) litera (c) din Directiva 95/46/CE. |
| --- | --- |

(11)

Autoritatea europeană pentru protecția datelor a emis un aviz în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date

   (5)

  , iar Grupul de lucru instituit prin articolul 29 un aviz în conformitate cu articolul 30 alineatul (1) litera (c) din Directiva 95/46/CE.

| (12) | Directiva 95/46/CE este aplicabilă procesării datelor cu caracter personal în temeiul prezentului regulament. Cu toate acestea, ar trebui clarificate o serie de aspecte, îndeosebi cu privire la responsabilitatea procesării datelor, la protecția drepturilor persoanelor vizate și la controlul protecției datelor. |
| --- | --- |

(12)

Directiva 95/46/CE este aplicabilă procesării datelor cu caracter personal în temeiul prezentului regulament. Cu toate acestea, ar trebui clarificate o serie de aspecte, îndeosebi cu privire la responsabilitatea procesării datelor, la protecția drepturilor persoanelor vizate și la controlul protecției datelor.

| (13) | Statele membre ar trebui să permită anumitor categorii de solicitanți sau tuturor solicitanților să aibă acces direct la birourile lor consulare sau la misiunile lor diplomatice, din motive umanitare sau din alte motive. |
| --- | --- |

(13)

Statele membre ar trebui să permită anumitor categorii de solicitanți sau tuturor solicitanților să aibă acces direct la birourile lor consulare sau la misiunile lor diplomatice, din motive umanitare sau din alte motive.

| (14) | În scopul facilitării procedurii, la depunerea cererilor ulterioare se va putea proceda la copierea datelor biometrice de la prima depunere, în limitele unui interval de
  59
  de luni
  de la începutul
  perioadei de păstrare specificate
  la articolul 23 din regulamentul VIS. După acest termen, datele biometrice de identificare trebuie culese din nou. |
| --- | --- |

(14)

În scopul facilitării procedurii, la depunerea cererilor ulterioare se va putea proceda la copierea datelor biometrice de la prima depunere, în limitele unui interval de
  59
  de luni
  de la începutul
  perioadei de păstrare specificate
  la articolul 23 din regulamentul VIS. După acest termen, datele biometrice de identificare trebuie culese din nou.

| (15) | Datorită cerinței de culege datele biometrice, intermediarii comerciali, precum agențiile de turism, nu ar trebui folosiți pentru prima depunere, ci numai pentru cererile ulterioare. |
| --- | --- |

(15)

Datorită cerinței de culege datele biometrice, intermediarii comerciali, precum agențiile de turism, nu ar trebui folosiți pentru prima depunere, ci numai pentru cererile ulterioare.

| (16) | Instrucțiunilor consulare comune referitoare la vizele destinate misiunilor diplomatice și oficiilor consulare ar trebui, prin urmare, modificate în consecință. |
| --- | --- |

(16)

Instrucțiunilor consulare comune referitoare la vizele destinate misiunilor diplomatice și oficiilor consulare ar trebui, prin urmare, modificate în consecință.

| (17) | Comisia ar trebui să prezinte un raport referitor la punerea în aplicare a prezentului regulament, în termen de
  trei
  ani de la
  începerea activității VIS și, ulterior, la fiecare patru ani
  , care să acopere punerea în aplicare a înregistrării datelor biometrice de identificare,
  caracterul adecvat al standardului ICAO ales, conformitatea cu normele de protecție a datelor, experiența avută cu prestatori externi de servicii, în special în materie de culegere a datelor biometrice,
  principiul de „primă depunere” și organizarea primirii și a procesării cererilor de viză.
  Raportul ar trebui, de asemenea, să cuprindă, în temeiul articolului 17 punctele 12, 13 și 14 și al articolului 50 alineatul (4) din regulamentul VIS, situația imposibilității de facto a furnizării amprentelor digitale sau a lipsei obligației de a le furniza din motive juridice, în raport cu situațiile în care se iau amprentele digitale. Raportul ar trebui să ofere informații cu privire la cazurile de refuz al eliberării unei vize persoanelor aflate în imposibilitatea de facto de a furniza amprentele lor digitale. Raportul ar trebui însoțit, dacă este cazul, de o serie de propuneri adecvate în vederea modificării prezentului regulament. Comisia ar trebui să transmită raportul Parlamentului European și Consiliului. |
| --- | --- |

(17)

Comisia ar trebui să prezinte un raport referitor la punerea în aplicare a prezentului regulament, în termen de
  trei
  ani de la
  începerea activității VIS și, ulterior, la fiecare patru ani
  , care să acopere punerea în aplicare a înregistrării datelor biometrice de identificare,
  caracterul adecvat al standardului ICAO ales, conformitatea cu normele de protecție a datelor, experiența avută cu prestatori externi de servicii, în special în materie de culegere a datelor biometrice,
  principiul de „primă depunere” și organizarea primirii și a procesării cererilor de viză.
  Raportul ar trebui, de asemenea, să cuprindă, în temeiul articolului 17 punctele 12, 13 și 14 și al articolului 50 alineatul (4) din regulamentul VIS, situația imposibilității de facto a furnizării amprentelor digitale sau a lipsei obligației de a le furniza din motive juridice, în raport cu situațiile în care se iau amprentele digitale. Raportul ar trebui să ofere informații cu privire la cazurile de refuz al eliberării unei vize persoanelor aflate în imposibilitatea de facto de a furniza amprentele lor digitale. Raportul ar trebui însoțit, dacă este cazul, de o serie de propuneri adecvate în vederea modificării prezentului regulament. Comisia ar trebui să transmită raportul Parlamentului European și Consiliului.

| (18) | Deoarece obiectivul prezentului regulament, respectiv organizarea primirii și procesării cererilor de viză în raport cu introducerea datelor biometrice în VIS, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, poate fi realizat mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul
  regulament nu depășește ceea ce este necesar în vederea atingerii acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(18)

▐

| (19) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Convenția Europeană pentru apărarea Drepturilor Omului și a Libertăților Fundamentale, de Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene și de Convenția Organizației Națiunilor Unite privind Drepturile Copilului. |
| --- | --- |

(19)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Convenția Europeană pentru apărarea Drepturilor Omului și a Libertăților Fundamentale, de Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene și de Convenția Organizației Națiunilor Unite privind Drepturile Copilului.

| (20) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, care, prin urmare, nu este obligatoriu pentru aceasta și nu i se aplică. Ținând seama de faptul că prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a acquis-ului Schengen, în temeiul dispozițiilor titlului IV din partea a treia a Tratatului de instituire a Comunității Europene, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 5 din protocolul menționat anterior, în termen de șase luni de la data la care Consiliu a adoptat prezentul regulament, dacă îl pune în aplicare în dreptul său intern. |
| --- | --- |

(20)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, care, prin urmare, nu este obligatoriu pentru aceasta și nu i se aplică. Ținând seama de faptul că prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a acquis-ului Schengen, în temeiul dispozițiilor titlului IV din partea a treia a Tratatului de instituire a Comunității Europene, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 5 din protocolul menționat anterior, în termen de șase luni de la data la care Consiliu a adoptat prezentul regulament, dacă îl pune în aplicare în dreptul său intern.

| (21) | În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a acquis-ului Schengen, în sensul Acordului dintre Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea celor două state la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră în domeniul de aplicare menționat la articolul 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a respectivului acord
   (6). |
| --- | --- |

(21)

În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a acquis-ului Schengen, în sensul Acordului dintre Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea celor două state la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră în domeniul de aplicare menționat la articolul 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a respectivului acord
   (6).

| (22) | Prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (7). În consecință, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentului regulament care nu este obligatoriu pentru acesta și nu i se aplică. |
| --- | --- |

(22)

Prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (7). În consecință, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentului regulament care nu este obligatoriu pentru acesta și nu i se aplică.

| (23) | Prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (8). În consecință, Irlanda nu participă la adoptarea prezentului regulament, care nu este obligatoriu pentru aceasta și nu i se aplică. |
| --- | --- |

(23)

Prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (8). În consecință, Irlanda nu participă la adoptarea prezentului regulament, care nu este obligatoriu pentru aceasta și nu i se aplică.

| (24) | În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră în domeniul de aplicare menționat la articolul 4 alineatul (1) din Decizia 2004/860/CE a Consiliului din 25 octombrie 2004 referitoare la semnarea, în numele Comunității Europene, și la aplicarea provizorie a anumitor dispoziții ale respectivului acord
   (9). |
| --- | --- |

(24)

În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră în domeniul de aplicare menționat la articolul 4 alineatul (1) din Decizia 2004/860/CE a Consiliului din 25 octombrie 2004 referitoare la semnarea, în numele Comunității Europene, și la aplicarea provizorie a anumitor dispoziții ale respectivului acord
   (9).

| (25) | Prezentul regulament constituie un act care legiferează pe baza acquis-ul Schengen sau se raportează la acesta în alt mod, în sensul articolului 3 alineatul (2) din Actul de aderare din 2003, |
| --- | --- |

(25)

Prezentul regulament constituie un act care legiferează pe baza acquis-ul Schengen sau se raportează la acesta în alt mod, în sensul articolului 3 alineatul (2) din Actul de aderare din 2003,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Instrucțiunile consulare comune referitoare la vizele destinate misiunilor diplomatice și oficiilor consulare se modifică după cum urmează:

| 1. | La punctul II, punctul 1.2 se modifică după cum urmează:






  (a) | La litera (b), se adaugă următorul paragraf:
  „De asemenea, un stat membru poate reprezenta unul sau mai multe alte state membre numai pentru primirea cererilor de viză și culegerea datelor ║ biometrice de identificare. Se aplică dispozițiile relevante de la punctul 1.2 literele (c) și (e).
  La primirea unei cereri, statul membru reprezentant creează dosarul de cerere în VIS și introduce datele menționate la articolul 9 din regulamentul VIS (10). După aceea informează oficiul consular al statului membru reprezentat în legătură cu cererea și cu datele introduse în VIS, prin intermediul infrastructurii de comunicare aferentă VIS, prevăzută la articolul 16 din regulamentul VIS.
  Primirea și transmiterea dosarelor și a datelor către oficiul consular reprezentat se efectuează cu respectarea normelor relevante de protecție a datelor și de siguranță. |
| --- | --- | --- |

1.

La punctul II, punctul 1.2 se modifică după cum urmează:

(a)

La litera (b), se adaugă următorul paragraf:

„De asemenea, un stat membru poate reprezenta unul sau mai multe alte state membre numai pentru primirea cererilor de viză și culegerea datelor ║ biometrice de identificare. Se aplică dispozițiile relevante de la punctul 1.2 literele (c) și (e).
  La primirea unei cereri, statul membru reprezentant creează dosarul de cerere în VIS și introduce datele menționate la articolul 9 din regulamentul VIS (10). După aceea informează oficiul consular al statului membru reprezentat în legătură cu cererea și cu datele introduse în VIS, prin intermediul infrastructurii de comunicare aferentă VIS, prevăzută la articolul 16 din regulamentul VIS.
  Primirea și transmiterea dosarelor și a datelor către oficiul consular reprezentat se efectuează cu respectarea normelor relevante de protecție a datelor și de siguranță.

| (b) | Litera (d) se înlocuiește cu următorul text:
  „Când vizele uniforme se eliberează în conformitate cu literele (a) și (b), reprezentarea se reflectă în tabelul de reprezentare pentru eliberarea vizelor uniforme prevăzut în anexa 18.” |
| --- | --- |

(b)

Litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

„Când vizele uniforme se eliberează în conformitate cu literele (a) și (b), reprezentarea se reflectă în tabelul de reprezentare pentru eliberarea vizelor uniforme prevăzut în anexa 18.”

| 2. | La punctul III, se adaugă punctul -1:


  „
  Comportamentul personalului cu responsabilități legate de cererile de viză




  Statele membre asigură întâmpinarea cu amabilitate a solicitanților de către personalul cu responsabilități legate de cererile de viză.




  În îndeplinirea atribuțiilor ce îi revin, personalul consular respectă în cel mai înalt grad demnitatea și integritatea umană a solicitantului. Orice măsuri adoptate sunt proporționale cu obiectivele urmărite.




  În îndeplinirea atribuțiilor ce îi revin, personalul consular nu discriminează persoanele pe motive legate de sex, origine rasială sau etnică, religie ori credință, handicap, vârstă sau orientare sexuală.
  ” |
| --- | --- |

2.

La punctul III, se adaugă punctul -1:

„
  Comportamentul personalului cu responsabilități legate de cererile de viză

Statele membre asigură întâmpinarea cu amabilitate a solicitanților de către personalul cu responsabilități legate de cererile de viză.

În îndeplinirea atribuțiilor ce îi revin, personalul consular respectă în cel mai înalt grad demnitatea și integritatea umană a solicitantului. Orice măsuri adoptate sunt proporționale cu obiectivele urmărite.

În îndeplinirea atribuțiilor ce îi revin, personalul consular nu discriminează persoanele pe motive legate de sex, origine rasială sau etnică, religie ori credință, handicap, vârstă sau orientare sexuală.
  ”

| 3. | La punctul III, punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „1.1   Formularele pentru cerere de viză — numărul formularelor de cerere


  Solicitanții
  trebuie, de asemenea, să completeze formularul de viză uniformă. În cazul cererilor pentru o viză uniformă trebuie folosit un formular armonizat, un specimen al acestuia fiind atașat în anexa 16.
  Cel puțin un exemplar al formularului de cerere trebuie completat astfel încât să poată fi folosit în timpul consultării cu autoritățile centrale. Părțile contractante pot solicita, în măsura în care procedurile administrative naționale impun acest lucru, mai multe exemplare ale cererii.
  1.2   Date biometrice de identificare
  (a)   Statele membre culeg datele biometrice de identificare, care includ imaginea feței și amprentele celor zece degete ale solicitantului
  ,
  în conformitate cu
  drepturile
  stipulate în Convenția Europeană pentru apărarea Drepturilor Omului și a Libertăților Fundamentale
  , în Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene
  și în Convenția Organizației Națiunilor Unite privind Drepturile Copilului.
  La depunerea primei cereri de viză, fiecărui solicitant
  care nu face beneficiază de niciuna dintre excepțiile menționate la litera (b)
  i se cere să se prezinte personal. Cu această ocazie sunt culese următoarele date biometrice de identificare:






  — | o fotografie, scanată sau făcută în momentul depunerii cererii și |
| --- | --- | --- |

3.

La punctul III, punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„1.1   Formularele pentru cerere de viză — numărul formularelor de cerere

Solicitanții
  trebuie, de asemenea, să completeze formularul de viză uniformă. În cazul cererilor pentru o viză uniformă trebuie folosit un formular armonizat, un specimen al acestuia fiind atașat în anexa 16.

Cel puțin un exemplar al formularului de cerere trebuie completat astfel încât să poată fi folosit în timpul consultării cu autoritățile centrale. Părțile contractante pot solicita, în măsura în care procedurile administrative naționale impun acest lucru, mai multe exemplare ale cererii.

1.2   Date biometrice de identificare

(a)   Statele membre culeg datele biometrice de identificare, care includ imaginea feței și amprentele celor zece degete ale solicitantului
  ,
  în conformitate cu
  drepturile
  stipulate în Convenția Europeană pentru apărarea Drepturilor Omului și a Libertăților Fundamentale
  , în Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene
  și în Convenția Organizației Națiunilor Unite privind Drepturile Copilului.

La depunerea primei cereri de viză, fiecărui solicitant
  care nu face beneficiază de niciuna dintre excepțiile menționate la litera (b)
  i se cere să se prezinte personal. Cu această ocazie sunt culese următoarele date biometrice de identificare:

—

o fotografie, scanată sau făcută în momentul depunerii cererii și

| — | zece amprente digitale luate în plan și digitalizate. |
| --- | --- |

—

zece amprente digitale luate în plan și digitalizate.

Pentru cererile ulterioare,
  în termen de 59 de luni de la începutul perioadei de păstrare menționate la articolul 23 din regulamentul VIS,
  datele biometrice de identificare se copiază de la prima cerere ▐. După scurgerea acestei perioade, orice nouă cerere este considerată drept cerere inițială

Condițiile tehnice pe care trebuie să le satisfacă fotografiile și amprentele digitale sunt conforme cu normele internaționale specificate în documentul ICAO nr. 9303 partea I (pașapoarte), ediția a șasea
   (11).

Datele biometrice de identificare sunt luate de un personal calificat și autorizat în acest sens din cadrul misiunii diplomatice sau al oficiului consular sau, sub supravegherea
  și pe răspunderea
  acestora, de prestatorul extern de servicii ║ menționat la punctul 1B.

Datele se introduc in VIS exclusiv de către
  personalul
  consular autorizat
  menționat la
  articolul 4 alineatul (1),
  în conformitate cu
  articolul 5 ▐ din regulamentul VIS.

Statele membre garantează utilizarea integrală a tuturor criteriilor de căutare menționate la articolul 13 din regulamentul VIS, pentru evitarea refuzurilor nefondate și a identificărilor eronate.

Culegerea datelor biometrice de identificare, inclusiv transmiterea lor de la prestatorul de servicii la oficiul consular responsabil, face obiectul supravegherii în conformitate cu articolele 41 și 43 din regulamentul VIS și cu articolul 28 din Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12)

  .

(b)   Excepții

Următorii solicitanți sunt exceptați de la obligația luării amprentelor digitale:

| — | copiii cu vârsta mai mică de
  12
  ani; |
| --- | --- |

—

copiii cu vârsta mai mică de
  12
  ani;

| — | persoanele ale căror amprente digitale nu pot fi luate; cu toate acestea, dacă este posibilă ║luarea unui număr mai mic de amprente digitale, se procedează la amprentarea numărului respectiv de degete.
  Statele membre garantează instituirea unor proceduri corespunzătoare, prin care să se garanteze demnitatea persoanei în cauză, în caz de dificultăți de înregistrare. Statele membre garantează, de asemenea, că decizia privind imposibilitatea amprentării este întotdeauna luată de către personalul autorizat în mod corespunzător din cadrul misiunii diplomatice sau al oficiului consular al statului (statelor) membru(e). Mai mult, dacă imposibilitatea este temporară, solicitantului i se va cere să se supună luării amprentelor la următoarea cerere. Personalul consular este îndreptățit să ceară mai multe lămuriri legate de motivele acestei imposibilități temporare. |
| --- | --- |

—

persoanele ale căror amprente digitale nu pot fi luate; cu toate acestea, dacă este posibilă ║luarea unui număr mai mic de amprente digitale, se procedează la amprentarea numărului respectiv de degete.
  Statele membre garantează instituirea unor proceduri corespunzătoare, prin care să se garanteze demnitatea persoanei în cauză, în caz de dificultăți de înregistrare. Statele membre garantează, de asemenea, că decizia privind imposibilitatea amprentării este întotdeauna luată de către personalul autorizat în mod corespunzător din cadrul misiunii diplomatice sau al oficiului consular al statului (statelor) membru(e). Mai mult, dacă imposibilitatea este temporară, solicitantului i se va cere să se supună luării amprentelor la următoarea cerere. Personalul consular este îndreptățit să ceară mai multe lămuriri legate de motivele acestei imposibilități temporare.

Faptul că amprentarea este fizic imposibilă nu afectează eliberarea sau refuzul unei vize.

Statele membre pot introduce exceptări de la obligativitatea culegerii datelor biometrice de identificare ║ pentru deținătorii de pașapoarte diplomatice, pașapoarte de serviciu/oficiale și pașapoarte speciale.

În fiecare dintre aceste cazuri, în VIS se introduce mențiunea „nu este cazul”.

Fără a se aduce atingere dispozițiilor de la punctul III.4, în cazul persoanelor cu vârste de până la 12 ani, se vor utiliza fotografii scanate care nu necesită prezența în persoană a acestora.

Derogarea de la obligația de a furniza amprente digitale în cazul copiilor, în special limita de vârstă pentru amprentare, face obiectul unei reexaminări la trei ani de la începerea activității VIS. În acest scop, Comisia prezintă un raport care face îndeosebi referire la experiența VIS privind luarea și utilizarea amprentelor digitale în cazul copiilor cu vârste de peste 12 ani, și care cuprinde și o evaluare tehnică detaliată a fiabilității operațiunilor de luare și de utilizare a amprentelor digitale în cazul copiilor cu vârste de până la 12 ani, în scopul identificării și verificării într-o bază de date cuprinzătoare de tipul VIS. Raportul cuprinde, de asemenea, o evaluare de impact aprofundată asupra limitelor de vârstă inferioară și superioară solicitate pentru luarea amprentelor, inclusiv din punct de vedere social, ergonomic și financiar.

Raportul realizează o evaluare similară cu privire la amprentarea persoanelor în vârstă. Dacă raportul evidențiază probleme semnificative legate de amprentarea persoanelor de peste o anumită vârstă, Comisia face o propunere pentru impunerea unei limite de vârstă superioare.

Raportul este însoțit, dacă este cazul, de o serie de propuneri adecvate în vederea modificării prezentului regulament
  .

| 4. | La punctul VII, punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „1.A.   Organizarea primirii și procesării cererilor de viză
  Fiecare stat membru este responsabil de organizarea primirii și a procesării cererilor de viză.
  Pentru fiecare locație, statele membre își dotează fiecare oficiu consular cu echipament de luare/colectare a datelor biometrice de identificare sau fără a aduce prejudiciu opțiunilor de reprezentare sus-menționate, hotărăște să coopereze cu unul sau mai multe state membre. Orice cooperare se face sub formă de colocație sau de stabilire a unui centru comun de primire a cererilor sau
  , în cazul în care aceste soluții sunt inadecvate,
  de cooperare cu prestatori externi de servicii.






  (a) | Atunci când se optează pentru «co-locațiune», personalul misiunilor diplomatice și oficiilor consulare al unuia sau mai multor state membre procesează cererile care le sunt adresate (inclusiv datele biometrice de identificare) la sediul misiunii diplomatice sau al oficiului consular al unui stat membru, utilizând, în comun, echipamentul respectivului stat membru. Statele membre implicate convin asupra duratei și condițiilor de încetare a co-locațiunii, precum și asupra părții din costurile administrative pe care urmează să o primească statul membru ale cărui sedii diplomatice sau consulare sunt utilizate.
  Solicitanții sunt îndrumați spre statul membru responsabil de procesarea cererilor de viză. |
| --- | --- | --- |

4.

La punctul VII, punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„1.A.   Organizarea primirii și procesării cererilor de viză

Fiecare stat membru este responsabil de organizarea primirii și a procesării cererilor de viză.

Pentru fiecare locație, statele membre își dotează fiecare oficiu consular cu echipament de luare/colectare a datelor biometrice de identificare sau fără a aduce prejudiciu opțiunilor de reprezentare sus-menționate, hotărăște să coopereze cu unul sau mai multe state membre. Orice cooperare se face sub formă de colocație sau de stabilire a unui centru comun de primire a cererilor sau
  , în cazul în care aceste soluții sunt inadecvate,
  de cooperare cu prestatori externi de servicii.

(a)

Atunci când se optează pentru «co-locațiune», personalul misiunilor diplomatice și oficiilor consulare al unuia sau mai multor state membre procesează cererile care le sunt adresate (inclusiv datele biometrice de identificare) la sediul misiunii diplomatice sau al oficiului consular al unui stat membru, utilizând, în comun, echipamentul respectivului stat membru. Statele membre implicate convin asupra duratei și condițiilor de încetare a co-locațiunii, precum și asupra părții din costurile administrative pe care urmează să o primească statul membru ale cărui sedii diplomatice sau consulare sunt utilizate.
  Solicitanții sunt îndrumați spre statul membru responsabil de procesarea cererilor de viză.

| (b) | Atunci când se înființează «centre comune de primire a cererilor», personalul misiunilor diplomatice și oficiilor consulare a două sau mai multe state membre se comasează
  în clădirea unui singur stat membru care se bucură, în conformitate cu dreptul internațional, de protecție diplomatică sau consulară, sau într-o clădire a Comisiei Europene, al cărei caracter inviolabil este recunoscut de către statul gazdă,
  în vederea primirii cererilor de viză (inclusiv a datelor biometrice de identificare) care le sunt adresate. Solicitanții sunt îndrumați spre statul membru responsabil de procesarea cererilor de viză. Statele membre convin asupra duratei și condițiilor de încetare a cooperării, precum și asupra repartizării costurilor între statele membre participante. Unul dintre statele membre este desemnat drept unic răspunzător în ceea ce privește contractele de logistică și relațiile diplomatice cu țara gazdă. |
| --- | --- |

(b)

Atunci când se înființează «centre comune de primire a cererilor», personalul misiunilor diplomatice și oficiilor consulare a două sau mai multe state membre se comasează
  în clădirea unui singur stat membru care se bucură, în conformitate cu dreptul internațional, de protecție diplomatică sau consulară, sau într-o clădire a Comisiei Europene, al cărei caracter inviolabil este recunoscut de către statul gazdă,
  în vederea primirii cererilor de viză (inclusiv a datelor biometrice de identificare) care le sunt adresate. Solicitanții sunt îndrumați spre statul membru responsabil de procesarea cererilor de viză. Statele membre convin asupra duratei și condițiilor de încetare a cooperării, precum și asupra repartizării costurilor între statele membre participante. Unul dintre statele membre este desemnat drept unic răspunzător în ceea ce privește contractele de logistică și relațiile diplomatice cu țara gazdă.

| (c) | Cooperarea cu prestatorii externi de servicii în conformitate cu 1.B. |
| --- | --- |

(c)

Cooperarea cu prestatorii externi de servicii în conformitate cu 1.B.

1.B.   Cooperarea cu prestatorii externi de servicii

Dacă, din cauza unor condiții specifice sau a unor motive legate de condițiile locale existente într-un oficiu consular, nu este oportun ca sediul acestuia să fie dotat cu echipament de luare/culegere a datelor biometrice de identificare, să fie organizat pentru co-locațiune sau ca centru comun de primire a cererilor, unul sau mai multe state membre care acționează în comun poate sau pot colabora cu un prestator extern de servicii ║, în vederea primirii cererilor de viză (și a culegerii datelor biometrice de identificare). În astfel de cazuri, statul (statele) membru(e) implicat(e) este (sunt) răspunzător (răspunzătoare)
  pentru procesarea datelor și, prin urmare, pentru orice încălcare a contractului, îndeosebi în legătură cu
  respectarea normelor de protecție a datelor în cadrul procesului de soluționare a cererilor de viză.
  Statul membru sau statele membre respectiv(e) garantează că prestatorii externi de servicii menționați la punctul VII punctul 1.B.1 litera (b) își desfășoară activitățile în sediile unui stat membru care se bucură, în conformitate cu dreptul internațional, de protecție diplomatică sau consulară, sau în sediile Comisiei Europene, al căror caracter inviolabil este recunoscut de către statul gazdă, și că personalul calificat și autorizat în mod corespunzător din cadrul misiunii diplomatice sau al oficiului consular al statului (statelor) membru(e) este prezent pentru a supraveghea îndeaproape activitățile prestatorilor externi de servicii.

1.B.1 —   Tipuri de cooperare cu prestatorii externi de servicii

Cooperarea cu prestatorii externi de servicii poate lua [una dintre] următoarele forme:

| a) | prestatorul extern de servicii joacă rolul unui punct de informare care oferă informații generale privind cerințele impuse pentru solicitarea unei vize și administrează sistemul de programare; |
| --- | --- |

a)

prestatorul extern de servicii joacă rolul unui punct de informare care oferă informații generale privind cerințele impuse pentru solicitarea unei vize și administrează sistemul de programare;

| b) | prestatorul extern de servicii oferă informații generale privind cerințele impuse pentru solicitarea unei vize, primește cererile, documentele doveditoare și datele biometrice de la solicitanții de viză și percepe taxa de procesare (în conformitate cu dispozițiile prevăzute în partea VII, punctul 4 și anexa 12), ▐ transmite dosarele complete și datele la misiunea diplomatică sau oficiul consular al statului membru competent, în vederea procesării cererilor
  și îi înapoiază pașaportul solicitantului sau reprezentantului legal al acestuia la sfârșitul procedurii
  . |
| --- | --- |

b)

prestatorul extern de servicii oferă informații generale privind cerințele impuse pentru solicitarea unei vize, primește cererile, documentele doveditoare și datele biometrice de la solicitanții de viză și percepe taxa de procesare (în conformitate cu dispozițiile prevăzute în partea VII, punctul 4 și anexa 12), ▐ transmite dosarele complete și datele la misiunea diplomatică sau oficiul consular al statului membru competent, în vederea procesării cererilor
  și îi înapoiază pașaportul solicitantului sau reprezentantului legal al acestuia la sfârșitul procedurii
  .

1.B.2 —   Obligațiile statelor membre

În conformitate cu Directiva 95/46/CE, statul (statele) membru(e) interesat(e) aleg(e) un prestator extern de servicii capabil să asigure servicii de înaltă calitate și
  toate măsurile de siguranță tehnice și organizatorice
  necesare
  în vederea protejării datelor personale împotriva distrugerii accidentale sau ilicite, alterării, dezvăluirii sau accesului neautorizat, în special în cazul în care procesarea implică transmiterea dosarelor și a datelor la oficiul consular, precum și împotriva oricăror forme de procesare ilicită.

Pentru alegerea prestatorilor externi de servicii, misiunile diplomatice sau oficiile consulare ale statelor membre verifică solvabilitatea și reputația fimei (inclusiv licențele necesare, înmatricularea la registrul comerțului, statutul, contractele bancare), asigurându-se că nu există niciun conflict de interese.

Misiunile diplomatice sau oficiile consulare ale statelor membre garantează că societatea aleasă dispune de o expertiză profesională relevantă în domeniul asigurării informatice și al securității datelor. În contractarea serviciilor externe de asistență în domeniul vizelor, statele membre trebuie să aplice cele mai bune practici privind achizițiile publice.

Prestatorii externi de servicii nu au, în nici un caz, acces la VIS. Accesul la VIS este rezervat exclusiv personalului autorizat al misiunilor diplomatice sau oficiilor consulare
  , exclusiv în scopurile prevăzute în regulamentul VIS
  .

Statul (statele) membru(e) interesat(e) încheie cu prestatorul extern de servicii un contract
  scris
  , în conformitate cu articolul 17 din Directiva 95/46/CE. Înaintea încheierii unui astfel de contract, misiunea diplomatică sau oficiul consular al statului membru în cauză
  justifică, în mod argumentat, în conformitate cu punctul VII punctul 1.B, necesitatea contractului respectiv pentru
  misiunile diplomatice și oficiile consulare ale celorlalte state membre și pentru delegația Comisiei
  în cadrul cooperării consulare la nivel local
  .

În afară de obligațiile specificate la articolul 17 din Directiva 95/46/CE, contractul va cuprinde dispoziții care:

| a) | definesc cu exactitate responsabilitățile prestatorului de servicii; |
| --- | --- |

a)

definesc cu exactitate responsabilitățile prestatorului de servicii;

| b) | îi impun prestatorului de servicii să acționeze în conformitate cu instrucțiunile statelor membre responsabile și să proceseze datele exclusiv în scopul procesării datelor personale aferente cererilor de viză în contul statelor membre responsabile, în conformitate cu Directiva 95/46/CE; |
| --- | --- |

b)

îi impun prestatorului de servicii să acționeze în conformitate cu instrucțiunile statelor membre responsabile și să proceseze datele exclusiv în scopul procesării datelor personale aferente cererilor de viză în contul statelor membre responsabile, în conformitate cu Directiva 95/46/CE;

| c) | îi impun prestatorului de servicii să ofere solicitanților informațiile necesare, în conformitate cu
  articolul 37 al regulamentului VIS
  ; |
| --- | --- |

c)

îi impun prestatorului de servicii să ofere solicitanților informațiile necesare, în conformitate cu
  articolul 37 al regulamentului VIS
  ;

| d) | îi impun prestatorului de servicii să garanteze că personalul său este format în mod corespunzător și respectă normele prevăzute la punctul III punctul – 1; |
| --- | --- |

d)

îi impun prestatorului de servicii să garanteze că personalul său este format în mod corespunzător și respectă normele prevăzute la punctul III punctul – 1;

| e) | îi impun prestatorului de servicii să adopte măsurile adecvate pentru combaterea corupției; |
| --- | --- |

e)

îi impun prestatorului de servicii să adopte măsurile adecvate pentru combaterea corupției;

| f) | îi impun prestatorului de servicii să raporteze neîntârziat statului membru responsabil orice încălcare a normelor de securitate sau orice alte probleme; |
| --- | --- |

f)

îi impun prestatorului de servicii să raporteze neîntârziat statului membru responsabil orice încălcare a normelor de securitate sau orice alte probleme;

| g) | îi impun prestatorului de servicii să înregistreze orice reclamație sau sesizare venită din partea solicitanților privind folosirea abuzivă a datelor sau accesul neautorizat. Prestatorul extern de servicii trebuie să informeze neîntârziat misiunea diplomatică sau oficiul consular al statului membru responsabil și să colaboreze cu acestea în vederea găsirii unei soluții. Gestionarea reclamațiilor trebuie efectuată astfel încât solicitanții de viză să primească în mod prompt răspunsuri explicative; |
| --- | --- |

g)

îi impun prestatorului de servicii să înregistreze orice reclamație sau sesizare venită din partea solicitanților privind folosirea abuzivă a datelor sau accesul neautorizat. Prestatorul extern de servicii trebuie să informeze neîntârziat misiunea diplomatică sau oficiul consular al statului membru responsabil și să colaboreze cu acestea în vederea găsirii unei soluții. Gestionarea reclamațiilor trebuie efectuată astfel încât solicitanții de viză să primească în mod prompt răspunsuri explicative;

| h) | asigură, în permanență, accesul personalului consular în sediile prestatorului de servicii; |
| --- | --- |

h)

asigură, în permanență, accesul personalului consular în sediile prestatorului de servicii;

| i) | îi impun prestatorului de servicii
  și personalului său
  să respecte normele de confidențialitate
  , care continuă să se aplice și după ce personalul prestatorului extern de servicii își încetează activitatea sau după suspendarea sau încetarea contractului
  ; |
| --- | --- |

i)

îi impun prestatorului de servicii
  și personalului său
  să respecte normele de confidențialitate
  , care continuă să se aplice și după ce personalul prestatorului extern de servicii își încetează activitatea sau după suspendarea sau încetarea contractului
  ;

| j) | garantează conformitatea cu normele privind protecția datelor, inclusiv cu obligațiile de raportare, activitățile externe de audit, controalele periodice la fața locului efectuate, printre altele, de autoritățile naționale pentru protecția datelor, și garantează existența unor mecanisme de stabilire a răspunderii unui contractant în caz de încălcare a reglementărilor referitoare la confidențialitate, inclusiv a obligației de a despăgubi persoanele care au suferit prejudicii ca urmare a unei acțiuni sau a unei omisiuni din partea prestatorului de servicii; |
| --- | --- |

j)

garantează conformitatea cu normele privind protecția datelor, inclusiv cu obligațiile de raportare, activitățile externe de audit, controalele periodice la fața locului efectuate, printre altele, de autoritățile naționale pentru protecția datelor, și garantează existența unor mecanisme de stabilire a răspunderii unui contractant în caz de încălcare a reglementărilor referitoare la confidențialitate, inclusiv a obligației de a despăgubi persoanele care au suferit prejudicii ca urmare a unei acțiuni sau a unei omisiuni din partea prestatorului de servicii;

| k) | îi impun prestatorului de servicii obligația de a transmite neîntârziat dosarul completat către misiunea diplomatică sau oficiul consular al statului membru responsabil de procesarea cererii, precum și obligația de a nu copia, stoca sau păstra sub o altă formă datele colectate după transmiterea dosarului; |
| --- | --- |

k)

îi impun prestatorului de servicii obligația de a transmite neîntârziat dosarul completat către misiunea diplomatică sau oficiul consular al statului membru responsabil de procesarea cererii, precum și obligația de a nu copia, stoca sau păstra sub o altă formă datele colectate după transmiterea dosarului;

| l) | îi impun prestatorului de servicii obligația de a împiedica citirea, copierea, modificarea sau ștergerea neautorizată a datelor referitoare la viză în cursul transmiterii de la prestatorul de servicii către misiunea diplomatică sau oficiul consular al statului membru responsabil de procesarea cererii, îndeosebi prin intermediul unor tehnici adecvate de criptare; |
| --- | --- |

l)

îi impun prestatorului de servicii obligația de a împiedica citirea, copierea, modificarea sau ștergerea neautorizată a datelor referitoare la viză în cursul transmiterii de la prestatorul de servicii către misiunea diplomatică sau oficiul consular al statului membru responsabil de procesarea cererii, îndeosebi prin intermediul unor tehnici adecvate de criptare;

| m) | includ o clauză suspensivă și de încetare a contractului; |
| --- | --- |

m)

includ o clauză suspensivă și de încetare a contractului;

| n) | cuprind o clauză de revizuire menită să asigure că în contract se regăsesc cele mai bune practici actuale; |
| --- | --- |

n)

cuprind o clauză de revizuire menită să asigure că în contract se regăsesc cele mai bune practici actuale;

| o) | stabilesc reguli de conduită aplicabile personalului responsabil de procesarea cererilor de viză și de colectarea datelor biometrice dând dovadă de un respect maxim pentru demnitatea umană. Orice măsură luată în îndeplinirea acestor atribuții este proporțională cu obiectivele sale. În procesarea cererii, personalul evită orice discriminare a persoanelor pe motive legate de sex, origine rasială sau etnică, religie ori credință, handicap, vârstă sau orientare sexuală. |
| --- | --- |

o)

stabilesc reguli de conduită aplicabile personalului responsabil de procesarea cererilor de viză și de colectarea datelor biometrice dând dovadă de un respect maxim pentru demnitatea umană. Orice măsură luată în îndeplinirea acestor atribuții este proporțională cu obiectivele sale. În procesarea cererii, personalul evită orice discriminare a persoanelor pe motive legate de sex, origine rasială sau etnică, religie ori credință, handicap, vârstă sau orientare sexuală.

În cadrul cooperării consulare la nivel local se stabilește un contract tip.

Statele membre garantează că încetarea bruscă a activității prestatorului extern de servicii responsabil de furnizarea serviciilor prevăzute în contract nu va afecta decât în cea mai mică măsură desfășurarea normală a serviciilor de care beneficiază solicitanții de viză.

Statul (statele) membru(e) implicat(e)
  asigură o cooperare strânsă cu furnizorul extern de servicii și
  monitorizează
  cu atenție
  derularea contractului, inclusiv:

| a) | informațiile generale oferite de prestatorul de servicii solicitanților de viză; |
| --- | --- |

a)

informațiile generale oferite de prestatorul de servicii solicitanților de viză;

| b) | măsurile de siguranță tehnice și organizatorice, precum și măsurile tehnice și organizatorice adecvate în vederea protejării datelor personale împotriva distrugerii accidentale sau ilicite, alterării, dezvăluirii sau accesului neautorizat, în special în cazul în care procesarea implică transmiterea datelor în rețea, ca și împotriva oricăror alte forme de procesare ilicită, precum și primirea și transmiterea dosarelor și datelor la
  misiunea diplomatică sau
  oficiul consular; |
| --- | --- |

b)

măsurile de siguranță tehnice și organizatorice, precum și măsurile tehnice și organizatorice adecvate în vederea protejării datelor personale împotriva distrugerii accidentale sau ilicite, alterării, dezvăluirii sau accesului neautorizat, în special în cazul în care procesarea implică transmiterea datelor în rețea, ca și împotriva oricăror alte forme de procesare ilicită, precum și primirea și transmiterea dosarelor și datelor la
  misiunea diplomatică sau
  oficiul consular;

| c) | culegerea
  și transmiterea
  datelor biometrice de identificare; |
| --- | --- |

c)

culegerea
  și transmiterea
  datelor biometrice de identificare;

| d) | măsurile adoptate pentru a asigura conformitatea cu dispozițiile privind protecția
  și securitatea
  datelor
  , precum și pentru combaterea corupției
  . |
| --- | --- |

d)

măsurile adoptate pentru a asigura conformitatea cu dispozițiile privind protecția
  și securitatea
  datelor
  , precum și pentru combaterea corupției
  .

Taxa plătită de către solicitant
  nu
  este mai mare decât
  taxa prevăzută la anexa 12
  , indiferent dacă statele membre cooperează sau nu cu prestatori externi de servicii
  .

Statele membre garantează instituirea unei proceduri care să permită identificarea prestatorului extern de servicii care procesează orice cerere de viză.

Personalul consular al statului (statelor) membru(e) asigură pregătirea prestatorului de servicii în raport cu volumul de cunoștințe necesar pentru a oferi solicitanților de viză servicii corespunzătoare și informații suficiente.

1.B.3 —   Informații

Statele membre, precum și misiunile diplomatice și oficiile consulare ale acestora pun la dispoziția publicului larg toate informațiile relevante privind cererile de viză, inclusiv:

| a) | criteriile, condițiile și procedurile de solicitare a vizelor; |
| --- | --- |

a)

criteriile, condițiile și procedurile de solicitare a vizelor;

| b) | mijloacele prin care se obțin programări, dacă este cazul; |
| --- | --- |

b)

mijloacele prin care se obțin programări, dacă este cazul;

| c) | locul unde trebuie depuse cererile de viză (misiunea diplomatică sau oficiul consular competent, centrul comun de primire a cererilor sau prestatorul extern de servicii). |
| --- | --- |

c)

locul unde trebuie depuse cererile de viză (misiunea diplomatică sau oficiul consular competent, centrul comun de primire a cererilor sau prestatorul extern de servicii).

Aceste informații sunt, de asemenea, accesibile publicului larg prin intermediul unui site internet comun dedicat vizei Schengen.

Acest site este instituit în scopul de a oferi asistență în aplicarea politicii comune în materie de vize și în îndeplinirea formalităților de solicitare a vizei.

1.B.4 —
     
  Campanie de informare

Cu puțin înainte de începerea activității VIS într-o țară terță, misiunile diplomatice sau oficiile consulare ale statelor membre lansează, în cooperare cu delegația Comisiei, o campanie destinată informării publicului larg cu privire la obiectivele urmărite, la datele stocate și la autoritățile care au acces la VIS, precum și la drepturile solicitanților de viză. Aceste campanii sunt reluate periodic.

1.C.   Menținerea accesului direct al solicitanților la misiunile diplomatice și oficiile consulare ale statelor membre

Indiferent de tipul de cooperare ales, statele membre pot decide să le permită în continuare solicitanților accesul direct în sediul misiunilor diplomatice sau al oficiilor lor consulare, pentru depunerea cererilor de viză. În eventualitatea unei încetări neprevăzute a cooperării cu alte state membre sau cu orice fel de prestator extern de servicii, statele membre asigură continuitatea activităților de primire și procesare a cererilor de viză.

1.D.   Decizia și publicarea

Statele membre informează Comisia despre modul în care intenționează să organizeze primirea și procesarea cererilor de viză în fiecare oficiu consular. Comisia asigură publicarea necesară
  pe site-ul internet comun dedicat vizei Schengen
  .

Statele membre transmit Comisiei o copie a contractelor pe care le încheie.

1.E
     
  Responsabilități generale

1.E.1
  —   
  Documente

Orice document, dată sau dată biometrică de identificare primit(ă) de către sau în numele unui stat membru în cadrul unei cereri de viză este considerat(ă) «document consular», în conformitate cu Convenția de la Viena privind relațiile consulare și face obiectul unei procesări corespunzătoare.

1.E.2
  —   
  Formare

Înaintea autorizării sale în scopul culegerii datelor biometrice de identificare, personalul din cadrul misiunii diplomatice sau al oficiului consular beneficiază de o formare corespunzătoare, pentru a garanta caracterul profesionist și desfășurarea în condiții adecvate a operațiunii de înregistrare.

1.E.3
  —   
  Răspundere

Orice persoană sau stat membru care a suferit prejudicii în urma unei operațiuni ilegale de procesare sau a unei acțiuni care încalcă dispozițiile prezentului regulament are dreptul să obțină reparații de la statul membru responsabil pentru prejudiciul cauzat. Statul membru respectiv este exonerat de răspundere, integral sau parțial, dacă dovedește că faptul care a cauzat prejudiciul nu îi este imputabil.

Cererile de despăgubiri formulate împotriva unui stat membru pentru prejudiciile menționate la paragraful anterior sunt reglementate de dispozițiile legislației naționale a statului membru acuzat.

1.E.4
  —   
  Sancțiuni

Statele membre adoptă măsurile necesare pentru a garanta că orice încălcare a prezentului regulament, îndeosebi orice utilizare abuzivă a datelor prezentate în cadrul unei cereri de viză, este pasibilă de sancțiuni, printre care și sancțiuni administrative și/sau penale, în conformitate cu legislația națională, care sunt efective, proporționale și cu efect de descurajare.
  ”

| 5. | La punctul VIII, punctul 5.2 se modifică după cum urmează:






  a) | titlul se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- | --- |

5.

La punctul VIII, punctul 5.2 se modifică după cum urmează:

a)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

| b) | următoarea teză se introduce între titlu și punctul 5.2. litera (a):
  „Pentru cereri repetate, în sensul punctului III punctul 1.2, statele membre pot permite misiunilor diplomatice și oficiilor lor consulare să coopereze cu intermediari comerciali (și anume, cu agenții administrative particulare, firme de transport sau agenții de voiaj (agenții de turism și de comercializare cu amănuntul)).” |
| --- | --- |

b)

următoarea teză se introduce între titlu și punctul 5.2. litera (a):

„Pentru cereri repetate, în sensul punctului III punctul 1.2, statele membre pot permite misiunilor diplomatice și oficiilor lor consulare să coopereze cu intermediari comerciali (și anume, cu agenții administrative particulare, firme de transport sau agenții de voiaj (agenții de turism și de comercializare cu amănuntul)).”

Articolul 2

Comisia prezintă
  , în termen de trei ani de la începerea activității VIS și, ulterior, la fiecare patru ani,
  un raport Parlamentului European și Consiliului privind punerea în aplicare a prezentului regulament,
  care să acopere situația aplicării înregistrării datelor biometrice de identificare, caracterul adecvat al aplicării standardului ICAO ales, conformitatea cu normele de protecție a datelor, experiența avută cu prestatorii externi de servicii, în special în materie de colectare a datelor biometrice, principiul de „primă depunere” și organizarea primirii și a procesării cererilor de viză. Raportul cuprinde, în egală măsură, în temeiul articolului 17 punctele 12, 13 și 14 și al articolului 50 alineatul (4) din regulamentul VIS, situația imposibilității de facto a furnizării amprentelor digitale sau a lipsei obligației de a le furniza din motive juridice, în raport cu situațiile în care se iau amprentele digitale. Raportul oferă informații cu privire la cazurile de refuz al eliberării unei vize persoanelor aflate în imposibilitatea de facto de a furniza amprentele lor digitale.

Raportul este însoțit, dacă este cazul, de o serie de propuneri adecvate în vederea modificării prezentului regulament.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ║,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Poziția Parlamentului European din 10 iulie 2008.

1

Poziția Parlamentului European din 10 iulie 2008.

(2)  JO L 213, 15.6.2004, p. 5.

2

(3)  
  JO L 218, 13.8.2008, p. 60.

3

JO L 218, 13.8.2008, p. 60.

(4)  
  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

4

JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

(5)  

  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

5

JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

(6)  JO L 176, 10.7.1999, p. 31.

6

(7)  
  JO L 131, 1.6.2000, p. 43.

7

JO L 131, 1.6.2000, p. 43.

(8)  
  JO L 64, 7.3.2002, p. 20.

8

JO L 64, 7.3.2002, p. 20.

(9)  
  JO L 370, 17.12.2004, p. 78.

9

JO L 370, 17.12.2004, p. 78.

(10)  
  Regulamentul (CE) nr. 767/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind sistemul de informații privind vizele (VIS) și schimbul de date între statele membre cu privire la vizele de scurtă ședere (Regulamentul VIS) (JO L 218, 13.8.2008, p. 60).
  ;”

10

Regulamentul (CE) nr. 767/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind sistemul de informații privind vizele (VIS) și schimbul de date între statele membre cu privire la vizele de scurtă ședere (Regulamentul VIS) (JO L 218, 13.8.2008, p. 60).

(11)  Cerințele tehnice sunt aceleași ca pentru pașapoartele eliberate de statele membre resortisanților lor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2252/2004 al Consiliului (JO L 385, 29.12.2004, p. 1).

11

Regulamentul

al Consiliului (JO L 385, 29.12.2004, p. 1)

(12)  

  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.
  ”

12

JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/271 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/271

---

Joi, 10 iulie 2008Posibilitățile de pescuit și contribuția financiară prevăzută în Acordul de parteneriat CE/Mauritania în sectorul pescuitului *

P6_TA(2008)0359

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 iulie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului încheiat între Comunitatea Europeană și Republica Islamică Mauritania, pentru perioada cuprinsă între 1 august 2008 și 31 iulie 2012 (COM(2008)0243 — C6-0199/2008 — 2008/0093(CNS))

2009/C 294 E/53

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de regulament al Consiliului (COM(2008)0243),

având în vedere articolul 37 și articolul 300 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6–0199/2008),

având în vedere articolul 51 și articolul 83 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A6–0278/2008),

| 1. | aprobă propunerea de regulament al Consiliului astfel cum a fost modificată și aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea de regulament al Consiliului astfel cum a fost modificată și aprobă încheierea protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Islamice Mauritania. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Islamice Mauritania.

| TEXT PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENT |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 2a (nou) |
| | (2a) | Intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona ar impune, în cazul în care acesta este ratificat, o cooperare interinstituțională mai strânsă, care ar trebui, printre altele, să faciliteze accesul Parlamentului European la orice informație referitoare la acordurile din domeniul pescuitului, inclusiv pe durata negocierii protocoalelor. |

TEXT PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENT

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 2a (nou)

(2a)

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Articolul 1a (nou)

Articolul 1a

La reuniunile și lucrările comisiei mixte, prevăzută la articolul 10 din acord, asistă, în calitate de observator, un membru al Comisiei pentru pescuit a Parlamentului European. La reuniunile respective pot asista, de asemenea, reprezentanți ai sectorului pescuitului care desfășoară activități reglementate prin acest acord.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Articolul 4a (nou)

Articolul 4a

Comisia transmite Parlamentului European concluziile reuniunilor comisiei mixte prevăzute la articolul 10 din acord. În cursul ultimului an de aplicare a protocolului și înainte de semnarea unui nou acord de prelungire a acestuia, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a protocolului.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Articolul 4b (nou)

Articolul 4b

În conformitate cu articolul 30 alineatul (3) din regulamentul financiar (1) și în spiritul Rezoluției Parlamentului European din 19 februarie 2008 privind transparența financiară (2), Comisia publică anual pe pagina sa de internet lista diverșilor beneficiari finali ai contribuției financiare a Uniunii Europene.

---

(1)  
  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (JO L 248, 16.9.2002, p. 1).

(2)  
  Texte adoptate, P6_TA(2008)0051.

---

| 3.12.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 294/273 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 294/273

---

Joi, 10 iulie 2008Flota de pescuit a UE afectată de criza economică *

P6_TA(2008)0360

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 iulie 2008 privind propunerea de regulament al Consiliului de instituire a unei acțiuni specifice temporare care urmărește să promoveze restructurarea flotelor de pescuit ale Uniunii Europene, afectate de criza economică (COM(2008)0454 — C6-0270/2008 — 2008/0144(CNS))

2009/C 294 E/54

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0454),

având în vedere articolele 36 și 37 din tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0270/2008),

având în vedere articolele 51 și 134 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---