# Euroopa Liidu C 304/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.304.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 304 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide15. detsember 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.304.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 304

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide15. detsember 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Kontrollikoda |
| 2009/C 304/01 | Aruanne Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 1 |
| 2009/C 304/02 | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 6 |
| 2009/C 304/03 | Aruanne Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 10 |
| 2009/C 304/04 | Aruanne Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 16 |
| 2009/C 304/05 | Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 21 |
| 2009/C 304/06 | Aruanne Euroopa Ravimiameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 27 |
| 2009/C 304/07 | Aruanne Euroopa Kemikaalide Agentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 33 |
| 2009/C 304/08 | Aruanne Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 38 |
| 2009/C 304/09 | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 43 |
| 2009/C 304/10 | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 49 |
| 2009/C 304/11 | Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 55 |
| 2009/C 304/12 | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 60 |
| 2009/C 304/13 | Aruanne Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastustega | 65 |
| 2009/C 304/14 | Aruanne Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega | 71 |
| 2009/C 304/15 | Aruanne Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastustega | 77 |
| 2009/C 304/16 | Aruanne Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega | 83 |
| 2009/C 304/17 | Aruanne Euroopa Raudteeagentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 89 |
| 2009/C 304/18 | Aruanne Euroopa Toiduohutusameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 95 |
| 2009/C 304/19 | Aruanne Euroopa GNSS Järelevalveameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 100 |
| 2009/C 304/20 | Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega | 107 |
| 2009/C 304/21 | Aruanne Haiguste Tõrje ja Ennetamise Euroopa Keskuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega | 112 |
| 2009/C 304/22 | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega | 118 |
| 2009/C 304/23 | Aruanne Euroopa Politseikolledži eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kolledži vastustega | 124 |
| 2009/C 304/24 | Aruanne Eurojusti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Eurojusti vastustega | 131 |
| 2009/C 304/25 | Aruanne Euroopa Koolitusfondi eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega | 136 |
| 2009/C 304/26 | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega | 142 |
| 2009/C 304/27 | Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega | 148 |
| 2009/C 304/28 | Aruanne Ühenduse Sordiameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 154 |
| 2009/C 304/29 | Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 159 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

2009/C 304/01

Aruanne Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

1

2009/C 304/02

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

6

2009/C 304/03

Aruanne Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

10

2009/C 304/04

Aruanne Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

16

2009/C 304/05

Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

21

2009/C 304/06

Aruanne Euroopa Ravimiameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

27

2009/C 304/07

Aruanne Euroopa Kemikaalide Agentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

33

2009/C 304/08

Aruanne Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

38

2009/C 304/09

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

43

2009/C 304/10

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

49

2009/C 304/11

Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

55

2009/C 304/12

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

60

2009/C 304/13

Aruanne Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastustega

65

2009/C 304/14

Aruanne Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega

71

2009/C 304/15

Aruanne Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastustega

77

2009/C 304/16

Aruanne Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega

83

2009/C 304/17

Aruanne Euroopa Raudteeagentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

89

2009/C 304/18

Aruanne Euroopa Toiduohutusameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

95

2009/C 304/19

Aruanne Euroopa GNSS Järelevalveameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

100

2009/C 304/20

Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

107

2009/C 304/21

Aruanne Haiguste Tõrje ja Ennetamise Euroopa Keskuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

112

2009/C 304/22

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

118

2009/C 304/23

Aruanne Euroopa Politseikolledži eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kolledži vastustega

124

2009/C 304/24

Aruanne Eurojusti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Eurojusti vastustega

131

2009/C 304/25

Aruanne Euroopa Koolitusfondi eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega

136

2009/C 304/26

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega

142

2009/C 304/27

Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

148

2009/C 304/28

Aruanne Ühenduse Sordiameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

154

2009/C 304/29

Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

159

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2009/C 304/30 | Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne 2008. aasta eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega, parandus (ELT C 269, 10.11.2009) | 164 |

Parandused

2009/C 304/30

Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne 2008. aasta eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega, parandus (ELT C 269, 10.11.2009)

(ELT C 269, 10.11.2009)

164

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/1

---

ARUANNE

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

2009/C 304/01

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 2 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 2 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13–14 | 3 |
| MUUD KÜSIMUSED... | 15–17 | 3 |
| Tabel ... | 4 |
| Agentuuri vastused... | 5 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

2

KINNITAV AVALDUS...

3–12

2

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13–14

3

MUUD KÜSIMUSED...

15–17

3

Tabel ...

4

Agentuuri vastused...

5

SISSEJUHATUS

| 1. | Vigos asuv Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur (edaspidi agentuur) loodi nõukogu 26. aprilli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 768/2005 (1). Agentuuri peamine ülesanne on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist, et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade mõjus ja ühtne kohaldamine. Agentuur on rahaliselt sõltumatu alates 11. novembrist 2007 (2). |
| --- | --- |

1.

Vigos asuv Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur (edaspidi agentuur) loodi nõukogu 26. aprilli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 768/2005 (1). Agentuuri peamine ülesanne on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist, et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade mõjus ja ühtne kohaldamine. Agentuur on rahaliselt sõltumatu alates 11. novembrist 2007 (2).

| 2. | Agentuuri 2008. aasta eelarve suurus oli 9,5 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 5 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 48 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 25. |
| --- | --- |

2.

Agentuuri 2008. aasta eelarve suurus oli 9,5 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 5 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 48 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 25.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus agentuuri raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike aruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi agentuuri finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning agentuuri tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Eelarve koostamise menetlused ei olnud piisavalt ranged, mistõttu tehti märkimisväärsel arvul eelarvesiseseid ülekandeid (12). Mõne sellise ülekande tagajärjel toimusid suurenemised ja vähenemised samadel eelarveridadel. Antud olukord viitab nõrkustele agentuuri tegevuse kavandamisel ja oli vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega. Vastupidiselt kehtivatele eeskirjadele ei nõutud haldusnõukogult vajaduse korral ülekannete heakskiitmist (13) või teda ülekannetest ei teavitatud. |
| --- | --- |

13.

Eelarve koostamise menetlused ei olnud piisavalt ranged, mistõttu tehti märkimisväärsel arvul eelarvesiseseid ülekandeid (12). Mõne sellise ülekande tagajärjel toimusid suurenemised ja vähenemised samadel eelarveridadel. Antud olukord viitab nõrkustele agentuuri tegevuse kavandamisel ja oli vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega. Vastupidiselt kehtivatele eeskirjadele ei nõutud haldusnõukogult vajaduse korral ülekannete heakskiitmist (13) või teda ülekannetest ei teavitatud.

| 14. | Neljal juhul võeti juriidilised kohustused enne vastavaid eelarvelisi kulukohustusi (14) ning aasta lõpus kanti 0,2 miljoni euro ulatuses kehtetuks muutunud tegevustega seotud kulukohustusi ilma põhjenduseta järgmisse aastasse. Seitsmel juhul ei olnud juriidilised kohustused eelarveliste kulukohustustega kaetud (15). |
| --- | --- |

14.

Neljal juhul võeti juriidilised kohustused enne vastavaid eelarvelisi kulukohustusi (14) ning aasta lõpus kanti 0,2 miljoni euro ulatuses kehtetuks muutunud tegevustega seotud kulukohustusi ilma põhjenduseta järgmisse aastasse. Seitsmel juhul ei olnud juriidilised kohustused eelarveliste kulukohustustega kaetud (15).

MUUD KÜSIMUSED

| 15. | Amet ei koosta mitmeaastast töökava. Kavandatud tulemusnäitajad on määratud üldisel tasemel ning üheks aastaks, kuigi agentuuris on arutatud pikaajalisi eesmärke, mis nõuavad mitut aastat hõlmavat märkimisväärset rahaliste- ja inimressursside kavandamist. Agentuuri strateegia rakendamiseks ning eesmärkide saavutamiseks on vaja koostada mitmeaastane programmitöö dokument. |
| --- | --- |

15.

Amet ei koosta mitmeaastast töökava. Kavandatud tulemusnäitajad on määratud üldisel tasemel ning üheks aastaks, kuigi agentuuris on arutatud pikaajalisi eesmärke, mis nõuavad mitut aastat hõlmavat märkimisväärset rahaliste- ja inimressursside kavandamist. Agentuuri strateegia rakendamiseks ning eesmärkide saavutamiseks on vaja koostada mitmeaastane programmitöö dokument.

| 16. | Agentuuri 2008. aasta eesmärgid ei ole täpselt määratletud ning järelevalve tema töökava täitmise üle on mitteformaalne. Tegevuspõhise eelarvestussüsteemi kasutuselevõtt aitaks luua selge seose töökava ja finantsprognooside vahel. |
| --- | --- |

16.

Agentuuri 2008. aasta eesmärgid ei ole täpselt määratletud ning järelevalve tema töökava täitmise üle on mitteformaalne. Tegevuspõhise eelarvestussüsteemi kasutuselevõtt aitaks luua selge seose töökava ja finantsprognooside vahel.

| 17. | 2008. aastal toimus personali värbamine esialgselt eeldatust kiiremas tempos. Kuna sellist olukorda ei oldud 2009. aasta eelarve (16) prognooside tegemisel arvestatud, olid prognoosid palgakulude katmiseks vajalike assigneeringute mahust rohkem kui 35 % (umbes 1,3 miljonit eurot) väiksemad. Parandama peaks järelevalvet eelarve täitmise üle. |
| --- | --- |

17.

2008. aastal toimus personali värbamine esialgselt eeldatust kiiremas tempos. Kuna sellist olukorda ei oldud 2009. aasta eelarve (16) prognooside tegemisel arvestatud, olid prognoosid palgakulude katmiseks vajalike assigneeringute mahust rohkem kui 35 % (umbes 1,3 miljonit eurot) väiksemad. Parandama peaks järelevalvet eelarve täitmise üle.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur (Vigo)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Nõukogu määruses (EÜ) nr 768/2005 määratud agentuuri pädevus | Juhtimine | 2008. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid | 2008. aasta tegevused ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 37.

  Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002, mis käsitleb ühisele kalanduspoliitikale vastavat kalavarude kaitset ja säästvat kasutamist, artikliga 28 nõutakse liikmesriikidelt tulemusliku kontrolli, inspekteerimise ja ühise kalanduspoliitika eeskirjade jõustamise tagamist ja selleks omavahelise ning kolmandate riikidega tehtava koostöö arendamist.

  Nõukogu määrus (EÜ) nr 768/2005, millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem. | Eesmärgid

  Määrusega moodustatakse ühenduse kalanduse kontrolliagentuur, mille eesmärk on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist ja aidata neil ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisel koostööd teha, et tagada nende tõhus ja ühtne kohaldamine. | Missioon ja ülesanded


  Missioon







  i) | koordineerida seoses ühenduse kohustustega teostatavat kontrolli- ja inspekteerimistegevust; |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Nõukogu määruses (EÜ) nr 768/2005 määratud agentuuri pädevus

Juhtimine

2008. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid

2008. aasta tegevused ja teenused

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 37.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002, mis käsitleb ühisele kalanduspoliitikale vastavat kalavarude kaitset ja säästvat kasutamist, artikliga 28 nõutakse liikmesriikidelt tulemusliku kontrolli, inspekteerimise ja ühise kalanduspoliitika eeskirjade jõustamise tagamist ja selleks omavahelise ning kolmandate riikidega tehtava koostöö arendamist.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 768/2005, millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem.

Eesmärgid

Määrusega moodustatakse ühenduse kalanduse kontrolliagentuur, mille eesmärk on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist ja aidata neil ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisel koostööd teha, et tagada nende tõhus ja ühtne kohaldamine.

Missioon ja ülesanded

Missioon

i)

koordineerida seoses ühenduse kohustustega teostatavat kontrolli- ja inspekteerimistegevust;

| ii) | koordineerida liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ühist kasutamist; |
| --- | --- |

ii)

koordineerida liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ühist kasutamist;

| iii) | aidata liikmesriikidel edastada kalapüüki ja kontrolli- ning inspekteerimistegevust puudutavat teavet; |
| --- | --- |

iii)

aidata liikmesriikidel edastada kalapüüki ja kontrolli- ning inspekteerimistegevust puudutavat teavet;

| iv) | aidata liikmesriikidel täita nende ühisest kalanduspoliitikast tulenevaid ülesandeid ja kohustusi; |
| --- | --- |

iv)

aidata liikmesriikidel täita nende ühisest kalanduspoliitikast tulenevaid ülesandeid ja kohustusi;

| v) | aidata liikmesriikidel ja komisjonil ühtlustada ühise kalanduspoliitika kohaldamist kogu ühenduses; |
| --- | --- |

v)

aidata liikmesriikidel ja komisjonil ühtlustada ühise kalanduspoliitika kohaldamist kogu ühenduses;

| vi) | aidata kaasa liikmesriikide ja komisjoni kontrolli- ja inspekteerimisalasele uurimis- ja arendustööle; |
| --- | --- |

vi)

aidata kaasa liikmesriikide ja komisjoni kontrolli- ja inspekteerimisalasele uurimis- ja arendustööle;

| vii) | aidata kooskõlastada inspektorite koolitamist ja edendada kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

vii)

aidata kooskõlastada inspektorite koolitamist ja edendada kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel;

| viii) | vastavalt ühenduse eeskirjadele kooskõlastada meetmeid, et tõkestada ebaseaduslikku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüüki. |
| --- | --- |

viii)

vastavalt ühenduse eeskirjadele kooskõlastada meetmeid, et tõkestada ebaseaduslikku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüüki.

1.   Haldusnõukogu

Koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist ja kuuest komisjoni esindajast.

2.   Tegevdirektor

Nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt vähemalt kahe kandidaadi seast, kelle komisjon on välja pakkunud.

3.   Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

4.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

I jaotis— 4,5 miljonit eurot

II jaotis— 1,6 miljonit eurot

III jaotis— 2,4 miljonit eurot

(k.a 1,2 miljonit eurot sihtotstarbelisi tulusid)

Personal

31.12.2007 seisuga töötas agentuuris 25 töötajat, 2008. aasta lõpuks oli nende arv kasvanud 48-ni, kellest 40 olid ajutised ja 8 lepingulised töötajad.

Liikmesriikide kalanduskontrolli alase tegevuse kooskõlastamiseks rakendati järgnevad kalandusalased ühiskasutuskavad:

| — | tursapüük Põhjameres; |
| --- | --- |

—

tursapüük Põhjameres;

| — | tursapüük Läänemeres; |
| --- | --- |

—

tursapüük Läänemeres;

| — | hariliku tuunikala püük Vahemeres ning Ida-Atlandil; |
| --- | --- |

—

hariliku tuunikala püük Vahemeres ning Ida-Atlandil;

| — | reguleeritavate kalavarude püük Loode-Atlandi rahvusvahelistes vetes (Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon). |
| --- | --- |

—

reguleeritavate kalavarude püük Loode-Atlandi rahvusvahelistes vetes (Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon).

Parandamaks ühise kalanduspoliitika mõjusat ja ühtset kohaldamist kõigis ühiskasutuskavadega hõlmatud valdkondades, pakuti liikmesriikide inspektoritele agentuuri põhitegevusega seotud koolitusi.

Allikas: agentuuri edastatud teave

AGENTUURI VASTUSED

| 13. | Agentuur jätkab jõupingutusi, et parandada eelarve kavandamist ja selle jälgimist ning ühtlasi vähendada muudatusi eelarves. Agentuur soovib rõhutada, et seoses oma lõplikku asukohta kolimisega on olnud eelarve kavandamine 2008. aastal eriti keeruline. Jaanuaris 2009 kasutas agentuur struktureeritud aruandlusmeetodit, mis võimaldas eelarveküsimusi paremini jälgida. Samuti hakatakse haldusnõukogule regulaarselt teatama ülekannetest. |
| --- | --- |

13.

Agentuur jätkab jõupingutusi, et parandada eelarve kavandamist ja selle jälgimist ning ühtlasi vähendada muudatusi eelarves. Agentuur soovib rõhutada, et seoses oma lõplikku asukohta kolimisega on olnud eelarve kavandamine 2008. aastal eriti keeruline. Jaanuaris 2009 kasutas agentuur struktureeritud aruandlusmeetodit, mis võimaldas eelarveküsimusi paremini jälgida. Samuti hakatakse haldusnõukogule regulaarselt teatama ülekannetest.

| 14. | Agentuur võtab täiendavaid meetmeid, et tugevdada kontrolli eelarve kulukohustuste üle. Peale selle detsentraliseerib agentuur finantsküsimustega seotud töövood, viib läbi lisakoolituse projektijuhtidele ja teistele asjaomastele töötajatele ning korraldab regulaarseid eelarve kavandamise ja jälgimise koosolekuid. |
| --- | --- |

14.

Agentuur võtab täiendavaid meetmeid, et tugevdada kontrolli eelarve kulukohustuste üle. Peale selle detsentraliseerib agentuur finantsküsimustega seotud töövood, viib läbi lisakoolituse projektijuhtidele ja teistele asjaomastele töötajatele ning korraldab regulaarseid eelarve kavandamise ja jälgimise koosolekuid.

| 15. | Kooskõlas haldusnõukogu keskpika strateegiaga ning võttes arvesse finantskontrolli määruse debati tulemust nõukogus, arendatakse edasi iga-aastast tööprogrammi ja mitmeaastast töö kavandamist. CFCA töötab välja ka oma tegevuse hindamissüsteemi, võttes aluseks tulemuslikkuse põhinäitajad, mida esimest korda kasutati 2009. aasta tööprogrammis. |
| --- | --- |

15.

Kooskõlas haldusnõukogu keskpika strateegiaga ning võttes arvesse finantskontrolli määruse debati tulemust nõukogus, arendatakse edasi iga-aastast tööprogrammi ja mitmeaastast töö kavandamist. CFCA töötab välja ka oma tegevuse hindamissüsteemi, võttes aluseks tulemuslikkuse põhinäitajad, mida esimest korda kasutati 2009. aasta tööprogrammis.

| 16. | Agentuur hakkas arendama ja juurutama tegevuspõhist haldussüsteemi, püüdes samal ajal parandada oma tegevuse kavandamist ja järelevalvet. |
| --- | --- |

16.

Agentuur hakkas arendama ja juurutama tegevuspõhist haldussüsteemi, püüdes samal ajal parandada oma tegevuse kavandamist ja järelevalvet.

| 17. | Agentuur on veelgi tugevdanud eelarve kavandamist ja täitmise jälgimist. Sel eesmärgil võeti 2009. aastal kasutusele uued haldusaruanded, mis võimaldavad eelarve täitmist pidevalt jälgida. |
| --- | --- |

17.

Agentuur on veelgi tugevdanud eelarve kavandamist ja täitmise jälgimist. Sel eesmärgil võeti 2009. aastal kasutusele uued haldusaruanded, mis võimaldavad eelarve täitmist pidevalt jälgida.

---

(1)  ELT L 128, 21.5.2005, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna agentuuri finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 30. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 1. juulil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://cfca.europa.eu

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  2008. aastal tehti 28 assigneeringute ülekannet.

12

(13)  Ühel 10 % aasta assigneeringute summat ületaval ülekandel puudus haldusnõukogu heakskiit.

13

(14)  Kokku: 1,4 miljonit eurot.

14

(15)  Kokku: 76 000 eurot.

15

(16)  2008. aastal vastu võetud 2009. aasta eelarve põhines 2007. aasta eeldustel, mida hiljem enam üle ei vaadatud.

16

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/6

---

ARUANNE

Euratomi Tarneagentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

2009/C 304/02

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 7 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 7 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13 | 8 |
| Agentuuri vastused... | 9 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

7

KINNITAV AVALDUS...

3–12

7

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13

8

Agentuuri vastused...

9

SISSEJUHATUS

| 1. | Luxembourgis asuv Euratomi Tarneagentuur (edaspidi agentuur) loodi 1958. aastal (1). Nõukogu 12. veebruari 2008. aasta määrusega 2008/114/EÜ, Euratom (2) asendati agentuuri eelmine põhikiri. Agentuuri peamisteks ülesanneteks on tagada ühendusele ekspertarvamused tuumamaterjalide ja teenuste turu kohta ning turgu jälgida. |
| --- | --- |

1.

Luxembourgis asuv Euratomi Tarneagentuur (edaspidi agentuur) loodi 1958. aastal (1). Nõukogu 12. veebruari 2008. aasta määrusega 2008/114/EÜ, Euratom (2) asendati agentuuri eelmine põhikiri. Agentuuri peamisteks ülesanneteks on tagada ühendusele ekspertarvamused tuumamaterjalide ja teenuste turu kohta ning turgu jälgida.

| 2. | 2008. aastal ei saanud agentuur oma tegevuskulude katmiseks toetusi. Komisjon võttis enda kanda kõik agentuuri 2008. eelarve täitmisega seotud kulud. 2007. aastast üle kantud kulukohustuste makseteks kasutati 2007. aasta toetuste kasutamata osa. |
| --- | --- |

2.

2008. aastal ei saanud agentuur oma tegevuskulude katmiseks toetusi. Komisjon võttis enda kanda kõik agentuuri 2008. eelarve täitmisega seotud kulud. 2007. aastast üle kantud kulukohustuste makseteks kasutati 2007. aasta toetuste kasutamata osa.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas määruse 2008/114/EÜ, Euratom artikliga 8. |
| --- | --- |

4.

Peadirektori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab peadirektor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Peadirektor kehtestab organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus agentuuri raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (7) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne (8) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi agentuuri finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning agentuuri tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Kuna agentuuril puudub omaette eelarve, on ta sisuliselt komisjoni osa. Selline olukord tekitab küsimuse, kui vajalik on agentuur praegusel kujul säilitada. |
| --- | --- |

13.

Kuna agentuuril puudub omaette eelarve, on ta sisuliselt komisjoni osa. Selline olukord tekitab küsimuse, kui vajalik on agentuur praegusel kujul säilitada.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

AGENTUURI VASTUS

| 13. | Praegune olukord peegeldab Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kohast vajalikku tasakaalu:






  — | ühest küljest on olemas selge suhe Euroopa Komisjoniga (näiteks võib komisjon anda välja direktiive ja määrab agentuuri peadirektori) ning |
| --- | --- | --- |

13.

Praegune olukord peegeldab Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kohast vajalikku tasakaalu:

—

ühest küljest on olemas selge suhe Euroopa Komisjoniga (näiteks võib komisjon anda välja direktiive ja määrab agentuuri peadirektori) ning

| — | teisest küljest on olemas teatav juriidiline ja finantsautonoomia (näiteks annab agentuur kaasallkirja kõikidele ärilepingutele, mis on seotud tuumamaterjalide hankimisega; sellega saab agentuur tagada tarneallikate mitmekesistamise poliitika järgimise). |
| --- | --- |

—

teisest küljest on olemas teatav juriidiline ja finantsautonoomia (näiteks annab agentuur kaasallkirja kõikidele ärilepingutele, mis on seotud tuumamaterjalide hankimisega; sellega saab agentuur tagada tarneallikate mitmekesistamise poliitika järgimise).

See võimaldab algatusi koostöös komisjoniga, millega tugevdatakse agentuuri tegutsemise operatiivsust ja tõhusust.

---

(1)  EÜT L 27, 6.12.1958, lk 534.

1

(2)  ELT L 41, 15.2.2008, lk 15.

2

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Peadirektori ülesanded on sätestatud määruse 2008/114/EÜ, Euratom artiklites 7 ja 8.

6

(7)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

7

(8)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 15. mail 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 19. juunil 2009. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või www.ec.europa.eu/euratom/accounts_en.html

8

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/10

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2009/C 304/03

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 11 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 11 |
| MUUD KÜSIMUSED... | 13 | 12 |
| Tabel ... | 13 |
| Ameti vastused... | 15 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

11

KINNITAV AVALDUS...

3–12

11

MUUD KÜSIMUSED...

13

12

Tabel ...

13

Ameti vastused...

15

SISSEJUHATUS

| 1. | Viinis asuv Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi amet) asutati nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 168/2007 (1). Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi ühenduse ja tema liikmesriikide asjakohastele ametiasutustele ja ametivõimudele ühenduse õiguse rakendamisel, et aidata neil meetmete võtmisel täielikult järgida põhiõigusi (2). |
| --- | --- |

1.

Viinis asuv Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi amet) asutati nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 168/2007 (1). Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi ühenduse ja tema liikmesriikide asjakohastele ametiasutustele ja ametivõimudele ühenduse õiguse rakendamisel, et aidata neil meetmete võtmisel täielikult järgida põhiõigusi (2).

| 2. | Ameti 2008. aasta eelarve ulatus 15 miljoni euroni; eelmisel aastal oli see 14,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 72 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 57. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2008. aasta eelarve ulatus 15 miljoni euroni; eelmisel aastal oli see 14,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 72 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 57.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruandest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike aruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning ameti tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevate tähelepanekute sisu ei sea kontrollikoja poolt esitatud järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevate tähelepanekute sisu ei sea kontrollikoja poolt esitatud järeldusotsust kahtluse alla.

MUUD KÜSIMUSED

| 13. | Ameti 2008. aasta tegevuskavas on iga põhitegevuse kohta esitatud kavandatud projektid, väljundid ja näitajad, mis ei ole siiski selgelt seotud vastava tegevusala püstitatud eesmärkidega. Eesmärgid ja näitajad ei ole konkreetsed ja mõõdetavad, mistõttu on raske määrata kindlaks puudusi ja hinnata saavutusi, nagu on ametitele ette nähtud raamfinantsmääruse artikli 25 lõikega 3. Tõelise tegevuspõhise eelarve koostamiseks peaks amet määratlema täpsed eesmärgid ja kehtestama asjakohased mõõdetavad tulemusnäitajad. |
| --- | --- |

13.

Ameti 2008. aasta tegevuskavas on iga põhitegevuse kohta esitatud kavandatud projektid, väljundid ja näitajad, mis ei ole siiski selgelt seotud vastava tegevusala püstitatud eesmärkidega. Eesmärgid ja näitajad ei ole konkreetsed ja mõõdetavad, mistõttu on raske määrata kindlaks puudusi ja hinnata saavutusi, nagu on ametitele ette nähtud raamfinantsmääruse artikli 25 lõikega 3. Tõelise tegevuspõhise eelarve koostamiseks peaks amet määratlema täpsed eesmärgid ja kehtestama asjakohased mõõdetavad tulemusnäitajad.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (Viin)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määruses (EÜ) nr 168/2007 määratud ameti pädevusvaldkonnad | Juhtimine | 2008. aastal ameti käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | 2008. aastal pakutud tooted ja teenused

  (2007. aasta andmed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teabe kogumine







  — | Nõukogu poolt kooskõlas käesoleva lepingu sätetega kindlaksmääratud piirides ja tingimustel võib komisjon koguda informatsiooni ja korraldada kontrollimisi, mis on vajalikud temale antud ülesannete täitmiseks. |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määruses (EÜ) nr 168/2007 määratud ameti pädevusvaldkonnad

Juhtimine

2008. aastal ameti käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

2008. aastal pakutud tooted ja teenused

(2007. aasta andmed)

Teabe kogumine

—

Nõukogu poolt kooskõlas käesoleva lepingu sätetega kindlaksmääratud piirides ja tingimustel võib komisjon koguda informatsiooni ja korraldada kontrollimisi, mis on vajalikud temale antud ülesannete täitmiseks.

(Artikkel 284)

Eesmärgid

| — | Pakkuda seoses põhiõigustega teavet, abi ja teadmisi ühenduse ning tema liikmesriikide asjakohastele asutustele ja ametivõimudele ühenduse õiguse rakendamisel, e aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi. |
| --- | --- |

—

Pakkuda seoses põhiõigustega teavet, abi ja teadmisi ühenduse ning tema liikmesriikide asjakohastele asutustele ja ametivõimudele ühenduse õiguse rakendamisel, e aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi.

Peamised ülesanded

| — | Koguda, registreerida, analüüsida ja levitada asjakohast, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid. |
| --- | --- |

—

Koguda, registreerida, analüüsida ja levitada asjakohast, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid.

| — | Välja töötada meetodid ja standardid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

—

Välja töötada meetodid ja standardid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil.

| — | Viia läbi teadusuuringuid ja vaatlusi, ettevalmistavaid uuringuid ning teostatavusuuringuid, võtta osa nimetatud töödest või toetada neid. |
| --- | --- |

—

Viia läbi teadusuuringuid ja vaatlusi, ettevalmistavaid uuringuid ning teostatavusuuringuid, võtta osa nimetatud töödest või toetada neid.

| — | Koostada ja avaldada konkreetseid teemasid käsitlevaid järeldusi ja arvamusi liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust. |
| --- | --- |

—

Koostada ja avaldada konkreetseid teemasid käsitlevaid järeldusi ja arvamusi liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust.

| — | Avaldada iga-aastane aruanne ameti tegevusvaldkondadega hõlmatud põhiõiguste küsimustest. |
| --- | --- |

—

Avaldada iga-aastane aruanne ameti tegevusvaldkondadega hõlmatud põhiõiguste küsimustest.

| — | Avaldada temaatilised aruanded, mis põhinevad analüüsidel, teadustegevusel ja uuringutel. |
| --- | --- |

—

Avaldada temaatilised aruanded, mis põhinevad analüüsidel, teadustegevusel ja uuringutel.

| — | Avaldada iga-aastane aruanne ameti tegevusvaldkondade kohta. |
| --- | --- |

—

Avaldada iga-aastane aruanne ameti tegevusvaldkondade kohta.

| — | Arendada kommunikatsioonistrateegiat ja edendada dialoogi kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

—

Arendada kommunikatsioonistrateegiat ja edendada dialoogi kodanikuühiskonnaga.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis

Üks iga liikmesriigi poolt ametisse nimetatud sõltumatu isik, üks Euroopa Nõukogu poolt ametisse nimetatud sõltumatu isik ja kaks komisjoni esindajat.

Ülesanded

Haldusnõukogu võtab vastu ameti töökava, eelarve ja aastaaruanded ning lõpliku eelarve ja ametikohtade loetelu. Haldusnõukogu annab hinnangu lõplikule raamatupidamise aastaaruandele.

2.   Juhatus

Koosseis

| — | haldusnõukogu eesistuja |
| --- | --- |

—

haldusnõukogu eesistuja

| — | haldusnõukogu ase-eesistuja |
| --- | --- |

—

haldusnõukogu ase-eesistuja

| — | üks komisjoni esindaja |
| --- | --- |

—

üks komisjoni esindaja

| — | kaks haldusnõukogu muud liiget |
| --- | --- |

—

kaks haldusnõukogu muud liiget

| — | koosolekutel võib osaleda Euroopa Nõukogu poolt haldusnõukogusse nimetatud isik |
| --- | --- |

—

koosolekutel võib osaleda Euroopa Nõukogu poolt haldusnõukogusse nimetatud isik

3.   Teaduslik komitee

Koosseis

| — | 11 sõltumatut kõrge põhiõiguste alase kvalifikatsiooniga isikut |
| --- | --- |

—

11 sõltumatut kõrge põhiõiguste alase kvalifikatsiooniga isikut

| — | haldusnõukogu nimetab liikmed pärast läbipaistvat taotluskutsete ja valikumenetlust |
| --- | --- |

—

haldusnõukogu nimetab liikmed pärast läbipaistvat taotluskutsete ja valikumenetlust

4.   Direktor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamuse saamist (kellel on eelisõigus).

5.   Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda

6.   Sisekontroll

Komisjoni siseauditi talitus

7.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel

Eelarve

15 miljonit eurot

(14,2 miljonit eurot)

Personal 31. detsembri 2008. aasta seisuga:

49 (46) töökohta ametikohtade loetelus,

millest: 35 (34) töökohta on täidetud.

- 23 (11) muu personal (lepingulised abitöötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, kohalik personal, ajutine personal)

Personal kokku: 72 (57),

kelle ülesanded on järgmised:

| | põhiülesanded: 42 (31) |
| --- | --- |

põhiülesanded: 42 (31)

| | haldusülesanded: 24 (21) |
| --- | --- |

haldusülesanded: 24 (21)

| | mitmesugused ülesanded: 6 (5) |
| --- | --- |

mitmesugused ülesanded: 6 (5)

Euroopa rassismi ja ksenofoobia teabevõrk (Raxen)

27 riigi teabekeskusega sõlmitud lepingute arv: 219 (245)

Koosolekute arv: 1 (1)

Fralex

Õigusekspertide panuste arv: 201 (0)

Koosolekute arv: 2 (0)

Uurimusaruanded

| | Aruannete arv: 6 (4) |
| --- | --- |

Aruannete arv: 6 (4)

| | Koosolekute arv: 21 (6) |
| --- | --- |

Koosolekute arv: 21 (6)

| | Aastaaruannete arv: 2 (2) |
| --- | --- |

Aastaaruannete arv: 2 (2)

Uurimustega mitteseonduvad materjalid

Mitmesugused väljaanded: 13 (15)

Koostöö liikmesriikide ja teiste institutsioonidega

| | Liikmesriigid: 9 (7) |
| --- | --- |

Liikmesriigid: 9 (7)

| | Euroopa Komisjon: 17 (8) |
| --- | --- |

Euroopa Komisjon: 17 (8)

| | Euroopa Parlament: 6 (6) |
| --- | --- |

Euroopa Parlament: 6 (6)

| | Regioonide Komitee: 2 (1) |
| --- | --- |

Regioonide Komitee: 2 (1)

| | Euroopa Nõukogu: 25 (4) |
| --- | --- |

Euroopa Nõukogu: 25 (4)

| | OSCE (Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon): 7 (5) |
| --- | --- |

OSCE (Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon): 7 (5)

| | Ühinenud Rahvaste Organisatsioon: 6 (2) |
| --- | --- |

Ühinenud Rahvaste Organisatsioon: 6 (2)

| | Muud koosolekud ja ümarlaua kohtumised: 18 (23) |
| --- | --- |

Muud koosolekud ja ümarlaua kohtumised: 18 (23)

Allikas: ameti poolt edastatud andmed.

AMETI VASTUSED

| 13. | Ameti 2009. aasta tööprogramm määratleb iga tegevuse kohta SMART-eesmärgid, parandades seega tegevuspõhise juhtimise põhimõtet.
  2009. aasta keskel võttis amet rakendusele ka tegevuspõhise eelarve tarkvara, mis annab eraldatud rahalistest vahenditest ja inimressurssidest selge ülevaate. |
| --- | --- |

13.

Ameti 2009. aasta tööprogramm määratleb iga tegevuse kohta SMART-eesmärgid, parandades seega tegevuspõhise juhtimise põhimõtet.

2009. aasta keskel võttis amet rakendusele ka tegevuspõhise eelarve tarkvara, mis annab eraldatud rahalistest vahenditest ja inimressurssidest selge ülevaate.

---

(1)  ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  Rahvusvaheline Raamatupidajate Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 24. aprillil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 5. juunil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://www.fra.europa.eu/fraWebsite/home/home_en.htm

11

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/16

---

ARUANNE

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2009/C 304/04

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 17 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 17 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13–14 | 18 |
| Tabel ... | 19 |
| Ameti vastused... | 20 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

17

KINNITAV AVALDUS...

3–12

17

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13–14

18

Tabel ...

19

Ameti vastused...

20

Sissejuhatus

| 1. | Heraklionis asuv Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (edaspidi amet) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 460/2004 (1). Ameti peamine ülesanne on tõhustada ühenduse suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel ja nendele reageerimisel liikmesriikide ja ühenduse jõupingutuste kaudu (2). |
| --- | --- |

1.

Heraklionis asuv Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (edaspidi amet) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 460/2004 (1). Ameti peamine ülesanne on tõhustada ühenduse suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel ja nendele reageerimisel liikmesriikide ja ühenduse jõupingutuste kaudu (2).

| 2. | Ameti 2008. aasta eelarve oli 8,4 miljonit eurot; eelmise aasta eelarve oli 8,3 miljonit eurot. 2008. aasta lõpus oli ametis 58 töötajat, kusjuures eelmisel aastal oli samal ajal ametis 56 töötajat. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2008. aasta eelarve oli 8,4 miljonit eurot; eelmise aasta eelarve oli 8,3 miljonit eurot. 2008. aasta lõpus oli ametis 58 töötajat, kusjuures eelmisel aastal oli samal ajal ametis 56 töötajat.

Kinnitav avaldus

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruandest (4) ja eelarve täitmise aruandest, (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettust ega vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaruande üldise esituslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning ameti tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Ajavahemikul 2005–2007 ulatus ameti makstud käibemaks ja vastuvõtva liikmesriigi tagasimakstav summa ligikaudu 45 000 euroni. Hoolimata ameti märkimisväärsetest jõupingutustest alates 2005. aastast ei ole liikmesriigi maksuhaldurid leidnud veel lahendust nimetatud summa tagasimaksmiseks. |
| --- | --- |

13.

Ajavahemikul 2005–2007 ulatus ameti makstud käibemaks ja vastuvõtva liikmesriigi tagasimakstav summa ligikaudu 45 000 euroni. Hoolimata ameti märkimisväärsetest jõupingutustest alates 2005. aastast ei ole liikmesriigi maksuhaldurid leidnud veel lahendust nimetatud summa tagasimaksmiseks.

| 14. | Ühe kolmeaastase teenuste raamlepinguga seotud hankemenetluse puhul (12) alahinnati vajadusi ja kogu aasta kohta käivad eelarvelised kulutused tehti esimese kuue kuu jooksul. Hankemenetlusteks ette nähtud eelarve alahindamine takistab õiglast konkurentsi, kuna ettevõtted ei soovi esitada piiratud summasid hõlmavaid pakkumisi. |
| --- | --- |

14.

Ühe kolmeaastase teenuste raamlepinguga seotud hankemenetluse puhul (12) alahinnati vajadusi ja kogu aasta kohta käivad eelarvelised kulutused tehti esimese kuue kuu jooksul. Hankemenetlusteks ette nähtud eelarve alahindamine takistab õiglast konkurentsi, kuna ettevõtted ei soovi esitada piiratud summasid hõlmavaid pakkumisi.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (Heraklion)

| Ühenduse pädevus-valdkonnad | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 460/2004 sätestatud ameti pädevusvaldkonnad | Juhtimine | Ameti käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | 2008. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liikmesriikide valitsuste esindajad esitasid ühise kokkuleppe alusel avalduse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti loomise kohta. Amet peaks tegutsema hindamisorganina ja tekitama usaldust tänu oma sõltumatusele, antud nõu ja levitatava teabe kvaliteedile, menetluste ja töömeetodite läbipaistvusele ning temale antud ülesannete hoolikale täitmisele.

  (Asutamislepingu artikli 251 põhjal vastu võetud nõukogu 19. veebruari 2004. aasta otsus.) | Eesmärgid







  — | Amet tõhustab ühenduse, liikmesriikide ja sellest tulenevalt äriringkonna suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel, nende lahendamisel ja nendele reageerimisel. |

Ühenduse pädevus-valdkonnad

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 460/2004 sätestatud ameti pädevusvaldkonnad

Juhtimine

Ameti käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

2008. aastal pakutud tooted ja teenused

Liikmesriikide valitsuste esindajad esitasid ühise kokkuleppe alusel avalduse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti loomise kohta. Amet peaks tegutsema hindamisorganina ja tekitama usaldust tänu oma sõltumatusele, antud nõu ja levitatava teabe kvaliteedile, menetluste ja töömeetodite läbipaistvusele ning temale antud ülesannete hoolikale täitmisele.

(Asutamislepingu artikli 251 põhjal vastu võetud nõukogu 19. veebruari 2004. aasta otsus.)

Eesmärgid

—

Amet tõhustab ühenduse, liikmesriikide ja sellest tulenevalt äriringkonna suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel, nende lahendamisel ja nendele reageerimisel.

| — | Amet aitab käesolevas määruses sätestatud pädevuse raames komisjoni ja liikmesriike küsimustes, mis on seotud võrgu- ja infoturbega, ning annab sellekohast nõu. |
| --- | --- |

—

Amet aitab käesolevas määruses sätestatud pädevuse raames komisjoni ja liikmesriike küsimustes, mis on seotud võrgu- ja infoturbega, ning annab sellekohast nõu.

| — | Amet arendab kõrgetasemelisi eriteadmisi ja kasutab neid eriteadmisi selleks, et edendada avaliku- ja erasektori osapoolte ulatuslikku koostööd. |
| --- | --- |

—

Amet arendab kõrgetasemelisi eriteadmisi ja kasutab neid eriteadmisi selleks, et edendada avaliku- ja erasektori osapoolte ulatuslikku koostööd.

| — | Amet abistab komisjoni vajaduse korral ühenduse võrgu- ja infoturvet hõlmava seadusandluse ajakohastamise ja arendamise tehnilisel ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

—

Amet abistab komisjoni vajaduse korral ühenduse võrgu- ja infoturvet hõlmava seadusandluse ajakohastamise ja arendamise tehnilisel ettevalmistamisel.

Ülesanded

Amet

| a) | kogub asjakohast teavet, et analüüsida olemasolevaid ja kujunevaid riske, mis võiksid mõjutada elektroonilisi sidevõrke; |
| --- | --- |

a)

kogub asjakohast teavet, et analüüsida olemasolevaid ja kujunevaid riske, mis võiksid mõjutada elektroonilisi sidevõrke;

| b) | annab nõu Euroopa Parlamendile, komisjonile, Euroopa Liidu asutustele või riigisisestele asutustele; |
| --- | --- |

b)

annab nõu Euroopa Parlamendile, komisjonile, Euroopa Liidu asutustele või riigisisestele asutustele;

| c) | tõhustab koostööd erinevate võrgu- ja infoturbe valdkonnas tegutsejate vahel; |
| --- | --- |

c)

tõhustab koostööd erinevate võrgu- ja infoturbe valdkonnas tegutsejate vahel;

| d) | edendab koostööd ühise metoodika väljatöötamisel, et vältida ja lahendada võrgu- ja infoturbega seotud küsimusi ja reageerida neile; |
| --- | --- |

d)

edendab koostööd ühise metoodika väljatöötamisel, et vältida ja lahendada võrgu- ja infoturbega seotud küsimusi ja reageerida neile;

| e) | annab oma panuse teadlikkuse tõstmisele võrgu- ja infoturbeküsimustes kõikide kasutajate jaoks; |
| --- | --- |

e)

annab oma panuse teadlikkuse tõstmisele võrgu- ja infoturbeküsimustes kõikide kasutajate jaoks;

| f) | aitab komisjoni ja liikmesriike tööstusega dialoogi pidamisel; |
| --- | --- |

f)

aitab komisjoni ja liikmesriike tööstusega dialoogi pidamisel;

| g) | jälgib standardite väljatöötamist; |
| --- | --- |

g)

jälgib standardite väljatöötamist;

| h) | nõustab komisjoni võrgu- ja infoturbe valdkonnas tehtava uurimustöö alal; |
| --- | --- |

h)

nõustab komisjoni võrgu- ja infoturbe valdkonnas tehtava uurimustöö alal;

| i) | edendab riski hindamise tegevusi seoses riskijuhtimise lahenduste ja vältimisega; |
| --- | --- |

i)

edendab riski hindamise tegevusi seoses riskijuhtimise lahenduste ja vältimisega;

| j) | aitab kaasa koostööle kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

j)

aitab kaasa koostööle kolmandate riikidega.

1.   Juhatus

| 1. | Juhatusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist, kolm komisjoni nimetatud esindajat ja kolm liiget, kellel ei ole hääleõigust ning kellest igaüks kuulub ühte järgmistest rühmadest:






  a) | info- ja sidetehnoloogiatööstus; |
| --- | --- | --- |

1.

Juhatusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist, kolm komisjoni nimetatud esindajat ja kolm liiget, kellel ei ole hääleõigust ning kellest igaüks kuulub ühte järgmistest rühmadest:

a)

info- ja sidetehnoloogiatööstus;

| b) | tarbijarühmad; |
| --- | --- |

b)

tarbijarühmad;

| c) | akadeemilised eksperdid. |
| --- | --- |

c)

akadeemilised eksperdid.

| 2. | Juhatuse liikmeid võivad asendada asendusliikmed. |
| --- | --- |

2.

Juhatuse liikmeid võivad asendada asendusliikmed.

2.   Tegevdirektor

| 1. | Ametit juhib tegevdirektor, kes on oma ülesannete täitmisel sõltumatu. |
| --- | --- |

1.

Ametit juhib tegevdirektor, kes on oma ülesannete täitmisel sõltumatu.

| 2. | Tegevdirektori ametiaeg on kuni viis aastat. |
| --- | --- |

2.

Tegevdirektori ametiaeg on kuni viis aastat.

3.   Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda

4.   Siseaudit

Komisjoni siseauditi talitus.

5.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

Eelarve

8,4 (8,3) miljonit eurot.

Personali suurus 31. detsembril 2008:

| — | 44 (44) töökohta ametikohtade loetelus 39 (42) täidetud töökohta. |
| --- | --- |

—

44 (44) töökohta ametikohtade loetelus 39 (42) täidetud töökohta.

| — | Muud töökohad: 12 (11) lepingulist töötajat; 5 (2) lähetuses viibivat riigi eksperti; 2 (2) koolitatavat. |
| --- | --- |

—

Muud töökohad: 12 (11) lepingulist töötajat; 5 (2) lähetuses viibivat riigi eksperti; 2 (2) koolitatavat.

Kogu personal: 58 (56).

| | Põhiülesanded: 38 (31). |
| --- | --- |

Põhiülesanded: 38 (31).

| | Haldus ja poliitika: 20 (25). |
| --- | --- |

Haldus ja poliitika: 20 (25).

Euroopa elektroonilise teabe võrgustiku töökindluse parandamine:

iikmesriikide poliitika ülevaade ja leidude analüüs; head praktilised suunised; ülevaade teenuste osutajate meetmete, tehnoloogia ja standardite kohta, mis suurendavad avaliku kommunikatsiooni töökindlust; avaliku kommunikatsiooni töökindlust iseloomustavate joonte ja kasutuselevõtmise stsenaariumide analüüs.

Liikmesriikidevahelise koostöö arendamine ja tõhustamine:

koostöömudelid ühenduste arendamise kaudu, konverentsid jne; koostööplatvorm ühenduste teadlikkuse tõstmiseks; heade praktiliste tavade vahetamine CERT-ühendustes; koostalitusvõimeliste elektrooniliste identifitseerimissüsteemide kasutuselevõtmise toetamine; võrgu- ja infoturbe vahendamine.

Kujunevate riskide kindlaksmääramine usalduse ja usaldusväärsuse loomise eesmärgil:

raamistik, mis võimaldab otsusetegijatel paremini hinnata uutest tehnoloogiatest tulenevaid riske; Euroopa suutlikkus hinnata kujunevaid riske; mitme sidusrühma osalusega dialoog avaliku ja erasektori otsusetegijate vahel; uusi tehnoloogiatest tulenevaid riske käsitlevad seisukohad.

Teabe usaldusväärsuse loomine seoses mikroettevõtetega:

mikroettevõtete vajaduste analüüsimine; ENISA riski hindamise katsetamine mikroettevõtetes.

Abitaotlused:

reageerimine viiele abitaotlusele (Austria, Bulgaaria, Küpros, Kreeka; Euroopa Parlament).

Allikas: ameti edastatud teave.

AMETI VASTUSED

| 13. | Nimetatud probleemi lahendamiseks võtab amet ka tulevikus kättesaadavaid meetmeid. |
| --- | --- |

13.

Nimetatud probleemi lahendamiseks võtab amet ka tulevikus kättesaadavaid meetmeid.

| 14. | Nimetatud projekti eelarveprognoos tehti ajal, mil tööjõu voolavus ametis oli pigem madal. Prognoosi tegemisel oletati, et kui ameti personalivajadus oleks täielikult rahuldatud, oleks ameti ajutiste töötajate vajadus väga väike. See oletus ei olnud pideva kõrge tööjõu voolavuse tõttu täielikult täpne. Amet on jälginud tegelikke kulutusi selle lepingu raames ja avaldanud 2009. aasta kolmandas kvartalis uue pakkumiskutse. |
| --- | --- |

14.

Nimetatud projekti eelarveprognoos tehti ajal, mil tööjõu voolavus ametis oli pigem madal. Prognoosi tegemisel oletati, et kui ameti personalivajadus oleks täielikult rahuldatud, oleks ameti ajutiste töötajate vajadus väga väike. See oletus ei olnud pideva kõrge tööjõu voolavuse tõttu täielikult täpne. Amet on jälginud tegelikke kulutusi selle lepingu raames ja avaldanud 2009. aasta kolmandas kvartalis uue pakkumiskutse.

---

(1)  ELT L 77, 13.3.2004, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 80).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusesse integreeritud.

9

(10)  Rahvusvaheline Raamatupidajate Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

10

(11)  Lõplik raamatupidamisaruanne koostati 17. juunil 2009 ning kontrollikoda sai selle kätte 6. juulil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.enisa.europa.eu

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Teenuste raamleping ajutiste töötajate värbamiseks (175 000 eurot kolme aasta jooksul), samas kui esimese kuue kuu jooksul tehtud mõjusate kulutuste alusel on kolmeaastase lepingu hinnanguline maksumus 1 050 000 eurot.

12

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/21

---

ARUANNE

Euroopa Lennundusohutusameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2009/C 304/05

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 22 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 22 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13–14 | 23 |
| MUUD KÜSIMUSED... | 15–16 | 23 |
| Tabel ... | 24 |
| Ameti vastused... | 26 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

22

KINNITAV AVALDUS...

3–12

22

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13–14

23

MUUD KÜSIMUSED...

15–16

23

Tabel ...

24

Ameti vastused...

26

SISSEJUHATUS

| 1. | Kölnis asuv Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi amet) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1592/2002 (1). Ameti ülesanneteks on säilitada tsiviillennundusohutuse kõrge tase, tagada tsiviillennundusohutuse nõuetekohane areng, kehtestada sertifitseerimisnõuded ja väljastada lennundustoodete sertifikaate (2). |
| --- | --- |

1.

Kölnis asuv Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi amet) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1592/2002 (1). Ameti ülesanneteks on säilitada tsiviillennundusohutuse kõrge tase, tagada tsiviillennundusohutuse nõuetekohane areng, kehtestada sertifitseerimisnõuded ja väljastada lennundustoodete sertifikaate (2).

| 2. | Ameti 2008. aasta eelarve suurus oli 102 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 72 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 442 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 362. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2008. aasta eelarve suurus oli 102 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 72 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 442 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 362.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest, (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrollisüsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike aruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestusmeetodite asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esituslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning ameti tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | 2009. aastasse üle kantud assigneeringute määr oli suur. Peamiselt olid need tegevuskulud (üle 53 miljoni euro) ja põhjused olid järgmised: kogunenud sihtotstarbelised tulud (eraldised) tasude ja lõivudega rahastatavate kulutuste katteks (29,5 miljonit eurot), viivitused siseriiklike lennuasutuste poolsete arvete esitamisel allhanke korras saadud sertifitseerimisteenuste eest ja muud viivitused ettevõtte ressursiplaneerimise süsteemi rakendamisel. Nimetatud olukord oli vastuolus aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

2009. aastasse üle kantud assigneeringute määr oli suur. Peamiselt olid need tegevuskulud (üle 53 miljoni euro) ja põhjused olid järgmised: kogunenud sihtotstarbelised tulud (eraldised) tasude ja lõivudega rahastatavate kulutuste katteks (29,5 miljonit eurot), viivitused siseriiklike lennuasutuste poolsete arvete esitamisel allhanke korras saadud sertifitseerimisteenuste eest ja muud viivitused ettevõtte ressursiplaneerimise süsteemi rakendamisel. Nimetatud olukord oli vastuolus aastasuse põhimõttega.

| 14. | Esimese paranduseelarvega kandis amet ligikaudu 6,6 miljonit eurot (15 %) personaliga seotud kuludest üle tegevuskuludesse ettevõtte ressursiplaneerimise süsteemi lisakulude (4,3 miljonit eurot) ja allhanke korras saadud sertifitseerimisteenuse suurenenud maksumuse katmiseks. Tegevuskuludesse üle kantud personaliga seotud assigneeringute suur määr annab tunnistust ebarealistlikust värbamise kavandamisest ning puudustest eelarvestamisel ning ettevõtte ressursiplaneerimise süsteemi järelevalves. |
| --- | --- |

14.

Esimese paranduseelarvega kandis amet ligikaudu 6,6 miljonit eurot (15 %) personaliga seotud kuludest üle tegevuskuludesse ettevõtte ressursiplaneerimise süsteemi lisakulude (4,3 miljonit eurot) ja allhanke korras saadud sertifitseerimisteenuse suurenenud maksumuse katmiseks. Tegevuskuludesse üle kantud personaliga seotud assigneeringute suur määr annab tunnistust ebarealistlikust värbamise kavandamisest ning puudustest eelarvestamisel ning ettevõtte ressursiplaneerimise süsteemi järelevalves.

MUUD KÜSIMUSED

| 15. | Uut maksude ja lõivude määrust (12) kohaldati 2008. aastal täies ulatuses. Ameti analüütilise arvestuse kohaselt ulatus 2008. aasta sertifitseerimistegevuste majandustulem peaaegu 10 miljoni euroni. See näitab, et iga-aastaste kindlate maksesummade süsteem tekitas tulu, mis on oluliselt suurem tegelikust maksumusest. Amet peaks seda arengut analüüsima ning kehtestama sertifitseerimisprojektide järelevalvesüsteemi tagamaks, et projekti kogu kestuse jooksul ei erineks tasutud lõivud oluliselt tegelikust maksumusest. |
| --- | --- |

15.

Uut maksude ja lõivude määrust (12) kohaldati 2008. aastal täies ulatuses. Ameti analüütilise arvestuse kohaselt ulatus 2008. aasta sertifitseerimistegevuste majandustulem peaaegu 10 miljoni euroni. See näitab, et iga-aastaste kindlate maksesummade süsteem tekitas tulu, mis on oluliselt suurem tegelikust maksumusest. Amet peaks seda arengut analüüsima ning kehtestama sertifitseerimisprojektide järelevalvesüsteemi tagamaks, et projekti kogu kestuse jooksul ei erineks tasutud lõivud oluliselt tegelikust maksumusest.

| 16. | Ameti 2008. aasta tööplaanis on iga põhimeetme kohta kirjas kavandatud tegevus, prioriteetsed eesmärgid ja näitajad. Meetmeid ei ole sageli kirjeldatud nii, et need oleksid mõõdetavad, ning samuti ei ole need selgelt eesmärkidega seotud. Eesmärgid ja näitajad on peamiselt väljundipõhised ning sageli ei ole mõõdetavad. Selline olukord raskendab puuduste määratlemist ning edenemise jälgimist kõikidel tegevustasanditel. Kui amet soovib, et haldamine oleks tõeliselt tegevuspõhine ja võimaldaks vahendite eraldamise ja tulemuste järelevalve pidevat paranemist, peaks ta kindlaks määrama täpsed ja mõõdetavad eesmärgid koos vastavate tulemusnäitajatega ning soodustama tulemuste saavutamist. |
| --- | --- |

16.

Ameti 2008. aasta tööplaanis on iga põhimeetme kohta kirjas kavandatud tegevus, prioriteetsed eesmärgid ja näitajad. Meetmeid ei ole sageli kirjeldatud nii, et need oleksid mõõdetavad, ning samuti ei ole need selgelt eesmärkidega seotud. Eesmärgid ja näitajad on peamiselt väljundipõhised ning sageli ei ole mõõdetavad. Selline olukord raskendab puuduste määratlemist ning edenemise jälgimist kõikidel tegevustasanditel. Kui amet soovib, et haldamine oleks tõeliselt tegevuspõhine ja võimaldaks vahendite eraldamise ja tulemuste järelevalve pidevat paranemist, peaks ta kindlaks määrama täpsed ja mõõdetavad eesmärgid koos vastavate tulemusnäitajatega ning soodustama tulemuste saavutamist.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa Lennundusohutusamet (Köln)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 216/2008 määratletud ameti volitused | Juhtimine | 2008. aastal ameti käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | Tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühine transpordipoliitika:
  „Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega otsustada, kas, mil määral ja millise menetlusega võib kehtestada kohaseid sätteid mere- ja lennutranspordi kohta.”

  (Asutamislepingu artikkel 80) | Eesmärgid







  — | Säilitada Euroopas tsiviillennundusohutuse ühtne kõrge tase ja tagada tsiviillennundusohutuse nõuetekohane funktsioneerimine ja areng. |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 216/2008 määratletud ameti volitused

Juhtimine

2008. aastal ameti käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

Tooted ja teenused

Ühine transpordipoliitika:

„Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega otsustada, kas, mil määral ja millise menetlusega võib kehtestada kohaseid sätteid mere- ja lennutranspordi kohta.”

(Asutamislepingu artikkel 80)

Eesmärgid

—

Säilitada Euroopas tsiviillennundusohutuse ühtne kõrge tase ja tagada tsiviillennundusohutuse nõuetekohane funktsioneerimine ja areng.

Ameti võetud meetmed

| — | Annab välja komisjonile adresseeritud arvamusi ja soovitusi; |
| --- | --- |

—

Annab välja komisjonile adresseeritud arvamusi ja soovitusi;

| — | annab välja sertifitseerimistingimusi, sealhulgas lennukõlblikkuse tingimusi ja aktsepteeritavaid nõuete täitmise menetlusi ning mis tahes juhismaterjali käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks; |
| --- | --- |

—

annab välja sertifitseerimistingimusi, sealhulgas lennukõlblikkuse tingimusi ja aktsepteeritavaid nõuete täitmise menetlusi ning mis tahes juhismaterjali käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks;

| — | teeb otsuseid lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise, pilootide sertifitseerimise, lennutegevusega tegelevate ettevõtjate sertifitseerimise, kolmandate riikide ettevõtjate, liikmesriikide kontrollimise ja ettevõtjate uurimise kohta; |
| --- | --- |

—

teeb otsuseid lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise, pilootide sertifitseerimise, lennutegevusega tegelevate ettevõtjate sertifitseerimise, kolmandate riikide ettevõtjate, liikmesriikide kontrollimise ja ettevõtjate uurimise kohta;

| — | teostab standardiseerimiskontrolle liikmesriikide vastavates asutustes. |
| --- | --- |

—

teostab standardiseerimiskontrolle liikmesriikide vastavates asutustes.

1.   Haldusnõukogu

Koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist ja ühest komisjoni esindajast, loob huvitatud isikutest nõuandeorgani.

2.   Tegevdirektor

Juhib ametit; nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

3.   Apellatsiooninõukogu

Menetleb kaebusi seoses ameti otsustega sertifitseerimise, tasude ja lõivude ning ettevõtete kontrollidega.

4.   Välisaudit

Kontrollikoda

5.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

Kogu eelarve: 100,9 (85,3) miljonit eurot, sealhulgas:

| | tasudest ja lõivudest laekunud tulud: 67,2 (55,8) miljonit eurot (67 %) |
| --- | --- |

tasudest ja lõivudest laekunud tulud: 67,2 (55,8) miljonit eurot (67 %)

| | ühenduse toetus: 30 (26,5) miljonit eurot (30 %) |
| --- | --- |

ühenduse toetus: 30 (26,5) miljonit eurot (30 %)

| | kolmandate riikide osalus (sh osamaks EFTA-lt ja Šveitsilt): 1,4 (1,4) miljonit eurot |
| --- | --- |

kolmandate riikide osalus (sh osamaks EFTA-lt ja Šveitsilt): 1,4 (1,4) miljonit eurot

Personali suurus 31. detsembril 2008

| | ametikohtade loetelus 452 ajutist töötajat |
| --- | --- |

ametikohtade loetelus 452 ajutist töötajat

| | täidetud ametikohad: 403 (333) |
| --- | --- |

täidetud ametikohad: 403 (333)

| | Muu personal: 39, lepingulised töötajad 37, lähetuses viibiv riiklik ekspert 1, erinõunik 1 |
| --- | --- |

Muu personal: 39, lepingulised töötajad 37, lähetuses viibiv riiklik ekspert 1, erinõunik 1

Ajutised töötajad kokku: 403

| — | toetustest rahastatud: 158 |
| --- | --- |

—

toetustest rahastatud: 158

| — | lõivudest rahastatud: 245 |
| --- | --- |

—

lõivudest rahastatud: 245

Arvamused

6 arvamust seoses muudatustega määrustes (EÜ) nr 216/2008, (EÜ) nr 1702/2003 ja (EÜ) nr 2042/2003

Reegleid muutvad otsused

11 sertifitseerimisega seotud otsust: sertifitseerimistingimused (7) ja aktsepteeritavate nõuete täitmise menetlused ja suunised (4)

Rahvusvaheline koostöö

18 töökorraldust järgmiste asutustega: CAAC (Hiina) (15), GACA (Saudi Araabia) (1), CAAS (Singapur) (1) ja CASA (Austraalia) (1).

1 JCAB (Jaapan) ja Euroopa Lennundusohutusameti vahelise töökorralduse muudatus.

2 IAC (Venemaa) ja Euroopa Lennundusohutusameti vahelise töökorralduse rakenduskorda.

1 GCAA (Araabia Ühendemiraadid) ja Euroopa Lennundusohutusameti vahelise töökorralduse rakenduskord.

1 vastastikuse mõistmise memorandum CAA Pakistaniga.

Sertifitseerimisotsused seisuga 31. detsember 2008

| | Tüübisertifikaate: 8 |
| --- | --- |

Tüübisertifikaate: 8

| | Täiendavaid tüübisertifikaate: 764 |
| --- | --- |

Täiendavaid tüübisertifikaate: 764

| | Lennukõlblikkust käsitlevaid direktiive: 216 |
| --- | --- |

Lennukõlblikkust käsitlevaid direktiive: 216

| | Alternatiivseid nõuete täitmise menetlusi: 84 |
| --- | --- |

Alternatiivseid nõuete täitmise menetlusi: 84

| | Euroopa tehnilistele normatiividele vastavaid lube: 281 |
| --- | --- |

Euroopa tehnilistele normatiividele vastavaid lube: 281

| | Olulisemaid muudatusi: 932 |
| --- | --- |

Olulisemaid muudatusi: 932

| | Väiksemaid muudatusi: 2 241 |
| --- | --- |

Väiksemaid muudatusi: 2 241

| | Olulisemaid remonditöid: 82 |
| --- | --- |

Olulisemaid remonditöid: 82

Sertifitseerimisotsused seisuga 31. detsember 2008 (jätk)

| | Vähem olulisi remonditöid: 148 |
| --- | --- |

Vähem olulisi remonditöid: 148

| | Õhusõiduki lennukäsiraamatuid (AFM): 468 |
| --- | --- |

Õhusõiduki lennukäsiraamatuid (AFM): 468

| | Lennutingimuste kinnitamisi (PTF): 296 |
| --- | --- |

Lennutingimuste kinnitamisi (PTF): 296

| | Projekteerimisorganisatsioonide sertifitseerimisi: 509 |
| --- | --- |

Projekteerimisorganisatsioonide sertifitseerimisi: 509

| | Hooldusorganisatsioonide sertifitseerimisi (kahepoolne) (13): 1 372 |
| --- | --- |

Hooldusorganisatsioonide sertifitseerimisi (kahepoolne) (13): 1 372

| | Hooldusorganisatsioonide sertifitseerimisi (väljastpoolt ELi) (13): 233 |
| --- | --- |

Hooldusorganisatsioonide sertifitseerimisi (väljastpoolt ELi) (13): 233

| | Hooldusväljaõppe organisatsioonide sertifitseerimisi (13): 28 |
| --- | --- |

Hooldusväljaõppe organisatsioonide sertifitseerimisi (13): 28

| | Tootmise sertifitseerimisi (13): 20 |
| --- | --- |

Tootmise sertifitseerimisi (13): 20

Standardiseerimiskontrollid (riikide arv liigi kaupa) seisuga 31. detsember 2008

| | Hoolduse valdkonnas (CAW): 27 |
| --- | --- |

Hoolduse valdkonnas (CAW): 27

| | Tootmise valdkonnas (IAW): 12 |
| --- | --- |

Tootmise valdkonnas (IAW): 12

Allikas: ameti edastatud teave.

AMETI VASTUSED

Punkt 13

Nagu Kontrollikoda märkis, on enamik kohustusi ja assigneeringuid seotud ameti tegevusega, näiteks ettemaksed taotlejatelt ja siseriiklike lennundusasutuste viivitusega esitatud arved. Ettevõtte ressursiplaneerimise süsteemi rakendamisega seotud kohustused põhjustas viivitus teenuseosutamise lepingu allkirjastamisel.

Punkt 14

Ülekandmise põhjuseks oli oodatust keerulisem teatud kvalifikatsiooniga töötajate värbamine, mis aeglustas kogu sertifitseerimisprotsessi; märkimisväärne ametist lahkumiste arv ja selliste asutusesiseste taotlejate suurem arv (ligikaudu 25), kes läbisid 2008. aastal väljakuulutatud asutusevälise värbamismenetluse. Lisaks oli vaja täiendavaid vahendeid ettevõtte ressursiplaneerimise süsteemi rakendamiseks.

Punkt 15

Uut maksude ja lõivude määrust kohaldati esimest korda terve aasta kohta. Amet jätkab suure ülejäägi objektiivsete põhjuste süvaanalüüsi. Näiteks võis selle põhjustada sertifitseerimisele kulunud ületundide suur arv, mis ei kajastunud arvestussüsteemis kuluna. Sellest analüüsist lähtudes vaadatakse üle ka maksustamissüsteem koos Euroopa Komisjoni ja lennundustööstusega.

Punkt 16

Amet taotleb hetkel ka ISO9001:2008 sertifikaati, mille üks osa on eesmärkide ja tulemusnäitajate väljatöötamine. Nende kvaliteeti on parandatud 2010. aasta tööprogrammis. Nende eesmärkide hindamisele ja tulemusnäitajate kasutamisele lisandub tugevama teabesüsteemi, ettevõtte ressursiplaneerimise süsteemi rakendamine.

---

(1)  EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 80).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 18. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 6. juulil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või www.easa.europa.eu

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Komisjoni 31. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 593/2007, mis käsitleb Euroopa Lennundusohutusametile makstavaid tasusid ja lõive.

12

(13)  Ameti heakskiitmistegevus jaguneb järgmiselt: juba heakskiidetud organisatsioonide (mida uuendatakse iga kahe-kolme aasta tagant) peamine järelevalvetegevus ja uute heakskiitudega seotud tegevus. Esitatud andmed käivad heakskiitude koguarvu kohta seisuga 31. detsember 2008.

13

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/27

---

ARUANNE

Euroopa Ravimiameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2009/C 304/06

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 28 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 28 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13–15 | 29 |
| Tabel ... | 30 |
| Ameti vastused... | 32 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

28

KINNITAV AVALDUS...

3–12

28

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13–15

29

Tabel ...

30

Ameti vastused...

32

SISSEJUHATUS

| 1. | Londonis asuv Euroopa Ravimiamet (edaspidi amet) asutati nõukogu 22. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2309/93, mis asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 726/2004 (1). Amet toimib võrgustiku kaudu ja koordineerib siseriiklike ametiasutuste poolt kättesaadavaks tehtud teadusressursse, et tagada inim- või veterinaarravimite hindamine ja järelevalve (2). |
| --- | --- |

1.

Londonis asuv Euroopa Ravimiamet (edaspidi amet) asutati nõukogu 22. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2309/93, mis asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 726/2004 (1). Amet toimib võrgustiku kaudu ja koordineerib siseriiklike ametiasutuste poolt kättesaadavaks tehtud teadusressursse, et tagada inim- või veterinaarravimite hindamine ja järelevalve (2).

| 2. | Ameti 2008. aasta eelarve oli 182,9 miljonit eurot; eelmisel aastal oli see 163,1 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 587 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 518. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2008. aasta eelarve oli 182,9 miljonit eurot; eelmisel aastal oli see 163,1 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 587 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 518.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike aruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning ameti tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Eelarveassigneeringutest kanti 36 miljonit eurot üle ja 9,7 miljonit eurot annulleeriti. Sarnaselt eelnevatele aastatele oli halduskuludeks eraldatud assigneeringute ülekannete kõrge tase – 21,4 miljonit eurot – seotud ravimite valdkonna reguleerimisele suunatud IT kulutustega (12). Selline olukord on püsinud juba mitu aastat ning on vastuolus aastasuse põhimõttega. Amet peab võtma asjakohaseid meetmeid selle puuduse kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

13.

Eelarveassigneeringutest kanti 36 miljonit eurot üle ja 9,7 miljonit eurot annulleeriti. Sarnaselt eelnevatele aastatele oli halduskuludeks eraldatud assigneeringute ülekannete kõrge tase – 21,4 miljonit eurot – seotud ravimite valdkonna reguleerimisele suunatud IT kulutustega (12). Selline olukord on püsinud juba mitu aastat ning on vastuolus aastasuse põhimõttega. Amet peab võtma asjakohaseid meetmeid selle puuduse kõrvaldamiseks.

| 14. | Ameti pikaajaline poliitika on olnud sõlmida järgmiseks finantsaastaks valuutavahetuse tulevikutehinguid, et kindlustada osa oma halduseelarvest (50 %) naelsterlingi vahetuskursi ebasoodsa kõikumise vastu (13). Kuna finantsaruannete koostamiseks kasutatud 2008. aasta naelsterlingi sulgemiskurss oli oluliselt kõrgem kui lepingu sõlmimisel (2008. aasta augustis) eeldati, tegi amet oma kapitalikontol õiglase väärtuse vähenemist kajastava 8,7 miljoni euro suuruse kande. Amet peaks võetavaid riske silmas pidades kaaluma oma menetluste üle vaatamist. |
| --- | --- |

14.

Ameti pikaajaline poliitika on olnud sõlmida järgmiseks finantsaastaks valuutavahetuse tulevikutehinguid, et kindlustada osa oma halduseelarvest (50 %) naelsterlingi vahetuskursi ebasoodsa kõikumise vastu (13). Kuna finantsaruannete koostamiseks kasutatud 2008. aasta naelsterlingi sulgemiskurss oli oluliselt kõrgem kui lepingu sõlmimisel (2008. aasta augustis) eeldati, tegi amet oma kapitalikontol õiglase väärtuse vähenemist kajastava 8,7 miljoni euro suuruse kande. Amet peaks võetavaid riske silmas pidades kaaluma oma menetluste üle vaatamist.

| 15. | Nagu eelmiselgi aastal, (14) ilmnes hankemenetluste auditi käigus puudusi: hinnakriteeriumide ebasobivad hindamismeetodid, (15) valitud menetluste ebapiisav põhjendatus (16) ja muud menetlusvead (17). Amet peaks püüdma parandada oma riigihankemenetluste kvaliteeti, et ülaltoodud probleemid lahendada. |
| --- | --- |

15.

Nagu eelmiselgi aastal, (14) ilmnes hankemenetluste auditi käigus puudusi: hinnakriteeriumide ebasobivad hindamismeetodid, (15) valitud menetluste ebapiisav põhjendatus (16) ja muud menetlusvead (17). Amet peaks püüdma parandada oma riigihankemenetluste kvaliteeti, et ülaltoodud probleemid lahendada.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa Ravimiamet (London)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 726/2004 määratletud ameti pädevusvaldkonnad | Juhtimine | 2008. aastal ameti käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | 2008. aastal pakutud tooted ja teenused

  (2007. aasta andmed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogu ühenduse poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.
  Ühenduse meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele.

  (Asutamislepingu artikkel 152) | Eesmärgid







  — | Koordineerida liikmesriikide ametivõimude poolt agentuuri käsutusse antud teadusressursse, et anda lube inim- ja veterinaarravimite kohta ja teostada ravimite üle järelevalvet. |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 726/2004 määratletud ameti pädevusvaldkonnad

Juhtimine

2008. aastal ameti käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

2008. aastal pakutud tooted ja teenused

(2007. aasta andmed)

Kogu ühenduse poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.

Ühenduse meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele.

(Asutamislepingu artikkel 152)

Eesmärgid

—

Koordineerida liikmesriikide ametivõimude poolt agentuuri käsutusse antud teadusressursse, et anda lube inim- ja veterinaarravimite kohta ja teostada ravimite üle järelevalvet.

| — | Anda liikmesriikidele ja Euroopa Liidu asutustele teaduslikku nõu inim- või veterinaarravimite kohta. |
| --- | --- |

—

Anda liikmesriikidele ja Euroopa Liidu asutustele teaduslikku nõu inim- või veterinaarravimite kohta.

Ülesanded

| — | Koordineerida ühenduse müügiloa andmise menetlusele alluvate ravimite teaduslikku hindamist. |
| --- | --- |

—

Koordineerida ühenduse müügiloa andmise menetlusele alluvate ravimite teaduslikku hindamist.

| — | Koordineerida ühenduses kinnitatud ravimite järelevalvet (ravimiohutuse järelevalve). |
| --- | --- |

—

Koordineerida ühenduses kinnitatud ravimite järelevalvet (ravimiohutuse järelevalve).

| — | Anda soovitusi veterinaarravimijääkide lubatavate piirmäärade kohta loomsetes toiduainetes. |
| --- | --- |

—

Anda soovitusi veterinaarravimijääkide lubatavate piirmäärade kohta loomsetes toiduainetes.

| — | Koordineerida vastavustõendamist hea tootmistava, hea laboritava ja hea kliinilise tava põhimõtetega. |
| --- | --- |

—

Koordineerida vastavustõendamist hea tootmistava, hea laboritava ja hea kliinilise tava põhimõtetega.

| — | Registreerida ravimimüügilubade staatus. |
| --- | --- |

—

Registreerida ravimimüügilubade staatus.

| 1. | Inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee, mis koosneb iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, annab nõu kõikides inimravimite hindamist puudutavates küsimustes. |
| --- | --- |

1.

Inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee, mis koosneb iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, annab nõu kõikides inimravimite hindamist puudutavates küsimustes.

| 2. | Veterinaarravimite komitee, mis koosneb iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, annab nõu kõikides veterinaarravimite hindamist puudutavates küsimustes. |
| --- | --- |

2.

Veterinaarravimite komitee, mis koosneb iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, annab nõu kõikides veterinaarravimite hindamist puudutavates küsimustes.

| 3. | Harva kasutatavate ravimite komitee, mis koosneb iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, annab nõu kõikides harva kasutatavate ravimite hindamist puudutavates küsimustes. |
| --- | --- |

3.

Harva kasutatavate ravimite komitee, mis koosneb iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, annab nõu kõikides harva kasutatavate ravimite hindamist puudutavates küsimustes.

| 4. | Taimsete ravimite komitee, mis koosneb iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, annab nõu kõikides taimsete ravimite hindamist puudutavates küsimustes. |
| --- | --- |

4.

Taimsete ravimite komitee, mis koosneb iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, annab nõu kõikides taimsete ravimite hindamist puudutavates küsimustes.

| 5. | Pediaatriakomitee, mis koosneb ühest iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest ning kuuest liikmest ja asendusliikmest, kes esindavad tervishoiutöötajaid ja patsientide ühinguid, vastutab pediaatriliste uuringute plaanide teadusliku hindamise ja heakskiitmise eest, samuti uuringust loobumise ja edasilükkamise süsteemi eest. |
| --- | --- |

5.

Pediaatriakomitee, mis koosneb ühest iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest ning kuuest liikmest ja asendusliikmest, kes esindavad tervishoiutöötajaid ja patsientide ühinguid, vastutab pediaatriliste uuringute plaanide teadusliku hindamise ja heakskiitmise eest, samuti uuringust loobumise ja edasilükkamise süsteemi eest.

| 6. | Haldusnõukogu koosneb iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, kahest komisjoni esindajast, kahest Euroopa Parlamendi poolt nimetatud esindajast, kahest patsientide ühingu esindajast, ühest arstide ühingu esindajast ja ühest veterinaararstide ühingu esindajast. Nõukogu võtab vastu töökava ja aasta üldaruande. |
| --- | --- |

6.

Haldusnõukogu koosneb iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, kahest komisjoni esindajast, kahest Euroopa Parlamendi poolt nimetatud esindajast, kahest patsientide ühingu esindajast, ühest arstide ühingu esindajast ja ühest veterinaararstide ühingu esindajast. Nõukogu võtab vastu töökava ja aasta üldaruande.

| 7. | Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni ettepanekul. |
| --- | --- |

7.

Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni ettepanekul.

| 8. | Välisaudit Euroopa Kontrollikoda, komisjoni siseauditi talitus. |
| --- | --- |

8.

Välisaudit Euroopa Kontrollikoda, komisjoni siseauditi talitus.

| 9. | Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus Parlament nõukogu soovitusel. |
| --- | --- |

9.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve:

182,9 miljonit eurot (163,1 miljonit eurot)

Ühenduse toetus (va toetus harva kasutatavatele ravimitele): 21,9 % (24,3 %)

Personali suurus 31. detsembril 2008

| | Töökohad ametikohtade loetelus 481 (441) |
| --- | --- |

Töökohad ametikohtade loetelus 481 (441)

| | Täidetud töökohad: 469 (422)

  Muud töötajad (lepingulised abitöötajad, lähetuses olevad riiklikud eksperdid, tööhõiveasutuse töötajad): 118 (77) |
| --- | --- |

Täidetud töökohad: 469 (422)

Muud töötajad (lepingulised abitöötajad, lähetuses olevad riiklikud eksperdid, tööhõiveasutuse töötajad): 118 (77)

Personal kokku:

587 (518)

Jaotus vastavalt tööülesannetele:

| | Põhiülesanded: 483 (444) |
| --- | --- |

Põhiülesanded: 483 (444)

| | Haldusülesanded: 104 (18) (74) |
| --- | --- |

Haldusülesanded: 104 (18) (74)

Inimtervishoius kasutatavad ravimid

| — | Müügiloa taotlused: 103 (91) |
| --- | --- |

—

Müügiloa taotlused: 103 (91)

| — | Positiivsed arvamused: 68 (58) |
| --- | --- |

—

Positiivsed arvamused: 68 (58)

| — | Keskmine hindamisaeg: 184 päeva (171 päeva) |
| --- | --- |

—

Keskmine hindamisaeg: 184 päeva (171 päeva)

| — | Arvamused pärast kinnitamist: 2 122(1 899) |
| --- | --- |

—

Arvamused pärast kinnitamist: 2 122(1 899)

| — | Ravimiohutuse järelevalve (EMP ja EMP-väliste riikide poolt heakskiitmiseks esitatud ravimi kõrvaltoimete aruanded): 193 587 aruannet (150 188 aruannet) |
| --- | --- |

—

Ravimiohutuse järelevalve (EMP ja EMP-väliste riikide poolt heakskiitmiseks esitatud ravimi kõrvaltoimete aruanded): 193 587 aruannet (150 188 aruannet)

| — | Perioodilised ajakohastatud ohutusaruanded: 391 (313) |
| --- | --- |

—

Perioodilised ajakohastatud ohutusaruanded: 391 (313)

| — | Lõplikud teadusalased nõuanded: 263 (215) |
| --- | --- |

—

Lõplikud teadusalased nõuanded: 263 (215)

| — | Vastastikuse tunnustamise menetlused: algatatud 14 522(12 109); positiivselt lahendatud 12 681(10 932) |
| --- | --- |

—

Vastastikuse tunnustamise menetlused: algatatud 14 522(12 109); positiivselt lahendatud 12 681(10 932)

| — | Pediaatrilise uuringu programmi taotlused: 271 (85) taotlust 395 (202) näidustuse osas |
| --- | --- |

—

Pediaatrilise uuringu programmi taotlused: 271 (85) taotlust 395 (202) näidustuse osas

Veterinaarravimid

| — | Uued taotlused: 13 (14) |
| --- | --- |

—

Uued taotlused: 13 (14)

| — | Taotlused seoses variantidega: 100 (100) |
| --- | --- |

—

Taotlused seoses variantidega: 100 (100)

| — | Kontroll: 253 (185) |
| --- | --- |

—

Kontroll: 253 (185)

Harva kasutatavad ravimid

| — | Taotlused: 119 (125) |
| --- | --- |

—

Taotlused: 119 (125)

| — | Positiivsed arvamused: 86 (97) |
| --- | --- |

—

Positiivsed arvamused: 86 (97)

VKEd

| — | Taotlusi VKE staatuse saamiseks: 242 (212) |
| --- | --- |

—

Taotlusi VKE staatuse saamiseks: 242 (212)

| — | Tasu vähendamise või edasilükkamise taotlusi: 84 (81) |
| --- | --- |

—

Tasu vähendamise või edasilükkamise taotlusi: 84 (81)

Allikas: ameti edastatud teave.

AMETI VASTUSED

| 13. | Amet võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks. Kinnitame, et IT-valdkonna ülekannete peapõhjus on arvukad mitmeaastased üleeuroopalised projektid. Amet teeb kõik, et järgida aastasuse põhimõtet rangemini. |
| --- | --- |

13.

Amet võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks. Kinnitame, et IT-valdkonna ülekannete peapõhjus on arvukad mitmeaastased üleeuroopalised projektid. Amet teeb kõik, et järgida aastasuse põhimõtet rangemini.

| 14. | Amet usub, et pikas perspektiivis on vahetuskursi kõikumise riski haldamine mõistlik. Oleme võtnud kontrollikoja tähelepaneku arvesse ja sisehalduse rühm töötab koos ameti pangaga välja 2010. aasta riskihaldamisstrateegia. |
| --- | --- |

14.

Amet usub, et pikas perspektiivis on vahetuskursi kõikumise riski haldamine mõistlik. Oleme võtnud kontrollikoja tähelepaneku arvesse ja sisehalduse rühm töötab koos ameti pangaga välja 2010. aasta riskihaldamisstrateegia.

| 15. | Amet võtab täheldatud puudused teadmiseks ning on võtnud meetmeid, et parandada hanke- ja pakkumismenetluste rakendamise ja kontrollimise korda. |
| --- | --- |

15.

Amet võtab täheldatud puudused teadmiseks ning on võtnud meetmeid, et parandada hanke- ja pakkumismenetluste rakendamise ja kontrollimise korda.

---

(1)  EÜT L 214, 24.8.1993, lk 18 ja ELT L 136, 30.4.2004, lk 1. Vastavalt viimatimainitud määrusele muudeti ameti esialgne nimi, Euroopa Ravimihindamisamet, Euroopa Ravimiametiks.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 30. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 6. juulil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://www.emea.europa.eu/htms/general/manage/ar.htm

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Ühe IT-teenuste lepinguga seoses eraldati 2008. aasta lõpus 6,8 miljonit eurot ning peaaegu kogu summa kanti kasutamiseks üle järgmisesse aastasse.

12

(13)  Vt 2008. majandusaasta raamatupidamise aastaaruande lisa punkt 17.

13

(14)  Vt 2007. aasta aruande punkt 8 (ELT C 311, 5.12.2008, lk 28).

14

(15)  Neli juhtumit väärtusega vastavalt 2 miljonit eurot, 1,8 miljonit eurot, 0,6 miljonit eurot ja 0,3 miljonit eurot.

15

(16)  Üks juhtum ligikaudse väärtusega 6,8 miljonit eurot.

16

(17)  Viis juhtumit, väärtusega 2 miljonit eurot, 6,8 miljonit eurot, 1,3 miljonit eurot, 2,4 miljonit eurot ja 0,3 miljonit eurot.

17

(18)  2008. aasta puhul kuuluvad haldustöötajate alla ka siseauditi ja õigussektor.

18

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/33

---

ARUANNE

Euroopa Kemikaalide Agentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

2009/C 304/07

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 34 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 34 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13–14 | 35 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 15 | 35 |
| Tabel ... | 36 |
| Agentuuri vastused ... | 37 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

34

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

34

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13–14

35

MUUD KÜSIMUSED ...

15

35

Tabel ...

36

Agentuuri vastused ...

37

SISSEJUHATUS

| 1. | Helsingis asuva Euroopa Kemikaalide Agentuur (edaspidi agentuur) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (1). Agentuuri peamisteks ülesanneteks on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning samuti ainete, nii ainetena kui valmistuse või toote koostises esineva ainena, vaba ringlus, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. Samuti peaks nimetatud määrus edendama ainete ohtlikkuse hindamise alternatiivsete meetodite arengut (2). Agentuur on rahaliselt komisjonist sõltumatu alates 1. jaanuarist 2008. |
| --- | --- |

1.

Helsingis asuva Euroopa Kemikaalide Agentuur (edaspidi agentuur) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (1). Agentuuri peamisteks ülesanneteks on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning samuti ainete, nii ainetena kui valmistuse või toote koostises esineva ainena, vaba ringlus, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. Samuti peaks nimetatud määrus edendama ainete ohtlikkuse hindamise alternatiivsete meetodite arengut (2). Agentuur on rahaliselt komisjonist sõltumatu alates 1. jaanuarist 2008.

| 2. | Agentuuri 2008. aasta eelarve ulatus 66,4 miljoni euroni. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 244 töötajat. |
| --- | --- |

2.

Agentuuri 2008. aasta eelarve ulatus 66,4 miljoni euroni. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 244 töötajat.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus agentuuri raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike aruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi agentuuri finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning agentuuri tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Eelarvelised maksed ulatusid 36,4 miljoni euroni, mis moodustab 54 % kulukohustuste kogusummast. Eelkõige põhitegevuse puhul esines viivitusi seoses infotehnoloogia süsteemi rakendamisprobleemide ja kvalifitseeritud töötajate puudumisega. Põhitegevuseks oli ette nähtud 20 miljoni väärtuses kulukohustustega seotud assigneeringuid, kuid sellest kanti 8,2 miljonit eurot üle järgmisesse aastasse ja 7,5 miljonit eurot tühistati. Selline olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega ja näitab puudusi agentuuri tegevuse kavandamisel. |
| --- | --- |

13.

Eelarvelised maksed ulatusid 36,4 miljoni euroni, mis moodustab 54 % kulukohustuste kogusummast. Eelkõige põhitegevuse puhul esines viivitusi seoses infotehnoloogia süsteemi rakendamisprobleemide ja kvalifitseeritud töötajate puudumisega. Põhitegevuseks oli ette nähtud 20 miljoni väärtuses kulukohustustega seotud assigneeringuid, kuid sellest kanti 8,2 miljonit eurot üle järgmisesse aastasse ja 7,5 miljonit eurot tühistati. Selline olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega ja näitab puudusi agentuuri tegevuse kavandamisel.

| 14. | Märkimisväärselt paljude üle 0,4 miljoni väärtuses olevate tehingute puhul ei katnud eelarvelised kulukohustused kulutusi, mistõttu on need tehingud ebakorrektsed. 2009. aastasse kanti põhjendamatult üle maksete assigneeringud, mis enamikul juhtudel olid seotud 2009. aastal teostatava tegevusega (12) ja ühel juhul veaga kulukohustuse hindamisel (13). Selline olukord näitab, et agentuuril on vaja parandada oma assigneeringute kasutamise kontrollimismenetlusi. |
| --- | --- |

14.

Märkimisväärselt paljude üle 0,4 miljoni väärtuses olevate tehingute puhul ei katnud eelarvelised kulukohustused kulutusi, mistõttu on need tehingud ebakorrektsed. 2009. aastasse kanti põhjendamatult üle maksete assigneeringud, mis enamikul juhtudel olid seotud 2009. aastal teostatava tegevusega (12) ja ühel juhul veaga kulukohustuse hindamisel (13). Selline olukord näitab, et agentuuril on vaja parandada oma assigneeringute kasutamise kontrollimismenetlusi.

MUUD KÜSIMUSED

| 15. | 14 värbamismenetluse puhul määras agentuuri direktor iseenda valikukomisjoni esimeheks. Arvestades talle personalieeskirjadega antud õigust tegutseda ametisse nimetava isikuna, ei tagatud sõltumatust (14) nende valikukomisjonide teiste liikmete puhul, kes on ajutised töötajad ja alluvad direktorile. Kolme nimetatud menetluse audit näitas puudusi valikukomisjonide töö kokkuvõtete dokumenteerimisel, eelkõige ei olnud valikukomisjonide erinevatel etappidel tehtud otsused põhjendatud. |
| --- | --- |

15.

14 värbamismenetluse puhul määras agentuuri direktor iseenda valikukomisjoni esimeheks. Arvestades talle personalieeskirjadega antud õigust tegutseda ametisse nimetava isikuna, ei tagatud sõltumatust (14) nende valikukomisjonide teiste liikmete puhul, kes on ajutised töötajad ja alluvad direktorile. Kolme nimetatud menetluse audit näitas puudusi valikukomisjonide töö kokkuvõtete dokumenteerimisel, eelkõige ei olnud valikukomisjonide erinevatel etappidel tehtud otsused põhjendatud.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa Kemikaalide Agentuur (Helsingi)

| Asutamislepingust tulenev ühenduse pädevusvaldkonnad | Määruses (EÜ) nr 1907/2006 (REACH-määrus) ja määruses (EÜ) nr 1272/2008
  (ainete ja valmististe klassifitseerimine, märgistamine ja pakendamine) sätestatud agentuuri pädevusvaldkonnad | Juhtimine | 2008. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid | 2008. eelarveaastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopa Kemikaalide Agentuuri asutamismääruse, REACH-määruse (EÜ) nr 1907/2006 õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artikkel 95.

  Asutamislepingu artikkel 95. | Eesmärgid

  REACH-määruse eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning samuti ainete, nii ainetena kui valmistise või toote koostises esineva ainena, vaba ringluse, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. Käesolev määrus peaks samuti edendama ainete ohtlikkuse hindamise alternatiivsete meetodite arengut.
  Agentuur peaks olema keskne asutus, mis tagab, et kemikaale käsitlevad õigusaktid ja otsuste tegemise protsessid ning nende aluseks olev teaduslik baas oleksid kõikide sidusrühmade ja avalikkuse jaoks usaldusväärsed. Agentuuril peaks olema keskne roll käesoleva määruse alase suhtluse koordineerimisel ning selle rakendamisel. Seetõttu on oluline, et ühenduse asutused, liikmesriigid, laiem avalikkus ja huvitatud isikud agentuuri usaldaksid. Sel põhjusel on äärmiselt oluline tagada agentuuri sõltumatus, kõrge teaduslik, tehniline ja regulatiivne pädevus ning samuti läbipaistvus ja tõhusus. | Ülesanded

  Euroopa Kemikaalide Agentuur asutati eesmärgiga juhtida ja mõnel juhul ka teostada REACH-määruses sätestatud tehnilisi, teaduslikke ja haldusülesandeid ning sellega seoses tagada järjepidevus Ühenduse tasemel.
  Samuti peab agentuur andma liikmesriikidele ja ühenduse asutustele parimat võimalikku teaduslikku ja tehnilist nõu niisugustes kemikaalidega seotud küsimustes, mis kuuluvad tema töövaldkonda ning mis suunatakse agentuurile vastavalt REACH-määruse sätetele.
  Samuti on Euroopa Kemikaalide Agentuuril kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise ülesanded. Eelkõige peab agentuur andma liikmesriikidele ja ühenduse asutustele parimat võimalikku tehnilist nõu ja ning tööstusele ja liikmesriikide ametiasutustele tehnilisi ja teaduslikke suuniseid. | 1.   Haldusnõukogu


  Koosseis

  Üks nõukogu nimetatud esindaja igast liikmesriigist ja komisjoni nimetatud maksimaalselt kuus esindajat, sh kolm huvitatud osapoolte hääleõiguseta isikut ning lisaks kaks Euroopa Parlamendi poolt nimetatud sõltumatut isikut.

  Ülesanne

  Peamiselt iga-aastase ja mitmeaastase töökava, lõpliku eelarve, üldaruande ja sise-eeskirjade vastuvõtmine ning tegevdirektori üle teostava distsiplinaarvõimu ametisse nimetamine, samuti ka apellatsiooninõukogu ja komitee liikmete ametisse nimetamine.

  2.   Direktor

  Agentuuri igapäevane töökorraldus.

  3.   Muud organid: erinevad komiteed, õiguskaitset käsitleva teabevahetuse foorum, sekretariaat ja apellatsiooninõukogu


  4.   Välisaudit

  Euroopa Kontrollikoda.

  5.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

  Parlament nõukogu soovitusel. | Eelarve

  66,4 miljonit eurot: millest on ühenduse osalus
  62,6 miljonit.
  Lõivudest sissetulek 3,8 miljonit eurot.

  Personali suurus seisuga 31. detsember 2008

  220 töökohta ametiloetelus
  Täidetud töökohtade arv: 210
  Muu personal: 34
  Lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid ja ajutised töötajad
  Personal kokku: 244
  mis jaguneb vastavalt ülesannetele:






  — | põhiülesanded: 164; |

Asutamislepingust tulenev ühenduse pädevusvaldkonnad

Määruses (EÜ) nr 1907/2006 (REACH-määrus) ja määruses (EÜ) nr 1272/2008

(ainete ja valmististe klassifitseerimine, märgistamine ja pakendamine) sätestatud agentuuri pädevusvaldkonnad

Juhtimine

2008. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid

2008. eelarveaastal pakutud tooted ja teenused

Euroopa Kemikaalide Agentuuri asutamismääruse, REACH-määruse (EÜ) nr 1907/2006 õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artikkel 95.

Asutamislepingu artikkel 95.

Eesmärgid

REACH-määruse eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning samuti ainete, nii ainetena kui valmistise või toote koostises esineva ainena, vaba ringluse, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. Käesolev määrus peaks samuti edendama ainete ohtlikkuse hindamise alternatiivsete meetodite arengut.

Agentuur peaks olema keskne asutus, mis tagab, et kemikaale käsitlevad õigusaktid ja otsuste tegemise protsessid ning nende aluseks olev teaduslik baas oleksid kõikide sidusrühmade ja avalikkuse jaoks usaldusväärsed. Agentuuril peaks olema keskne roll käesoleva määruse alase suhtluse koordineerimisel ning selle rakendamisel. Seetõttu on oluline, et ühenduse asutused, liikmesriigid, laiem avalikkus ja huvitatud isikud agentuuri usaldaksid. Sel põhjusel on äärmiselt oluline tagada agentuuri sõltumatus, kõrge teaduslik, tehniline ja regulatiivne pädevus ning samuti läbipaistvus ja tõhusus.

Ülesanded

Euroopa Kemikaalide Agentuur asutati eesmärgiga juhtida ja mõnel juhul ka teostada REACH-määruses sätestatud tehnilisi, teaduslikke ja haldusülesandeid ning sellega seoses tagada järjepidevus Ühenduse tasemel.

Samuti peab agentuur andma liikmesriikidele ja ühenduse asutustele parimat võimalikku teaduslikku ja tehnilist nõu niisugustes kemikaalidega seotud küsimustes, mis kuuluvad tema töövaldkonda ning mis suunatakse agentuurile vastavalt REACH-määruse sätetele.

Samuti on Euroopa Kemikaalide Agentuuril kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise ülesanded. Eelkõige peab agentuur andma liikmesriikidele ja ühenduse asutustele parimat võimalikku tehnilist nõu ja ning tööstusele ja liikmesriikide ametiasutustele tehnilisi ja teaduslikke suuniseid.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis

Üks nõukogu nimetatud esindaja igast liikmesriigist ja komisjoni nimetatud maksimaalselt kuus esindajat, sh kolm huvitatud osapoolte hääleõiguseta isikut ning lisaks kaks Euroopa Parlamendi poolt nimetatud sõltumatut isikut.

Ülesanne

Peamiselt iga-aastase ja mitmeaastase töökava, lõpliku eelarve, üldaruande ja sise-eeskirjade vastuvõtmine ning tegevdirektori üle teostava distsiplinaarvõimu ametisse nimetamine, samuti ka apellatsiooninõukogu ja komitee liikmete ametisse nimetamine.

2.   Direktor

Agentuuri igapäevane töökorraldus.

3.   Muud organid: erinevad komiteed, õiguskaitset käsitleva teabevahetuse foorum, sekretariaat ja apellatsiooninõukogu

4.   Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

5.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

66,4 miljonit eurot: millest on ühenduse osalus

62,6 miljonit.

Lõivudest sissetulek 3,8 miljonit eurot.

Personali suurus seisuga 31. detsember 2008

220 töökohta ametiloetelus

Täidetud töökohtade arv: 210

Muu personal: 34

Lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid ja ajutised töötajad

Personal kokku: 244

mis jaguneb vastavalt ülesannetele:

—

põhiülesanded: 164;

| — | haldus-ja abiülesanded: 80. |
| --- | --- |

—

haldus-ja abiülesanded: 80.

Uue agentuurina ettevalmistused ja suutlikkuse väljaarendamine registreerimise, hindamise, lubade andmise, piirangute tegemise, klassifitseerimise ja märgistamise alal ning seoses komiteedega.

REACHi infotehnoloogia-ja muude infotehnoloogiasüsteemide arendamine

Haldus-ja juhtimissüsteemide loomine

Eelregistreeritud ainete arv: 150 000; kokkulepped on sõlmitud 65 000 äriühinguga.

Registreeritud toimikute arv: 1 460

Konsultatsioonipunktile esitatud küsimuste arv: 12 325

Uute välja antud suunisdokumentide arv: 6

Välja antud ajakohastatud suuniste arv: 10

Taotlejate loetelu: sisaldab 15 ainet.

Allikas: agentuuri edastatud teave.

AMETI VASTUSED

Punkt 13

Nagu teistegi tegevust alustavate asutuste korral, oli ameti kulude kavandamine keerukas ja selle tõttu oli ameti 2008. aasta eelarve täitmine ebaoptimaalne. Esimesel finantssõltumatul aastal nõustus haldusnõukogu võtma üle komisjoni kalkulatsioonid 2008. a eelarve kohta. See eelarve oli koostatud suurt ebakindlust arvestades ja oli konservatiivne. Tegevuse peatne algus (1.6.2008) ja eelregistreerimiste ülisuur arv (2,7 miljonit hinnangulise 132 000 asemel) tingis ressursside koondamise ühele tegevusele, mis mõjutas muid kulusid. 2009. aasta eesmärk on täiustada kavandamist ja ressursside jälgimist.

Punkt 14

Amet nõustub kontrollikoja tähelepanekuga. 2008. aasta lõpu tegevus oli eriti raske, sest tegevus- ja tehnilistes talitustes puudusid finantsametnikud; selle tulemusel oli teatud juhtudel dokumentatsiooni ettevalmistamine puudulik või võimetus kõikide toimingute lõpetamiseks aasta lõpuks. Praeguseks on töökohad adekvaatselt täidetud ning finantsmenetlusi ja sisekontrolli süsteeme on parandatud ja tugevdatud. 2009. aasta aastalõputoimingutele pööratakse rohkem tähelepanu.

Punkt 15

Direktor oli esimees 14 valikukomisjonis, mis valisid juhtkonnaliikmeid ja muid võtmeisikuid, 2008. aasta esimeses kolmes kvartalis, sest sel hetkel tegutses juhtkond ajutisena. Direktori osalemise valikukomitees tasakaalustas see, et kandidaate hindas väline sõltumatu konsultatsiooniettevõte, samuti haldusnõukogu liikme kaasamine vaatlejana ja asjaolu, et mitu valimiskomisjoni liiget olid komisjoni lähetatud ametnikud. Tuleviku puhuks on amet otsustanud, et direktor enam valikukomiteede tegevuses ei osale. Peale selle on kasutusele võetud valikukomiteede tegevuse juhend, eelkõige langetatud otsuste põhjendamise vajaduse kohta.

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.07.2008, lk 23), ning on tervikuna agentuuri finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 15. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 29. juunil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://echa.europa.eu/publications/annual_accounts_en.asp

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Neli juhtu, mille ligikaudne väärtus kokku on 576 000 eurot.

12

(13)  Väärtus 100 000 eurot.

13

(14)  Personalieeskirjade artikkel 11a.

14

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/38

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

2009/C 304/08

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 39 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 39 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13–17 | 40 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 18 | 40 |
| Tabel ... | 41 |
| Agentuuri vastused ... | 42 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

39

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

39

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13–17

40

MUUD KÜSIMUSED ...

18

40

Tabel ...

41

Agentuuri vastused ...

42

SISSEJUHATUS

| 1. | Varssavis asuv Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (edaspidi agentuur) asutati nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2007/2004 (1). Agentuuri peamine ülesanne on koordineerida liikmesriikide tegevusi välispiiri haldamise valdkonnas (operatiivkoostöö toetamine, tehniline ja praktiline abi, riskianalüüs) (2). |
| --- | --- |

1.

Varssavis asuv Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (edaspidi agentuur) asutati nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2007/2004 (1). Agentuuri peamine ülesanne on koordineerida liikmesriikide tegevusi välispiiri haldamise valdkonnas (operatiivkoostöö toetamine, tehniline ja praktiline abi, riskianalüüs) (2).

| 2. | Agentuuri 2008. aasta eelarve ulatus 71,2 miljoni euroni; eelmise aasta eelarve oli 42,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 185 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 132. |
| --- | --- |

2.

Agentuuri 2008. aasta eelarve ulatus 71,2 miljoni euroni; eelmise aasta eelarve oli 42,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 185 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 132.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruandest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus agentuuri raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike aruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi agentuuri finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning agentuuri tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevate tähelepanekute sisu ei sea kontrollikoja poolt esitatud järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevate tähelepanekute sisu ei sea kontrollikoja poolt esitatud järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | 2008. aastal suurenes eelarve 29 miljoni võrra, so peaaegu 69 % võrreldes eelmise aastaga. Arvestades asjaolu, et sama summa ulatuses assigneeringuid (30,3 miljoni eurot) tuli üle kanda järgmisesse aastasse ja 13 miljoni euro väärtuses assigneeringuid tuli tühistada, ei suutnud agentuur sellise märkimisväärselt suurema eelarvega toime tulla. |
| --- | --- |

13.

2008. aastal suurenes eelarve 29 miljoni võrra, so peaaegu 69 % võrreldes eelmise aastaga. Arvestades asjaolu, et sama summa ulatuses assigneeringuid (30,3 miljoni eurot) tuli üle kanda järgmisesse aastasse ja 13 miljoni euro väärtuses assigneeringuid tuli tühistada, ei suutnud agentuur sellise märkimisväärselt suurema eelarvega toime tulla.

| 14. | Tegevuskuludeks ette nähtud 26,8 miljoni euro väärtuses kulukohustustest (III jaotis) kanti üle lõpetatud tegevusega seotud 0,85 miljonit eurot, mida oleks pidanud kulukohustustest vabastama. |
| --- | --- |

14.

Tegevuskuludeks ette nähtud 26,8 miljoni euro väärtuses kulukohustustest (III jaotis) kanti üle lõpetatud tegevusega seotud 0,85 miljonit eurot, mida oleks pidanud kulukohustustest vabastama.

| 15. | 2008. aastal maksti välja üle 17 miljoni euro ühepoolsete toetusotsuste alusel, millele oli alla kirjutanud ainult agentuur. Sellist liiki finantsinstrumenti ei ole asutuste kehtivates eeskirjades ette nähtud. Komisjoni 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 652/2008 artikli 75 lõikes 2 (12) on sätestatud, et toetuste saamiseks on nõutav agentuuri ja abisaaja vaheline kirjalik leping. Lisaks kirjutas agentuur sageli sellistele otsustele alla pärast tegevuste alustamist või isegi pärast lõpetamist. |
| --- | --- |

15.

2008. aastal maksti välja üle 17 miljoni euro ühepoolsete toetusotsuste alusel, millele oli alla kirjutanud ainult agentuur. Sellist liiki finantsinstrumenti ei ole asutuste kehtivates eeskirjades ette nähtud. Komisjoni 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 652/2008 artikli 75 lõikes 2 (12) on sätestatud, et toetuste saamiseks on nõutav agentuuri ja abisaaja vaheline kirjalik leping. Lisaks kirjutas agentuur sageli sellistele otsustele alla pärast tegevuste alustamist või isegi pärast lõpetamist.

| 16. | Juriidilised kohutused võeti enne vastavaid eelarvelisi kulukohustusi. Aasta lõpuks registreeriti erandite registrisse 49 tagantjärgi võetud kulukohustust (13). Selline suur erandite arv näitab agentuuri korduvat probleemi kulukohustuste süsteemis. |
| --- | --- |

16.

Juriidilised kohutused võeti enne vastavaid eelarvelisi kulukohustusi. Aasta lõpuks registreeriti erandite registrisse 49 tagantjärgi võetud kulukohustust (13). Selline suur erandite arv näitab agentuuri korduvat probleemi kulukohustuste süsteemis.

| 17. | Personalieeskirjade rakenduseeskirju ei ole veel vastu võetud. Auditeeritud töölevõtmise korra puhul ei oldud tehtud otsust valikukriteeriumide ja järgmisse vooru saamiseks vajalike punktisummade määratlemise üle enne hindamismenetluse algust ja töölevõtmisega seotud toimikud ei olnud alati täielikud. Seetõttu ei tagatud läbipaistvaid ja mittediskrimineerivaid menetlusi. |
| --- | --- |

17.

Personalieeskirjade rakenduseeskirju ei ole veel vastu võetud. Auditeeritud töölevõtmise korra puhul ei oldud tehtud otsust valikukriteeriumide ja järgmisse vooru saamiseks vajalike punktisummade määratlemise üle enne hindamismenetluse algust ja töölevõtmisega seotud toimikud ei olnud alati täielikud. Seetõttu ei tagatud läbipaistvaid ja mittediskrimineerivaid menetlusi.

MUUD KÜSIMUSED

| 18. | Agentuur ei koostanud mitmeaastast töökava ja agentuuri iga-aastane töökava ei olnud kooskõlas vastava eelarvega. Eelarvemuudatusi tehti töökava uuesti läbi vaatamata, isegi kui muudatustel oli oluline mõju. Tegevuspõhise eelarvestussüsteemi kasutuselevõtt hõlbustaks selge seose loomist töökava ja finantsprognooside vahel. |
| --- | --- |

18.

Agentuur ei koostanud mitmeaastast töökava ja agentuuri iga-aastane töökava ei olnud kooskõlas vastava eelarvega. Eelarvemuudatusi tehti töökava uuesti läbi vaatamata, isegi kui muudatustel oli oluline mõju. Tegevuspõhise eelarvestussüsteemi kasutuselevõtt hõlbustaks selge seose loomist töökava ja finantsprognooside vahel.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur – Frontex (Varssavi)

| Asutamislepingust tulenevad agentuuri pädevus-valdkonnad | Nõukogu määruses (EÜ) nr 2007/2004 määratletud agentuuri pädevusvaldkonnad | Juhtimine | 2008. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | 2008. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse poliitika eesmärk selles valdkonnas on välja töötada ühised normid ja kord, mida järgitakse isikute kontrollimisel ELi välispiiril; lisaks võetakse meetmed , et tagada käesoleva jaotisega hõlmatud valdkondades koostöö liikmesriikide vastavate valitsusasutuste vahel, samuti nende asutuste ja komisjoni vahel.
  (Asutamislepingu artikli 62 lõige 2 punkt a ja artikkel 66) | Eesmärgid

  Frontex asutati ELi liikmesriikide välispiiri ühendatud juhtimise arendamiseks.
  Frontex:






  a) | Hõlbustab ja kergendab välispiiri haldamist käsitlevate ühenduse olemasolevate ja tulevaste meetmete tõhusamat rakendamist. |

Asutamislepingust tulenevad agentuuri pädevus-valdkonnad

Nõukogu määruses (EÜ) nr 2007/2004 määratletud agentuuri pädevusvaldkonnad

Juhtimine

2008. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

2008. aastal pakutud tooted ja teenused

Ühenduse poliitika eesmärk selles valdkonnas on välja töötada ühised normid ja kord, mida järgitakse isikute kontrollimisel ELi välispiiril; lisaks võetakse meetmed , et tagada käesoleva jaotisega hõlmatud valdkondades koostöö liikmesriikide vastavate valitsusasutuste vahel, samuti nende asutuste ja komisjoni vahel.

(Asutamislepingu artikli 62 lõige 2 punkt a ja artikkel 66)

Eesmärgid

Frontex asutati ELi liikmesriikide välispiiri ühendatud juhtimise arendamiseks.

Frontex:

a)

Hõlbustab ja kergendab välispiiri haldamist käsitlevate ühenduse olemasolevate ja tulevaste meetmete tõhusamat rakendamist.

| b) | Tagab liikmesriikide tegevuse koordineerimise nimetatud meetmete rakendamisel, andes oma panuse isikute kontrolli ja liikmesriikide välispiiri valve tõhusa, kõrge ja ühetaolise taseme saavutamiseks. |
| --- | --- |

b)

Tagab liikmesriikide tegevuse koordineerimise nimetatud meetmete rakendamisel, andes oma panuse isikute kontrolli ja liikmesriikide välispiiri valve tõhusa, kõrge ja ühetaolise taseme saavutamiseks.

| c) | Annab komisjonile ja liikmesriikidele välispiiri haldamises vajalikku tehnilist abi ja kogemusi ning edendab liikmesriikidevahelist solidaarsust. |
| --- | --- |

c)

Annab komisjonile ja liikmesriikidele välispiiri haldamises vajalikku tehnilist abi ja kogemusi ning edendab liikmesriikidevahelist solidaarsust.

Peamised ülesanded

| 1) | Koordineerida liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd välispiiri haldamisel. |
| --- | --- |

1)

Koordineerida liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd välispiiri haldamisel.

| 2) | Abistada liikmesriike piirivalvurite koolitamisel, sealhulgas ühiste õppestandardite väljatöötamisel. |
| --- | --- |

2)

Abistada liikmesriike piirivalvurite koolitamisel, sealhulgas ühiste õppestandardite väljatöötamisel.

| 3) | Teha riskianalüüse. |
| --- | --- |

3)

Teha riskianalüüse.

| 4) | Jälgida välispiiri kontrolli ja valve seisukohalt oluliste uuringute arengut. |
| --- | --- |

4)

Jälgida välispiiri kontrolli ja valve seisukohalt oluliste uuringute arengut.

| 5) | Abistada liikmesriike olukorras, mil välispiiril on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi. |
| --- | --- |

5)

Abistada liikmesriike olukorras, mil välispiiril on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi.

| 6) | Anda liikmesriikidele vajalikku abi ühiste tagasisaatmisoperatsioonide korraldamiseks. |
| --- | --- |

6)

Anda liikmesriikidele vajalikku abi ühiste tagasisaatmisoperatsioonide korraldamiseks.

1.   Haldusnõukogu

Koostis:

| — | üks esindaja igast liikmesriigist; |
| --- | --- |

—

üks esindaja igast liikmesriigist;

| — | kaks komisjoni esindajat; |
| --- | --- |

—

kaks komisjoni esindajat;

| — | üks piiratud hääleõigusega esindaja igast Schengeni riigist (Norra, Island). |
| --- | --- |

—

üks piiratud hääleõigusega esindaja igast Schengeni riigist (Norra, Island).

2.   Tegevdirektor

Määratud haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

3.   Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

4.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve:

71,2 miljonit eurot (42,2 miljonit eurot)

| — | millest ühenduse osalus 68 miljonit eurot (41 miljonit eurot) |
| --- | --- |

—

millest ühenduse osalus 68 miljonit eurot (41 miljonit eurot)

Personal seisuga 31. detsember 2008:

| — | Ametikohtade loetelus: 94 (49) |
| --- | --- |

—

Ametikohtade loetelus: 94 (49)

| — | Täidetud töökohti: 75 (48) |
| --- | --- |

—

Täidetud töökohti: 75 (48)

Muud töökohad:

Kavandatud lepingulised töötajad: 50 (20)

millest täidetud: 44 (18)

Kavandatud lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 70 (67)

millest täidetud: 66 (61)

Personal kokku: 185 (132)

mis jaguneb vastavalt ülesannetele:

| — | põhiülesanded: 112 (103) |
| --- | --- |

—

põhiülesanded: 112 (103)

| — | haldusülesanded: 73 (29) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 73 (29)

Riskianalüüside tulemuseks olid hinnangud, kvartaalsed aruanded, iganädalased hindamised, ülevaated, märkused ja muud teabematerjalid.

Operatiivkoostöö: viidi läbi 30 ühist ja 10 tagasisaatmisoperatsiooni. Algatati seitse pilootprojekti.

Koolitus: 192 üritust, millesse kaasati 3 200 piirivalvurit.

Teadusuuringud ja arendustöö: avaldati aruandeid, bülletääne ja uuringuid; korraldati 48 konverentsi ja algatati kuus projekti.

Koostöö ELi mittekuuluvate partnerriikidega: töökorralduse allkirjastamine Albaania, Serbia, Montenegro, Bosnia, Hertsegoviina, Ameerika Ühendriikide, Brasiilia, Horvaatia, Moldova, Gruusia ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga. Allkirjastati koostöökava Vene Föderatsiooniga.

On jätkatud ja tugevdatud koostööd EUROPOLi ja teiste asjakohaste organisatsioonide ning Euroopa Komisjoniga.

Allikas: agentuuri poolt edastatud teave.

AGENTUURI VASTUSED

| 13. | Eelarve suurenemine 29 miljoni euro võrra jättis lisategevuste rakendamiseks vähe aega. 2009. aastal ja järgmistel aastatel on oodata assigneeringute kasutamises olulist edasiminekut. |
| --- | --- |

13.

Eelarve suurenemine 29 miljoni euro võrra jättis lisategevuste rakendamiseks vähe aega. 2009. aastal ja järgmistel aastatel on oodata assigneeringute kasutamises olulist edasiminekut.

| 14. | Agentuur võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks. Lõplikkusse raamatupidamise aastaaruandesse tehti parandused. Agentuur võtab ka täiendavaid meetmeid, et tugevdada kontrolli ülekantavate kulukohustuste üle. |
| --- | --- |

14.

Agentuur võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks. Lõplikkusse raamatupidamise aastaaruandesse tehti parandused. Agentuur võtab ka täiendavaid meetmeid, et tugevdada kontrolli ülekantavate kulukohustuste üle.

| 15. | Koostöös liikmesriikide piirivalveametitega koostati uus partnerluse raamleping. Uued partnerluse raamlepingud kirjutatakse alla kõikide piirivalveametitega, mis osalevad Frontexi koordineeritavates ühisoperatsioonides. Uus süsteem jõustub ootuspäraselt 2009. aasta keskel või hiljem. Kui erandkorras allkirjastatakse toetus pärast tegevuste alustamist, kajastatakse see erandite registris (vt punkt 16). |
| --- | --- |

15.

Koostöös liikmesriikide piirivalveametitega koostati uus partnerluse raamleping. Uued partnerluse raamlepingud kirjutatakse alla kõikide piirivalveametitega, mis osalevad Frontexi koordineeritavates ühisoperatsioonides. Uus süsteem jõustub ootuspäraselt 2009. aasta keskel või hiljem. Kui erandkorras allkirjastatakse toetus pärast tegevuste alustamist, kajastatakse see erandite registris (vt punkt 16).

| 16. | 2008. aastal võetud meetmed erandite arvu vähendamiseks on märkimisväärselt kahandanud registreeritud erandite arvu. Ajavahemikus jaanuarist kuni mai lõpuni 2009 on erandite arv vähenenud 50 %, võrrelduna sama perioodiga eelmisel aastal. |
| --- | --- |

16.

2008. aastal võetud meetmed erandite arvu vähendamiseks on märkimisväärselt kahandanud registreeritud erandite arvu. Ajavahemikus jaanuarist kuni mai lõpuni 2009 on erandite arv vähenenud 50 %, võrrelduna sama perioodiga eelmisel aastal.

| 17. | Personalieeskirjade puuduvate rakenduseeskirjade vastuvõtmine on seatud 2009. aasta põhieesmärgiks. 2009. aasta lõpuks on Frontex vastu võtnud personalieeskirjade kõige tähtsamad rakenduseeskirjad. Töölevõtmise korda on 2009. aastal parandatud. |
| --- | --- |

17.

Personalieeskirjade puuduvate rakenduseeskirjade vastuvõtmine on seatud 2009. aasta põhieesmärgiks. 2009. aasta lõpuks on Frontex vastu võtnud personalieeskirjade kõige tähtsamad rakenduseeskirjad. Töölevõtmise korda on 2009. aastal parandatud.

| 18. | Frontexi asutamismäärus ei näe ette mitmeaastase töökava koostamist. Siiski lepiti kokku Frontexi haldusnõukogus juunis 2009, et ajavahemikuks 2010–2013 koostatakse mitmeaastane töökava.
  Lisaks on Frontex ja haldusnõukogu koostanud Euroopa Komisjonile ettepaneku lisada strateegia ja mitmeaastase töökava rakendamise kohta asutamismäärusesse säte. |
| --- | --- |

18.

Frontexi asutamismäärus ei näe ette mitmeaastase töökava koostamist. Siiski lepiti kokku Frontexi haldusnõukogus juunis 2009, et ajavahemikuks 2010–2013 koostatakse mitmeaastane töökava.

Lisaks on Frontex ja haldusnõukogu koostanud Euroopa Komisjonile ettepaneku lisada strateegia ja mitmeaastase töökava rakendamise kohta asutamismäärusesse säte.

Lisapingutusi on tehtud ka iga-aastase töökava, eelarve ja ametikohtade loetelu kooskõla tagamiseks.

---

(1)  ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  Rahvusvaheline Raamatupidajate Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

10

(11)  Lõplik raamatupidamisaruanne koostati 25. juunil 2009 ning kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://www.frontex.europa.eu/finance/

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  ELT L 181, 10.7.2008, lk 23.

12

(13)  Koguväärtuses üle ühe miljoni euro.

13

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/43 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/43

---

ARUANNE

Euroopa Ülesehitusameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2009/C 304/09

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 44 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 44 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13 | 45 |
| MUUD KÜSIMUSED... | 14 | 45 |
| Tabel ... | 46 |
| Ameti vastused... | 48 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

44

KINNITAV AVALDUS...

3–12

44

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13

45

MUUD KÜSIMUSED...

14

45

Tabel ...

46

Ameti vastused...

48

SISSEJUHATUS

| 1. | Thessalonikis asuv Euroopa Ülesehitusamet (edaspidi amet) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 1628/96, (1) mida muudeti viimati nõukogu 28. novembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1756/2006 (2). Algselt vastutas 2000. aastal tegevust alustanud amet ELi abiprogrammide juhtimise eest Kosovos. Ameti mandaati laiendati hiljem Serbiale ja Montenegrole ning endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile. Ameti peakontor asus Thessalonikis, rakenduskeskused asusid Belgradis, Podgoricas, Prištinas ja Skopjes. Amet rakendas programme institutsioonide väljaarendamise ja hea valitsemistava edendamiseks, turumajanduse ja olulise infrastruktuuri väljaarendamise soodustamiseks ning kodanikuühiskonna tugevdamiseks (3). Ameti mandaat lõppes 31. detsembril 2008. Käimasolevad programmid anti aasta kestel üle komisjonile (4). Pärast 31. detsembrit 2008 läksid ameti ülejäänud varad komisjoni valdusse (5). |
| --- | --- |

1.

Thessalonikis asuv Euroopa Ülesehitusamet (edaspidi amet) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 1628/96, (1) mida muudeti viimati nõukogu 28. novembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1756/2006 (2). Algselt vastutas 2000. aastal tegevust alustanud amet ELi abiprogrammide juhtimise eest Kosovos. Ameti mandaati laiendati hiljem Serbiale ja Montenegrole ning endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile. Ameti peakontor asus Thessalonikis, rakenduskeskused asusid Belgradis, Podgoricas, Prištinas ja Skopjes. Amet rakendas programme institutsioonide väljaarendamise ja hea valitsemistava edendamiseks, turumajanduse ja olulise infrastruktuuri väljaarendamise soodustamiseks ning kodanikuühiskonna tugevdamiseks (3). Ameti mandaat lõppes 31. detsembril 2008. Käimasolevad programmid anti aasta kestel üle komisjonile (4). Pärast 31. detsembrit 2008 läksid ameti ülejäänud varad komisjoni valdusse (5).

| 2. | Ameti 2008. aasta eelarve suurus oli 235 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 250,2 miljonit eurot. 2008. aastal ei olnud ametil põhitegevuse (III jaotis) assigneeringuid; ameti põhitegevuseks oli eelnevatel aastatel käivitatud tegevusprogrammide rakendamine. Kõik komisjoni poolt ametile delegeeritud põhitegevused läksid tagasi komisjonile septembri lõpus ja ameti haldustegevus peatati aasta lõpuks täielikult. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2008. aasta eelarve suurus oli 235 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 250,2 miljonit eurot. 2008. aastal ei olnud ametil põhitegevuse (III jaotis) assigneeringuid; ameti põhitegevuseks oli eelnevatel aastatel käivitatud tegevusprogrammide rakendamine. Kõik komisjoni poolt ametile delegeeritud põhitegevused läksid tagasi komisjonile septembri lõpus ja ameti haldustegevus peatati aasta lõpuks täielikult.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (6) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (7) ja eelarve täitmise aruandest, (8) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (9). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (10). Direktor kehtestab (11) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrollisüsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (12) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (13) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne (14) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning ameti tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | 1 399 132 euro suurune toetus anti otse rahvusvahelisele organisatsioonile. Antud juhul ei olnud täidetud ükski otsese toetuse andmise ametlikest tingimustest ja seega on tegu eeskirjade eiramisega. Selle toetusega seotud ettemakse suurus oli 532 594 eurot. |
| --- | --- |

13.

1 399 132 euro suurune toetus anti otse rahvusvahelisele organisatsioonile. Antud juhul ei olnud täidetud ükski otsese toetuse andmise ametlikest tingimustest ja seega on tegu eeskirjade eiramisega. Selle toetusega seotud ettemakse suurus oli 532 594 eurot.

MUUD KÜSIMUSED

| 14. | Viis auditeeritud projekti (15) olid seotud piiriülese koostööga. Projekte hindasid esmalt kohalikud hindajad ning seejärel hindamiskomitee, kes teeb otsuse toetuste andmise kohta. Auditeeritud projektide puhul puudus dokumentatsioon või tõendusmaterjal põhjuste kohta, miks hindamiskomitee ei võtnud arvesse hindajate (16) tuvastatud probleeme (taotletud eelarve põhjendatus, abisaajate määratlemine, projektide jätkusuutlikkus, projekti eesmärkide vastavus). Sellises olukorras oli auditeeritud projektide asjakohasus usaldusväärse finantsjuhtimise seisukohast vaieldav. |
| --- | --- |

14.

Viis auditeeritud projekti (15) olid seotud piiriülese koostööga. Projekte hindasid esmalt kohalikud hindajad ning seejärel hindamiskomitee, kes teeb otsuse toetuste andmise kohta. Auditeeritud projektide puhul puudus dokumentatsioon või tõendusmaterjal põhjuste kohta, miks hindamiskomitee ei võtnud arvesse hindajate (16) tuvastatud probleeme (taotletud eelarve põhjendatus, abisaajate määratlemine, projektide jätkusuutlikkus, projekti eesmärkide vastavus). Sellises olukorras oli auditeeritud projektide asjakohasus usaldusväärse finantsjuhtimise seisukohast vaieldav.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa Ülesehitusamet (Thessaloniki)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 2667/2000 määratletud ameti pädevus | Juhtimine | 2008. aastal ameti käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | 2008. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühendus teeb oma pädevuse piires majandus-, finants- ja tehnilist koostööd kolmandate riikidega. Selline koostöö täiendab liikmesriikide võetud meetmeid ja vastab ühenduse arengupoliitikale.

  (Artikkel 181a) | Eesmärgid

  Anda ELi abi:






  i) | ülesehituseks, pagulaste ja ümberasustatud isikute tagasipöördumiseks; |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 2667/2000 määratletud ameti pädevus

Juhtimine

2008. aastal ameti käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

2008. aastal pakutud tooted ja teenused

Ühendus teeb oma pädevuse piires majandus-, finants- ja tehnilist koostööd kolmandate riikidega. Selline koostöö täiendab liikmesriikide võetud meetmeid ja vastab ühenduse arengupoliitikale.

(Artikkel 181a)

Eesmärgid

Anda ELi abi:

i)

ülesehituseks, pagulaste ja ümberasustatud isikute tagasipöördumiseks;

| ii) | et edendada usaldusväärset haldamist, tugevamaid asutusi ja õigusriiki; |
| --- | --- |

ii)

et edendada usaldusväärset haldamist, tugevamaid asutusi ja õigusriiki;

| iii) | et toetada turumajanduse arengut ja investeeringuid olulisse füüsilisse infrastruktuuri ja keskkonnameetmetesse; |
| --- | --- |

iii)

et toetada turumajanduse arengut ja investeeringuid olulisse füüsilisse infrastruktuuri ja keskkonnameetmetesse;

| iv) | et toetada sotsiaalset arengut ja tugevdada kodanikuühiskonda. |
| --- | --- |

iv)

et toetada sotsiaalset arengut ja tugevdada kodanikuühiskonda.

Taotlus

Amet haldab peamisi välisabiprogramme Kosovos, Montenegros, Serbias ja endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis. Abisaajate hulka võivad kuuluda riigid, ÜRO haldusalas olevad üksused, föderaal-, regionaal- ja kohalikud üksused, avalikud ja avaliku sektori osalusega asutused, nii tööandjate kui töövõtjate toetusorganisatsioonid, kooperatiivid, liidud, heategevusorganisatsioonid, sihtasutused ja valitsusvälised organisatsioonid.

Ülesanded

| — | Nõustada komisjoni esmavajaduste osas; |
| --- | --- |

—

Nõustada komisjoni esmavajaduste osas;

| — | koostada ülesehituse ning pagulaste ja ümberasustatud isikute tagasipöördumise programme; |
| --- | --- |

—

koostada ülesehituse ning pagulaste ja ümberasustatud isikute tagasipöördumise programme;

| — | teha kõik võimalik ELi abi rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

teha kõik võimalik ELi abi rakendamiseks.

1.   Juhatus

Koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist, kahest komisjoni esindajast ja ühest Euroopa Investeerimispanga vaatlejast.

2.   Direktor

Nimetatakse juhatuse poolt komisjoni ettepanekul. Rakenduskeskused asuvad Belgradis, Prištinas, Podgoricas ja Skopjes. Rakenduskeskused on suurel määral halduslikult iseseisvad.

3.   Väliskontroll

Euroopa Kontrollikoda

4.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

Eelarve

236,5 miljonit eurot

(250,2 miljonit eurot)

Personali suurus 31. detsembri 2008 seisuga

93 (108) ajutist töökohta ametikohtade loetelus

täidetud töökohti: 61 (83)

Muud töökohad:

| | kohalik personal: 158 (165) töökohta, millest 32 (154) oli täidetud; |
| --- | --- |

kohalik personal: 158 (165) töökohta, millest 32 (154) oli täidetud;

| | lepingulised töötajad: 28 (29) töökohta, millest 19 (27) oli täidetud; |
| --- | --- |

lepingulised töötajad: 28 (29) töökohta, millest 19 (27) oli täidetud;

| | personal kokku: 112 (264) |
| --- | --- |

personal kokku: 112 (264)

Jaotus vastavalt tööülesannetele:

põhiülesanded: 59 (163);

haldusülesanded: 53 (101)

| | KOSOVO: a) mitmeid sektoreid hõlmava romi kogukondade tagasipöördumise toetamine ja sotsiaal-majanduslik arenguabi rahvusvähemustele; b) kodanikuühiskonna ja meedia toetamine; c) institutsiooniline ja tegevuspõhimõtteid hõlmav toetus justiits- ja siseministeeriumidele; d) piirikontrolli asutuste tugevdamine ja piiriületusrajatiste ehitamine; e) Euroopa integratsiooni ameti suutlikkuse arendamine; f) detsentraliseerimise toetamine; g) riigihankeseaduse ja siseauditistrateegia koostamine; h) abi Kaubandus- ja Tööstusministeeriumile seoses VKEde arendamisega, investeeringute soodustamisega, metroloogiaga ja otsene abi tõrjutud elanikkonnarühmade loodud väikeettevõtetele i) Kosovo statistikaameti toetamine; j) põllumajandusministeeriumi toetamine; k) metsa säästev majandamine; l) kariloomade kasvatus; m) toiduohutuse kontrollimise süsteemide arendamine n) toetus energiasektorile, kaasa arvatud põhivõrk, energeetikaministeeriumi toetamine, Kosovo elektrienergiaettevõtte toetamine, energiaturgu reguleeriva asutuse toetamine, söetarne toetamine, maksude kogumine, keskkonnaalased meetmed seoses söekaevandustega; o) keskkonnaalane nüüdisajastamine, kaasa arvatud toetus vee- ja reoveerajatistele ning reoveepuhastusjaama ehitamine; p) kutsealase koolituse programm; q) transpordisektori toetamine eri liiki transpordi kavandamise ja strateegiaga. |
| --- | --- |

KOSOVO: a) mitmeid sektoreid hõlmava romi kogukondade tagasipöördumise toetamine ja sotsiaal-majanduslik arenguabi rahvusvähemustele; b) kodanikuühiskonna ja meedia toetamine; c) institutsiooniline ja tegevuspõhimõtteid hõlmav toetus justiits- ja siseministeeriumidele; d) piirikontrolli asutuste tugevdamine ja piiriületusrajatiste ehitamine; e) Euroopa integratsiooni ameti suutlikkuse arendamine; f) detsentraliseerimise toetamine; g) riigihankeseaduse ja siseauditistrateegia koostamine; h) abi Kaubandus- ja Tööstusministeeriumile seoses VKEde arendamisega, investeeringute soodustamisega, metroloogiaga ja otsene abi tõrjutud elanikkonnarühmade loodud väikeettevõtetele i) Kosovo statistikaameti toetamine; j) põllumajandusministeeriumi toetamine; k) metsa säästev majandamine; l) kariloomade kasvatus; m) toiduohutuse kontrollimise süsteemide arendamine n) toetus energiasektorile, kaasa arvatud põhivõrk, energeetikaministeeriumi toetamine, Kosovo elektrienergiaettevõtte toetamine, energiaturgu reguleeriva asutuse toetamine, söetarne toetamine, maksude kogumine, keskkonnaalased meetmed seoses söekaevandustega; o) keskkonnaalane nüüdisajastamine, kaasa arvatud toetus vee- ja reoveerajatistele ning reoveepuhastusjaama ehitamine; p) kutsealase koolituse programm; q) transpordisektori toetamine eri liiki transpordi kavandamise ja strateegiaga.

| | SERBIA: a) haldusreformi seaduseelnõud; b) seadmete tarnimine piiripolitseile; c) alaealiste kinnipidamise keskuste toetamine; d) pearaha kehtestamine riiklikes esmatasandi arstiabi asutustes; e) erastamise toetamine; f) koolitustugi ettevõtetele; g) EIP haridussektorile antud laenu rakendamise toetamine; h) majanduslikud arenguprogrammid kõige vähem jõukatele omavalitsustele; i) Presevo piiriületuspunkti infrastruktuuri ja rajatiste nüüdisajastamine j) munitsipaalinfrastruktuuride renoveerimine; k) statistikaameti reform; l) välismaiste otseinvesteeringute haldamise toetus; m) abi sotsiaalselt kaitsetutele isikutele, nagu pagulased ja riigisiseselt ümber asustatud isikud; n) keskkütte renoveerimine ja moderniseerimine; o) uue tuha transportimise ja kõrvaldamise süsteemi paigaldamine Nikolai Tesla B soojuselektrijaamas. |
| --- | --- |

SERBIA: a) haldusreformi seaduseelnõud; b) seadmete tarnimine piiripolitseile; c) alaealiste kinnipidamise keskuste toetamine; d) pearaha kehtestamine riiklikes esmatasandi arstiabi asutustes; e) erastamise toetamine; f) koolitustugi ettevõtetele; g) EIP haridussektorile antud laenu rakendamise toetamine; h) majanduslikud arenguprogrammid kõige vähem jõukatele omavalitsustele; i) Presevo piiriületuspunkti infrastruktuuri ja rajatiste nüüdisajastamine j) munitsipaalinfrastruktuuride renoveerimine; k) statistikaameti reform; l) välismaiste otseinvesteeringute haldamise toetus; m) abi sotsiaalselt kaitsetutele isikutele, nagu pagulased ja riigisiseselt ümber asustatud isikud; n) keskkütte renoveerimine ja moderniseerimine; o) uue tuha transportimise ja kõrvaldamise süsteemi paigaldamine Nikolai Tesla B soojuselektrijaamas.

| | MONTENEGRO: a) pagulaste ja sisepagulaste integratsiooni toetamine; b) keskkonnajuhtimise tugevdamine seadusandliku reformi abil ning Podgorica ja rannikulinnade reoveepuhastusjaamade remont; c) teede infrastruktuuri nüüdisajastamine rannikualadel; d) riigihalduse reformi toetamine; e) elektrirajatiste eristamine/ümberehitus, energiasäästlikkuse strateegia; f) haldusalaste eksperditeadmiste jagamine ettevõtetele; g) politsei reform; h) vanglate reform; i) loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomine; j) kalavarude haldamine; k) sotsiaalse hõlvamise reformide toetamine kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamise kaudu. |
| --- | --- |

MONTENEGRO: a) pagulaste ja sisepagulaste integratsiooni toetamine; b) keskkonnajuhtimise tugevdamine seadusandliku reformi abil ning Podgorica ja rannikulinnade reoveepuhastusjaamade remont; c) teede infrastruktuuri nüüdisajastamine rannikualadel; d) riigihalduse reformi toetamine; e) elektrirajatiste eristamine/ümberehitus, energiasäästlikkuse strateegia; f) haldusalaste eksperditeadmiste jagamine ettevõtetele; g) politsei reform; h) vanglate reform; i) loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomine; j) kalavarude haldamine; k) sotsiaalse hõlvamise reformide toetamine kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamise kaudu.

| | ENDINE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIK (EJMV): a) mestimise raames antav abi, mis hõlmab rahapesu, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevust, statistikat, õhu kvaliteeti ja finantskontrolli; b) riikliku loomade identifitseerimise süsteemi lõpuleviimine; c) VKEde tegevuse toetamine ja personaliarenduse fondi edendamine; d) abi kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja omavalitsustele piiriülese majandusliku arengu edendamisel ELi liikmesriikidega; e) ohtlike tööstuspiirkondade likvideerimise, olmereovee töötlemise ja tervisele ohtlike jäätmete töötlemise toetamine; f) peakorteri rajamine omavalitsuste liidu jaoks; g) ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kavandamise ja selle pakkumismenetluse toetamine; h) ametialaste standardite kasutuselevõtu toetamine vanglate haldamisel; i) riikliku transpordistrateegia parandamine. |
| --- | --- |

ENDINE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIK (EJMV): a) mestimise raames antav abi, mis hõlmab rahapesu, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevust, statistikat, õhu kvaliteeti ja finantskontrolli; b) riikliku loomade identifitseerimise süsteemi lõpuleviimine; c) VKEde tegevuse toetamine ja personaliarenduse fondi edendamine; d) abi kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja omavalitsustele piiriülese majandusliku arengu edendamisel ELi liikmesriikidega; e) ohtlike tööstuspiirkondade likvideerimise, olmereovee töötlemise ja tervisele ohtlike jäätmete töötlemise toetamine; f) peakorteri rajamine omavalitsuste liidu jaoks; g) ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kavandamise ja selle pakkumismenetluse toetamine; h) ametialaste standardite kasutuselevõtu toetamine vanglate haldamisel; i) riikliku transpordistrateegia parandamine.

Amet lõpetas oma tegevuse 31.12.2008 pärast kõikide CARDS-programmide üleandmist komisjonile.

Allikas: ameti edastatud teave.

AMETI VASTUSED

| 13. | Kuna Serbia ametiasutused otsustasid teatava projekti tühistada, pidi amet kiiresti leidma vabanenud vahenditele uue sihtkoha. Selleks, et mitte jätta kõnealuseid vahendeid kasutamata, otsustati kokkuleppel Serbia ametiasutustega rahastada UNICEFiga teostatavat projekti, mis oli kooskõlas Serbiat käsitleva EÜ programmi eesmärkidega. Peale selle oli UNICEF laste tervishoiu valdkonnas tegutsevatest organisatsioonidest projekti jaoks kõige sobivam, kuna tal oli just valminud kõnealuses valdkonnas deinstitutsionaliseerimisest loobumist käsitlev hindamine ning ta oli seega kõige suutelisem kiiresti kvaliteetset projekti esitama. |
| --- | --- |

13.

Kuna Serbia ametiasutused otsustasid teatava projekti tühistada, pidi amet kiiresti leidma vabanenud vahenditele uue sihtkoha. Selleks, et mitte jätta kõnealuseid vahendeid kasutamata, otsustati kokkuleppel Serbia ametiasutustega rahastada UNICEFiga teostatavat projekti, mis oli kooskõlas Serbiat käsitleva EÜ programmi eesmärkidega. Peale selle oli UNICEF laste tervishoiu valdkonnas tegutsevatest organisatsioonidest projekti jaoks kõige sobivam, kuna tal oli just valminud kõnealuses valdkonnas deinstitutsionaliseerimisest loobumist käsitlev hindamine ning ta oli seega kõige suutelisem kiiresti kvaliteetset projekti esitama.

| 14. | Vastavalt kehtivatele eeskirjadele ei olnud hindajate arvamus ameti ja Euroopa Komisjoni delegatsiooni esindajatest koosnenud hindamiskomisjoni suhtes siduv. Mõnedel juhtudel ei nõustunudki hindamiskomisjon hindajate arvamusega. Kõnealuse viie juhtumi puhul pidasid Euroopa Ülesehitusamet ja Euroopa Komisjoni delegatsioon hindajate arvamust alusetuks. |
| --- | --- |

14.

Vastavalt kehtivatele eeskirjadele ei olnud hindajate arvamus ameti ja Euroopa Komisjoni delegatsiooni esindajatest koosnenud hindamiskomisjoni suhtes siduv. Mõnedel juhtudel ei nõustunudki hindamiskomisjon hindajate arvamusega. Kõnealuse viie juhtumi puhul pidasid Euroopa Ülesehitusamet ja Euroopa Komisjoni delegatsioon hindajate arvamust alusetuks.

---

(1)  EÜT L 204, 14.8.1996, lk 1.

1

(2)  ELT L 332, 30.11.2006, lk 18.

2

(3)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

3

Tabelis

(4)  Komisjoni otsus 2008/657/PH, 24.4.2008.

4

(5)  Komisjoni ja Euroopa Ülesehitusameti vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, 17.12.2008.

5

(6)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

6

(7)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

7

(8)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

8

(9)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

9

(10)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

10

(11)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

11

(12)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

12

(13)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

13

(14)  Lõplik 2008. aasta raamatupidamise aastaaruanne koostati veebruaris 2009 ning kontrollikoda sai selle 9. märtsil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmisel veebilehel: http://eca.europa.eu

14

Euroopa Liidu Teatajas

(15)  Kokku: 528 000 eurot.

15

(16)  Hindajad määratakse piiriüleste programmide haldamiseks loodud ühiste haldusstruktuuride poolt.

16

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/49

---

ARUANNE

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

2009/C 304/10

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 50 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 50 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13–14 | 51 |
| Tabel ... | 52 |
| Agentuuri vastused... | 54 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

50

KINNITAV AVALDUS...

3–12

50

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13–14

51

Tabel ...

52

Agentuuri vastused...

54

SISSEJUHATUS

| 1. | Bilbaos asuv Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (edaspidi agentuur) loodi nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 2062/94 (1). Agentuuri ülesandeks on koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja ühenduse tööohutuse ja töötervishoiu valdkonna prioriteetide kohta, toetada poliitika väljatöötamise ja elluviimisega tegelevaid riiklikke ja ühenduse organisatsioone ning anda informatsiooni ennetavate meetmete kohta (2). |
| --- | --- |

1.

Bilbaos asuv Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (edaspidi agentuur) loodi nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 2062/94 (1). Agentuuri ülesandeks on koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja ühenduse tööohutuse ja töötervishoiu valdkonna prioriteetide kohta, toetada poliitika väljatöötamise ja elluviimisega tegelevaid riiklikke ja ühenduse organisatsioone ning anda informatsiooni ennetavate meetmete kohta (2).

| 2. | Agentuuri 2008. aasta eelarve ulatus 14,9 miljoni euroni; eelmise aasta eelarve oli ligikaudu sama suur. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 64 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 63. |
| --- | --- |

2.

Agentuuri 2008. aasta eelarve ulatus 14,9 miljoni euroni; eelmise aasta eelarve oli ligikaudu sama suur. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 64 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 63.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Auditi käigus viiakse läbi menetlused, mis on kavandatud tõendusmaterjali saamiseks raamatupidamise aastaaruandes esitatud summade ja teabe kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalikke aruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi agentuuri finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning agentuuri tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja poolt esitatud järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja poolt esitatud järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Agentuur kandis tegevuskuludest (III jaotis) järgmisesse aastasse üle 3,4 miljonit eurot, millest ligikaudu üks miljon eurot oli täielikult seotud 2009. aasta kulukohustustega. Selline ülekandmine vähendas kunstlikult eelarve täitumist sama summa ulatuses ja seega komisjonile tagasimaksete taset. Selline olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

Agentuur kandis tegevuskuludest (III jaotis) järgmisesse aastasse üle 3,4 miljonit eurot, millest ligikaudu üks miljon eurot oli täielikult seotud 2009. aasta kulukohustustega. Selline ülekandmine vähendas kunstlikult eelarve täitumist sama summa ulatuses ja seega komisjonile tagasimaksete taset. Selline olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega.

| 14. | Ühe raamlepingu puhul, (12) mida agentuur sageli kasutas, ületasid 2008. aasta üldkulutused hanketeates sätestatud piirmäära 200 000 euro võrra. Eeldati, et raamlepingu kestus on märts 2006 – märts 2010. Raamlepingu maksimaalse maksumuse ületamine on eeskirjadevastane. Agentuur oleks pidanud uue raamlepingu sõlmimiseks käivitama uuesti riigihankemenetluse võimalikult kiiresti. Juhul kui raamlepingu maht selle täitmise jooksul oluliselt muutub, tuleks asjaomaste tarnete või teenuste saamiseks korraldada uus pakkumismenetlus (parim tava). |
| --- | --- |

14.

Ühe raamlepingu puhul, (12) mida agentuur sageli kasutas, ületasid 2008. aasta üldkulutused hanketeates sätestatud piirmäära 200 000 euro võrra. Eeldati, et raamlepingu kestus on märts 2006 – märts 2010. Raamlepingu maksimaalse maksumuse ületamine on eeskirjadevastane. Agentuur oleks pidanud uue raamlepingu sõlmimiseks käivitama uuesti riigihankemenetluse võimalikult kiiresti. Juhul kui raamlepingu maht selle täitmise jooksul oluliselt muutub, tuleks asjaomaste tarnete või teenuste saamiseks korraldada uus pakkumismenetlus (parim tava).

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (Bilbao)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Nõukogu 18. juuli 1994. aasta määruses
  (EÜ) nr 2062/94, mida on muudetud 24. juuni 2005. aasta nõukogu määrusega (EÜ) nr 1112/2005, määratletud agentuuri pädevusvaldkonnad | Juhtimine | 2008. aastal ameti käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | 2008. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sotsiaalsätted

  Ühendus ja liikmesriigid [...] võtavad oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, [...].
  Pidades silmas artikli 136 eesmärkide saavutamist, toetab ja täiendab ühendus liikmesriikide meetmeid järgmistes valdkondades:






  a) | eelkõige töökeskkonna parandamine, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust; |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Nõukogu 18. juuli 1994. aasta määruses

(EÜ) nr 2062/94, mida on muudetud 24. juuni 2005. aasta nõukogu määrusega (EÜ) nr 1112/2005, määratletud agentuuri pädevusvaldkonnad

Juhtimine

2008. aastal ameti käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

2008. aastal pakutud tooted ja teenused

Sotsiaalsätted

Ühendus ja liikmesriigid [...] võtavad oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, [...].

Pidades silmas artikli 136 eesmärkide saavutamist, toetab ja täiendab ühendus liikmesriikide meetmeid järgmistes valdkondades:

a)

eelkõige töökeskkonna parandamine, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust;

| b) | töötingimused; (...). |
| --- | --- |

b)

töötingimused; (...).

(Väljavõtted asutamislepingu artiklitest 136 ja 137)

Eesmärgid

Kuna vastavalt asutamislepingu ja tööohutuse ja -tervishoiu hilisemate tegevusprogrammide sätetele soodustatakse eriti töökeskkonna parandamist, et tagada töötaja turvalisus ja tervisekaitse, on agentuuri eesmärk anda ühenduse asutustele, liikmesriikidele ja selles valdkonnas tegutsejatele vajalikku tehnilist, teaduslikku ja majandusalast infot tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas.

Ülesanded

| — | Koguda, analüüsida ja levitada informatsiooni riiklike ja ühenduse prioriteetide ja teadustöö kohta. |
| --- | --- |

—

Koguda, analüüsida ja levitada informatsiooni riiklike ja ühenduse prioriteetide ja teadustöö kohta.

| — | Edendada koostööd ning info vahetamist, sealhulgas koolitusprogrammide osas. |
| --- | --- |

—

Edendada koostööd ning info vahetamist, sealhulgas koolitusprogrammide osas.

| — | Anda ühenduse asutustele ja liikmesriikidele vajalikku informatsiooni, et sõnastada ja rakendada poliitikat, pidades silmas eelkõige õigusaktide mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. |
| --- | --- |

—

Anda ühenduse asutustele ja liikmesriikidele vajalikku informatsiooni, et sõnastada ja rakendada poliitikat, pidades silmas eelkõige õigusaktide mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.

| — | Pakkuda teavet ennetusmeetmete kohta. |
| --- | --- |

—

Pakkuda teavet ennetusmeetmete kohta.

| — | Aidata kaasa ühenduse strateegiate ja tegevusprogrammide väljatöötamisele. |
| --- | --- |

—

Aidata kaasa ühenduse strateegiate ja tegevusprogrammide väljatöötamisele.

| — | Luua riikide teabe- ja teemakeskusi hõlmav võrgustik. |
| --- | --- |

—

Luua riikide teabe- ja teemakeskusi hõlmav võrgustik.

1.   Juhatus

Koosseis

| — | üks iga liikmesriigi valitsust esindav liige; |
| --- | --- |

—

üks iga liikmesriigi valitsust esindav liige;

| — | üks iga liikmesriigi tööandjate organisatsioone esindav liige; |
| --- | --- |

—

üks iga liikmesriigi tööandjate organisatsioone esindav liige;

| — | üks iga liikmesriigi töötajate organisatsioone esindav liige; |
| --- | --- |

—

üks iga liikmesriigi töötajate organisatsioone esindav liige;

| — | kolm komisjoni esindavat liiget. |
| --- | --- |

—

kolm komisjoni esindavat liiget.

Esimesed kolm eespool nimetatud liiget ja asendusliiget nimetatakse ametisse tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee liikmete ja asendusliikmete hulgast.

Ülesanne

Juhatus võtab vastu agentuuri tööprogrammi, eelarve ja üldise aastaaruande.

2.   Büroo

Koosseis

| — | Eesistuja ja kolm ase-eesistujat; |
| --- | --- |

—

Eesistuja ja kolm ase-eesistujat;

| — | koordinaatorid kõigist kolmest huvirühmast; |
| --- | --- |

—

koordinaatorid kõigist kolmest huvirühmast;

| — | üks liige igast rühmast ja komisjonist. |
| --- | --- |

—

üks liige igast rühmast ja komisjonist.

Ülesanne

Järelevalve juhatuse otsuste ettevalmistuse ja järelkontrolli üle.

3.   Direktor

Nimetatakse juhatuse poolt komisjoni ettepanekul.

4.   Komisjonid

Tööprogrammi ja eelarve puhul kohustuslik konsultatsioon komisjoni ning tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega.

5.   Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

6.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

| — | 14,9 miljonit eurot (14,9 miljonit eurot), |
| --- | --- |

—

14,9 miljonit eurot (14,9 miljonit eurot),

Sealhulgas:

| — | ühenduse toetus tööhõive peadirektoraadile: 96,5 % (93,8 %) |
| --- | --- |

—

ühenduse toetus tööhõive peadirektoraadile: 96,5 % (93,8 %)

| — | ühenduse toetus laienemise peadirektoraadile: 2,4 % (2,9 %) |
| --- | --- |

—

ühenduse toetus laienemise peadirektoraadile: 2,4 % (2,9 %)

Personali suurus seisuga 31. detsember 2008

44 (42) töökohta ametikohtade loetelus,

millest täidetud töökohti: 41 (38)

täitmata töökohti: 3 (4)

23 (25) muud töökohta (lepingulised abitöötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, kohalik personal).

Personal kokku: 64 (63)

mis jaguneb vastavalt ülesannetele:

| | Põhiülesanded: 45 (47) |
| --- | --- |

Põhiülesanded: 45 (47)

| | Haldusülesanded: 10 (9) |
| --- | --- |

Haldusülesanded: 10 (9)

| | Mitmesugused ülesanded: 9 (7) |
| --- | --- |

Mitmesugused ülesanded: 9 (7)

Euroopa riskijälgimise vaatluskeskus (ERO):

| — | Euroopa ettevõtete uusi ja tekkivaid riske hõlmava küsitluse I ja II etapi lõpuleviimine (ESENER – European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks); |
| --- | --- |

—

Euroopa ettevõtete uusi ja tekkivaid riske hõlmava küsitluse I ja II etapi lõpuleviimine (ESENER – European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks);

| — | aruannete avaldamine (tööga seonduvad nahahaigused ja kokkupuude naha kaudu ning vibratsiooniga kokkupuude); |
| --- | --- |

—

aruannete avaldamine (tööga seonduvad nahahaigused ja kokkupuude naha kaudu ning vibratsiooniga kokkupuude);

| — | andmete kogumine jäätmekäitluse ja hingamisteede haiguste kohta. |
| --- | --- |

—

andmete kogumine jäätmekäitluse ja hingamisteede haiguste kohta.

Töökeskkonna alane teave:

| — | andmete kogumine hea tava juhtumiuuringute ja hea tava teabe levitamise seoste kohta maanteetranspordi valdkonnas; |
| --- | --- |

—

andmete kogumine hea tava juhtumiuuringute ja hea tava teabe levitamise seoste kohta maanteetranspordi valdkonnas;

| — | võrgustiku loomine Euroopa organisatsioonide vahel, mis pakuvad tööohutuse ja töötervishoiu alaseid majanduslikke stiimuleid; |
| --- | --- |

—

võrgustiku loomine Euroopa organisatsioonide vahel, mis pakuvad tööohutuse ja töötervishoiu alaseid majanduslikke stiimuleid;

| — | luu- ja lihaskonna vaevuste ennetamist käsitleva aruande avaldamine; |
| --- | --- |

—

luu- ja lihaskonna vaevuste ennetamist käsitleva aruande avaldamine;

| — | paljude erinevate toodete avaldamine seoses tervisliku töökoha kampaaniaga 2008/09 (HWC) |
| --- | --- |

—

paljude erinevate toodete avaldamine seoses tervisliku töökoha kampaaniaga 2008/09 (HWC)

| — | seoses tervisliku töökoha kampaaniaga 2008/09 riskihindamise algandmebaasi loomine agentuuri veebilehel; |
| --- | --- |

—

seoses tervisliku töökoha kampaaniaga 2008/09 riskihindamise algandmebaasi loomine agentuuri veebilehel;

| — | hotellindust ja toitlustussektorit hõlmava hea tava teabematerjalide avaldamine; |
| --- | --- |

—

hotellindust ja toitlustussektorit hõlmava hea tava teabematerjalide avaldamine;

| — | kuus teabelehte koristuse ja puhastusega tegelevate töötajate kohta; |
| --- | --- |

—

kuus teabelehte koristuse ja puhastusega tegelevate töötajate kohta;

| — | agentuuri veebilehe täiendamine hea tava teabega, eriti ehituse, tervishoiu ja õnnetuste vältimise alal; |
| --- | --- |

—

agentuuri veebilehe täiendamine hea tava teabega, eriti ehituse, tervishoiu ja õnnetuste vältimise alal;

| — | osalemine seminaridel, konverentsidel ja muudel üritustel. |
| --- | --- |

—

osalemine seminaridel, konverentsidel ja muudel üritustel.

Teabeedastus, kampaaniate korraldamine ja edendamine:

| — | tippkohtumine „Kergenda kandamit” – luu- ja lihaskonna vaevuste kampaania; |
| --- | --- |

—

tippkohtumine „Kergenda kandamit” – luu- ja lihaskonna vaevuste kampaania;

| — | „Tervisliku töökoha kampaania. Good for you. Good for Business” – Euroopa riskihindamise kampaania; |
| --- | --- |

—

„Tervisliku töökoha kampaania. Good for you. Good for Business” – Euroopa riskihindamise kampaania;

| — | mitmekeelsed veebipõhised tööohutuse ja töötervishoiu teabeteenused; |
| --- | --- |

—

mitmekeelsed veebipõhised tööohutuse ja töötervishoiu teabeteenused;

| — | järelevalve ja hindamise aruanne, milles käsitletakse noorte töötajate, luu- ja lihaskonna haiguste ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega seotud Euroopa kampaaniaid. |
| --- | --- |

—

järelevalve ja hindamise aruanne, milles käsitletakse noorte töötajate, luu- ja lihaskonna haiguste ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega seotud Euroopa kampaaniaid.

Võrkude loomine ja kooskõlastamine:

| — | teabekeskuste võrgustiku edasiarendamine; |
| --- | --- |

—

teabekeskuste võrgustiku edasiarendamine;

| — | sidepidamine Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

—

sidepidamine Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| — | institutsioonilise suutlikkuse arendamine kandidaat- ja võimalikes kandidaatriikides. |
| --- | --- |

—

institutsioonilise suutlikkuse arendamine kandidaat- ja võimalikes kandidaatriikides.

Allikas: agentuuri esitatud teave.

AGENTUURI VASTUSED

| 13. | Agentuur võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepanekud ning parandab oma tegevuskulude järelevalvet ja kavandamist, et vältida märkimisväärseid kulukohustusi aasta lõpus.
  Asjassepuutuvad kulukohustused ja erilepingud allkirjastati küll aasta lõpu poole, kuid lepingute sisu täpsustamine oli alanud juba juulis. Projektide keerukuse tõttu võttis lepingute lõplik väljatöötamine kavandatust märksa kauem aega, tingides kontrollikoja tähelepanekutes esile toodud märkimisväärse ülekandmise. |
| --- | --- |

13.

Agentuur võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepanekud ning parandab oma tegevuskulude järelevalvet ja kavandamist, et vältida märkimisväärseid kulukohustusi aasta lõpus.

Asjassepuutuvad kulukohustused ja erilepingud allkirjastati küll aasta lõpu poole, kuid lepingute sisu täpsustamine oli alanud juba juulis. Projektide keerukuse tõttu võttis lepingute lõplik väljatöötamine kavandatust märksa kauem aega, tingides kontrollikoja tähelepanekutes esile toodud märkimisväärse ülekandmise.

| 14. | Avalike kampaaniate korraldamise ja haldamise uue raamlepingu sõlmimise hankemenetlus valmistati ette ja algatati 2009. aasta juulis.
  Praegu kehtiva lepingu aastased kulutused on ületanud esialgselt kavandatud kulutused peamiselt vajaduse tõttu katkestada välishindajate ja siseauditi teenistuse soovitusel kauaaegne agentuuri teabekeskuste võrgustiku subsideerimiskava (aastaeelarvega ligikaudu 1 miljon eurot). Raamlepingu kasutamine oli võtmetegur, et asendada subsideerimiskava 2008. aastal välja töötatud alternatiivse toetuskavaga, kahjustamata sealjuures agentuuri suutlikkust viia läbi üleeuroopalisi kampaaniaid. |
| --- | --- |

14.

Avalike kampaaniate korraldamise ja haldamise uue raamlepingu sõlmimise hankemenetlus valmistati ette ja algatati 2009. aasta juulis.

Praegu kehtiva lepingu aastased kulutused on ületanud esialgselt kavandatud kulutused peamiselt vajaduse tõttu katkestada välishindajate ja siseauditi teenistuse soovitusel kauaaegne agentuuri teabekeskuste võrgustiku subsideerimiskava (aastaeelarvega ligikaudu 1 miljon eurot). Raamlepingu kasutamine oli võtmetegur, et asendada subsideerimiskava 2008. aastal välja töötatud alternatiivse toetuskavaga, kahjustamata sealjuures agentuuri suutlikkust viia läbi üleeuroopalisi kampaaniaid.

---

(1)  EÜT L 216, 20.8.1994, lk 1. Määrust muudeti viimati nõukogu 24. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1112/2005 (ELT L 184, 15.7.2005, lk 5).

1

(2)  Tabelis on esitatud teavitamise eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  Rahvusvaheline Raamatupidajate Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 19. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 30. juunil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://osha.europa.eu/en/about/finance/

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Teenuste raamleping avalike kampaaniate korraldamiseks ja haldamiseks (ette nähtud maksumus: 6 miljonit eurot).

12

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/55 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/55

---

ARUANNE

Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2009/C 304/11

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 56 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 56 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13–14 | 57 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 15 | 57 |
| Tabel ... | 58 |
| Ameti vastused... | 59 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

56

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

56

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13–14

57

MUUD KÜSIMUSED ...

15

57

Tabel ...

58

Ameti vastused...

59

SISSEJUHATUS

| 1. | Lissabonis asuv Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi amet) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (1). Ameti ülesanneteks on meresõiduohutuse kõrge taseme tagamine ja laevade põhjustatud merereostuse vältimine, komisjonile ja liikmesriikidele tehnilise abi andmine, ühenduse õigusaktide rakendamise jälgimine ja selle mõjususe hindamine (2). |
| --- | --- |

1.

Lissabonis asuv Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi amet) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (1). Ameti ülesanneteks on meresõiduohutuse kõrge taseme tagamine ja laevade põhjustatud merereostuse vältimine, komisjonile ja liikmesriikidele tehnilise abi andmine, ühenduse õigusaktide rakendamise jälgimine ja selle mõjususe hindamine (2).

| 2. | Ameti 2008. aasta eelarve suurus oli 50,2 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 48,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 211 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 179. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2008. aasta eelarve suurus oli 50,2 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 48,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 211 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 179.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning ameti tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Eelarve koostamise menetlused ei olnud piisavalt ranged, mistõttu tehti märkimisväärsel arvul eelarvesiseseid ülekandeid (12). 2008. aasta juunist kuni novembrini kanti üle 2 miljoni euro väärtuses personalikulude assigneeringuid halduskulude eelarveridadele. See võimaldas suurendada 2009. aastasse üle viidavate assigneeringute summat ja vähendada komisjonile tagasimakstavat summat. Lisaks viitab tegevuskulude maksete assigneeringute tühistamine suures summas (7,5 miljonit eurot) puudustele assigneeringute kavandamises ja järelevalves. |
| --- | --- |

13.

Eelarve koostamise menetlused ei olnud piisavalt ranged, mistõttu tehti märkimisväärsel arvul eelarvesiseseid ülekandeid (12). 2008. aasta juunist kuni novembrini kanti üle 2 miljoni euro väärtuses personalikulude assigneeringuid halduskulude eelarveridadele. See võimaldas suurendada 2009. aastasse üle viidavate assigneeringute summat ja vähendada komisjonile tagasimakstavat summat. Lisaks viitab tegevuskulude maksete assigneeringute tühistamine suures summas (7,5 miljonit eurot) puudustele assigneeringute kavandamises ja järelevalves.

| 14. | Nagu ka 2007. aastal, (13) võeti juriidilised kohustused enne vastavaid eelarvelisi kulukohustusi (14). |
| --- | --- |

14.

Nagu ka 2007. aastal, (13) võeti juriidilised kohustused enne vastavaid eelarvelisi kulukohustusi (14).

MUUD KÜSIMUSED

| 15. | Amet ei koostanud mitmeaastast tööprogrammi, mis oleks sisaldanud finantsmääruses nõutavaid tulemusnäitajaid. Ameti aasta tööprogramm ei ole seotud ameti kulukohustuste eelarvega ning põhineb suures osas maksete prognoosidel. Eelarvemuudatusi tehakse ilma samaaegse tööprogrammi ülevaatamiseta, isegi kui muudatustel on oluline mõju. Tegevuspõhise eelarvestussüsteemi kasutuselevõtt aitaks luua selge seose tööprogrammi ja finantsprognooside vahel. |
| --- | --- |

15.

Amet ei koostanud mitmeaastast tööprogrammi, mis oleks sisaldanud finantsmääruses nõutavaid tulemusnäitajaid. Ameti aasta tööprogramm ei ole seotud ameti kulukohustuste eelarvega ning põhineb suures osas maksete prognoosidel. Eelarvemuudatusi tehakse ilma samaaegse tööprogrammi ülevaatamiseta, isegi kui muudatustel on oluline mõju. Tegevuspõhise eelarvestussüsteemi kasutuselevõtt aitaks luua selge seose tööprogrammi ja finantsprognooside vahel.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (Lissabon)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1406/2002, mida on muudetud määrustega (EÜ) nr 1644/2003 ja (EÜ) nr 724/2004, määratletud ameti pädevusvaldkonnad | Juhtimine | 2008. aastal ameti käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | 2008. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühine transpordipoliitika


  „Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega otsustada, kas, mil määral ja millise menetlusega võib kehtestada kohaseid sätteid mere- ja lennutranspordi kohta.”


  (Asutamislepingu artikkel 80) | Eesmärgid







  — | Tagada meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaoline ja tõhus tase. |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1406/2002, mida on muudetud määrustega (EÜ) nr 1644/2003 ja (EÜ) nr 724/2004, määratletud ameti pädevusvaldkonnad

Juhtimine

2008. aastal ameti käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

2008. aastal pakutud tooted ja teenused

Ühine transpordipoliitika

„Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega otsustada, kas, mil määral ja millise menetlusega võib kehtestada kohaseid sätteid mere- ja lennutranspordi kohta.”

(Asutamislepingu artikkel 80)

(Asutamislepingu artikkel 80)

Eesmärgid

Eesmärgid

—

Tagada meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaoline ja tõhus tase.

| — | Anda liikmesriikidele ja komisjonile tehno- ja teadustuge. |
| --- | --- |

—

Anda liikmesriikidele ja komisjonile tehno- ja teadustuge.

| — | Kontrollida asjaomaste ühenduse õigusaktide rakendamist antud valdkonnas ning hinnata kehtivate meetmete tõhusust. |
| --- | --- |

—

Kontrollida asjaomaste ühenduse õigusaktide rakendamist antud valdkonnas ning hinnata kehtivate meetmete tõhusust.

| — | kehtestada tegevusmeetodid reostusega võitlemiseks Euroopa vetes. |
| --- | --- |

—

kehtestada tegevusmeetodid reostusega võitlemiseks Euroopa vetes.

Ülesanded

Ülesanded

| — | Abistada komisjoni ühenduse õigusaktide koostamisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

—

Abistada komisjoni ühenduse õigusaktide koostamisel ja rakendamisel.

| — | Jälgida ühenduse sadamariigi kontrollimeetmete üldist toimimist, tehes vajaduse korral visiite liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

—

Jälgida ühenduse sadamariigi kontrollimeetmete üldist toimimist, tehes vajaduse korral visiite liikmesriikidesse.

| — | Osutada komisjonile tehnilist abi seoses laevade sadamariigi kontrolliga. |
| --- | --- |

—

Osutada komisjonile tehnilist abi seoses laevade sadamariigi kontrolliga.

| — | Teha liikmesriikidega koostööd tehniliste lahenduste väljatöötamisel ja anda tehnilist abi ühenduse õigusaktide rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

Teha liikmesriikidega koostööd tehniliste lahenduste väljatöötamisel ja anda tehnilist abi ühenduse õigusaktide rakendamiseks.

| — | Edendada asjaomastes meresõidupiirkondades kaldariikide koostööd. |
| --- | --- |

—

Edendada asjaomastes meresõidupiirkondades kaldariikide koostööd.

| — | Arendada ja hallata vajalikke teabesüsteeme. |
| --- | --- |

—

Arendada ja hallata vajalikke teabesüsteeme.

| — | Soodustada liikmesriikide ja komisjoni koostööd mereõnnetuste uurimise ühise metoodika väljatöötamisel. |
| --- | --- |

—

Soodustada liikmesriikide ja komisjoni koostööd mereõnnetuste uurimise ühise metoodika väljatöötamisel.

| — | Anda komisjonile ja liikmesriikidele usaldusväärset teavet meresõidu turvalisuse ja laevade põhjustatud merereostuse kohta. |
| --- | --- |

—

Anda komisjonile ja liikmesriikidele usaldusväärset teavet meresõidu turvalisuse ja laevade põhjustatud merereostuse kohta.

| — | Abistada komisjoni ja liikmesriike õigusvastaselt heiteid vette laskvate laevade tuvastamisel ja jälitamisel. |
| --- | --- |

—

Abistada komisjoni ja liikmesriike õigusvastaselt heiteid vette laskvate laevade tuvastamisel ja jälitamisel.

| — | Jälgida ELis tunnustatud klassifikatsiooniühinguid ja esitada komisjonile vastavaid aruandeid. |
| --- | --- |

—

Jälgida ELis tunnustatud klassifikatsiooniühinguid ja esitada komisjonile vastavaid aruandeid.

| — | Abistada komisjoni laevavarustuse direktiiviga ettevalmistamisel ja sellega seotud ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

—

Abistada komisjoni laevavarustuse direktiiviga ettevalmistamisel ja sellega seotud ülesannete täitmisel.

| — | Varustada komisjoni andmetega direktiivi kehtestamise kohta, mis käsitleb jäätmete vastuvõtmise rajatisi Euroopa sadamates. |
| --- | --- |

—

Varustada komisjoni andmetega direktiivi kehtestamise kohta, mis käsitleb jäätmete vastuvõtmise rajatisi Euroopa sadamates.

1.   Haldusnõukogu

Haldusnõukogu

Koosseis

Koosseis

Üks esindaja igast liikmesriigist, neli esindajat komisjonist, neli hääleõiguseta esindajat vastavast erialasektorist.

Ülesanded

Ülesanded

| — | Võtta vastu eelarve ja tööprogramm. |
| --- | --- |

—

Võtta vastu eelarve ja tööprogramm.

| — | Vaadata läbi liikmesriikide abitaotlused. |
| --- | --- |

—

Vaadata läbi liikmesriikide abitaotlused.

2.   Tegevdirektor

Tegevdirektor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

3.   Välisaudit

Välisaudit

Kontrollikoda.

4.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus:

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus:

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

Eelarve

50,2 miljonit eurot

(48,2 miljonit eurot).

(48,2 miljonit eurot).

Personal

Personal

| | Alalised ja ajutised töötajad:
  181 (153) |
| --- | --- |

Alalised ja ajutised töötajad:

181 (153)

(153)

| | Muu personal: | Lepingulised töötajad
  17 (13) |
| --- | --- | --- |

Muu personal:

Lepingulised töötajad

17 (13)

(13)

| | Riiklikud eksperdid
  13 (13) |
| --- | --- |

Riiklikud eksperdid

13 (13)

(13)

| — | 33 seminari / muud üritust |
| --- | --- |

—

33 seminari / muud üritust

| — | 24 koolituskursust (sh 4 kursust sadamariigi kontrolli ametnikele) |
| --- | --- |

—

24 koolituskursust (sh 4 kursust sadamariigi kontrolli ametnikele)

| — | 431 riikliku eksperdi koolitamine |
| --- | --- |

—

431 riikliku eksperdi koolitamine

| — | 75 kontrollkäiku ja visiiti |
| --- | --- |

—

75 kontrollkäiku ja visiiti

| — | 2 335 satelliitpildi tellimine ja analüüsimine CleanSeaNet kaudu |
| --- | --- |

—

2 335 satelliitpildi tellimine ja analüüsimine CleanSeaNet kaudu

| — | 11 reostustõrjelaevade lepingut |
| --- | --- |

—

11 reostustõrjelaevade lepingut

| — | 31 õppust ja 6 harjutust reostustõrjelaevadega |
| --- | --- |

—

31 õppust ja 6 harjutust reostustõrjelaevadega

| — | Süsteemi SafeSeaNet täielikku töökorda viimine |
| --- | --- |

—

Süsteemi SafeSeaNet täielikku töökorda viimine

| — | Muud arendusjärgus olevad tähtsamad süsteemid:
  THETIS (sadamariigi kontrolli ametnike infosüsteem), ELi laevade kaugtuvastuse ja kaugseire andmekeskus |
| --- | --- |

—

Muud arendusjärgus olevad tähtsamad süsteemid:

THETIS (sadamariigi kontrolli ametnike infosüsteem), ELi laevade kaugtuvastuse ja kaugseire andmekeskus

Allikas: ameti edastatud teave.

Allikas

AMETI VASTUSED

| 13. | Amet võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks, jätkates jõupingutusi, et parandada eelarve kavandamist ja selle täitmise jälgimist ning ühtlasi vähendada muudatusi eelarves. Ülekanded halduskulude haldusridadele – mille tingisid lõplikku kontorihoonesse kolimise ajutised vajadused – piirduvad aastatega 2008 ja 2009. 2008. aastal tehtud ümberpaigutused ei ületa 10 % künnist, milleks on vaja haldusnõukogu otsust. |
| --- | --- |

13.

Amet võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks, jätkates jõupingutusi, et parandada eelarve kavandamist ja selle täitmise jälgimist ning ühtlasi vähendada muudatusi eelarves. Ülekanded halduskulude haldusridadele – mille tingisid lõplikku kontorihoonesse kolimise ajutised vajadused – piirduvad aastatega 2008 ja 2009. 2008. aastal tehtud ümberpaigutused ei ületa 10 % künnist, milleks on vaja haldusnõukogu otsust.

| 14. | Vastavalt ameti kohustuste ja maksete menetluste siseauditile on võetud täiendavaid meetmeid, et tugevdada järelevalvet nende menetluste üle. Amet alustas ka lepinguhaldussüsteemi ABAC Contracts juurutamist. |
| --- | --- |

14.

Vastavalt ameti kohustuste ja maksete menetluste siseauditile on võetud täiendavaid meetmeid, et tugevdada järelevalvet nende menetluste üle. Amet alustas ka lepinguhaldussüsteemi ABAC Contracts juurutamist.

| 15. | Amet nõustub kontrollikoja tähelepanekuga. 2009. aastal viitab tööprogramm spetsiaalselt nii kulukohustustele kui ka mitmesuguse tegevuse maksete prognoosidele. Amet töötab praegu välja oma tegevuse tulemuslikkuse põhinäitajaid, mis lisatakse hiljem aasta tööprogrammi. Samal ajal on ametil valmimas viie aasta strateegia, kus on esitatud ameti mitmeaastane tööprogramm. |
| --- | --- |

15.

Amet nõustub kontrollikoja tähelepanekuga. 2009. aastal viitab tööprogramm spetsiaalselt nii kulukohustustele kui ka mitmesuguse tegevuse maksete prognoosidele. Amet töötab praegu välja oma tegevuse tulemuslikkuse põhinäitajaid, mis lisatakse hiljem aasta tööprogrammi. Samal ajal on ametil valmimas viie aasta strateegia, kus on esitatud ameti mitmeaastane tööprogramm.

---

(1)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.07.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 11. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://www.emsa.europa.eu

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  2008. aastal tehti 52 assigneeringute ülekannet.

12

(13)  2007. aasta aastaaruande punkt 8 (ELT C 311, 5.12.2008, lk 58).

13

(14)  Neli juhtumit koguväärtuses 5,2 miljonit eurot kokku 46,4 miljonist eurost, mille suhtes 2008. aastal kulukohustusi võeti.

14

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/60

---

ARUANNE

Euroopa Keskkonnaagentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

2009/C 304/12

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 61 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 61 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13 | 62 |
| MUUD KÜSIMUSED... | 14 | 62 |
| Tabel ... | 63 |
| Agentuuri vastused... | 64 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

61

KINNITAV AVALDUS...

3–12

61

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13

62

MUUD KÜSIMUSED...

14

62

Tabel ...

63

Agentuuri vastused...

64

SISSEJUHATUS

| 1. | Kopenhaagenis asuv Euroopa Keskkonnaagentuur (edaspidi agentuur) loodi nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1210/90 (1). Agentuur vastutab vaatlusvõrgu loomise eest, mis annab komisjonile, liikmesriikidele ja üldsusele usaldusväärset teavet keskkonna seisundi kohta. Teave peaks eelkõige võimaldama Euroopa Liidul ja liikmesriikidel rakendada keskkonnakaitse meetmeid ja hinnata nende mõjusust (2). |
| --- | --- |

1.

Kopenhaagenis asuv Euroopa Keskkonnaagentuur (edaspidi agentuur) loodi nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1210/90 (1). Agentuur vastutab vaatlusvõrgu loomise eest, mis annab komisjonile, liikmesriikidele ja üldsusele usaldusväärset teavet keskkonna seisundi kohta. Teave peaks eelkõige võimaldama Euroopa Liidul ja liikmesriikidel rakendada keskkonnakaitse meetmeid ja hinnata nende mõjusust (2).

| 2. | Agentuuri 2008. aasta eelarve suurus oli 37,1 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 35,1 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 123 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 116. |
| --- | --- |

2.

Agentuuri 2008. aasta eelarve suurus oli 37,1 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 35,1 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 123 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 116.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest, (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus agentuuri raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike aruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi agentuuri finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning agentuuri tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | 2008. aastal otsustas agentuur oma üürihooneid renoveerida. Hinnanguline kogumaksumus oli 147 000 eurot. Nimetatud töö puhul oleks pidanud käivitama pakkumismenetluse, kuid selle asemel kattis agentuur hoone omanike poolt valitud äriühingu tehtud tööga seotud kulud. |
| --- | --- |

13.

2008. aastal otsustas agentuur oma üürihooneid renoveerida. Hinnanguline kogumaksumus oli 147 000 eurot. Nimetatud töö puhul oleks pidanud käivitama pakkumismenetluse, kuid selle asemel kattis agentuur hoone omanike poolt valitud äriühingu tehtud tööga seotud kulud.

MUUD KÜSIMUSED

| 14. | Toetuslepingute puhul on vaja paremini selgitada seda tööaega, mille eest partnerid tasu nõuavad. Põhjendamatute maksetega seotud riski leevendamiseks tuleks esitada abisaajatele selged määrade arvutamist käsitlevad juhtnöörid. Samuti tuleks kehtestada selge seos kantud kulude ja rakenduskavades esitatud hinnanguliste kulude vahel. |
| --- | --- |

14.

Toetuslepingute puhul on vaja paremini selgitada seda tööaega, mille eest partnerid tasu nõuavad. Põhjendamatute maksetega seotud riski leevendamiseks tuleks esitada abisaajatele selged määrade arvutamist käsitlevad juhtnöörid. Samuti tuleks kehtestada selge seos kantud kulude ja rakenduskavades esitatud hinnanguliste kulude vahel.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa Keskkonnaagentuur (Kopenhaagen)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Nõukogu määruses (EMÜ) nr 1210/90 määratud agentuuri pädevus | Juhtimine | 2008. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | 2008. aastal pakutud peamised tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskkonnapoliitika

  Ühenduse keskkonnapoliitika, võttes arvesse ühenduse eri piirkondade olukorra mitmekesisust, seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme. See rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma. (...) Oma (...) poliitikat ette valmistades võtab ühendus arvesse kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid (...).
  (Asutamislepingu artikkel 174) | Eesmärgid







  — | Luua Euroopa keskkonnateabe ja keskkonnavaatluse alane võrk, mis annab ühendusele ja liikmesriikidele objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, et nad saaksid:






  a) | rakendada vajalikke keskkonnakaitse meetmeid; |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Nõukogu määruses (EMÜ) nr 1210/90 määratud agentuuri pädevus

Juhtimine

2008. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

2008. aastal pakutud peamised tooted ja teenused

Keskkonnapoliitika

Ühenduse keskkonnapoliitika, võttes arvesse ühenduse eri piirkondade olukorra mitmekesisust, seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme. See rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma. (...) Oma (...) poliitikat ette valmistades võtab ühendus arvesse kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid (...).

(Asutamislepingu artikkel 174)

Eesmärgid

—

Luua Euroopa keskkonnateabe ja keskkonnavaatluse alane võrk, mis annab ühendusele ja liikmesriikidele objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, et nad saaksid:

a)

rakendada vajalikke keskkonnakaitse meetmeid;

| b) | hinnata nende rakendamist; |
| --- | --- |

b)

hinnata nende rakendamist;

| c) | kindlustada, et avalikkus on keskkonna seisundist hästi informeeritud. |
| --- | --- |

c)

kindlustada, et avalikkus on keskkonna seisundist hästi informeeritud.

Ülesanded

| — | Anda ühendusele ja liikmesriikidele objektiivset teavet, mida on vaja aruka ja tõhusa keskkonnapoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

Anda ühendusele ja liikmesriikidele objektiivset teavet, mida on vaja aruka ja tõhusa keskkonnapoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks.

| — | Talletada, võrrelda ja hinnata andmeid keskkonna seisundi kohta ning koostada eksperdiaruandeid ühenduse territooriumil keskkonna kvaliteedi ja koormuse kohta. |
| --- | --- |

—

Talletada, võrrelda ja hinnata andmeid keskkonna seisundi kohta ning koostada eksperdiaruandeid ühenduse territooriumil keskkonna kvaliteedi ja koormuse kohta.

| — | Kaasa aidata, et keskkonnaalased andmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad, ning vajaduse korral soodustada mõõtmismeetodite ühtlustamist asjakohaste vahenditega. |
| --- | --- |

—

Kaasa aidata, et keskkonnaalased andmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad, ning vajaduse korral soodustada mõõtmismeetodite ühtlustamist asjakohaste vahenditega.

| — | Soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist rahvusvahelistesse programmidesse. |
| --- | --- |

—

Soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist rahvusvahelistesse programmidesse.

| — | Avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, muutuste ja väljavaadete kohta. |
| --- | --- |

—

Avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, muutuste ja väljavaadete kohta.

| — | Stimuleerida keskkonnaalase prognoosimismetoodika arendamist, teabevahetust tehnoloogia abil, et ära hoida või vähendada keskkonnale tekitatud kahju, samuti keskkonnale tekitatud kahju ning keskkonnaalaste ennetus-, kaitse- ja taastusabinõude maksumuse hindamismeetodite arendamist. |
| --- | --- |

—

Stimuleerida keskkonnaalase prognoosimismetoodika arendamist, teabevahetust tehnoloogia abil, et ära hoida või vähendada keskkonnale tekitatud kahju, samuti keskkonnale tekitatud kahju ning keskkonnaalaste ennetus-, kaitse- ja taastusabinõude maksumuse hindamismeetodite arendamist.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis:

| — | üks esindaja igast liikmesriigist; |
| --- | --- |

—

üks esindaja igast liikmesriigist;

| — | kaks komisjoni esindajat; |
| --- | --- |

—

kaks komisjoni esindajat;

| — | kaks Euroopa Parlamendi nimetatud teadlast. |
| --- | --- |

—

kaks Euroopa Parlamendi nimetatud teadlast.

Ülesanded:

| — | võtta vastu tööprogramm ja tagada selle rakendamine. |
| --- | --- |

—

võtta vastu tööprogramm ja tagada selle rakendamine.

2.   Tegevdirektor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

3.   Teaduskomitee

Koosneb pädevatest keskkonnaspetsialistidest.

4.   Välisaudit

Koosneb pädevatest keskkonnaspetsialistidest.

5.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

37,1 miljonit eurot;

(35,1 miljonit eurot)

Ühenduse toetus

85 % (82 %)

Personali suurus 31. detsembril 2008

Töökohtade arv ametikohtade loetelus:

123 (116)

Täidetud töökohad: 116 (111), lisaks 51 (55) muud töökohta (lepingulised abitöötajad ja lähetuses viibivad riiklikud eksperdid).

Personal kokku: 123 (116), määratud järgmiste ülesannete täitmiseks:

| — | põhiülesanded: 80 (73) |
| --- | --- |

—

põhiülesanded: 80 (73)

| — | haldusülesanded: 42 (42) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 42 (42)

| — | mitmesugused ülesanded: 1 (1) |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 1 (1)

| — | Muutuste aeg transpordi vallas. TERM 2007: transporti ja keskkonda iseloomustavad näitajad Euroopa Liidus |
| --- | --- |

—

Muutuste aeg transpordi vallas. TERM 2007: transporti ja keskkonda iseloomustavad näitajad Euroopa Liidus

| — | Heitkogustega kauplemise direktiivi rakendamine ELi liikmesriikides – aruandlusaasta 2007 |
| --- | --- |

—

Heitkogustega kauplemise direktiivi rakendamine ELi liikmesriikides – aruandlusaasta 2007

| — | Üleeuroopaline osoonist tingitud õhusaaste 2007. aasta suvel |
| --- | --- |

—

Üleeuroopaline osoonist tingitud õhusaaste 2007. aasta suvel

| — | Iga-aastane Euroopa Ühenduse kasvuhoonegaaside andmekogu 1990–2006 ja 2008. aasta andmekogu aruanne |
| --- | --- |

—

Iga-aastane Euroopa Ühenduse kasvuhoonegaaside andmekogu 1990–2006 ja 2008. aasta andmekogu aruanne

| — | Iga-aastane Euroopa Ühenduse rahvusvaheliste keskkonnakaitse töörühmade konvendi koostatud heitgaaside andmekogu aruanne 1990–2006 |
| --- | --- |

—

Iga-aastane Euroopa Ühenduse rahvusvaheliste keskkonnakaitse töörühmade konvendi koostatud heitgaaside andmekogu aruanne 1990–2006

| — | Kasvuhoonegaaside heitkogustega seonduvad suundumused ja prognoosid Euroopas 2008. aastal |
| --- | --- |

—

Kasvuhoonegaaside heitkogustega seonduvad suundumused ja prognoosid Euroopas 2008. aastal

| — | Bioenergia potentsiaali kasutamine maksimaalse keskkondliku kasu saamiseks |
| --- | --- |

—

Bioenergia potentsiaali kasutamine maksimaalse keskkondliku kasu saamiseks

| — | 2008. aasta aruanne energia ja keskkonna kohta |
| --- | --- |

—

2008. aasta aruanne energia ja keskkonna kohta

| — | Heitkoguste riiklike ülemmäärade direktiivi rakendamise aruanne 2007. aasta kohta |
| --- | --- |

—

Heitkoguste riiklike ülemmäärade direktiivi rakendamise aruanne 2007. aasta kohta

| — | Euroopa Keskkonnaagentuur jätkas tihedat koostööd keskkonna peadirektoraadi, Eurostati ja Teadusuuringute Ühiskeskusega vastavalt nelja asutust hõlmavas töörühmas (Group of Four), et täiustada keskkonnaalast aruandlust. Euroopa Keskkonnaagentuuril on juhtiv osa viies järgmises valdkonnas: kliimamuutus, õhu kvaliteet, vee- ja merekeskkond, bioloogiline mitmekesisus ja maakasutus. |
| --- | --- |

—

Euroopa Keskkonnaagentuur jätkas tihedat koostööd keskkonna peadirektoraadi, Eurostati ja Teadusuuringute Ühiskeskusega vastavalt nelja asutust hõlmavas töörühmas (Group of Four), et täiustada keskkonnaalast aruandlust. Euroopa Keskkonnaagentuuril on juhtiv osa viies järgmises valdkonnas: kliimamuutus, õhu kvaliteet, vee- ja merekeskkond, bioloogiline mitmekesisus ja maakasutus.

Allikas: agentuuri edastatud teave.

AGENTUURI VASTUSED

| 13. | EEA üürilepingus on tingimus, et suuremad ehitustööd peab heaks kiitma hoone üürileandja, mille tõttu ei olnud võimalik käivitada pakkumismenetlust. Edaspidi dokumenteeritakse sellised juhtumid erandiregistris. |
| --- | --- |

13.

EEA üürilepingus on tingimus, et suuremad ehitustööd peab heaks kiitma hoone üürileandja, mille tõttu ei olnud võimalik käivitada pakkumismenetlust. Edaspidi dokumenteeritakse sellised juhtumid erandiregistris.

| 14. | EEA on regulaarselt selgitanud kõigile osapooltele, kuidas arvutada kulusid. Juhised vaadatakse üle ja täiendatakse vastavalt vajadusele. EEA võtab ka lisameetmeid tagamaks, et kantud kulude ja rakenduskavades esitatud hinnanguliste kulude erinevused oleksid põhjendatud selgemini. |
| --- | --- |

14.

EEA on regulaarselt selgitanud kõigile osapooltele, kuidas arvutada kulusid. Juhised vaadatakse üle ja täiendatakse vastavalt vajadusele. EEA võtab ka lisameetmeid tagamaks, et kantud kulude ja rakenduskavades esitatud hinnanguliste kulude erinevused oleksid põhjendatud selgemini.

---

(1)  EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna agentuuri finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 18. mail 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 29. juunil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaarunne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://www.eea.europa.eu/about-us/documents/administrativedocuments/eea-accounts-for-the-year-2008/

11

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/65 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/65

---

ARUANNE

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastustega

2009/C 304/13

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 66 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 66 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13 | 67 |
| Tabel ... | 68 |
| Täitevasutuse vastused ... | 70 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

66

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

66

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13

67

Tabel ...

68

Täitevasutuse vastused ...

70

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (edaspidi „täitevasutus”) asutati komisjoni 14. jaanuari 2005. aasta otsusega 2005/56/EÜ (1). Täitevasutus juhib komisjoni poolt heakskiidetud hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seonduvaid programme, sh tehniliste projektide üksikasjaliku rakendamise kohustus (2). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (edaspidi „täitevasutus”) asutati komisjoni 14. jaanuari 2005. aasta otsusega 2005/56/EÜ (1). Täitevasutus juhib komisjoni poolt heakskiidetud hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seonduvaid programme, sh tehniliste projektide üksikasjaliku rakendamise kohustus (2).

| 2. | Täitevasutuse 2008. aasta halduseelarve oli 38,2 miljonit eurot; eelmisel aastal oli see 36 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas täitevasutuses 362 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 301. |
| --- | --- |

2.

Täitevasutuse 2008. aasta halduseelarve oli 38,2 miljonit eurot; eelmisel aastal oli see 36 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas täitevasutuses 362 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 301.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda täitevasutuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 58/2003 artikliga 14 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas täitevasutuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus täitevasutuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi täitevasutuse finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning täitevasutuse tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt täitevasutuse finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on täitevasutuse 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | 2009. aastasse kanti üle assigneeringud 6,2 miljonit euro väärtuses (16 % eelarvest). Ülekantud kulukohustuste analüüs näitas, et ligikaudu üks miljon eurot assigneeringutest hõlmab tegevusi, mis ei ole otseselt seotud 2008. aastaga. Selline olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

2009. aastasse kanti üle assigneeringud 6,2 miljonit euro väärtuses (16 % eelarvest). Ülekantud kulukohustuste analüüs näitas, et ligikaudu üks miljon eurot assigneeringutest hõlmab tegevusi, mis ei ole otseselt seotud 2008. aastaga. Selline olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (Brüssel)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Komisjoni 14. jaanuari 2005. aasta otsuses (2005/56/EÜ) määratud täitevasutuse pädevus | Juhtimine | 2008. aastal täitevasutuse käsutusse antud ressursid | 2008. aasta tegevused ja väljundid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühendus aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele.

  (Asutamislepingu artikli 149 lõige 1)

  Ühendus rakendab kutseõppepoliitikat.

  (Asutamislepingu artikli 150 lõige 1)

  Ühendus aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule.

  (Asutamislepingu artikli 151 lõige 1)

  Ühendus ja liikmesriigid tagavad ühenduse tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused.

  (Asutamislepingu artikli 157 lõige 1) | Eesmärgid

  Hariduse, kultuuri ja tööstuspoliitika raamistikus on võetud mitmed meetmed edendamaks haridust, kutseõpet, audiovisuaalvaldkonda, kultuuri, noorsoovaldkonda ja kodanikuaktiivsust Euroopa Liidus. Nimetatud meetmete põhieesmärgid on tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja aidata kaasa konkurentsivõimele, majanduskasvule ja Euroopa rahvaste vahel tihedama liidu loomisele.
  Nimetatud meetmed sisaldavad mitmeid erinevaid ühenduse programme.
  Täitevasutus vastutab teatavate tegevuslõikude juhtimise eest järgmistes programmides (näiteks „Elukestev õpe”, „Kultuur”, „Aktiivsed noored”, „Kodanike Euroopa”, „Meediakoolitus”, „MEDIA”, „Erasmus Mundus” ja „Väliskoostöö alaprogramm”). Sellega seoses rakendab täitevasutus ühenduse abi, välja arvatud programmi hindamine, strateegilised uuringud ja muud ülesanded, mis nõuavad otsustusõigust poliitiliste valikute täideviimisel. | Ülesanded







  — | Täitevasutusele usaldatud konkreetsete projektide juhtimine oma tegutsemise jooksul ühenduse programmide rakendamise kontekstis. |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Komisjoni 14. jaanuari 2005. aasta otsuses (2005/56/EÜ) määratud täitevasutuse pädevus

Juhtimine

2008. aastal täitevasutuse käsutusse antud ressursid

2008. aasta tegevused ja väljundid

Ühendus aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele.

(Asutamislepingu artikli 149 lõige 1)

Ühendus rakendab kutseõppepoliitikat.

(Asutamislepingu artikli 150 lõige 1)

Ühendus aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule.

(Asutamislepingu artikli 151 lõige 1)

Ühendus ja liikmesriigid tagavad ühenduse tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused.

(Asutamislepingu artikli 157 lõige 1)

Eesmärgid

Hariduse, kultuuri ja tööstuspoliitika raamistikus on võetud mitmed meetmed edendamaks haridust, kutseõpet, audiovisuaalvaldkonda, kultuuri, noorsoovaldkonda ja kodanikuaktiivsust Euroopa Liidus. Nimetatud meetmete põhieesmärgid on tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja aidata kaasa konkurentsivõimele, majanduskasvule ja Euroopa rahvaste vahel tihedama liidu loomisele.

Nimetatud meetmed sisaldavad mitmeid erinevaid ühenduse programme.

Täitevasutus vastutab teatavate tegevuslõikude juhtimise eest järgmistes programmides (näiteks „Elukestev õpe”, „Kultuur”, „Aktiivsed noored”, „Kodanike Euroopa”, „Meediakoolitus”, „MEDIA”, „Erasmus Mundus” ja „Väliskoostöö alaprogramm”). Sellega seoses rakendab täitevasutus ühenduse abi, välja arvatud programmi hindamine, strateegilised uuringud ja muud ülesanded, mis nõuavad otsustusõigust poliitiliste valikute täideviimisel.

Ülesanded

—

Täitevasutusele usaldatud konkreetsete projektide juhtimine oma tegutsemise jooksul ühenduse programmide rakendamise kontekstis.

| — | Eelarve täitmisega seotud dokumentide vastuvõtmine kulude ja tulude osas ning vastavalt komisjoni antud volitustele mõnede või kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud ühenduse programmi haldamiseks, eelkõige lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud toimingud. |
| --- | --- |

—

Eelarve täitmisega seotud dokumentide vastuvõtmine kulude ja tulude osas ning vastavalt komisjoni antud volitustele mõnede või kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud ühenduse programmi haldamiseks, eelkõige lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud toimingud.

| — | Ühenduse programmi rakendamise suunamiseks vajalike andmete kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile. |
| --- | --- |

—

Ühenduse programmi rakendamise suunamiseks vajalike andmete kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile.

| — | Euroopa haridusalase teabevõrgu Eurydice rakendamine ühenduse tasandil; selles teabevõrgus tegeldakse teabe kogumise, analüüsi ja levitamisega, uuringute ja trükiste väljaandmisega. |
| --- | --- |

—

Euroopa haridusalase teabevõrgu Eurydice rakendamine ühenduse tasandil; selles teabevõrgus tegeldakse teabe kogumise, analüüsi ja levitamisega, uuringute ja trükiste väljaandmisega.

1.   Juhtkomitee

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest.

Võtab komisjoni heakskiidul vastu täitevasutuse iga-aastase tööprogrammi. Lisaks võtab vastu täitevasutuse halduseelarve ja aasta tegevusaruande.

2.   Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt.

3.   Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

4.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

1)   Tegevuseelarve

488 miljonit eurot täitevasutusele delegeeritud ühenduse programmide ja projektide juhtimiseks ja rakendamiseks komisjoni vastutusel.

2)   Halduseelarve

38 miljonit eurot täitevasutuse toimimiseks sõltumatu asutusena (99,8 %-ne toetus Euroopa Ühenduste üldeelarvest).

Personali suurus 31. detsembril 2008

1)   Ajutised töötajad

92 töökohta ajutistele töötajatele ametikohtade loetelus

Täidetud töökohad: 85

2)   Lepingulised töötajad

303 lepingulist töötajat

Täidetud töökohad: 277

3)   Personal kokku: 362

4)   Tööde jagunemine:

| | põhiülesanded: 1 |
| --- | --- |

põhiülesanded: 1

| | haldusülesanded: 65 |
| --- | --- |

haldusülesanded: 65

| | mitmesugused ülesanded: 2 |
| --- | --- |

mitmesugused ülesanded: 2

a)   2008. aasta tegevused ja väljundid

| — | Vastavalt oma mandaadile ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega on täitevasutus olnud edukas uue põlvkonna programmide (2007–2013) teatavate tegevuslõikude juhtimisel hariduse, audiovisuaal- ja kultuurivaldkonnas, sh ka uuringud, riiklikud asutused ja täiendavad konkursikutsed. Täitevasutus on samuti rakendanud alates 2007. aastast talle delegeeritud meetmed kõrgharidus- ja väljaõppe väliskoostöö valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Vastavalt oma mandaadile ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega on täitevasutus olnud edukas uue põlvkonna programmide (2007–2013) teatavate tegevuslõikude juhtimisel hariduse, audiovisuaal- ja kultuurivaldkonnas, sh ka uuringud, riiklikud asutused ja täiendavad konkursikutsed. Täitevasutus on samuti rakendanud alates 2007. aastast talle delegeeritud meetmed kõrgharidus- ja väljaõppe väliskoostöö valdkonnas.

| — | Paralleelselt on täitevasutus jätkanud käimasoleva „Erasmus Munduse” programmi (2004–2008) juhtimist ja ülesannete täitmist, mille eesmärk on 2006. aasta lõpu tähtajaga eelmise põlvkonna programmide lõpuleviimine. |
| --- | --- |

—

Paralleelselt on täitevasutus jätkanud käimasoleva „Erasmus Munduse” programmi (2004–2008) juhtimist ja ülesannete täitmist, mille eesmärk on 2006. aasta lõpu tähtajaga eelmise põlvkonna programmide lõpuleviimine.

| — | Täitevasutus on tõhustanud koostööd oma vastutavate peadirektoraatidega – hariduse ja kultuuri, infoühiskonna ja meedia ning EuropeAidi peadirektoraadiga. |
| --- | --- |

—

Täitevasutus on tõhustanud koostööd oma vastutavate peadirektoraatidega – hariduse ja kultuuri, infoühiskonna ja meedia ning EuropeAidi peadirektoraadiga.

b)   2008. aastal saavutatud tulemused (näitajad)

| — | Seoses kõikide perioodi 2007–2013 programmidega avaldati 34 konkursikutset ja 3 programmijuhist, asjakohased valikumenetlused korraldati vastavalt ajakavale. Ligikaudu 3 900 projekti valiti välja toetuse andmiseks ning sõlmiti 5 000 lepingut (millest 1 100 on seotud projektide uuendamise ja määratud abisaajatega).
  2008. aastal tehti ligikaudu 7 800 makset ja viidi lõpule 5 250 projekti. |
| --- | --- |

—

Seoses kõikide perioodi 2007–2013 programmidega avaldati 34 konkursikutset ja 3 programmijuhist, asjakohased valikumenetlused korraldati vastavalt ajakavale. Ligikaudu 3 900 projekti valiti välja toetuse andmiseks ning sõlmiti 5 000 lepingut (millest 1 100 on seotud projektide uuendamise ja määratud abisaajatega).

2008. aastal tehti ligikaudu 7 800 makset ja viidi lõpule 5 250 projekti.

| — | Eelarve täitmise määr on kulukohustuste assigneeringute puhul 99 % ja maksete assigneeringute puhul 97 % (tegevuseelarve). |
| --- | --- |

—

Eelarve täitmise määr on kulukohustuste assigneeringute puhul 99 % ja maksete assigneeringute puhul 97 % (tegevuseelarve).

| — | Uuringute ja teenuste saamiseks käivitati 9 pakkumismenetlust/hankemenetlust. |
| --- | --- |

—

Uuringute ja teenuste saamiseks käivitati 9 pakkumismenetlust/hankemenetlust.

| — | Rakendati rida lihtsustamismeetmeid, et parandada abisaajatega seotud haldusprotsesse ja menetlusi ning ühtlustada ja kiirendada asutusesisest töökorda. Meetmed hõlmavad lepingu sõlmimist otsuse alusel, ühekordsete ja kindlasummaliste maksete kasutuselevõttu ning taotluste elektroonilist esitamist. |
| --- | --- |

—

Rakendati rida lihtsustamismeetmeid, et parandada abisaajatega seotud haldusprotsesse ja menetlusi ning ühtlustada ja kiirendada asutusesisest töökorda. Meetmed hõlmavad lepingu sõlmimist otsuse alusel, ühekordsete ja kindlasummaliste maksete kasutuselevõttu ning taotluste elektroonilist esitamist.

| — | 2008. aastal on algatatud töölevõtumeetmed, et üle võtta Euroopa Eurydice'i üksuse haldamine alates 1.09.2008. |
| --- | --- |

—

2008. aastal on algatatud töölevõtumeetmed, et üle võtta Euroopa Eurydice'i üksuse haldamine alates 1.09.2008.

| — | Teabeedastust teostati kooskõlas vastutavate peadirektoraatide teavitustegevusega. 2008. aastal toimus ka mitu projektide avakoosolekut ning neli teabepäeva. |
| --- | --- |

—

Teabeedastust teostati kooskõlas vastutavate peadirektoraatide teavitustegevusega. 2008. aastal toimus ka mitu projektide avakoosolekut ning neli teabepäeva.

| — | 200 auditit viidi lõpule ning 2008. aastal kavandati ning käivitati 93 uut auditit. |
| --- | --- |

—

200 auditit viidi lõpule ning 2008. aastal kavandati ning käivitati 93 uut auditit.

Allikas: täitevasutuse edastatud teave.

TÄITEVASUTUSE VASTUSED

| 13. | 2009. aastasse kanti üle assigneeringud väärtuses 6,2 miljonit eurot (16 % eelarvest), mis on 4 % võrra vähem kui 2008. aastal.
  Need assigneeringud hõlmavad tegevusi, mis toimusid 2009. aastal, aga mille ettevalmistamine algas 2008. aastal.
  Sellele vaatamata jätkab täitevasutus assigneeringute ülekandmise vähendamise jõupingutusi. |
| --- | --- |

13.

2009. aastasse kanti üle assigneeringud väärtuses 6,2 miljonit eurot (16 % eelarvest), mis on 4 % võrra vähem kui 2008. aastal.

Need assigneeringud hõlmavad tegevusi, mis toimusid 2009. aastal, aga mille ettevalmistamine algas 2008. aastal.

Sellele vaatamata jätkab täitevasutus assigneeringute ülekandmise vähendamise jõupingutusi.

---

(1)  ELT L 24, 27.1.2005, lk 35.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte täitevasutuse pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 5.

6

(7)  Komisjoni 21. septembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 25 (ELT L 297, 22.9.2004, lk 6).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 29.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1653/2004 VI jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 651/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 15).

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 7. mail 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 16. juunil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://www.europa.eu/agencies/executive agencies/eacea/index en.htm

11

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/71

---

ARUANNE

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega

2009/C 304/14

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 72 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 72 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13 | 73 |
| MUUD KÜSIMUSED... | 14 | 73 |
| Tabel ... | 74 |
| Rakendusameti vastused... | 76 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

72

KINNITAV AVALDUS...

3–12

72

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13

73

MUUD KÜSIMUSED...

14

73

Tabel ...

74

Rakendusameti vastused...

76

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet”) loodi komisjoni 26. oktoobri 2006. aasta otsusega 2007/60/EÜ, (1) mida muudeti komisjoni otsusega 2008/593/EÜ (2). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. novembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2015 ühenduse tegevuse juhtimiseks üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas. Rakendusamet on rahaliselt sõltumatu alates 15. aprillist 2008 (3). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet”) loodi komisjoni 26. oktoobri 2006. aasta otsusega 2007/60/EÜ, (1) mida muudeti komisjoni otsusega 2008/593/EÜ (2). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. novembrist 2006 kuni 31. detsembrini 2015 ühenduse tegevuse juhtimiseks üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas. Rakendusamet on rahaliselt sõltumatu alates 15. aprillist 2008 (3).

| 2. | Rakendusameti 2008. aasta eelarve suurus oli 5,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas rakendusametis 67 töötajat. |
| --- | --- |

2.

Rakendusameti 2008. aasta eelarve suurus oli 5,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas rakendusametis 67 töötajat.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest, (6) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 58/2003 artikliga 14 (7). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas rakendusameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus rakendusameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (11) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne (12) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi rakendusameti finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning rakendusameti tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Mitmete eelarveliste kulukohustuste puhul ei olnud 2008. aastal üle kantud assigneeringud täielikult õigustatud. Rakendusamet peaks tagama, et kõik esialgsed kulukohustused, millel puuduvad vastavad juriidilised kohustused, tühistataks aasta lõpuks. |
| --- | --- |

13.

Mitmete eelarveliste kulukohustuste puhul ei olnud 2008. aastal üle kantud assigneeringud täielikult õigustatud. Rakendusamet peaks tagama, et kõik esialgsed kulukohustused, millel puuduvad vastavad juriidilised kohustused, tühistataks aasta lõpuks.

MUUD KÜSIMUSED

| 14. | 2008. aasta värbamiskava hõlmas 99 inimest, kellest 32 olid ajutised töötajad ja 67 lepingulised töötajad. Sellele vaatamata oli rakendusamet 2008. aasta lõpuks täitnud oma värbamiskava ainult 68 protsendi ulatuses, võttes tööle 67 inimest (23 ajutist ja 44 lepingulist töötajat). Rakendusamet peaks 2009. aastal parandama kavandamist ning vähendama mahajäämust värbamise alal (32 täitmata töökohta). 2008. aasta värbamiskava osaline täitmine võib ohustada rakendusameti ülesannete ja eesmärkide õigeaegset ja eeskirjadele vastavat täitmist. |
| --- | --- |

14.

2008. aasta värbamiskava hõlmas 99 inimest, kellest 32 olid ajutised töötajad ja 67 lepingulised töötajad. Sellele vaatamata oli rakendusamet 2008. aasta lõpuks täitnud oma värbamiskava ainult 68 protsendi ulatuses, võttes tööle 67 inimest (23 ajutist ja 44 lepingulist töötajat). Rakendusamet peaks 2009. aastal parandama kavandamist ning vähendama mahajäämust värbamise alal (32 täitmata töökohta). 2008. aasta värbamiskava osaline täitmine võib ohustada rakendusameti ülesannete ja eesmärkide õigeaegset ja eeskirjadele vastavat täitmist.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet (Brüssel)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Komisjoni 26. oktoobri 2006. aasta otsuses 2007/60/EÜ määratletud rakendusameti volitused | Juhtimine | 2008. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid | Tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopa Ühendus toetab üleeuroopaliste võrkude rajamist transpordi valdkonnas.
  Ühenduse tegevus on suunatud kaasa aitama üksikriikide transpordivõrkude omavahelisele ühendamisele ja koostoimimisvõimele, samuti niisuguste võrkude kasutamise võimalusele.
  Ühendus sätestab suunised, mis hõlmavad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas kavandatud eesmärke, prioriteete ja üldmeetmeid; nendes suunistes määratakse kindlaks ühist huvi pakkuvad projektid.
  Ühendus rakendab kõiki meetmeid, eriti tehnilise standardimise valdkonnas, mis võivad osutuda tarvilikuks niisuguste võrkude koostoimimisvõime tagamiseks.
  Ühenduse tegevus võib toetada eelkõige teostatavusuuringute, laenutagatiste või intressitoetuste näol liikmesriikide rahastatavaid ühist huvi pakkuvaid projekte; ühendus võib samuti kaasa aidata transpordi infrastruktuuri alaste eriprojektide rahastamisele liikmesriikides Ühtekuuluvusfondi kaudu.
  Ühenduse tegevus võtab arvesse projektide potentsiaalset majanduslikku elujõulisust.
  Ühendus võib otsustada teha koostööd kolmandate riikidega vastastikust huvi pakkuvate projektide edendamiseks ning võrkude koostoimimisvõime tagamiseks.

  (Asutamislepingu artiklid 154–155) | Eesmärgid

  Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet vastutab komisjoni üleeuroopalise transpordivõrgu programmi tehnilise ja rahalise rakendamise eest. Rakendusameti ülesanne on parandada üleeuroopalise transpordivõrgu elluviimise tõhusust väiksema maksumuse juures; tugevdada seoseid üleeuroopalise transpordivõrgu ja ekspertide kogu vahel; tagada kõrgetasemeline asjatundlikkus ja lihtsustada spetsialiseerunud personali värbamist; tagada rahastamise parem kooskõlastus ühenduse teiste vahenditega; parandada paindlikkust ja lihtsustada üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnaga seotud tegevuse elluviimist; parandada ühenduse tegevuse nähtavust üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas; lisada väärtust üleeuroopalise transpordivõrgu programmide haldamisele. | Ülesanded







  a) | Üleeuroopalise transpordivõrgu eelarvest kaasrahastatavate projektide ja ürituste tehnilise ja rahalise halduse tagamine; |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Komisjoni 26. oktoobri 2006. aasta otsuses 2007/60/EÜ määratletud rakendusameti volitused

Juhtimine

2008. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid

Tooted ja teenused

Euroopa Ühendus toetab üleeuroopaliste võrkude rajamist transpordi valdkonnas.

Ühenduse tegevus on suunatud kaasa aitama üksikriikide transpordivõrkude omavahelisele ühendamisele ja koostoimimisvõimele, samuti niisuguste võrkude kasutamise võimalusele.

Ühendus sätestab suunised, mis hõlmavad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas kavandatud eesmärke, prioriteete ja üldmeetmeid; nendes suunistes määratakse kindlaks ühist huvi pakkuvad projektid.

Ühendus rakendab kõiki meetmeid, eriti tehnilise standardimise valdkonnas, mis võivad osutuda tarvilikuks niisuguste võrkude koostoimimisvõime tagamiseks.

Ühenduse tegevus võib toetada eelkõige teostatavusuuringute, laenutagatiste või intressitoetuste näol liikmesriikide rahastatavaid ühist huvi pakkuvaid projekte; ühendus võib samuti kaasa aidata transpordi infrastruktuuri alaste eriprojektide rahastamisele liikmesriikides Ühtekuuluvusfondi kaudu.

Ühenduse tegevus võtab arvesse projektide potentsiaalset majanduslikku elujõulisust.

Ühendus võib otsustada teha koostööd kolmandate riikidega vastastikust huvi pakkuvate projektide edendamiseks ning võrkude koostoimimisvõime tagamiseks.

(Asutamislepingu artiklid 154–155)

Eesmärgid

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet vastutab komisjoni üleeuroopalise transpordivõrgu programmi tehnilise ja rahalise rakendamise eest. Rakendusameti ülesanne on parandada üleeuroopalise transpordivõrgu elluviimise tõhusust väiksema maksumuse juures; tugevdada seoseid üleeuroopalise transpordivõrgu ja ekspertide kogu vahel; tagada kõrgetasemeline asjatundlikkus ja lihtsustada spetsialiseerunud personali värbamist; tagada rahastamise parem kooskõlastus ühenduse teiste vahenditega; parandada paindlikkust ja lihtsustada üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnaga seotud tegevuse elluviimist; parandada ühenduse tegevuse nähtavust üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas; lisada väärtust üleeuroopalise transpordivõrgu programmide haldamisele.

Ülesanded

a)

Üleeuroopalise transpordivõrgu eelarvest kaasrahastatavate projektide ja ürituste tehnilise ja rahalise halduse tagamine;

| b) | kogu üleeuroopalise transpordivõrgu elluviimiseks ja kavandamiseks vajaliku teabe kogumine, analüüsimine ja edastamine komisjonile; |
| --- | --- |

b)

kogu üleeuroopalise transpordivõrgu elluviimiseks ja kavandamiseks vajaliku teabe kogumine, analüüsimine ja edastamine komisjonile;

| c) | tehniline abi projekti korraldajatele ja üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenugarantii eest vastutavatele finantsasutustele; |
| --- | --- |

c)

tehniline abi projekti korraldajatele ja üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenugarantii eest vastutavatele finantsasutustele;

| d) | komisjoni poolt taotletava tehnilise ja haldusabi pakkumine.
  Rakendusameti eest vastutav energeetika ja transpordi peadirektoraat tegeleb ka edaspidi üleeuroopalise transpordivõrguga seotud poliitika kavandamise ja institutsiooniliste ülesannetega. |
| --- | --- |

d)

komisjoni poolt taotletava tehnilise ja haldusabi pakkumine.

Rakendusameti eest vastutav energeetika ja transpordi peadirektoraat tegeleb ka edaspidi üleeuroopalise transpordivõrguga seotud poliitika kavandamise ja institutsiooniliste ülesannetega.

1.   Juhtkomitee

Rakendusameti tegevuste üle teostab järelevalvet juhtkomitee, mis praegu koosneb viiest liikmest ja ühest vaatlejast. Juhtkomitee liikmed nimetatakse ametisse kaheks aastaks. Juhtkomitee tuleb kokku neli korda aastas. Teatud menetlused või otsused tuleb enne rakendamist juhtkomitee poolt heaks kiita. Siia kuuluvad näiteks halduseelarve, ametikohtade loetelu, töökava, aasta tegevusaruanne, esialgsed aruanded kõikide eelmise eelarveaasta tulude ja kulude kohta, välishindamise aruanne ja mitmete eeskirjade ja meetmete heakskiitmine jne. Mitmetest muudest tegevustest juhtkomiteed teavitatakse. Erakorraliste ja pakiliste juhtumite korral tehakse otsused kirjaliku menetluse alusel.

2.   Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt.

3.   Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

4.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

| A) | 8 miljardit eurot (100 % Euroopa Liidu üldeelarvest) TEN-T eelarvele, mis on seotud perioodi 2007–2013 finantsperspektiiviga.
  780,0 miljonit eurot täitmata kulukohustustes, mis on seotud perioodi 2000–2006 finantsperspektiiviga.
  Rakendusamet täidab tegevuseelarvet komisjoni vastutusel. |
| --- | --- |

A)

8 miljardit eurot (100 % Euroopa Liidu üldeelarvest) TEN-T eelarvele, mis on seotud perioodi 2007–2013 finantsperspektiiviga.

780,0 miljonit eurot täitmata kulukohustustes, mis on seotud perioodi 2000–2006 finantsperspektiiviga.

Rakendusamet täidab tegevuseelarvet komisjoni vastutusel.

| B) | 5,2 miljonit eurot (100 % ühenduse toetus) halduseelarvesse, mida rakendusamet täidab sõltumatult. |
| --- | --- |

B)

5,2 miljonit eurot (100 % ühenduse toetus) halduseelarvesse, mida rakendusamet täidab sõltumatult.

Personali suurus seisuga 31. detsember 2008

Ajutised töötajad:

| | 32 töökohta ametikohtade loetelus, millest täidetud töökohti 23 (72 %). |
| --- | --- |

32 töökohta ametikohtade loetelus, millest täidetud töökohti 23 (72 %).

| | Lepingulised töötajad: 67 kavandatud töökohta, millest täidetud töökohti 44. |
| --- | --- |

Lepingulised töötajad: 67 kavandatud töökohta, millest täidetud töökohti 44.

Personal kokku: 99 (67 täidetud töökohta)

Jaotus vastavalt tööülesannetele:

| a) | põhiülesanded: 61 (44 täidetud töökohta) |
| --- | --- |

a)

põhiülesanded: 61 (44 täidetud töökohta)

| b) | haldusülesanded: 38 (23 täidetud töökohta) |
| --- | --- |

b)

haldusülesanded: 38 (23 täidetud töökohta)

2008. aasta esimeses kvartalis andis energeetika ja transpordi peadirektoraat rakendusametile üle 390 toimikut, millega on seotud 780 miljoni euro väärtuses täitmata kulukohustusi ja 138 maksetaotlust väärtuses 238 miljonit eurot. Lisaks oli vaja pooleliolevatesse otsustesse teha ligikaudu 100 muudatust.

Rakendusamet osales energeetika ja transpordi peadirektoraadi ressursside puudumise tõttu ka muudes tegevustes, mis ei olnud otseselt rakendusameti ametlik kohustus. Sinna alla kuulus näiteks abi ja logistiline tugi üleeuroopalise transpordivõrguga seotud ühist huvi pakkuvate projektide hindamisel seoses 2008. aasta projektikonkursiga ning valikumenetluse ettevalmistamises osalemine energeetika ja transpordi peadirektoraadis ja osalemine läbirääkimistel abisaajatega seoses 2007. aasta projektikonkursi 139 rahastamisotsusega.

Kui rakendusameti volitusi muudeti, langes rakendusameti vastutusalasse perioodi 2007–2013 finantsperspektiivil tuginev üleeuroopalise transpordivõrgu eelarve (kokku 8 miljardit eurot). Koostöös energeetika ja transpordi peadirektoraadiga lepiti kokku, et rakendusamet vastutab kõikide 2007. aasta otsuste ettevalmistamise eest ja osaleb mitmeaastaste otsuste ettevalmistamises. Tegelikult oli rakendusametil juhtiv roll ka paljude mitmeaastaste otsuste ettevalmistamises. Lisaks valmistas rakendusamet ette kõik vastavad rahastamiskohustused. Kõik 139 otsust võeti aruandlusperioodi lõpuks vastu ning peaaegu 80 % aastate 2007 ja 2008 eelmaksetest oli tehtud, mis moodustas kasutada olevast summast kokku 100 %.

Allikas: rakendusameti edastatud teave.

RAKENDUSAMETI VASTUSED

| 13. | Rakendusamet nõustub kontrollikoja tähelepanekutega, et teatud assigneeringute ülekandmine ei olnud täielikult õigustatud. See oli tingitud rakendusameti suurest töökoormusest esimesel iseseisval aastal. Võetakse vajalikud meetmed, et selline olukord ei korduks 2009. aasta lõpus. |
| --- | --- |

13.

Rakendusamet nõustub kontrollikoja tähelepanekutega, et teatud assigneeringute ülekandmine ei olnud täielikult õigustatud. See oli tingitud rakendusameti suurest töökoormusest esimesel iseseisval aastal. Võetakse vajalikud meetmed, et selline olukord ei korduks 2009. aasta lõpus.

| 14. | Kavandatust väiksem töölevõetute arv 2008. aasta lõpuks oli tingitud peamiselt viivitustest rakendusameti volituste laiendamise heakskiitmises. Rakendusamet on arvamusel, et nimetatud viivitused ei mõjutanud oluliselt rakendusameti ülesannete ja eesmärkide täitmist, kuna teatud ülesanded ja kohustused olid seotud volituste laiendamisega ja need määrati samuti kavandatust hiljem. Rakendusameti eesmärk on täita praegused vabad ametikohad 2009. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

14.

Kavandatust väiksem töölevõetute arv 2008. aasta lõpuks oli tingitud peamiselt viivitustest rakendusameti volituste laiendamise heakskiitmises. Rakendusamet on arvamusel, et nimetatud viivitused ei mõjutanud oluliselt rakendusameti ülesannete ja eesmärkide täitmist, kuna teatud ülesanded ja kohustused olid seotud volituste laiendamisega ja need määrati samuti kavandatust hiljem. Rakendusameti eesmärk on täita praegused vabad ametikohad 2009. aasta lõpuks.

---

(1)  ELT L 32, 6.2.2007, lk 88.

1

(2)  ELT L 190,18.7.2008, lk 35.

2

(3)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte rakendusameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

3

Tabelis

(4)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

7

(8)  Komisjoni 21. septembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1653/2002 artikkel 25 (ELT L 297, 22.9.2004, lk 6).

8

(9)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1653/2002 artikkel 29.

9

(10)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1653/2004 VI jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 651/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 15).

10

(11)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

11

(12)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 25. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 29. juunil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://tentea.ec.europa.eu/en/about_us/mission_introduction/key_documents.htm

12

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/77 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/77

---

ARUANNE

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastustega

2009/C 304/15

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 78 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 78 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13 | 79 |
| Tabel ... | 80 |
| Täitevasutuse vastused... | 82 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

78

KINNITAV AVALDUS...

3–12

78

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13

79

Tabel ...

80

Täitevasutuse vastused...

82

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus (edaspidi täitevasutus) on endine Aruka Energeetika Rakendusamet. Täitevasutuse mandaati ja tegevuse tähtaega muudeti pärast komisjoni 31. mai 2007. aasta otsust 2007/372/EÜ, (1) millega muudeti 23. detsembri 2003. aasta otsust 2004/20/EÜ (2). Täitevasutus loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2004 kuni 31. detsembrini 2015 ühenduse tegevuse juhtimiseks energeetika, ettevõtluse ja uuendustegevuse ning loodussäästliku kaubaveo valdkonnas (3). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus (edaspidi täitevasutus) on endine Aruka Energeetika Rakendusamet. Täitevasutuse mandaati ja tegevuse tähtaega muudeti pärast komisjoni 31. mai 2007. aasta otsust 2007/372/EÜ, (1) millega muudeti 23. detsembri 2003. aasta otsust 2004/20/EÜ (2). Täitevasutus loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2004 kuni 31. detsembrini 2015 ühenduse tegevuse juhtimiseks energeetika, ettevõtluse ja uuendustegevuse ning loodussäästliku kaubaveo valdkonnas (3).

| 2. | Täitevasutuse 2008. aasta eelarve suurus oli 11,5 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 6,9 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas täitevasutuses 131 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 69. |
| --- | --- |

2.

Täitevasutuse 2008. aasta eelarve suurus oli 11,5 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 6,9 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas täitevasutuses 131 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 69.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda täitevasutuse raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest, (6) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 58/2003 artikliga 14 (7). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas täitevasutuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus täitevasutuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (11) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike aruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestusmeetodite asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esituslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne (12) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi täitevasutuse finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning täitevasutuse tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt täitevasutuse finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on täitevasutuse 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Täitevasutuse esialgset 14,8 miljoni euro suurust eelarvet vähendati 2008. aasta oktoobris 3,3 miljoni euro võrra (13). Peamiseks esialgse eelarve muutmise põhjuseks olid viivitused töötajate värbamisel ning vähemal määral ka uuesti läbi vaadatud prognoosid kavandatud lähetuste arvu kohta ja eeldatust väiksem hoonete üürikulu. |
| --- | --- |

13.

Täitevasutuse esialgset 14,8 miljoni euro suurust eelarvet vähendati 2008. aasta oktoobris 3,3 miljoni euro võrra (13). Peamiseks esialgse eelarve muutmise põhjuseks olid viivitused töötajate värbamisel ning vähemal määral ka uuesti läbi vaadatud prognoosid kavandatud lähetuste arvu kohta ja eeldatust väiksem hoonete üürikulu.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus (Brüssel)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Komisjoni otsuses 2004/20/EÜ määratud täitevasutuse pädevus | Juhtimine | 2008. aastal täitevasutuse käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | 2008. aasta tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ühenduse keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna säilitamisele, kaitsmisele ja selle kvaliteedi parandamisele; inimese tervise kaitsmisele; loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele ja meetmete edendamisele rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega.

  (Asutamislepingu artikkel 174) |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Komisjoni otsuses 2004/20/EÜ määratud täitevasutuse pädevus

Juhtimine

2008. aastal täitevasutuse käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

2008. aasta tooted ja teenused

1.

Ühenduse keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna säilitamisele, kaitsmisele ja selle kvaliteedi parandamisele; inimese tervise kaitsmisele; loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele ja meetmete edendamisele rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega.

(Asutamislepingu artikkel 174)

| 2. | Ühenduse tööstuspoliitika tagab ühenduse tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused, kiirendades tööstuse kohanemist struktuurimuudatustega, ergutades sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks algatuslikkust ja ettevõtete arengut ning nendevahelist koostööd, edendades innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist. Koostöös komisjoniga konsulteerivad liikmesriigid omavahel ja kooskõlastavad vajaduse korral oma tegevust. Komisjon võib teha kasulikke algatusi sellise kooskõlastamise edendamiseks.

  (Asutamislepingu artikkel 157) |
| --- | --- |

2.

Ühenduse tööstuspoliitika tagab ühenduse tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused, kiirendades tööstuse kohanemist struktuurimuudatustega, ergutades sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks algatuslikkust ja ettevõtete arengut ning nendevahelist koostööd, edendades innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist. Koostöös komisjoniga konsulteerivad liikmesriigid omavahel ja kooskõlastavad vajaduse korral oma tegevust. Komisjon võib teha kasulikke algatusi sellise kooskõlastamise edendamiseks.

(Asutamislepingu artikkel 157)

| 3. | Ühise transpordipoliitikaga sätestatakse ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes; samuti kehtestatakse tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigis transporditeenuseid osutada mitteresidentidest vedajad; ning meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks.

  (Asutamislepingu artikli 71 lõige 1 ja artikli 80 lõige 2) |
| --- | --- |

3.

Ühise transpordipoliitikaga sätestatakse ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes; samuti kehtestatakse tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigis transporditeenuseid osutada mitteresidentidest vedajad; ning meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks.

(Asutamislepingu artikli 71 lõige 1 ja artikli 80 lõige 2)

Eesmärgid

Euroopa Liit on Lissaboni majanduskasvu-ja tööhõivestrateegia raames võtnud meetmeid konkurentsi ja innovatsiooni edendamiseks ja arendamiseks. Need meetmed sisaldavad konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (2007–2013) kehtestamist (otsus nr 1639/2006/EÜ), eelkõige koos programmiga „Arukas energeetika – Euroopa” (IEE) ning ettevõtluse ja uuendustegevuse programmiga (EIP). Meetmed hõlmavad ka „Marco Polo” programmi loomist (määrus (EÜ) nr 1692/2006).

Peamised eesmärgid on soodustada ettevõtete, eelkõige VKEde konkurentsivõimet; edendada igat liiki uuendustegevust, kaasa arvatud ökoinnovatsioon; edendada energiatõhusust ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutamist kõigis sektorites, kaasa arvatud transport.

Selle ühenduse programmi raames vastutab täitevasutus nende ülesannete täitmise eest, mis on seotud programmist tuleneva ühenduse abiga, välja arvatud programmi hindamine, seadusandluse järelevalve ja strateegilised uuringud või muu tegevus, mis kuulub komisjoni ainupädevusse.

Ülesanded

Nende ühenduse programmide elluviimise raames, mille osas kehtis ülesannete delegeerimine komisjonilt täitevasutusele 2008. aastal:

| — | eriprojektide kõikide etappide juhtimine; |
| --- | --- |

—

eriprojektide kõikide etappide juhtimine;

| — | eelarve täitmisega seotud dokumentide vastuvõtmine kulude ja tulude osas ning vastavalt komisjoni antud volitustele kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud ühenduse programmi haldamiseks, eelkõige lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud tegevus; |
| --- | --- |

—

eelarve täitmisega seotud dokumentide vastuvõtmine kulude ja tulude osas ning vastavalt komisjoni antud volitustele kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud ühenduse programmi haldamiseks, eelkõige lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud tegevus;

| — | programmi rakendamise suunamiseks vajalike andmete, kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile. |
| --- | --- |

—

programmi rakendamise suunamiseks vajalike andmete, kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile.

| — | EIP osas ka Euroopa ettevõtlusvõrgustiku projektide juhtimise ja arendamise eest vastutamine, uuenduste ja ökoinnovatsiooni katse- ja turustamisprojektid ja kõrge standardiseerimisastmega uuendustegevused (IP Base projekt). |
| --- | --- |

—

EIP osas ka Euroopa ettevõtlusvõrgustiku projektide juhtimise ja arendamise eest vastutamine, uuenduste ja ökoinnovatsiooni katse- ja turustamisprojektid ja kõrge standardiseerimisastmega uuendustegevused (IP Base projekt).

1.   Juhtkomitee

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest. Võtab komisjoni heakskiidul vastu täitevasutuse iga-aastase tööprogrammi. Lisaks võtab vastu täitevasutuse halduseelarve ja aasta tegevusaruande.

2.   Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt.

3.   Välisaudit

Kontrollikoda.

4.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

| A) | 204,8 (137,3) miljonit eurot (100 % Euroopa Liidu üldeelarvest, millest 55,8 (63,8) miljonit eurot aruka energeetika programmile; 27,9 (0,0) miljonit eurot ökoinnovatsioonile; 38,3 (0,0) miljonit eurot „Marco Polo” programmile; 82,8 (73,5) miljonit eurot EIP programmile. Täitevasutus täidab tegevuseelarvet komisjoni vastutusel. |
| --- | --- |

A)

204,8 (137,3) miljonit eurot (100 % Euroopa Liidu üldeelarvest, millest 55,8 (63,8) miljonit eurot aruka energeetika programmile; 27,9 (0,0) miljonit eurot ökoinnovatsioonile; 38,3 (0,0) miljonit eurot „Marco Polo” programmile; 82,8 (73,5) miljonit eurot EIP programmile. Täitevasutus täidab tegevuseelarvet komisjoni vastutusel.

| B) | 11,5 (6,9) miljonit eurot (100 % ühenduse toetus) halduseelarvesse, mida täitevasutus täidab sõltumatult. |
| --- | --- |

B)

11,5 (6,9) miljonit eurot (100 % ühenduse toetus) halduseelarvesse, mida täitevasutus täidab sõltumatult.

Personali suurus seisuga 31. detsember 2008

Täidetud töökohti: 36 (35) töökohta ametikohtade loetelus, millest täidetud töökohti 27 (22)

Lepingulised töökohad: 108 (77) kavandatud töökohta, millest 104 (47) oli täidetud

Personal kokku: 131 (69)

Jaotus vastavalt tööülesannetele:

| a) | põhiülesanded:
  110 (54); |
| --- | --- |

a)

põhiülesanded:

110 (54);

| b) | haldusülesanded:
  21 (15). |
| --- | --- |

b)

haldusülesanded:

21 (15).

Programm „Arukas energeetika – Euroopa” (IEE) Täitevasutus teostas 409 aruka energeetika programmi järelevalvet ja kirjutas alla 73 uuele toetuslepingule, mis olid seotud 2007. aasta pakkumiskutsetega. 2008. aasta pakkumiskutsetega seoses valis täitevasutus 342 esitatud projektist välja 54 projekti. Pakkumiskutsest teavitati IEE programmi veebilehe kaudu, elektrooniliste uudisteadete kaudu ja 37 teabepäeva raames (460 osalejat Euroopa teabepäeval ja 1 500 osalejat 15 liikmesriigi teabepäeval, mida täitevasutus külastas).

Täitevasutus edastas teavet programmi ja selle tulemuste kohta IEE programmi veebilehel (1,2 miljonit külastust, 400 000 allalaadimist), uue otsinguid võimaldava projekti andmebaasi kaudu, nelja uue videoraporti kaudu (> 18 miljonit vaatajat, > 150 telesaadet), viie uue projekti brošüüri kaudu (87 000 eksemplari jagatud), väljaande Intelligent Energy News Review kaudu (80 000 eksemplari jagatud) ja kuue elektroonilise uudisteate kaudu (10 000 tellijat). Seminaride abil andis täitevasutus komisjonile aruka energia projektide kohta tagasisidet, näiteks ehitiste energiatõhusust käsitleva direktiivi kohta.

EIP programm

Euroopa ettevõtlusvõrgustik, mis käivitati 2008. aasta alguses, pakub keskse teenuspunkti ELi firmade ja VKEde äri ja uuendustegevuste vajaduste rahuldamiseks. 2008. aastal hakkas täitevasutus täiesti iseseisvalt hoolitsema talle delegeeritud projektijuhtimise ja võrgustike elavdamise ülesannete eest.

2008. aasta lõpuks olid toetuslepingud alla kirjutatud kõigi 83 konsortsiumiga.

Kui komisjon oli tegevused aprillis 2008 täitevasutusele üle andnud, organiseeris täitevasutus rohkem kui kaheksa töörühma, korraldas võrgustikupartneritele kaks koolitust, kus osales üle 90 inimese, ja koos ELi eesistujariigi Prantsusmaaga viis läbi iga-aastase konverentsi, millest võttis osa üle 800 inimese. Täitevasutus parandas ka võrgurakenduse kujundust.

Seoses ökoinnovatsiooni turustamisprojektidega valmistas täitevasutus ette ja avaldas 2008. aasta pakkumiskutse. 134 laekunud pakkumise hindamine oli 2008. aasta lõpuks peaaegu lõpetatud. 2008. aasta pakkumiskutsest teavitati 1 Euroopa ja 10 riikliku teabepäeva kaudu (1 260 osalejat) ja uue teemakohase veebilehe abil (> 300 000 külastust). Teavitamisele aitas kaasa ka uus kujundus, elektrooniliste uudisteadete süsteem (3 000 tellijat) ja uus plakat ning flaierid (12 000 eksemplari jagatud).

„Marco Polo” programm

Märtsis 2008 hakkas täitevasutus vastutama 43 käimasoleva projekti järelevalve eest; 2008. aasta jooksul kirjutati alla 20 uuele toetuslepingule seoses 2007 aasta pakkumiskutsetega. Täitevasutus juhtis 2008. aasta pakkumiskutsete hindamist, saadi 46 pakkumist ja välja valiti nendest 30. Programmist teavitati muu hulgas uuendatud veebilehe kaudu (ligikaudu 250 000 külastust), uue kujunduse abil, seitsme elektroonilise uudisteate abil (800 tellijat),uute plakatite abil (2 000 eksemplari jagatud) ja kahe regionaalkonverentsi kaudu Valencias ja Veneetsias (400 osalejat). Lisaks tõhustati meedia-alast tööd (40 artiklit ajakirjanduses, üle 1,5 miljoni lugeja) ja valmis esimene video (avaldati aastal 2009).

Allikas: täitevasutuse esitatud teave.

ASUTUSE VASTUSED

| 13. | 2008. aasta esialgne eelarve põhines töötajate hinnangulisel arvul, mis oli esitatud asutuse ülesandeid laiendavas komisjoni otsuses sisalduvas finantskalkulatsioonis. Tegelikkuses võeti töötajaid aasta jooksul tööle vastavalt asjaomastelt peadirektoraatidelt järjest üle võetud ülesannetele. |
| --- | --- |

13.

2008. aasta esialgne eelarve põhines töötajate hinnangulisel arvul, mis oli esitatud asutuse ülesandeid laiendavas komisjoni otsuses sisalduvas finantskalkulatsioonis. Tegelikkuses võeti töötajaid aasta jooksul tööle vastavalt asjaomastelt peadirektoraatidelt järjest üle võetud ülesannetele.

---

(1)  ELT L 140, 1.6.2007, lk 52.

1

(2)  ELT L 5, 9.1.2004, lk 85.

2

(3)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

3

Tabelis

(4)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 5.

7

(8)  Komisjoni 21. septembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 25 (ELT L 297, 22.9.2004, lk 6).

8

(9)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 29.

9

(10)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1653/2004 VI jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 651/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 15).

10

(11)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

11

(12)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 29. mail 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 30. juunil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://www.europa.eu/agencies/executive_agencies/eaci/index_en.htm

12

Euroopa Liidu Teatajas

(13)  Paranduseelarve 1/2008 (ELT L 342, 19.12.2008, lk 31).

13

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/83

---

ARUANNE

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega

2009/C 304/16

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 84 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 84 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13 | 85 |
| Tabel ... | 86 |
| Rakendusameti vastused... | 88 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

84

KINNITAV AVALDUS...

3–12

84

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13

85

Tabel ...

86

Rakendusameti vastused...

88

SISSEJUHATUS

| 1. | Luxembourgis asuv Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet (edaspidi rakendusamet) asutati komisjoni otsusega 2004/858/EÜ, (1) mida muudeti komisjoni otsusega 2008/544/EÜ (2). Amet loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2013 ühenduse tegevuse juhtimiseks tervise- ja tarbijaküsimuste valdkonnas (3). |
| --- | --- |

1.

Luxembourgis asuv Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet (edaspidi rakendusamet) asutati komisjoni otsusega 2004/858/EÜ, (1) mida muudeti komisjoni otsusega 2008/544/EÜ (2). Amet loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2013 ühenduse tegevuse juhtimiseks tervise- ja tarbijaküsimuste valdkonnas (3).

| 2. | Rakendusameti 2008. aasta eelarve suurus oli 4,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 4,1 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas rakendusametis 42 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 28. |
| --- | --- |

2.

Rakendusameti 2008. aasta eelarve suurus oli 4,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 4,1 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas rakendusametis 42 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 28.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest, (6) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 58/2003 artikliga 14 (7). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas rakendusameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus rakendusameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (11) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse rakendusameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne (12) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi rakendusameti finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning rakendusameti tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Rakendusamet sõlmis läbirääkimistega menetluse abil 2008. aasta detsembri lõpus kaks lepingut (13) ja võttis eeskirjade kohaselt ühendust vastavalt viie ja kolme kandidaadiga. Nimetatud juhtumite puhul ei järgitud siiski täielikult läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtet, kuna pakkumiskutsed saadeti erinevatel kuupäevadel, st ühel juhul lepingu sõlmimisega samal päeval. Selline olukord näitab, et rakendusamet peaks parandama läbipaistvust ja hankemenetluste kavandamist kogu aasta jooksul ning järgima rangemalt võrdse kohtlemise printsiipi pakkumismenetlustest osavõtjate suhtes. |
| --- | --- |

13.

Rakendusamet sõlmis läbirääkimistega menetluse abil 2008. aasta detsembri lõpus kaks lepingut (13) ja võttis eeskirjade kohaselt ühendust vastavalt viie ja kolme kandidaadiga. Nimetatud juhtumite puhul ei järgitud siiski täielikult läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtet, kuna pakkumiskutsed saadeti erinevatel kuupäevadel, st ühel juhul lepingu sõlmimisega samal päeval. Selline olukord näitab, et rakendusamet peaks parandama läbipaistvust ja hankemenetluste kavandamist kogu aasta jooksul ning järgima rangemalt võrdse kohtlemise printsiipi pakkumismenetlustest osavõtjate suhtes.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoober 2009 aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet (Luxembourg)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Rakendusameti pädevusvaldkonnad, mis on määratud komisjoni 15. detsembri 2004. aasta otsuses (2004/858/EÜ), mida on muudetud komisjoni 20. juuni 2008. aasta otsusega (2008/544/EÜ) | Juhtimine | 2008. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid | 2008. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogu ühenduse poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Ühenduse meetmed, mis täiendavad riikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ärahoidmisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd. Ühendus täiendab uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks liikmesriikide meetmeid, kaasa arvatud teavitamine ja tõkestamine.
  (Asutamislepingu artikkel 152)

  Tarbijate huvide edendamiseks ja kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamiseks aitab ühendus kaitsta tarbijate tervist, turvalisust ja majanduslikke huve, samuti edendada nende õigust teavitamisele, koolitamisele ja organiseerumisele oma huvide kaitseks.
  (Asutamislepingu artikkel 153) | Eesmärgid

  Rakendusamet vastutab otsusega nr 1350/2007/EÜ kehtestatud teise rahvatervise programmi 2008–2013 ja otsusega nr 1926/2006/EÜ kehtestatud tarbijapoliitika programmi 2007–2013 rakendusülesannete ning määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutuse koolitusmeetmete elluviimise eest.
  Rakendusamet tegeleb ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsusega nr 1786/2002/EÜ kehtestatud rahvatervise programmi aastateks 2003–2008 rakendamise raames talle usaldatud rakendusmeetmete erinevate etappide juhtimisega. | Ülesanded

  Allpool nimetud ühenduse programmide raames vastutab rakendusamet 9. septembril 2008. aastal vastu võetud delegeerimisakti alusel (14): | otsusega nr 1786/2002/EÜ kehtestatud rahvatervise programmi 2003–2008, |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Rakendusameti pädevusvaldkonnad, mis on määratud komisjoni 15. detsembri 2004. aasta otsuses (2004/858/EÜ), mida on muudetud komisjoni 20. juuni 2008. aasta otsusega (2008/544/EÜ)

Juhtimine

2008. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid

2008. aastal pakutud tooted ja teenused

Kogu ühenduse poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Ühenduse meetmed, mis täiendavad riikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ärahoidmisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd. Ühendus täiendab uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks liikmesriikide meetmeid, kaasa arvatud teavitamine ja tõkestamine.

(Asutamislepingu artikkel 152)

Tarbijate huvide edendamiseks ja kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamiseks aitab ühendus kaitsta tarbijate tervist, turvalisust ja majanduslikke huve, samuti edendada nende õigust teavitamisele, koolitamisele ja organiseerumisele oma huvide kaitseks.

(Asutamislepingu artikkel 153)

Eesmärgid

Rakendusamet vastutab otsusega nr 1350/2007/EÜ kehtestatud teise rahvatervise programmi 2008–2013 ja otsusega nr 1926/2006/EÜ kehtestatud tarbijapoliitika programmi 2007–2013 rakendusülesannete ning määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutuse koolitusmeetmete elluviimise eest.

Rakendusamet tegeleb ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsusega nr 1786/2002/EÜ kehtestatud rahvatervise programmi aastateks 2003–2008 rakendamise raames talle usaldatud rakendusmeetmete erinevate etappide juhtimisega.

Ülesanded

Allpool nimetud ühenduse programmide raames vastutab rakendusamet 9. septembril 2008. aastal vastu võetud delegeerimisakti alusel (14):

otsusega nr 1786/2002/EÜ kehtestatud rahvatervise programmi 2003–2008,

| | otsusega nr 1350/2007/EÜ kehtestatud teise rahvatervise programmi 2008–2013 ja |
| --- | --- |

otsusega nr 1350/2007/EÜ kehtestatud teise rahvatervise programmi 2008–2013 ja

| | otsusega nr 1926/2006/EÜ kehtestatud tarbijapoliitika programmi 2008–2013 rakendusülesannete ning |
| --- | --- |

otsusega nr 1926/2006/EÜ kehtestatud tarbijapoliitika programmi 2008–2013 rakendusülesannete ning

| | määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutuse koolitusmeetmete elluviimise eest:






  a) | projektide eri etappide juhtimine (järelevalve ja levitamise eesmärgil võtab rakendusamet vajalikud meetmed, et luua projektide andmebaas või jätkata olemasoleva andmebaasiga, inkorporeerides andmebaasi projekti kirjelduse ja lõplikud tulemused); |
| --- | --- | --- |

määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutuse koolitusmeetmete elluviimise eest:

a)

projektide eri etappide juhtimine (järelevalve ja levitamise eesmärgil võtab rakendusamet vajalikud meetmed, et luua projektide andmebaas või jätkata olemasoleva andmebaasiga, inkorporeerides andmebaasi projekti kirjelduse ja lõplikud tulemused);

| b) | järelevalve nimetatud programmide raames ellu viidavate projektide ja meetmete üle, sh vajalikud kontrollid; |
| --- | --- |

b)

järelevalve nimetatud programmide raames ellu viidavate projektide ja meetmete üle, sh vajalikud kontrollid;

| c) | andmete kogumine, töötlemine ja levitamine ning eelkõige sellise teabe koostamine, analüüsimine ja edastamine komisjonile, mis on vajalik, et suunata ühenduse programmide ja meetmete rakendamist, edendada koostööd ja koostoimet teiste ühenduse programmide, liikmesriikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

c)

andmete kogumine, töötlemine ja levitamine ning eelkõige sellise teabe koostamine, analüüsimine ja edastamine komisjonile, mis on vajalik, et suunata ühenduse programmide ja meetmete rakendamist, edendada koostööd ja koostoimet teiste ühenduse programmide, liikmesriikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| d) | koosolekute, seminaride, kohtumiste ja koolitusabi korraldamine; |
| --- | --- |

d)

koosolekute, seminaride, kohtumiste ja koolitusabi korraldamine;

| e) | abi osutamine programmimõju hindamisel, eelkõige programmide rakendamise hindamine aasta või keskpika aja jooksul ja komisjoni otsuse alusel hindamise järelmeetmete võtmine; |
| --- | --- |

e)

abi osutamine programmimõju hindamisel, eelkõige programmide rakendamise hindamine aasta või keskpika aja jooksul ja komisjoni otsuse alusel hindamise järelmeetmete võtmine;

| f) | komisjoni kavandatud ja ellu viidud teabeürituste tulemuste levitamine; |
| --- | --- |

f)

komisjoni kavandatud ja ellu viidud teabeürituste tulemuste levitamine;

| g) | üldist kontrolli ja järelevalvet käsitlevate andmete koostamine; |
| --- | --- |

g)

üldist kontrolli ja järelevalvet käsitlevate andmete koostamine;

| h) | osalemine finantsotsuste ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

h)

osalemine finantsotsuste ettevalmistamisel.

1.   Juhtkomitee

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest. Juhtkomitee liikmed nimetatakse ametisse kaheks aastaks.

Võtab Euroopa Komisjoni heakskiidul vastu rakendusameti iga-aastase töökava. Lisaks võtab vastu rakendusameti halduseelarve ja aasta tegevusaruande.

2.   Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt neljaks aastaks.

3.   Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

4.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

Eelarve

Rakendusameti 2008. aasta lõplik eelarve ulatus 4,4 miljoni euroni.

Personal seisuga 31. detsember 2008

Seisuga 31. detsember 2008 töötas rakendusametis põhikirja kohaselt 42 töötajat, sh 8 ajutise lepinguga töötajat ja 34 lepingulist töötajat.

| 1. | Järelevalve 2005., 2006. ja 2007. aasta rahvatervise programmide raames korraldatud pakkumiskutsete üle. |
| --- | --- |

1.

Järelevalve 2005., 2006. ja 2007. aasta rahvatervise programmide raames korraldatud pakkumiskutsete üle.

| 2. | Konkursimenetluse „Rahvatervise programm” – 2008 läbiviimine. Rakendusamet korraldas 14 teabepäeva ja hindas saadud pakkumisi. Aasta lõpuks kirjutati alla 27 toetuslepingule 65-st. |
| --- | --- |

2.

Konkursimenetluse „Rahvatervise programm” – 2008 läbiviimine. Rakendusamet korraldas 14 teabepäeva ja hindas saadud pakkumisi. Aasta lõpuks kirjutati alla 27 toetuslepingule 65-st.

| 3. | Rahvatervise programmi ja rakendusameti tegevusega seotud teabe koostamine ja levitamine. 2008. aastal kujundas rakendusamet ümber oma veebilehe. |
| --- | --- |

3.

Rahvatervise programmi ja rakendusameti tegevusega seotud teabe koostamine ja levitamine. 2008. aastal kujundas rakendusamet ümber oma veebilehe.

| 4. | Ekspertide kohtumiste korraldamine: 24 kohtumist, milles kutsuti osalema 1 200 eksperti. |
| --- | --- |

4.

Ekspertide kohtumiste korraldamine: 24 kohtumist, milles kutsuti osalema 1 200 eksperti.

| 5. | 2008. aasta lõpus haldas rakendusamet 256 kaasrahastatava projektiga portfelli, millest Euroopa Ühenduse osalus oli 119 miljonit eurot. |
| --- | --- |

5.

2008. aasta lõpus haldas rakendusamet 256 kaasrahastatava projektiga portfelli, millest Euroopa Ühenduse osalus oli 119 miljonit eurot.

Allikas: rakendusameti edastatud teave.

RAKENDUSAMETI VASTUSED

| 13. | Mõlemad juhtumid hõlmavad standardsete tarkvaralitsentside ja -pakettide soetamist. Pakkujatelt küsiti ainult jaehinda. Mõlemal juhul tehti otsus pakkumise võitja kohta pärast kõigi hinnapakkumiste laekumist.
  2009. aasta hankemenetlusi on täiustatud ja Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet on üle vaadanud IT-kulude planeerimise. |
| --- | --- |

13.

Mõlemad juhtumid hõlmavad standardsete tarkvaralitsentside ja -pakettide soetamist. Pakkujatelt küsiti ainult jaehinda. Mõlemal juhul tehti otsus pakkumise võitja kohta pärast kõigi hinnapakkumiste laekumist.

2009. aasta hankemenetlusi on täiustatud ja Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet on üle vaadanud IT-kulude planeerimise.

---

(1)  ELT L 369, 15.12.2004, lk 73.

1

(2)  ELT L 173, 3.7.2008, lk 27.

2

(3)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte rakendusameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

3

Tabelis

(4)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

7

(8)  Komisjoni 21. septembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 25 (ELT L 297, 22.9.2004, lk 6).

8

(9)  Määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 29.

9

(10)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1653/2004 VI jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 651/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 15).

10

(11)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

11

(12)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 2. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 26. juunil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://ec.europa.eu/eahc/about/about.htm/

12

Euroopa Liidu Teatajas

(13)  Kokku: 66 000 eurot.

13

(14)  Komisjoni 9. septembri 2008. aasta otsus, millega delegeeritakse volitused rakendusametile.

14

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/89

---

ARUANNE

Euroopa Raudteeagentuuri eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

2009/C 304/17

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 90 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 90 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13 | 91 |
| MUUD KÜSIMUSED... | 14–17 | 91 |
| Tabel ... | 92 |
| Agentuuri vastused... | 94 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

90

KINNITAV AVALDUS...

3–12

90

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13

91

MUUD KÜSIMUSED...

14–17

91

Tabel ...

92

Agentuuri vastused...

94

SISSEJUHATUS

| 1. | Lilles’is-Valenciennes’is asuv Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi agentuur) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 881/2004 (1). Agentuuri ülesandeks on suurendada raudteesüsteemide koostalitlusvõimet ja arendada välja ühine lähenemisviis ohutusele, et aidata kaasa konkurentsivõimelisema ja kõrgema ohutustasemega Euroopa raudteesektori loomisele (2). |
| --- | --- |

1.

Lilles’is-Valenciennes’is asuv Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi agentuur) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 881/2004 (1). Agentuuri ülesandeks on suurendada raudteesüsteemide koostalitlusvõimet ja arendada välja ühine lähenemisviis ohutusele, et aidata kaasa konkurentsivõimelisema ja kõrgema ohutustasemega Euroopa raudteesektori loomisele (2).

| 2. | Agentuuri 2008. aasta eelarve suurus oli 18 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 16,6 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 113 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 99. |
| --- | --- |

2.

Agentuuri 2008. aasta eelarve suurus oli 18 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 16,6 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 113 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 99.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest, (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus agentuuri raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi, ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi agentuuri finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning agentuuri tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Üle 4,1 miljoni euro väärtuses assigneeringuid kanti üle 2009. aastasse (12). Kõige suuremate 2009. aastasse üle kantud kulukohustuste assigneeringute valimi auditeerimisel selgus, et assigneeringud on seotud teenuste ja töödega, (13) mis telliti 2008. aasta lõpus ning mida loodeti saada 2009. aastal. Ülekantud assigneeringute kõrge tase annab tunnistust probleemidest agentuuri tegevuste kavandamisel ja eelarvestamisel. |
| --- | --- |

13.

Üle 4,1 miljoni euro väärtuses assigneeringuid kanti üle 2009. aastasse (12). Kõige suuremate 2009. aastasse üle kantud kulukohustuste assigneeringute valimi auditeerimisel selgus, et assigneeringud on seotud teenuste ja töödega, (13) mis telliti 2008. aasta lõpus ning mida loodeti saada 2009. aastal. Ülekantud assigneeringute kõrge tase annab tunnistust probleemidest agentuuri tegevuste kavandamisel ja eelarvestamisel.

MUUD KÜSIMUSED

| 14. | Agentuuri aasta töökava kontrollimisel tuli ilmsiks mitmeid puudusi. Eesmärgid ei ole alati määratletud SMART-viisil (täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud), vaid pigem viisil, mis ei võimalda määratleda puudusi neid eesmärkidega võrreldes ega hinnata saavutusi. Samuti täheldati vastuolusid tegevustele eraldatud personali- ja eelarveressurssidega seotud arvandmete esitamisel. Selline olukord, millele lisandub ka tulemusnäitajate puudumine, takistab agentuuri aasta tulemuslikkuse hindamist. |
| --- | --- |

14.

Agentuuri aasta töökava kontrollimisel tuli ilmsiks mitmeid puudusi. Eesmärgid ei ole alati määratletud SMART-viisil (täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud), vaid pigem viisil, mis ei võimalda määratleda puudusi neid eesmärkidega võrreldes ega hinnata saavutusi. Samuti täheldati vastuolusid tegevustele eraldatud personali- ja eelarveressurssidega seotud arvandmete esitamisel. Selline olukord, millele lisandub ka tulemusnäitajate puudumine, takistab agentuuri aasta tulemuslikkuse hindamist.

| 15. | Aasta jooksul tehtud hankemenetluste valimi auditeerimisel ilmnes puudusi. Pakkumiskirjeldustes esitatud ametlikest nõuetest ei peetud kinni ning hindamiskomitee ei hinnanud neid järjepidevalt: valikukriteeriumide tasandil (kaks juhtumit) (14) ja lepingu sõlmimise tasandil (üks juhtum) (15). See takistas projektide rakendamise läbipaistvust. |
| --- | --- |

15.

Aasta jooksul tehtud hankemenetluste valimi auditeerimisel ilmnes puudusi. Pakkumiskirjeldustes esitatud ametlikest nõuetest ei peetud kinni ning hindamiskomitee ei hinnanud neid järjepidevalt: valikukriteeriumide tasandil (kaks juhtumit) (14) ja lepingu sõlmimise tasandil (üks juhtum) (15). See takistas projektide rakendamise läbipaistvust.

| 16. | Agentuur tegutseb endiselt kahes kohas: Lille’is ja Valenciennes’is. Nagu kontrollikoda märkis oma 2006. eelarveaasta aastaaruandes, (16) tekitab selline olukord agentuurile märkimisväärseid lisakulusid, (17) mida õnnestuks vältida, kui kõik tegevused oleksid koondatud ühte kohta. Pärast seda on agentuur võtnud meetmed, et vormistada tegevuskoha leping, mille puhul Prantsusmaa ametivõimud kompenseeriksid kahest asukohast tingitud lisakulud. Siiani ei ole need meetmed edukad olnud. |
| --- | --- |

16.

Agentuur tegutseb endiselt kahes kohas: Lille’is ja Valenciennes’is. Nagu kontrollikoda märkis oma 2006. eelarveaasta aastaaruandes, (16) tekitab selline olukord agentuurile märkimisväärseid lisakulusid, (17) mida õnnestuks vältida, kui kõik tegevused oleksid koondatud ühte kohta. Pärast seda on agentuur võtnud meetmed, et vormistada tegevuskoha leping, mille puhul Prantsusmaa ametivõimud kompenseeriksid kahest asukohast tingitud lisakulud. Siiani ei ole need meetmed edukad olnud.

| 17. | 2009. aastal kolib agentuur hoonesse, mille omanik on Valenciennes’i kohalik omavalitsus. Lepingu kestuseks on 25 aastat, tingimusel et Prantsuse valitsusega on sõlmitud tegevuskoha leping. Kuna tegevuskoha lepingut pole siiani vormistatud, piiras eelarvepädev asutus (18) uue rendilepingu kestust ühe aastani, mida saab automaatselt uuendada maksimaalselt veel üheks aastaks. Kindluse puudumine lepingu kestuse suhtes takistab tööruumide kasutuselevõtu kavandamist ja sellega seonduvaid soetamismenetlusi ning sellest tulenevalt ka eelarve kavandamist. |
| --- | --- |

17.

2009. aastal kolib agentuur hoonesse, mille omanik on Valenciennes’i kohalik omavalitsus. Lepingu kestuseks on 25 aastat, tingimusel et Prantsuse valitsusega on sõlmitud tegevuskoha leping. Kuna tegevuskoha lepingut pole siiani vormistatud, piiras eelarvepädev asutus (18) uue rendilepingu kestust ühe aastani, mida saab automaatselt uuendada maksimaalselt veel üheks aastaks. Kindluse puudumine lepingu kestuse suhtes takistab tööruumide kasutuselevõtu kavandamist ja sellega seonduvaid soetamismenetlusi ning sellest tulenevalt ka eelarve kavandamist.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa Raudteeagentuur (Lille/Valenciennes)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 881/2004 määratletud agentuuri pädevusvaldkonnad | Juhtimine | 2008. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | 2008. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühine transpordipoliitika
  Nõukogu, toimides vastavalt artiklis 251 sätestatud menetlusele ning olles konsulteerinud Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega, kehtestab transpordi iseärasusi arvesse võttes artikli 70 rakendamiseks






  a) | ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes; |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 881/2004 määratletud agentuuri pädevusvaldkonnad

Juhtimine

2008. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

2008. aastal pakutud tooted ja teenused

Ühine transpordipoliitika

Nõukogu, toimides vastavalt artiklis 251 sätestatud menetlusele ning olles konsulteerinud Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega, kehtestab transpordi iseärasusi arvesse võttes artikli 70 rakendamiseks

a)

ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes;

| b) | tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigis transporditeenuseid osutada mitteresidentidest vedajad; |
| --- | --- |

b)

tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigis transporditeenuseid osutada mitteresidentidest vedajad;

| c) | meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks; |
| --- | --- |

c)

meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks;

| d) | kõik muud asjakohased sätted. |
| --- | --- |

d)

kõik muud asjakohased sätted.

(Asutamislepingu artikkel 71)

Eesmärgid

Aidata tehnilistes küsimustes kaasa selliste ühenduse õigusaktide rakendamisele, mis on suunatud

| — | raudteesektori konkurentsipositsiooni parandamisele; |
| --- | --- |

—

raudteesektori konkurentsipositsiooni parandamisele;

| — | ühise lähenemisviisi väljatöötamisele Euroopa raudteesüsteemi ohutusele. |
| --- | --- |

—

ühise lähenemisviisi väljatöötamisele Euroopa raudteesüsteemi ohutusele.

Selleks, et aidata kaasa kõrge ohutustasemega Euroopa ühise raudteevõrgu loomisele.

Ülesanded

1.   Esitada komisjonile soovitusi järgmistes valdkondades:

| — | ühised ohutusmeetodid (CSM) ja ühised ohutuseesmärgid (CST), mis on sätestatud raudtee ohutuse direktiivis (2004/49/EÜ); |
| --- | --- |

—

ühised ohutusmeetodid (CSM) ja ühised ohutuseesmärgid (CST), mis on sätestatud raudtee ohutuse direktiivis (2004/49/EÜ);

| — | ohutustunnistused ja meetmed ohutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

ohutustunnistused ja meetmed ohutuse valdkonnas;

| — | koostalitluse tehniliste kirjelduste väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

koostalitluse tehniliste kirjelduste väljatöötamine;

| — | koostalitlusvõime järelevalve; |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime järelevalve;

| — | hooldustöökodade sertifitseerimine; |
| --- | --- |

—

hooldustöökodade sertifitseerimine;

| — | kutsealane pädevus; |
| --- | --- |

—

kutsealane pädevus;

| — | veeremi registreerimine. |
| --- | --- |

—

veeremi registreerimine.

2.   Esitada arvamusi järgmiste teemade kohta:

| — | riiklikud ohutuseeskirjad; |
| --- | --- |

—

riiklikud ohutuseeskirjad;

| — | teavitatud asutuste töö kvaliteedi järelevalve; |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuste töö kvaliteedi järelevalve;

| — | üleeuroopalise võrgu koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

—

üleeuroopalise võrgu koostalitlusvõime.

3.   Riiklike asutuste koordineerimine:

| — | riiklike ohutusasutuste ja riiklike uurimisasutuste koordineerimine (nagu kirjeldatud direktiivi 2004/49/EÜ artiklites 17 ja 21). |
| --- | --- |

—

riiklike ohutusasutuste ja riiklike uurimisasutuste koordineerimine (nagu kirjeldatud direktiivi 2004/49/EÜ artiklites 17 ja 21).

4.   Väljaanded ja andmebaasid:

| — | aruanne ohutuse tagamise kohta (iga kahe aasta tagant); |
| --- | --- |

—

aruanne ohutuse tagamise kohta (iga kahe aasta tagant);

| — | aruanne koostalitluse arengu kohta (iga kahe aasta tagant); |
| --- | --- |

—

aruanne koostalitluse arengu kohta (iga kahe aasta tagant);

| — | ohutusdokumentide avalik andmebaas; |
| --- | --- |

—

ohutusdokumentide avalik andmebaas;

| — | koostalitluse-alaste dokumentide avalik register. |
| --- | --- |

—

koostalitluse-alaste dokumentide avalik register.

1.   Haldusnõukogu

Üks esindaja igast liikmesriigist, neli esindajat komisjonist, neli hääleõiguseta esindajat vastavast erialasektorist.

2.   Direktor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

3.   Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

4.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

Eelarve

18 miljonit eurot

(16,6 miljonit eurot)

Personal seisuga 31. detsember 2008

Töökohtade arv ametikohtade loetelus: 116 (116)

Täidetud ametikohad seisuga 31.12.2008: 106 (95)

Muu personal: 7 (4)

Personal kokku: 113 (99)

Jaotus vastavalt tööülesannetele:

| — | põhiülesanded: 69 (66); |
| --- | --- |

—

põhiülesanded: 69 (66);

| — | haldusülesanded: 44 (33). |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 44 (33).

| — | Soovitused ühiste ohutuseesmärkide raames kasutatavate ühiste ohutusmeetodite kohta. |
| --- | --- |

—

Soovitused ühiste ohutuseesmärkide raames kasutatavate ühiste ohutusmeetodite kohta.

| — | Soovitus vaadata üle direktiivi 2004/49/EÜ I lisa. |
| --- | --- |

—

Soovitus vaadata üle direktiivi 2004/49/EÜ I lisa.

| — | Esimene iga kahe aasta tagant esitatav aruanne Euroopa Liidu raudteede ohutustaseme kohta. |
| --- | --- |

—

Esimene iga kahe aasta tagant esitatav aruanne Euroopa Liidu raudteede ohutustaseme kohta.

| — | Soovitus vedurijuhilubade ja registrite ühtlustatud vormi kohta. |
| --- | --- |

—

Soovitus vedurijuhilubade ja registrite ühtlustatud vormi kohta.

| — | Soovitus ühtlustada ohutustunnistuste osaga B seotud nõuded. |
| --- | --- |

—

Soovitus ühtlustada ohutustunnistuste osaga B seotud nõuded.

| — | Soovitus tavaraudteevõrgustiku tehniliste koostalitlusnõuete infrastruktuuri kohta. |
| --- | --- |

—

Soovitus tavaraudteevõrgustiku tehniliste koostalitlusnõuete infrastruktuuri kohta.

| — | Soovitus tavaraudteevõrgustiku energiavarustuse tehniliste koostalitlusnõuete kohta. |
| --- | --- |

—

Soovitus tavaraudteevõrgustiku energiavarustuse tehniliste koostalitlusnõuete kohta.

| — | Soovitus hooldustöökodade sertifitseerimise kohta. |
| --- | --- |

—

Soovitus hooldustöökodade sertifitseerimise kohta.

| — | Soovitus Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi süsteeminõude kirjelduse arendusalus 3 kohta. |
| --- | --- |

—

Soovitus Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi süsteeminõude kirjelduse arendusalus 3 kohta.

| — | Tehniliste koostalitlusnõuete projekt vedurite ja reisijateveoveeremite kohta. |
| --- | --- |

—

Tehniliste koostalitlusnõuete projekt vedurite ja reisijateveoveeremite kohta.

| — | Direktiivi 2008/57/EÜ (vastastikuse heakskiitmise kontrollnimekiri) VII lisa esimese punkti kohta käiva soovituse esimene kavand. |
| --- | --- |

—

Direktiivi 2008/57/EÜ (vastastikuse heakskiitmise kontrollnimekiri) VII lisa esimese punkti kohta käiva soovituse esimene kavand.

| — | Vahearuanne reisijateveo telemaatiliste seadmete tehniliste koostalitlusnõuete kohta. |
| --- | --- |

—

Vahearuanne reisijateveo telemaatiliste seadmete tehniliste koostalitlusnõuete kohta.

| — | Teostatavusuuring 1 520 mm raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta. |
| --- | --- |

—

Teostatavusuuring 1 520 mm raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta.

| — | Riiklike tehniliste eeskirjade nimekirjadest teavitamise hindamine. |
| --- | --- |

—

Riiklike tehniliste eeskirjade nimekirjadest teavitamise hindamine.

| — | Aruande eelnõu selle kohta, kuidas riiklikke ohutuseeskirju avaldatakse ja kättesaadavaks tehakse. |
| --- | --- |

—

Aruande eelnõu selle kohta, kuidas riiklikke ohutuseeskirju avaldatakse ja kättesaadavaks tehakse.

| — | Aruande eelnõu mõju hindamise kohta ja soovitused ohtlike kaupade komitee esitatud rööbastelt mahajooksu tuvastamise nõuete kohta. |
| --- | --- |

—

Aruande eelnõu mõju hindamise kohta ja soovitused ohtlike kaupade komitee esitatud rööbastelt mahajooksu tuvastamise nõuete kohta.

| — | Koostalitlusvõime dokumendiregistri loomine. |
| --- | --- |

—

Koostalitlusvõime dokumendiregistri loomine.

| — | Iga kahe aasta tagant peetav ohutusealane konverents. |
| --- | --- |

—

Iga kahe aasta tagant peetav ohutusealane konverents.

Allikas: agentuuri edastatud teave.

AGENTUURI VASTUSED

| 13. | Aastast 2008 aastasse 2009 üle kantud 4,1 miljoni euro väärtuses assigneeringutest üle 1,5 miljoni on seotud 2008. aasta viimasel kahel kuul sõlmitud lepingutega. Lepingute hiline sõlmimine tulenes hankemenetluste viibimisest ja 2008. a oktoobri lõpus pärast eelarve täitmise analüüsi tehtud ülekannetest. Ülejäänud 2,6 miljonit on seotud praeguste lepingutega, mille kohta ei ole veel saadud arveid, ja personali ning ekspertide lähetuskulude katmiseks kinnitatud esialgsete kulukohustustega. Agentuur jätkab jõupingutusi, et täiustada hankemenetluste kavandamist ja eelarve täitmise jälgimist kogu aasta jooksul. |
| --- | --- |

13.

Aastast 2008 aastasse 2009 üle kantud 4,1 miljoni euro väärtuses assigneeringutest üle 1,5 miljoni on seotud 2008. aasta viimasel kahel kuul sõlmitud lepingutega. Lepingute hiline sõlmimine tulenes hankemenetluste viibimisest ja 2008. a oktoobri lõpus pärast eelarve täitmise analüüsi tehtud ülekannetest. Ülejäänud 2,6 miljonit on seotud praeguste lepingutega, mille kohta ei ole veel saadud arveid, ja personali ning ekspertide lähetuskulude katmiseks kinnitatud esialgsete kulukohustustega. Agentuur jätkab jõupingutusi, et täiustada hankemenetluste kavandamist ja eelarve täitmise jälgimist kogu aasta jooksul.

| 14. | ERA on võtnud 2010. aasta eelarvemenetluses kasutusele protsessi, mis täielikult lõimib aastaeelarve ja töökava ettevalmistamise, tagades maksimaalse ühtluse. Peale selle püüab ERA olla eesmärkide, tegevuste ja nende ajakava määramisel üha täpsem.
  Alates 2009. aastast teatatakse prioriteetide mis tahes oluline muutus haldusnõukogule ja see kajastub ettepanekus teha töökavva vastav muudatus. 2009. aastal palus transpordi ja energeetika peadirektoraat ERA-l ja teistel valdkonna ametitel määrata tulemusnäitajad ja nendest korrapäraselt aru anda. |
| --- | --- |

14.

ERA on võtnud 2010. aasta eelarvemenetluses kasutusele protsessi, mis täielikult lõimib aastaeelarve ja töökava ettevalmistamise, tagades maksimaalse ühtluse. Peale selle püüab ERA olla eesmärkide, tegevuste ja nende ajakava määramisel üha täpsem.

Alates 2009. aastast teatatakse prioriteetide mis tahes oluline muutus haldusnõukogule ja see kajastub ettepanekus teha töökavva vastav muudatus. 2009. aastal palus transpordi ja energeetika peadirektoraat ERA-l ja teistel valdkonna ametitel määrata tulemusnäitajad ja nendest korrapäraselt aru anda.

| 15. | Varasemate hankemenetluste raskusi analüüsiti ja koostati selle põhjal tegevuskava. Tegevuste hulka kuulub muu hulgas hindamiskomiteede liikmete väljaõpe ja abistamine ning pakkumiste hindamise ühtlustamiseks kontroll-loetelude kasutamine. |
| --- | --- |

15.

Varasemate hankemenetluste raskusi analüüsiti ja koostati selle põhjal tegevuskava. Tegevuste hulka kuulub muu hulgas hindamiskomiteede liikmete väljaõpe ja abistamine ning pakkumiste hindamise ühtlustamiseks kontroll-loetelude kasutamine.

| 16. | Agentuur teeb kõik võimaliku, et sõlmida asukohariigiga tegevuskoha leping. Ametlikku vastust ERA ettepanekule sõlmida kokkulepe ei ole seni siiski saadud. |
| --- | --- |

16.

Agentuur teeb kõik võimaliku, et sõlmida asukohariigiga tegevuskoha leping. Ametlikku vastust ERA ettepanekule sõlmida kokkulepe ei ole seni siiski saadud.

| 17. | Vt 16. punkti vastus. Kuni tegevuskoha leping on sõlmimata, nõustub agentuur, et hankemenetlustes on olulisi probleeme, eelkõige seoses Valenciennes’is asuva hoonega. |
| --- | --- |

17.

Vt 16. punkti vastus. Kuni tegevuskoha leping on sõlmimata, nõustub agentuur, et hankemenetlustes on olulisi probleeme, eelkõige seoses Valenciennes’is asuva hoonega.

---

(1)  ELT L 220, 21.6.2004, lk 3.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna agentuuri finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 26. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või www.era.europa.eu

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Ligikaudu 3,9 miljoni euro väärtuses 2009. aastasse kantud assigneeringuid on seotud haldus- ja tegevuskuludega. See moodustab 57 % 6,9 miljoni euro suurusest aasta eelarvest II ja III jaotise assigneeringuteks.

12

(13)  Need on muu hulgas seotud lepingute alusel tehtud uuringute, IT-valdkonna kulutuste ja hoonete möbleerimisega.

13

(14)  Kokku: 334 000 eurot.

14

(15)  Väärtus 800 000 eurot nelja aasta jooksul.

15

(16)  Punkt 8 (ELT C 309,19.12.2007, lk 68).

16

(17)  2006. aastal olid need lisakulud hinnanguliselt rohkem kui 400 000 eurot.

17

(18)  Parlamendi eelarvekomisjoni esimehe 26. novembri 2008. aasta kiri agentuuri haldusnõukogu direktorile, viide D(2008) 67307.

18

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/95 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/95

---

ARUANNE

Euroopa Toiduohutusameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2009/C 304/18

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 96 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 96 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13–15 | 97 |
| MUUD KÜSIMUSED... | 16 | 97 |
| Tabel ... | 98 |
| Ameti vastused... | 99 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

96

KINNITAV AVALDUS...

3–12

96

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13–15

97

MUUD KÜSIMUSED...

16

97

Tabel ...

98

Ameti vastused...

99

SISSEJUHATUS

| 1. | Parmas asuv Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi amet) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 178/2002 (1). Ameti peamisteks ülesanneteks on tagada ühenduse õigusaktide koostamiseks vajalik teadusinfo, andmete kogumine ja analüüsimine, mis võimaldaks riskide kirjeldamist ja jälgimist, ning riskide kohta sõltumatu teabe andmine (2). |
| --- | --- |

1.

Parmas asuv Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi amet) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 178/2002 (1). Ameti peamisteks ülesanneteks on tagada ühenduse õigusaktide koostamiseks vajalik teadusinfo, andmete kogumine ja analüüsimine, mis võimaldaks riskide kirjeldamist ja jälgimist, ning riskide kohta sõltumatu teabe andmine (2).

| 2. | Ameti 2008. aasta eelarve suurus oli 66,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 52,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 395 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 310. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2008. aasta eelarve suurus oli 66,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 52,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 395 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 310.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning ameti tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Rohkem kui 15,5 miljoni euro väärtuses 2008. aasta kulukohustusi (23 % 2008. aasta eelarvest) kanti üle 2009. aastasse. Sellele eelnenud aastal kanti üle 8,5 miljoni euro väärtuses kulukohustusi, mis moodustas 16 % 2007. aasta eelarvest. Kulukohustuste ülekandmise kõrge tase oli peamiselt tingitud viivitustest selliste valdkondade tegevuste rakendamisel või algatamisel nagu tarkvara arendamine, teaduskoostöö välisekspertidega, toetused uuringuteks ja andmete kogumiseks ning riski vähendamise projektid. Kirjeldatud olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

Rohkem kui 15,5 miljoni euro väärtuses 2008. aasta kulukohustusi (23 % 2008. aasta eelarvest) kanti üle 2009. aastasse. Sellele eelnenud aastal kanti üle 8,5 miljoni euro väärtuses kulukohustusi, mis moodustas 16 % 2007. aasta eelarvest. Kulukohustuste ülekandmise kõrge tase oli peamiselt tingitud viivitustest selliste valdkondade tegevuste rakendamisel või algatamisel nagu tarkvara arendamine, teaduskoostöö välisekspertidega, toetused uuringuteks ja andmete kogumiseks ning riski vähendamise projektid. Kirjeldatud olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega.

| 14. | Aasta lõpus tuli tühistada ligikaudu 2,1 miljoni euro (37 %) väärtuses 2007. aastast üle kantud põhitegevusega seotud kulukohustustest. Kõrge tühistamismäär oli peamiselt tingitud märkimisväärsetest viivitustest 2007. aasta toetuslepingute rakendamisel 2008. aastal. Selline olukord annab tunnistust vajadusest paremini kontrollida toetuslepingute lepingulisi tähtaegu. Amet peaks kehtestama oma toetuslepingutele asjakohased tulemusnäitajad ning neid kontrollima. |
| --- | --- |

14.

Aasta lõpus tuli tühistada ligikaudu 2,1 miljoni euro (37 %) väärtuses 2007. aastast üle kantud põhitegevusega seotud kulukohustustest. Kõrge tühistamismäär oli peamiselt tingitud märkimisväärsetest viivitustest 2007. aasta toetuslepingute rakendamisel 2008. aastal. Selline olukord annab tunnistust vajadusest paremini kontrollida toetuslepingute lepingulisi tähtaegu. Amet peaks kehtestama oma toetuslepingutele asjakohased tulemusnäitajad ning neid kontrollima.

| 15. | Keeruka tarkvara hankimiseks algatas amet 2008. aasta juulis avatud menetluse, (12) mille pakkumiste esitamise tähtaeg oli küllaltki lühike (67 päeva). Amet sai vaid ühe pakkumise ettevõttelt, kellega oli juba varem sarnaste teenuste osutamiseks leping sõlmitud. |
| --- | --- |

15.

Keeruka tarkvara hankimiseks algatas amet 2008. aasta juulis avatud menetluse, (12) mille pakkumiste esitamise tähtaeg oli küllaltki lühike (67 päeva). Amet sai vaid ühe pakkumise ettevõttelt, kellega oli juba varem sarnaste teenuste osutamiseks leping sõlmitud.

MUUD KÜSIMUSED

| 16. | Iga kavandatud põhitegevuse kohta on ameti 2008. aasta töökavas ära toodud tegevused, prioriteetsed eesmärgid ja tulemusnäitajad. Puuduvad aga selged seosed eesmärkide ja näitajate vahel. Eesmärgid ja näitajad ei ole ei tulemustele suunatud ega mõõdetavad, mistõttu on keeruline tuvastada puudusi ja hinnata saavutusi. Tõeliselt tegevuspõhine haldus võimaldaks ressursside jagamist ja tulemuste järelevalve pidevat parandamist. Selleks peaks amet määratlema täpsed ja mõõdetavad eesmärgid koos asjakohaste tulemusnäitajatega ning edendama tulemuste saavutamist. |
| --- | --- |

16.

Iga kavandatud põhitegevuse kohta on ameti 2008. aasta töökavas ära toodud tegevused, prioriteetsed eesmärgid ja tulemusnäitajad. Puuduvad aga selged seosed eesmärkide ja näitajate vahel. Eesmärgid ja näitajad ei ole ei tulemustele suunatud ega mõõdetavad, mistõttu on keeruline tuvastada puudusi ja hinnata saavutusi. Tõeliselt tegevuspõhine haldus võimaldaks ressursside jagamist ja tulemuste järelevalve pidevat parandamist. Selleks peaks amet määratlema täpsed ja mõõdetavad eesmärgid koos asjakohaste tulemusnäitajatega ning edendama tulemuste saavutamist.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa Toiduohutusamet (Parma)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevus-valdkonnad | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 määratud ameti pädevus | Juhtimine | Ametile 2008. aastal kättesaadavaks tehtud vahendid

  (2007. aasta andmed) | 2008. aastal pakutud tooted ja teenused

  (2007. aasta andmed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaupade vaba liikumine


  (Asutamislepingu artikkel 37)

  Tervishoiu, ohutuse, keskkonnakaitse ja tarbijakaitse kõrge kaitstuse taseme tagamisele kaasa aitamine, võttes arvesse kõiki uusi teaduslikel faktidel põhinevaid suundumusi

  (Asutamislepingu artikkel 95)


  Ühine kaubanduspoliitika


  (Asutamislepingu artikkel 133) | Eesmärgid







  — | Avaldada teaduslikke arvamusi ning anda teadus- ning tehnoabi ühenduse õigusaktide ja poliitikate osas, mis otseselt või kaudselt mõjutavad toidu- ja söödaohutust. |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevus-valdkonnad

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 määratud ameti pädevus

Juhtimine

Ametile 2008. aastal kättesaadavaks tehtud vahendid

(2007. aasta andmed)

2008. aastal pakutud tooted ja teenused

(2007. aasta andmed)

Kaupade vaba liikumine

(Asutamislepingu artikkel 37)

Tervishoiu, ohutuse, keskkonnakaitse ja tarbijakaitse kõrge kaitstuse taseme tagamisele kaasa aitamine, võttes arvesse kõiki uusi teaduslikel faktidel põhinevaid suundumusi

(Asutamislepingu artikkel 95)

Ühine kaubanduspoliitika

(Asutamislepingu artikkel 133)

Eesmärgid

—

Avaldada teaduslikke arvamusi ning anda teadus- ning tehnoabi ühenduse õigusaktide ja poliitikate osas, mis otseselt või kaudselt mõjutavad toidu- ja söödaohutust.

| — | Anda sõltumatut teavet toiduohutusega seotud riskide kohta. |
| --- | --- |

—

Anda sõltumatut teavet toiduohutusega seotud riskide kohta.

| — | Aidata kaasa inimeste elu ja tervise kaitse kõrge taseme tagamisele. |
| --- | --- |

—

Aidata kaasa inimeste elu ja tervise kaitse kõrge taseme tagamisele.

| — | Koguda ja analüüsida andmeid, mis võimaldavad kirjeldada ja seirata riske. |
| --- | --- |

—

Koguda ja analüüsida andmeid, mis võimaldavad kirjeldada ja seirata riske.

Ülesanded

| — | Esitada teaduslikke arvamusi ja uuringuid. |
| --- | --- |

—

Esitada teaduslikke arvamusi ja uuringuid.

| — | Soodustada riski hindamise ühtset metoodikat. |
| --- | --- |

—

Soodustada riski hindamise ühtset metoodikat.

| — | Abistada komisjoni. |
| --- | --- |

—

Abistada komisjoni.

| — | Otsida ja analüüsida teaduslikke ja tehnilisi andmeid ja teha neist kokkuvõtteid. |
| --- | --- |

—

Otsida ja analüüsida teaduslikke ja tehnilisi andmeid ja teha neist kokkuvõtteid.

| — | Teha kindlaks ja kirjeldada võimalikke riske. |
| --- | --- |

—

Teha kindlaks ja kirjeldada võimalikke riske.

| — | Luua ameti tegevusvaldkondades toimivate organisatsioonide võrgustik. |
| --- | --- |

—

Luua ameti tegevusvaldkondades toimivate organisatsioonide võrgustik.

| — | Anda teadus- ja tehnoabi kriisireguleerimismenetlustes. |
| --- | --- |

—

Anda teadus- ja tehnoabi kriisireguleerimismenetlustes.

| — | Parandada rahvusvahelist koostööd. |
| --- | --- |

—

Parandada rahvusvahelist koostööd.

| — | Tagada üldsusele ja huvitatud pooltele usaldusväärne, objektiivne ja igakülgne teave. |
| --- | --- |

—

Tagada üldsusele ja huvitatud pooltele usaldusväärne, objektiivne ja igakülgne teave.

| — | Osaleda komisjoni kiirhoiatussüsteemis. |
| --- | --- |

—

Osaleda komisjoni kiirhoiatussüsteemis.

1.   Juhatus

Koosseis

14 nõukogu poolt (koostöös Euroopa Parlamendi ja komisjoniga) nimetatud liiget ja üks komisjoni esindaja.

Ülesanded

Tööprogrammi ja eelarve vastuvõtmine ja nende täitmise tagamine.

2.   Tegevdirektor

Nimetatud juhatuse poolt komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast pärast kandidaadi ärakuulamist Euroopa Parlamendis.

3.   Nõuandev kogu

Koosseis

Üks esindaja igast liikmesriigist.

Ülesanded

Direktori nõustamine.

4.   Teaduskomitee ja teaduskomisjonid

Ameti teaduslike arvamuste koostamine.

5.   Välisaudit

Kontrollikoda.

6.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

66,4 (52,2) miljonit eurot, millest ühenduse toetus 100 % (100 %)

Personali suurus 31. detsembril 2008

335 (300) töökohta ametikohtade loetelus, millest oli täidetud 318 (273)

- 77 (37) muud töötajat (abitöötajad, lepingulised töötajad, lähetuses olevad riiklikud eksperdid)

Personal kokku: 395 (310), mis jaguneb järgnevalt:

| — | põhiülesanded: 298 (218) |
| --- | --- |

—

põhiülesanded: 298 (218)

| — | haldusülesanded: 97 (92) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 97 (92)

Riskihindamine ja teaduslikud nõuanded

| — | Arvamused: 311 |
| --- | --- |

—

Arvamused: 311

| — | Avaldused: 12 |
| --- | --- |

—

Avaldused: 12

| — | Muud tehnilised ja teaduslikud aruanded: 37 |
| --- | --- |

—

Muud tehnilised ja teaduslikud aruanded: 37

Teaduslikud arvamused ja avaldused kokku: 360 (229)

Riskihindamismeetodite parandamine ja teadusvõrgustike koordineerimine

| — | Suunisdokumendid: 29 (1) |
| --- | --- |

—

Suunisdokumendid: 29 (1)

| — | Andmete kogumise aruanded: 21 (1) |
| --- | --- |

—

Andmete kogumise aruanded: 21 (1)

| — | Muud tehnilised ja teaduslikud aruanded: 79 (55) |
| --- | --- |

—

Muud tehnilised ja teaduslikud aruanded: 79 (55)

Teaduslike arvamuste esitamine ja dialoogi lihtsustamine huvitatud osapoolte vahel

| — | Teaduslikud arvamused, millest on teavitatud: 20 % |
| --- | --- |

—

Teaduslikud arvamused, millest on teavitatud: 20 %

| — | Avalik nõustamine: 38 (63) |
| --- | --- |

—

Avalik nõustamine: 38 (63)

| — | Veebilehe külastused: 2,1 miljonit (1,5) |
| --- | --- |

—

Veebilehe külastused: 2,1 miljonit (1,5)

| — | Väljaande EFSA Highlights tellijad: 21 140(17 500) |
| --- | --- |

—

Väljaande EFSA Highlights tellijad: 21 140(17 500)

| — | Kajastamine meedias, artiklid ja audiovisuaalmeedia uudised: 11 652 (7 194) |
| --- | --- |

—

Kajastamine meedias, artiklid ja audiovisuaalmeedia uudised: 11 652 (7 194)

| — | Meediapäringud: 676 (425) |
| --- | --- |

—

Meediapäringud: 676 (425)

| — | Pressiteated 30 (24) |
| --- | --- |

—

Pressiteated 30 (24)

| — | Uudised veebilehel: 39 (39) |
| --- | --- |

—

Uudised veebilehel: 39 (39)

| — | Intervjuud 123 (44) |
| --- | --- |

—

Intervjuud 123 (44)

Allikas: ameti edastatud teave.

AMETI VASTUSED

| 13. | Kuigi amet pidas kinni aastasuse põhimõtte õiguspärasest ja korrektsusest, annab ta ka edaspidi oma panuse eelarvehalduse täiustamiseks, eelkõige vähendades kohustuste ülekandmiste arvu ja liigendades toetuste assigneeringuid oma 2009. aasta eelarves. |
| --- | --- |

13.

Kuigi amet pidas kinni aastasuse põhimõtte õiguspärasest ja korrektsusest, annab ta ka edaspidi oma panuse eelarvehalduse täiustamiseks, eelkõige vähendades kohustuste ülekandmiste arvu ja liigendades toetuste assigneeringuid oma 2009. aasta eelarves.

| 14. | Alates 2009. aasta jaanuarist on amet võtnud kasutusele asjakohased toetuste igakuised tulemusnäitajad, et parandada nende täitmise jälgimist. Lisaks rõhutab toetuste assigneeringute liigendamine 2009. aasta eelarves toetuslepingute mitmeaastast iseloomu ja väldib tühistamisi. |
| --- | --- |

14.

Alates 2009. aasta jaanuarist on amet võtnud kasutusele asjakohased toetuste igakuised tulemusnäitajad, et parandada nende täitmise jälgimist. Lisaks rõhutab toetuste assigneeringute liigendamine 2009. aasta eelarves toetuslepingute mitmeaastast iseloomu ja väldib tühistamisi.

| 15. | Kuigi amet on rangelt järginud oma finantsmääruse asjaomaseid sätteid, pöörab ta edaspidistes menetlustes pakkumise ettevalmistamise perioodi määramisel rohkem tähelepanu teenuse keerukusele. |
| --- | --- |

15.

Kuigi amet on rangelt järginud oma finantsmääruse asjaomaseid sätteid, pöörab ta edaspidistes menetlustes pakkumise ettevalmistamise perioodi määramisel rohkem tähelepanu teenuse keerukusele.

| 16. | Tegevuspõhine haldus võeti esmakordselt kasutusele 2008. aastal. Alates 2009. aasta jaanuarist kasutusele võetud riskihindamine (Risk Assessment Workflow, RAW) tugevdab ja võimaldab paremini jälgida ameti teadus- ja haldustegevust. |
| --- | --- |

16.

Tegevuspõhine haldus võeti esmakordselt kasutusele 2008. aastal. Alates 2009. aasta jaanuarist kasutusele võetud riskihindamine (Risk Assessment Workflow, RAW) tugevdab ja võimaldab paremini jälgida ameti teadus- ja haldustegevust.

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 18. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 29. juunil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://www.efsa.europa.eu/EFSA/AboutEfsa/HowWeWork/Funding/efsa_locale-1178620753812_Accounts.htm

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Hinnanguline maksumus: 4,4 miljonit eurot.

12

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/100 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/100

---

ARUANNE

Euroopa GNSS Järelevalveameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2009/C 304/19

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 101 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–16 | 101 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 18–17 | 102 |
| Tabel ... | 103 |
| Ameti vastused ... | 106 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

101

KINNITAV AVALDUS ...

3–16

101

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

18–17

102

Tabel ...

103

Ameti vastused ...

106

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Euroopa GNSS (globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem) Järelevalveamet (edaspidi amet) loodi ühenduse agentuurina nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1321/2004, (1) et hallata Euroopa GNSS programmidega seotud avalikke huve ja tegutseda Galileo programmi kasutuselevõtu- ja kasutusetappide ajal programmi reguleeriva asutusena. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 683/2008 (2) kohaselt vähendati ameti kohustusi, milleks jäi Galileo süsteemide julgeoleku kontrollimine ja nende turuleviimise ettevalmistamine. On võimalik, et komisjon usaldab ametile täitmiseks ka muid konkreetseid ülesandeid (3). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Euroopa GNSS (globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem) Järelevalveamet (edaspidi amet) loodi ühenduse agentuurina nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1321/2004, (1) et hallata Euroopa GNSS programmidega seotud avalikke huve ja tegutseda Galileo programmi kasutuselevõtu- ja kasutusetappide ajal programmi reguleeriva asutusena. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 683/2008 (2) kohaselt vähendati ameti kohustusi, milleks jäi Galileo süsteemide julgeoleku kontrollimine ja nende turuleviimise ettevalmistamine. On võimalik, et komisjon usaldab ametile täitmiseks ka muid konkreetseid ülesandeid (3).

| 2. | Ameti 2008. aasta vastuvõetud eelarve suurus oli 22,7 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 436,5 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 52 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 49. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2008. aasta vastuvõetud eelarve suurus oli 22,7 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 436,5 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 52 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 49.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest (6); samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (7). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike aruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning ameti tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Teatud asjaolu rõhutamine

| 11. | Kontrollikoda juhib tähelepanu punktis 12 kirjeldatud asjaolule. Kontrollikoja järeldusotsus raamatupidamise aruande kohta on seoses nimetatud asjaoluga märkusteta. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Vaatamata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 683/2008 jõustumisele ei oldud 2008. aasta lõpuks tegevusi ega varasid komisjonile üle antud. Amet otsustas esitada (12) oma tegevuse tulemused arvestamata asjaolu, et ametipoolne Galileo programmi ja Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) haldamine lõpeb pärast varade ja rahaliste vahendite komisjonile üleandmist, mis oli ette nähtud 2009. aasta esimese kvartali lõpus. |
| --- | --- |

12.

Vaatamata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 683/2008 jõustumisele ei oldud 2008. aasta lõpuks tegevusi ega varasid komisjonile üle antud. Amet otsustas esitada (12) oma tegevuse tulemused arvestamata asjaolu, et ametipoolne Galileo programmi ja Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) haldamine lõpeb pärast varade ja rahaliste vahendite komisjonile üleandmist, mis oli ette nähtud 2009. aasta esimese kvartali lõpus.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Teatud asjaolu rõhutamine

| 14. | Kontrollikoda juhib tähelepanu punktis 15 kirjeldatud asjaolule. Kontrollikoja järeldusotsus ameti raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta on seoses nimetatud asjaoluga märkusteta. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoda juhib tähelepanu punktis 15 kirjeldatud asjaolule. Kontrollikoja järeldusotsus ameti raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta on seoses nimetatud asjaoluga märkusteta.

| 15. | Määruse (EÜ) nr 683/2008 jõustumine 25. juulil 2008 tähendab, et amet ei vastuta enam Galileo ja EGNOS programmide haldamise eest. Sellest hoolimata kandis komisjon 24. detsembril 2008 (13) ameti pangaarvele 95 miljonit eurot. Nõuetekohast paranduseelarvet ei tehtud. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

16.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 17. | 2008. aastal vähendati oluliselt ameti vastuvõetud eelarvet, so 436,5 miljonilt eurolt 2007. aastal 22,7 miljoni euroni, mis oli seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 683/2008 jõustumisega. Vastavalt määrusele vastutab vahendite haldamise ja Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide (EGNOS ja Galileo) rakendamise eest komisjon. 2008. aasta lõpuks ei oldud kohustusi ega varasid komisjonile üle antud ja uus kohustuste jagunemine ameti ja komisjoni vahel ei kajastunud nende raamatupidamise aastaaruannetes. |
| --- | --- |

17.

2008. aastal vähendati oluliselt ameti vastuvõetud eelarvet, so 436,5 miljonilt eurolt 2007. aastal 22,7 miljoni euroni, mis oli seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 683/2008 jõustumisega. Vastavalt määrusele vastutab vahendite haldamise ja Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide (EGNOS ja Galileo) rakendamise eest komisjon. 2008. aasta lõpuks ei oldud kohustusi ega varasid komisjonile üle antud ja uus kohustuste jagunemine ameti ja komisjoni vahel ei kajastunud nende raamatupidamise aastaaruannetes.

| 18. | Selle tulemusena on ameti aastaruandes kajastatud 58,4 miljonit eurot komisjonilt saadud ettemaksetena. Nimetatud summat oleks pidanud kajastama võlgnevusena komisjonile. Lisaks ei peaks aastaruandes sisalduma Euroopa Kosmoseagentuurile makstav 55,6 miljoni euro suurune summa, mis tuleneb Euroopa ühenduste toetustest Galileo orbiidil kontrollimise etapile ja EGNOS programmidele, mille eest vastutab komisjon. |
| --- | --- |

18.

Selle tulemusena on ameti aastaruandes kajastatud 58,4 miljonit eurot komisjonilt saadud ettemaksetena. Nimetatud summat oleks pidanud kajastama võlgnevusena komisjonile. Lisaks ei peaks aastaruandes sisalduma Euroopa Kosmoseagentuurile makstav 55,6 miljoni euro suurune summa, mis tuleneb Euroopa ühenduste toetustest Galileo orbiidil kontrollimise etapile ja EGNOS programmidele, mille eest vastutab komisjon.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa GNSS Järelevalveamet (Brüssel)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Nõukogu määruses (EÜ) nr 1321/2004 (muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 683/2006) määratud ameti pädevusvaldkonnad | Juhtimine | 2008. aastal ameti käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | Pakutud tooted ja teenused ajavahemikul 1.1.2008 – 8.7.2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Majanduskasvu ja tööhõivet toetav konkurents | Eesmärgid







  — | Hallata Euroopa GNSSi programmidega seotud avalikke huve. |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1321/2004 (muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 683/2006) määratud ameti pädevusvaldkonnad

Juhtimine

2008. aastal ameti käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

Pakutud tooted ja teenused ajavahemikul 1.1.2008 – 8.7.2008

Majanduskasvu ja tööhõivet toetav konkurents

Eesmärgid

—

Hallata Euroopa GNSSi programmidega seotud avalikke huve.

| — | Tegutseda Euroopa GNSS programmide reguleeriva asutusena. |
| --- | --- |

—

Tegutseda Euroopa GNSS programmide reguleeriva asutusena.

Ülesanded

Ameti ülesanne on:

| a) | tagada julgeoleku akrediteerimine ja Galileo turvakeskuse tegevus; |
| --- | --- |

a)

tagada julgeoleku akrediteerimine ja Galileo turvakeskuse tegevus;

| b) | aidata ette valmistada süsteemide turuleviimist, sealhulgas teha vajalikke turuanalüüse; |
| --- | --- |

b)

aidata ette valmistada süsteemide turuleviimist, sealhulgas teha vajalikke turuanalüüse;

| c) | täita muid ülesandeid, mida komisjon võib talle usaldada. |
| --- | --- |

c)

täita muid ülesandeid, mida komisjon võib talle usaldada.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis

| — | üks esindaja igast liikmesriigist; |
| --- | --- |

—

üks esindaja igast liikmesriigist;

| — | üks komisjoni esindaja. |
| --- | --- |

—

üks komisjoni esindaja.

Ülesanded

| — | nimetab ametisse direktori; |
| --- | --- |

—

nimetab ametisse direktori;

| — | võtab vastu aasta töökava; |
| --- | --- |

—

võtab vastu aasta töökava;

| — | võtab vastu eelarve; |
| --- | --- |

—

võtab vastu eelarve;

| — | võtab vastu aastaaruande ameti tegevuse ja väljavaadete kohta. |
| --- | --- |

—

võtab vastu aastaaruande ameti tegevuse ja väljavaadete kohta.

2.   Tegevdirektor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt

3.   Süsteemi ohutus- ja julgeolekukomitee

Üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja.

4.   Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

5.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Lõplik eelarve

22,7 miljonit eurot (436,5 miljonit eurot)

Personal 31. detsembri 2008. aasta seisuga

50 (46) töökohta ametikohtade loetelus, millest täidetud töökohti: 49 (39) + 10 (3) muud teenistujat (lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid ja ajutine tööjõud)

Töötajate arv:

52 (49), mis jaguneb järgnevalt:

| — | põhiülesanded: 31 (30) |
| --- | --- |

—

põhiülesanded: 31 (30)

| — | haldusülesanded: 13 (11) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 13 (11)

| — | mitmesugused ülesanded: 8 (8) |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 8 (8)

Galileo süsteem

| — | Konfiguratsiooni kontrollinõukogu haldamine, missiooniks vajalikke nõudeid käsitleva dokumendi (MRD) ja süsteemi nõudeid käsitleva dokumendi ühtsuse (SRD) kontroll, kooskõlastamine Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) ja Euroopa Komisjoniga; |
| --- | --- |

—

Konfiguratsiooni kontrollinõukogu haldamine, missiooniks vajalikke nõudeid käsitleva dokumendi (MRD) ja süsteemi nõudeid käsitleva dokumendi ühtsuse (SRD) kontroll, kooskõlastamine Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) ja Euroopa Komisjoniga;

| — | RNSS signaalide modelleerimis- ja analüüsimisvahendite määratlus ja hankimine; |
| --- | --- |

—

RNSS signaalide modelleerimis- ja analüüsimisvahendite määratlus ja hankimine;

| — | süsteemisisese ja süsteemide vahelise interferentsi ning võimsuse tasemete analüüs; |
| --- | --- |

—

süsteemisisese ja süsteemide vahelise interferentsi ning võimsuse tasemete analüüs;

| — | Euroopa Kosmoseagentuuri orbiidil kontrollimist (IOV) hõlmava projekti halduse järelkontroll; |
| --- | --- |

—

Euroopa Kosmoseagentuuri orbiidil kontrollimist (IOV) hõlmava projekti halduse järelkontroll;

| — | abi osutamine komisjonile seoses järelevalvega kasutuselevõtuetapi ja esinemissageduse kooskõlastamise üle; |
| --- | --- |

—

abi osutamine komisjonile seoses järelevalvega kasutuselevõtuetapi ja esinemissageduse kooskõlastamise üle;

| — | süsteemi sertifitseerimine – Galileo sertifitseerimisasutuste valimine, ametisse nimetamine ja järelevalve nende üle; |
| --- | --- |

—

süsteemi sertifitseerimine – Galileo sertifitseerimisasutuste valimine, ametisse nimetamine ja järelevalve nende üle;

| — | ehitusalaste ohutuspõhjenduste kavandamine, |
| --- | --- |

—

ehitusalaste ohutuspõhjenduste kavandamine,

| — | Galileo programmiga seonduvate Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) standardite ja soovitusliku tava väljatöötamine. |
| --- | --- |

—

Galileo programmiga seonduvate Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) standardite ja soovitusliku tava väljatöötamine.

Euroopa Navigatsioonilisasüsteem (EGNOS)

| — | Missiooniks vajalikke nõudeid käsitleva dokumendi kontroll, uute nõuete hindamine ja heakskiitmine, kooskõlastamine Euroopa Kosmoseagentuuriga ja Euroopa Geostatsionaarsete Navigatsioonilisasüsteemide teenuse pakkujaga; |
| --- | --- |

—

Missiooniks vajalikke nõudeid käsitleva dokumendi kontroll, uute nõuete hindamine ja heakskiitmine, kooskõlastamine Euroopa Kosmoseagentuuriga ja Euroopa Geostatsionaarsete Navigatsioonilisasüsteemide teenuse pakkujaga;

| — | tegutsemisalase kvalifikatsiooni ülevaate järelkontroll; |
| --- | --- |

—

tegutsemisalase kvalifikatsiooni ülevaate järelkontroll;

| — | Euroopa Geostatsionaarsete Navigatsioonilisasüsteemide toimivuse seire ettevalmistamine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Geostatsionaarsete Navigatsioonilisasüsteemide toimivuse seire ettevalmistamine;

| — | süsteemi laienemise rakendamine Vahemere piirkonnas; |
| --- | --- |

—

süsteemi laienemise rakendamine Vahemere piirkonnas;

| — | järelevalve EGNOS ehitus- ja tegevusalaste ohutuspõhjenduste lõpuleviimise üle; |
| --- | --- |

—

järelevalve EGNOS ehitus- ja tegevusalaste ohutuspõhjenduste lõpuleviimise üle;

| — | järelevalve teenuseosutaja sertifitseerimisprotsessi üle; |
| --- | --- |

—

järelevalve teenuseosutaja sertifitseerimisprotsessi üle;

| — | sertifitseerimissüsteemi kasutuse laienemine muudesse valdkondadesse väljaspool tsiviillennundust. |
| --- | --- |

—

sertifitseerimissüsteemi kasutuse laienemine muudesse valdkondadesse väljaspool tsiviillennundust.

Programmid

| — | Abi osutamine Euroopa Komisjonile programmide EGNOS ja Galileo rakendamisel; |
| --- | --- |

—

Abi osutamine Euroopa Komisjonile programmide EGNOS ja Galileo rakendamisel;

| — | EGNOS teenuslepingu sõlmimine ja selle rakendamise kontrollimine; |
| --- | --- |

—

EGNOS teenuslepingu sõlmimine ja selle rakendamise kontrollimine;

| — | EGNOS tulemusnäitajate ja mitmesuguste EGNOS teenuste osade määratlus; |
| --- | --- |

—

EGNOS tulemusnäitajate ja mitmesuguste EGNOS teenuste osade määratlus;

| — | EGNOS tsiviilvastutus – Euroopa GNSS Järelevalveameti (GSA) ja ühenduse kaitse vastutuse vastu (tulenevalt EGNOS signaalidest kosmoses) kooskõlas Euroopa GNSS vastutust käsitleva poliitikaga. |
| --- | --- |

—

EGNOS tsiviilvastutus – Euroopa GNSS Järelevalveameti (GSA) ja ühenduse kaitse vastutuse vastu (tulenevalt EGNOS signaalidest kosmoses) kooskõlas Euroopa GNSS vastutust käsitleva poliitikaga.

Ohutus

| — | Süsteemide julgeoleku akrediteerimine; |
| --- | --- |

—

Süsteemide julgeoleku akrediteerimine;

| — | komisjonile abi osutamine GNSS ohutuse järelevalvekeskuse (GSMC) tegevuse ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

—

komisjonile abi osutamine GNSS ohutuse järelevalvekeskuse (GSMC) tegevuse ettevalmistamisel;

| — | teadusuuringud ja arendustööd, et tagada GNSS teenuse vastavus kriitiliselt ohtlike rakenduste julgeolekunõuetele; |
| --- | --- |

—

teadusuuringud ja arendustööd, et tagada GNSS teenuse vastavus kriitiliselt ohtlike rakenduste julgeolekunõuetele;

| — | avaliku reguleeritava teenuse (PRS) vastuvõtjate tootjatele spetsifikatsioonide ja instruktsioonide määratlus ning suunised PRSi halduseeskirjade rakendamiseks liikmesriikides. |
| --- | --- |

—

avaliku reguleeritava teenuse (PRS) vastuvõtjate tootjatele spetsifikatsioonide ja instruktsioonide määratlus ning suunised PRSi halduseeskirjade rakendamiseks liikmesriikides.

Turuarendus

| — | Soovitused ja meetmed seoses EGNOS ja Galileo turgude väljaarendamisega; |
| --- | --- |

—

Soovitused ja meetmed seoses EGNOS ja Galileo turgude väljaarendamisega;

| — | satelliitnavigatsiooni rakenduste arenguks vajaliku keskkonna hindamine, strateegiate kavandamine ja turuleviimise julgustamine: turuarendusvahendite määratlemine. |
| --- | --- |

—

satelliitnavigatsiooni rakenduste arenguks vajaliku keskkonna hindamine, strateegiate kavandamine ja turuleviimise julgustamine: turuarendusvahendite määratlemine.

Teadusuuringud ja arendustöö

| — | Projektide haldamine kuuenda ja seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames; |
| --- | --- |

—

Projektide haldamine kuuenda ja seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames;

| — | veebipõhise teadmiste haldamis- ja levitamisvahendi rakendamine/ajakohastamine. |
| --- | --- |

—

veebipõhise teadmiste haldamis- ja levitamisvahendi rakendamine/ajakohastamine.

Allikas: ameti edastatud teave.

JÄRELEVALVEAMETI VASTUSED

| 17. ja 18. | Kohustused anti vastavalt komisjoni nõudele üle alates 1. jaanuarist 2009. Ameti haldusnõukogu kinnitas üleantavate varade suuruse 19. märtsil 2009, kuid üleandmise korras ei saavutatud komisjoniga kokkulepet enne juuni lõppu. Euroopa GNSSi Järelevalveamet taotles 3. juulil 2009 komisjonilt ametlikku kinnitust nõusoleku kohta varade üleandmiseks alates 31. juulist 2009. |
| --- | --- |

17. ja 18.

Kohustused anti vastavalt komisjoni nõudele üle alates 1. jaanuarist 2009. Ameti haldusnõukogu kinnitas üleantavate varade suuruse 19. märtsil 2009, kuid üleandmise korras ei saavutatud komisjoniga kokkulepet enne juuni lõppu. Euroopa GNSSi Järelevalveamet taotles 3. juulil 2009 komisjonilt ametlikku kinnitust nõusoleku kohta varade üleandmiseks alates 31. juulist 2009.

Kõik eespool nimetatu mõjutas 2008. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande esitamist ja ei võimaldanud kajastada muudatusi, mis peaksid toimuma pärast bilansikuupäeva.

---

(1)  ELT L 246, 20.7.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 196, 24.7.2008. lk 1.

2

(3)  Tabelis esitatakse teavitamise eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

3

Tabelis

(4)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

7

(8)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

8

(9)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 16. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 19. juunil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaruandega konsolideeritud aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või www.gsa.europa.eu

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  „Peamised sündmused ja põhipunktid”, ameti raamatupidamise aastaaruande lk 3.

12

(13)  Vt ka ameti raamatupidamise aastaaruande märkust nr 8, lk 17.

13

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/107 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/107

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

2009/C 304/20

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 108 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 108 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13–14 | 109 |
| Tabel ... | 110 |
| Keskuse vastused... | 111 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

108

KINNITAV AVALDUS...

3–12

108

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13–14

109

Tabel ...

110

Keskuse vastused...

111

SISSEJUHATUS

| 1. | Luksemburgis asuv Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (edaspidi keskus) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 (1). Keskuse ülesandeks on pakkuda ELi asutustele ning kõikidele teistele ELi institutsioonidele ja organitele nende toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid (2). |
| --- | --- |

1.

Luksemburgis asuv Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (edaspidi keskus) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 (1). Keskuse ülesandeks on pakkuda ELi asutustele ning kõikidele teistele ELi institutsioonidele ja organitele nende toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid (2).

| 2. | Keskuse 2008. aasta eelarve oli 59,9 miljonit eurot; eelmisel aastal oli see 46,1 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 189 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 176. |
| --- | --- |

2.

Keskuse 2008. aasta eelarve oli 59,9 miljonit eurot; eelmisel aastal oli see 46,1 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 189 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 176.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda keskuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas keskuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus keskuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike aruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab keskuse raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi keskuse finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning keskuse tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Eelarveline ülejääk 2008. aastal oli 11,5 miljonit eurot, mis suurendas kogunenud ülejäägi 26,7 miljoni euroni, millest 15,3 miljonit eurot kulub selleks, et lahendada komisjoni ja keskuse pikaajalist konflikti (12) seoses tööandja poolt töötajatele makstavate pensionimaksetega. Keskus peab võtma asjakohased meetmed seoses pidevalt kasvava ülejäägiga (13). |
| --- | --- |

13.

Eelarveline ülejääk 2008. aastal oli 11,5 miljonit eurot, mis suurendas kogunenud ülejäägi 26,7 miljoni euroni, millest 15,3 miljonit eurot kulub selleks, et lahendada komisjoni ja keskuse pikaajalist konflikti (12) seoses tööandja poolt töötajatele makstavate pensionimaksetega. Keskus peab võtma asjakohased meetmed seoses pidevalt kasvava ülejäägiga (13).

| 14. | 2008. aasta ametikohtade loetelus oli 233 töökohta, 33 võrra rohkem kui 2007. aasta ametikohtade loetelus. 2008. aasta detsembris oli aga ametnike ja ajutiste töötajate poolt täidetud vaid 189 töökohta (81 %). Selline olukord annab tunnistust puudustest värbamise kavandamisel. |
| --- | --- |

14.

2008. aasta ametikohtade loetelus oli 233 töökohta, 33 võrra rohkem kui 2007. aasta ametikohtade loetelus. 2008. aasta detsembris oli aga ametnike ja ajutiste töötajate poolt täidetud vaid 189 töökohta (81 %). Selline olukord annab tunnistust puudustest värbamise kavandamisel.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (Luxembourg)

| Ühenduse pädevus-valdkonnad | Nõukogu määruses (EÜ) nr 2965/94 määratletud keskuse pädevusvaldkonnad | Juhtimine | 2008. aastal keskuse käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | 2008. aastal pakutud tooted ja teenused

  (2007. aasta andmed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liikmesriikide valitsuste esindajad võtsid ühisel kokkuleppel vastu deklaratsiooni liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta komisjoni Luxembourgis asuvate tõlketalituste raames, et pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid nendele asutustele, mille asukoht määrati kindlaks 29. oktoobri 1993. aasta otsusega. | Eesmärgid

  Pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid järgmistele asutustele:






  — | Euroopa Keskkonnaagentuur, |

Ühenduse pädevus-valdkonnad

Nõukogu määruses (EÜ) nr 2965/94 määratletud keskuse pädevusvaldkonnad

Juhtimine

2008. aastal keskuse käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

2008. aastal pakutud tooted ja teenused

(2007. aasta andmed)

Liikmesriikide valitsuste esindajad võtsid ühisel kokkuleppel vastu deklaratsiooni liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta komisjoni Luxembourgis asuvate tõlketalituste raames, et pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid nendele asutustele, mille asukoht määrati kindlaks 29. oktoobri 1993. aasta otsusega.

Eesmärgid

Pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid järgmistele asutustele:

—

Euroopa Keskkonnaagentuur,

| — | Euroopa Koolitusfond, |
| --- | --- |

—

Euroopa Koolitusfond,

| — | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, |
| --- | --- |

—

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus,

| — | Euroopa Ravimiamet, |
| --- | --- |

—

Euroopa Ravimiamet,

| — | Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), |
| --- | --- |

—

Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused),

| — | Euroopa Politseiamet (Europol) ja Europoli uimastiüksus. |
| --- | --- |

—

Euroopa Politseiamet (Europol) ja Europoli uimastiüksus.

Nõukogu loodud asutused, mida eespool ei nimetata, võivad samuti keskuse teenuseid kasutada. Ka ELi institutsioonid ja asutused, kus juba on oma tõlketeenistus, võivad soovi korral kasutada keskuse teenuseid.

Keskus osaleb täieõiguslikult institutsioonidevahelise tõlkekomitee töös.

Ülesanded

| — | Korraldada koostööd asutuste ja institutsioonidega. |
| --- | --- |

—

Korraldada koostööd asutuste ja institutsioonidega.

| — | Osaleda institutsioonidevahelise tõlkekomitee töös. |
| --- | --- |

—

Osaleda institutsioonidevahelise tõlkekomitee töös.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis

| — | üks esindaja igast liikmesriigist; |
| --- | --- |

—

üks esindaja igast liikmesriigist;

| — | kaks komisjoni esindajat; |
| --- | --- |

—

kaks komisjoni esindajat;

| — | üks esindaja igast keskuse teenuseid kasutavast asutusest või institutsioonist. |
| --- | --- |

—

üks esindaja igast keskuse teenuseid kasutavast asutusest või institutsioonist.

Ülesanne

Võtab vastu keskuse iga-aastase tööprogrammi ja aastaaruande.

2.   Direktor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

3.   Välisaudit

Kontrollikoda.

4.   Siseaudit

Komisjoni siseaudiitor.

5.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

59, 94 (46,12) miljonit eurot.

Personali suurus 31. detsembril 2008

233 (200) töökohta ametikohtade loetelus, millest 189 (176) olid täidetud.

Ülesanded

| — | põhiülesanded: 97 (88) |
| --- | --- |

—

põhiülesanded: 97 (88)

| — | haldusülesanded: 92 (88) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 92 (88)

Tõlgitud lehekülgede arv

747 416(732 673)

Lehekülgede arv keele kohta

| — | ametlikud keeled: 742 256(729 286) |
| --- | --- |

—

ametlikud keeled: 742 256(729 286)

| — | muud keeled: 5 160(3 963) |
| --- | --- |

—

muud keeled: 5 160(3 963)

Lehekülgede arv kliendi kohta

| — | asutused: 731 944(496 665) |
| --- | --- |

—

asutused: 731 944(496 665)

| — | institutsioonid: 15 472(8 773) |
| --- | --- |

—

institutsioonid: 15 472(8 773)

Vabakutseliste tõlkijate poolt tõlgitud lehekülgede arv: 441 223(226 822)

Allikas: keskuse edastatud andmed.

KESKUSE VASTUSED

| 13. | Keskus teeb kõik võimaliku, et lahendada probleem, mis on peamiselt seotud klientidelt saabuva tõlketellimuste prognoosi ebatäpsusega. Sel põhjusel palus keskus 2009. a keskel klientidel oma 2009. a prognoosid üle vaadata, et täpsustada praegust eelarvet. Veelgi olulisem on see, et keskus teeb praegu hinnaanalüüsi eesmärgiga täiustada oma hinnastruktuuri. 2009. aastal tagastab keskus pärast paranduseelarve vastuvõtmist 11,45 miljoni suuruse eelarveülejäägi oma klientidele. |
| --- | --- |

13.

Keskus teeb kõik võimaliku, et lahendada probleem, mis on peamiselt seotud klientidelt saabuva tõlketellimuste prognoosi ebatäpsusega. Sel põhjusel palus keskus 2009. a keskel klientidel oma 2009. a prognoosid üle vaadata, et täpsustada praegust eelarvet. Veelgi olulisem on see, et keskus teeb praegu hinnaanalüüsi eesmärgiga täiustada oma hinnastruktuuri. 2009. aastal tagastab keskus pärast paranduseelarve vastuvõtmist 11,45 miljoni suuruse eelarveülejäägi oma klientidele.

| 14. | Aastate vältel, eelkõige 2008. aastal, on kontoriruumi puudus takistanud töötajate vastavalt ametikohtade loetelule värbamist. 2009. aastal üüris keskus juurde ruumid, kuhu paigutada lisatöötajad. Peale selle on kasutusele võetud uus värbamissüsteem, mis muudab värbamismenetluse tõhusamaks. |
| --- | --- |

14.

Aastate vältel, eelkõige 2008. aastal, on kontoriruumi puudus takistanud töötajate vastavalt ametikohtade loetelule värbamist. 2009. aastal üüris keskus juurde ruumid, kuhu paigutada lisatöötajad. Peale selle on kasutusele võetud uus värbamissüsteem, mis muudab värbamismenetluse tõhusamaks.

---

(1)  EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte keskuse pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna keskuse finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 16. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 10. juulil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://www.cdt.europa.eu

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  2005. aasta aastaaruande punkt 10 (ELT C 312, 19.12.2006, lk 50).

12

(13)  2006. aasta aastaaruande punkt 7 (ELT C 309, 19.12.2007, lk 95).

13

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/112 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/112

---

ARUANNE

Haiguste Tõrje ja Ennetamise Euroopa Keskuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

2009/C 304/21

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 113 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 113 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13 | 114 |
| MUUD KÜSIMUSED... | 14–15 | 114 |
| Tabel ... | 115 |
| Keskuse vastused... | 117 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

113

KINNITAV AVALDUS...

3–12

113

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13

114

MUUD KÜSIMUSED...

14–15

114

Tabel ...

115

Keskuse vastused...

117

SISSEJUHATUS

| 1. | Stockholmis asuv Haiguste tõrje ja ennetamise Euroopa keskus (edaspidi keskus) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 851/2004 (1). Keskuse peamisteks ülesanneteks on haiguste ennetamise ja kontrollimise alaste andmete kogumine ja levitamine ning sellealase teadusliku arvamuse pakkumine. Samuti koordineerib keskus Euroopas selles valdkonnas koostööd tegevate asutuste tööd (2). |
| --- | --- |

1.

Stockholmis asuv Haiguste tõrje ja ennetamise Euroopa keskus (edaspidi keskus) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 851/2004 (1). Keskuse peamisteks ülesanneteks on haiguste ennetamise ja kontrollimise alaste andmete kogumine ja levitamine ning sellealase teadusliku arvamuse pakkumine. Samuti koordineerib keskus Euroopas selles valdkonnas koostööd tegevate asutuste tööd (2).

| 2. | Keskuse 2008. aasta eelarve suurus oli 40,6 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 28,9 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 154 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 122. |
| --- | --- |

2.

Keskuse 2008. aasta eelarve suurus oli 40,6 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 28,9 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 154 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 122.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda keskuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet ånii tulude kui ka kulude osas keskuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus keskuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike aruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse keskuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab keskuse raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi keskuse finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning keskuse tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Keskus kandis järgmisesse aastasse üle 16,2 miljonit eurot, millest ligikaudu 2,9 miljonit eurot olid seotud teenuste ja töödega, mille kohta sõlmiti küll leping 2008. aastal, aga mille teostamine pidi toimima 2009. aastal. Selline olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

Keskus kandis järgmisesse aastasse üle 16,2 miljonit eurot, millest ligikaudu 2,9 miljonit eurot olid seotud teenuste ja töödega, mille kohta sõlmiti küll leping 2008. aastal, aga mille teostamine pidi toimima 2009. aastal. Selline olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega.

MUUD KÜSIMUSED

| 14. | 2008. aasta ametikohtade loetelu sisaldas 130 töökohta. 2008. aasta lõpus oli 130 heakskiidetud ametikohast täidetud vaid 101. Selline olukord tekitab ohu, et keskuse tegevusi vähendatakse töötajate nappuse tõttu ning see annab tunnistust värbamismenetluste puudulikust kavandamisest. |
| --- | --- |

14.

2008. aasta ametikohtade loetelu sisaldas 130 töökohta. 2008. aasta lõpus oli 130 heakskiidetud ametikohast täidetud vaid 101. Selline olukord tekitab ohu, et keskuse tegevusi vähendatakse töötajate nappuse tõttu ning see annab tunnistust värbamismenetluste puudulikust kavandamisest.

| 15. | 31. detsembril 2008 puudus ikka veel kokkulepe keskuse ja Rootsi valitsuse vahel, sest mitmed küsimused olid lahendamata ning oli vaja uusi läbirääkimisi. Üks selline küsimus oli see, et keskuse töötajatele ei antud Rootsi isiklikku identifitseerimisnumbrit („personnummer”). Selline olukord piirab nende juurdepääsu paljudele avaliku ja erasektori teenustele. Praegune olukord võib mõjutada keskuse suutlikkust töötajaid värvata ja tööl hoida. |
| --- | --- |

15.

31. detsembril 2008 puudus ikka veel kokkulepe keskuse ja Rootsi valitsuse vahel, sest mitmed küsimused olid lahendamata ning oli vaja uusi läbirääkimisi. Üks selline küsimus oli see, et keskuse töötajatele ei antud Rootsi isiklikku identifitseerimisnumbrit („personnummer”). Selline olukord piirab nende juurdepääsu paljudele avaliku ja erasektori teenustele. Praegune olukord võib mõjutada keskuse suutlikkust töötajaid värvata ja tööl hoida.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Haiguste tõrje ja ennetamise Euroopa keskus (Stockholm)

| Asutamislepingust tulenevad Ühenduse pädevusvaldkonnad | Nõukogu määruses (EÜ) nr 851/2004 määratud keskuse pädevus | Juhtimine | 2008. aastal keskuse käsutusse antud ressursid

  (2007 aasta andmed) | 2008. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogu ühenduse poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Ühenduse meetmed, mis täiendavad riikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd.

  (Asutamislepingu artikkel 152) | Eesmärgid







  — | Tugevdada Euroopas kaitset nakkushaiguste vastu; täpsemalt määratleda, hinnata hetkel ja tulevikus nakkushaiguste tõttu tekkida võivaid terviseriske ja jagada nende kohta teavet. |

Asutamislepingust tulenevad Ühenduse pädevusvaldkonnad

Nõukogu määruses (EÜ) nr 851/2004 määratud keskuse pädevus

Juhtimine

2008. aastal keskuse käsutusse antud ressursid

(2007 aasta andmed)

2008. aastal pakutud tooted ja teenused

Kogu ühenduse poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Ühenduse meetmed, mis täiendavad riikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd.

(Asutamislepingu artikkel 152)

Eesmärgid

—

Tugevdada Euroopas kaitset nakkushaiguste vastu; täpsemalt määratleda, hinnata hetkel ja tulevikus nakkushaiguste tõttu tekkida võivaid terviseriske ja jagada nende kohta teavet.

| — | Keskus koordineerib sihtotstarbelisi seirevõrgustikke, pakub teaduslikke arvamusi, kasutab varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi, pakub teaduslikku ja tehnilist abi ning koolitust. |
| --- | --- |

—

Keskus koordineerib sihtotstarbelisi seirevõrgustikke, pakub teaduslikke arvamusi, kasutab varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi, pakub teaduslikku ja tehnilist abi ning koolitust.

Ülesanded

| — | Koordineerib sihtotstarbeliste seirevõrgustike toimimist ja arendab võrgustike tegevust. Keskusel on tähtis osa teabe kogumisel, hindamisel, analüüsimisel ja levitamisel. |
| --- | --- |

—

Koordineerib sihtotstarbeliste seirevõrgustike toimimist ja arendab võrgustike tegevust. Keskusel on tähtis osa teabe kogumisel, hindamisel, analüüsimisel ja levitamisel.

| — | Pakub ekspertnõuandeid ja teaduslikke arvamusi ja nakkushaiguste alaseid uurimusi. |
| --- | --- |

—

Pakub ekspertnõuandeid ja teaduslikke arvamusi ja nakkushaiguste alaseid uurimusi.

| — | Keskus kasutab varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi. Arendab menetlusi tekkivate tervishoiuriskide määratlemiseks. |
| --- | --- |

—

Keskus kasutab varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi. Arendab menetlusi tekkivate tervishoiuriskide määratlemiseks.

| — | Tugevdab liikmesriikide valmisolekut valmisoleku kavandamisel ja harjutamisel. |
| --- | --- |

—

Tugevdab liikmesriikide valmisolekut valmisoleku kavandamisel ja harjutamisel.

| — | Jagab avalikkusele ja huvitatud isikutele oma töö kohta teavet. |
| --- | --- |

—

Jagab avalikkusele ja huvitatud isikutele oma töö kohta teavet.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis

Haldusnõukogu koosseisu kuulub üks iga liikmesriigi poolt määratud liige, kaks Euroopa Parlamendi määratud liiget ja kolm komisjoni esindajat.

Ülesanded

Haldusnõukogu võtab vastu keskuse aastaprogrammi ja eelarve ja teostab nende rakendamise järelkontrolli.

2.   Direktor

Direktori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul koostatud kandidaatide nimekirja põhjal.

3.   Nõuandev kogu

Koosseis

Üks iga liikmesriigi poolt määratud liige ja kolm hääleõiguseta komisjoni esindajat.

Ülesanded

Nõuandev kogu kujutab endast mehhanismi keskuse töö teadusliku kvaliteedi ja keskuse tegevuse ning arvamuste sõltumatuse tagamiseks.

4.   Välisaudit

Kontrollikoda.

5.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus:

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

40,7 miljonit eurot (28 miljonit eurot)

Personal seisuga 31. detsember 2008

Töökohtade arv: 130 (90)

Täidetud kohad: 101 (80)

Muud töökohad: 53 (42)

KOKKU: 154 (122), mille

jaotus vastavalt ülesannetele:

| — | põhiülesanded: 91 (75) |
| --- | --- |

—

põhiülesanded: 91 (75)

| — | haldusülesanded: 63 (47) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 63 (47)

| — | 251 nakkusohu seire nakkushaiguste ohu andmebaasi abil; |
| --- | --- |

—

251 nakkusohu seire nakkushaiguste ohu andmebaasi abil;

| — | avaldati iganädalane nakkushaiguste ohu aruanne ja epidemioloogiline bülletään; |
| --- | --- |

—

avaldati iganädalane nakkushaiguste ohu aruanne ja epidemioloogiline bülletään;

| — | epideemiateabe kogumise toetamine kahe suure massiürituse tarbeks Euroopas; |
| --- | --- |

—

epideemiateabe kogumise toetamine kahe suure massiürituse tarbeks Euroopas;

| — | 31 ohuhinnangu ettevalmistamine; |
| --- | --- |

—

31 ohuhinnangu ettevalmistamine;

| — | kahe simulatsiooniharjutuse korraldamine; |
| --- | --- |

—

kahe simulatsiooniharjutuse korraldamine;

| — | 41 isikut läbis Euroopa Epidemioloogia väljaõppeprogrammi; |
| --- | --- |

—

41 isikut läbis Euroopa Epidemioloogia väljaõppeprogrammi;

| — | 250 rahvatervise eksperti 30st EL-EMA riikidest osales keskuse lühikoolitusmoodulites; |
| --- | --- |

—

250 rahvatervise eksperti 30st EL-EMA riikidest osales keskuse lühikoolitusmoodulites;

| — | 2008. aasta novembris Berliinis korraldati teine Euroopa teaduskonverents nakkushaiguste rakendusliku epidemioloogia kohta (ESCAIDE); |
| --- | --- |

—

2008. aasta novembris Berliinis korraldati teine Euroopa teaduskonverents nakkushaiguste rakendusliku epidemioloogia kohta (ESCAIDE);

| — | toetus 4 liikmesriigile nende koolitusvajaduste ja ressursside hindamise läbiviimisel |
| --- | --- |

—

toetus 4 liikmesriigile nende koolitusvajaduste ja ressursside hindamise läbiviimisel

| — | 21 2008. aastal avaldatud teaduslikku dokumenti; |
| --- | --- |

—

21 2008. aastal avaldatud teaduslikku dokumenti;

| — | esimese Euroopa antibiootikumidele tähelepanu juhtimise päeva korraldamine, kus osales 32 riiki; |
| --- | --- |

—

esimese Euroopa antibiootikumidele tähelepanu juhtimise päeva korraldamine, kus osales 32 riiki;

| — | välja antud teaduslikud suunised: Papilloomviiruse vaktsiinijuhend ELi riikides, Juhend gripivastase vaktsineerimise peamiste riskigruppide kohta; |
| --- | --- |

—

välja antud teaduslikud suunised: Papilloomviiruse vaktsiinijuhend ELi riikides, Juhend gripivastase vaktsineerimise peamiste riskigruppide kohta;

| — | viidi läbi uuring ja koostati andmebaas rahvatervise mikrobioloogia referentlaboritest ELis; |
| --- | --- |

—

viidi läbi uuring ja koostati andmebaas rahvatervise mikrobioloogia referentlaboritest ELis;

| — | avaldati teine iga-aastane epidemioloogia aruanne. |
| --- | --- |

—

avaldati teine iga-aastane epidemioloogia aruanne.

Allikas: keskuse poolt edastatud andmed.

KESKUSE VASTUSED

| 13. | Keskus nõustub kontrollikoja tähelepanekuga, et ülekantud summad on suured. Siiski soovib ta rõhutada asjaolu, et enam kui 80 % on neist seotud nende tegevuste kuludega, mida alustati juba 2008. aastal ja mis jätkuvad kogu 2009. aasta vältel. Juhtkond keskendub enamiku hangete ja allhangete lõpetamisele selle aasta alguses, et parandada eelarve täitmist ja vähendada ülekantavaid summasid. |
| --- | --- |

13.

Keskus nõustub kontrollikoja tähelepanekuga, et ülekantud summad on suured. Siiski soovib ta rõhutada asjaolu, et enam kui 80 % on neist seotud nende tegevuste kuludega, mida alustati juba 2008. aastal ja mis jätkuvad kogu 2009. aasta vältel. Juhtkond keskendub enamiku hangete ja allhangete lõpetamisele selle aasta alguses, et parandada eelarve täitmist ja vähendada ülekantavaid summasid.

| 14. | Keskus nõustub, et ajutiste teenistujate värbamises esines viivitusi, mis osaliselt tulenesid värbamisprotsessi kujunemisest mõnes valdkonnas oodatust pikemaks ja keerulisemaks, nõudes mõnede töökohtade korduvkuulutamist (2008. aastal oli 16 korduvkuulutust).
  Keskus on võtnud olukorra parandamiseks meetmeid, levitades töökohakuulutusi ulatuslikumalt ja kiirendades enamiku aprillis 2009 väljakuulutatud töökohtade värbamisplaani elluviimist. |
| --- | --- |

14.

Keskus nõustub, et ajutiste teenistujate värbamises esines viivitusi, mis osaliselt tulenesid värbamisprotsessi kujunemisest mõnes valdkonnas oodatust pikemaks ja keerulisemaks, nõudes mõnede töökohtade korduvkuulutamist (2008. aastal oli 16 korduvkuulutust).

Keskus on võtnud olukorra parandamiseks meetmeid, levitades töökohakuulutusi ulatuslikumalt ja kiirendades enamiku aprillis 2009 väljakuulutatud töökohtade värbamisplaani elluviimist.

| 15. | Arutelu kokkuleppe saavutamiseks eelkõige isikliku identifitseerimisnumbri („personnummer”) küsimuses on jätkuvalt olnud keskuse halduskogus üks päevakorra punkte. Lõpuks võttis Rootsi parlament märtsis 2009 vastu uue õigusakti, mis jõustub juulis 2009 ja võimaldab ECDC töötajatele anda isikliku identifitseerimisnumbri. Keskus jälgib hoolikalt õigusakti rakendamist ja loodetavasti parandab see töötajate juurdepääsu teenustele. |
| --- | --- |

15.

Arutelu kokkuleppe saavutamiseks eelkõige isikliku identifitseerimisnumbri („personnummer”) küsimuses on jätkuvalt olnud keskuse halduskogus üks päevakorra punkte. Lõpuks võttis Rootsi parlament märtsis 2009 vastu uue õigusakti, mis jõustub juulis 2009 ja võimaldab ECDC töötajatele anda isikliku identifitseerimisnumbri. Keskus jälgib hoolikalt õigusakti rakendamist ja loodetavasti parandab see töötajate juurdepääsu teenustele.

---

(1)  ELT L 142, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte keskuse pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna keskuse finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 27. aprillil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 6. juulil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://ecdc.europa.eu/en/aboutus/Pages/AboutUs_KeyDocuments.aspx

11

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/118 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/118

---

ARUANNE

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

2009/C 304/22

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 119 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 119 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13 | 120 |
| MUUD KÜSIMUSED... | 14 | 120 |
| Tabel ... | 121 |
| Keskuse vastused... | 123 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

119

KINNITAV AVALDUS...

3–12

119

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13

120

MUUD KÜSIMUSED...

14

120

Tabel ...

121

Keskuse vastused...

123

SISSEJUHATUS

| 1. | Thessalonikis asuv Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (edaspidi keskus) loodi nõukogu määrusega (EMÜ) nr 337/75 (1). Keskuse peamiseks eesmärgiks on edendada kutseõppe arendamist ühenduse tasemel. Selle eesmärgi saavutamiseks on keskusel ülesanne koostada ja levitada dokumente kutseõppe süsteemide kohta (2). |
| --- | --- |

1.

Thessalonikis asuv Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (edaspidi keskus) loodi nõukogu määrusega (EMÜ) nr 337/75 (1). Keskuse peamiseks eesmärgiks on edendada kutseõppe arendamist ühenduse tasemel. Selle eesmärgi saavutamiseks on keskusel ülesanne koostada ja levitada dokumente kutseõppe süsteemide kohta (2).

| 2. | Keskuse 2008. aasta eelarve suurus oli 18,3 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 17,4 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 128 töötajat ehk sama palju kui sellele eelnenud aastal. |
| --- | --- |

2.

Keskuse 2008. aasta eelarve suurus oli 18,3 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 17,4 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 128 töötajat ehk sama palju kui sellele eelnenud aastal.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda keskuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas keskuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus keskuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab keskuse raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi keskuse finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning keskuse tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Üle 3,5 miljoni euro suurune summa kanti üle järgmisse eelarveaastasse. Ehkki põhitegevust (jaotis III) hallati liigendatud assigneeringute abil, kanti järgmisse eelarveaastasse 1,4 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid (25 %). See näitab puudusi põhitegevuseks ettenähtud liigendatud assigneeringute kavandamises ja järelevalves. |
| --- | --- |

13.

Üle 3,5 miljoni euro suurune summa kanti üle järgmisse eelarveaastasse. Ehkki põhitegevust (jaotis III) hallati liigendatud assigneeringute abil, kanti järgmisse eelarveaastasse 1,4 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid (25 %). See näitab puudusi põhitegevuseks ettenähtud liigendatud assigneeringute kavandamises ja järelevalves.

MUUD KÜSIMUSED

| 14. | Keskuse 2008. aasta töökavas on iga peamise tegevusvaldkonna puhul kindlaks määratud tegevuseesmärgid ja meetmed, mis on seotud tulemusnäitajatega. Eesmärgid ja näitajad ei olnud alati selgelt tulemustele suunatud ega mõõdetavad. Selleks, et keskus saaks üle minna reaalsele tegevuspõhisele juhtimisele, mis võimaldaks ressursside eraldamist ja tulemuslikkuse analüüsi pidevalt täiustada, peaks keskus rakendama süsteemi, mille abil salvestada personali projektidele kuluvat tööaega, ning tugevdama tulemuste saavutamisele keskendunud lähenemisviisi. |
| --- | --- |

14.

Keskuse 2008. aasta töökavas on iga peamise tegevusvaldkonna puhul kindlaks määratud tegevuseesmärgid ja meetmed, mis on seotud tulemusnäitajatega. Eesmärgid ja näitajad ei olnud alati selgelt tulemustele suunatud ega mõõdetavad. Selleks, et keskus saaks üle minna reaalsele tegevuspõhisele juhtimisele, mis võimaldaks ressursside eraldamist ja tulemuslikkuse analüüsi pidevalt täiustada, peaks keskus rakendama süsteemi, mille abil salvestada personali projektidele kuluvat tööaega, ning tugevdama tulemuste saavutamisele keskendunud lähenemisviisi.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Thessaloniki)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Nõukogu määruse (EMÜ) nr 337/75 artiklites 2 ja 3 määratud keskuse pädevus | Juhtimine | 2008. aastal keskuse käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | 2008. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühendus rakendab kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid seoses kutseõppe sisu ja korraldamisega.
  Tegevusega püütakse:






  — | hõlbustada tööstuse muudatustega kohanemist, eriti kutse- ja ümberõppe kaudu; |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Nõukogu määruse (EMÜ) nr 337/75 artiklites 2 ja 3 määratud keskuse pädevus

Juhtimine

2008. aastal keskuse käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

2008. aastal pakutud tooted ja teenused

Ühendus rakendab kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid seoses kutseõppe sisu ja korraldamisega.

Tegevusega püütakse:

—

hõlbustada tööstuse muudatustega kohanemist, eriti kutse- ja ümberõppe kaudu;

| — | parandada esialgset ja täiendkutseõpet, et hõlbustada kutsealale pääsu ja naasmist tööjõuturule; |
| --- | --- |

—

parandada esialgset ja täiendkutseõpet, et hõlbustada kutsealale pääsu ja naasmist tööjõuturule;

| — | soodustada kutseõppe kättesaadavust ning ergutada koolitajate ja koolitatavate ning eriti noorte liikuvust; |
| --- | --- |

—

soodustada kutseõppe kättesaadavust ning ergutada koolitajate ja koolitatavate ning eriti noorte liikuvust;

| — | stimuleerida koolitusalast koostööd haridus- ja koolitusasutuste ning ettevõtjate vahel; |
| --- | --- |

—

stimuleerida koolitusalast koostööd haridus- ja koolitusasutuste ning ettevõtjate vahel;

| — | arendada informatsiooni ja kogemuste vahetamist liikmesriikide koolitussüsteemidele ühistes küsimustes. |
| --- | --- |

—

arendada informatsiooni ja kogemuste vahetamist liikmesriikide koolitussüsteemidele ühistes küsimustes.

(Väljavõte asutamislepingu artiklist 150)

Keskuse eesmärgid

Keskus on Euroopa Liidu kutseõppe ja hariduse keskus, mis edastab poliitilistele otsustajatele, teadlastele ja spetsialistidele teavet eesmärgiga arendada selgemat käsitlust valdkonna praegustest suundumustest, võimaldamaks neil seeläbi teha otsuseid, mis varasemaga võrreldes toetavad paremini tulevikus võetavaid meetmeid.

Keskus abistab Euroopa Komisjoni kutse- ja täiendusõppe edendamisel ja arendamisel ühenduse tasandil.

Ülesanded

| — | Koguda valikdokumente ja analüüsida andmeid; |
| --- | --- |

—

Koguda valikdokumente ja analüüsida andmeid;

| — | aidata kaasa uurimistöö arendamisele ja koordineerimisele; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa uurimistöö arendamisele ja koordineerimisele;

| — | kasutada ning levitada kasulikke dokumente ja teavet; |
| --- | --- |

—

kasutada ning levitada kasulikke dokumente ja teavet;

| — | edendada ja toetada kooskõlastatud tegevust kutseõppe arendamisega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

—

edendada ja toetada kooskõlastatud tegevust kutseõppe arendamisega seotud küsimustes;

| — | tegutseda laiema ja erineva avalikkuse kohtumispaigana. |
| --- | --- |

—

tegutseda laiema ja erineva avalikkuse kohtumispaigana.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis

Igast liikmesriigist:

| — | üks valitsuse esindaja; |
| --- | --- |

—

üks valitsuse esindaja;

| — | üks tööandjate organisatsioonide esindaja; |
| --- | --- |

—

üks tööandjate organisatsioonide esindaja;

| — | üks töövõtjate organisatsioonide esindaja ja kolm Euroopa Komisjoni esindajat. |
| --- | --- |

—

üks töövõtjate organisatsioonide esindaja ja kolm Euroopa Komisjoni esindajat.

2.   Büroo

Koosseis

Eesistuja ja kolm haldusnõukogu ase-eesistujat (üks igast grupist), üks koordinaator iga grupi kohta ja üks komisjoni esindaja.

3.   Direktor

Nimetatakse ametisse komisjoni poolt haldusnõukogu esitatud kandidaatide nimekirjast; vastutab keskuse juhtimise eest ning viib ellu haldusnõukogu ja büroo otsuseid.

4.   Sisekontroll

Komisjoni siseauditi talitus.

5.   Välisaudit

Kontrollikoda.

6.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

18,38 miljonit eurot

(17,40 miljonit eurot)

Ühenduse osalus: 93 % (96 %)

Personali suurus 31. detsembril 2008

Töökohtade arv ametikohtade loetelus: 99 (97)

| | Täidetud töökohti: 97 (89) |
| --- | --- |

Täidetud töökohti: 97 (89)

| | Muu personal: lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid. |
| --- | --- |

Muu personal: lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid.

Personal kokku: 128 (128)

| | põhitegevus: 87 |
| --- | --- |

põhitegevus: 87

| | haldus: 41 |
| --- | --- |

haldus: 41

(2007.a:

| | põhitegevus: 89 |
| --- | --- |

põhitegevus: 89

| | haldus: 39) |
| --- | --- |

haldus: 39)

Analüüside ja uurimistulemuste esitamisega aitab keskus edendada tõenditel põhineva poliitika kujundamist. Keskuse mõju näitab kõige ilmekamalt asjaolu, et 21-s keskse tähtsusega poliitikadokumendis (nt nõukogu järeldused Euroopa tõhusama kutsehariduse ja -koolituse alase koostöö tulevaste prioriteetide kohta või komisjoni teatis teemal „Uute töökohtade jaoks uued oskused”) mitte ainult ei kajastatud keskuse tööd, vaid paluti koostööd või järelevalvet jätkata. See on tõendiks, et keskuse tegevust hinnatakse.

Poliitikaaruande eelnõu aitas oluliselt kaasa Prantsusmaa eesistumise ajal toimunud ministrite konverentsi ja novembris avaldatud Bordeaux’ kommünikee ettevalmistamisele. Keskus tegi tihedat koostööd 2008. aasta mõlema eesistujariigiga ja andis suure panuse (väljaanded, taustamaterjalid, programmkõned jne) kõigisse olulistesse kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas korraldatud üritustesse (nt Lyonis toimunud konverents).

Keskuse tööd seoses oskustega tuleb edasi arendada. Komisjoni presidendi palvel laiendati prognoosi kuni 2020. aastani. Väljaannet „Skill needs in Europe: focus on 2020” laeti alla üle 140 000 korra. 2008. aasta novembris kiitis tööhõivekomitee indikaatorite töörühm heaks keskuse ettepaneku kaasata tulevased oskuste vajadused ühe indikaatorina tööhõive analüüsimisel.

Pärast Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (EQF) vastuvõtmist on kutsehariduse ja -koolituse alaste Euroopa töövahendite rakendamine liikmesriikides hoogustunud. Keskus on nende vahendite (EQF, Euroopa ainepunktide ülekandmise süsteem, kvaliteedi tagamine, suunised, Europass) väljatöötamisele oluliselt kaasa aidanud ning jätkanud komisjoni töörühmade ja klastrite toetamist. Samuti haldab keskus Europassi veebilehte, mida Euroopa kodanikud järjest enam kasutavad: 2008. aastal registreeriti lehel üle 6 miljoni külastuse ning täideti üle 2 miljoni elektroonilise Euroopa CV. Positiivset arengut kinnitavad ka välishindamise tulemused.

Edukalt on rakendatud õppereiside muudetud programmi.

Keskus korraldas üle 65 seminari ja konverentsi ning avaldas 24 uut trükist ja 8 poliitikaülevaadet. Samuti on keskusel uus pressiteenistus (19 pressiteadet 2008. aastal). Keskus tegutses jätkuvalt kutsehariduse ja -koolituse sidusrühmade platvormina ja edastas ajakohastatud teavet kutsehariduse ja -koolituse kohta Euroopa Liidus.

Põhjalikum teave on esitatud 2008. eelarveaasta aastaaruandes.

Allikas: keskuse edastatud teave.

KESKUSE VASTUSED

| 13. | Maksete assigneeringute üleviimine oli osaliselt vajalik 2008. aasta lõpus uuesti algatatud ebaõnnestunud hankemenetluste tõttu. Ettenägematu viivitus ja taasalgatatud hangete edukas lõpuleviimine olid peamised põhjused, miks 2009. aasta eelarvesse kavandatud maksete assigneeringutest ei piisanud rahavoovajadusteks, et katta 2009. aasta suurenenud maksekohustused. Keskus on vahepeal edasi arendanud oma maksete assigneeringute järelevalvesüsteemi ja eelkõige hangete kavandamise süsteemi. |
| --- | --- |

13.

Maksete assigneeringute üleviimine oli osaliselt vajalik 2008. aasta lõpus uuesti algatatud ebaõnnestunud hankemenetluste tõttu. Ettenägematu viivitus ja taasalgatatud hangete edukas lõpuleviimine olid peamised põhjused, miks 2009. aasta eelarvesse kavandatud maksete assigneeringutest ei piisanud rahavoovajadusteks, et katta 2009. aasta suurenenud maksekohustused. Keskus on vahepeal edasi arendanud oma maksete assigneeringute järelevalvesüsteemi ja eelkõige hangete kavandamise süsteemi.

| 14. | Alates juba 2008. aastast on tehtud mitmeid algatusi eesmärkide püstitamise täiustamise ja tulemustele suunatud tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi nimel. 2009. aastal võetakse kasutusele väljund-, tulemus- ja mõju näitajaid hõlmav terviklik tulemuste mõõtmise süsteem, mis on kooskõlas nn SMART-eesmärkidega. Seda kajastatakse ka juba 2009. aasta tööprogrammis. Inimressursid on praegu eraldatud erinevatele tegevustele tegevuspõhise eelarve raames ning vastavalt siseplaneerimise ja projektide vajaduste järelevalve protsessi tulemustele. Ajaregistreerimise katsesüsteemi käivitamine on kavandatud 2010. aastasse. |
| --- | --- |

14.

Alates juba 2008. aastast on tehtud mitmeid algatusi eesmärkide püstitamise täiustamise ja tulemustele suunatud tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi nimel. 2009. aastal võetakse kasutusele väljund-, tulemus- ja mõju näitajaid hõlmav terviklik tulemuste mõõtmise süsteem, mis on kooskõlas nn SMART-eesmärkidega. Seda kajastatakse ka juba 2009. aasta tööprogrammis. Inimressursid on praegu eraldatud erinevatele tegevustele tegevuspõhise eelarve raames ning vastavalt siseplaneerimise ja projektide vajaduste järelevalve protsessi tulemustele. Ajaregistreerimise katsesüsteemi käivitamine on kavandatud 2010. aastasse.

---

(1)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte keskuse pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.07.2008, lk 23), ning on tervikuna keskuse finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 15. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 30. juunil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://www.cedefop.europa.eu/about/budget_discharge.asp

11

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/124 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/124

---

ARUANNE

Euroopa Politseikolledži eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kolledži vastustega

2009/C 304/23

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 125 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–15 | 125 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 16–21 | 126 |
| Tabel ... | 127 |
| Kolledži vastused... | 130 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

125

KINNITAV AVALDUS...

3–15

125

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

16–21

126

Tabel ...

127

Kolledži vastused...

130

SISSEJUHATUS

| 1. | Bramshillis asuv Euroopa Politseikolledž (edaspidi „kolledž”) loodi nõukogu otsusega 2000/820/JSK, mis tunnistati kehtetuks 2005. aastal ja asendati nõukogu 20. septembri 2005. aasta otsusega 2005/681/JSK (1). Kolledži ülesanne on toimida võrgustikuna ja ühendada liikmesriikide politseinike koolitusasutusi, et koolitada politsei vanemametnikke vastavalt ühtsetele standarditele (2). |
| --- | --- |

1.

Bramshillis asuv Euroopa Politseikolledž (edaspidi „kolledž”) loodi nõukogu otsusega 2000/820/JSK, mis tunnistati kehtetuks 2005. aastal ja asendati nõukogu 20. septembri 2005. aasta otsusega 2005/681/JSK (1). Kolledži ülesanne on toimida võrgustikuna ja ühendada liikmesriikide politseinike koolitusasutusi, et koolitada politsei vanemametnikke vastavalt ühtsetele standarditele (2).

| 2. | Kolledži 2008. aasta eelarve suurus oli 8,7 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 6,5 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas kolledžis 27 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 21. |
| --- | --- |

2.

Kolledži 2008. aasta eelarve suurus oli 8,7 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 6,5 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas kolledžis 27 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 21.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda kolledži raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas kolledži finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus kolledži raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab kolledži raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi kolledži finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning kolledži tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt kolledži finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Teatud asjaolu rõhutamine

| 11. | Ilma punktis 10 toodud järeldusotsust kahtluse alla seadmata märgib kontrollikoda, et 2008. aastal esinenud raskused vana arvestussüsteemi üleviimisel ABAC arvestussüsteemi ning nõuetekohase arvestussüsteemi hiline kasutuselevõtt ohustavad endiselt raamatupidamise aastaaruandes esitatud andmete kvaliteeti, mis puudutab eelmisest aastast ülekantud summasid, sihtotstarbeliste tulude kasutamist ning seost mõningate 2007. aasta bilansi arvandmetega. |
| --- | --- |

11.

Märkustega järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul on kolledži 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed, kui välja arvata punktides 13–15 toodud märkused. |
| --- | --- |

12.

Alus märkustega järeldusotsuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kolledž sõlmis ühe teenusepakkujaga otse nõustamisteenuste osutamise lepingu (12) komisjoni raamlepingu alusel, mis oli ette nähtud üksnes koolitusteenuste lepingute sõlmimiseks. Selline hankemenetlus on eeskirjadega vastuolus. Lisaks võimaldavad lepingusätted kolledžil lepingut piiramatult pikendada või laiendada. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Koolituste ja seminaride korraldamisega seotud kulutused moodustavad suure osa (13) kolledži eelarvest. Selliste kulutuste audit tõi ilmsiks hulgaliselt kehtivate haldus- ja finantseeskirjade eiramisi: puudusid kulutõendid, osalemistõendid ja majutuskulude hüvitamiseks vajalikud originaalarved ja -dokumendid, ekspertide reisikulude kohta ei küsitud tõendeid jne. |
| --- | --- |

14.

| 15. | 15 kulukohustusest koosneva valimi auditeerimine näitas, et






  — | kolmel juhul puudus juriidiline kohustus (14) |
| --- | --- | --- |

15.

—

kolmel juhul puudus juriidiline kohustus (14)

| — | üheksal juhul võeti eelarveline kulukohustus enne juriidilist kohustust (15). |
| --- | --- |

—

üheksal juhul võeti eelarveline kulukohustus enne juriidilist kohustust (15).

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 16. | Üle 2,7 miljoni euro väärtuses 2008. aasta maksete assigneeringuid tuli järgmisse eelarveaastasse üle kanda. Selline olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega ning viitab puudustele eelarve kavandamises ja selle täitmise üle tehtavas järelevalves. |
| --- | --- |

16.

Üle 2,7 miljoni euro väärtuses 2008. aasta maksete assigneeringuid tuli järgmisse eelarveaastasse üle kanda. Selline olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega ning viitab puudustele eelarve kavandamises ja selle täitmise üle tehtavas järelevalves.

| 17. | 2008. aastal võeti 175 000 euro suurune kulukohustus tagasimaksenõude katmiseks, mille Euroopa Komisjon oli esitanud seoses ühe enne 2006. aastat kolledži eelkäijale tehtud ettemaksega. Kulukohustus kanti üle 2009. eelarveaastasse. |
| --- | --- |

17.

2008. aastal võeti 175 000 euro suurune kulukohustus tagasimaksenõude katmiseks, mille Euroopa Komisjon oli esitanud seoses ühe enne 2006. aastat kolledži eelkäijale tehtud ettemaksega. Kulukohustus kanti üle 2009. eelarveaastasse.

| 18. | Kulukohustuste valimi auditeerimine (vt ka punkt 15) näitas, et kolmel juhul puudus auditijälg, mille abil rahakasutamist kontrollida, mistõttu ei olnud võimalik tuvastada kulukohustuste lõppsaldot seisuga 31. detsember 2008. |
| --- | --- |

18.

Kulukohustuste valimi auditeerimine (vt ka punkt 15) näitas, et kolmel juhul puudus auditijälg, mille abil rahakasutamist kontrollida, mistõttu ei olnud võimalik tuvastada kulukohustuste lõppsaldot seisuga 31. detsember 2008.

| 19. | Kolledž lõpetas 23. mail 2008 vana arvestussüsteemi kasutamise ja kandis kõik andmed ABAC arvestussüsteemi. Reaalselt hakati uut süsteemi kasutama alates 14. juulist 2008. Vahepealsel ajal kasutati manuaalset süsteemi. Kõiki kohandusi, mis langesid manuaalse süsteemiga hõlmatud ajavahemikku, ei tehtud siiski õigeaegselt. Nimelt on kulukohustusi (koguväärtus 20 000 eurot) ABAC arvestussüsteemis tegelikust väiksemana näidatud, ehkki nüüdseks on need SAP finantsarvestussüsteemis kajastatud. |
| --- | --- |

19.

Kolledž lõpetas 23. mail 2008 vana arvestussüsteemi kasutamise ja kandis kõik andmed ABAC arvestussüsteemi. Reaalselt hakati uut süsteemi kasutama alates 14. juulist 2008. Vahepealsel ajal kasutati manuaalset süsteemi. Kõiki kohandusi, mis langesid manuaalse süsteemiga hõlmatud ajavahemikku, ei tehtud siiski õigeaegselt. Nimelt on kulukohustusi (koguväärtus 20 000 eurot) ABAC arvestussüsteemis tegelikust väiksemana näidatud, ehkki nüüdseks on need SAP finantsarvestussüsteemis kajastatud.

| 20. | Kasutusel on kaks põhivara haldamise süsteemi, mistõttu mõnel juhul kirjendatakse põhivara topelt. Samuti puuduvad põhivaral märgistused ja inventarinumbrid. |
| --- | --- |

20.

Kasutusel on kaks põhivara haldamise süsteemi, mistõttu mõnel juhul kirjendatakse põhivara topelt. Samuti puuduvad põhivaral märgistused ja inventarinumbrid.

| 21. | 2007. eelarveaasta aruandes (16) tõi kontrollikoda välja juhtumeid, kus assigneeringuid kasutati erakulude tasumiseks. Kolledž vastas sellele, et järelkontrolli tegemiseks pöördutakse organisatsioonivälise ettevõtte poole. Sellist kontrolli ei oldud 2009. aasta keskpaigaks alustatud. |
| --- | --- |

21.

2007. eelarveaasta aruandes (16) tõi kontrollikoda välja juhtumeid, kus assigneeringuid kasutati erakulude tasumiseks. Kolledž vastas sellele, et järelkontrolli tegemiseks pöördutakse organisatsioonivälise ettevõtte poole. Sellist kontrolli ei oldud 2009. aasta keskpaigaks alustatud.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 29. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa Politseikolledž (Bramshill)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Nõukogu otsusega 2005/681/JSK määratud kolledži pädevusvaldkonnad | Juhtimine | 2008. aastal kolledži käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | Peamised 2008. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Õigusaktide ühtlustamine

  Euroopa Liidu asutamisleping, eelkõige selle artikli 30 lõige 1 ja artikli 34 lõige 2. | Eesmärgid

  Kolledži eesmärk on aidata koolitada liikmesriikide politsei vanemametnikke, optimeerides koostööd kolledži eri asutuste vahel. Kolledž toetab ja arendab Euroopa põhimõtteid seoses peamiste, eelkõige piiriüleste probleemidega, millega liikmesriigid kuritegevuse vastu võitlemisel, kuritegude ennetamisel ning korrakaitse ja avaliku julgeoleku tagamisel silmitsi seisavad. | Ülesanded







  — | Suurendada teadmisi teiste liikmesriikide siseriiklike politseisüsteemide ja -struktuuride ning piiriülese politseikoostöö kohta Euroopa Liidus. |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Nõukogu otsusega 2005/681/JSK määratud kolledži pädevusvaldkonnad

Juhtimine

2008. aastal kolledži käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

Peamised 2008. aastal pakutud tooted ja teenused

Õigusaktide ühtlustamine

Euroopa Liidu asutamisleping, eelkõige selle artikli 30 lõige 1 ja artikli 34 lõige 2.

Eesmärgid

Kolledži eesmärk on aidata koolitada liikmesriikide politsei vanemametnikke, optimeerides koostööd kolledži eri asutuste vahel. Kolledž toetab ja arendab Euroopa põhimõtteid seoses peamiste, eelkõige piiriüleste probleemidega, millega liikmesriigid kuritegevuse vastu võitlemisel, kuritegude ennetamisel ning korrakaitse ja avaliku julgeoleku tagamisel silmitsi seisavad.

Ülesanded

—

Suurendada teadmisi teiste liikmesriikide siseriiklike politseisüsteemide ja -struktuuride ning piiriülese politseikoostöö kohta Euroopa Liidus.

| — | Parandada teadmisi rahvusvaheliste ja liidu dokumentide kohta, eelkõige järgmistes valdkondades:






  a) | Euroopa Liidu institutsioonid, nende toimimine ja roll, samuti Euroopa Liidu otsustusmehhanismid ja õigusaktid, eelkõige nende tähendus õiguskaitsealasele koostööle; |
| --- | --- | --- |

—

Parandada teadmisi rahvusvaheliste ja liidu dokumentide kohta, eelkõige järgmistes valdkondades:

a)

Euroopa Liidu institutsioonid, nende toimimine ja roll, samuti Euroopa Liidu otsustusmehhanismid ja õigusaktid, eelkõige nende tähendus õiguskaitsealasele koostööle;

| b) | Europoli eesmärgid, struktuur ja toimimine, samuti koostöö laiendamise võimalused Europoli ja liikmesriikide asjaomaste õiguskaitseorganite vahel võitluses organiseeritud kuritegevusega; |
| --- | --- |

b)

Europoli eesmärgid, struktuur ja toimimine, samuti koostöö laiendamise võimalused Europoli ja liikmesriikide asjaomaste õiguskaitseorganite vahel võitluses organiseeritud kuritegevusega;

| c) | Eurojusti eesmärgid, struktuur ja toimimine; |
| --- | --- |

c)

Eurojusti eesmärgid, struktuur ja toimimine;

| — | Pakkuda asjakohast koolitust seoses demokraatlike tagatiste austamisega, rõhutades eriti õigust kaitsele. |
| --- | --- |

—

Pakkuda asjakohast koolitust seoses demokraatlike tagatiste austamisega, rõhutades eriti õigust kaitsele.

1.   Juhatus

koosneb:

| — | ühest delegatsioonist igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

—

ühest delegatsioonist igast liikmesriigist.

Igal delegatsioonil on üks hääl. Komisjoni, Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ja Europoli esindajad kutsutakse istungitele osalema ilma hääleõiguseta vaatlejatena.

2.   Direktor

Vastutab kolledži juhtimise eest; nimetatakse ja tagandatakse ametist juhatuse poolt.

3.   Välisaudit

Kontrollikoda.

4.   Siseaudit

Komisjoni siseaudititalitused.

5.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Personal

2008. aasta algul töötas kolledžis 22 töötajat ja 2 lähetuses viibivat riiklikku eksperti.

Eelarve

Kolledži tegevuseks ettenähtud eelarve:

Kogueelarve 8 700 000 eurot

mis jaguneb eelarvejaotiste vahel järgnevalt:

JAOTIS 1: Kolledži töötajatega seotud kulutused

3 237 500 eurot

JAOTIS 2: hooned, seadmed ja mitmesugused kulud

493 500 eurot

JAOTIS 3: tegevuskulud

4 969 000 eurot

Kursused ja seminarid

Kolledž korraldas 87 koolituskursust ja seminari. Ürituste arv suurenes võrreldes 2007. aastaga; osalejaid oli 2 078. Kolledži sekretariaat korraldas üheksa üritust võrgustiku toetamiseks.

Pariisis korraldati kolledži egiidi all kaks suurt konverentsi. Kolledži aastakonverentsi teema oli kuritegevus, politsei ja õigus 21. sajandil. MEDA piirkondade ja ELi liikmesriikide politsei-, tolli- ja julgeolekuametite peadirektorite kohtumine korraldati kolledži arendatava projekti Euromed Police II raames.

Koostöö

Kolledž jätkas koostöö tugevdamist kesksete institutsioonidega. Koostööleping Interpoliga sõlmiti 2008. aasta detsembris. Kolledž jätkas lepingute väljatöötamist Frontexi ja Eurojustiga. Lepingud sõlmitakse 2009. aastal.

Euroopa mõõde

2008. aasta oktoobris toimus Prantsusmaal kolledži konverents „European Dimension - Enhancing Europe in Police Training”

Elektrooniline võrgustik (e-Net)

Käivitati kolledži e-Net.

Ühtsed väljaõppekavad

Töötati välja kolm „uut” väljaõppekava (tsiviilkriisi juhtimine, uimastiäri ja mitmekesisuse juhtimine). Terrorismivastase võitluse ühtse väljaõppekava ülevaatamine viidi lõpule.

Hindamine

Töötati välja uus süsteem kolledži tegevuse hindamiseks ja võeti kasutusele kursuste järelhindamise süsteem.

Vahetusprogramm

Kolledži ja programmi Agis vaheline vahetusprogramm viidi edukalt lõpuni ning avaldati väljaanne „Exchanging Places: Sharing Police Knowledge and Practice in the European Union”.

Teadus- ja uurimistegevus

Kolledž koostas Euroopa politsei teadus- ja uurimisalase bülletääni („European Police Science and Research Bulletin”). Kolledži 2008. aastal toimunud Euroopa politsei teadus- ja uurimiskonverentsi teema oli võrdlev politseiteadus Euroopa vaatenurgast, keskendudes organiseeritud kuritegevusele.

Projekt Euromed Police II

MEDA riikide politsei vanemametnikele korraldati üheksa ettevalmistavat kohtumist, kaheksa seminari ja viis õppekülastust. Korraldati MEDA piirkondade ja ELi liikmesriikide politsei-, tolli- ja julgeolekuametite peadirektorite kohtumine. Kolledži piiratud juurdepääsuga e-Netis asuvat veebilehte täiendati projekti puudutava osaga, mis käivitus 2008. aasta novembris.

Allikas: kolledži edastatud teave.

KOLLEDŽI VASTUSED

| 11. | Kolledž võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks. Kolledž on võtnud kõik vajalikud meetmed, et vähendada ABAC-süsteemile üleminekuga seotud riske. 2008. aastal kasutusele võetud kuluprognooside esitamise süsteemi jälgitakse hoolikalt ja täiustatakse, et vältida vigade tekkimist. Kolledž võtab finantsaruannete kvaliteedi parandamise meetmeid. 2007. aasta andmed on võetud komisjoni konsolideerimisaruannete paketist. Kontrollikoja tuvastatud erinevused ei mõjuta aasta majandustulemusi. |
| --- | --- |

11.

Kolledž võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks. Kolledž on võtnud kõik vajalikud meetmed, et vähendada ABAC-süsteemile üleminekuga seotud riske. 2008. aastal kasutusele võetud kuluprognooside esitamise süsteemi jälgitakse hoolikalt ja täiustatakse, et vältida vigade tekkimist. Kolledž võtab finantsaruannete kvaliteedi parandamise meetmeid. 2007. aasta andmed on võetud komisjoni konsolideerimisaruannete paketist. Kontrollikoja tuvastatud erinevused ei mõjuta aasta majandustulemusi.

| 13. | Kolledž võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks ja tulevikus väldib selliseid menetlusi. Kontrollikoja mainitud lepingut ei ole kavas uuendada ega pikendada. |
| --- | --- |

13.

Kolledž võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks ja tulevikus väldib selliseid menetlusi. Kontrollikoja mainitud lepingut ei ole kavas uuendada ega pikendada.

| 14. | Kolledž on kontrollikoja märkustega nõus. Järelevalve- ja kontrollisüsteemid on juba kehtestatud ja neid täiustatakse ning rakendatakse üha, et vältida selliseid olukordi tulevikus. |
| --- | --- |

14.

Kolledž on kontrollikoja märkustega nõus. Järelevalve- ja kontrollisüsteemid on juba kehtestatud ja neid täiustatakse ning rakendatakse üha, et vältida selliseid olukordi tulevikus.

| 15. | Kolledž võtab kulukohustuste süsteemi kohta tehtud tähelepaneku teadmiseks. Ülekannete eelkontrolli on 2009. aastal tugevdatud, et vältida selliseid olukordi tulevikus. |
| --- | --- |

15.

Kolledž võtab kulukohustuste süsteemi kohta tehtud tähelepaneku teadmiseks. Ülekannete eelkontrolli on 2009. aastal tugevdatud, et vältida selliseid olukordi tulevikus.

| 16. | Kolledž võtab kontrollikoja märkused teadmiseks. Tegevuskulude järelevalve parandamiseks on võetud meetmeid, et vältida märkimisväärseid kulukohustusi aasta lõpus ja liigseid ülekandeid. |
| --- | --- |

16.

Kolledž võtab kontrollikoja märkused teadmiseks. Tegevuskulude järelevalve parandamiseks on võetud meetmeid, et vältida märkimisväärseid kulukohustusi aasta lõpus ja liigseid ülekandeid.

| 17. | Vaatamata nõukogu otsuse, millega luuakse Euroopa politseikolledž, (17) artiklile 23, saatis komisjon kolledžile 175 000 euro suuruse deebetteate ja teatas kavatsusest vähendada see summa 2009. aasta toetusest. Seda kulukohustust ja selle ülekannet oli vaja, et kompenseerida komisjoni makstava summa muutust. |
| --- | --- |

17.

Vaatamata nõukogu otsuse, millega luuakse Euroopa politseikolledž, (17) artiklile 23, saatis komisjon kolledžile 175 000 euro suuruse deebetteate ja teatas kavatsusest vähendada see summa 2009. aasta toetusest. Seda kulukohustust ja selle ülekannet oli vaja, et kompenseerida komisjoni makstava summa muutust.

| 18. | Kolledž tunnistab, et kontrollikoja mainitud kolmes kulukohustuses oli vasturääkivusi. Viga oli kokku 1 169 eurot, kusjuures valimi kõigi 15 kulukohustuse summa oli kokku 318 210 eurot. |
| --- | --- |

18.

Kolledž tunnistab, et kontrollikoja mainitud kolmes kulukohustuses oli vasturääkivusi. Viga oli kokku 1 169 eurot, kusjuures valimi kõigi 15 kulukohustuse summa oli kokku 318 210 eurot.

| 19. | ABAC-süsteemis on kulukohustusi 20 044,10 euro võrra liiga vähe põhjusel, et ei ole võimalik muuta ABAC-süsteemi esimesi kandeid, mis tehti juulis; neid on siiski muudetud SAP-arvestussüsteemis. |
| --- | --- |

19.

ABAC-süsteemis on kulukohustusi 20 044,10 euro võrra liiga vähe põhjusel, et ei ole võimalik muuta ABAC-süsteemi esimesi kandeid, mis tehti juulis; neid on siiski muudetud SAP-arvestussüsteemis.

| 20. | Kolledž võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks. Olukorra parandamiseks rakendas kolledž 2009. aastal varade haldamiseks ABAC-süsteemi ja on koostanud inventaripoliitika, mis hetkel on heakskiitmisel. Selles esitatakse inventari kirjendamise ja arvepidamise kord. |
| --- | --- |

20.

Kolledž võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks. Olukorra parandamiseks rakendas kolledž 2009. aastal varade haldamiseks ABAC-süsteemi ja on koostanud inventaripoliitika, mis hetkel on heakskiitmisel. Selles esitatakse inventari kirjendamise ja arvepidamise kord.

| 21. | 2007. aasta erakuludega seotud tagasimaksmisprotsessi viimane osa lõppes juunis 2009, välja arvatud riikide lähetatud nende ekspertide osas, kes lahkusid kolledžist varem. Kui tagasimaksmisprotsess on täiesti lõppenud, sooritatakse pärast pakkumismenetlust järelhindamine. |
| --- | --- |

21.

2007. aasta erakuludega seotud tagasimaksmisprotsessi viimane osa lõppes juunis 2009, välja arvatud riikide lähetatud nende ekspertide osas, kes lahkusid kolledžist varem. Kui tagasimaksmisprotsess on täiesti lõppenud, sooritatakse pärast pakkumismenetlust järelhindamine.

---

(1)  ELT L 256, 1.10.2005, lk 63.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte kolledži pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna kolledži finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 1. juulil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 15. oktoobril 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või https://www.cepol.europa.eu/index.php?id=final-accounts.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Lepingu väärtus: 96 000 eurot.

12

(13)  3,2 miljonit eurot 2008. aastal.

13

(14)  Koguväärtus 39 500 eurot.

14

(15)  Koguväärtus 244 200 eurot.

15

(16)  Punkt 15 (ELT C 311, 5.12.2008, lk 136).

16

(17)  Nõukogu otsus 2005/681/JSK, 20. september 2005.

17

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/131 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/131

---

ARUANNE

Eurojusti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Eurojusti vastustega

2009/C 304/24

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 132 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 132 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13–16 | 133 |
| Tabel ... | 134 |
| Eurojusti vastused... | 135 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

132

KINNITAV AVALDUS...

3–12

132

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13–16

133

Tabel ...

134

Eurojusti vastused...

135

SISSEJUHATUS

| 1. | Haagis asuv Eurojust loodi nõukogu otsusega nr 2002/187/JSK, (1) et tugevdada võitlust raske organiseeritud kuritegevuse vastu. Selle eesmärk on parandada koordineerimist mitut Euroopa Liidu liikmesriiki ja ka mitteliikmesriike hõlmava uurimise ning kohtu alla andmise osas (2). |
| --- | --- |

1.

Haagis asuv Eurojust loodi nõukogu otsusega nr 2002/187/JSK, (1) et tugevdada võitlust raske organiseeritud kuritegevuse vastu. Selle eesmärk on parandada koordineerimist mitut Euroopa Liidu liikmesriiki ja ka mitteliikmesriike hõlmava uurimise ning kohtu alla andmise osas (2).

| 2. | Eurojusti 2008. aasta eelarve oli 24,8 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 18,9 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas Eurojustis 222 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 179. |
| --- | --- |

2.

Eurojusti 2008. aasta eelarve oli 24,8 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 18,9 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas Eurojustis 222 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 179.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda Eurojusti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus Eurojusti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike aruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse Eurojusti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi Eurojusti finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning Eurojusti tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt Eurojusti finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on Eurojusti 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Järgmisesse aastasse ülekantud assigneeringute (3,5 miljonit eurot) tase oli palju madalam kui 2007. aastal (lõplikest eelarveassigneeringutest 25 protsendilt 13 protsendile), kuid eelmisest eelarveaastast ülekantud assigneeringute (üks miljon eurot) tase (ülekantud assigneeringutest 25 %) oli kõrge. Nimetatud olukord oli vastuolus aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

Järgmisesse aastasse ülekantud assigneeringute (3,5 miljonit eurot) tase oli palju madalam kui 2007. aastal (lõplikest eelarveassigneeringutest 25 protsendilt 13 protsendile), kuid eelmisest eelarveaastast ülekantud assigneeringute (üks miljon eurot) tase (ülekantud assigneeringutest 25 %) oli kõrge. Nimetatud olukord oli vastuolus aastasuse põhimõttega.

| 14. | Nagu kontrollikoda on märkinud, (12) tähendab täitmata ametikohtade kõrge määr (26 %), mis on küll oluliselt väiksem kui 2007. aastal (33 %), endiselt puudusi töölevõtmise korra planeerimisel ja rakendamisel. Lisaks mõjutas see assigneeringute kasutamist I jaotises, kus kanti assigneeringutest 1,8 miljoni euro suurune summa üle ajutuste ja lepinguliste töötajate palkadeks, et suurendada peamiselt ajutise tööjõuga seotud assigneeringuid (238 % võrra). Nimetatud olukord oli vastuolus läbipaistvuse põhimõttega. |
| --- | --- |

14.

Nagu kontrollikoda on märkinud, (12) tähendab täitmata ametikohtade kõrge määr (26 %), mis on küll oluliselt väiksem kui 2007. aastal (33 %), endiselt puudusi töölevõtmise korra planeerimisel ja rakendamisel. Lisaks mõjutas see assigneeringute kasutamist I jaotises, kus kanti assigneeringutest 1,8 miljoni euro suurune summa üle ajutuste ja lepinguliste töötajate palkadeks, et suurendada peamiselt ajutise tööjõuga seotud assigneeringuid (238 % võrra). Nimetatud olukord oli vastuolus läbipaistvuse põhimõttega.

| 15. | Hanke puhul ei tehtud enamikul juhtudel eelnevat turuväärtuse hindamist enne hankemenetluse käivitamist. Lisaks näitas erandite registri (st kõrvalekalded kehtestatud tegevuspõhimõtetest, menetlustest või kontrollidest) analüüs korduvaid ja olulisi puudusi lepingute järelevalves ja hangete kavandamises. Eelkõige kiitis direktor 2008. aastal heaks 14 erandit, millest 11 juhul lubati lepingute ebakorrektset pikendamist (üle lubatud maksimaalse kestusaja või kindlaksmääratud eelarve ülemmäära). Selle kohta oli tehtud märkus (13) juba 2005., 2006. ja 2007. eelarveaasta aastaaruannetes (14) ning selline olukord seab tõsiselt kahtluse alla mitmete vastavate talituste suutlikkuse teha nõuetekohaselt koostööd ja näitab eelarvevahendite käsutaja poolse juhenduse ja kontrollimise puudumist. |
| --- | --- |

15.

Hanke puhul ei tehtud enamikul juhtudel eelnevat turuväärtuse hindamist enne hankemenetluse käivitamist. Lisaks näitas erandite registri (st kõrvalekalded kehtestatud tegevuspõhimõtetest, menetlustest või kontrollidest) analüüs korduvaid ja olulisi puudusi lepingute järelevalves ja hangete kavandamises. Eelkõige kiitis direktor 2008. aastal heaks 14 erandit, millest 11 juhul lubati lepingute ebakorrektset pikendamist (üle lubatud maksimaalse kestusaja või kindlaksmääratud eelarve ülemmäära). Selle kohta oli tehtud märkus (13) juba 2005., 2006. ja 2007. eelarveaasta aastaaruannetes (14) ning selline olukord seab tõsiselt kahtluse alla mitmete vastavate talituste suutlikkuse teha nõuetekohaselt koostööd ja näitab eelarvevahendite käsutaja poolse juhenduse ja kontrollimise puudumist.

| 16. | Töötajate valikumenetluste puhul ei olnud valimiskomisjonide töö selgelt dokumenteeritud, kuna sageli puudusid protokollid või lõplikud pingerea tabelid. Ühel juhul, kus üks asutusesisene kandidaat nimetati ametisse talituse juhataja kohale, ei järgitud professionaalse kogemusega seonduvaid miinimumnõudeid. Nimetatud juhtudel ei tagatud läbipaistvat ja mittediskrimineerivat suhtumist välis- ja asutuse enda kandidaatidesse. |
| --- | --- |

16.

Töötajate valikumenetluste puhul ei olnud valimiskomisjonide töö selgelt dokumenteeritud, kuna sageli puudusid protokollid või lõplikud pingerea tabelid. Ühel juhul, kus üks asutusesisene kandidaat nimetati ametisse talituse juhataja kohale, ei järgitud professionaalse kogemusega seonduvaid miinimumnõudeid. Nimetatud juhtudel ei tagatud läbipaistvat ja mittediskrimineerivat suhtumist välis- ja asutuse enda kandidaatidesse.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Eurojust (Haag)

| Euroopa Liidu asutamislepingust tulenevad pädevusvaldkonnad | Nõukogu otsusega 2002/187/JSK määratud Eurojusti pädevusvaldkonnad | Juhtimine | 2008. aastal Eurojusti käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | 2008. aastal pakutud tooted ja teenused

  (2007. aasta andmed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nõukogu otsusega loodud kolmanda samba asutus.
  Liidu eesmärk on tagada kodanikele kõrgetasemeline kaitse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal.
  Nõukogu aitab kaasa koostööle Eurojusti kaudu sellega, et võimaldab Eurojustil hõlbustada liikmesriikide prokuratuuride vahelist koordineerimistööd.

  (Väljavõtted asutamislepingu artiklitest 29 ja 31)

  Eurojusti peamised vastutusvaldkonnad on samad mis Europolil: võitlus terrorismi, organiseeritud kuritegevuse, eriti uimastikaubanduse, ebaseadusliku sisserände, ebaseadusliku sõidukiäri, inimkaubanduse, rahavõltsimise, radioaktiivsete ainetega kaubitsemise, arvutikuritegude, liidu finantshuve kahjustava tegevuse ja rahapesu vastu. | Eesmärgid

  Eurojusti otsuse artikkel 3






  — | Ergutada ja parandada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist koordineerimist uurimise ja kohtu alla andmise osas. |

Euroopa Liidu asutamislepingust tulenevad pädevusvaldkonnad

Nõukogu otsusega 2002/187/JSK määratud Eurojusti pädevusvaldkonnad

Juhtimine

2008. aastal Eurojusti käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

2008. aastal pakutud tooted ja teenused

(2007. aasta andmed)

Nõukogu otsusega loodud kolmanda samba asutus.

Liidu eesmärk on tagada kodanikele kõrgetasemeline kaitse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal.

Nõukogu aitab kaasa koostööle Eurojusti kaudu sellega, et võimaldab Eurojustil hõlbustada liikmesriikide prokuratuuride vahelist koordineerimistööd.

(Väljavõtted asutamislepingu artiklitest 29 ja 31)

Eurojusti peamised vastutusvaldkonnad on samad mis Europolil: võitlus terrorismi, organiseeritud kuritegevuse, eriti uimastikaubanduse, ebaseadusliku sisserände, ebaseadusliku sõidukiäri, inimkaubanduse, rahavõltsimise, radioaktiivsete ainetega kaubitsemise, arvutikuritegude, liidu finantshuve kahjustava tegevuse ja rahapesu vastu.

Eesmärgid

Eurojusti otsuse artikkel 3

—

Ergutada ja parandada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist koordineerimist uurimise ja kohtu alla andmise osas.

| — | Arendada koostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel, eelkõige selleks, et hõlbustada rahvusvaheliste vastastikuste õigusabitaotluste ning väljaandmistaotluste täitmist. |
| --- | --- |

—

Arendada koostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel, eelkõige selleks, et hõlbustada rahvusvaheliste vastastikuste õigusabitaotluste ning väljaandmistaotluste täitmist.

| — | Toetada liikmesriikide pädevaid asutusi uurimise ja kohtu alla andmise korraldamisega. |
| --- | --- |

—

Toetada liikmesriikide pädevaid asutusi uurimise ja kohtu alla andmise korraldamisega.

| — | Anda abi menetluste osas, mis hõlmavad üht liikmesriiki ja üht mitteliikmesriiki. |
| --- | --- |

—

Anda abi menetluste osas, mis hõlmavad üht liikmesriiki ja üht mitteliikmesriiki.

| — | Anda abi menetluste osas, mis hõlmavad üht liikmesriiki ja ühendust. |
| --- | --- |

—

Anda abi menetluste osas, mis hõlmavad üht liikmesriiki ja ühendust.

Ülesanded

Eurojusti otsuse artiklid 5, 6 ja 7

Koostöö organiseerimiseks erinevate riikide õigussüsteemide vahel tegutseb Eurojust kas:

| — | liikmesriikidest määratud liikmete kaudu või |
| --- | --- |

—

liikmesriikidest määratud liikmete kaudu või

| — | kolleegiumina. |
| --- | --- |

—

kolleegiumina.

Kui asjaomase liikmesriigi pädevad asutused otsustavad mitte täita Eurojusti poolt kolleegiumina väljastatud taotlust, esitavad nad Eurojustile sellise otsuse põhjendused.

1.   Kolleegium vastutab Eurojusti organisatsiooni ja toimimise eest.

2.   Kolleegiumi kuuluvad igast liikmesriigist saadetud liikmed, kes on nimetatud vastavalt selle riigi õigussüsteemile ja kes on kas prokurörid, kohtunikud või võrdväärse pädevusega politseiametnikud.

3.   Kolleegium valib presidendi liikmesriikide liikmete hulgast.

4.   Ühine järelevalveasutus kontrollib isikuandmete töötlemist.

5.   Haldusdirektori määrab ühehäälselt ametisse kolleegium.

6.   Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

7.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Lõplik eelarve

24,8 miljonit eurot (18,9)

Personal seisuga 31. detsember 2008

175 (147) kavandatud ametikohtade loetelus,

millest täidetud töökohti: 130 (98)

+

43 (32) muu personal:

(12 lepingulist töötajat, 12 lähetuses olevat riiklikku eksperti ja 19 ajutist töötajat)

49 muud töötajat (liikmesriikide liikmed, sideprokurörid, saadikud ja assistendid)

Personal kokku: 222 (179)

Põhiülesanded: 117 (95)

Haldusülesanded: 80 (65)

Mitmesugused ülesanded: 25 (19)

Koosolekute arv: 131 (91)

Tavapärased kohtumised: 168 (236)

Keerulised juhtumid: 1 025(849)

Juhtumid kokku: 1 193(1 085)

Pettus: 810

Pettus: 68 % (69 %)

Uimastikaubandus: 223 (207)

Uimastikaubandus: 19 % (19 %)

Terrorism: 23 (23)

terrorism: 2 % (2 %)

Mõrvad: 86 (80)

Mõrvad: 7 % (7 %)

Inimkaubandus: 83 (71)

Inimkaubandus: 7 % (7 %)

Allikas: Eurojusti edastatud teave.

EUROJUSTI VASTUSED

| 13. | Pool tühistatud ühest miljonist eurost oli põhjustatud vastuvõtva riigi kohustuste ja sotsiaaltöö koordineerimisega seonduvatest välisfaktoritest. Eurojust püüab 2009. aastal saada selgema ettekujutuse oma välispartneritest, vähendades seega assigneeringute tühistamist. |
| --- | --- |

13.

Pool tühistatud ühest miljonist eurost oli põhjustatud vastuvõtva riigi kohustuste ja sotsiaaltöö koordineerimisega seonduvatest välisfaktoritest. Eurojust püüab 2009. aastal saada selgema ettekujutuse oma välispartneritest, vähendades seega assigneeringute tühistamist.

| 14. | Eurojust on jätkuvalt sihikule võtnud värbamisprotseduuride puudused. Ajutiste töötajate arvu on drastiliselt vähendatud ja seega on selle tulemusel suuresti vähenenud assigneeringute ümberpaigutamise vajadus. Järelikult ei osutu sarnased suured ülekanded 2009. aastal vajalikuks. |
| --- | --- |

14.

Eurojust on jätkuvalt sihikule võtnud värbamisprotseduuride puudused. Ajutiste töötajate arvu on drastiliselt vähendatud ja seega on selle tulemusel suuresti vähenenud assigneeringute ümberpaigutamise vajadus. Järelikult ei osutu sarnased suured ülekanded 2009. aastal vajalikuks.

| 15. | Alates sellest osundavad kasutusele võetud protseduurid hinnanguväärtusele. Planeerimissüsteemi organiseerimine 2009. aastal on toonud kaasa hankeprotsessi parema planeerimise. Lisaks on juurutamisel hangete tegevuskava, mis on suunatud kontrollikoja poolt tuvastatud nõrkustele. |
| --- | --- |

15.

Alates sellest osundavad kasutusele võetud protseduurid hinnanguväärtusele. Planeerimissüsteemi organiseerimine 2009. aastal on toonud kaasa hankeprotsessi parema planeerimise. Lisaks on juurutamisel hangete tegevuskava, mis on suunatud kontrollikoja poolt tuvastatud nõrkustele.

| 16. | Eurojust tegeleb protokolli ja hindamistabelitega seotud puuduste kõrvaldamisega. Lisaks sellele on kontrollikoja poolt adresseeritud olukord sellest ajast alates korrapärastatud ja 2009. aastal käivitatakse uus värbamisprotseduur. |
| --- | --- |

16.

Eurojust tegeleb protokolli ja hindamistabelitega seotud puuduste kõrvaldamisega. Lisaks sellele on kontrollikoja poolt adresseeritud olukord sellest ajast alates korrapärastatud ja 2009. aastal käivitatakse uus värbamisprotseduur.

---

(1)  28. veebruari 2002. aasta otsus, millega moodustatakse Eurojust (EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1).

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte Eurojusti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna Eurojusti finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 30. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 6. juulil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://www.eurojust.europa.eu/adm_budg_finance_htm

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Vt 2007. aasta aruande punkt 9 (ELT C 311, 5.12.2008, lk 143).

12

(13)  Kokku: 390 000 eurot.

13

(14)  Näiteks vt 2007. aasta aruande punkti 8 (ELT C 311, 5.12.2008, lk 143), 2006. aasta aruande punkti 8 (ELT C 309, 19.12.2007, lk 112) ja 2005. aasta aruande punkti 11 (ELT C 312, 19.12.2006, lk 69).

14

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/136 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/136

---

ARUANNE

Euroopa Koolitusfondi eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega

2009/C 304/25

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 137 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 137 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13–14 | 138 |
| Tabel ... | 139 |
| Fondi vastused... | 141 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

137

KINNITAV AVALDUS...

3–12

137

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13–14

138

Tabel ...

139

Fondi vastused...

141

SISSEJUHATUS

| 1. | Torinos asuv Euroopa Koolitusfond (edaspidi fond) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) 1360/90 (1). Fondi eesmärk on toetada kutseõppe reformi Euroopa Liidu partnerriikides. Seoses sellega abistab fond komisjoni erinevate programmide (PHARE, TACIS, CARDS ja MEDA) rakendamisel (2). |
| --- | --- |

1.

Torinos asuv Euroopa Koolitusfond (edaspidi fond) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) 1360/90 (1). Fondi eesmärk on toetada kutseõppe reformi Euroopa Liidu partnerriikides. Seoses sellega abistab fond komisjoni erinevate programmide (PHARE, TACIS, CARDS ja MEDA) rakendamisel (2).

| 2. | Fondi 2008. aasta eelarve ulatus 22,4 miljoni euroni; eelmise aasta eelarve oli 21,1 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas fondis 124 töötajat, võrreldes 131 töötajaga eelmisel aastal. |
| --- | --- |

2.

Fondi 2008. aasta eelarve ulatus 22,4 miljoni euroni; eelmise aasta eelarve oli 21,1 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas fondis 124 töötajat, võrreldes 131 töötajaga eelmisel aastal.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda fondi raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas fondi finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus fondi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike aruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab fondi raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi fondi finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning fondi tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt fondi finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on fondi 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul on fondi 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Töölevõtmise korra auditeerimisel leiti mitmesuguseid puudusi. Töölevõtmise hindamiskomisjonide koostatud üldaruanded ei anna menetluste kohta piisavat teavet. Puudusid otsuste põhjendused ja kuupäevad, raskendades seega nimetatud menetluste seaduslikkuse hindamist ja takistades menetluste läbipaistvust. |
| --- | --- |

13.

Töölevõtmise korra auditeerimisel leiti mitmesuguseid puudusi. Töölevõtmise hindamiskomisjonide koostatud üldaruanded ei anna menetluste kohta piisavat teavet. Puudusid otsuste põhjendused ja kuupäevad, raskendades seega nimetatud menetluste seaduslikkuse hindamist ja takistades menetluste läbipaistvust.

| 14. | Vähemalt kahel juhul oli töötajatel õigus saada kodumaalt lahkumise toetust, (12) mida neile keelduti maksmast põhjusel, et nad olid tõlgendanud kehtivaid eeskirju valesti. Fond peaks nimetatud juhtude suhtes võtma parandusmeetmed ja teostama vajalikud kontrollid, et olla täielikult kindel selles, et teised töötajad ei satu samasse olukorda. |
| --- | --- |

14.

Vähemalt kahel juhul oli töötajatel õigus saada kodumaalt lahkumise toetust, (12) mida neile keelduti maksmast põhjusel, et nad olid tõlgendanud kehtivaid eeskirju valesti. Fond peaks nimetatud juhtude suhtes võtma parandusmeetmed ja teostama vajalikud kontrollid, et olla täielikult kindel selles, et teised töötajad ei satu samasse olukorda.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel 1

Euroopa Koolitusfond (Torino)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Määruses (EMÜ) nr 1360/90 sätestatud fondi pädevusvaldkonnad | Juhtimine | 2008. aastal fondi käsutusse antud vahendid

  (2007. aasta andmed) | 2008. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühendus teeb oma pädevuse piires majandus-, finants- ja tehnilist koostööd kolmandate riikidega. Selline koostöö täiendab liikmesriikide võetud meetmeid ja vastab ühenduse arengupoliitikale.
  (Asutamislepingu artikkel 181A) | Eesmärgid







  — | Aidata kaasa kutseõppesüsteemi arendamisele Kesk- ja Ida-Euroopa riikides ja programmist abi saavates endise Nõukogude Liidu sõltumatutes riikides, et toetada majandusreformi ja taastumist uutes iseseisvates riikides ja Mongoolias ning Vahemere piirkonna kolmandates riikides, mis saavad rahastamis- ja tehniliste meetmete kaudu abi oma majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformimisel. |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Määruses (EMÜ) nr 1360/90 sätestatud fondi pädevusvaldkonnad

Juhtimine

2008. aastal fondi käsutusse antud vahendid

(2007. aasta andmed)

2008. aastal pakutud tooted ja teenused

Ühendus teeb oma pädevuse piires majandus-, finants- ja tehnilist koostööd kolmandate riikidega. Selline koostöö täiendab liikmesriikide võetud meetmeid ja vastab ühenduse arengupoliitikale.

(Asutamislepingu artikkel 181A)

Eesmärgid

—

Aidata kaasa kutseõppesüsteemi arendamisele Kesk- ja Ida-Euroopa riikides ja programmist abi saavates endise Nõukogude Liidu sõltumatutes riikides, et toetada majandusreformi ja taastumist uutes iseseisvates riikides ja Mongoolias ning Vahemere piirkonna kolmandates riikides, mis saavad rahastamis- ja tehniliste meetmete kaudu abi oma majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformimisel.

| — | Edendada abikõlblikele riikidele antava abi kooskõlastamist. |
| --- | --- |

—

Edendada abikõlblikele riikidele antava abi kooskõlastamist.

Ülesanded

Kooskõlas ühenduse üldsuunistega tegutseb fond koolitusalal, hõlmates nii alg- kui täienduskutseõpet ja elukestvat õpet, samuti noorte ja täiskasvanute ümberõpet järgmiste ülesannete kaudu:

| — | aidata määratleda koolitusvajadusi ja prioriteete, rakendades koolitusalal tehnilise abi meetmeid ja tehes kostööd abikõlblike riikide asjaomaste määratud ametiasutustega; |
| --- | --- |

—

aidata määratleda koolitusvajadusi ja prioriteete, rakendades koolitusalal tehnilise abi meetmeid ja tehes kostööd abikõlblike riikide asjaomaste määratud ametiasutustega;

| — | tegutseda arvelduskojana, et anda ühendusele, liikmesriikidele ja huvitatud kolmandatele riikidele teavet koolitusalal käimasolevatest algatustest ja tulevikuvajadustest ning moodustada süsteem, mille kaudu oleks võimalik suunata abipakkumisis. |
| --- | --- |

—

tegutseda arvelduskojana, et anda ühendusele, liikmesriikidele ja huvitatud kolmandatele riikidele teavet koolitusalal käimasolevatest algatustest ja tulevikuvajadustest ning moodustada süsteem, mille kaudu oleks võimalik suunata abipakkumisis.

Juhatus

| — | Üks esindaja igast liikmesriigist |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast liikmesriigist

| — | Kolm komisjoni esindajat |
| --- | --- |

—

Kolm komisjoni esindajat

| — | Juhatust juhib komisjon. |
| --- | --- |

—

Juhatust juhib komisjon.

Direktor

| — | Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul. |
| --- | --- |

—

Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

Nõuandev kogu

| — | Nimetatakse juhatuse poolt. |
| --- | --- |

—

Nimetatakse juhatuse poolt.

| — | Kaks eksperti igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

—

Kaks eksperti igast liikmesriigist.

| — | Kaks eksperti igast abikõlblikust riigist. |
| --- | --- |

—

Kaks eksperti igast abikõlblikust riigist.

| — | Kaks eksperti Euroopa tasandi sotsiaalpartnerite hulgast. |
| --- | --- |

—

Kaks eksperti Euroopa tasandi sotsiaalpartnerite hulgast.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Sisekontroll

Komisjoni siseauditi osakond.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

19,2 (21,1) miljonit eurot, mis jaguneb järgmiselt: komisjoni toetus 18 (19,7) miljoni euro ulatuses ja muude asutuste poolt sihtotstarbelise tuluna rahastatud 1,2 (1,4) miljonit eurot.

Personali suurus 31. detsembril 2008

| — | 96 (100) töökohta ametikohtade loetelus, millest täidetud töökohti 86 (91) |
| --- | --- |

—

96 (100) töökohta ametikohtade loetelus, millest täidetud töökohti 86 (91)

| — | 38 (40) muud töötajat (lepingulised abitöötajad, kohalik personal, lepingulised töötajad). |
| --- | --- |

—

38 (40) muud töötajat (lepingulised abitöötajad, kohalik personal, lepingulised töötajad).

| — | Personal kokku: 124 (131), mille jaotus vastavalt tööülesannetele:






  — | põhitööülesanded: 64 (72) |
| --- | --- | --- |

—

Personal kokku: 124 (131), mille jaotus vastavalt tööülesannetele:

—

põhitööülesanded: 64 (72)

| — | haldusülesanded: 38,5 (40) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 38,5 (40)

| — | mitmesugused ülesanded: 21,5 (19). |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 21,5 (19).

Meetmed

Fondi poolt pakutav abi katab laiaulatuslikke tehnilisi valdkondi, sh: algne kutseõpe; elukestev õpe; (täiskasvanute) jätkuharidus; personaliarendus ettevõtetes; tööhõivepoliitika; (täiskasvanute) jätkuharidus; personaliarendus ettevõtetes; tööhõivepoliitika; töötute koolitamine; vaesuse leevendamine ja sotsiaalne hõlvatus ning kohalikku arengut soodustav koolitus.

Komisjonile antav abi

2008. aastal esitas komisjon 111 uut toetustaotlust, millest enamus esitati delegatsioonide poolt (49 %). Komisjoni rahulolu määr fondi vastustega oli 97 %.

Kõige sagedamini esitati poliitika ja toetustega seonduvaid taotlusi seoses Euroopa naaberluse rahastamisvahendite ettevalmistamisega (32 %), millele järgnesid formuleerimise (21 %), kavandamise (11 %), projektide kindlaksmääramise (10 %) ja järelkontrolliga seotud taotlused.

Põhitegevusi liigitatakse väljunditena (2008. aasta andmed) järgmiselt:

| | Poliitika ülevaated ja analüüs: 73 väljundit
  37 (IPA), 20 (ENPI), 8 (DCI), 8 (ILP) |
| --- | --- |

Poliitika ülevaated ja analüüs: 73 väljundit

37 (IPA), 20 (ENPI), 8 (DCI), 8 (ILP)

| | Suutlikkuse arendamise meetmed: 83 väljundit
  35 (IPA), 32(ENPI), 16 (DCI) |
| --- | --- |

Suutlikkuse arendamise meetmed: 83 väljundit

35 (IPA), 32(ENPI), 16 (DCI)

| | Toetus programmitsüklile: 25 väljundit
  11 (IPA), 9(ENPI), 5 (DCI) |
| --- | --- |

Toetus programmitsüklile: 25 väljundit

11 (IPA), 9(ENPI), 5 (DCI)

| | Teabe levitamine ja koostöövõrkude loomine: 32 väljundit
  13 (IPA), 9(ENPI), 7 (DCI), 3 (21) |
| --- | --- |

Teabe levitamine ja koostöövõrkude loomine: 32 väljundit

13 (IPA), 9(ENPI), 7 (DCI), 3 (21)

| | Mõjususe analüüs: 10 väljundit
  6 (IPA), 1(ENPI), 2 (DCI), 1 (ILP) |
| --- | --- |

Mõjususe analüüs: 10 väljundit

6 (IPA), 1(ENPI), 2 (DCI), 1 (ILP)

| | Kokku 102 (IPA), 71(ENPI), 38 (DCI), 12 (ILP)

  223 väljundit |
| --- | --- |

Kokku 102 (IPA), 71(ENPI), 38 (DCI), 12 (ILP)

223 väljundit

Kasutatud finantsinstrumendid

| IPA | : | Ühinemiseelse abi rahastamisvahend |
| --- | --- | --- |
| ENPI | : | Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend |
| DCI | : | Arengukoostöö rahastamisvahend |
| ILP | : | Uuendustegevuse ja õppeprogrammid |

IPA

:

Ühinemiseelse abi rahastamisvahend

ENPI

:

Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend

DCI

:

Arengukoostöö rahastamisvahend

ILP

:

Uuendustegevuse ja õppeprogrammid

Allikas: fondi edastatud teave.

FONDI VASTUSED

| 13. | Vastuseks siseauditi talituse 2008. aastal läbiviidud siseauditi tulemustele on Euroopa Koolitusfond oma töölevõtmise menetluse põhjalikult üle vaadanud ning on võtnud mitmeid meetmeid, sealhulgas valikumenetluste dokumentide täiustamine ja läbipaistvuse parandamine. |
| --- | --- |

13.

Vastuseks siseauditi talituse 2008. aastal läbiviidud siseauditi tulemustele on Euroopa Koolitusfond oma töölevõtmise menetluse põhjalikult üle vaadanud ning on võtnud mitmeid meetmeid, sealhulgas valikumenetluste dokumentide täiustamine ja läbipaistvuse parandamine.

| 14. | Euroopa Koolitusfond on võtnud kontrollikoja arvamuse kodumaalt lahkumise toetuse kohta teadmiseks ja on üle vaadanud iga juhtumi üksikult ja teinud kohased muudatused. |
| --- | --- |

14.

Euroopa Koolitusfond on võtnud kontrollikoja arvamuse kodumaalt lahkumise toetuse kohta teadmiseks ja on üle vaadanud iga juhtumi üksikult ja teinud kohased muudatused.

---

(1)  EÜT L 131, 23.5.1990, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte fondi pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna fondi finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 15. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 30. juunil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või www.etf.europa.eu/Archive.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Need ei ole rahvuselt itaallased ja saabusid Itaaliasse sellisel perioodil, mille puhul on ette nähtud õigus saada kodumaalt lahkumise toetust.

12

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/142 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/142

---

ARUANNE

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega

2009/C 304/26

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 143 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 143 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13–16 | 144 |
| Tabel ... | 145 |
| Fondi vastused ... | 147 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

143

KINNITAV AVALDUS...

3–12

143

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13–16

144

Tabel ...

145

Fondi vastused ...

147

SISSEJUHATUS

| 1. | Dublinis asuv Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (edaspidi fond) loodi nõukogu 26. mai 1975. aasta määrusega (EMÜ) nr 1365/75 (1). Selle eesmärgiks on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste kavandamisele ja loomisele Euroopa Liidus asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu (2). |
| --- | --- |

1.

Dublinis asuv Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (edaspidi fond) loodi nõukogu 26. mai 1975. aasta määrusega (EMÜ) nr 1365/75 (1). Selle eesmärgiks on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste kavandamisele ja loomisele Euroopa Liidus asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu (2).

| 2. | 2008. aastal oli fondi eelarve 21 miljonit eurot, eelmisel aastal oli see 20,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas fondis 87 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 95. |
| --- | --- |

2.

2008. aastal oli fondi eelarve 21 miljonit eurot, eelmisel aastal oli see 20,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas fondis 87 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 95.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda fondi raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas fondi finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus fondi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab fondi raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi fondi finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning fondi tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt fondi finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on fondi 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Tegevuskuludest kanti järgmisesse aastasse üle 4,9 miljoni euro suurune summa, mis moodustab assigneeringutest üle 55 %. Nimetatud olukord oli vastuolus aastasuse põhimõttega. See näitab puudusi fondi põhitegevuse kavandamisel. |
| --- | --- |

13.

Tegevuskuludest kanti järgmisesse aastasse üle 4,9 miljoni euro suurune summa, mis moodustab assigneeringutest üle 55 %. Nimetatud olukord oli vastuolus aastasuse põhimõttega. See näitab puudusi fondi põhitegevuse kavandamisel.

| 14. | Eelarve ümberpaigutuste põhjendus oli ebapiisav: vajaduste hindamist ei esitatud. Juhatust ümberpaigutustest ei teavitatud. |
| --- | --- |

14.

Eelarve ümberpaigutuste põhjendus oli ebapiisav: vajaduste hindamist ei esitatud. Juhatust ümberpaigutustest ei teavitatud.

| 15. | 2008. aasta kontode sulgemisega tegeles tööhõiveasutuse poolt värvatud lühiajalise lepinguga töötaja. Eelmise peaarvepidaja poolne aruande üleandmine oli ebarahuldav ja ebatäielik ning eelarvevahendite käsutaja ei taganud nõuetekohast üleandmist eelmiselt peaarvepidajalt uuele peaarvepidajale. Selle tulemusel oli raamatupidamise aastaaruande kvaliteet mitmes valdkonnas (nt põhivarad, kumuleerunud kulud, sihtotstarbelised tulud, käibemaks, jne) ebarahuldav ja näitas vastuolusid 2007. aasta raamatupidamise aruandega, mistõttu oli auditi käigus vaja teha olulisi kohandusi. |
| --- | --- |

15.

2008. aasta kontode sulgemisega tegeles tööhõiveasutuse poolt värvatud lühiajalise lepinguga töötaja. Eelmise peaarvepidaja poolne aruande üleandmine oli ebarahuldav ja ebatäielik ning eelarvevahendite käsutaja ei taganud nõuetekohast üleandmist eelmiselt peaarvepidajalt uuele peaarvepidajale. Selle tulemusel oli raamatupidamise aastaaruande kvaliteet mitmes valdkonnas (nt põhivarad, kumuleerunud kulud, sihtotstarbelised tulud, käibemaks, jne) ebarahuldav ja näitas vastuolusid 2007. aasta raamatupidamise aruandega, mistõttu oli auditi käigus vaja teha olulisi kohandusi.

| 16. | Ühel juhul (12) ei olnud läbirääkimistega menetluse kasutamine põhjendatud. Kahel muu juhtumi korral (13) pikendas fond põhjendamatult lepinguid üle lubatud maksimaalse kestuse. Fond peaks võtma eesmärgiks parandada oma lepingute järelevalvet ja hankemenetluste kavandamist, esitades uued pakkumiskutsed aegsasti enne vastavate lepingute lõppemist. |
| --- | --- |

16.

Ühel juhul (12) ei olnud läbirääkimistega menetluse kasutamine põhjendatud. Kahel muu juhtumi korral (13) pikendas fond põhjendamatult lepinguid üle lubatud maksimaalse kestuse. Fond peaks võtma eesmärgiks parandada oma lepingute järelevalvet ja hankemenetluste kavandamist, esitades uued pakkumiskutsed aegsasti enne vastavate lepingute lõppemist.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Dublin)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Nõukogu määruses (EMÜ) nr 1365/75, mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1111/2005, määratletud fondi pädevus | Juhtimine | Fondi käsutusse antud ressursid 2008. aastal

  (2007 aasta andmed) | Tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Pidades silmas sotsiaalseid põhiõigusi..., võtavad ühendus ja liikmesriigid oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elu- ja töötingimused,... ühendus toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid järgmistes valdkondades: b) töötingimused; c) töötajate sotsiaalkindlustus ja sotsiaalkaitse; d) töötajate kaitse, kui nende tööleping lõpetatakse; e) töötajate teavitamine ja ärakuulamine; f) töötajate ja tööandjate huvide esindatus ja kollektiivne kaitse, sealhulgas töötajate osavõtt ettevõtte juhtimisest; g) kolmandate riikide kodanike tööhõive tingimused; h) tööturult väljatõrjutud isikute integreerimine; i) meeste ja naiste võrdõiguslikkus... ”

  (Väljavõtted asutamislepingu artiklitest 136 ja 137) | Eesmärgid

  Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste loomisele asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu. Eelkõige tuleb arvesse võtta järgmisi valdkondi:






  — | inimene töökeskkonnas, |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Nõukogu määruses (EMÜ) nr 1365/75, mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1111/2005, määratletud fondi pädevus

Juhtimine

Fondi käsutusse antud ressursid 2008. aastal

(2007 aasta andmed)

Tooted ja teenused

„Pidades silmas sotsiaalseid põhiõigusi..., võtavad ühendus ja liikmesriigid oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elu- ja töötingimused,... ühendus toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid järgmistes valdkondades: b) töötingimused; c) töötajate sotsiaalkindlustus ja sotsiaalkaitse; d) töötajate kaitse, kui nende tööleping lõpetatakse; e) töötajate teavitamine ja ärakuulamine; f) töötajate ja tööandjate huvide esindatus ja kollektiivne kaitse, sealhulgas töötajate osavõtt ettevõtte juhtimisest; g) kolmandate riikide kodanike tööhõive tingimused; h) tööturult väljatõrjutud isikute integreerimine; i) meeste ja naiste võrdõiguslikkus... ”

(Väljavõtted asutamislepingu artiklitest 136 ja 137)

Eesmärgid

Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste loomisele asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu. Eelkõige tuleb arvesse võtta järgmisi valdkondi:

—

inimene töökeskkonnas,

| — | töökorraldus ja eelkõige töökohtade omavaheline sobitamine, |
| --- | --- |

—

töökorraldus ja eelkõige töökohtade omavaheline sobitamine,

| — | teatud liiki töötajate eriprobleemid, |
| --- | --- |

—

teatud liiki töötajate eriprobleemid,

| — | keskkonna parandamise pikaajalised probleemid, |
| --- | --- |

—

keskkonna parandamise pikaajalised probleemid,

| — | inimtegevuse jaotus ruumis ja ajas. |
| --- | --- |

—

inimtegevuse jaotus ruumis ja ajas.

Ülesanded

| — | Edendada teabe ja kogemuste vahetamist nendes valdkondades. |
| --- | --- |

—

Edendada teabe ja kogemuste vahetamist nendes valdkondades.

| — | Hõlbustada kontakte ülikoolide, uurimisinstituutide, majandus- ja sotsiaalasutuste ja organisatsioonide vahel. |
| --- | --- |

—

Hõlbustada kontakte ülikoolide, uurimisinstituutide, majandus- ja sotsiaalasutuste ja organisatsioonide vahel.

| — | Teostada uuringuid või sõlmida uuringulepinguid ja toetada katseprojekte. |
| --- | --- |

—

Teostada uuringuid või sõlmida uuringulepinguid ja toetada katseprojekte.

| — | Teha võimalikult tihedat koostööd liikmesriikide või rahvusvahelise tasandi erialainstituutide, -fondide ja -asutustega. |
| --- | --- |

—

Teha võimalikult tihedat koostööd liikmesriikide või rahvusvahelise tasandi erialainstituutide, -fondide ja -asutustega.

1.   Haldusnõukogu

| — | Igast liikmesriigist: üks valitsuse esindaja ja üks esindaja tööandjate organisatsioonidest ning üks töötajate esindaja; |
| --- | --- |

—

Igast liikmesriigist: üks valitsuse esindaja ja üks esindaja tööandjate organisatsioonidest ning üks töötajate esindaja;

| — | kolm komisjoni esindajat. |
| --- | --- |

—

kolm komisjoni esindajat.

2.   Haldusnõukogu büroo

| — | koosneb 11 liikmest; kolmest liikmest iga sotsiaalpartneri ja valitsuse kohta ja kahest komisjoni esindajast; |
| --- | --- |

—

koosneb 11 liikmest; kolmest liikmest iga sotsiaalpartneri ja valitsuse kohta ja kahest komisjoni esindajast;

| — | teostab järelevalvet haldusnõukogu otsuste täitmise üle ja võtab meetmed juhatuse koosolekute nõuetekohase korraldamise tagamiseks. |
| --- | --- |

—

teostab järelevalvet haldusnõukogu otsuste täitmise üle ja võtab meetmed juhatuse koosolekute nõuetekohase korraldamise tagamiseks.

3.   Direktori nimetab ametisse komisjon haldusnõukogu poolt esitatud kandidaatide nimekirjast, direktor täidab juhatuse ja juhatuse büroo otsuseid ja juhib fondi.

4.   Nõuandekomiteed koosnevad maksimaalselt kolmest komisjoni, valitsuste ja sotsiaalpartnerite esindajast, eesmärgiga anda nõu suurte projektide elluviimise ja tulemuste hindamise kohta.

5.   Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

6.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

21,0 miljonit eurot

(20,2 miljonit eurot)

Personali suurus 31. detsembril 2008

101 (91) töökohta ametikohtade loetelus, millest 78 (84) oli täidetud

Muu personal:

Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid ja tööjõudu vahendava asutuse kaudu saadud töötajad: 0 (1)

Lepingulised töötajad 9 (10)

Kogu personal: 87 (95)

Põhiülesanded: 56 (55)

Haldusülesanded: 27 (36)

Mitmesugused ülesanded: 4 (4)

Järelevalve ja hindamine

| — | Euroopa Töösuhete Vaatluskeskus (EIRO) 572 juhul on lisatud ajakohastatud teavet, Euroopa Töötingimuste Vaatluskeskus (EWCO) – 159 juhul on lisatud ajakohastatud teavet ja Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskus (ERM) – lisati 1 532 ümberstruktureerimise teabelehte |
| --- | --- |

—

Euroopa Töösuhete Vaatluskeskus (EIRO) 572 juhul on lisatud ajakohastatud teavet, Euroopa Töötingimuste Vaatluskeskus (EWCO) – 159 juhul on lisatud ajakohastatud teavet ja Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskus (ERM) – lisati 1 532 ümberstruktureerimise teabelehte

| — | Neljas Euroopa töötingimuste uuring: teine analüüs (avaldatud: vananev tööjõud, töö korraldus, tehnoloogia kasutamine) |
| --- | --- |

—

Neljas Euroopa töötingimuste uuring: teine analüüs (avaldatud: vananev tööjõud, töö korraldus, tehnoloogia kasutamine)

| — | Teine Euroopa elukvaliteedi uuring (EQLS); kohapealne töö on lõpetatud (31 riiki; 35 000 küsitlusele vastajat), andmete analüüs; esimesed tulemused on avaldatud (ülevaade) |
| --- | --- |

—

Teine Euroopa elukvaliteedi uuring (EQLS); kohapealne töö on lõpetatud (31 riiki; 35 000 küsitlusele vastajat), andmete analüüs; esimesed tulemused on avaldatud (ülevaade)

| — | Euroopa ettevõtete uuring; kohapealse töö ettevalmistus. |
| --- | --- |

—

Euroopa ettevõtete uuring; kohapealse töö ettevalmistus.

Tööhõive ja ümberstruktureerimine

| — | Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskuse juhtumiuuringud |
| --- | --- |

—

Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskuse juhtumiuuringud

| — | Globaliseerumise mõju valitud sektoritele (transport; tekstiilitööstus; energeetika) |
| --- | --- |

—

Globaliseerumise mõju valitud sektoritele (transport; tekstiilitööstus; energeetika)

| — | Deklareerimata töö (viie riigi andmed) |
| --- | --- |

—

Deklareerimata töö (viie riigi andmed)

| — | Muutused tööhõive struktuuris (aruanne „Rohkem ja paremaid töökohti”) |
| --- | --- |

—

Muutused tööhõive struktuuris (aruanne „Rohkem ja paremaid töökohti”)

| — | Innovatsiooni, tootlikkuse ja tööhõive vahelised seosed |
| --- | --- |

—

Innovatsiooni, tootlikkuse ja tööhõive vahelised seosed

Töö ja vaba aja vaheline tasakaal ning töötingimused

| — | Töötingimused ja töösuhte osapooltega peetav dialoog |
| --- | --- |

—

Töötingimused ja töösuhte osapooltega peetav dialoog

| — | Paindlik ja turvaline elutsükkel |
| --- | --- |

—

Paindlik ja turvaline elutsükkel

| — | Ülemaailmne töötingimuste võrdlus |
| --- | --- |

—

Ülemaailmne töötingimuste võrdlus

| — | Vanemaealised naistöötajad Euroopas |
| --- | --- |

—

Vanemaealised naistöötajad Euroopas

Töösuhted ja partnerlus

| — | Tegevusjuhendid ja rahvusvahelised raamlepingud |
| --- | --- |

—

Tegevusjuhendid ja rahvusvahelised raamlepingud

| — | Euroopa valdkondliku töösuhte osapooltega peetava dialoogi dünaamika
  Tööaeg ja töösuhted; Palk ja töösuhted |
| --- | --- |

—

Euroopa valdkondliku töösuhte osapooltega peetava dialoogi dünaamika

Tööaeg ja töösuhted; Palk ja töösuhted

| — | Sidusrühma küsitluse talitus:
  Kohustused allhangete menetluste puhul Euroopa ehitussektoris |
| --- | --- |

—

Sidusrühma küsitluse talitus:

Kohustused allhangete menetluste puhul Euroopa ehitussektoris

| — | Tööalane konkurentsivõime ja kaitstud paindlikkus |
| --- | --- |

—

Tööalane konkurentsivõime ja kaitstud paindlikkus

| — | Kutseõppe ja töösuhete jätkamine |
| --- | --- |

—

Kutseõppe ja töösuhete jätkamine

Sotsiaalne ühtekuuluvus ja elukvaliteet

| — | Kohalike ametiasutuste osa sisserändajate integreerimisel |
| --- | --- |

—

Kohalike ametiasutuste osa sisserändajate integreerimisel

| — | Demograafilised muutused ja tööhõive sotsiaalteenuste valdkonnas |
| --- | --- |

—

Demograafilised muutused ja tööhõive sotsiaalteenuste valdkonnas

Teabevahetus ning teadmiste ja kogemuste vahetamine

437 väljaannet, 1,59 miljonit kasutajat keskmiselt 4 370 korda päevas); 35 pressiüritust; 2 149 artiklite väljalõiget, mille puhul on kulutused reklaamile 4,08 miljonit eurot ja mida loevad 112 156 300 inimest, võrreldes 58 765 900 inimesega 2006. aastal; 242 ajakirjanike küsitlust

Reklaamikampaaniad: neli teemat (vananemine, üleilmastumine, kaitstud paindlikkus, sisseränne)

| — | Neli reklaamiturneed (Prantsusmaa, Madalmaad, Tšehhi ja Inglismaa) |
| --- | --- |

—

Neli reklaamiturneed (Prantsusmaa, Madalmaad, Tšehhi ja Inglismaa)

| — | Ettevõtete võrgustiku seminar: „Paindlikkust käsitlevad tegevuspõhimõtted ettevõtte tasandil: ühine huvi?” Fondi seminaride sari: riiklikud teabeedastuskeskused Austrias, Belgias, Eestis, Soomes, Prantsusmaal, Ungaris, Itaalias, Luksemburgis, Hispaanias ja Ühendkuningriigis |
| --- | --- |

—

Ettevõtete võrgustiku seminar: „Paindlikkust käsitlevad tegevuspõhimõtted ettevõtte tasandil: ühine huvi?” Fondi seminaride sari: riiklikud teabeedastuskeskused Austrias, Belgias, Eestis, Soomes, Prantsusmaal, Ungaris, Itaalias, Luksemburgis, Hispaanias ja Ühendkuningriigis

| — | 57 näitust ja 52 fondi külastust |
| --- | --- |

—

57 näitust ja 52 fondi külastust

Allikas: fondi edastatud teave.

FONDI VASTUSED

| 13. | Juba meie aastaprogrammis kavandati, et 45 % jaotise 3 assigneeringutest kantakse üle uuringulepingute kestuse ja meie maksegraafiku tõttu. Selles osas esineb küll puudusi, kuid need on märksa väiksemad, kui märgitud (ligikaudu 10 %). |
| --- | --- |

13.

Juba meie aastaprogrammis kavandati, et 45 % jaotise 3 assigneeringutest kantakse üle uuringulepingute kestuse ja meie maksegraafiku tõttu. Selles osas esineb küll puudusi, kuid need on märksa väiksemad, kui märgitud (ligikaudu 10 %).

| 14. | Kõikide eelarve ümberpaigutuste põhjendus on nüüd toodud tõendavates dokumentides ja juhatust teavitatakse edaspidi korrapäraselt. |
| --- | --- |

14.

Kõikide eelarve ümberpaigutuste põhjendus on nüüd toodud tõendavates dokumentides ja juhatust teavitatakse edaspidi korrapäraselt.

| 15. | Endise peaarvepidaja lahkumisest etteteatamise tähtaeg oli kolm kuud, mis ei ole piisav aeg uue ametniku / ajutise teenistuja töölevõtmiseks. Seetõttu võeti tööle ajutise lepinguga raamatupidaja, et tagada raamatupidamise aastaaruande nõuetekohane sulgemine. Kõik endise ja praeguse pearaamatupidaja vahelisest aruande üleandmisest tulenevad kontode probleemid on nüüd lahendatud. |
| --- | --- |

15.

Endise peaarvepidaja lahkumisest etteteatamise tähtaeg oli kolm kuud, mis ei ole piisav aeg uue ametniku / ajutise teenistuja töölevõtmiseks. Seetõttu võeti tööle ajutise lepinguga raamatupidaja, et tagada raamatupidamise aastaaruande nõuetekohane sulgemine. Kõik endise ja praeguse pearaamatupidaja vahelisest aruande üleandmisest tulenevad kontode probleemid on nüüd lahendatud.

| 16. | Eurofoundi algatatud mitmeaastaste lepingute menetlused kindlustuslepingu ja reisiteenuste teenuslepingute saamiseks on vahepeal lõpetatud. Õigusabi osutanud lepingupool jäeti samaks talitluspidevuse tagamise eesmärgil (Eurofoundil oli pooleliolevaid kohtuasju). Uus pakkumismenetlus õigusabi osutamise mitmeaastase raamlepingu sõlmimiseks on praegu käimas. Meie projektijuhtimissüsteemis on eraldi näidisvorm hangete kavandamiseks ja lepingute haldamiseks, et võimaldada hankemenetluste õigeaegset kavandamist. |
| --- | --- |

16.

Eurofoundi algatatud mitmeaastaste lepingute menetlused kindlustuslepingu ja reisiteenuste teenuslepingute saamiseks on vahepeal lõpetatud. Õigusabi osutanud lepingupool jäeti samaks talitluspidevuse tagamise eesmärgil (Eurofoundil oli pooleliolevaid kohtuasju). Uus pakkumismenetlus õigusabi osutamise mitmeaastase raamlepingu sõlmimiseks on praegu käimas. Meie projektijuhtimissüsteemis on eraldi näidisvorm hangete kavandamiseks ja lepingute haldamiseks, et võimaldada hankemenetluste õigeaegset kavandamist.

---

(1)  EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte fondi pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  Rahvusvaheline Raamatupidajate Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 30. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://www.eurofond.europa.eu

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Teenuste lepingu uuendamine kindlustuslepingu saamise eesmärgil.

12

(13)  Teenuslepingud reisiteenuste (157 000 eurot) ja õigusabi osutamiseks (25 000 eurot).

13

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/148 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/148

---

ARUANNE

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

2009/C 304/27

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 149 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 149 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 13 | 150 |
| Tabel ... | 151 |
| Keskuse vastused ... | 153 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

149

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

149

MUUD KÜSIMUSED ...

13

150

Tabel ...

151

Keskuse vastused ...

153

SISSEJUHATUS

| 1. | Lissabonis asuv Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (edaspidi keskus) asutati nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 302/93 (1). Selle peamine ülesanne on koguda andmeid narkootikumide ja narkomaania kohta, et koostada ja avaldada objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet. Teave peaks võimaldama analüüsida nõudlust narkootikumide järele ning võimalusi nii selle kui muu narkootikumituruga seotud tegevuse vähendamiseks (2). |
| --- | --- |

1.

Lissabonis asuv Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (edaspidi keskus) asutati nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 302/93 (1). Selle peamine ülesanne on koguda andmeid narkootikumide ja narkomaania kohta, et koostada ja avaldada objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet. Teave peaks võimaldama analüüsida nõudlust narkootikumide järele ning võimalusi nii selle kui muu narkootikumituruga seotud tegevuse vähendamiseks (2).

| 2. | Keskuse 2008. aasta eelarve suurus oli 15,1 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 14,4 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 104 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 98. |
| --- | --- |

2.

Keskuse 2008. aasta eelarve suurus oli 15,1 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 14,4 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 104 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 98.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda keskuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (6). |
| --- | --- |

4.

Direktori kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas keskuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus keskuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (10) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike aruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestusmeetodite asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab keskuse raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi keskuse finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning keskuse tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

MUUD KÜSIMUSED

| 13. | Keskuse 2008. aasta töökavas loetletakse iga strateegilise prioriteedi kohta mitmeid tegevuseesmärke, tegevusi ja väljundeid. Tihti ei ole eesmärgid väljunditega selgelt seotud ega ka mõõdetavad, puuduvad näitajad tulemuste mõõtmiseks, mis muudab raskeks tegevuse edukuse seire. Töökavas ei esitatud üksikasjalikult kavandatud tegevuste rakendamiseks vajalikke hinnangulisi finants- ja inimressursse. Pidevalt täiustataval ressursside eraldamisel ja tulemuslikkuse analüüsil põhineva täielikult tegevuspõhise juhtimise saavutamiseks peaks keskus endale seadma asjakohaste näitajatega mõõdetavad eesmärgid, eraldama ressursse vastavalt projektide hinnangulistele vajadustele ning edendama tulemuste saavutamist. |
| --- | --- |

13.

Keskuse 2008. aasta töökavas loetletakse iga strateegilise prioriteedi kohta mitmeid tegevuseesmärke, tegevusi ja väljundeid. Tihti ei ole eesmärgid väljunditega selgelt seotud ega ka mõõdetavad, puuduvad näitajad tulemuste mõõtmiseks, mis muudab raskeks tegevuse edukuse seire. Töökavas ei esitatud üksikasjalikult kavandatud tegevuste rakendamiseks vajalikke hinnangulisi finants- ja inimressursse. Pidevalt täiustataval ressursside eraldamisel ja tulemuslikkuse analüüsil põhineva täielikult tegevuspõhise juhtimise saavutamiseks peaks keskus endale seadma asjakohaste näitajatega mõõdetavad eesmärgid, eraldama ressursse vastavalt projektide hinnangulistele vajadustele ning edendama tulemuste saavutamist.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (Lissabon)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1920/2000 määratletud keskuse volitused | Juhtimine | 2008. aastal keskuse käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | Pakutud tooted ja teenused

  (2007. aasta andmed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühendus täiendab uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks liikmesriikide meetmeid, kaasa arvatud teavitamine ja tõkestamine.
  (Asutamislepingu artikkel 152) | Eesmärgid

  Keskuse eesmärk on anda ühendusele ja selle liikmesriikidele narkootikume, narkomaaniat ning selle tagajärgi käsitlevat objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet.
  Keskus peaks keskenduma järgmistele eelisvaldkondadele:






  1) | narkootikumide probleemiga seonduva olukorra jälgimine ning arengutendentside jälgimine (eriti nende, mis seonduvad erinevate ainete üheaegse tarbimisega); |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1920/2000 määratletud keskuse volitused

Juhtimine

2008. aastal keskuse käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

Pakutud tooted ja teenused

(2007. aasta andmed)

Ühendus täiendab uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks liikmesriikide meetmeid, kaasa arvatud teavitamine ja tõkestamine.

(Asutamislepingu artikkel 152)

Eesmärgid

Keskuse eesmärk on anda ühendusele ja selle liikmesriikidele narkootikume, narkomaaniat ning selle tagajärgi käsitlevat objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet.

Keskus peaks keskenduma järgmistele eelisvaldkondadele:

1)

narkootikumide probleemiga seonduva olukorra jälgimine ning arengutendentside jälgimine (eriti nende, mis seonduvad erinevate ainete üheaegse tarbimisega);

| 2) | kasutatud lahenduste jälgimine ja teabe edastamine parimate tavade kohta; |
| --- | --- |

2)

kasutatud lahenduste jälgimine ja teabe edastamine parimate tavade kohta;

| 3) | uute psühhoaktiivsete ainetega seonduvate ohtude hindamine ja kiire teabevahetuse süsteemi haldamine; |
| --- | --- |

3)

uute psühhoaktiivsete ainetega seonduvate ohtude hindamine ja kiire teabevahetuse süsteemi haldamine;

| 4) | selliste vahendite väljatöötamine, mille abil liikmesriigid saavad lihtsustada oma riigi asjaomase poliitika seiret ja hindamist ning komisjon Euroopa Liidu asjaomase poliitika seiret ja hindamist. |
| --- | --- |

4)

selliste vahendite väljatöötamine, mille abil liikmesriigid saavad lihtsustada oma riigi asjaomase poliitika seiret ja hindamist ning komisjon Euroopa Liidu asjaomase poliitika seiret ja hindamist.

Ülesanded

| — | Andmete kogumine ja analüüs. |
| --- | --- |

—

Andmete kogumine ja analüüs.

| — | Andmevõrdlusmeetodite täiustamine. |
| --- | --- |

—

Andmevõrdlusmeetodite täiustamine.

| — | Andmete levitamine. |
| --- | --- |

—

Andmete levitamine.

| — | Koostöö Euroopa ja rahvusvaheliste asutuste ning ühendusväliste riikidega. |
| --- | --- |

—

Koostöö Euroopa ja rahvusvaheliste asutuste ning ühendusväliste riikidega.

| — | Uute arengusuundade ja muutuvate trendide määratlemine. |
| --- | --- |

—

Uute arengusuundade ja muutuvate trendide määratlemine.

1.   Haldusnõukogu

Koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist, kahest komisjoni esindajast ja kahest Euroopa Parlamendi nimetatud sõltumatust teadlasest.

Nõukogu võtab vastu aasta töökava, aasta koondaruande ja eelarve.

2.   Direktor

Määratud haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

3.   Teaduskomitee

Esitab arvamusi. Teaduskomiteesse kuulub kuni viisteist tuntud teadlast, kelle nimetab haldusnõukogu nende teadusalase kompetentsuse alusel pärast osalemiskutse avaldamist. Haldusnõukogu võib määrata laiendatud teaduskomiteesse ka ekspertrühma uute psühhoaktiivsete ainete riski hindamiseks.

4.   Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

5.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

15,1 miljonit eurot (14,4 miljonit eurot). Ühenduse toetus 93 % (93 %).

Personali suurus 31. detsembril 2008

Töökohtade arv ametikohtade loetelus: 82 (82)

täidetud töökohad: 78 (73)

- 26 (25) muud töötajat (lepingulised abitöötajad, lepingulised töötajad ja ajutised asendajad)

Personal kokku: 104 (98)

Tööülesannete jagunemine:

| | põhiülesanded: 62 (60) |
| --- | --- |

põhiülesanded: 62 (60)

| | haldusülesanded ja IT-tugi: 32 (29) |
| --- | --- |

haldusülesanded ja IT-tugi: 32 (29)

| | mitmesugused ülesanded: 10 (9) |
| --- | --- |

mitmesugused ülesanded: 10 (9)

Võrgud

Keskus haldab teabe kogumise ja vahetamise arvutivõrku nimega „Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrk” (Reitox); võrk ühendab narkootikume käsitlevaid riiklikke teabevõrke, liikmesriikide spetsialiseeritud keskusi ning keskusega koostööd tegevaid rahvusvaheliste organisatsioonide infosüsteeme.

Väljaanded

| — | Aastaaruanne narkoprobleemide kohta Euroopa Liidus 23 (23) keeleversiooni, trükis avaldamine ja interaktiivne veebileht; |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne narkoprobleemide kohta Euroopa Liidus 23 (23) keeleversiooni, trükis avaldamine ja interaktiivne veebileht;

| — | valitud väljaanded - (3 (3) väljaannet, avaldamine, mitmekeelsed kokkuvõtted); |
| --- | --- |

—

valitud väljaanded - (3 (3) väljaannet, avaldamine, mitmekeelsed kokkuvõtted);

| — | statistikabülletään ja interaktiivne veebileht üle 350 (350) tabeli ja 100 (100) diagrammiga; |
| --- | --- |

—

statistikabülletään ja interaktiivne veebileht üle 350 (350) tabeli ja 100 (100) diagrammiga;

| — | tegevuse koondaruanne - (iga-aastane, inglise keeles); |
| --- | --- |

—

tegevuse koondaruanne - (iga-aastane, inglise keeles);

| — | infoleht Drugnet Europe - 4 numbrit, inglise keeles (4); |
| --- | --- |

—

infoleht Drugnet Europe - 4 numbrit, inglise keeles (4);

| — | Drugs in Focus (poliitikakokkuvõtted) – 1 (3) numbrit, 25 keeles; |
| --- | --- |

—

Drugs in Focus (poliitikakokkuvõtted) – 1 (3) numbrit, 25 keeles;

| — | EMCDDA teaduslik monograafia – 1 (0), kaks köidet, inglise keeles; |
| --- | --- |

—

EMCDDA teaduslik monograafia – 1 (0), kaks köidet, inglise keeles;

| — | EMCDDA Insights – 3 (0), inglise keeles; |
| --- | --- |

—

EMCDDA Insights – 3 (0), inglise keeles;

| — | EMCDDA tehnilised infolehed – 3 (0); |
| --- | --- |

—

EMCDDA tehnilised infolehed – 3 (0);

| — | narkootikumide profiilid - 5 uut ja 6 uuendatud (6),saksa, inglise ja prantsuse keeles; |
| --- | --- |

—

narkootikumide profiilid - 5 uut ja 6 uuendatud (6),saksa, inglise ja prantsuse keeles;

| — | tehnika- ja teadusalased uurimused, sealhulgas artiklid ja teaduslikud kokkuvõtted 53 (57); |
| --- | --- |

—

tehnika- ja teadusalased uurimused, sealhulgas artiklid ja teaduslikud kokkuvõtted 53 (57);

| — | andmete kogumise, kontrolli ning jagamise süsteem (Fonte). |
| --- | --- |

—

andmete kogumise, kontrolli ning jagamise süsteem (Fonte).

Muud veebilehed

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse avaliku veebilehe sisu koostamine/ajakohastamine/arendamine:

| — | riikide ülevaated; |
| --- | --- |

—

riikide ülevaated;

| — | narkomaanidega tehtava töö ülevaated; |
| --- | --- |

—

narkomaanidega tehtava töö ülevaated;

| — | Euroopa narkootikumide andmebaas; |
| --- | --- |

—

Euroopa narkootikumide andmebaas;

| — | hindamisvahendite andmepank; |
| --- | --- |

—

hindamisvahendite andmepank;

| — | parima tava portaal (kogemustevahetus narkootikumide nõudluse vähendamise tegevuste üle). |
| --- | --- |

—

parima tava portaal (kogemustevahetus narkootikumide nõudluse vähendamise tegevuste üle).

Reklaambrošüürid: 6 (3) toodet

Meediatooted: 177 (174) erinevat toodet

Rahvusvahelistel konverentsidel / kohtumistel osalemine: 203 (230)

Tehnika- ja teadusalaste kohtumiste korraldamine: 35 (41).

Allikas: keskuse edastatud andmed.

KESKUSE VASTUSED

| 13. | Vastavalt kontrollikoja soovitustele on EMCDDA 2009. aasta tööplaanis selgem seos prioriteetide, eesmärkide ja tegevuste vahel. Lisaks on prioriteetide ja kavandatud tegevuste kaupa välja toodud hinnangulised finants- ja inimressursid. Rakendamisest ülevaate saamiseks koostati vahearuanne. 2010.–2012. aasta kavandamise tsüklis täiustati tegevuspõhise juhtimise põhimõtet tulemustele suunatud protsesside edendamise, mõõdetavate eesmärkide arvu suurendamise ja sobivate tulemusnäitajate väljatöötamise kaudu. |
| --- | --- |

13.

Vastavalt kontrollikoja soovitustele on EMCDDA 2009. aasta tööplaanis selgem seos prioriteetide, eesmärkide ja tegevuste vahel. Lisaks on prioriteetide ja kavandatud tegevuste kaupa välja toodud hinnangulised finants- ja inimressursid. Rakendamisest ülevaate saamiseks koostati vahearuanne. 2010.–2012. aasta kavandamise tsüklis täiustati tegevuspõhise juhtimise põhimõtet tulemustele suunatud protsesside edendamise, mõõdetavate eesmärkide arvu suurendamise ja sobivate tulemusnäitajate väljatöötamise kaudu.

---

(1)  EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1. Kõnealune määrus ja selle muudatused tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1920/2006 (ELT L 376, 27.12.2006, lk 1).

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte keskuse pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finants-juhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestus-põhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna keskuse finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 17. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 6. juulil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http:// eca.europa.eu või http://www.emcdda.europa.eu/html.cfm/index81990EN.html

11

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/154 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/154

---

ARUANNE

Ühenduse Sordiameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2009/C 304/28

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 155 |
| KINNITAV AVALDUS... | 3–12 | 155 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA... | 13–16 | 156 |
| Tabel ... | 157 |
| Ameti vastused... | 158 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS...

1–2

155

KINNITAV AVALDUS...

3–12

155

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA...

13–16

156

Tabel ...

157

Ameti vastused...

158

SISSEJUHATUS

| 1. | Angers’s asuv Ühenduse Sordiamet (edaspidi amet) asutati nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 2100/94 (1). Ameti peamine ülesanne on registreerida ja läbi vaadata taotlused taimesortidega seotud ühenduse tööstusomandi kaitse osas ning tagada vajalike registreerimiskatsete läbiviimine liikmesriikide pädevate asutuste poolt (2). |
| --- | --- |

1.

Angers’s asuv Ühenduse Sordiamet (edaspidi amet) asutati nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 2100/94 (1). Ameti peamine ülesanne on registreerida ja läbi vaadata taotlused taimesortidega seotud ühenduse tööstusomandi kaitse osas ning tagada vajalike registreerimiskatsete läbiviimine liikmesriikide pädevate asutuste poolt (2).

| 2. | Ameti 2008. aasta eelarve suurus oli 12,5 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 13,4 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 44 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 44,5. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2008. aasta eelarve suurus oli 12,5 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 13,4 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 44 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 44,5.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud ameti haldusnõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 artikliga 111. |
| --- | --- |

4.

Juhtkonna kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab juhataja eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Juhataja kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on juhataja ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (9) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning ameti tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Haldusassigneeringud kaeti kulukohustustega 2007. aastal, kanti üle 2008. aastasse, vabastati kulukohustustest ja tühistati, seejärel kaeti taas kulukohustustega ning lõpuks kanti üle 2009. aastasse (11). Võttes arvesse aastasuse põhimõtet ning haldusassigneeringute liigendamata iseloomu, oleks tulnud vastavad summad uuesti kirjendada paranduseelarves. |
| --- | --- |

13.

Haldusassigneeringud kaeti kulukohustustega 2007. aastal, kanti üle 2008. aastasse, vabastati kulukohustustest ja tühistati, seejärel kaeti taas kulukohustustega ning lõpuks kanti üle 2009. aastasse (11). Võttes arvesse aastasuse põhimõtet ning haldusassigneeringute liigendamata iseloomu, oleks tulnud vastavad summad uuesti kirjendada paranduseelarves.

| 14. | Ameti peaarvepidaja ei kiitnud heaks uue arvutipõhise arvestussüsteemi eelarvemoodulit. 2008. aasta kontode sulgemise käigus tuvastati süsteemis puudusi, mille tõttu tuli arvepidamises muudatusi teha. Need puudused tuleb kõrvaldada, et oleks võimalik moodul heaks kiita. |
| --- | --- |

14.

Ameti peaarvepidaja ei kiitnud heaks uue arvutipõhise arvestussüsteemi eelarvemoodulit. 2008. aasta kontode sulgemise käigus tuvastati süsteemis puudusi, mille tõttu tuli arvepidamises muudatusi teha. Need puudused tuleb kõrvaldada, et oleks võimalik moodul heaks kiita.

| 15. | Kahe kulude kogusummat katva toetuslepingu (12) raames loeti abikõlblikuks töövõtja kantud kaudsed kulud, mis ületasid kehtestatud 7 protsendilise piirmäära. Lepingute kohaselt (13) oleks amet pidanud kõnealuste märkimisväärsete summade (14) kohta kulutõendeid küsima. |
| --- | --- |

15.

Kahe kulude kogusummat katva toetuslepingu (12) raames loeti abikõlblikuks töövõtja kantud kaudsed kulud, mis ületasid kehtestatud 7 protsendilise piirmäära. Lepingute kohaselt (13) oleks amet pidanud kõnealuste märkimisväärsete summade (14) kohta kulutõendeid küsima.

| 16. | Mööbli ostmiseks (15) sõlmis amet lepingu ühe tarnijaga otse, omamata võimalust esitada asjassepuutuvaid dokumente või tõendeid pakkumuste hindamiskriteeriumide kohta, samuti kaalumata erinevaid alternatiive, mida pakkus välja ameti poolt selleks otstarbeks valitud tehniline nõustaja. Selline teguviis vähendas menetluse läbipaistvust. |
| --- | --- |

16.

Mööbli ostmiseks (15) sõlmis amet lepingu ühe tarnijaga otse, omamata võimalust esitada asjassepuutuvaid dokumente või tõendeid pakkumuste hindamiskriteeriumide kohta, samuti kaalumata erinevaid alternatiive, mida pakkus välja ameti poolt selleks otstarbeks valitud tehniline nõustaja. Selline teguviis vähendas menetluse läbipaistvust.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Ühenduse Sordiamet (Angers)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevus-valdkonnad | Nõukogu määruses (EÜ) nr 2100/94 määratletud ameti pädevusvaldkonnad | Juhtimine | 2008. aastal ameti käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | 2008. aastal pakutud tooted ja teenused

  (2007. aasta andmed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaupade vaba liikumine

  Keelud või piirangud tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist.

  (Väljavõte asutamislepingu artiklist 30) | Eesmärgid







  — | Rakendada ühenduse sordikaitse süsteemi, mis on taimesortide puhul üks ja ainus ühenduse tööstusomandiga seotud õiguse vorm. |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevus-valdkonnad

Nõukogu määruses (EÜ) nr 2100/94 määratletud ameti pädevusvaldkonnad

Juhtimine

2008. aastal ameti käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

2008. aastal pakutud tooted ja teenused

(2007. aasta andmed)

Kaupade vaba liikumine

Keelud või piirangud tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist.

(Väljavõte asutamislepingu artiklist 30)

Eesmärgid

—

Rakendada ühenduse sordikaitse süsteemi, mis on taimesortide puhul üks ja ainus ühenduse tööstusomandiga seotud õiguse vorm.

Ülesanded

| — | Teha otsuseid ühenduse sordikaitse taotluste vastuvõtmise või tagasilükkamise kohta. |
| --- | --- |

—

Teha otsuseid ühenduse sordikaitse taotluste vastuvõtmise või tagasilükkamise kohta.

| — | Teha otsuseid vastuväidete osas. |
| --- | --- |

—

Teha otsuseid vastuväidete osas.

| — | Teha otsuseid kaebuste osas. |
| --- | --- |

—

Teha otsuseid kaebuste osas.

| — | Teha otsuseid ühenduse sordikaitse kehtetuks tunnistamise või tühistamise kohta. |
| --- | --- |

—

Teha otsuseid ühenduse sordikaitse kehtetuks tunnistamise või tühistamise kohta.

1.   Juhataja

Juhib ametit. Nõukogu nimetab ameti juhataja ametisse kandidaatide nimekirjast, mille komisjon esitab pärast haldusnõukogu arvamuse saamist.

2.   Haldusnõukogu

Teostab järelevalvet ameti tööprogrammi üle ja koostab eeskirjad ameti töömeetodite kohta. Haldusnõukogu koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist, ühest komisjoni esindajast ning nende asendusliikmetest.

3.   Otsuseid sordi kaitse alla võtmise kohta teevad komiteed, mis koosnevad kolmest ameti töötajast, ning kaebuste menetluste puhul apellatsiooninõukogu.

4.   Ameti toimingute seaduslikkuse järelevalve

Komisjon teostab nende ameti juhataja toimingute seaduslikkuse järelevalvet, mille suhtes ühenduse seadused ei näe ette seaduslikkuse järelevalvet mõne muu asutuse poolt, ning ameti eelarvega seotud haldusnõukogu toimingute kontrolli.

5.   Välisaudit

Kontrollikoda.

6.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Haldusnõukogu.

Eelarve

12,5 (13,4) miljonit eurot

Personali suurus 31. detsembril 2008

Töökohtade arv ametikohtade loetelus: 43 (42)

Täidetud töökohti: 43 (42)

+ 1 (2,5) muu töökoht (lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, kohalik personal, tööjõudu vahendava asutuse kaudu saadud töötajad)

Personal kokku: 44 (44,5)

mis jaguneb vastavalt järgmistele ülesannetele:

| põhitegevus | : | 17 |
| --- | --- | --- |
| haldusülesanded | : | 21 |
| mitmesugused ülesanded | : | 6 |

põhitegevus

:

17

haldusülesanded

:

21

mitmesugused ülesanded

:

6

Taotlusi saadud: 3 012(2 977)

Kaitse alla võetud: 2 162(2 616)

Kehtivaid ühenduse sordikaitseid 31. detsembri 2008. aasta seisuga: 15 599 (14 598)

Allikas: ameti edastatud teave.

SORDIAMETI VASTUSED

| 13. | Ettenägematute viivituste tõttu ei suudetud algatatud töid lõpetada neid katvate eelarveliste kulukohustuste kehtimise ajal. Et võimaldada ametil täita oma juriidilised kohustused, moonutamata kunstlikult eelarve raamatupidamisarvestust, kaeti tasumata jäänud summad taas kulukohustustega 2008. aastaks, mitte 2009. aastaks. Sel viisil toimides eelarve eeskirju ameti arvates ei eiratud. |
| --- | --- |

13.

Ettenägematute viivituste tõttu ei suudetud algatatud töid lõpetada neid katvate eelarveliste kulukohustuste kehtimise ajal. Et võimaldada ametil täita oma juriidilised kohustused, moonutamata kunstlikult eelarve raamatupidamisarvestust, kaeti tasumata jäänud summad taas kulukohustustega 2008. aastaks, mitte 2009. aastaks. Sel viisil toimides eelarve eeskirju ameti arvates ei eiratud.

| 14. | Peaarvepidaja on kinnitanud, et tarkvara tarnija kõrvaldas 2008. aasta kontode sulgemise käigus tuvastatud puudused ja on täielikult heaks kiitnud uue arvutipõhise arvestussüsteemi eelarvemooduli. Heakskiit saadeti kontrollikojale 25. juunil 2009. |
| --- | --- |

14.

Peaarvepidaja on kinnitanud, et tarkvara tarnija kõrvaldas 2008. aasta kontode sulgemise käigus tuvastatud puudused ja on täielikult heaks kiitnud uue arvutipõhise arvestussüsteemi eelarvemooduli. Heakskiit saadeti kontrollikojale 25. juunil 2009.

| 15. | Toetuslepingutes sätestatakse, et auditeid võib läbi viia kuni viis aastat pärast arve tasumist ja et auditi käigus selgunud võimalikud enammakstud summad nõutakse tagasi. Võttes arvesse kontrollikoja märkusi, viib amet läbi niisuguse auditi lähikuude jooksul. |
| --- | --- |

15.

Toetuslepingutes sätestatakse, et auditeid võib läbi viia kuni viis aastat pärast arve tasumist ja et auditi käigus selgunud võimalikud enammakstud summad nõutakse tagasi. Võttes arvesse kontrollikoja märkusi, viib amet läbi niisuguse auditi lähikuude jooksul.

| 16. | Amet oleks tõesti pidanud korraldama avaliku hanke, ent valitud liiki mööbli erandliku turustussüsteemi tõttu ei olnud see kahjuks võimalik. Sel põhjusel ja kooskõlas ameti finantsmääruse rakenduseeskirjade artikliga 126.1b pidas amet läbirääkimistega menetlust igati põhjendatuks. Põhjendus on vastavalt dokumenteeritud. |
| --- | --- |

16.

Amet oleks tõesti pidanud korraldama avaliku hanke, ent valitud liiki mööbli erandliku turustussüsteemi tõttu ei olnud see kahjuks võimalik. Sel põhjusel ja kooskõlas ameti finantsmääruse rakenduseeskirjade artikliga 126.1b pidas amet läbirääkimistega menetlust igati põhjendatuks. Põhjendus on vastavalt dokumenteeritud.

---

(1)  EÜT L 227, 1.9.1994, lk 27.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

6

(7)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.07.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 26. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 7. juulil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://www.cpvo.europa.eu/main/en/home/about-the-cpvo/financing

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Peamiselt seoses ühe hoone renoveerimistöödega ja uue arvutipõhise arvestussüsteemiga (koguväärtus 248 000 eurot).

11

(12)  Koguväärtus 670 000 eurot (50 % rahastas amet).

12

(13)  Vastavalt eritingimuste artiklile I.9 on üldkulud hüvitatavad, kui nende kohta on olemas raamatupidamistõendid.

13

(14)  Ühel juhul maksti künnist ületavate kaudsete kulude hüvitamiseks kokku üle 40 000 euro.

14

(15)  Läbirääkimistega menetlus kontorimööbli ostmiseks ameti uutesse ruumidesse (80 000 eurot).

15

---

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/159 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/159

---

ARUANNE

Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2009/C 304/29

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 160 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 160 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 13 | 161 |
| Tabel ... | 162 |
| Ameti vastused ... | 163 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

160

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

160

MUUD KÜSIMUSED ...

13

161

Tabel ...

162

Ameti vastused ...

163

SISSEJUHATUS

| 1. | Alicantes asuv Siseturu Ühtlustamise Amet (edaspidi amet) loodi nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 40/94 (1). Ameti ülesandeks on rakendada ühenduse õigusakte kaubamärkidele ja tööstusdisainilahendustele, mis annab ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil (2). |
| --- | --- |

1.

Alicantes asuv Siseturu Ühtlustamise Amet (edaspidi amet) loodi nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 40/94 (1). Ameti ülesandeks on rakendada ühenduse õigusakte kaubamärkidele ja tööstusdisainilahendustele, mis annab ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil (2).

| 2. | Ameti 2008. aasta eelarve suurus oli 318,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 275,6 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 643 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 647. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2008. aasta eelarve suurus oli 318,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 275,6 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 643 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 647.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev avaldus on adresseeritud ameti eelarvekomiteele kooskõlas määruse (EÜ) nr 40/94 artikliga 137. |
| --- | --- |

4.

Kontrollikoja kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (9) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võetakse arvesse ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestusmeetodite asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esituslaadi hindamist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides tõepärase pildi ameti finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning ameti tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

10.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2008. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja järeldusotsust kahtluse alla.

MUUD KÜSIMUSED

| 13. | Viimasel kahel aastal (11) on kontrollikoda osutanud tähelepanu ameti vajadusele teha komisjonile ettepanek tasude määra kohta, mis vastaks täpsemalt ameti tegelikele kuludele (12). Kogunenud eelarveline ülejääk (13) on suurenenud 201 miljonilt eurolt 2006. aastal 273 miljoni euroni 2007. aastal ja 350 miljoni euroni 2008. aastal. Praegu ei ole veel võimalik hinnata ameti nende meetmete mõju, millega kavandatakse vältida ülejäägi edasist suurenemist ja pikemas perspektiivis kulutuste vahenditega kooskõlla viimiseks. |
| --- | --- |

13.

Viimasel kahel aastal (11) on kontrollikoda osutanud tähelepanu ameti vajadusele teha komisjonile ettepanek tasude määra kohta, mis vastaks täpsemalt ameti tegelikele kuludele (12). Kogunenud eelarveline ülejääk (13) on suurenenud 201 miljonilt eurolt 2006. aastal 273 miljoni euroni 2007. aastal ja 350 miljoni euroni 2008. aastal. Praegu ei ole veel võimalik hinnata ameti nende meetmete mõju, millega kavandatakse vältida ülejäägi edasist suurenemist ja pikemas perspektiivis kulutuste vahenditega kooskõlla viimiseks.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 8. oktoobri 2009. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Siseturu Ühtlustamise Amet (Alicante)

| Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad | Nõukogu määruses (EÜ) nr 40/94 määratud ameti pädevus | Juhtimine | 2008. aastal ameti käsutusse antud ressursid

  (2007. aasta andmed) | 2008. eelarveaastal pakutud tooted ja teenused

  (2007. aasta andmed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaupade vaba liikumine

  Keelud või piirangud tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist.

  (Asutamislepingu artikkel 30)

  Ühenduse piires keelatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud liikmesriikide kodanike suhtes, kes asuvad mõnes teises ühenduse riigis kui see isik, kellele teenuseid pakutakse.

  (Asutamislepingu artikkel 49) | Eesmärgid

  Rakendada ühenduse õigusakte kaubamärkidele ja tööstusdisainilahendustele, mis annab ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil. | Ülesanded







  — | Vastu võtta ja sisse kanda registreerimistaotlusi. |

Asutamislepingust tulenevad ühenduse pädevusvaldkonnad

Nõukogu määruses (EÜ) nr 40/94 määratud ameti pädevus

Juhtimine

2008. aastal ameti käsutusse antud ressursid

(2007. aasta andmed)

2008. eelarveaastal pakutud tooted ja teenused

(2007. aasta andmed)

Kaupade vaba liikumine

Keelud või piirangud tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist.

(Asutamislepingu artikkel 30)

Ühenduse piires keelatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud liikmesriikide kodanike suhtes, kes asuvad mõnes teises ühenduse riigis kui see isik, kellele teenuseid pakutakse.

(Asutamislepingu artikkel 49)

Eesmärgid

Rakendada ühenduse õigusakte kaubamärkidele ja tööstusdisainilahendustele, mis annab ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil.

Ülesanded

—

Vastu võtta ja sisse kanda registreerimistaotlusi.

| — | Kontrollida registrisse kandmise tingimusi ja nende vastavust ühenduse õigusaktidele. |
| --- | --- |

—

Kontrollida registrisse kandmise tingimusi ja nende vastavust ühenduse õigusaktidele.

| — | Teostada olemasolevate siseriiklike kaubamärkide otsinguid liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse asutustes. |
| --- | --- |

—

Teostada olemasolevate siseriiklike kaubamärkide otsinguid liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse asutustes.

| — | Taotlused avaldada. |
| --- | --- |

—

Taotlused avaldada.

| — | Uurida kõiki kolmandate isikute vastuväiteid. |
| --- | --- |

—

Uurida kõiki kolmandate isikute vastuväiteid.

| — | Taotlused registreerida või tagasi lükata. |
| --- | --- |

—

Taotlused registreerida või tagasi lükata.

| — | Läbi vaadata tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlused. |
| --- | --- |

—

Läbi vaadata tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlused.

| — | Tegeleda otsuste vastu esitatud kaebustega. |
| --- | --- |

—

Tegeleda otsuste vastu esitatud kaebustega.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis

| — | Üks esindaja igast liikmesriigist |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast liikmesriigist

| — | Üks komisjoni esindaja ning nende asendajad |
| --- | --- |

—

Üks komisjoni esindaja ning nende asendajad

Ülesanded

| — | Nõustada juhatajat ameti pädevusse kuuluvates küsimustes |
| --- | --- |

—

Nõustada juhatajat ameti pädevusse kuuluvates küsimustes

| — | Koostada kandidaatide nimekirjad (artikkel 120) juhataja, asejuhatajate, esimeeste ja apellatsioonikodade liikmete kohta |
| --- | --- |

—

Koostada kandidaatide nimekirjad (artikkel 120) juhataja, asejuhatajate, esimeeste ja apellatsioonikodade liikmete kohta

2.   Ameti juhataja

| — | Nõukogu nimetab ameti juhataja kuni kolme kandidaati sisaldava nimekirja põhjal, mille on koostanud haldusnõukogu |
| --- | --- |

—

Nõukogu nimetab ameti juhataja kuni kolme kandidaati sisaldava nimekirja põhjal, mille on koostanud haldusnõukogu

3.   Eelarvekomitee

Koosseis

| — | Üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja ning nende asendajad |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja ning nende asendajad

Ülesanded

| — | Vastu võtta eelarve ja finantsmäärus, anda ameti juhatajale kinnitus eelarve täitmise kohta ja määrata otsinguaruannete maksumus |
| --- | --- |

—

Vastu võtta eelarve ja finantsmäärus, anda ameti juhatajale kinnitus eelarve täitmise kohta ja määrata otsinguaruannete maksumus

4.   Taotlustega seotud otsused

Otsuseid teevad:

| a) | kontrollijad; |
| --- | --- |

a)

kontrollijad;

| b) | vastulausete osakonnad; |
| --- | --- |

b)

vastulausete osakonnad;

| c) | kaubamärkide haldus- ja õigusosakond; |
| --- | --- |

c)

kaubamärkide haldus- ja õigusosakond;

| d) | tühistamisosakonnad; |
| --- | --- |

d)

tühistamisosakonnad;

| e) | apellatsioonikojad |
| --- | --- |

e)

apellatsioonikojad

5.   Välisaudit

Kontrollikoda.

6.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Ameti eelarvekomitee.

Eelarve

318 miljonit eurot

(276 miljonit eurot).

Personali suurus seisuga 31. detsember 2008

643 (647) töökohta ametikohtade loetelus, millest täidetud töökohti 606 (619) + 118 (89) muud töökohta (lepingulised abitöötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, kohalik personal, tööjõudu vahendava asutuse kaudu saadud töötajad)

Kogu personal: 724 (708)

Kaubamärgid

Esitatud taotlusi: 87 400(88 200)

Registreeritud taotlusi: 81 400(68 000)

Esitatud vastuväited: 18 700(16 400)

Lahendatud vastuväiteid: 13 600(12 200)

Apellatsioonikodadele esitatud kaebusi: 1 815(1 970)

Lahendamisel olevad kaebused: 1 618(1 670)

Registreerimiseks keskmiselt kuluv aeg (välja arvatud vastuväidete või kaebuste puhul):

| — | Enne avaldamist: 6 (7,5) kuud |
| --- | --- |

—

Enne avaldamist: 6 (7,5) kuud

| — | Avaldamisest registreerimiseni: 5,5 (6,5) kuud |
| --- | --- |

—

Avaldamisest registreerimiseni: 5,5 (6,5) kuud

Tööstusdisainilahendused

Vastu võetud: 72 700(78 000)

Registreeritud: 78 400(77 000)

Allikas: ameti edastatud teave.

AMETI VASTUSED

| 13. | Lõivude määruse muudatused jõustusid 1. mail 2009. Ameti eelarveprognooside põhjal peaks uute lõivude abil sõltuvalt nende kohaldamise ulatusest saavutatama lähitulevikus eelarve tasakaal. Samuti otsustati, et komisjon vaatab iga kahe aasta järel läbi vajaduse kohandada lõive, et säilitada eelarve tasakaal. |
| --- | --- |

13.

Lõivude määruse muudatused jõustusid 1. mail 2009. Ameti eelarveprognooside põhjal peaks uute lõivude abil sõltuvalt nende kohaldamise ulatusest saavutatama lähitulevikus eelarve tasakaal. Samuti otsustati, et komisjon vaatab iga kahe aasta järel läbi vajaduse kohandada lõive, et säilitada eelarve tasakaal.

---

(1)  EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

6

(7)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon, ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 19. juunil 2009 ja kontrollikoda sai selle kätte 1. juulil 2009. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu või http://www.oami.europa.eu

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  ELT C 311, 5.12.2008, lk 179 ja ELT C 309, 19.12.2007, lk 141.

11

(12)  Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 134 lõige 2.

12

(13)  Üle kantud eelarveline tulemus ning reservfond vastavalt ameti finantsmääruse artiklile 16.

13

---

Parandused

| 15.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/164 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/164

---

Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne 2008. aasta eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 269, 10. november 2009
  )

2009/C 304/30

Leheküljel 222 punktis 11.25

asendatakse

| „KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD






  11.25. | Kontrollikoda ei leidnud olulisi vigu, mis võiksid seada kahtluse alla Karlsruhe ja Moli koolides ning büroos auditeeritud raamatupidamisaruannete (koostatud Euroopa koolide suhtes kohaldatavate 24. oktoobri 2006. aasta finantsmääruse sätete kohaselt) usaldusväärsuse ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Kontrollikoja läbivaatamisele tuginedes ei ole kõiki olulisi aspekte vastavalt asjakohastele raamatupidamisstandarditele konsolideeritud aastaaruandes kajastatud siiski täpselt ja läbipaistvalt, nimelt seoses (a) tekkepõhise raamatupidamise ebarahuldava rakendamise ja (b) eelmise aasta ülejäägi kaasamisega käesoleva aasta tuludesse.” |
| --- | --- |

„KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

11.25.

Kontrollikoda ei leidnud olulisi vigu, mis võiksid seada kahtluse alla Karlsruhe ja Moli koolides ning büroos auditeeritud raamatupidamisaruannete (koostatud Euroopa koolide suhtes kohaldatavate 24. oktoobri 2006. aasta finantsmääruse sätete kohaselt) usaldusväärsuse ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Kontrollikoja läbivaatamisele tuginedes ei ole kõiki olulisi aspekte vastavalt asjakohastele raamatupidamisstandarditele konsolideeritud aastaaruandes kajastatud siiski täpselt ja läbipaistvalt, nimelt seoses (a) tekkepõhise raamatupidamise ebarahuldava rakendamise ja (b) eelmise aasta ülejäägi kaasamisega käesoleva aasta tuludesse.”

järgmisega:

| „KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD






  11.25. | Kontrollikoda ei leidnud olulisi vigu, mis võiksid seada kahtluse alla Karlsruhe ja Moli koolides ning büroos auditeeritud raamatupidamisaruannete (koostatud Euroopa koolide suhtes kohaldatavate 24. oktoobri 2006. aasta finantsmääruse sätete kohaselt) usaldusväärsuse ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Kontrollikoja läbivaatamisele tuginedes ei ole kõiki olulisi aspekte vastavalt asjakohastele raamatupidamisstandarditele konsolideeritud aastaaruandes kajastatud siiski täpselt ja läbipaistvalt, nimelt seoses (a) tekkepõhise raamatupidamise ebarahuldava rakendamise ja (b) eelmise aasta ülejäägi kaasamisega käesoleva aasta tuludesse. |
| --- | --- |

„KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

11.25.

Kontrollikoda ei leidnud olulisi vigu, mis võiksid seada kahtluse alla Karlsruhe ja Moli koolides ning büroos auditeeritud raamatupidamisaruannete (koostatud Euroopa koolide suhtes kohaldatavate 24. oktoobri 2006. aasta finantsmääruse sätete kohaselt) usaldusväärsuse ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Kontrollikoja läbivaatamisele tuginedes ei ole kõiki olulisi aspekte vastavalt asjakohastele raamatupidamisstandarditele konsolideeritud aastaaruandes kajastatud siiski täpselt ja läbipaistvalt, nimelt seoses (a) tekkepõhise raamatupidamise ebarahuldava rakendamise ja (b) eelmise aasta ülejäägi kaasamisega käesoleva aasta tuludesse.

11.25.   EUROOPA KOOLIDE VASTUS

Kontrollikoja poolt tõstatatud probleeme kontrollitakse seoses Euroopa koolide finantsmääruse eelseisva läbivaatamisega.”

---