# Az Európai Unió C 285E/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.CE2009.285.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 285E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. november 26. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.CE2009.285.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 285E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. november 26.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2008–20092008. június 5-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEKEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 189 E, 2008.7.26. |
| | |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2008. június 5., csütörtök |
| 2009/C 285E/01 | A kereskedelempolitika végrehajtása a behozatalra és a kivitelre vonatkozó hatékony szabályok és eljárások révénAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a kereskedelmi politika szolgálatában hatékony behozatali és kiviteli szabályokról és eljárásokról (2007/2256(INI)) | 1 |
| 2009/C 285E/02 | GrúziaAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a grúziai helyzetről | 7 |
| 2009/C 285E/03 | A közös kül- és biztonságpolitikáról (KKBP) szóló 2006-os éves jelentésAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (43) bekezdésének G. pontja alapján az Európai Parlamenthez intézett éves tanácsi jelentésről – 2006 (2007/2219(INI)) | 11 |
| 2009/C 285E/04 | Éves jelentés az európai biztonsági stratégia és az európai biztonsági és védelmi politika (EBVP) végrehajtásarólAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása az európai biztonsági stratégia és az európai biztonsági és védelmi politika (EBVP) végrehajtásáról (2008/2003(INI)) | 23 |
| 2009/C 285E/05 | EU–USA csúcstalálkozóAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a közelgő EU–USA csúcstalálkozóról | 32 |
| 2009/C 285E/06 | Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségértAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezésről | 39 |
| 2009/C 285E/07 | Milyen jövő vár a fiatal mezőgazdasági termelőkre a közös agrárpolitika (KAP) folyamatban lévő reformja nyománAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a közös agrárpolitika (KAP) folyamatban lévő reformja vonatkozásában a fiatal mezőgazdasági termelők jövőjéről (2007/2194(INI)) | 43 |
| 2009/C 285E/08 | Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2007. évi munkájaAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2007-es munkájáról (2007/2180(INI)) | 51 |
| 2009/C 285E/09 | Verseny: Ágazati vizsgálat a lakossági banki szolgáltatásokrólAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a versenyről: ágazati vizsgálat a lakossági banki szolgáltatásokról (2007/2201(INI)) | 55 |
| 2009/C 285E/10 | Az egységes piaci lakossági pénzügyi szolgáltatásokAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása az egységes piaci lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló Zöld könyvről (2007/2287(INI)) | 61 |
| 2009/C 285E/11 | A reumatikus megbetegedésekAz Európai Parlament nyilatkozata a reumatikus megbetegedésekről | 67 |
| | |
| | Európai Parlament |
| | 2008. június 5., csütörtök |
| 2009/C 285E/12 | Az Égei-tenger kisebb szigeteinek javát szolgáló egyedi mezőgazdasági intézkedések *Az Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyedi mezőgazdasági intézkedések kisebb égei-tengeri szigetek javára történő meghatározásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet módosításáról szóló 1405/2006/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0168 – C6-0175/2008 – 2008/0065(CNS)) | 69 |
| 2009/C 285E/13 | A 3/2008 számú költségvetés-módosítási tervezetAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó, 3/2008 számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III. szakasz – Bizottság, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (9903/2008 – C6-0206/2008 – 2008/2095(BUD)) | 70 |
| 2009/C 285E/14 | A 4/2008 számú költségvetés-módosítási tervezetAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó, 4/2008 számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III: szakasz – Bizottság (9904/2008 – C6-0207/2008 – 2008/2094(BUD)) | 71 |
| 2009/C 285E/15 | Kapcsolattartó pontok hálózata a korrupció ellen *Az Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása a Németországi Szövetségi Köztársaság egy korrupcióellenes kapcsolattartói hálózatról szóló tanácsi határozat elfogadására irányuló kezdeményezéséről (11231/2007 – C6-0240/2007 – 2007/0809(CNS)) | 72 |
| 2009/C 285E/16 | A jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenység elleni közösségi rendszer *Az Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0602 – C6-0454/2007 – 2007/0223(CNS)) | 74 |
| 2009/C 285E/17 | A veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák védelme *Az Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása a veszélyeztetett nyílt tengeri ökoszisztémáknak a fenékhalászati eszközök káros hatásával szembeni védelméről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0605 – C6-0453/2007 – 2007/0224(CNS)) | 90 |
| 2009/C 285E/18 | Az EU Szolidaritási Alapjának igénybevételeAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0200 – C6-0164/2008 – 2008/2091(ACI)) | 96 |
| 2009/C 285E/19 | Autóbusszal végzett személyszállítás (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása az autóbusszal végzett személyszállítás piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0264 – C6-0147/2007 – 2007/0097(COD)) | 98 |
| P6_TC1-COD(2007)0097Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 5-én került elfogadásra az autóbusszal végzett személyszállítás piacához való hozzáférés közös szabályairól és az 561/2006/EK rendelet módosításárólszóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 99 |
| 2009/C 285E/20 | Az élelmiszer-higiénia ***IAz Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés 79. cikke (3) bekezdésének végrehajtása keretében a fuvardíjakban és a fuvarozási feltételek terén alkalmazott hátrányos megkülönböztetés megszüntetéséről szóló 11. rendelet és az élelmiszer-higiéniáról szóló 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0090 – C6-0211/2007 – 2007/0037B(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2007)0037BAz Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 5-én került elfogadásra az élelmiszer-higiéniáról szóló 852/2004/EK rendelet módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 123 |
| 2009/C 285E/21 | Egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a béta-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalom ***IAz Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a béta-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról szóló 96/22/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0292 – C6-0154/2007 – 2007/0102(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2007)0102Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 5-én került elfogadásra az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a béta-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról szóló 96/22/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 125 |
| 2009/C 285E/22 | Általános tarifális preferenciák a 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig terjedő időszakra *Az Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról, illetve az 552/97/EK és az 1933/2006/EK rendelet, valamint a 964/2007/EK és az 1100/2006/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0857 – C6-0051/2008 – 2007/0289(CNS)) | 126 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2008–20092008. június 5-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEKEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 189 E, 2008.7.26.

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2008. június 5., csütörtök

2009/C 285E/01

A kereskedelempolitika végrehajtása a behozatalra és a kivitelre vonatkozó hatékony szabályok és eljárások révénAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a kereskedelmi politika szolgálatában hatékony behozatali és kiviteli szabályokról és eljárásokról (2007/2256(INI))

1

2009/C 285E/02

GrúziaAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a grúziai helyzetről

7

2009/C 285E/03

A közös kül- és biztonságpolitikáról (KKBP) szóló 2006-os éves jelentésAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (43) bekezdésének G. pontja alapján az Európai Parlamenthez intézett éves tanácsi jelentésről – 2006 (2007/2219(INI))

11

2009/C 285E/04

Éves jelentés az európai biztonsági stratégia és az európai biztonsági és védelmi politika (EBVP) végrehajtásarólAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása az európai biztonsági stratégia és az európai biztonsági és védelmi politika (EBVP) végrehajtásáról (2008/2003(INI))

23

2009/C 285E/05

EU–USA csúcstalálkozóAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a közelgő EU–USA csúcstalálkozóról

32

2009/C 285E/06

Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségértAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezésről

39

2009/C 285E/07

Milyen jövő vár a fiatal mezőgazdasági termelőkre a közös agrárpolitika (KAP) folyamatban lévő reformja nyománAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a közös agrárpolitika (KAP) folyamatban lévő reformja vonatkozásában a fiatal mezőgazdasági termelők jövőjéről (2007/2194(INI))

43

2009/C 285E/08

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2007. évi munkájaAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2007-es munkájáról (2007/2180(INI))

51

2009/C 285E/09

Verseny: Ágazati vizsgálat a lakossági banki szolgáltatásokrólAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a versenyről: ágazati vizsgálat a lakossági banki szolgáltatásokról (2007/2201(INI))

55

2009/C 285E/10

Az egységes piaci lakossági pénzügyi szolgáltatásokAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása az egységes piaci lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló Zöld könyvről (2007/2287(INI))

61

2009/C 285E/11

A reumatikus megbetegedésekAz Európai Parlament nyilatkozata a reumatikus megbetegedésekről

67

Európai Parlament

2008. június 5., csütörtök

2009/C 285E/12

Az Égei-tenger kisebb szigeteinek javát szolgáló egyedi mezőgazdasági intézkedések *Az Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyedi mezőgazdasági intézkedések kisebb égei-tengeri szigetek javára történő meghatározásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet módosításáról szóló 1405/2006/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0168 – C6-0175/2008 – 2008/0065(CNS))

69

2009/C 285E/13

A 3/2008 számú költségvetés-módosítási tervezetAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó, 3/2008 számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III. szakasz – Bizottság, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (9903/2008 – C6-0206/2008 – 2008/2095(BUD))

70

2009/C 285E/14

A 4/2008 számú költségvetés-módosítási tervezetAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó, 4/2008 számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III: szakasz – Bizottság (9904/2008 – C6-0207/2008 – 2008/2094(BUD))

71

2009/C 285E/15

Kapcsolattartó pontok hálózata a korrupció ellen *Az Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása a Németországi Szövetségi Köztársaság egy korrupcióellenes kapcsolattartói hálózatról szóló tanácsi határozat elfogadására irányuló kezdeményezéséről (11231/2007 – C6-0240/2007 – 2007/0809(CNS))

72

2009/C 285E/16

A jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenység elleni közösségi rendszer *Az Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0602 – C6-0454/2007 – 2007/0223(CNS))

74

2009/C 285E/17

A veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák védelme *Az Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása a veszélyeztetett nyílt tengeri ökoszisztémáknak a fenékhalászati eszközök káros hatásával szembeni védelméről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0605 – C6-0453/2007 – 2007/0224(CNS))

90

2009/C 285E/18

Az EU Szolidaritási Alapjának igénybevételeAz Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0200 – C6-0164/2008 – 2008/2091(ACI))

96

2009/C 285E/19

Autóbusszal végzett személyszállítás (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása az autóbusszal végzett személyszállítás piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0264 – C6-0147/2007 – 2007/0097(COD))

98

P6_TC1-COD(2007)0097Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 5-én került elfogadásra az autóbusszal végzett személyszállítás piacához való hozzáférés közös szabályairól és az 561/2006/EK rendelet módosításárólszóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

99

2009/C 285E/20

Az élelmiszer-higiénia ***IAz Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés 79. cikke (3) bekezdésének végrehajtása keretében a fuvardíjakban és a fuvarozási feltételek terén alkalmazott hátrányos megkülönböztetés megszüntetéséről szóló 11. rendelet és az élelmiszer-higiéniáról szóló 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0090 – C6-0211/2007 – 2007/0037B(COD))

122

P6_TC1-COD(2007)0037BAz Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 5-én került elfogadásra az élelmiszer-higiéniáról szóló 852/2004/EK rendelet módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

123

2009/C 285E/21

Egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a béta-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalom ***IAz Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a béta-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról szóló 96/22/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0292 – C6-0154/2007 – 2007/0102(COD))

125

P6_TC1-COD(2007)0102Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 5-én került elfogadásra az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a béta-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról szóló 96/22/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

125

2009/C 285E/22

Általános tarifális preferenciák a 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig terjedő időszakra *Az Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról, illetve az 552/97/EK és az 1933/2006/EK rendelet, valamint a 964/2007/EK és az 1100/2006/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0857 – C6-0051/2008 – 2007/0289(CNS))

126

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2008–20092008. június 5-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEKEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 189 E, 2008.7.26.

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2008. június 5., csütörtök

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/1

---

2008. június 5., csütörtökA kereskedelempolitika végrehajtása a behozatalra és a kivitelre vonatkozó hatékony szabályok és eljárások révén

P6_TA(2008)0247

Az Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a kereskedelmi politika szolgálatában hatékony behozatali és kiviteli szabályokról és eljárásokról (2007/2256(INI))

2009/C 285 E/01

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 23–31., 95., 133. és 135. cikkére,

tekintettel a 2007. december 13-i Lisszaboni Szerződésre, amelynek tagállamok általi megerősítése folyamatban van,

tekintettel a Vám-együttműködési Tanács létrehozásáról szóló, Brüsszelben 1950. december 15-én aláírt és 1952. november 4-én hatályba lépett megállapodásra,

tekintettel az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményre (GATT), és különösen annak V., VIII. és X. cikkére,

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Szingapúrban 1996. december 13-án elfogadott miniszteri nyilatkozatára, és különösen annak 21. pontjára,

tekintettel a WTO Dohában 2001. november 14-én elfogadott miniszteri nyilatkozatára, és különösen annak 27. pontjára,

tekintettel a WTO Általános Tanácsa által 2004. augusztus 1-jén elfogadott határozatra, és különösen annak a kereskedelem megkönnyítésére vonatkozó tárgyalások szabályairól szóló D. mellékletére,

tekintettel a WTO Hongkongban 2005. december 18-án elfogadott miniszteri nyilatkozatára, és különösen annak 33. pontjára és E. mellékletére,

tekintettel a WTO vizsgálóbizottságának és vitarendezési testületének az Európai Közösségek – egyes vámkérdések (WT/DS315) ügyben született jelentéseire,

tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendeletre (1),

tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (Korszerűsített Vámkódex) irányuló javaslatra vonatkozó második olvasatban elfogadott 2008. február 19-i álláspontjára (2),

tekintettel a papírmentes vám- és kereskedelmi környezetről szóló, 2008. január 15-i 70/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra, (3)

tekintettel a közösségi vámügyi cselekvési program (Vám 2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2006)0201),

tekintettel a preferenciális kereskedelmi rendszerekben alkalmazandó származási szabályokról – jövőbeli kilátásokról szóló, 2005. március 16-i bizottsági közleményre (COM(2005)0100),

tekintettel a „Stratégia a vámunió fejlődése érdekében” című, 2008. április 1-jei bizottsági közleményre (COM(2008)0169),

tekintettel a jelenleg a Vámkódex Bizottság által vizsgált, a preferenciális kereskedelmi rendszerekben alkalmazandó származási szabályokról szóló bizottsági rendelet tervezetére (TAXUD 2046/2007),

tekintettel a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló, módosított nemzetközi egyezményre (felülvizsgált Kiotói Egyezmény),

tekintettel az Európai Közösségeknek a Vámigazgatások Világszervezetéhez (WCO) történő csatlakozásáról és a tagságból eredő jogok és kötelezettségek ideiglenes gyakorlásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2007)0252),

tekintettel a Bizottság Adóügyek és Vámunió Főigazgatóságának a vámok jövőbeli szerepéről szóló, 2007. június 15-i zárójelentésére,

tekintettel a Parlamentben a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság keretében 2007. december 19-én„A kereskedelmi politika szolgálatában hatékony behozatali és kiviteli szabályokról és eljárásokról” témáról tartott meghallgatás jegyzőkönyveire,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A6-0184/2008),

| A. | mivel a vámunió az egyik történelmi eszköz, amelyen az európai kontinens gazdasági és politikai integrációja felépült; |
| --- | --- |

A.

mivel a vámunió az egyik történelmi eszköz, amelyen az európai kontinens gazdasági és politikai integrációja felépült;

| B. | mivel a vámunió és a kereskedelmi politika kölcsönösen egymás lényegéhez tartozó fogalmak; |
| --- | --- |

B.

mivel a vámunió és a kereskedelmi politika kölcsönösen egymás lényegéhez tartozó fogalmak;

| C. | mivel az Európai Unió behozatali és kiviteli szabályai és eljárásai továbbra is lényeges szerepet játszanak a belső piac helyes működésében; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió behozatali és kiviteli szabályai és eljárásai továbbra is lényeges szerepet játszanak a belső piac helyes működésében;

| D. | mivel a közös kereskedelmi politika az évek során jelentős fejlődésen esett át, ami megkövetelte és továbbra is megköveteli a behozatali és kiviteli szabályok és eljárások folyamatos kiigazítását; |
| --- | --- |

D.

mivel a közös kereskedelmi politika az évek során jelentős fejlődésen esett át, ami megkövetelte és továbbra is megköveteli a behozatali és kiviteli szabályok és eljárások folyamatos kiigazítását;

| E. | mivel a közös kereskedelmi politika csak az árucikkek behozatalára és kivitelére vonatkozó hatékony szabályokra és eljárásokra támaszkodva tud működni; |
| --- | --- |

E.

mivel a közös kereskedelmi politika csak az árucikkek behozatalára és kivitelére vonatkozó hatékony szabályokra és eljárásokra támaszkodva tud működni;

| F. | mivel a behozatali és kiviteli szabályok és eljárások egyszerűsítése és korszerűsítése az Európai Unióban és nemzetközi szinten a kereskedelmi versenyképesség stratégiai tétjeit jelenti; |
| --- | --- |

F.

mivel a behozatali és kiviteli szabályok és eljárások egyszerűsítése és korszerűsítése az Európai Unióban és nemzetközi szinten a kereskedelmi versenyképesség stratégiai tétjeit jelenti;

| G. | tekintettel azokra a sajátos problémákra, amelyekkel a kis- és középvállalkozások a vámszabályok és eljárások alkalmazásakor találkoznak, s amelyek gyakran okozzák, hogy e vállalkozások nehezebben férnek hozzá a nemzetközi kereskedelemhez, és akadályozzák őket abban, hogy teljesen hasznukra fordítsák a globalizáció nyújtotta lehetőségeket; |
| --- | --- |

G.

tekintettel azokra a sajátos problémákra, amelyekkel a kis- és középvállalkozások a vámszabályok és eljárások alkalmazásakor találkoznak, s amelyek gyakran okozzák, hogy e vállalkozások nehezebben férnek hozzá a nemzetközi kereskedelemhez, és akadályozzák őket abban, hogy teljesen hasznukra fordítsák a globalizáció nyújtotta lehetőségeket;

| H. | mivel a tarifális besorolás, a származás és a behozott áruk értékének helyes meghatározása elengedhetetlen a közös vámtarifa, a tarifális preferenciák, a dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések, valamint minden egyéb kereskedelempolitikai eszköz helyes alkalmazásához; |
| --- | --- |

H.

mivel a tarifális besorolás, a származás és a behozott áruk értékének helyes meghatározása elengedhetetlen a közös vámtarifa, a tarifális preferenciák, a dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések, valamint minden egyéb kereskedelempolitikai eszköz helyes alkalmazásához;

| I. | mivel a túlzott mértékben kényszerítő jellegű vagy lassú vámszabályok és eljárások akadályozzák a nemzetközi árukereskedelmet, és a gazdasági szereplők – különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) – azokat a fő nem tarifális kereskedelmi akadályok közé sorolják; |
| --- | --- |

I.

mivel a túlzott mértékben kényszerítő jellegű vagy lassú vámszabályok és eljárások akadályozzák a nemzetközi árukereskedelmet, és a gazdasági szereplők – különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) – azokat a fő nem tarifális kereskedelmi akadályok közé sorolják;

| J. | mivel a vám szerepe napjainkban távolodóban van a vámterhek egyszerű beszedésétől, amelynek fontos a szerepe, de az utóbbi húsz évben jelentősen visszaszorult, egyre inkább a nem tarifális intézkedések alkalmazása felé irányul, különösen a biztonság és védelem, a hamisítás, a pénzmosás és a kábítószerek elleni küzdelem terén, valamint az egészségügyi, a környezet- és a fogyasztóvédelmi intézkedések alkalmazása felé, nem megfeledkezve a behozatalhoz kapcsolódó hozzáadottérték-adó és jövedéki adó beszedéséről, illetve a kivitel esetében az ilyen adóktól való mentesítésről, valamint természetesen az Unió kereskedelmi politikáinak tiszteletben tartásáról sem; |
| --- | --- |

J.

mivel a vám szerepe napjainkban távolodóban van a vámterhek egyszerű beszedésétől, amelynek fontos a szerepe, de az utóbbi húsz évben jelentősen visszaszorult, egyre inkább a nem tarifális intézkedések alkalmazása felé irányul, különösen a biztonság és védelem, a hamisítás, a pénzmosás és a kábítószerek elleni küzdelem terén, valamint az egészségügyi, a környezet- és a fogyasztóvédelmi intézkedések alkalmazása felé, nem megfeledkezve a behozatalhoz kapcsolódó hozzáadottérték-adó és jövedéki adó beszedéséről, illetve a kivitel esetében az ilyen adóktól való mentesítésről, valamint természetesen az Unió kereskedelmi politikáinak tiszteletben tartásáról sem;

| K. | figyelemmel a 2004. augusztus óta a WTO és a dohai forduló keretében a kereskedelem megkönnyítése terén kötelező többoldalú megállapodásokra vonatkozó tárgyalások érdekében tett erőfeszítésekre, valamint azokra a nehézségekre, amelyekkel több fejlődő ország találkozik az e tárgyalások keretében javasolt, a határokon alkalmazandó intézkedések finanszírozásában, |
| --- | --- |

K.

figyelemmel a 2004. augusztus óta a WTO és a dohai forduló keretében a kereskedelem megkönnyítése terén kötelező többoldalú megállapodásokra vonatkozó tárgyalások érdekében tett erőfeszítésekre, valamint azokra a nehézségekre, amelyekkel több fejlődő ország találkozik az e tárgyalások keretében javasolt, a határokon alkalmazandó intézkedések finanszírozásában,

| L. | tekintettel a fejlődő országok által a hatékony vámrendszerek létrehozásában tapasztalt rendkívüli nehézségekre, különösen az infrastruktúra, a felszerelés, a képzés és a személyzet feddhetetlensége terén; |
| --- | --- |

L.

tekintettel a fejlődő országok által a hatékony vámrendszerek létrehozásában tapasztalt rendkívüli nehézségekre, különösen az infrastruktúra, a felszerelés, a képzés és a személyzet feddhetetlensége terén;

| M. | mivel a kereskedelem megkönnyítésének alapvető célját össze kell egyeztetni az ellenőrzések hatékonyságának nem kevésbé fontos céljával; |
| --- | --- |

M.

mivel a kereskedelem megkönnyítésének alapvető célját össze kell egyeztetni az ellenőrzések hatékonyságának nem kevésbé fontos céljával;

| N. | mivel a személyek és a javak biztonságához kapcsolódó gondok egyre nagyobb szerepet játszanak a vámszabályok és eljárások meghatározásában és alkalmazásában, különösen az Unió egyes nagy kereskedelmi partnereinél; |
| --- | --- |

N.

mivel a személyek és a javak biztonságához kapcsolódó gondok egyre nagyobb szerepet játszanak a vámszabályok és eljárások meghatározásában és alkalmazásában, különösen az Unió egyes nagy kereskedelmi partnereinél;

| O. | mivel az európai fogyasztóvédelmi normákat – különösen az egészség és a biztonság terén – alkalmazni kellene a belső piacon belül szabad forgalomba helyezett valamennyi termékre, származásuktól függetlenül; |
| --- | --- |

O.

mivel az európai fogyasztóvédelmi normákat – különösen az egészség és a biztonság terén – alkalmazni kellene a belső piacon belül szabad forgalomba helyezett valamennyi termékre, származásuktól függetlenül;

| P. | tekintettel az informatikának és más modern technológia eszközöknek a vámügyletek kezelésében és az áruk ellenőrzésében történő alkalmazásából eredően a hatékonyság és a gyorsaság terén elért jelentős nyereségekre; |
| --- | --- |

P.

tekintettel az informatikának és más modern technológia eszközöknek a vámügyletek kezelésében és az áruk ellenőrzésében történő alkalmazásából eredően a hatékonyság és a gyorsaság terén elért jelentős nyereségekre;

| Q. | mivel figyelembe kell venni az ilyen felszerelések alkalmazásához kapcsolódó interoperabilitási korlátokat, valamint az ezen alkalmazásból eredően az érintett igazgatásokat és a gazdasági szereplőket terhelő költségeket; |
| --- | --- |

Q.

mivel figyelembe kell venni az ilyen felszerelések alkalmazásához kapcsolódó interoperabilitási korlátokat, valamint az ezen alkalmazásból eredően az érintett igazgatásokat és a gazdasági szereplőket terhelő költségeket;

| R. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdésében (amely a jelenlegi 2. cikk (5) bekezdésének felel meg, amint azt a Lisszaboni Szerződés 1. cikkének 4. pontja módosítaná) szereplő új alapvető célok között előírja, hogy a világ többi részéhez fűződő kapcsolataiban az Unió hozzájárul polgárainak védelméhez; mivel az említett Szerződés 3. cikkének (2) bekezdése (amely a jelenlegi 2. cikk (2) bekezdésének felel meg, amint azt a Lisszaboni Szerződés 1. cikkének 4. pontja ugyancsak módosítaná) arról is rendelkezik, hogy az Unió egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló olyan térséget kínál polgárai számára, ahol a személyek szabad mozgásának biztosítása különösen a külső határok ellenőrzésére vonatkozó megfelelő intézkedésekkel párosul; |
| --- | --- |

R.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdésében (amely a jelenlegi 2. cikk (5) bekezdésének felel meg, amint azt a Lisszaboni Szerződés 1. cikkének 4. pontja módosítaná) szereplő új alapvető célok között előírja, hogy a világ többi részéhez fűződő kapcsolataiban az Unió hozzájárul polgárainak védelméhez; mivel az említett Szerződés 3. cikkének (2) bekezdése (amely a jelenlegi 2. cikk (2) bekezdésének felel meg, amint azt a Lisszaboni Szerződés 1. cikkének 4. pontja ugyancsak módosítaná) arról is rendelkezik, hogy az Unió egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló olyan térséget kínál polgárai számára, ahol a személyek szabad mozgásának biztosítása különösen a külső határok ellenőrzésére vonatkozó megfelelő intézkedésekkel párosul;

| S. | mivel az Unió vámszabályait és eljárásait ugyan közösségi szinten határozzák meg és fogadják el, de tényleges végrehajtásuk a tagállamok nemzeti hatóságainak tevékenységén nyugszik; |
| --- | --- |

S.

mivel az Unió vámszabályait és eljárásait ugyan közösségi szinten határozzák meg és fogadják el, de tényleges végrehajtásuk a tagállamok nemzeti hatóságainak tevékenységén nyugszik;

| T. | tekintettel a Vámigazgatások Világszervezete (WCO) által a nemzetközi vámegyüttműködéssel a kereskedelem előmozdításában játszott szerep fontosságára; |
| --- | --- |

T.

tekintettel a Vámigazgatások Világszervezete (WCO) által a nemzetközi vámegyüttműködéssel a kereskedelem előmozdításában játszott szerep fontosságára;

A behozatali és a kiviteli szabályok és eljárások jelentősége

| 1. | hangsúlyozza a behozatali és kiviteli szabályok és eljárások hatékonyságának jelentőségét a kereskedelmi politika végrehajtásában; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza a behozatali és kiviteli szabályok és eljárások hatékonyságának jelentőségét a kereskedelmi politika végrehajtásában;

| 2. | emlékeztet arra, hogy valamennyi kereskedelempolitikai intézkedés hatékonysága nagy részben az Unió azon kapacitásától függ, hogy képes biztosítani helyes alkalmazásukat; ide tartoznak különösen a kereskedelmi védelmi intézkedések és az Unió által a különböző partnereinek megadott valamennyi tarifális preferencia; a vám terén egy nem vagy csak nehezen alkalmazható intézkedés a verseny súlyos torzulásaihoz és hatalmas kapcsolódó gazdasági, társadalmi és/vagy környezeti károkhoz vezethet; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy valamennyi kereskedelempolitikai intézkedés hatékonysága nagy részben az Unió azon kapacitásától függ, hogy képes biztosítani helyes alkalmazásukat; ide tartoznak különösen a kereskedelmi védelmi intézkedések és az Unió által a különböző partnereinek megadott valamennyi tarifális preferencia; a vám terén egy nem vagy csak nehezen alkalmazható intézkedés a verseny súlyos torzulásaihoz és hatalmas kapcsolódó gazdasági, társadalmi és/vagy környezeti károkhoz vezethet;

| 3. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a kereskedelmi politika egyes kezdeményezéseinek „vámszempontú megvalósíthatóságát” nem mindig mérték fel helyesen és vették figyelembe; példaként emlékeztet a Kínával kötött 2005. június 10-i, a textiltermékek behozataláról szóló szándéknyilatkozat végrehajtásában 2005-ben felmerült problémákra; |
| --- | --- |

3.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a kereskedelmi politika egyes kezdeményezéseinek „vámszempontú megvalósíthatóságát” nem mindig mérték fel helyesen és vették figyelembe; példaként emlékeztet a Kínával kötött 2005. június 10-i, a textiltermékek behozataláról szóló szándéknyilatkozat végrehajtásában 2005-ben felmerült problémákra;

| 4. | hangsúlyozza, hogy szükség van a Bizottság kereskedelempolitikával, illetve vámpolitikával foglalkozó szervei közötti jobb együttműködésre, különösen az utóbbiaknak a kereskedelmi megállapodásokat tárgyaló csoportokba való módszeresebb integrálása révén; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy szükség van a Bizottság kereskedelempolitikával, illetve vámpolitikával foglalkozó szervei közötti jobb együttműködésre, különösen az utóbbiaknak a kereskedelmi megállapodásokat tárgyaló csoportokba való módszeresebb integrálása révén;

| 5. | felkéri a Bizottságot, hogy fordítson különleges figyelmet a kkv-kat érintő problémákra, különösen azzal, hogy megkönnyíti informatikai rendszereiknek a vámhatóságok által használt informatikai rendszerekhez való lehető legkisebb költséggel járó hozzáillesztését, és egyszerűsíti számukra az engedélyezett gazdálkodó státuszhoz való hozzáférés szabályait; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Bizottságot, hogy fordítson különleges figyelmet a kkv-kat érintő problémákra, különösen azzal, hogy megkönnyíti informatikai rendszereiknek a vámhatóságok által használt informatikai rendszerekhez való lehető legkisebb költséggel járó hozzáillesztését, és egyszerűsíti számukra az engedélyezett gazdálkodó státuszhoz való hozzáférés szabályait;

| 6. | üdvözli, hogy 2007. július 1-jétől a WCO teljes jogú tagjává fogadták az Európai Közösséget, ami megerősíti nemzetközi hatáskörét a vámpolitika terén, és csak hozzájárulhat belső kohéziója megerősítéséhez; kéri a Bizottságot, hogy támogassa ezt a szervezetet; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy 2007. július 1-jétől a WCO teljes jogú tagjává fogadták az Európai Közösséget, ami megerősíti nemzetközi hatáskörét a vámpolitika terén, és csak hozzájárulhat belső kohéziója megerősítéséhez; kéri a Bizottságot, hogy támogassa ezt a szervezetet;

Tarifális besorolás, érték, származás és gazdasági rendszerek

| 7. | emlékeztet az árucikkek tarifális besorolására, értékére és a – preferenciális vagy nem preferenciális – származására vonatkozó szabályok rendkívüli jelentőségére; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet az árucikkek tarifális besorolására, értékére és a – preferenciális vagy nem preferenciális – származására vonatkozó szabályok rendkívüli jelentőségére;

| 8. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy fáradhatatlanul dolgozzon e szabályok javításán mind közösségi szinten, mind a WTO és a WCO többoldalú kereteiben az átláthatóság, az előreláthatóság, az egyszerűsítés és a hatékonyság szellemében; |
| --- | --- |

8.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy fáradhatatlanul dolgozzon e szabályok javításán mind közösségi szinten, mind a WTO és a WCO többoldalú kereteiben az átláthatóság, az előreláthatóság, az egyszerűsítés és a hatékonyság szellemében;

| 9. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy továbbra is elakadás van az uruguayi forduló keretében kötött, a származási szabályokról szóló megállapodás alapján 1995-től többoldalúan vállalt nem preferenciális származási szabályok harmonizálásában; úgy véli, hogy egy ilyen harmonizáció különösen lehetővé tenné a kereskedelmi védelmi intézkedések hatékonyabb és pártatlanabb alkalmazását az egész világon, valamint a gyakorlatok megfelelőbb kezelését az eredetmegjelölés terén; felkéri a Bizottságot, hogy tegyen meg minden lehetséges kezdeményezést e tárgyalásoknak a származási szabályokban előírt elvek alapján történő fellendítése és lezárása érdekében; |
| --- | --- |

9.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy továbbra is elakadás van az uruguayi forduló keretében kötött, a származási szabályokról szóló megállapodás alapján 1995-től többoldalúan vállalt nem preferenciális származási szabályok harmonizálásában; úgy véli, hogy egy ilyen harmonizáció különösen lehetővé tenné a kereskedelmi védelmi intézkedések hatékonyabb és pártatlanabb alkalmazását az egész világon, valamint a gyakorlatok megfelelőbb kezelését az eredetmegjelölés terén; felkéri a Bizottságot, hogy tegyen meg minden lehetséges kezdeményezést e tárgyalásoknak a származási szabályokban előírt elvek alapján történő fellendítése és lezárása érdekében;

| 10. | tudomásul veszi a Bizottság által a preferenciális származási szabályok korszerűsítése és egyszerűsítése érdekében tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi a Bizottság által a preferenciális származási szabályok korszerűsítése és egyszerűsítése érdekében tett erőfeszítéseket;

| 11. | sajnálja, hogy a Parlamentet nem vonták be szorosabban – azért, hogy gyakorolja az előzetes betekintési jogot, amellyel a komitológiai eljárás keretében rendelkezik – az általános preferenciarendszer származási szabályainak reformjáról szóló tanácsi rendelettervezetbe – amelyet jelenleg vizsgálnak a tagállamok a Vámkódex Bizottság keretében – annak jelentősége és komoly politikai érzékenysége ellenére; ugyanakkor megjegyzi, hogy a tervek szerint a Bizottság e témáról ismertetőt tart a Parlament illetékes bizottsága előtt; |
| --- | --- |

11.

sajnálja, hogy a Parlamentet nem vonták be szorosabban – azért, hogy gyakorolja az előzetes betekintési jogot, amellyel a komitológiai eljárás keretében rendelkezik – az általános preferenciarendszer származási szabályainak reformjáról szóló tanácsi rendelettervezetbe – amelyet jelenleg vizsgálnak a tagállamok a Vámkódex Bizottság keretében – annak jelentősége és komoly politikai érzékenysége ellenére; ugyanakkor megjegyzi, hogy a tervek szerint a Bizottság e témáról ismertetőt tart a Parlament illetékes bizottsága előtt;

| 12. | észrevételezi, hogy a közösségi ipar egyes ágazatai – mint például a textil- és ruházati ipar vagy az élelmiszeripar – súlyos ellenvetéseket tettek a hozzáadottérték-teszt egységes alkalmazásával szemben; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy amennyire lehetséges, vegyék figyelembe ezeket az indokolt kritikákat; |
| --- | --- |

12.

észrevételezi, hogy a közösségi ipar egyes ágazatai – mint például a textil- és ruházati ipar vagy az élelmiszeripar – súlyos ellenvetéseket tettek a hozzáadottérték-teszt egységes alkalmazásával szemben; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy amennyire lehetséges, vegyék figyelembe ezeket az indokolt kritikákat;

| 13. | emlékeztet azonban arra, hogy általában véve gondosan ügyelni kell arra, hogy a preferenciális eljárások kedvezményét élvező országoknak juttatott preferenciák egyes érzékeny ágazatokban ne tolódhassanak el könnyen olyan, túlságosan rugalmas származási szabályok felé, amelyek nagy versenyképességű harmadik országoknak kedveznének; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet azonban arra, hogy általában véve gondosan ügyelni kell arra, hogy a preferenciális eljárások kedvezményét élvező országoknak juttatott preferenciák egyes érzékeny ágazatokban ne tolódhassanak el könnyen olyan, túlságosan rugalmas származási szabályok felé, amelyek nagy versenyképességű harmadik országoknak kedveznének;

| 14. | sajnálja, hogy bonyolultságuk miatt az európai vállalkozások továbbra is alig használják a vámraktározás, a passzív feldolgozási mentesség és az aktív feldolgozási mentesség közösségi rendszereit; felkéri a Bizottságot, hogy irányozza elő a gazdasági rendszerek egyszerűsítését, rugalmasabb eljárások bevezetését és a papír alapú dokumentumok megszüntetését; |
| --- | --- |

14.

sajnálja, hogy bonyolultságuk miatt az európai vállalkozások továbbra is alig használják a vámraktározás, a passzív feldolgozási mentesség és az aktív feldolgozási mentesség közösségi rendszereit; felkéri a Bizottságot, hogy irányozza elő a gazdasági rendszerek egyszerűsítését, rugalmasabb eljárások bevezetését és a papír alapú dokumentumok megszüntetését;

A kereskedelem megkönnyítése

| 15. | a legnagyobb jelentőséget tulajdonítja a kereskedelem megkönnyítéséről a WTO-ban 2004. augusztus óta folyamatban lévő tárgyalásoknak; emlékeztet azokra a jelentős előnyökre, amelyeket e kérdésben egy nagyra törő megállapodástól várnak az ügyleti költségek mérséklődéséből, a fejlődő országok versenyképességének és nemzetközi vonzerejének javulásából, valamint a kereskedelem ösztönzéséből eredően; |
| --- | --- |

15.

a legnagyobb jelentőséget tulajdonítja a kereskedelem megkönnyítéséről a WTO-ban 2004. augusztus óta folyamatban lévő tárgyalásoknak; emlékeztet azokra a jelentős előnyökre, amelyeket e kérdésben egy nagyra törő megállapodástól várnak az ügyleti költségek mérséklődéséből, a fejlődő országok versenyképességének és nemzetközi vonzerejének javulásából, valamint a kereskedelem ösztönzéséből eredően;

| 16. | tudatában van annak, hogy a kereskedelem megkönnyítésére vonatkozó tárgyalások eredménye azzal járhat, hogy a fejlődő országokat esetleg nehezen finanszírozható, költséges programok végrehajtására kötelezik; ezért elengedhetetlennek véli, hogy a fejlett országok a tárgyalások végleges eredménye alapján világosan vállaljanak kötelezettséget arra, hogy technikai és pénzügyi segítséget nyújtanak a fejlődő országoknak annak érdekében, hogy finanszírozni tudják egy jövőbeni többoldalú keret megfelelővé tétele, kiigazítása és alkalmazása költségeit; |
| --- | --- |

16.

tudatában van annak, hogy a kereskedelem megkönnyítésére vonatkozó tárgyalások eredménye azzal járhat, hogy a fejlődő országokat esetleg nehezen finanszírozható, költséges programok végrehajtására kötelezik; ezért elengedhetetlennek véli, hogy a fejlett országok a tárgyalások végleges eredménye alapján világosan vállaljanak kötelezettséget arra, hogy technikai és pénzügyi segítséget nyújtanak a fejlődő országoknak annak érdekében, hogy finanszírozni tudják egy jövőbeni többoldalú keret megfelelővé tétele, kiigazítása és alkalmazása költségeit;

| 17. | hangsúlyozza e tárgyalások rendkívül együttműködő jellegét, amely nem ad terepet a dohai forduló más témáit keresztező esetleges külön alkudozásokra; úgy véli, hogy a kereskedelem megkönnyítése külön következtetést és végrehajtást érdemelne – kiküszöbölve annak kockázatát, hogy a forduló egyensúlya megbomoljék – és ezért kéri annak az egységes kötelezettségvállalásból történő kivezetését; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza e tárgyalások rendkívül együttműködő jellegét, amely nem ad terepet a dohai forduló más témáit keresztező esetleges külön alkudozásokra; úgy véli, hogy a kereskedelem megkönnyítése külön következtetést és végrehajtást érdemelne – kiküszöbölve annak kockázatát, hogy a forduló egyensúlya megbomoljék – és ezért kéri annak az egységes kötelezettségvállalásból történő kivezetését;

| 18. | a 2006. október 4-i, „Versenyképes Európa a globalizált gazdaságban – Hozzájárulás az európai növekedési és munkahelyteremtési stratégiához” című közleményének (COM(2006)0567) folytatásában jelentősen támogatja azt is, hogy a Bizottság által tárgyalt valamennyi új szabadkereskedelmi egyezménybe foglaljanak bele egy „a kereskedelem megkönnyítése és vámügyi együttműködés” fejezetet; |
| --- | --- |

18.

a 2006. október 4-i, „Versenyképes Európa a globalizált gazdaságban – Hozzájárulás az európai növekedési és munkahelyteremtési stratégiához” című közleményének (COM(2006)0567) folytatásában jelentősen támogatja azt is, hogy a Bizottság által tárgyalt valamennyi új szabadkereskedelmi egyezménybe foglaljanak bele egy „a kereskedelem megkönnyítése és vámügyi együttműködés” fejezetet;

A vám új feladatai

| 19. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió szintjén be kell vezetni egy, a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemre vonatkozó tervet; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni e témában az együttműködést a Bizottságon belül a szellemi tulajdonjogi szabályokkal, a kereskedelmi politikával és a vámpolitikával foglalkozó szervezeti egységek között, valamint a tagállamok vámhatóságaival és ezen utóbbiak között; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy az Európai Unió szintjén be kell vezetni egy, a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemre vonatkozó tervet; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni e témában az együttműködést a Bizottságon belül a szellemi tulajdonjogi szabályokkal, a kereskedelmi politikával és a vámpolitikával foglalkozó szervezeti egységek között, valamint a tagállamok vámhatóságaival és ezen utóbbiak között;

| 20. | üdvözli a tagállamok és a Bizottság között a csalás elleni nemzetközi egyezségokmány (Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA)) elfogadott mandátumára vonatkozóan létrejött kompromisszumot, mivel ez a megállapodás az Unió globális kereskedelmi stratégiájának fő kihívása, és általa egy magas szintű nemzetközi keret jöhet létre a szellemi tulajdonjogok végrehajtásának megerősítéséhez és ahhoz, hogy a termelőket megvédjék az ipari ismeretek eltulajdonításával szemben, valamint a fogyasztókat a számos hamisításhoz kapcsolódó egészségi és biztonsági kockázatokkal szemben; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a tagállamok és a Bizottság között a csalás elleni nemzetközi egyezségokmány (Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA)) elfogadott mandátumára vonatkozóan létrejött kompromisszumot, mivel ez a megállapodás az Unió globális kereskedelmi stratégiájának fő kihívása, és általa egy magas szintű nemzetközi keret jöhet létre a szellemi tulajdonjogok végrehajtásának megerősítéséhez és ahhoz, hogy a termelőket megvédjék az ipari ismeretek eltulajdonításával szemben, valamint a fogyasztókat a számos hamisításhoz kapcsolódó egészségi és biztonsági kockázatokkal szemben;

| 21. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzák meg azokat az intézkedéseket, amelyekkel biztosítható, hogy az Európai Unióban történő forgalomba hozatal céljából behozott termékek megfeleljenek az európai fogyasztóvédelmi normáknak, különösen egészségi és biztonsági téren a fogyasztókra nézve veszélyt jelentő termékek vagy anyagok behozatalának megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

21.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzák meg azokat az intézkedéseket, amelyekkel biztosítható, hogy az Európai Unióban történő forgalomba hozatal céljából behozott termékek megfeleljenek az európai fogyasztóvédelmi normáknak, különösen egészségi és biztonsági téren a fogyasztókra nézve veszélyt jelentő termékek vagy anyagok behozatalának megelőzése érdekében;

Aggasztó eltérések a biztonság kérdésében

| 22. | elismeri a személyek és a javak biztonságához kapcsolódó aggodalmak jogosságát, de hangsúlyozza, hogy helyes egyensúlyt kell találni az ellenőrzés és a könnyítés között annak érdekében, hogy ne akadályozzák fölöslegesen és túlzottan a nemzetközi kereskedelmet; úgy véli ugyanakkor, hogy a vám alapvető fontosságú szerepet játszik a közösségi intézkedések teljes végrehajtásában mind az egészségügy, mind a környezetvédelem és a fogyasztók védelme terén, és a vámkönnyítési intézkedésekkel nem szabad veszélyeztetni ezt a szerepet; |
| --- | --- |

22.

elismeri a személyek és a javak biztonságához kapcsolódó aggodalmak jogosságát, de hangsúlyozza, hogy helyes egyensúlyt kell találni az ellenőrzés és a könnyítés között annak érdekében, hogy ne akadályozzák fölöslegesen és túlzottan a nemzetközi kereskedelmet; úgy véli ugyanakkor, hogy a vám alapvető fontosságú szerepet játszik a közösségi intézkedések teljes végrehajtásában mind az egészségügy, mind a környezetvédelem és a fogyasztók védelme terén, és a vámkönnyítési intézkedésekkel nem szabad veszélyeztetni ezt a szerepet;

| 23. | támogatja a WCO Tanácsa által 2005-ben elfogadott SAFE (a nemzetközi kereskedelem megkönnyítése és biztonságossá tétele) szabályozási keretet; teljes mértékben osztja a WCO által kifejtett véleményt, amely szerint „elfogadhatatlan és fölösleges valamennyi küldemény ellenőrzése”, és előnyben kell részesíteni a kockázatok nagy teljesítményű informatikai rendszerek révén történő hatékony kezelését; |
| --- | --- |

23.

támogatja a WCO Tanácsa által 2005-ben elfogadott SAFE (a nemzetközi kereskedelem megkönnyítése és biztonságossá tétele) szabályozási keretet; teljes mértékben osztja a WCO által kifejtett véleményt, amely szerint „elfogadhatatlan és fölösleges valamennyi küldemény ellenőrzése”, és előnyben kell részesíteni a kockázatok nagy teljesítményű informatikai rendszerek révén történő hatékony kezelését;

| 24. | nagyon sajnálja, hogy az Egyesült Államok Kongresszusa 2007. júliusban elfogadta a „HR1”-nek nevezett jogszabályt, és hogy az Egyesült Államok egyoldalúan bevezette azt a kötelezettséget, hogy 2012-től az országba érkező valamennyi konténert át kell világítani; kételkedik abban, hogy egy ilyen intézkedés hatékony és összeegyeztethető lenne a WTO szabályaival; attól tart, hogy amennyiben megvalósul, fékezni fogja a transzatlanti kereskedelem fejlődését; |
| --- | --- |

24.

nagyon sajnálja, hogy az Egyesült Államok Kongresszusa 2007. júliusban elfogadta a „HR1”-nek nevezett jogszabályt, és hogy az Egyesült Államok egyoldalúan bevezette azt a kötelezettséget, hogy 2012-től az országba érkező valamennyi konténert át kell világítani; kételkedik abban, hogy egy ilyen intézkedés hatékony és összeegyeztethető lenne a WTO szabályaival; attól tart, hogy amennyiben megvalósul, fékezni fogja a transzatlanti kereskedelem fejlődését;

| 25. | megjegyzi, hogy a biztonságos kereskedelem rendkívül fontos az egyre integráltabb világgazdaságban; nyomatékosan kéri a jogalkotók transzatlanti párbeszédét és a Bizottságot, hogy támogassák az arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy változzon az Egyesült Államokba érkező összes konténer átvilágítását előíró amerikai jogszabályozás, és foglalja magába a kockázaton alapuló megközelítést; kéri a Bizottságot, hogy vesse fel ezt a kérdést mind a Transzatlanti Gazdasági Tanács előtt, mind más intézmények keretében, és bírja rá az Egyesült Államokat, hogy újból gondolja át ez irányú döntését; felhív az „engedélyezett gazdasági szereplők” és a Vámigazgatások Világszervezete által elfogadott biztonsági előírások (C-TPAT, SAFE-előírások kerete) kölcsönös elismerésének előmozdítására; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy a biztonságos kereskedelem rendkívül fontos az egyre integráltabb világgazdaságban; nyomatékosan kéri a jogalkotók transzatlanti párbeszédét és a Bizottságot, hogy támogassák az arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy változzon az Egyesült Államokba érkező összes konténer átvilágítását előíró amerikai jogszabályozás, és foglalja magába a kockázaton alapuló megközelítést; kéri a Bizottságot, hogy vesse fel ezt a kérdést mind a Transzatlanti Gazdasági Tanács előtt, mind más intézmények keretében, és bírja rá az Egyesült Államokat, hogy újból gondolja át ez irányú döntését; felhív az „engedélyezett gazdasági szereplők” és a Vámigazgatások Világszervezete által elfogadott biztonsági előírások (C-TPAT, SAFE-előírások kerete) kölcsönös elismerésének előmozdítására;

Folyamatos harmonizációs deficit

| 26. | emlékeztet arra, hogy az Unió vámrendszerének a WCO szabályaival való összeegyeztethetőségét a WTO jogvitáinak rendezésével foglalkozó szerv másodfokon lényegében már megerősítette az WT/DS315 ügyben, és üdvözli ezt az eredményt; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy az Unió vámrendszerének a WCO szabályaival való összeegyeztethetőségét a WTO jogvitáinak rendezésével foglalkozó szerv másodfokon lényegében már megerősítette az WT/DS315 ügyben, és üdvözli ezt az eredményt;

| 27. | megállapítja azonban, hogy mind a kereskedelmi partnereink, mind maguk az európai gazdasági szereplők továbbra is nagyobb harmonizációra tartanak igényt a nemzeti hatóságok között a közösségi vámjogszabályok végrehajtását illetően; |
| --- | --- |

27.

megállapítja azonban, hogy mind a kereskedelmi partnereink, mind maguk az európai gazdasági szereplők továbbra is nagyobb harmonizációra tartanak igényt a nemzeti hatóságok között a közösségi vámjogszabályok végrehajtását illetően;

| 28. | megjegyzi, hogy időnként káros eltérések állapíthatók meg a tagállamok között például a behozatalra kivetett héa, egyes egyszerűsített eljárások elnyerésének feltételei, az áruk fizikai ellenőrzésének gyakorisága és a szankciók terén; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi, hogy időnként káros eltérések állapíthatók meg a tagállamok között például a behozatalra kivetett héa, egyes egyszerűsített eljárások elnyerésének feltételei, az áruk fizikai ellenőrzésének gyakorisága és a szankciók terén;

| 29. | úgy véli, mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy a közösségi vámterület minden pontján biztosítsák a gazdasági szereplők számára az egyenlő bánásmódot, amely elengedhetetlen a belső piac sértetlenségének fenntartásához, az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez, külső hatásköreinek – különösen a kereskedelmi politika terén történő – megőrzéséhez és nemzetközi kötelezettségvállalásai tiszteletben tartásához; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy a közösségi vámterület minden pontján biztosítsák a gazdasági szereplők számára az egyenlő bánásmódot, amely elengedhetetlen a belső piac sértetlenségének fenntartásához, az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez, külső hatásköreinek – különösen a kereskedelmi politika terén történő – megőrzéséhez és nemzetközi kötelezettségvállalásai tiszteletben tartásához;

| 30. | kifejezi, hogy támogatja mindazokat a kezdeményezéseket, amelyek célja a nemzeti hatóságok közötti kohézió növelése, a szinergiák támogatása, új kommunikációs és információ-megosztási rendszerek bevezetése, a legjobb gyakorlatok kifejlesztése, valamint a személyzet és a tapasztalatok cseréje annak lehetővé tétele érdekében, hogy a hatóságok a közösségi jogszabályok alkalmazása során úgy működjenek, mintha egyetlen egységet alkotnának; |
| --- | --- |

30.

kifejezi, hogy támogatja mindazokat a kezdeményezéseket, amelyek célja a nemzeti hatóságok közötti kohézió növelése, a szinergiák támogatása, új kommunikációs és információ-megosztási rendszerek bevezetése, a legjobb gyakorlatok kifejlesztése, valamint a személyzet és a tapasztalatok cseréje annak lehetővé tétele érdekében, hogy a hatóságok a közösségi jogszabályok alkalmazása során úgy működjenek, mintha egyetlen egységet alkotnának;

| 31. | hangsúlyozza e tekintetben az olyan eszközök alapvető fontosságát, mint például az integrált vámtarifa (TARIC), a kötelező érvényű tarifális felvilágosítások, a származás terén kötelező érvényű felvilágosítások és a kockázatkezelés közösségi kerete; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák ezen eszközök tökéletesítését és a helyes működésük biztosítását; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza e tekintetben az olyan eszközök alapvető fontosságát, mint például az integrált vámtarifa (TARIC), a kötelező érvényű tarifális felvilágosítások, a származás terén kötelező érvényű felvilágosítások és a kockázatkezelés közösségi kerete; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák ezen eszközök tökéletesítését és a helyes működésük biztosítását;

| 32. | hangsúlyozza, hogy egységesíteni kell a bizonyítás jogát, vagy minimális közös szabályokat kell megállapítani, és gondoskodni kell arról, hogy a 27 tagállam egységesen alkalmazza a vámjog területére vonatkozó közösségi szabályokat (különösen az 1383/2003/EK rendeletet (4)); |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy egységesíteni kell a bizonyítás jogát, vagy minimális közös szabályokat kell megállapítani, és gondoskodni kell arról, hogy a 27 tagállam egységesen alkalmazza a vámjog területére vonatkozó közösségi szabályokat (különösen az 1383/2003/EK rendeletet (4));

| 33. | kéri a Bizottságot, hogy javaslataiba építse be az Európai Közösség létrehozásáról szóló Szerződés 135. cikkében és 280. cikkében előírt, a vámrendelkezések megsértéséért járó igazgatási és büntetőszankciókra vonatkozó pontos rendelkezéseket, a Lisszaboni Szerződés 2. cikkének 45. és 276. pontja általi módosított formában; |
| --- | --- |

33.

kéri a Bizottságot, hogy javaslataiba építse be az Európai Közösség létrehozásáról szóló Szerződés 135. cikkében és 280. cikkében előírt, a vámrendelkezések megsértéséért járó igazgatási és büntetőszankciókra vonatkozó pontos rendelkezéseket, a Lisszaboni Szerződés 2. cikkének 45. és 276. pontja általi módosított formában;

| 34. | sajnálja a Bizottság és a tagállamok habozását arra vonatkozóan, hogy ebben a szakaszban új szervezeteket hozzanak létre a közösségi vámjogszabály egységes alkalmazásának biztosításához; kéri a Bizottságot, hogy tanulmányozzák azt a lehetőséget, hogy hosszú távon megvalósítható-e a nemzeti vámhatóságok integrált koordinációja annak szem előtt tartásával, hogy majdan létrejöjjön a vámunióval foglalkozó közösségi hatóság; annak érdekében, hogy az Európai Unió egész vámterületén hatékonyabban alkalmazzák a vámszabályokat és a vámeljárásokat; |
| --- | --- |

34.

sajnálja a Bizottság és a tagállamok habozását arra vonatkozóan, hogy ebben a szakaszban új szervezeteket hozzanak létre a közösségi vámjogszabály egységes alkalmazásának biztosításához; kéri a Bizottságot, hogy tanulmányozzák azt a lehetőséget, hogy hosszú távon megvalósítható-e a nemzeti vámhatóságok integrált koordinációja annak szem előtt tartásával, hogy majdan létrejöjjön a vámunióval foglalkozó közösségi hatóság; annak érdekében, hogy az Európai Unió egész vámterületén hatékonyabban alkalmazzák a vámszabályokat és a vámeljárásokat;

*

* *

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Vámigazgatások Világszervezetének, a Kereskedelmi Világszervezetnek, valamint az e szervezetekhez csatlakozó országoknak és a tagjelölt országoknak. |
| --- | --- |

35.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Vámigazgatások Világszervezetének, a Kereskedelmi Világszervezetnek, valamint az e szervezetekhez csatlakozó országoknak és a tagjelölt országoknak.

---

(1)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0049.

(3)  HL L 23., 2008.1.26., 21. o.

(4)  HL L 196., 2003.8.2., 7. o.

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/7

---

2008. június 5., csütörtökGrúzia

P6_TA(2008)0253

Az Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a grúziai helyzetről

2009/C 285 E/02

Az Európai Parlament,

tekintettel a Grúziáról szóló korábbi, különösen a 2006. októberi 26-i (1) és 2007. november 29-i (2), állásfoglalásaira

tekintettel az európai szomszédsági politikáról (3) (ENP) szóló, 2007. november 15-i, a „Hatékonyabb európai uniós politika a Dél-Kaukázusban” (4) című, 2008. január 17-i, valamint a „Fekete-tengeri regionális politikai megközelítés” (5) című állásfoglalásaira,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Grúzia között létrejött, 1999. július 1-jén hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodásra (6),

tekintettel a 2006. november 14-én az EU–Grúzia Együttműködési Tanács által jóváhagyott, az európai szomszédságpolitikával (ESZP) kapcsolatos cselekvési tervre,

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2008. április 15-i 1808(2008) határozatára, amely támogatja Grúzia területi integritását, és kiterjeszti a grúziai ENSZ megfigyelő misszió (UNOMIG) mandátumát 2008. október 15-ig,

tekintettel az EU–Grúzia Parlamenti Együttműködési Bizottság 2008. április 28–30-án elfogadott ajánlásaira,

tekintettel a Tanács szlovén elnökségének a Grúzia és Oroszország közötti fokozódó feszültségről 2008. április 18-án és május 2-án az Európai Unió nevében tett nyilatkozataira,

tekintettel a 2008. május 22-i grúziai parlamenti választásokat megfigyelő nemzetközi küldöttség előzetes megállapításaira és következtetéseire,

tekintettel a pilóta nélküli grúz repülőgép lelövéséről az ENSZ grúziai megfigyelő missziója által folytatott vizsgálat 2008. május 26-i következtetéseire,

tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2008. május 26-i ülésének Grúziáról szóló következtetéseire,

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió továbbra is elkötelezett Grúziával fenntartott kapcsolatainak megerősítése és elmélyítése iránt, és támogatja a szükséges politikai és gazdasági reformokat, a szilárd alapokon álló és hatékony demokratikus intézmények és a hatékony és független igazságszolgáltatás létrehozására irányuló intézkedéseket, valamint a további korrupcióellenes erőfeszítéseket, melyek révén Grúzia olyan békés és virágzó országgá válik, amely képes hozzájárulni a térség, valamint Európa többi részének stabilitásához; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió továbbra is elkötelezett Grúziával fenntartott kapcsolatainak megerősítése és elmélyítése iránt, és támogatja a szükséges politikai és gazdasági reformokat, a szilárd alapokon álló és hatékony demokratikus intézmények és a hatékony és független igazságszolgáltatás létrehozására irányuló intézkedéseket, valamint a további korrupcióellenes erőfeszítéseket, melyek révén Grúzia olyan békés és virágzó országgá válik, amely képes hozzájárulni a térség, valamint Európa többi részének stabilitásához;

| B. | mivel az orosz minisztériumok és más állami szervek elnöki rendeletben kaptak utasítást arra, hogy létesítsenek hivatalos kapcsolatot a szakadár grúz köztársaságok: Abházia és Dél-Oszétia megfelelő szerveivel; |
| --- | --- |

B.

mivel az orosz minisztériumok és más állami szervek elnöki rendeletben kaptak utasítást arra, hogy létesítsenek hivatalos kapcsolatot a szakadár grúz köztársaságok: Abházia és Dél-Oszétia megfelelő szerveivel;

| C. | mivel az Orosz Föderáció visszalépett a Független Államok Közössége (FÁK) államfői tanácsának 1996. január 19-i határozatától, amely az aláíró feleknek megtiltotta az abház szeparatista hatóságokkal folytatott katonai együttműködést; |
| --- | --- |

C.

mivel az Orosz Föderáció visszalépett a Független Államok Közössége (FÁK) államfői tanácsának 1996. január 19-i határozatától, amely az aláíró feleknek megtiltotta az abház szeparatista hatóságokkal folytatott katonai együttműködést;

| D. | mivel 2008 májusában Oroszország egyoldalúan további csapatokat, illetve nehéztüzérséget telepített Abháziába a FÁK békefenntartó misszió égisze alatt, és bejelentette azon szándékát, hogy 15 további ellenőrző pontot létesít az adminisztratív határvonal mentén; mivel orosz kormányképviselők bejelentették, hogy a Dél-Oszétiában állomásozó orosz zászlóalj csapatainak számát növelni fogják; |
| --- | --- |

D.

mivel 2008 májusában Oroszország egyoldalúan további csapatokat, illetve nehéztüzérséget telepített Abháziába a FÁK békefenntartó misszió égisze alatt, és bejelentette azon szándékát, hogy 15 további ellenőrző pontot létesít az adminisztratív határvonal mentén; mivel orosz kormányképviselők bejelentették, hogy a Dél-Oszétiában állomásozó orosz zászlóalj csapatainak számát növelni fogják;

| E. | mivel 2008. április 20-án Abházia fölött lelőttek egy grúz felderítő repülőgépet; mivel az UNOMIG által az incidensről közelmúltban készített jelentés kimondja, hogy a felderítő repülőgépet orosz repülő lőtte le; mivel a jelentés azt is kimondja, hogy Grúziának le kell állítania a felderítő repülőgépek Abházia fölé való küldését; |
| --- | --- |

E.

mivel 2008. április 20-án Abházia fölött lelőttek egy grúz felderítő repülőgépet; mivel az UNOMIG által az incidensről közelmúltban készített jelentés kimondja, hogy a felderítő repülőgépet orosz repülő lőtte le; mivel a jelentés azt is kimondja, hogy Grúziának le kell állítania a felderítő repülőgépek Abházia fölé való küldését;

| F. | mivel 2007 októbere óta nem került sor az ENSZ égisze alatt magas szintű hivatalos tárgyalásokra Grúzia és Abházia képviselői között; mivel Mihail Szaakasvili grúz elnök új javaslatokkal állt elő az abháziai konfliktus megoldását illetően, mely magában foglalja a grúz kormány legmagasabb szintjén történő széles körű politikai képviseletet, amely minden, Abháziával kapcsolatos főbb jogalkotási kérdésben vétójogot, valamint nemzetközi garanciákat biztosít az átfogó föderalizmus, a korlátlan autonómia és a biztonság érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel 2007 októbere óta nem került sor az ENSZ égisze alatt magas szintű hivatalos tárgyalásokra Grúzia és Abházia képviselői között; mivel Mihail Szaakasvili grúz elnök új javaslatokkal állt elő az abháziai konfliktus megoldását illetően, mely magában foglalja a grúz kormány legmagasabb szintjén történő széles körű politikai képviseletet, amely minden, Abháziával kapcsolatos főbb jogalkotási kérdésben vétójogot, valamint nemzetközi garanciákat biztosít az átfogó föderalizmus, a korlátlan autonómia és a biztonság érdekében;

| G. | mivel Grúzia hivatalos lépéseket tett, kérve a békefenntartás jelenlegi formájának felülvizsgálatát vagy az Abháziában jelenleg felvonultatott orosz békefenntartó kontingens felváltását; |
| --- | --- |

G.

mivel Grúzia hivatalos lépéseket tett, kérve a békefenntartás jelenlegi formájának felülvizsgálatát vagy az Abháziában jelenleg felvonultatott orosz békefenntartó kontingens felváltását;

| H. | mivel az ENSZ Közgyűlése 2008. május 15-én állásfoglalást (A/RES/62/249) fogadott el a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerültek, illetve leszármazottaik – etnikai hovatartozásuktól független – azon jogának elismeréséről, hogy visszatérhessenek Abháziába, és kiemelte a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerültek – beleértve az „etnikai tisztogatás” áldozatait is – tulajdonjogai védelmének fontosságát; |
| --- | --- |

H.

mivel az ENSZ Közgyűlése 2008. május 15-én állásfoglalást (A/RES/62/249) fogadott el a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerültek, illetve leszármazottaik – etnikai hovatartozásuktól független – azon jogának elismeréséről, hogy visszatérhessenek Abháziába, és kiemelte a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerültek – beleértve az „etnikai tisztogatás” áldozatait is – tulajdonjogai védelmének fontosságát;

| I. | mivel a tbiliszi hatóságok felfüggesztették az Oroszország Világkereskedelmi Szervezetbe (WTO) való felvételéről folytatott kétoldalú tárgyalásokat Moszkvával, tiltakozásképpen az önmagukat függetlenné nyilvánító abháziai és dél-oszétiai köztársaságokkal folytatott együttműködésről szóló orosz döntés ellen; mivel Oroszország grúz borra és mezőgazdasági termékekre vonatkozó importtilalma még mindig érvényben van; |
| --- | --- |

I.

mivel a tbiliszi hatóságok felfüggesztették az Oroszország Világkereskedelmi Szervezetbe (WTO) való felvételéről folytatott kétoldalú tárgyalásokat Moszkvával, tiltakozásképpen az önmagukat függetlenné nyilvánító abháziai és dél-oszétiai köztársaságokkal folytatott együttműködésről szóló orosz döntés ellen; mivel Oroszország grúz borra és mezőgazdasági termékekre vonatkozó importtilalma még mindig érvényben van;

| J. | mivel 2008. január 5-én országos népszavazásra került sor Grúziában; mivel a NATO 2008. április 2–4-i bukaresti csúcstalálkozóján nem javasoltak Grúzia tagságára vonatkozó cselekvési tervet, hanem politikai kötelezettséget vállaltak az esetleges tagság mellett; |
| --- | --- |

J.

mivel 2008. január 5-én országos népszavazásra került sor Grúziában; mivel a NATO 2008. április 2–4-i bukaresti csúcstalálkozóján nem javasoltak Grúzia tagságára vonatkozó cselekvési tervet, hanem politikai kötelezettséget vállaltak az esetleges tagság mellett;

| K. | mivel amiatt, hogy Oroszország állampolgárságot ad abházoknak és dél-oszétoknak, lehetővé téve számukra, hogy élvezzék az EU és Oroszország közötti vízumkönnyítési megállapodás előnyeit, a grúz állampolgárok egyre hátrányosabb helyzetbe kerülnek, hiszen Grúziának még nincs hasonló megállapodása az EU-val; |
| --- | --- |

K.

mivel amiatt, hogy Oroszország állampolgárságot ad abházoknak és dél-oszétoknak, lehetővé téve számukra, hogy élvezzék az EU és Oroszország közötti vízumkönnyítési megállapodás előnyeit, a grúz állampolgárok egyre hátrányosabb helyzetbe kerülnek, hiszen Grúziának még nincs hasonló megállapodása az EU-val;

| L. | mivel a grúziai választások nemzetközi normáknak megfelelő lebonyolítására irányuló erőfeszítések ellenére a 2008. május 21-i grúziai parlamenti választásokat megfigyelő nemzetközi küldöttség problémákat állapított meg, melyeket kellő időben orvosolni kell; |
| --- | --- |

L.

mivel a grúziai választások nemzetközi normáknak megfelelő lebonyolítására irányuló erőfeszítések ellenére a 2008. május 21-i grúziai parlamenti választásokat megfigyelő nemzetközi küldöttség problémákat állapított meg, melyeket kellő időben orvosolni kell;

| 1. | mélységes aggodalmát fejezi ki az abháziai helyzet súlyosbodása miatt, és felszólítja a feleket, hogy tartózkodjanak minden olyan fellépéstől, melyek a helyzetet még inkább destabilizálnák; a nemzetközi erőfeszítések megújítására szólít fel a felek közötti párbeszéd és a békefolyamat újraindítása céljából, a tartós és átfogó rendezés elérése érdekében; |
| --- | --- |

1.

mélységes aggodalmát fejezi ki az abháziai helyzet súlyosbodása miatt, és felszólítja a feleket, hogy tartózkodjanak minden olyan fellépéstől, melyek a helyzetet még inkább destabilizálnák; a nemzetközi erőfeszítések megújítására szólít fel a felek közötti párbeszéd és a békefolyamat újraindítása céljából, a tartós és átfogó rendezés elérése érdekében;

| 2. | mély csalódottságának ad hangot Oroszország azon bejelentésével kapcsolatban, hogy hivatalos kapcsolatokat létesít Dél-Oszétia és Abházia szeparatista hatóságainak intézményeivel; helyteleníti e tekintetben az orosz védelmi minisztérium 2008. május 31-i döntését, amely szerint csapatokat küldenek Abházia szakadár köztársaságba a közúti és vasúti infrastruktúra helyreállítása céljából, összhangban az elnöki rendelettel; |
| --- | --- |

2.

mély csalódottságának ad hangot Oroszország azon bejelentésével kapcsolatban, hogy hivatalos kapcsolatokat létesít Dél-Oszétia és Abházia szeparatista hatóságainak intézményeivel; helyteleníti e tekintetben az orosz védelmi minisztérium 2008. május 31-i döntését, amely szerint csapatokat küldenek Abházia szakadár köztársaságba a közúti és vasúti infrastruktúra helyreállítása céljából, összhangban az elnöki rendelettel;

| 3. | megerősíti Grúziának a nemzetközileg elismert határain belüli szuverenitásával és területi integritásával kapcsolatos teljes mértékű támogatását, és felszólítja Oroszországot, hogy vonja vissza ezt a döntését, amely aláássa a béke megteremtésére irányuló nemzetközi erőfeszítéseket, amelyekben Oroszország is részt vesz; |
| --- | --- |

3.

megerősíti Grúziának a nemzetközileg elismert határain belüli szuverenitásával és területi integritásával kapcsolatos teljes mértékű támogatását, és felszólítja Oroszországot, hogy vonja vissza ezt a döntését, amely aláássa a béke megteremtésére irányuló nemzetközi erőfeszítéseket, amelyekben Oroszország is részt vesz;

| 4. | támogatja azon erőfeszítéseket, amelyeket a helyzet kezelésére tettek a KKBP főképviselője, Szaakasvili elnök és Lavrov orosz külügyminiszter közötti tárgyalások révén; sürgeti a Dél-Kaukázusért felelős különleges megbízottat, hogy találjon módot a valamennyi érintett fél közötti párbeszéd megkönnyítésére és a kölcsönös bizalom bizonyos fokának helyreállítására; |
| --- | --- |

4.

támogatja azon erőfeszítéseket, amelyeket a helyzet kezelésére tettek a KKBP főképviselője, Szaakasvili elnök és Lavrov orosz külügyminiszter közötti tárgyalások révén; sürgeti a Dél-Kaukázusért felelős különleges megbízottat, hogy találjon módot a valamennyi érintett fél közötti párbeszéd megkönnyítésére és a kölcsönös bizalom bizonyos fokának helyreállítására;

| 5. | sürgeti az Orosz Föderációt, hogy haladéktalanul vonja vissza kiegészítő csapatait Abháziából; úgy véli, hogy a békefenntartás jelenlegi formája felülvizsgálatot igényel, mivel az orosz csapatok elvesztették a semleges és pártatlan békefenntartó szerepét, és a békefolyamatok előmozdítása érdekében a rögzült konfliktusokban való fokozott európai közreműködésre hív fel; |
| --- | --- |

5.

sürgeti az Orosz Föderációt, hogy haladéktalanul vonja vissza kiegészítő csapatait Abháziából; úgy véli, hogy a békefenntartás jelenlegi formája felülvizsgálatot igényel, mivel az orosz csapatok elvesztették a semleges és pártatlan békefenntartó szerepét, és a békefolyamatok előmozdítása érdekében a rögzült konfliktusokban való fokozott európai közreműködésre hív fel;

| 6. | kéri a Tanácsot, hogy vegye fontolóra a nemzetközi jelenlét erősítését a konfliktus térségében azáltal, hogy EBVP határmissziót küld, felhasználva az európai uniós határsegély-missziónak (EUBAM) a Moldova és Ukrajna közötti határ Dnyeszteren túli szakaszával kapcsolatos kedvező tapasztalatait és javasolja, hogy a tagállamok aktívabban vegyenek részt az UNOMIG-ban; kéri, hogy az ENSZ erősítse meg a megbízatást és növelje az UNOMIG forrásait; |
| --- | --- |

6.

kéri a Tanácsot, hogy vegye fontolóra a nemzetközi jelenlét erősítését a konfliktus térségében azáltal, hogy EBVP határmissziót küld, felhasználva az európai uniós határsegély-missziónak (EUBAM) a Moldova és Ukrajna közötti határ Dnyeszteren túli szakaszával kapcsolatos kedvező tapasztalatait és javasolja, hogy a tagállamok aktívabban vegyenek részt az UNOMIG-ban; kéri, hogy az ENSZ erősítse meg a megbízatást és növelje az UNOMIG forrásait;

| 7. | felkéri az ENSZ Biztonsági Tanácsát, az EBESZ-t, és más nemzetközi szervezeteket, hogy támogassák a grúz kormány új, alternatív tárgyalásokra és békefenntartási formákra – többek között a valóban független nemzetközi békefenntartó erők fokozatos felállítására – irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

7.

felkéri az ENSZ Biztonsági Tanácsát, az EBESZ-t, és más nemzetközi szervezeteket, hogy támogassák a grúz kormány új, alternatív tárgyalásokra és békefenntartási formákra – többek között a valóban független nemzetközi békefenntartó erők fokozatos felállítására – irányuló javaslatát;

| 8. | felszólítja e tekintetben a Tanácsot és a Bizottságot, hogy határozottan vesse fel Abházia és Dél-Oszétia kérdését az orosz partner előtt a következő EU–Oroszország csúcson és az új megerősített partnerségi megállapodásról folytatott tárgyalások során, és sürgeti az orosz hatóságokat, hogy ne ellenezzék az EBVP-åmisszió lehetőségét a régióban, melynek része az EU jelenléte a polgári és békefenntartó műveletekben; |
| --- | --- |

8.

felszólítja e tekintetben a Tanácsot és a Bizottságot, hogy határozottan vesse fel Abházia és Dél-Oszétia kérdését az orosz partner előtt a következő EU–Oroszország csúcson és az új megerősített partnerségi megállapodásról folytatott tárgyalások során, és sürgeti az orosz hatóságokat, hogy ne ellenezzék az EBVP-åmisszió lehetőségét a régióban, melynek része az EU jelenléte a polgári és békefenntartó műveletekben;

| 9. | kéri, hogy az ENSZ vizsgálja meg és felügyelje, hogy a konfliktus térségében minden szereplő szigorúan betartja-e az ENSZ Biztonsági Tanácsának valamennyi vonatkozó állásfoglalását, beleértve a nehézfegyverzet lehetséges jelenlétét; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy az ENSZ vizsgálja meg és felügyelje, hogy a konfliktus térségében minden szereplő szigorúan betartja-e az ENSZ Biztonsági Tanácsának valamennyi vonatkozó állásfoglalását, beleértve a nehézfegyverzet lehetséges jelenlétét;

| 10. | tudomásul veszi a 2008. május 21-i parlamenti választások eredményét és a nemzetközi választási megfigyelő küldöttség megállapításait, melyek szerint a választás napja mindenütt eseménytelenül telt el és általában kedvező megítélést kapott, továbbá hogy a januári elnökválasztások óta jelentős előrelépés történt; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi a 2008. május 21-i parlamenti választások eredményét és a nemzetközi választási megfigyelő küldöttség megállapításait, melyek szerint a választás napja mindenütt eseménytelenül telt el és általában kedvező megítélést kapott, továbbá hogy a januári elnökválasztások óta jelentős előrelépés történt;

| 11. | hangsúlyozza azonban, hogy további erőfeszítésekre van szükség a nemzetközi közösséggel szoros együttműködésben a választási eljárás során megállapított, az EBESZ és az Európa Tanács által megszabott normák következetlen és hiányos alkalmazása miatt fellépő összes probléma kezelése és megoldása érdekében, valamint Grúzia demokratikus vívmányainak megerősítése érdekében; felszólítja a grúz hatóságokat, hogy átlátható módon vizsgálják ki a választási folyamattal kapcsolatos panaszokat és további javulásra tegyenek erőfeszítéseket annak érdekében, hogy tovább erősödhessen a választási folyamatba vetett bizalom; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza azonban, hogy további erőfeszítésekre van szükség a nemzetközi közösséggel szoros együttműködésben a választási eljárás során megállapított, az EBESZ és az Európa Tanács által megszabott normák következetlen és hiányos alkalmazása miatt fellépő összes probléma kezelése és megoldása érdekében, valamint Grúzia demokratikus vívmányainak megerősítése érdekében; felszólítja a grúz hatóságokat, hogy átlátható módon vizsgálják ki a választási folyamattal kapcsolatos panaszokat és további javulásra tegyenek erőfeszítéseket annak érdekében, hogy tovább erősödhessen a választási folyamatba vetett bizalom;

| 12. | felszólítja a grúz politikai erőket, hogy tartsák tiszteletben a jogállamiságot, kötelezzék el magukat a konstruktív párbeszéd és a kompromisszumok mellett és tartózkodjanak attól, hogy tovább polarizálják a grúz társadalmat; elismeri, hogy a kormány és az ellenzéki pártok közötti bizalomhiány akadályozza a további demokratikus fejlődést és elvárja, hogy minden politikai erő demokratikus politikai kultúrára törekedjen, melynek keretében a politikai vitákra a parlamentben kerül sor, a politikai ellenzéket tiszteletben tartják, a konstruktív párbeszéd célja pedig Grúzia törékeny demokratikus intézményeinek támogatása és megszilárdítása; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a grúz politikai erőket, hogy tartsák tiszteletben a jogállamiságot, kötelezzék el magukat a konstruktív párbeszéd és a kompromisszumok mellett és tartózkodjanak attól, hogy tovább polarizálják a grúz társadalmat; elismeri, hogy a kormány és az ellenzéki pártok közötti bizalomhiány akadályozza a további demokratikus fejlődést és elvárja, hogy minden politikai erő demokratikus politikai kultúrára törekedjen, melynek keretében a politikai vitákra a parlamentben kerül sor, a politikai ellenzéket tiszteletben tartják, a konstruktív párbeszéd célja pedig Grúzia törékeny demokratikus intézményeinek támogatása és megszilárdítása;

| 13. | támogatja Grúziának az Európai Unióval történő integrációs folyamat felgyorsítására irányuló törekvéseit, megerősített ESZP keretében; |
| --- | --- |

13.

támogatja Grúziának az Európai Unióval történő integrációs folyamat felgyorsítására irányuló törekvéseit, megerősített ESZP keretében;

| 14. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az EU–Grúzia közötti vízumrendszerről szóló tárgyalások megnyitását azért, hogy a közeljövőben megkössék Grúziával a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásokat annak biztosítására, hogy a szeparatista régiókban élő grúz állampolgárok ne kerüljenek hátrányos helyzetbe az orosz útlevéllel rendelkezőkkel szemben; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az EU–Grúzia közötti vízumrendszerről szóló tárgyalások megnyitását azért, hogy a közeljövőben megkössék Grúziával a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásokat annak biztosítására, hogy a szeparatista régiókban élő grúz állampolgárok ne kerüljenek hátrányos helyzetbe az orosz útlevéllel rendelkezőkkel szemben;

| 15. | üdvözli a Tanács európai szomszédsági politikáról szóló 2008. február 18-i következtetéseit, melyben rávilágít arra, hogy ahol csak lehet, tárgyalásokat kell kezdeni széles körű és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások (DFTA) megkötéséről; sürgeti a Bizottságot, hogy a grúz törekvésekkel kapcsolatban törekedjen gyors megállapodásra Grúziával, és szerezzen tárgyalási megbízást a tagállamoktól; reméli, hogy e téren a francia elnökség időszaka alatt további előrelépést sikerül elérni; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a Tanács európai szomszédsági politikáról szóló 2008. február 18-i következtetéseit, melyben rávilágít arra, hogy ahol csak lehet, tárgyalásokat kell kezdeni széles körű és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások (DFTA) megkötéséről; sürgeti a Bizottságot, hogy a grúz törekvésekkel kapcsolatban törekedjen gyors megállapodásra Grúziával, és szerezzen tárgyalási megbízást a tagállamoktól; reméli, hogy e téren a francia elnökség időszaka alatt további előrelépést sikerül elérni;

| 16. | üdvözli a jog érvényesülésével, szabadsággal és biztonsággal foglalkozó EU–Grúzia albizottság létrehozását, melynek célja a kétoldalú párbeszéd élénkítése és az ESZP cselekvési terv végrehajtása; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a jog érvényesülésével, szabadsággal és biztonsággal foglalkozó EU–Grúzia albizottság létrehozását, melynek célja a kétoldalú párbeszéd élénkítése és az ESZP cselekvési terv végrehajtása;

| 17. | reméli, hogy Grúzia teljes mértékben kihasználja majd a szomszédságpolitikai beruházási eszköz (NIF) által biztosított további pénzügyi lehetőségeket, különösen az infrastruktúrával, energiával és környezetvédelemmel kapcsolatos projektekben, ugyanakkor felszólítja a Bizottságot, hogy kísérje fokozott figyelemmel az oktatási, a szociális és a demokrácia építésével kapcsolatos területeket is; |
| --- | --- |

17.

reméli, hogy Grúzia teljes mértékben kihasználja majd a szomszédságpolitikai beruházási eszköz (NIF) által biztosított további pénzügyi lehetőségeket, különösen az infrastruktúrával, energiával és környezetvédelemmel kapcsolatos projektekben, ugyanakkor felszólítja a Bizottságot, hogy kísérje fokozott figyelemmel az oktatási, a szociális és a demokrácia építésével kapcsolatos területeket is;

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak, valamint Grúzia elnökének és parlamentjének, az EBESZ-nek, az Európa Tanácsnak és az Orosz Föderáció elnökének és parlamentjének. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak, valamint Grúzia elnökének és parlamentjének, az EBESZ-nek, az Európa Tanácsnak és az Orosz Föderáció elnökének és parlamentjének.

---

(1)  HL C 313. E, 2006.12.20., 429. o.

(2)  Elfogadott szövegek:, P6_TA(2007)0572.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0538.

(4)  Efogadott szövegek, P6_TA(2008)0016.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0017.

(6)  HL L 205., 1999.8.4., 3. o.

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/11

---

2008. június 5., csütörtökA közös kül- és biztonságpolitikáról (KKBP) szóló 2006-os éves jelentés

P6_TA(2008)0254

Az Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (43) bekezdésének G. pontja alapján az Európai Parlamenthez intézett éves tanácsi jelentésről – 2006 (2007/2219(INI))

2009/C 285 E/03

Az Európai Parlament,

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (43) bekezdésének G. pontja alapján a Tanácsnak az Európai Parlamenthez benyújtott éves jelentésére a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) főbb vonatkozásairól és alapvető választási lehetőségeiről – 2006,

tekintettel az EU-Szerződés 21. cikkére,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződést és az Európai Közösséget létrehozó szerződést módosító, 2007. december 13-án Lisszabonban aláírt szerződésre (Lisszaboni Szerződés) és az Európai Unió 2007. december 12-én kihirdetett Alapjogi Chartájára,

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott európai biztonsági stratégiára (ESS),

tekintettel a fent említett, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel az Európai Tanács 2007. december 14-i brüsszeli ülésének elnökségi következtetéseire és a nemzeti ratifikációs folyamatok gyors végrehajtására irányuló felhívására a Lisszaboni Szerződés 2009. január 1-jei hatálybalépése érdekében,

tekintettel az Európai Tanács 2005. december 15–16-i brüsszeli ülésének elnökségi következtetéseire a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervről,

tekintettel a Lisszaboni Szerződésről szóló 2008. február 20-i állásfoglalására (2), beleértve a Parlament Külügyi Bizottságának erre vonatkozó 2008. január 22-i véleményét is,

tekintettel a Tanácsnak a KKBP fő szempontjairól és alapvető választásairól – beleértve az Európai Unió általános költségvetésének pénzügyi kihatásait – szóló, az Európai Parlamenthez intézett éves jelentéséről – 2005 (3) szóló, 2007. május 23-i állásfoglalására,

tekintettel az európai biztonsági stratégiának az EBVP-val összefüggésben történő végrehajtásáról szóló, 2006. november 16-i állásfoglalására (4),

tekintettel a millenniumi fejlesztési célok keretében a fejlesztés új finanszírozási módjairól szóló, 2006. február 16-i állásfoglalására (5),

tekintettel az EU–Oroszország csúcstalálkozókról szóló, 2007. május 10-i és november 14-i állásfoglalásaira (6), valamint az EU és Oroszország közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról szóló, 2007. június 19-i állásfoglalására (7),

tekintettel az EU és az Egyesült Államok közötti kapcsolatok transzatlanti partnerségi megállapodás keretében történő javításáról, valamint az EU és az Egyesült Államok közötti transzatlanti gazdasági kapcsolatokról szóló, 2006. június 1-jei állásfoglalására (8), valamint a transzatlanti kapcsolatokról szóló, 2007. április 25-i állásfoglalására (9),

tekintettel a Közel-Keletről szóló, 2007. július 12-i állásfoglalására (10),

tekintettel az EU–Kína csúcstalálkozóról és az EU és Kína között folyó emberi jogi párbeszédről szóló, 2007. december 13-i állásfoglalására (11),

tekintettel az EU–Afrika kapcsolatok jelenlegi állásáról szóló, 2007. október 25-i állásfoglalására (12) és az Afrika szarva térségéről: Az EU regionális politikai partnerségi programja a békéért, biztonságért és fejlődésért című, 2007. május 10-i állásfoglalására (13),

tekintettel a Reformok az arab világban: milyen stratégiát alkalmazzon az Európai Unió című, 2007. május 10-i állásfoglalására (14),

tekintettel az Európai Unió és Latin-Amerika közötti megerősített partnerségről szóló, 2006. április 27-i állásfoglalására (15),

tekintettel 2006. január 18-i állásfoglalására (16), valamint az Általános Ügyek és a Külkapcsolatok Tanácsának Afganisztánról szóló, 2008. március 10-i következtetéseire,

tekintettel az atomsorompó szerződés felülvizsgálatával foglalkozó 2005-ös konferenciáról – az Észak-Koreában és Iránban található nukleáris fegyverekről szóló, 2005. március 10-i állásfoglalására (17), amely egyértelművé tette, hogy az EU a Koreai-félszigettel folytatott tárgyalásai során a „No Say, No Pay” (olyan ország nem ad támogatást, akinek nincs beleszólása a döntéshozatalba) elvet fogja alkalmazni;

tekintettel az Iránról szóló, 2007. október 25-i állásfoglalására (18),

tekintettel a 2007-es iraki különintézkedést létrehozó bizottsági határozat tervezetéről szóló, 2007. október 25-i állásfoglalására (19),

tekintettel „Az energiával kapcsolatos közös európai politika kialakítása felé” című, 2007. szeptember 26-i állásfoglalására (20),

tekintettel a globális éghajlatváltozás 2 Celsius-fokra való csökkentéséről – az előttünk álló út a Bali szigetén tartandó éghajlatváltozási konferenciáig és azon túl (COP 13 és COP/MOP 3) című, 2007. november 15-i állásfoglalására (21), valamint a kereskedelemről és a klímaváltozásról szóló, 2007. november 29-i állásfoglalására, valamint a 2008. március 13–14-i brüsszeli Európai Tanácsnak az éghajlatváltozásról és az energiáról szóló elnökségi következtetéseire és az EU főképviselője és az Európai Bizottság által ott előterjesztett, az éghajlatváltozásról és a nemzetközi biztonságról szóló dokumentumra (22),

tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2007. december 12-i állásfoglalására (23),

tekintettel az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló 2006-os éves jelentésről és az EU ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2007. április 26-i állásfoglalására (24) és a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszéd és konzultáció működéséről szóló, 2007. szeptember 6-i állásfoglalására (25),

tekintettel az Európai Unió új tagállamok befogadására való képességének intézményi szempontjairól szóló, 2006. december 13-i állásfoglalására (26),

tekintettel a bővítési stratégiáról és a 2006–2007 közötti fő kihívásokról szóló bizottsági közleményről szóló, 2006. december 13-i állásfoglalására (27) és az európai szomszédságpolitika megerősítéséről szóló, 2007. november 15-i állásfoglalására (28),

tekintettel a fekete-tengeri regionális politikai megközelítésről szóló 2008. január 17-i állásfoglalására (29),

tekintettel az Európai Unió és Szerbia közötti kapcsolatokról szóló tanácsi ajánlásról szóló, 2007. október 25-i állásfoglalására (30),

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A6-0189/2008),

| A. | mivel az Unió érdekeinek világos meghatározása alapvető fontosságú az Unió külső fellépéséhez kapcsolódó célok eléréséhez és különösen külpolitikája megvalósításához; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió érdekeinek világos meghatározása alapvető fontosságú az Unió külső fellépéséhez kapcsolódó célok eléréséhez és különösen külpolitikája megvalósításához;

| B. | mivel az értékközpontú KKBP megerősítéséhez és hatékonnyá tételéhez az Európai Unión belül fokozott politikai egységre van szükség, mivel máskülönben fennállna a veszély, hogy az Európai Unió – mint globális szereplő – hitelessége sérül, amint az annál fogva meg is történt, ahogyan az EU Kínát, Oroszországot, Irakot, Afganisztánt, Kubát és az energiabiztonság kérdését kezelte; mivel remélhető, hogy a Lisszaboni Szerződés és a főképviselő megerősített szerepe meg fogja könnyíteni az előretekintőbb, hosszabb távú külpolitikai stratégiát és egy olyan átfogó megközelítés létrejöttét, amely valamennyi tagállam részéről elrendeli a támogatást; |
| --- | --- |

B.

mivel az értékközpontú KKBP megerősítéséhez és hatékonnyá tételéhez az Európai Unión belül fokozott politikai egységre van szükség, mivel máskülönben fennállna a veszély, hogy az Európai Unió – mint globális szereplő – hitelessége sérül, amint az annál fogva meg is történt, ahogyan az EU Kínát, Oroszországot, Irakot, Afganisztánt, Kubát és az energiabiztonság kérdését kezelte; mivel remélhető, hogy a Lisszaboni Szerződés és a főképviselő megerősített szerepe meg fogja könnyíteni az előretekintőbb, hosszabb távú külpolitikai stratégiát és egy olyan átfogó megközelítés létrejöttét, amely valamennyi tagállam részéről elrendeli a támogatást;

| C. | mivel a Lisszaboni Szerződés egyértelműen javítja a jelenleg hatályban lévő KKBP-megállapodásokat, ezáltal erősíti az Unió nemzetközi profilját és fokozza annak hatékonyságát; mivel ennek ellenére további erőfeszítésekre van szükség a döntéshozatali folyamat külpolitika tekintetében történő korszerűsítésére a vétójog megszüntetése és a minősített többségi szavazás bevezetése céljából; |
| --- | --- |

C.

mivel a Lisszaboni Szerződés egyértelműen javítja a jelenleg hatályban lévő KKBP-megállapodásokat, ezáltal erősíti az Unió nemzetközi profilját és fokozza annak hatékonyságát; mivel ennek ellenére további erőfeszítésekre van szükség a döntéshozatali folyamat külpolitika tekintetében történő korszerűsítésére a vétójog megszüntetése és a minősített többségi szavazás bevezetése céljából;

| D. | mivel az EU határain kívüli válságok és konfliktusok által gyakorolt nyomás és a gyors éghajlatváltozás által keltett, riasztó új kihívások kezelésének szükségessége szélesebb perspektívájú KKBP-t indokol; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU határain kívüli válságok és konfliktusok által gyakorolt nyomás és a gyors éghajlatváltozás által keltett, riasztó új kihívások kezelésének szükségessége szélesebb perspektívájú KKBP-t indokol;

| E. | mivel a hitelesség érdekében a KKBP-nek és a közös biztonsági és védelmi politikának (KBVP) a törekvéseikkel és a konkrét céljaikkal összhangban kell forrásokat juttatni, és mivel e tekintetben jelentős emelést tartanak szükségesnek a pénzügyi terv 2009-ben esedékes félidős felülvizsgálata során, valamint más pénzügyi forrásokból is; |
| --- | --- |

E.

mivel a hitelesség érdekében a KKBP-nek és a közös biztonsági és védelmi politikának (KBVP) a törekvéseikkel és a konkrét céljaikkal összhangban kell forrásokat juttatni, és mivel e tekintetben jelentős emelést tartanak szükségesnek a pénzügyi terv 2009-ben esedékes félidős felülvizsgálata során, valamint más pénzügyi forrásokból is;

Elvek

| 1. | úgy véli, hogy a KKBP az európai biztonság- és védelmi politikával (EBVP) együtt hozzájárult az európai identitás megerősítéséhez és az EU globális szerepének megszilárdításához; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a KKBP az európai biztonság- és védelmi politikával (EBVP) együtt hozzájárult az európai identitás megerősítéséhez és az EU globális szerepének megszilárdításához;

| 2. | mindazonáltal azon a véleményen van, hogy az EU szerepe a világban nem arányos a benne rejlő potenciállal és az európai közvélemény elvárásaival, mivel a tagállamok vonakodnak elfogadni az EU külpolitikája hatékonyságának, koherenciájának és elszámoltathatóságának fokozására irányuló szükséges és nélkülözhetetlen reformokat; |
| --- | --- |

2.

mindazonáltal azon a véleményen van, hogy az EU szerepe a világban nem arányos a benne rejlő potenciállal és az európai közvélemény elvárásaival, mivel a tagállamok vonakodnak elfogadni az EU külpolitikája hatékonyságának, koherenciájának és elszámoltathatóságának fokozására irányuló szükséges és nélkülözhetetlen reformokat;

| 3. | mivel az Európai Unió értékeken alapuló közösség, úgy véli, hogy annak érdekében, hogy hiteles globális szereplő legyen, külkapcsolataiban fenn kell tartania magas szintű normáit, ezért a KKBP-nek azokra az értékekre kell épülnie, amelyeket az Európai Unió és tagállamai vallanak, nevezetesen a demokrácia, a jogállamiság értékére, az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletére, melyek a KKBP kulcsfontosságú céljai; |
| --- | --- |

3.

mivel az Európai Unió értékeken alapuló közösség, úgy véli, hogy annak érdekében, hogy hiteles globális szereplő legyen, külkapcsolataiban fenn kell tartania magas szintű normáit, ezért a KKBP-nek azokra az értékekre kell épülnie, amelyeket az Európai Unió és tagállamai vallanak, nevezetesen a demokrácia, a jogállamiság értékére, az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletére, melyek a KKBP kulcsfontosságú céljai;

| 4. | e tekintetben rámutat, hogy az EU nem demokratikus országoktól való erőteljes energetikai függése súlyosan veszélyezteti közös külpolitikájának koherenciáját, magabiztosságát és fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

4.

e tekintetben rámutat, hogy az EU nem demokratikus országoktól való erőteljes energetikai függése súlyosan veszélyezteti közös külpolitikájának koherenciáját, magabiztosságát és fenntarthatóságát;

| 5. | határozott meggyőződése, hogy az Európai Unió csak akkor gyakorolhatja befolyását és folytathat valódi, hatékony és hiteles KKBP-t, ha egyértelműen meghatározza közös célkitűzéseit, megfelelő eszközökkel látja el magát – olyan módon, ami biztosítja a célkitűzések és az eszközök közötti összhangot –, egységesen lép fel és rendelkezik az Európai Parlament ellenőrzése által nyújtott erős, demokratikus legitimitással; ugyanakkor úgy véli, hogy a KKBP kulcsfontosságú célkitűzései csak akkor érhetők el, ha maga az Európai Parlament egységesen lép fel, e tekintetben pedig ösztönzi a KKBP-vel foglalkozó szakosodott szervei között a hatáskörök tematikai és földrajzi szempontból történő, egyértelműbb meghatározását; |
| --- | --- |

5.

határozott meggyőződése, hogy az Európai Unió csak akkor gyakorolhatja befolyását és folytathat valódi, hatékony és hiteles KKBP-t, ha egyértelműen meghatározza közös célkitűzéseit, megfelelő eszközökkel látja el magát – olyan módon, ami biztosítja a célkitűzések és az eszközök közötti összhangot –, egységesen lép fel és rendelkezik az Európai Parlament ellenőrzése által nyújtott erős, demokratikus legitimitással; ugyanakkor úgy véli, hogy a KKBP kulcsfontosságú célkitűzései csak akkor érhetők el, ha maga az Európai Parlament egységesen lép fel, e tekintetben pedig ösztönzi a KKBP-vel foglalkozó szakosodott szervei között a hatáskörök tematikai és földrajzi szempontból történő, egyértelműbb meghatározását;

| 6. | felszólítja a tagállamokat, kötelezzék el magukat az uniós partnereikkel, valamint a főképviselővel történő konzultációra, mielőtt stratégiai jelentőségű külpolitikai döntéseket hoznak – különösen a többoldalú szervezetek keretében – annak érdekében, hogy a stratégiai döntésekre vonatkozó álláspontjaik legalább koherensek, egybehangzóak és kompatibilisek legyenek, és ne befolyásolják az EU külső fellépéseinek következetességét és egységességét, illetve ne veszélyeztessék az EU mint globális szereplő hitelességét harmadik országokkal szemben; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a tagállamokat, kötelezzék el magukat az uniós partnereikkel, valamint a főképviselővel történő konzultációra, mielőtt stratégiai jelentőségű külpolitikai döntéseket hoznak – különösen a többoldalú szervezetek keretében – annak érdekében, hogy a stratégiai döntésekre vonatkozó álláspontjaik legalább koherensek, egybehangzóak és kompatibilisek legyenek, és ne befolyásolják az EU külső fellépéseinek következetességét és egységességét, illetve ne veszélyeztessék az EU mint globális szereplő hitelességét harmadik országokkal szemben;

A KKBP-ről és az uniós intézmények közötti kapcsolatokról szóló 2006. évi jelentés

| 7. | tudomásul veszi a Tanács KKBP-ről szóló 2006. évi jelentését; |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi a Tanács KKBP-ről szóló 2006. évi jelentését;

| 8. | miközben elismeri a jelentés szerkezetében bekövetkezett előrelépést, különösen ami az előretekintőbb tervezés beillesztését illeti az előző évben végzett tevékenységek ismertetése mellett, elvárja, hogy a Tanács a következő éves jelentésnél vegye figyelembe a Parlament által elfogadott, vonatkozó állásfoglalásokat és/vagy ajánlásokat; |
| --- | --- |

8.

miközben elismeri a jelentés szerkezetében bekövetkezett előrelépést, különösen ami az előretekintőbb tervezés beillesztését illeti az előző évben végzett tevékenységek ismertetése mellett, elvárja, hogy a Tanács a következő éves jelentésnél vegye figyelembe a Parlament által elfogadott, vonatkozó állásfoglalásokat és/vagy ajánlásokat;

| 9. | úgy véli, hogy a Parlamentnek szisztematikusabban kellene kialakítania álláspontját a KKBP és az EBVP keretében zajló döntéshozatal egymást követő szakaszairól; javasolja, hogy demokratikus legitimitásuk erősítése érdekében a közös álláspontok és az együttes fellépések adott esetben vegyék figyelembe és tartalmazzák a Parlament által elfogadott álláspontokra való hivatkozásokat; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a Parlamentnek szisztematikusabban kellene kialakítania álláspontját a KKBP és az EBVP keretében zajló döntéshozatal egymást követő szakaszairól; javasolja, hogy demokratikus legitimitásuk erősítése érdekében a közös álláspontok és az együttes fellépések adott esetben vegyék figyelembe és tartalmazzák a Parlament által elfogadott álláspontokra való hivatkozásokat;

| 10. | elismeri, hogy a Tanács és a Parlament közötti kapcsolatok terén jelentős előrehaladás történt, különösen az új, rugalmasabb kommunikációs csatornáknak köszönhetően; úgy véli azonban, hogy a Parlamentnek szilárdabban kell állást foglalnia a megtárgyalt kérdések tekintetében, amelyekkel szisztematikusan kell a Tanácsban foglalkozni; rámutat, hogy előrehaladás történt az intézmények közötti fokozottabb kapcsolattartás révén is, amelynek része a főképviselővel való rendszeres eszmecsere és az uniós különmegbízottak, valamint más magas beosztású tisztviselők gyakoribb megjelenése a Parlament ülésein; azonban úgy véli, hogy további előrelépés szükséges, különösen ami a Parlament előtti megjelenések időzítését illeti, amelynek tekintetbe kellene vennie a Parlament és illetékes bizottságai napirendjét is; |
| --- | --- |

10.

elismeri, hogy a Tanács és a Parlament közötti kapcsolatok terén jelentős előrehaladás történt, különösen az új, rugalmasabb kommunikációs csatornáknak köszönhetően; úgy véli azonban, hogy a Parlamentnek szilárdabban kell állást foglalnia a megtárgyalt kérdések tekintetében, amelyekkel szisztematikusan kell a Tanácsban foglalkozni; rámutat, hogy előrehaladás történt az intézmények közötti fokozottabb kapcsolattartás révén is, amelynek része a főképviselővel való rendszeres eszmecsere és az uniós különmegbízottak, valamint más magas beosztású tisztviselők gyakoribb megjelenése a Parlament ülésein; azonban úgy véli, hogy további előrelépés szükséges, különösen ami a Parlament előtti megjelenések időzítését illeti, amelynek tekintetbe kellene vennie a Parlament és illetékes bizottságai napirendjét is;

| 11. | üdvözli, hogy egyre többen felismerik, hogy a KKBP/EBVP legitimitása és egységessége nagymértékben függ a főképviselő és szolgálatai fokozott hajlandóságától a Parlamenttel való együttműködésre, továbbá attól, hogy Tanács elnöksége mennyire kész a Parlament bevonására; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy egyre többen felismerik, hogy a KKBP/EBVP legitimitása és egységessége nagymértékben függ a főképviselő és szolgálatai fokozott hajlandóságától a Parlamenttel való együttműködésre, továbbá attól, hogy Tanács elnöksége mennyire kész a Parlament bevonására;

A Parlament 2008. évi prioritásai bizonyos horizontális szempontok vonatkozásában

| 12. | javasolja, hogy 2008-ban kezeljék kiemelten azt a néhány kérdést, amely jobban tükrözi az európai polgárok aggodalmait, valamint az Unió által a nemzetközi ügyekben betöltendő szerepre vonatkozó elvárásaikat; |
| --- | --- |

12.

javasolja, hogy 2008-ban kezeljék kiemelten azt a néhány kérdést, amely jobban tükrözi az európai polgárok aggodalmait, valamint az Unió által a nemzetközi ügyekben betöltendő szerepre vonatkozó elvárásaikat;

| 13. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy foglalkozzanak közösen, kiemelt sürgősséggel az Európát jelenleg aggasztó olyan kérdésekkel, mint például a terrorizmus, a szervezett bűnözés, a biztonság együttműködés és fejlesztés általi javítása, az energiabiztonság, az éghajlatváltozás, a fenntartható fejlődés, a szomszédos területek stabilitásának javítása, a válságkezelés, a konfliktusmegelőzés és konfliktusmegoldás, a tömegpusztító fegyverek terjedésének megakadályozása, a migrációkezelés és az emberi jogok és szabadságjogok támogatása; üdvözli a Bizottság és a főképviselő Európai Tanácshoz intézett jelentését az éghajlatváltozásról és a nemzetközi biztonságról; felszólítja a Tanácsot, hogy tanulmányozza a jelentést és tegyen ajánlásokat a megfelelő nyomon követésére; hangsúlyozza a külső dimenzió fontosságát, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség megvalósításában kulcsszereppel bír; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy foglalkozzanak közösen, kiemelt sürgősséggel az Európát jelenleg aggasztó olyan kérdésekkel, mint például a terrorizmus, a szervezett bűnözés, a biztonság együttműködés és fejlesztés általi javítása, az energiabiztonság, az éghajlatváltozás, a fenntartható fejlődés, a szomszédos területek stabilitásának javítása, a válságkezelés, a konfliktusmegelőzés és konfliktusmegoldás, a tömegpusztító fegyverek terjedésének megakadályozása, a migrációkezelés és az emberi jogok és szabadságjogok támogatása; üdvözli a Bizottság és a főképviselő Európai Tanácshoz intézett jelentését az éghajlatváltozásról és a nemzetközi biztonságról; felszólítja a Tanácsot, hogy tanulmányozza a jelentést és tegyen ajánlásokat a megfelelő nyomon követésére; hangsúlyozza a külső dimenzió fontosságát, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség megvalósításában kulcsszereppel bír;

| 14. | felkéri a főképviselőt, hogy értékelje az európai biztonsági stratégia végrehajtása során 2003 óta elért előrehaladást és bármely felmerült hiányosságot, belefoglalva abba az európai biztonsági stratégia javítására és kiegészítésére irányuló javaslatokat is; úgy véli, hogy a nemzetközi jog, a hatékony multilateralizmus, az emberi biztonság, a világszerte megvédendő polgári jogok, a konfliktus-megelőzés és a leszerelés, valamint a nemzetközi intézmények szerepének tiszteletben tartása az EU külső fellépései vezérelvévé kell válnia; azon a véleményen van, hogy ezen értékelésnek kell képeznie egy szélesebb körű, nyilvános politikai vita alapját; hangsúlyozza, hogy az európai biztonsági stratégia bármely jövőbeli értékelését az összes uniós intézmény – köztük az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek – nagymértékű bevonásával kell elvégezni; úgy véli, hogy az európai biztonsági stratégiát oly módon kell felülvizsgálni, hogy az tartalmazza a NATO jelenlegi feladatának és jövőbeli irányának, valamint a NATO és az Európai Unió stratégiai és operatív szinteken meglévő kapcsolatának mélyreható elemzését, továbbá a NATO további bővülése biztonsági kihatásainak elemzését; felkéri az Európai Tanácsot, hogy – első alkalommal – dolgozzon ki egy koherens álláspontot az EU–NATO politikára vonatkozóan, amely nemcsak a transzatlanti kapcsolatok újraélesztésére szolgálna, hanem arra is, hogy támogatást biztosítson a Lisszaboni Szerződésben előírt ESDP korai kidolgozásához; |
| --- | --- |

14.

felkéri a főképviselőt, hogy értékelje az európai biztonsági stratégia végrehajtása során 2003 óta elért előrehaladást és bármely felmerült hiányosságot, belefoglalva abba az európai biztonsági stratégia javítására és kiegészítésére irányuló javaslatokat is; úgy véli, hogy a nemzetközi jog, a hatékony multilateralizmus, az emberi biztonság, a világszerte megvédendő polgári jogok, a konfliktus-megelőzés és a leszerelés, valamint a nemzetközi intézmények szerepének tiszteletben tartása az EU külső fellépései vezérelvévé kell válnia; azon a véleményen van, hogy ezen értékelésnek kell képeznie egy szélesebb körű, nyilvános politikai vita alapját; hangsúlyozza, hogy az európai biztonsági stratégia bármely jövőbeli értékelését az összes uniós intézmény – köztük az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek – nagymértékű bevonásával kell elvégezni; úgy véli, hogy az európai biztonsági stratégiát oly módon kell felülvizsgálni, hogy az tartalmazza a NATO jelenlegi feladatának és jövőbeli irányának, valamint a NATO és az Európai Unió stratégiai és operatív szinteken meglévő kapcsolatának mélyreható elemzését, továbbá a NATO további bővülése biztonsági kihatásainak elemzését; felkéri az Európai Tanácsot, hogy – első alkalommal – dolgozzon ki egy koherens álláspontot az EU–NATO politikára vonatkozóan, amely nemcsak a transzatlanti kapcsolatok újraélesztésére szolgálna, hanem arra is, hogy támogatást biztosítson a Lisszaboni Szerződésben előírt ESDP korai kidolgozásához;

| 15. | felszólítja a Tanácsot, hogy vegye fontolóra megfelelő struktúrák és eljárások létrehozását, valamint a meglévők működésének javítását annak érdekében, hogy az EU kiépíthesse azt a képességét, hogy válsághelyzetekben gyorsan reagáljon; felszólít továbbá egy olyan jogi keret kidolgozására, amely meghatározza a válsághelyezetekben a beavatkozási jogot és a védekezési kötelezettséget, beleértve a döntéshozatali eljárásokat és az ilyen helyzetekben a megfelelő feladatokat is; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Tanácsot, hogy vegye fontolóra megfelelő struktúrák és eljárások létrehozását, valamint a meglévők működésének javítását annak érdekében, hogy az EU kiépíthesse azt a képességét, hogy válsághelyzetekben gyorsan reagáljon; felszólít továbbá egy olyan jogi keret kidolgozására, amely meghatározza a válsághelyezetekben a beavatkozási jogot és a védekezési kötelezettséget, beleértve a döntéshozatali eljárásokat és az ilyen helyzetekben a megfelelő feladatokat is;

| 16. | úgy véli, hogy az energiabiztonság külpolitikai dimenziójának jelentősége – beleértve az Uniónak labilis vagy nem demokratikus berendezkedésű országokból és térségekből származó energiától és más stratégiai készletektől való függőségét – tovább fog erősödni; javasolja az energiaforrások és az energiaszállítási útvonalak fokozott diverzifikálását, valamint a nagyobb energiahatékonyságot és az EU-tagállamok közötti szolidaritást az energiapolitika terén; elítéli, hogy a tagállamok anélkül, hogy erről egyeztetnének, az energiaellátásra vonatkozó kétoldalú megállapodásokat kötnek, amelyek sértik az EU egészének és a többi tagállamnak az érdekeit és megkérdőjelezik stratégiai projektjeiket; hangsúlyozza ennélfogva a Nabucco csővezetéknek az Európai Unió energiabiztonsága tekintetében meglévő stratégiai jelentőségét, és felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a lehető leghamarabb tegyen meg az e projekt sikeres végrehajtására irányuló minden erőfeszítést; ismételten megerősíti felhívását a kettős tisztséget betöltő főképviselő/bizottsági alelnök fennhatósága alá tartozó, az energiaügyi külpolitikáért és az Unió ezen a téren végzett tevékenységeinek összehangolásáért felelős magas rangú tisztviselői poszt létrehozására; sajnálja, hogy a Tanácstól és a Bizottságtól nem érkezett válasz a Parlament fent említett, 2007. szeptember 26-i állásfoglalására; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az energiabiztonság külpolitikai dimenziójának jelentősége – beleértve az Uniónak labilis vagy nem demokratikus berendezkedésű országokból és térségekből származó energiától és más stratégiai készletektől való függőségét – tovább fog erősödni; javasolja az energiaforrások és az energiaszállítási útvonalak fokozott diverzifikálását, valamint a nagyobb energiahatékonyságot és az EU-tagállamok közötti szolidaritást az energiapolitika terén; elítéli, hogy a tagállamok anélkül, hogy erről egyeztetnének, az energiaellátásra vonatkozó kétoldalú megállapodásokat kötnek, amelyek sértik az EU egészének és a többi tagállamnak az érdekeit és megkérdőjelezik stratégiai projektjeiket; hangsúlyozza ennélfogva a Nabucco csővezetéknek az Európai Unió energiabiztonsága tekintetében meglévő stratégiai jelentőségét, és felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a lehető leghamarabb tegyen meg az e projekt sikeres végrehajtására irányuló minden erőfeszítést; ismételten megerősíti felhívását a kettős tisztséget betöltő főképviselő/bizottsági alelnök fennhatósága alá tartozó, az energiaügyi külpolitikáért és az Unió ezen a téren végzett tevékenységeinek összehangolásáért felelős magas rangú tisztviselői poszt létrehozására; sajnálja, hogy a Tanácstól és a Bizottságtól nem érkezett válasz a Parlament fent említett, 2007. szeptember 26-i állásfoglalására;

| 17. | sajnálja, hogy nem történt előrelépés egy közös európai energetikai külpolitika irányába, és elítéli az egyes uniós tagállamok által elfogadott intézkedések bilateriális jellegét, amely jelentősen gyengíti az Európai Unió, mint egész, tárgyalóerejét és közös energetikai külpolitikára irányuló erőfeszítéseit; megismétli azon véleményét, hogy egy ilyen politikának a szolidaritáson kell alapulnia, és egy olyan hatékony és belülről megfelelően összekapcsolt belső piacnak kell támogatnia, amely rendelkezik a monopolisztikus és politikailag motivált, nem kereskedelmi jellegű, a Közösség energiabiztonságára nézve fenyegető magatartás elleni fellépéshez szükséges valamennyi eszközzel; ennélfogva üdvözli és erőteljesen támogatja a harmadik energiacsomagba beépített, a harmadik országokra vonatkozó záradékot; |
| --- | --- |

17.

sajnálja, hogy nem történt előrelépés egy közös európai energetikai külpolitika irányába, és elítéli az egyes uniós tagállamok által elfogadott intézkedések bilateriális jellegét, amely jelentősen gyengíti az Európai Unió, mint egész, tárgyalóerejét és közös energetikai külpolitikára irányuló erőfeszítéseit; megismétli azon véleményét, hogy egy ilyen politikának a szolidaritáson kell alapulnia, és egy olyan hatékony és belülről megfelelően összekapcsolt belső piacnak kell támogatnia, amely rendelkezik a monopolisztikus és politikailag motivált, nem kereskedelmi jellegű, a Közösség energiabiztonságára nézve fenyegető magatartás elleni fellépéshez szükséges valamennyi eszközzel; ennélfogva üdvözli és erőteljesen támogatja a harmadik energiacsomagba beépített, a harmadik országokra vonatkozó záradékot;

| 18. | ismételten megerősíti, hogy a terrorizmus – mint nem demokratikus vagy terrorista szervezetek által használt eszköz – az EU biztonságát fenyegető fő veszélyek egyike, és üdvözli az EU terrorizmusellenes koordinátora által az EU terrorizmusellenes stratégiája végrehajtásának megszilárdítására tett erőfeszítéseket; megállapítja, hogy a terrorizmus ellen a nemzetközi partnerekkel szoros együttműködésben és az ENSZ által megállapított stratégiának megfelelően folytatott küzdelem során kellő mértékben tiszteletben kell tartani a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok egyetemes értékeit és azok védelmét; úgy véli, hogy a terrorizmus elleni eredményes küzdelemnek az Európai Unió és a harmadik országok közötti kapcsolatok kulcsfontosságú prioritásai között kell szerepelnie; |
| --- | --- |

18.

ismételten megerősíti, hogy a terrorizmus – mint nem demokratikus vagy terrorista szervezetek által használt eszköz – az EU biztonságát fenyegető fő veszélyek egyike, és üdvözli az EU terrorizmusellenes koordinátora által az EU terrorizmusellenes stratégiája végrehajtásának megszilárdítására tett erőfeszítéseket; megállapítja, hogy a terrorizmus ellen a nemzetközi partnerekkel szoros együttműködésben és az ENSZ által megállapított stratégiának megfelelően folytatott küzdelem során kellő mértékben tiszteletben kell tartani a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok egyetemes értékeit és azok védelmét; úgy véli, hogy a terrorizmus elleni eredményes küzdelemnek az Európai Unió és a harmadik országok közötti kapcsolatok kulcsfontosságú prioritásai között kell szerepelnie;

| 19. | megismétli a migráció szabályos kezelésének fontosságát; ennélfogva létfontosságúnak tartja mind a származási, mind pedig a tranzitországok közötti együttműködés biztosítását, valamint ennek a pozitív feltételekhez kötöttség politikájának alkalmazásával történő ösztönzését; rámutat az illegális bevándorlás elhárításának, valamint az e téren kereskedő csoportok elleni küzdelemnek a szükségességére; |
| --- | --- |

19.

megismétli a migráció szabályos kezelésének fontosságát; ennélfogva létfontosságúnak tartja mind a származási, mind pedig a tranzitországok közötti együttműködés biztosítását, valamint ennek a pozitív feltételekhez kötöttség politikájának alkalmazásával történő ösztönzését; rámutat az illegális bevándorlás elhárításának, valamint az e téren kereskedő csoportok elleni küzdelemnek a szükségességére;

| 20. | ismételten megerősíti, hogy a globális kormányzás, a nemzetközi szervezetek és a nemzetközi jogi értékek megerősítése az Unió külső fellépése szempontjából továbbra is létfontosságú; ebben az összefüggésben hangsúlyozza a hatékony multilateralizmus támogatása tekintetében az ENSZ-re háruló kulcsfontosságú szerepet, és nyomatékosítja, hogy az Uniónak egységesen sürgetnie kell partnereit a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság fejlesztésére és megszilárdítására, mivel ezek jelentik a jólét és a biztonság alapjait; ismételten megerősíti az ENSZ millenniumi fejlesztési céljai, különösen a szegénység elleni globális küzdelem iránt vállalt kötelezettségét; |
| --- | --- |

20.

ismételten megerősíti, hogy a globális kormányzás, a nemzetközi szervezetek és a nemzetközi jogi értékek megerősítése az Unió külső fellépése szempontjából továbbra is létfontosságú; ebben az összefüggésben hangsúlyozza a hatékony multilateralizmus támogatása tekintetében az ENSZ-re háruló kulcsfontosságú szerepet, és nyomatékosítja, hogy az Uniónak egységesen sürgetnie kell partnereit a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság fejlesztésére és megszilárdítására, mivel ezek jelentik a jólét és a biztonság alapjait; ismételten megerősíti az ENSZ millenniumi fejlesztési céljai, különösen a szegénység elleni globális küzdelem iránt vállalt kötelezettségét;

| 21. | azon a véleményen van, hogy a globális kormányzás során különös figyelmet kell fordítani a szuverén jóléti alapok és a hasonló állami gazdasági szereplők által játszott szerepre, amelyeket arra kell ösztönözni, hogy a lehető legnagyobb átláthatóság és elszámoltathatóság mellett működjenek; |
| --- | --- |

21.

azon a véleményen van, hogy a globális kormányzás során különös figyelmet kell fordítani a szuverén jóléti alapok és a hasonló állami gazdasági szereplők által játszott szerepre, amelyeket arra kell ösztönözni, hogy a lehető legnagyobb átláthatóság és elszámoltathatóság mellett működjenek;

| 22. | fontosnak tartja, hogy az EU nagyobb erőfeszítést tegyen a demokrácia világszerte történő támogatására irányuló politikáinak erősítésére és megszilárdítására; ezért létfontosságúnak tekinti, hogy ez a támogatás a KKBP középpontjába kerüljön, valamint hogy biztosítsák az uniós intézmények és a tagállamok intézkedései közötti koherenciát; |
| --- | --- |

22.

fontosnak tartja, hogy az EU nagyobb erőfeszítést tegyen a demokrácia világszerte történő támogatására irányuló politikáinak erősítésére és megszilárdítására; ezért létfontosságúnak tekinti, hogy ez a támogatás a KKBP középpontjába kerüljön, valamint hogy biztosítsák az uniós intézmények és a tagállamok intézkedései közötti koherenciát;

| 23. | ragaszkodik a harmadik országokkal kötött megállapodásokban szereplő emberi jogi záradékok, valamint az atomsorompóra és a terrorizmus elleni harcra vonatkozó rendelkezések eredményes végrehajtásához és egy energiabiztonsági záradék beillesztéséhez az EU külpolitikájának egységessége és hatékonysága biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

23.

ragaszkodik a harmadik országokkal kötött megállapodásokban szereplő emberi jogi záradékok, valamint az atomsorompóra és a terrorizmus elleni harcra vonatkozó rendelkezések eredményes végrehajtásához és egy energiabiztonsági záradék beillesztéséhez az EU külpolitikájának egységessége és hatékonysága biztosítása érdekében;

| 24. | kitart amellett, hogy továbbra is nyomást kell gyakorolni a tömegpusztító fegyverek terjedése elleni uniós stratégia nemzetközi szintű végrehajtása tekintetében, aktívan törekedni kell a már meglévő fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési rendszer megtartására, különösen az átfogó atomcsend-szerződés hatálybalépésén, a vegyifegyver-tilalmi egyezmény konzisztens végrehajtásán és átfogó nyomon követésén, a kazettás bombák nemzetközi tilalmán és a taposóaknák tilalmáról szóló egyezmény egyetemes alkalmazásán keresztül, nagyobb hangsúlyt kell helyezni a kézi lőfegyver-kereskedelem ellenőrzésére irányuló kezdeményezésekre, valamint a leszereléssel és az atomsorompóval kapcsolatos egyéb kezdeményezésekre és kérdésekre, meg kell erősíteni a többoldalú atomsorompó-szerződéseket, és biztosítani kell a pénzügyi eszközöket az EU tömegpusztító fegyverekre vonatkozó stratégiájának végrehajtására; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy játsszanak pozitív és hatékony szerepet a genfi leszerelési konferencia jelenlegi holtpontján való túljutásban, valamint hogy tegyenek lépéseket annak biztosítására, hogy a tárgyalások megkülönböztetésmentes, többoldalú, nemzetközi és ténylegesen indokolható szerződést eredményezzenek, amely tiltja hasadóanyagoknak nukleáris fegyverek számára történő előállítását; |
| --- | --- |

24.

kitart amellett, hogy továbbra is nyomást kell gyakorolni a tömegpusztító fegyverek terjedése elleni uniós stratégia nemzetközi szintű végrehajtása tekintetében, aktívan törekedni kell a már meglévő fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési rendszer megtartására, különösen az átfogó atomcsend-szerződés hatálybalépésén, a vegyifegyver-tilalmi egyezmény konzisztens végrehajtásán és átfogó nyomon követésén, a kazettás bombák nemzetközi tilalmán és a taposóaknák tilalmáról szóló egyezmény egyetemes alkalmazásán keresztül, nagyobb hangsúlyt kell helyezni a kézi lőfegyver-kereskedelem ellenőrzésére irányuló kezdeményezésekre, valamint a leszereléssel és az atomsorompóval kapcsolatos egyéb kezdeményezésekre és kérdésekre, meg kell erősíteni a többoldalú atomsorompó-szerződéseket, és biztosítani kell a pénzügyi eszközöket az EU tömegpusztító fegyverekre vonatkozó stratégiájának végrehajtására; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy játsszanak pozitív és hatékony szerepet a genfi leszerelési konferencia jelenlegi holtpontján való túljutásban, valamint hogy tegyenek lépéseket annak biztosítására, hogy a tárgyalások megkülönböztetésmentes, többoldalú, nemzetközi és ténylegesen indokolható szerződést eredményezzenek, amely tiltja hasadóanyagoknak nukleáris fegyverek számára történő előállítását;

A Parlament földrajzi területekre vonatkozó prioritásai 2008-ban

| 25. | úgy véli, hogy az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkén alapuló bővítési folyamata kulcsfontosságú külpolitikai prioritás marad, és az Unió új tagállamok integrálására irányuló kapacitásán kell alapulnia (figyelembe véve a bővítésnek az EU intézményeire és pénzügyi forrásaira gyakorolt hatását és azt, hogy a bővítés hogyan befolyásolja az EU politikai céljainak megvalósítását); |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkén alapuló bővítési folyamata kulcsfontosságú külpolitikai prioritás marad, és az Unió új tagállamok integrálására irányuló kapacitásán kell alapulnia (figyelembe véve a bővítésnek az EU intézményeire és pénzügyi forrásaira gyakorolt hatását és azt, hogy a bővítés hogyan befolyásolja az EU politikai céljainak megvalósítását);

| 26. | úgy véli, hogy 2008-ban a legfontosabb célként a Nyugat-Balkán stabilitását kell kitűzni, és ez megfelel a Tanács 2006-os éves jelentésében foglaltaknak; ezért rendkívül fontosnak tartja, hogy még több erőfeszítés történjen annak érdekében, hogy a Nyugat-Balkán közelebb kerüljön az EU-hoz, többek között egy vízummentes rendszer bevezetésével, a regionális együttműködés fokozásával a kereskedelem, a közlekedés, az energia területén és a nyugat-balkáni országok közösségi programokban való részvételével; úgy véli, hogy az ennek részét képező gazdasági és társadalmi kérdésekre helyezett erőteljesebb hangsúly megkönnyítené és megalapozná a nyugat-balkáni országok felkészülését az Unióhoz való csatlakozásra a thesszaloniki cselekvési programmal összhangban; hangsúlyozza a civil társadalom csatlakozási folyamatba való bevonásának fontosságát; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy 2008-ban a legfontosabb célként a Nyugat-Balkán stabilitását kell kitűzni, és ez megfelel a Tanács 2006-os éves jelentésében foglaltaknak; ezért rendkívül fontosnak tartja, hogy még több erőfeszítés történjen annak érdekében, hogy a Nyugat-Balkán közelebb kerüljön az EU-hoz, többek között egy vízummentes rendszer bevezetésével, a regionális együttműködés fokozásával a kereskedelem, a közlekedés, az energia területén és a nyugat-balkáni országok közösségi programokban való részvételével; úgy véli, hogy az ennek részét képező gazdasági és társadalmi kérdésekre helyezett erőteljesebb hangsúly megkönnyítené és megalapozná a nyugat-balkáni országok felkészülését az Unióhoz való csatlakozásra a thesszaloniki cselekvési programmal összhangban; hangsúlyozza a civil társadalom csatlakozási folyamatba való bevonásának fontosságát;

| 27. | úgy véli, hogy a Szerbiával folytatott párbeszédet fokozni kell, valamint konkrét intézkedéseket kell tenni az ország európai uniós kilátásainak újbóli megerősítése érdekében; a stabilitási és társulási megállapodás aláírását Szerbia EU-hoz való jövőbeli csatlakozása irányába tett konkrét lépésnek tartja; ösztönzi az alapvető támogatásokat, a kölcsönös kötelezettségvállalások és az együttműködési intézkedések végrehajtását, beleértve a vízummentességre vonatkozó ütemtervet; kiemeli, hogy a közérdekű területeken működő demokratikus erőkkel és a civil társadalommal való kapcsolatok megerősítésére különös hangsúlyt kell fektetni; úgy véli, az EU-nak megfelelő politikákat kell kidolgoznia és megfelelő eljárásokat kell kezdeményeznie Szerbia elszigetelődésének megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a Szerbiával folytatott párbeszédet fokozni kell, valamint konkrét intézkedéseket kell tenni az ország európai uniós kilátásainak újbóli megerősítése érdekében; a stabilitási és társulási megállapodás aláírását Szerbia EU-hoz való jövőbeli csatlakozása irányába tett konkrét lépésnek tartja; ösztönzi az alapvető támogatásokat, a kölcsönös kötelezettségvállalások és az együttműködési intézkedések végrehajtását, beleértve a vízummentességre vonatkozó ütemtervet; kiemeli, hogy a közérdekű területeken működő demokratikus erőkkel és a civil társadalommal való kapcsolatok megerősítésére különös hangsúlyt kell fektetni; úgy véli, az EU-nak megfelelő politikákat kell kidolgoznia és megfelelő eljárásokat kell kezdeményeznie Szerbia elszigetelődésének megakadályozása érdekében;

| 28. | utal a 2008. február 18-i Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa következtetéseire, amelyek értelmében a Tanács tudomásul vette a koszovói közgyűlés által 2008. február 17-én elfogadott, Koszovó függetlenségét kikiáltó határozatot, valamint kijelentette, hogy az egyes tagállamok – nemzeti gyakorlatuk és a nemzetközi jog alapján – maguk döntenek Koszovóval való kapcsolatukról; |
| --- | --- |

28.

utal a 2008. február 18-i Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa következtetéseire, amelyek értelmében a Tanács tudomásul vette a koszovói közgyűlés által 2008. február 17-én elfogadott, Koszovó függetlenségét kikiáltó határozatot, valamint kijelentette, hogy az egyes tagállamok – nemzeti gyakorlatuk és a nemzetközi jog alapján – maguk döntenek Koszovóval való kapcsolatukról;

| 29. | úgy véli, hogy a terület többnemzetiségű jellegének megőrzése, az etnikai közösségek közötti bizalom kiépítése, a kulturális, vallási és történelmi örökség védelme, a jogállamiság megszilárdítása és a gazdasági fejlődés támogatása céljából az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójának (EULEX) védenie kell a nemzeti kisebbségek érdekeit az ahtisaari tervben előírtaknak megfelelően; rámutat, hogy az ezen erőfeszítések melletti helyi elkötelezettség fogja biztosítani a sikeres átmenetet és a fenntartható társadalmi, politikai és gazdasági fejlődést Koszovóban; aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az Egyesült Nemzetek Koszovói Missziója (UNMIK) feladatainak az EULEX számára való átadásáról szóló tárgyalások megrekedtek; felszólítja az EU tagállamait, hogy közösen lépjenek fel az ENSZ keretén belül annak érdekében, hogy az EULEX-missziót elismerjék a koszovói nemzetközi polgári jelenlét tagjaként az ENSZ Biztonsági Tanács 1244. (1999) állásfoglalása értelmében; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a terület többnemzetiségű jellegének megőrzése, az etnikai közösségek közötti bizalom kiépítése, a kulturális, vallási és történelmi örökség védelme, a jogállamiság megszilárdítása és a gazdasági fejlődés támogatása céljából az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójának (EULEX) védenie kell a nemzeti kisebbségek érdekeit az ahtisaari tervben előírtaknak megfelelően; rámutat, hogy az ezen erőfeszítések melletti helyi elkötelezettség fogja biztosítani a sikeres átmenetet és a fenntartható társadalmi, politikai és gazdasági fejlődést Koszovóban; aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az Egyesült Nemzetek Koszovói Missziója (UNMIK) feladatainak az EULEX számára való átadásáról szóló tárgyalások megrekedtek; felszólítja az EU tagállamait, hogy közösen lépjenek fel az ENSZ keretén belül annak érdekében, hogy az EULEX-missziót elismerjék a koszovói nemzetközi polgári jelenlét tagjaként az ENSZ Biztonsági Tanács 1244. (1999) állásfoglalása értelmében;

| 30. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak továbbra is alaposan nyomon kell követnie az összes nyugat-balkáni országban a kisebbségek helyzetét valamennyi kisebbségi csoport és azok jogai tényleges védelmének biztosítása érdekében, valamint hogy további konzisztens előrehaladást kell megvalósítani e területen az európai normákkal összhangban; úgy véli, hogy ki kell használni 2008, mint a kultúrák közötti párbeszéd évét annak érdekében, hogy előmozdítsák a kölcsönös megértést és a tolerancia melletti elkötelezettségre irányuló oktatást; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak továbbra is alaposan nyomon kell követnie az összes nyugat-balkáni országban a kisebbségek helyzetét valamennyi kisebbségi csoport és azok jogai tényleges védelmének biztosítása érdekében, valamint hogy további konzisztens előrehaladást kell megvalósítani e területen az európai normákkal összhangban; úgy véli, hogy ki kell használni 2008, mint a kultúrák közötti párbeszéd évét annak érdekében, hogy előmozdítsák a kölcsönös megértést és a tolerancia melletti elkötelezettségre irányuló oktatást;

| 31. | hangsúlyozza továbbá, hogy az európai szomszédságpolitika (ENP) megerősítését 2008-ban az egyik legfontosabb célnak kell tekinteni, amely szomszédaink differenciáltabb megközelítéséhez vezet, és megfelelően figyelembe veszi elvárásaikat és az Unió stratégiai érdekeit; úgy véli, hogy ennek a megújult politikának jobban és szélesebb körben kellene felhasználnia a rendelkezésre álló közösségi eszközöket; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza továbbá, hogy az európai szomszédságpolitika (ENP) megerősítését 2008-ban az egyik legfontosabb célnak kell tekinteni, amely szomszédaink differenciáltabb megközelítéséhez vezet, és megfelelően figyelembe veszi elvárásaikat és az Unió stratégiai érdekeit; úgy véli, hogy ennek a megújult politikának jobban és szélesebb körben kellene felhasználnia a rendelkezésre álló közösségi eszközöket;

| 32. | megismétli, hogy az ENP-országokban a rendezetlen konfliktusok folyamatos fennállása komoly kihívást jelent az EU külső határainak biztonságára és az ENP hatékony végrehajtására nézve; hangsúlyozza, hogy a 2007. évi bővüléssel az EU határai még közelebb kerültek az említett, konfliktus által érintett területekhez; ezért aktívabb és átfogóbb uniós részvételre szólít fel e konfliktusok – különösen a Moldovai Köztársaság transznisztriai területén zajló konfliktus – megoldására irányuló jelenlegi erőfeszítésekben, a nemzetközi joggal és a területi integritás elveivel összhangban, továbbá az EU részéről a konfliktuskezelésben mélyebb elkötelezettségre hív fel; |
| --- | --- |

32.

megismétli, hogy az ENP-országokban a rendezetlen konfliktusok folyamatos fennállása komoly kihívást jelent az EU külső határainak biztonságára és az ENP hatékony végrehajtására nézve; hangsúlyozza, hogy a 2007. évi bővüléssel az EU határai még közelebb kerültek az említett, konfliktus által érintett területekhez; ezért aktívabb és átfogóbb uniós részvételre szólít fel e konfliktusok – különösen a Moldovai Köztársaság transznisztriai területén zajló konfliktus – megoldására irányuló jelenlegi erőfeszítésekben, a nemzetközi joggal és a területi integritás elveivel összhangban, továbbá az EU részéről a konfliktuskezelésben mélyebb elkötelezettségre hív fel;

| 33. | úgy véli, hogy az Uniónak a gazdasági együttműködés, a politikai stabilitás és a demokrácia három kulcsfontosságú régióban, a földközi-tengeri, a balti-tengeri és a fekete-tengeri területen történő kialakítására kellene összpontosítania figyelmét azáltal, hogy felhasználja az említett területeken már meglévő együttműködési struktúrákat, megszilárdítja az intézményi és a regionális politikák közötti szinergiát és segítséget nyújt a fent említett régiókban lévő országoknak a csatlakozási folyamatban; üdvözli az Európai Tanács 2007. március 13–14-én kifejezett szándékát a barcelonai folyamat fellendítésére; újból hangsúlyozza a kézzelfogható eredmények elérésének fontosságát, hogy egy olyan euro–mediterrán térség, ahol előmozdítható az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a Földközi-tenger déli partján lévő országokban a gazdasági és társadalmi fejlődés, továbbá ahol nagyobb figyelmet fordítanak az energetikai és környezeti kihívásokra; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy az Uniónak a gazdasági együttműködés, a politikai stabilitás és a demokrácia három kulcsfontosságú régióban, a földközi-tengeri, a balti-tengeri és a fekete-tengeri területen történő kialakítására kellene összpontosítania figyelmét azáltal, hogy felhasználja az említett területeken már meglévő együttműködési struktúrákat, megszilárdítja az intézményi és a regionális politikák közötti szinergiát és segítséget nyújt a fent említett régiókban lévő országoknak a csatlakozási folyamatban; üdvözli az Európai Tanács 2007. március 13–14-én kifejezett szándékát a barcelonai folyamat fellendítésére; újból hangsúlyozza a kézzelfogható eredmények elérésének fontosságát, hogy egy olyan euro–mediterrán térség, ahol előmozdítható az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a Földközi-tenger déli partján lévő országokban a gazdasági és társadalmi fejlődés, továbbá ahol nagyobb figyelmet fordítanak az energetikai és környezeti kihívásokra;

| 34. | újból megerősíti, hogy a fekete-tengeri és a balti-tengeri régiók stratégiai fontossággal bírnak az Unió szempontjából, és ezért következetesebb megközelítést érdemelnek, hasonlóan a földközi-tengeri térséghez; elhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a regionális együttműködést a fekete-tengeri és a balti-tengeri térséggel; úgy véli, hogy e három kulcsfontosságú térségre fordított egyenlő mértékű figyelem és a közöttük lévő egyensúly legjobban úgy biztosítható, ha a fekete-tengeri és a balti-tengeri térségben regionális együttműködésre vonatkozó új szervezeti struktúrákat hoznak létre, valamint a meglévő többoldalú közgyűlésekkel, mint például a Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködés Parlamenti Közgyűlésével folytatott kapcsolatokat megerősítik; |
| --- | --- |

34.

újból megerősíti, hogy a fekete-tengeri és a balti-tengeri régiók stratégiai fontossággal bírnak az Unió szempontjából, és ezért következetesebb megközelítést érdemelnek, hasonlóan a földközi-tengeri térséghez; elhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a regionális együttműködést a fekete-tengeri és a balti-tengeri térséggel; úgy véli, hogy e három kulcsfontosságú térségre fordított egyenlő mértékű figyelem és a közöttük lévő egyensúly legjobban úgy biztosítható, ha a fekete-tengeri és a balti-tengeri térségben regionális együttműködésre vonatkozó új szervezeti struktúrákat hoznak létre, valamint a meglévő többoldalú közgyűlésekkel, mint például a Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködés Parlamenti Közgyűlésével folytatott kapcsolatokat megerősítik;

| 35. | hangsúlyozza az Egyesült Államokkal való transzatlanti kapcsolatok megerősítésének és a kapcsolatok fokozásának szükségességét többek között egy fejlettebb és átfogóbb transzatlanti partnerségi megállapodás révén, az abban rejlő összes lehetőség kiaknázásával, beleértve a kölcsönös érdekekről folyó konzultációt és együttműködést, valamint a polgári konfliktusmegelőzést, a nemzetközi jogrendet, békét és leszerelést, a fenntartható fejlődést és a szegénység elleni küzdelmet; üdvözli a Transzatlanti Gazdasági Tanács létrehozását; hangsúlyozza a „jogalkotók közötti transzatlanti párbeszéd” keretében a parlamenti dimenzió fontosságát, továbbá egy mélyebb párbeszéd kezdeményezésének szükségességét az Egyesült Államok Kongresszusával az EU és az Egyesült Államok közötti kapcsolatok és a NATO jövőjét, valamint az Egyesült Nemzetek reformját illetően; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza az Egyesült Államokkal való transzatlanti kapcsolatok megerősítésének és a kapcsolatok fokozásának szükségességét többek között egy fejlettebb és átfogóbb transzatlanti partnerségi megállapodás révén, az abban rejlő összes lehetőség kiaknázásával, beleértve a kölcsönös érdekekről folyó konzultációt és együttműködést, valamint a polgári konfliktusmegelőzést, a nemzetközi jogrendet, békét és leszerelést, a fenntartható fejlődést és a szegénység elleni küzdelmet; üdvözli a Transzatlanti Gazdasági Tanács létrehozását; hangsúlyozza a „jogalkotók közötti transzatlanti párbeszéd” keretében a parlamenti dimenzió fontosságát, továbbá egy mélyebb párbeszéd kezdeményezésének szükségességét az Egyesült Államok Kongresszusával az EU és az Egyesült Államok közötti kapcsolatok és a NATO jövőjét, valamint az Egyesült Nemzetek reformját illetően;

| 36. | különösen fontosnak tartja, hogy az Unió 2008-ban felülvizsgálja az Oroszországgal folytatott kapcsolatát; véleménye szerint e kapcsolatoknak kiegyensúlyozott partnerségen kell alapulnia, amely olyan globális kihívásokkal foglalkozna, mint például a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása, a regionális biztonság és az energiabiztonság, továbbá a demokrácia megerősítésének, az emberi jogok védelmének, a szabadkereskedelemnek és mindenekelőtt a jogállamiság tiszteletben tartásának előmozdítása; emlékeztet arra, hogy egy valódi partnerségnek valamennyi tagállammal szemben egyenlő bánásmód alkalmazásán, valamint a szomszédos államokkal való jó viszonyon, átláthatóságon és elszámoltathatóságon kell alapulnia; felkéri a tagállamokat, hogy hangolják össze az Orosz Föderációval folytatott kapcsolataikat az Unió közös érdekei alapján; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy biztosítsák, hogy bármely jövőbeni megállapodásra adott megbízás ne csupán hangsúlyozza e közös érdekeket, hanem dolgozzon is ki egy mechanizmust a megvalósítása ellenőrzésére; |
| --- | --- |

36.

különösen fontosnak tartja, hogy az Unió 2008-ban felülvizsgálja az Oroszországgal folytatott kapcsolatát; véleménye szerint e kapcsolatoknak kiegyensúlyozott partnerségen kell alapulnia, amely olyan globális kihívásokkal foglalkozna, mint például a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása, a regionális biztonság és az energiabiztonság, továbbá a demokrácia megerősítésének, az emberi jogok védelmének, a szabadkereskedelemnek és mindenekelőtt a jogállamiság tiszteletben tartásának előmozdítása; emlékeztet arra, hogy egy valódi partnerségnek valamennyi tagállammal szemben egyenlő bánásmód alkalmazásán, valamint a szomszédos államokkal való jó viszonyon, átláthatóságon és elszámoltathatóságon kell alapulnia; felkéri a tagállamokat, hogy hangolják össze az Orosz Föderációval folytatott kapcsolataikat az Unió közös érdekei alapján; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy biztosítsák, hogy bármely jövőbeni megállapodásra adott megbízás ne csupán hangsúlyozza e közös érdekeket, hanem dolgozzon is ki egy mechanizmust a megvalósítása ellenőrzésére;

| 37. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy mind a közel-keleti kvartett keretében, mind pedig a helyszínen folytassák az erőfeszítéseket annak érdekében, hogy az izraeliek és a palesztinok közötti tárgyalások meginduljanak az átfogó, tartós és tisztességes, két biztonságos és életképes államon alapuló békés megoldás elérése érdekében, az annapolisi menetrendben foglalt kötelezettségvállalásokkal összhangban; úgy véli, hogy e békés megoldás elérése érdekében az Uniónak pénzügyi, kereskedelmi és politikai eszközeinek maximumát kell adnia mindkét oldal számára, és az illetékes fórumokon pénzügyi és politikai hozzájárulásával arányos szerepet kell betöltenie; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy mind a közel-keleti kvartett keretében, mind pedig a helyszínen folytassák az erőfeszítéseket annak érdekében, hogy az izraeliek és a palesztinok közötti tárgyalások meginduljanak az átfogó, tartós és tisztességes, két biztonságos és életképes államon alapuló békés megoldás elérése érdekében, az annapolisi menetrendben foglalt kötelezettségvállalásokkal összhangban; úgy véli, hogy e békés megoldás elérése érdekében az Uniónak pénzügyi, kereskedelmi és politikai eszközeinek maximumát kell adnia mindkét oldal számára, és az illetékes fórumokon pénzügyi és politikai hozzájárulásával arányos szerepet kell betöltenie;

| 38. | úgy véli, hogy az atomsorompó-szerződés (ASZ) szerinti nukleáris atomsorompó-rendszer komoly veszélyben van, és felszólítja a Tanácsot és különösen a nukleáris fegyverekkel rendelkező két tagállamot, hogy terjesszenek elő egy, az ASZ VI. cikkében szereplő leszerelési kötelezettségek végrehajtására vonatkozó európai kezdeményezést, különösen az ASZ felülvizsgálatára irányuló, 2010. évi konferenciára tekintettel; határozottan ellenzi a tömegpusztító fegyverek gyártását és terjesztését, ami egyre több országban fenyeget a megvalósulás veszélyével, mivel lehetetlen egyértelműen elválasztani a nukleáris technológia energetikai célokra és fegyvergyártásra való felhasználását; ezzel összefüggésben emlékeztet különösen az Irán nukleáris programjának céljaiban rejlő bizonytalanságokra; felhívja Iránt, hogy tanúsítson átlátható magatartást a Nemzetközi Atomenergia Ügynökséggel (NAÜ) folytatott kapcsolataiban, és törekedjen a nemzetközi közösség bizalmának újbóli felépítésére; felszólítja az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagjait, hogy utalják vissza az Irán-kérdést a NAÜ-nek, és kezdjenek előfeltételek nélküli tárgyalásokba; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy tiltsák meg a nukleáris technológia bármely olyan országba irányuló valamennyi exportját, amely nem ratifikálta az ASZ kiegészítő jegyzőkönyveit; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy az atomsorompó-szerződés (ASZ) szerinti nukleáris atomsorompó-rendszer komoly veszélyben van, és felszólítja a Tanácsot és különösen a nukleáris fegyverekkel rendelkező két tagállamot, hogy terjesszenek elő egy, az ASZ VI. cikkében szereplő leszerelési kötelezettségek végrehajtására vonatkozó európai kezdeményezést, különösen az ASZ felülvizsgálatára irányuló, 2010. évi konferenciára tekintettel; határozottan ellenzi a tömegpusztító fegyverek gyártását és terjesztését, ami egyre több országban fenyeget a megvalósulás veszélyével, mivel lehetetlen egyértelműen elválasztani a nukleáris technológia energetikai célokra és fegyvergyártásra való felhasználását; ezzel összefüggésben emlékeztet különösen az Irán nukleáris programjának céljaiban rejlő bizonytalanságokra; felhívja Iránt, hogy tanúsítson átlátható magatartást a Nemzetközi Atomenergia Ügynökséggel (NAÜ) folytatott kapcsolataiban, és törekedjen a nemzetközi közösség bizalmának újbóli felépítésére; felszólítja az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagjait, hogy utalják vissza az Irán-kérdést a NAÜ-nek, és kezdjenek előfeltételek nélküli tárgyalásokba; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy tiltsák meg a nukleáris technológia bármely olyan országba irányuló valamennyi exportját, amely nem ratifikálta az ASZ kiegészítő jegyzőkönyveit;

| 39. | úgy véli, hogy az EU azzal járulhatna hozzá a bizalomépítéshez azon országok irányába, amelyekkel nem, vagy csökkentett mértékben rendelkezik szerződéses kapcsolatokkal, hogy fokozza az emberek közötti kapcsolatokat például testvérvárosi- vagy Erasmus Mundus programokon keresztül; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy az EU azzal járulhatna hozzá a bizalomépítéshez azon országok irányába, amelyekkel nem, vagy csökkentett mértékben rendelkezik szerződéses kapcsolatokkal, hogy fokozza az emberek közötti kapcsolatokat például testvérvárosi- vagy Erasmus Mundus programokon keresztül;

| 40. | elvárja a közép-ázsiai stratégia gyors és átfogó végrehajtását; |
| --- | --- |

40.

elvárja a közép-ázsiai stratégia gyors és átfogó végrehajtását;

| 41. | ismételten megerősíti, hogy a nemzetközi szolidaritás, a stabilitás, a béke, valamint a demokratikus, emberi és gazdasági fejlődés, a jogállamiság és a kábítószerek elleni küzdelem előmozdításának 2008-ban továbbra is az EU Afganisztánnal kapcsolatos politikájának prioritásai közé kell tartoznia; hangsúlyozza a biztonság helyreállításának szükségességét Afganisztánban, amelyet nem lehet kizárólag katonai eszközökkel megteremteni; hangsúlyozza, hogy e célból a jogállamiság megteremtését szolgáló rendőri erők megszilárdítása és a fejlesztési erőfeszítések fokozása egyaránt fontos; aggodalommal állapítja meg, hogy a kábítószer-termelés fokozatosan növekedett, aminek eredményeként Afganisztán ismét a világ legnagyobb termelőjévé vált; üdvözli az EU afganisztáni rendőri missziójának (EUPOL Afganisztán) életbe léptetését, és sürgeti az uniós tagállamokat, hogy bocsássanak a rendelkezésére tapasztalt és megfelelően felkészült személyzetet, valamint hogy adott esetben bővítsék ki; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy mind a nemzetközi közösségen belül (különösen az EU és a NATO között), mind az afgán hatóságokkal folytatott kapcsolatokban megmutatkozó elégtelen koordináció nagymértékben csökkenti a helyszíni tevékenységek hatékonyságát; felhív valamennyi szereplőt, hogy tegyen erőfeszítéseket a helyzet javítására; e tekintetben üdvözli Kai Eide kinevezését az ENSZ-főtitkár Afganisztánért felelős különleges képviselőjévé; |
| --- | --- |

41.

ismételten megerősíti, hogy a nemzetközi szolidaritás, a stabilitás, a béke, valamint a demokratikus, emberi és gazdasági fejlődés, a jogállamiság és a kábítószerek elleni küzdelem előmozdításának 2008-ban továbbra is az EU Afganisztánnal kapcsolatos politikájának prioritásai közé kell tartoznia; hangsúlyozza a biztonság helyreállításának szükségességét Afganisztánban, amelyet nem lehet kizárólag katonai eszközökkel megteremteni; hangsúlyozza, hogy e célból a jogállamiság megteremtését szolgáló rendőri erők megszilárdítása és a fejlesztési erőfeszítések fokozása egyaránt fontos; aggodalommal állapítja meg, hogy a kábítószer-termelés fokozatosan növekedett, aminek eredményeként Afganisztán ismét a világ legnagyobb termelőjévé vált; üdvözli az EU afganisztáni rendőri missziójának (EUPOL Afganisztán) életbe léptetését, és sürgeti az uniós tagállamokat, hogy bocsássanak a rendelkezésére tapasztalt és megfelelően felkészült személyzetet, valamint hogy adott esetben bővítsék ki; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy mind a nemzetközi közösségen belül (különösen az EU és a NATO között), mind az afgán hatóságokkal folytatott kapcsolatokban megmutatkozó elégtelen koordináció nagymértékben csökkenti a helyszíni tevékenységek hatékonyságát; felhív valamennyi szereplőt, hogy tegyen erőfeszítéseket a helyzet javítására; e tekintetben üdvözli Kai Eide kinevezését az ENSZ-főtitkár Afganisztánért felelős különleges képviselőjévé;

| 42. | javasolja a Kínával fennálló politikai és gazdasági kapcsolatok elmélyítését 2008-ban azzal a feltétellel, hogy lényeges előrelépések történjenek a demokrácia és az emberi jogok területén, valamint hogy Kína gondosan figyeljen az általa Tibetben tanúsított magatartással kapcsolatos komoly uniós aggályokra, e kérdésekről építő párbeszédet folytatva a hatóságokkal, különösen a pekingi olimpia előkészületei során; kéri Kínát, hogy dolgozzon ki egy, az ország helyreállítására irányuló előretekintő, átfogó megközelítést, a különböző népek és kulturális hagyományaik fokozott tiszteletben tartása mellett; e vonatkozásban sajnálja, hogy nem születtek lényeges eredmények az EU és Kína között az emberi jogokról folytatott párbeszéd során; |
| --- | --- |

42.

javasolja a Kínával fennálló politikai és gazdasági kapcsolatok elmélyítését 2008-ban azzal a feltétellel, hogy lényeges előrelépések történjenek a demokrácia és az emberi jogok területén, valamint hogy Kína gondosan figyeljen az általa Tibetben tanúsított magatartással kapcsolatos komoly uniós aggályokra, e kérdésekről építő párbeszédet folytatva a hatóságokkal, különösen a pekingi olimpia előkészületei során; kéri Kínát, hogy dolgozzon ki egy, az ország helyreállítására irányuló előretekintő, átfogó megközelítést, a különböző népek és kulturális hagyományaik fokozott tiszteletben tartása mellett; e vonatkozásban sajnálja, hogy nem születtek lényeges eredmények az EU és Kína között az emberi jogokról folytatott párbeszéd során;

| 43. | javasolja a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségével (ASEAN) fennálló politikai és gazdasági kapcsolatok elmélyítését 2008-ban, a demokrácia és az emberi jogok területén elért jelentős előrelépés alapján; elismeri az ASEAN-nak a regionális stabilitás és jólét területén játszott növekvő szerepét;úgy véli, hogy nagy lehetőségek előtt áll az EU és az ASEAN fokozott együttműködése, amely részben az ASEAN-nak a regionális integráció vonatkozásában, valamint a demokrácia és az emberi jogok területén tett előrelépésein alapul; továbbra is különösen aggasztja a burmai helyzet; |
| --- | --- |

43.

javasolja a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségével (ASEAN) fennálló politikai és gazdasági kapcsolatok elmélyítését 2008-ban, a demokrácia és az emberi jogok területén elért jelentős előrelépés alapján; elismeri az ASEAN-nak a regionális stabilitás és jólét területén játszott növekvő szerepét;úgy véli, hogy nagy lehetőségek előtt áll az EU és az ASEAN fokozott együttműködése, amely részben az ASEAN-nak a regionális integráció vonatkozásában, valamint a demokrácia és az emberi jogok területén tett előrelépésein alapul; továbbra is különösen aggasztja a burmai helyzet;

| 44. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a 2007. decemberében Lisszabonban megrendezett EU–Afrika csúcstalálkozó határozatait 2008 folyamán alaposan nyomon kövessék; ebben az összefüggésben üdvözli a kettős tisztséget – az Európai Unió különleges képviselője/az Európai Bizottság Afrikai Unióba delegált addisz-abebai székhelyű küldöttségének vezetője – betöltő tisztviselő kinevezését, ; ebben a tekintetben úgy véli, hogy az ENSZ-szel együttműködésben az Uniónak mindent meg kell tennie az Afrikai Unió béketeremtő és békefenntartó kapacitásának erősítése érdekében; üdvözli e tekintetben a Kongói Demokratikus Köztársaság és a Bissau-guineai Köztársaság biztonsági ágazatának reformját támogató uniós missziókat, és kéri a KKBP és a közösségi eszközök, mint például a Stabilitási Eszköz összehangolt alkalmazását; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a 2007. decemberében Lisszabonban megrendezett EU–Afrika csúcstalálkozó határozatait 2008 folyamán alaposan nyomon kövessék; ebben az összefüggésben üdvözli a kettős tisztséget – az Európai Unió különleges képviselője/az Európai Bizottság Afrikai Unióba delegált addisz-abebai székhelyű küldöttségének vezetője – betöltő tisztviselő kinevezését, ; ebben a tekintetben úgy véli, hogy az ENSZ-szel együttműködésben az Uniónak mindent meg kell tennie az Afrikai Unió béketeremtő és békefenntartó kapacitásának erősítése érdekében; üdvözli e tekintetben a Kongói Demokratikus Köztársaság és a Bissau-guineai Köztársaság biztonsági ágazatának reformját támogató uniós missziókat, és kéri a KKBP és a közösségi eszközök, mint például a Stabilitási Eszköz összehangolt alkalmazását;

| 45. | elvárja, hogy az EU–Latin-Amerika és karibi-térség 2008 májusában Limában megrendezésre kerülő V. csúcstalálkozója a kihirdetett biregionális társulás tartalmának elmélyítését eredményezze, beleértve a Parlament által javasolt biregionális szolidaritási alap létrehozását, valamint az EU és a Mercosur, az Andok Közösség és Közép-Amerika közötti társulási megállapodásról szóló tárgyalások kellő időben, 2008 végéig történő lezárását; |
| --- | --- |

45.

elvárja, hogy az EU–Latin-Amerika és karibi-térség 2008 májusában Limában megrendezésre kerülő V. csúcstalálkozója a kihirdetett biregionális társulás tartalmának elmélyítését eredményezze, beleértve a Parlament által javasolt biregionális szolidaritási alap létrehozását, valamint az EU és a Mercosur, az Andok Közösség és Közép-Amerika közötti társulási megállapodásról szóló tárgyalások kellő időben, 2008 végéig történő lezárását;

| 46. | felhívja a figyelmet az Unió különböző földrajzi érdekterületeivel foglalkozó kiterjedt állásfoglalásaira és jelentéseire, mivel értékes hozzájárulásokat tartalmaznak a vitához arról a módról, ahogy az Unió politikájának e földrajzi területekkel szemben alakulnia kellene; |
| --- | --- |

46.

felhívja a figyelmet az Unió különböző földrajzi érdekterületeivel foglalkozó kiterjedt állásfoglalásaira és jelentéseire, mivel értékes hozzájárulásokat tartalmaznak a vitához arról a módról, ahogy az Unió politikájának e földrajzi területekkel szemben alakulnia kellene;

| 47. | ajánlja, hogy az Unió erősítse meg a harmadik országokkal és térségekkel, különösen a fontos partnerekkel folytatott párbeszédet; ezzel kapcsolatban ismételten megerősíti, hogy a parlamenti diplomácia kiegészítő eszközként fontos szerepet játszik az Unió harmadik országokkal és térségekkel fenntartott kapcsolataiban, elsősorban a három jelentős többoldalú parlamentközi közgyűlés (az Afrikai, karibi és csendes-óceáni és EU Közös Parlamenti Közgyűlés (AKCS–EU KPK), az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés (EuroMed), az EU–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlés (EuroLat)) révén; vállalja egy EU–keleti szomszédsági parlamenti közgyűlés (Euro-Nest) 2009-ig történő létrehozását, a Parlament és az ESZP keleti részében érintett országok közötti politikai partnerség parlamentközi dimenziójának megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

47.

ajánlja, hogy az Unió erősítse meg a harmadik országokkal és térségekkel, különösen a fontos partnerekkel folytatott párbeszédet; ezzel kapcsolatban ismételten megerősíti, hogy a parlamenti diplomácia kiegészítő eszközként fontos szerepet játszik az Unió harmadik országokkal és térségekkel fenntartott kapcsolataiban, elsősorban a három jelentős többoldalú parlamentközi közgyűlés (az Afrikai, karibi és csendes-óceáni és EU Közös Parlamenti Közgyűlés (AKCS–EU KPK), az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés (EuroMed), az EU–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlés (EuroLat)) révén; vállalja egy EU–keleti szomszédsági parlamenti közgyűlés (Euro-Nest) 2009-ig történő létrehozását, a Parlament és az ESZP keleti részében érintett országok közötti politikai partnerség parlamentközi dimenziójának megerősítése érdekében;

| 48. | ismételten felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsában részt vevő uniós tagállamokat, hogy ennek keretében fokozzák együttműködésüket az EU világszintű fellépése eredményességének javítása érdekében, és hosszabb távon törekedjenek egy európai uniós képviselői hely megszerzésére a Biztonsági Tanácsban az ENSZ rendszerének nagyobb mértékű reformjával összefüggésben; kéri az ENSZ Biztonsági Tanácsának azon állandó tagjait, amelyek uniós tagállamok, hogy működjenek szorosabban együtt azokkal az uniós tagállamokkal, amelyek nem állandó tagok; |
| --- | --- |

48.

ismételten felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsában részt vevő uniós tagállamokat, hogy ennek keretében fokozzák együttműködésüket az EU világszintű fellépése eredményességének javítása érdekében, és hosszabb távon törekedjenek egy európai uniós képviselői hely megszerzésére a Biztonsági Tanácsban az ENSZ rendszerének nagyobb mértékű reformjával összefüggésben; kéri az ENSZ Biztonsági Tanácsának azon állandó tagjait, amelyek uniós tagállamok, hogy működjenek szorosabban együtt azokkal az uniós tagállamokkal, amelyek nem állandó tagok;

A KKBP hatékonysága, egységessége és láthatósága

| 49. | üdvözli a Lisszaboni Szerződéssel a külső fellépések, a KKBP és az EBVP (a jövőben KBVP) terén végrehajtott előrelépéseket; úgy véli, hogy az új szerződés jelentősen megerősíti az Unió külső fellépését és a nemzetközi kapcsolatokban betöltött szerepét, valamint javítja az Unió láthatóságát és profilját, miközben erősíti az irányú képességét, hogy a világpolitika színpadán hatékonyan lépjen fel; |
| --- | --- |

49.

üdvözli a Lisszaboni Szerződéssel a külső fellépések, a KKBP és az EBVP (a jövőben KBVP) terén végrehajtott előrelépéseket; úgy véli, hogy az új szerződés jelentősen megerősíti az Unió külső fellépését és a nemzetközi kapcsolatokban betöltött szerepét, valamint javítja az Unió láthatóságát és profilját, miközben erősíti az irányú képességét, hogy a világpolitika színpadán hatékonyan lépjen fel;

| 50. | reméli, hogy a Lisszaboni Szerződést valamennyi tagállam haladéktalanul ratifikálja, így az időben hatályba léphet majd; gratulál azoknak a tagállamoknak, amelyek már ratifikálták a Lisszaboni Szerződést; |
| --- | --- |

50.

reméli, hogy a Lisszaboni Szerződést valamennyi tagállam haladéktalanul ratifikálja, így az időben hatályba léphet majd; gratulál azoknak a tagállamoknak, amelyek már ratifikálták a Lisszaboni Szerződést;

| 51. | üdvözli az Unió intézményi keretének fejlesztését a KKBP területén, főként a következők révén:






  a) | az uniós külügyi és biztonságpolitikai főképviselői poszt létrehozása, amelynek betöltője a Bizottság alelnöke, aki felelősséggel tartozik a Parlamentnek, és egyben a Külügyminiszterek Tanácsának elnöke is, aki irányítja a KKBP-t és a KBVP-t, hozzájárul a politika kialakításához és biztosítja az Unió külső fellépésének következetességét; |
| --- | --- | --- |

51.

üdvözli az Unió intézményi keretének fejlesztését a KKBP területén, főként a következők révén:

a)

az uniós külügyi és biztonságpolitikai főképviselői poszt létrehozása, amelynek betöltője a Bizottság alelnöke, aki felelősséggel tartozik a Parlamentnek, és egyben a Külügyminiszterek Tanácsának elnöke is, aki irányítja a KKBP-t és a KBVP-t, hozzájárul a politika kialakításához és biztosítja az Unió külső fellépésének következetességét;

| b) | az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozása – a Bizottság beleegyezésével és a Parlamenttel folytatott konzultációt követően –, amely támogatni fogja a főképviselő munkáját és amelynek munkatársai a Bizottság, a Tanács titkársága és a nemzeti diplomáciai szolgálatok tisztviselői közül kerülnek ki; |
| --- | --- |

b)

az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozása – a Bizottság beleegyezésével és a Parlamenttel folytatott konzultációt követően –, amely támogatni fogja a főképviselő munkáját és amelynek munkatársai a Bizottság, a Tanács titkársága és a nemzeti diplomáciai szolgálatok tisztviselői közül kerülnek ki;

| 52. | üdvözli az Unió külső cselekvési területének bővülését, beleértve egy új jogalap és a KKBP-vel összefüggő területeket érintő eszközök biztosítását, úgy mint az európai szomszédságpolitika egyértelmű jogalapját, az Unió különálló jogi személyként való meghatározását, a harmadik országok sürgős pénzügyi támogatását, a humanitárius segítségnyújtást, a nem-állami szereplőkkel szembeni szankciókat, az űrpolitikát, az energiabiztonságot, az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, a nemzetközi terrorizmus megelőzését és a személyes adatok védelmét; |
| --- | --- |

52.

üdvözli az Unió külső cselekvési területének bővülését, beleértve egy új jogalap és a KKBP-vel összefüggő területeket érintő eszközök biztosítását, úgy mint az európai szomszédságpolitika egyértelmű jogalapját, az Unió különálló jogi személyként való meghatározását, a harmadik országok sürgős pénzügyi támogatását, a humanitárius segítségnyújtást, a nem-állami szereplőkkel szembeni szankciókat, az űrpolitikát, az energiabiztonságot, az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, a nemzetközi terrorizmus megelőzését és a személyes adatok védelmét;

| 53. | hangsúlyozza az Unió külpolitikai intézkedésein belüli politikai koherencia biztosításának fontosságát, különösen a KKBP, a KBVP, valamint a fejlesztési és kereskedelmi politikák között; ezzel összefüggésben hangsúlyozza azt a fontos szerepet, amelyet a főképviselőnek és az EKSZ-nek a politikai koherencia biztosításában játszania kell; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza az Unió külpolitikai intézkedésein belüli politikai koherencia biztosításának fontosságát, különösen a KKBP, a KBVP, valamint a fejlesztési és kereskedelmi politikák között; ezzel összefüggésben hangsúlyozza azt a fontos szerepet, amelyet a főképviselőnek és az EKSZ-nek a politikai koherencia biztosításában játszania kell;

| 54. | emlékeztet arra, hogy az Unió jogi személyiségének megteremtése felveti az Unió nemzetközi szervezeteken – például az ENSZ-en – belüli jogállásának kérdését; véleménye szerint az Unió ENSZ-en belüli jövőbeni rangjának arányosnak kell lennie pénzügyi és politikai hozzájárulásával; |
| --- | --- |

54.

emlékeztet arra, hogy az Unió jogi személyiségének megteremtése felveti az Unió nemzetközi szervezeteken – például az ENSZ-en – belüli jogállásának kérdését; véleménye szerint az Unió ENSZ-en belüli jövőbeni rangjának arányosnak kell lennie pénzügyi és politikai hozzájárulásával;

A Lisszaboni Szerződés és annak hatása a Tanács, a Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokra, valamint a KKBP/KBVP felett gyakorolt parlamenti ellenőrzésre

| 55. | úgy véli, hogy az Európai Tanács elnöke, a Bizottság elnöke, a főképviselő és a soros elnökség közötti lehető legszorosabb együttműködés kialakítása kulcsfontosságú szerepet játszik abban, hogy eltérő funkcióik hozzájáruljanak a KKBP egységességéhez és hatékonyságához; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy az Európai Tanács elnöke, a Bizottság elnöke, a főképviselő és a soros elnökség közötti lehető legszorosabb együttműködés kialakítása kulcsfontosságú szerepet játszik abban, hogy eltérő funkcióik hozzájáruljanak a KKBP egységességéhez és hatékonyságához;

| 56. | felszólítja a Tanácsot, hogy érdemben reagáljon a Parlament hivatalos közleményeiben kifejezett óhajokra és aggályokra, különös tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének eseteiről szóló állásfoglalásokra; |
| --- | --- |

56.

felszólítja a Tanácsot, hogy érdemben reagáljon a Parlament hivatalos közleményeiben kifejezett óhajokra és aggályokra, különös tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének eseteiről szóló állásfoglalásokra;

| 57. | felszólítja a Tanácsot, hogy vizsgálja meg egyes riasztó rezsimekkel – mint például a zimbabwei Mugabe-rezsimmel és a burmai katonai juntával – szembeni szankció-politikáinak hatékonyságát, továbbá hogy javításuk érdekében vezessen be intézkedéseket, beleértve az azok teljes körű betartásához és végrehajtásához szükséges mechanizmusokat; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a Tanácsot, hogy vizsgálja meg egyes riasztó rezsimekkel – mint például a zimbabwei Mugabe-rezsimmel és a burmai katonai juntával – szembeni szankció-politikáinak hatékonyságát, továbbá hogy javításuk érdekében vezessen be intézkedéseket, beleértve az azok teljes körű betartásához és végrehajtásához szükséges mechanizmusokat;

| 58. | felkéri a jövőbeni főképviselőt/bizottsági alelnököt, hogy támaszkodjon a főképviselők és a külkapcsolatokért felelős biztosok által a Parlament plenáris ülésein való időszakos részvételük során és a Külügyi Bizottság keretében szerzett tapasztalatokra, valamint az informális találkozók gyakorlatára annak érdekében, hogy rendszeres, szisztematikus és érdemi konzultációkat alakítson ki a Parlamenttel és illetékes szerveivel, továbbá – a KKBP-vel kapcsolatos főbb választások átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelése érdekében – vonja be a Parlamentet a döntéshozatali folyamatba; rámutat, hogy a főképviselő/bizottsági alelnök jövőbeli hivatalának legitimációja közvetlenül az Európai Parlamenttől ered majd; |
| --- | --- |

58.

felkéri a jövőbeni főképviselőt/bizottsági alelnököt, hogy támaszkodjon a főképviselők és a külkapcsolatokért felelős biztosok által a Parlament plenáris ülésein való időszakos részvételük során és a Külügyi Bizottság keretében szerzett tapasztalatokra, valamint az informális találkozók gyakorlatára annak érdekében, hogy rendszeres, szisztematikus és érdemi konzultációkat alakítson ki a Parlamenttel és illetékes szerveivel, továbbá – a KKBP-vel kapcsolatos főbb választások átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelése érdekében – vonja be a Parlamentet a döntéshozatali folyamatba; rámutat, hogy a főképviselő/bizottsági alelnök jövőbeli hivatalának legitimációja közvetlenül az Európai Parlamenttől ered majd;

| 59. | hangsúlyozza továbbá, hogy a Tanács és a Parlament közötti kapcsolatokat szintén újra kell gondolni annak érdekében, hogy számba lehessen venni a jövőbeni KBVP jelentősebb reformjait és a Parlament megerősített ellenőrzési hatásköreit, azt követően, hogy a Nyugat-Európai Unió fennmaradó hatásköreit az Európai Unióra ruházzák át; e tekintetben üdvözli az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti szorosabb együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza továbbá, hogy a Tanács és a Parlament közötti kapcsolatokat szintén újra kell gondolni annak érdekében, hogy számba lehessen venni a jövőbeni KBVP jelentősebb reformjait és a Parlament megerősített ellenőrzési hatásköreit, azt követően, hogy a Nyugat-Európai Unió fennmaradó hatásköreit az Európai Unióra ruházzák át; e tekintetben üdvözli az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti szorosabb együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket;

| 60. | kéri a Parlament és a Tanács közötti olyan intézményközi megállapodás létrehozását, amely a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésekor meghatározza munkakapcsolataikat a külső fellépés terén, beleértve a bizalmas adatok megosztását is; kéri a Bizottság és a Parlament közötti keretmegállapodás aktualizálását annak érdekében, hogy az vegye figyelembe a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseit; |
| --- | --- |

60.

kéri a Parlament és a Tanács közötti olyan intézményközi megállapodás létrehozását, amely a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésekor meghatározza munkakapcsolataikat a külső fellépés terén, beleértve a bizalmas adatok megosztását is; kéri a Bizottság és a Parlament közötti keretmegállapodás aktualizálását annak érdekében, hogy az vegye figyelembe a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseit;

| 61. | kéri, hogy a jövőbeli főképviselő/bizottsági alelnök az új Bizottsággal együtt, 2009. november 1-jén lépjen hivatalba, hogy találjanak ideiglenes megoldást a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése és a 2009. november 1-je közötti időszakra, valamint hogy a Parlamenttel folytassanak teljes körű konzultációt az első főképviselőnek/bizottsági alelnöknek az Európai Tanács általi és a Bizottság elnökének beleegyezésével történő kinevezéséről, továbbá bármilyen más, ideiglenes kinevezésről; ebben az összefüggésben szükségesnek tartja egy ad hoc meghallgatási eljárás létrehozását a főképviselő/bizottsági alelnök kinevezésére, amelynek során a Külügyi Bizottság lenne a vezető bizottság; |
| --- | --- |

61.

kéri, hogy a jövőbeli főképviselő/bizottsági alelnök az új Bizottsággal együtt, 2009. november 1-jén lépjen hivatalba, hogy találjanak ideiglenes megoldást a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése és a 2009. november 1-je közötti időszakra, valamint hogy a Parlamenttel folytassanak teljes körű konzultációt az első főképviselőnek/bizottsági alelnöknek az Európai Tanács általi és a Bizottság elnökének beleegyezésével történő kinevezéséről, továbbá bármilyen más, ideiglenes kinevezésről; ebben az összefüggésben szükségesnek tartja egy ad hoc meghallgatási eljárás létrehozását a főképviselő/bizottsági alelnök kinevezésére, amelynek során a Külügyi Bizottság lenne a vezető bizottság;

| 62. | hangsúlyozza azt a jelentős hatást, amelyet az EKSZ létrehozása az Unió külkapcsolatai tekintetében fog okozni; kiemeli az átláthatóság, valamint az e folyamathoz nyújtott demokratikus hozzájárulás szükségességét; emlékeztet a Lisszaboni Szerződéssel módosított EU-Szerződés 27. cikke (3) bekezdése szerinti konzultációhoz való jogára az EKSZ létrehozásáról; kéri, hogy az e téren végzett előkészítő munkába teljes mértékben vonják be; hivatkozik az erről a kérdésről folyamatban lévő jelentésére; reméli, hogy az EKSZ létrehozása nagyobb tisztánlátást fog biztosítani az uniós különleges képviselők kinevezésére és értékelésére vonatkozó kritériumok tekintetében, beleértve feladataik meghatározását és célját, megbízatásuk időtartamát, valamint az Európai Bizottság küldöttségeivel folyó koordinációjukat és kiegészítő jellegüket is; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza azt a jelentős hatást, amelyet az EKSZ létrehozása az Unió külkapcsolatai tekintetében fog okozni; kiemeli az átláthatóság, valamint az e folyamathoz nyújtott demokratikus hozzájárulás szükségességét; emlékeztet a Lisszaboni Szerződéssel módosított EU-Szerződés 27. cikke (3) bekezdése szerinti konzultációhoz való jogára az EKSZ létrehozásáról; kéri, hogy az e téren végzett előkészítő munkába teljes mértékben vonják be; hivatkozik az erről a kérdésről folyamatban lévő jelentésére; reméli, hogy az EKSZ létrehozása nagyobb tisztánlátást fog biztosítani az uniós különleges képviselők kinevezésére és értékelésére vonatkozó kritériumok tekintetében, beleértve feladataik meghatározását és célját, megbízatásuk időtartamát, valamint az Európai Bizottság küldöttségeivel folyó koordinációjukat és kiegészítő jellegüket is;

| 63. | felhívja a jövőbeni főképviselőt/bizottsági alelnököt, valamint a Tanácsot és a Bizottságot, hogy erősítsék meg az együttműködést a meglévő többoldalú parlamenti közgyűlésekkel (AKCS–EU KPK, EuroMed, EuroLat és megalakulása után az Euro-Nest), amelyek közös fórumot biztosítanak az Unió parlamenti képviselői és legfontosabb partnerei számára, mivel az egyértelműen hozzáadott értéket jelent az Unió külső fellépésének következetessége és hatékonysága szempontjából; |
| --- | --- |

63.

felhívja a jövőbeni főképviselőt/bizottsági alelnököt, valamint a Tanácsot és a Bizottságot, hogy erősítsék meg az együttműködést a meglévő többoldalú parlamenti közgyűlésekkel (AKCS–EU KPK, EuroMed, EuroLat és megalakulása után az Euro-Nest), amelyek közös fórumot biztosítanak az Unió parlamenti képviselői és legfontosabb partnerei számára, mivel az egyértelműen hozzáadott értéket jelent az Unió külső fellépésének következetessége és hatékonysága szempontjából;

| 64. | azon a véleményen van, hogy a parlamenti ellenőrzés létfontosságú értékkel bír az EBVP számára; e tekintetben felkéri a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PPB), hogy a felmerülő válságokra vagy nemzetközi biztonsági eseményekre vonatkozó bizalmas információk tekintetében az Európai Parlamenttel együtt hozzon létre egy – néhány tagállam nemzeti parlamentjében működőhöz hasonló – mechanizmust, amelynek kerete a bizalmasság mértékétől függően lehet akár zárt bizottsági ülés, vagy a PPB és a megfelelő bizottságok és albizottságok kinevezett tagjai közötti ülés; |
| --- | --- |

64.

azon a véleményen van, hogy a parlamenti ellenőrzés létfontosságú értékkel bír az EBVP számára; e tekintetben felkéri a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PPB), hogy a felmerülő válságokra vagy nemzetközi biztonsági eseményekre vonatkozó bizalmas információk tekintetében az Európai Parlamenttel együtt hozzon létre egy – néhány tagállam nemzeti parlamentjében működőhöz hasonló – mechanizmust, amelynek kerete a bizalmasság mértékétől függően lehet akár zárt bizottsági ülés, vagy a PPB és a megfelelő bizottságok és albizottságok kinevezett tagjai közötti ülés;

| 65. | szükségesnek tartja, hogy a Külügyi Bizottság elnöke részt vegyen a tagállamok külügyminisztereinek informális találkozóin (Gymnich-találkozók), követve a Tanács más politikai területeken tartott informális ülései esetében már kialakult hagyományt; |
| --- | --- |

65.

szükségesnek tartja, hogy a Külügyi Bizottság elnöke részt vegyen a tagállamok külügyminisztereinek informális találkozóin (Gymnich-találkozók), követve a Tanács más politikai területeken tartott informális ülései esetében már kialakult hagyományt;

| 66. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy biztosítsák az Európai Védelmi Ügynökség által végzett tevékenységek demokratikus elszámoltathatóságát és átláthatóságát; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy biztosítsák az Európai Védelmi Ügynökség által végzett tevékenységek demokratikus elszámoltathatóságát és átláthatóságát;

A KKBP/KBVP finanszírozása a Lisszaboni Szerződés fényében

| 67. | elégedetten veszi tudomásul, hogy a Lisszaboni Szerződés megerősíti a Parlament költségvetési hatáskörét az EU összes kiadása felett, az EKSZ-t is beleértve, ezáltal a Parlament egyenrangúvá válik a Tanáccsal, továbbá megszűnik a kötelező és a nem kötelező kiadások közötti különbségtétel, és jogilag kötelezővé válik a többéves pénzügyi keret; |
| --- | --- |

67.

elégedetten veszi tudomásul, hogy a Lisszaboni Szerződés megerősíti a Parlament költségvetési hatáskörét az EU összes kiadása felett, az EKSZ-t is beleértve, ezáltal a Parlament egyenrangúvá válik a Tanáccsal, továbbá megszűnik a kötelező és a nem kötelező kiadások közötti különbségtétel, és jogilag kötelezővé válik a többéves pénzügyi keret;

| 68. | sajnálatát fejezi ki a KBVP tevékenységeinek gyors, az EU költségvetésén kívül történő finanszírozására lefektetett eljárás szükségtelen bonyolultsága miatt; kitart amellett, hogy az Unió valamennyi külső fellépését (beleértve a jövőbeni KBVP keretén belüli fellépéseket, kivéve minden katonai kiadást) a jövőben a közös uniós költségvetésből kell finanszírozni; |
| --- | --- |

68.

sajnálatát fejezi ki a KBVP tevékenységeinek gyors, az EU költségvetésén kívül történő finanszírozására lefektetett eljárás szükségtelen bonyolultsága miatt; kitart amellett, hogy az Unió valamennyi külső fellépését (beleértve a jövőbeni KBVP keretén belüli fellépéseket, kivéve minden katonai kiadást) a jövőben a közös uniós költségvetésből kell finanszírozni;

| 69. | ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy külön figyelmet kell fordítani a polgári válságkezelés ellenőrzésére, amikor az optimális hatékonyság és koordináció biztosítása érdekében egyesítik a Tanács, a Bizottság és a tagállamok erőforrásait és különböző feladatait; |
| --- | --- |

69.

ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy külön figyelmet kell fordítani a polgári válságkezelés ellenőrzésére, amikor az optimális hatékonyság és koordináció biztosítása érdekében egyesítik a Tanács, a Bizottság és a tagállamok erőforrásait és különböző feladatait;

| 70. | elismeri a Külügyi Bizottság és a Költségvetési Bizottság elnökségei, valamint a PPB elnöke részvételével megtartott közös konzultációs ülések hasznosságát, mint ahogyan azt a fent említett 2006. május 17-i intézményközi megállapodás is előirányozza; ugyanakkor támogatja, hogy a Parlament külső fellépésért illetékes bizottságainak elnökei és/vagy előadói hivatalból teljes körűen részt vegyenek az új költségvetési eljárással foglalkozó új egyeztetőbizottság tevékenységében, amennyiben az éves eljárással összefüggésben ez szükséges; |
| --- | --- |

70.

elismeri a Külügyi Bizottság és a Költségvetési Bizottság elnökségei, valamint a PPB elnöke részvételével megtartott közös konzultációs ülések hasznosságát, mint ahogyan azt a fent említett 2006. május 17-i intézményközi megállapodás is előirányozza; ugyanakkor támogatja, hogy a Parlament külső fellépésért illetékes bizottságainak elnökei és/vagy előadói hivatalból teljes körűen részt vegyenek az új költségvetési eljárással foglalkozó új egyeztetőbizottság tevékenységében, amennyiben az éves eljárással összefüggésben ez szükséges;

| 71. | kéri, hogy az említett 2006. május 17-i intézményközi megállapodás szellemében, amely strukturált párbeszédet irányoz elő a Tanács és a Parlament között, a Tanács tájékoztassa a Parlamentet a KKBP-vel kapcsolatos kiadásokra vonatkozó bármilyen határozat elfogadását megelőzően; |
| --- | --- |

71.

kéri, hogy az említett 2006. május 17-i intézményközi megállapodás szellemében, amely strukturált párbeszédet irányoz elő a Tanács és a Parlament között, a Tanács tájékoztassa a Parlamentet a KKBP-vel kapcsolatos kiadásokra vonatkozó bármilyen határozat elfogadását megelőzően;

| 72. | a KKBP részére a 2007–2013 közötti időszakra kiutalt 1 740 milliárd eurós teljes összeget nem tartja elégségesnek az EU mint globális szereplő törekvéseinek eléréséhez, de elismeri, hogy a KKBP 2008. évre megállapított 285 millió eurós finanszírozása jelentős előrelépés a korábbi finanszírozáshoz képest (és 125 millió eurós növekedést jelent 2007-hez képest); hangsúlyozza, hogy ennek a növekedésnek határozottabb intézkedésekkel kell járnia a parlamenti ellenőrzés terén és jobb együttműködéssel a Tanács részéről; |
| --- | --- |

72.

a KKBP részére a 2007–2013 közötti időszakra kiutalt 1 740 milliárd eurós teljes összeget nem tartja elégségesnek az EU mint globális szereplő törekvéseinek eléréséhez, de elismeri, hogy a KKBP 2008. évre megállapított 285 millió eurós finanszírozása jelentős előrelépés a korábbi finanszírozáshoz képest (és 125 millió eurós növekedést jelent 2007-hez képest); hangsúlyozza, hogy ennek a növekedésnek határozottabb intézkedésekkel kell járnia a parlamenti ellenőrzés terén és jobb együttműködéssel a Tanács részéről;

| 73. | egyedi javaslatokat fog tenni az EKSZ finanszírozására és költségvetési ellenőrzésére vonatkozóan, az e tárgyban esedékes jelentésének keretében; |
| --- | --- |

73.

egyedi javaslatokat fog tenni az EKSZ finanszírozására és költségvetési ellenőrzésére vonatkozóan, az e tárgyban esedékes jelentésének keretében;

*

* *

| 74. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, a NATO főtitkárának, valamint az Európa Tanács parlamenti közgyűlése elnökének. |
| --- | --- |

74.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, a NATO főtitkárának, valamint az Európa Tanács parlamenti közgyűlése elnökének.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o. Legutóbb a 2008/371/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 128, 2008.5.16., 8. o) módosított megállapodás.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0055.

(3)  HL C 102. E, 2008.4.24., 309. o.

(4)  HL C 314. E, 2006.12.21., 334. o.

(5)  HL C 290. E, 2006.11.29., 396. o.

(6)  HL C 76. E, 2008.3.27., 95. o, és Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0528.

(7)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0262.

(8)  HL C 298. E, 2006.12.8., 226. és 235. o.

(9)  HL C 74. E, 2008.3.20., 670. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0350.

(11)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0622.

(12)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0483.

(13)  HL C 76. E, 2008.3.27., 106. o.

(14)  HL C 76. E, 2008.3.27., 100. o.

(15)  HL C 296. E, 2006.12.6., 123. o.

(16)  HL C 287. E, 2006.11.24., 176. o.

(17)  HL C 320. E, 2005.12.15., 253. o.

(18)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0488.

(19)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0481.

(20)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0413.

(21)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0537 és Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0576.

(22)  S113/08, 2008. március 14.

(23)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0612.

(24)  HL C 74. E, 2008.3.20., 753. o.

(25)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0381.

(26)  HL C 317. E, 2006.12.23., 485. o.

(27)  HL C 317. E, 2006.12.23., 480. o.

(28)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0538.

(29)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0017.

(30)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0482.

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/23

---

2008. június 5., csütörtökÉves jelentés az európai biztonsági stratégia és az európai biztonsági és védelmi politika (EBVP) végrehajtásaról

P6_TA(2008)0255

Az Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása az európai biztonsági stratégia és az európai biztonsági és védelmi politika (EBVP) végrehajtásáról (2008/2003(INI))

2009/C 285 E/04

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott európai biztonsági stratégiára (ESS),

tekintettel a 2007. december 13-án Lisszabonban aláírt Lisszaboni Szerződésre,

tekintettel a 2007. december 14-i Európai Tanács elnökségi következtetéseire,

tekintettel a 2007. június 18-i és december 10-i Európai Tanács elnökségének az európai biztonsági és védelmi politikáról (EBVP) szóló jelentéseire,

tekintettel az EU védelmi és fejlesztési minisztereinek a Tanács keretében 2007. november 19–20-án tartott együttes ülésére,

tekintettel a Tanács 2007. november 19–20-i ülésén hozott, a biztonságról és fejlesztésről, valamint az EBVP-ről szóló következtetéseire,

tekintettel az emberi biztonsággal foglalkozó munkacsoport 2007. november 8-i madridi jelentésére,

tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2005. április 14-i állásfoglalására (1),

tekintettel az európai biztonsági stratégiának az EBVP összefüggésében történő végrehajtásáról szóló 2006. november 16-i állásfoglalására (2),

tekintettel a Lisszabonban 2007. december 9-én elfogadott közös EU–Afrika stratégiára, illetve Pierre-Michel Joana ezredesnek 2008. március 1-jétől az afrikai békefenntartó erők EU főképviselőjének különleges tanácsadójává történő kinevezésére,

tekintettel a Csádban és a Közép-afrikai Köztársaságban végrehajtott EBVP-műveletről szóló 2007. szeptember 27-i állásfoglalására (3),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A6-0186/2008),

| A. | mivel 2007-ben és 2008 elején a Tanács jelentős operatív döntéseket hozott az EBVP és az európai biztonsági stratégia területén, többek közt:






  a. | EU rendőri misszió elindítása Afganisztánban (EUPOL Afganisztán); |
| --- | --- | --- |

A.

mivel 2007-ben és 2008 elején a Tanács jelentős operatív döntéseket hozott az EBVP és az európai biztonsági stratégia területén, többek közt:

a.

EU rendőri misszió elindítása Afganisztánban (EUPOL Afganisztán);

| b. | határozat EU katonai művelet megindításáról Csádban és a Közép-afrikai Köztársaságban (Eufor Csád/KAK); |
| --- | --- |

b.

határozat EU katonai művelet megindításáról Csádban és a Közép-afrikai Köztársaságban (Eufor Csád/KAK);

| c. | a Boszniában állomásozó Eufor Althea csapatok átszervezése és csökkentése; |
| --- | --- |

c.

a Boszniában állomásozó Eufor Althea csapatok átszervezése és csökkentése;

| d. | egy koszovói polgári EU-misszió előkészítése (EULEX Koszovó); |
| --- | --- |

d.

egy koszovói polgári EU-misszió előkészítése (EULEX Koszovó);

| e. | a Bissau-guineai Köztársaságban kialakított EU biztonsági szektor reformját célzó misszió előkészítése (EUSEC Bissau-Guinea); |
| --- | --- |

e.

a Bissau-guineai Köztársaságban kialakított EU biztonsági szektor reformját célzó misszió előkészítése (EUSEC Bissau-Guinea);

| B. | mivel 2007-ben és 2008 elején az EBVP-képességek és az európai biztonsági stratégia végrehajtása területén további előrelépésekre került sor, többek között:






  a. | az új 2010-es Legfőbb Polgári Cél elfogadása; |
| --- | --- | --- |

B.

mivel 2007-ben és 2008 elején az EBVP-képességek és az európai biztonsági stratégia végrehajtása területén további előrelépésekre került sor, többek között:

a.

az új 2010-es Legfőbb Polgári Cél elfogadása;

| b. | a Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálatnak (CPCC) a Tanács titkárságán belüli létrehozása; |
| --- | --- |

b.

a Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálatnak (CPCC) a Tanács titkárságán belüli létrehozása;

| c. | az EU műveleti központjának működőképessé válása; |
| --- | --- |

c.

az EU műveleti központjának működőképessé válása;

| d. | a teljes műveleti képesség elérése: két EBVP katonai művelet egyidejű és gyors végrehajtása a harci egységek bevetésével; |
| --- | --- |

d.

a teljes műveleti képesség elérése: két EBVP katonai művelet egyidejű és gyors végrehajtása a harci egységek bevetésével;

| C. | mivel 2007-ben és 2008 elején ismételten hiányosságok merültek fel az EBVP területén és az európai biztonsági stratégia végrehajtásában, többek között:






  a. | az Európai Parlament által 2000 óta kért európai polgári védelmi erő, és a 2004-es cunami katasztrófa óta a tanácsi és bizottsági dokumentumokban többször említett polgári védelmi és humanitárius segélynyújtási képességek hiánya; |
| --- | --- | --- |

C.

mivel 2007-ben és 2008 elején ismételten hiányosságok merültek fel az EBVP területén és az európai biztonsági stratégia végrehajtásában, többek között:

a.

az Európai Parlament által 2000 óta kért európai polgári védelmi erő, és a 2004-es cunami katasztrófa óta a tanácsi és bizottsági dokumentumokban többször említett polgári védelmi és humanitárius segélynyújtási képességek hiánya;

| b. | késedelmes teljesítés és emelkedő költségek az égetően szükséges nagy távolságra történő légi szállítási képesség – Airbus A400M katonai szállító légi jármű – tekintetében; |
| --- | --- |

b.

késedelmes teljesítés és emelkedő költségek az égetően szükséges nagy távolságra történő légi szállítási képesség – Airbus A400M katonai szállító légi jármű – tekintetében;

| c. | egyenlőtlenségek a tagállami hozzájárulások terén, az EBVP-missziókban való részvételt illetően, ezáltal korlátozva az EU válságkezelési képességét; |
| --- | --- |

c.

egyenlőtlenségek a tagállami hozzájárulások terén, az EBVP-missziókban való részvételt illetően, ezáltal korlátozva az EU válságkezelési képességét;

| d. | nehézségek az afganisztáni misszóhoz szükséges megfelelő számú rendőr toborzása tekintetében, a jelöltek biztonsággal kapcsolatos aggodalmai és a visszatértük után számukra kínálkozó egyéni karrierlehetőségek hiánya miatt; |
| --- | --- |

d.

nehézségek az afganisztáni misszóhoz szükséges megfelelő számú rendőr toborzása tekintetében, a jelöltek biztonsággal kapcsolatos aggodalmai és a visszatértük után számukra kínálkozó egyéni karrierlehetőségek hiánya miatt;

| e. | késedelmek Eufor Csád/KAK megindításában a haderő létrehozásával foglalkozó konferenciák sikertelenségének következtében, különös tekintettel a helikopterek hiányára; |
| --- | --- |

e.

késedelmek Eufor Csád/KAK megindításában a haderő létrehozásával foglalkozó konferenciák sikertelenségének következtében, különös tekintettel a helikopterek hiányára;

| f. | a Koszovóban a Nemzetközi Biztonsági Erők (Kfor) és az esetleges jövőbeli EBVP-misszió, illetve Afganisztánban az EUPOL és a Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erő (ISAF) tevékenységének összehangolására irányuló, az EU és a NATO közötti technikai megállapodás aláírásának a török vétó miatti elmaradása; |
| --- | --- |

f.

a Koszovóban a Nemzetközi Biztonsági Erők (Kfor) és az esetleges jövőbeli EBVP-misszió, illetve Afganisztánban az EUPOL és a Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erő (ISAF) tevékenységének összehangolására irányuló, az EU és a NATO közötti technikai megállapodás aláírásának a török vétó miatti elmaradása;

| D. | mivel a Lisszaboni Szerződés jelentős újításokat vezet be az EBVP terén; |
| --- | --- |

D.

mivel a Lisszaboni Szerződés jelentős újításokat vezet be az EBVP terén;

| E. | mivel folyamatos erőfeszítések szükségesek a párhuzamosság elkerülése és az EU-n belül az interoperabilitás fokozása érdekében, és mivel ennek legköltséghatékonyabb módja a védelmi eszközök megosztása és összevonása Európa védelmi kapacitásának maximalizálása érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel folyamatos erőfeszítések szükségesek a párhuzamosság elkerülése és az EU-n belül az interoperabilitás fokozása érdekében, és mivel ennek legköltséghatékonyabb módja a védelmi eszközök megosztása és összevonása Európa védelmi kapacitásának maximalizálása érdekében;

| 1. | megerősíti a Parlament korábbi, az európai biztonsági stratégiára és az EBVP-re vonatkozó állásfoglalásainak következtetéseit; |
| --- | --- |

1.

megerősíti a Parlament korábbi, az európai biztonsági stratégiára és az EBVP-re vonatkozó állásfoglalásainak következtetéseit;

A Lisszaboni Szerződés

| 2. | üdvözli a Lisszaboni Szerződés aláírását, amely jelentős újításokat vezet be az EBVP területén, különösen a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője hivatalának megerősítésével, az Európai Külügyi Cselekvési Szolgálat létrehozásával, egy kölcsönös védelmi segítségnyújtási cikk és szolidaritási záradék beiktatásával, valamint a védelmi területen kialakított strukturált együttműködés megteremtésével, illetve a „petersbergi feladatok” kibővítésével; reményei szerint a ratifikálás folyamata sikeresen és időben lezárul valamennyi tagállamban; gratulál a Lisszaboni Szerződést már ratifikált tagállamoknak; rámutat, hogy a jelenlegi Szerződés értelmében a Parlament eleget fog tenni kötelezettségeinek, és minden újítás végrehajtását nyomon fogja követni; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a Lisszaboni Szerződés aláírását, amely jelentős újításokat vezet be az EBVP területén, különösen a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője hivatalának megerősítésével, az Európai Külügyi Cselekvési Szolgálat létrehozásával, egy kölcsönös védelmi segítségnyújtási cikk és szolidaritási záradék beiktatásával, valamint a védelmi területen kialakított strukturált együttműködés megteremtésével, illetve a „petersbergi feladatok” kibővítésével; reményei szerint a ratifikálás folyamata sikeresen és időben lezárul valamennyi tagállamban; gratulál a Lisszaboni Szerződést már ratifikált tagállamoknak; rámutat, hogy a jelenlegi Szerződés értelmében a Parlament eleget fog tenni kötelezettségeinek, és minden újítás végrehajtását nyomon fogja követni;

| 3. | kéri az érintett tagállamokat, hogy vizsgálják meg a lehetőségeit és a lehetséges hatásait az olyan, már működő többnemzetiségű erők állandó strukturált együttműködésbe történő bevonásának, mint az Eurocorps, az Eurofor, az Euromarfor, az európai csendőrerők, a spanyol–olasz kétéltű haderő, az európai légi csoport, az európai légi koordinációs sejt Eindhovenben, az athéni többnemzetiségű vízi szállítási koordinációs központ, valamint az EBVP műveleteket szolgáló valamennyi haderőt és struktúrát; |
| --- | --- |

3.

kéri az érintett tagállamokat, hogy vizsgálják meg a lehetőségeit és a lehetséges hatásait az olyan, már működő többnemzetiségű erők állandó strukturált együttműködésbe történő bevonásának, mint az Eurocorps, az Eurofor, az Euromarfor, az európai csendőrerők, a spanyol–olasz kétéltű haderő, az európai légi csoport, az európai légi koordinációs sejt Eindhovenben, az athéni többnemzetiségű vízi szállítási koordinációs központ, valamint az EBVP műveleteket szolgáló valamennyi haderőt és struktúrát;

Az ESS felmérése és kiegészítése

| 4. | felszólítja a főképviselőt, hogy egy Fehér könyvben készítsen felmérést az európai biztonsági stratégia végrehajtása terén 2003 óta tett előrelépésekről és hiányosságokról, beleértve az EBVP-műveletekből tanultakat továbbá: a biztonság külső és belső aspektusai közti kapcsolatot (a terrorizmus elleni küzdelem); a határok és a létfontosságú infrastruktúrák védelmét, beleértve az internetes támadások elleni védelmet is; az energiaellátás biztonságának szavatolását, mint a polgári erőfeszítések, a gazdaság, a technika és a diplomácia előtt álló kihívást; a megoldatlan regionális vitákat az EU szomszédos országaiban, pl. Dnyeszteren Túli Terület, Abházia, Dél-Oszétia és Hegyi-Karabah; a humanitárius és biztonsági kihívásokat az afrikai kontinensen; az éghajlatváltozás és egyéb természeti katasztrófák polgári védelemre és emberi biztonságra vonatkozó következményeit, valamint a tömegpusztító fegyverek terjesztését; felkéri továbbá, hogy értékelje, hogy az említett veszélyek, kockázatok és kihívások közvetlenül érintik-e a tág értelemben vett európai biztonságot, vagy csupán egy biztonsági dimenzióval rendelkeznek; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a főképviselőt, hogy egy Fehér könyvben készítsen felmérést az európai biztonsági stratégia végrehajtása terén 2003 óta tett előrelépésekről és hiányosságokról, beleértve az EBVP-műveletekből tanultakat továbbá: a biztonság külső és belső aspektusai közti kapcsolatot (a terrorizmus elleni küzdelem); a határok és a létfontosságú infrastruktúrák védelmét, beleértve az internetes támadások elleni védelmet is; az energiaellátás biztonságának szavatolását, mint a polgári erőfeszítések, a gazdaság, a technika és a diplomácia előtt álló kihívást; a megoldatlan regionális vitákat az EU szomszédos országaiban, pl. Dnyeszteren Túli Terület, Abházia, Dél-Oszétia és Hegyi-Karabah; a humanitárius és biztonsági kihívásokat az afrikai kontinensen; az éghajlatváltozás és egyéb természeti katasztrófák polgári védelemre és emberi biztonságra vonatkozó következményeit, valamint a tömegpusztító fegyverek terjesztését; felkéri továbbá, hogy értékelje, hogy az említett veszélyek, kockázatok és kihívások közvetlenül érintik-e a tág értelemben vett európai biztonságot, vagy csupán egy biztonsági dimenzióval rendelkeznek;

| 5. | felszólítja a főképviselőt, hogy a Fehér könyvben tegyen olyan javaslatokat az európai biztonsági stratégia javítására és kiegészítésére, mint például a közös európai biztonsági érdekek és az EBVP-missziók megindításához szükséges feltételek meghatározása; továbbá felszólítja, hogy határozzon meg új célkitűzéseket a polgári és katonai képességek vonatkozásában (beleértve a parancsnoklás és ellenőrzés struktúráit, valamint a válságkezelésben részt vállaló valamennyi európai szereplő szállítását az EBVP vagy katasztrófa-elhárítás céljából), valamint hogy mérlegelje a Lisszaboni Szerződés EBVP-vel kapcsolatos következményeit, illetve az új EU–NATO partnerség kialakítására irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a főképviselőt, hogy a Fehér könyvben tegyen olyan javaslatokat az európai biztonsági stratégia javítására és kiegészítésére, mint például a közös európai biztonsági érdekek és az EBVP-missziók megindításához szükséges feltételek meghatározása; továbbá felszólítja, hogy határozzon meg új célkitűzéseket a polgári és katonai képességek vonatkozásában (beleértve a parancsnoklás és ellenőrzés struktúráit, valamint a válságkezelésben részt vállaló valamennyi európai szereplő szállítását az EBVP vagy katasztrófa-elhárítás céljából), valamint hogy mérlegelje a Lisszaboni Szerződés EBVP-vel kapcsolatos következményeit, illetve az új EU–NATO partnerség kialakítására irányuló javaslatot;

| 6. | sürgeti továbbá a főképviselőt, hogy kezelje a Fehér könyvben a „kifogások” kérdését is; habár ez a kérdés az egyes tagállamok nemzeti szuverenitásával kapcsolatos, úgy ítéli meg, hogy ezeket harmonizálni kell az egyes tagállamok helyszínen lévő haderői biztonságának megóvása érdekében; |
| --- | --- |

6.

sürgeti továbbá a főképviselőt, hogy kezelje a Fehér könyvben a „kifogások” kérdését is; habár ez a kérdés az egyes tagállamok nemzeti szuverenitásával kapcsolatos, úgy ítéli meg, hogy ezeket harmonizálni kell az egyes tagállamok helyszínen lévő haderői biztonságának megóvása érdekében;

| 7. | úgy véli, hogy egy ilyen Fehér könyvnek kell képeznie egy szélesebb körű, nyilvánosan lefolytatott politikai vita alapját, elsősorban azért, mert az európai biztonsági stratégia határozza meg az Unió alapvető értékeit és célkitűzéseit, illetve lényegét; hangsúlyozza, hogy az európai biztonsági stratégia jövőbeli értékelését fokozottabb demokratikus elszámoltathatóság mellett és ezért az összes uniós intézmény – köztük az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek – nagymértékű bevonásával kell elvégezni; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy egy ilyen Fehér könyvnek kell képeznie egy szélesebb körű, nyilvánosan lefolytatott politikai vita alapját, elsősorban azért, mert az európai biztonsági stratégia határozza meg az Unió alapvető értékeit és célkitűzéseit, illetve lényegét; hangsúlyozza, hogy az európai biztonsági stratégia jövőbeli értékelését fokozottabb demokratikus elszámoltathatóság mellett és ezért az összes uniós intézmény – köztük az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek – nagymértékű bevonásával kell elvégezni;

Közvetlen biztonsági párbeszéd az Egyesült Államok új vezetésével és Kanadával

| 8. | hangsúlyozza, hogy a NATO az a transzatlanti fórum, ahol a legtöbb uniós tagállam, az Egyesült Államok és Kanada felvethetik a biztonsággal kapcsolatos aggodalmaikat; ennek ellenére ösztönzi a Tanácsot és a főképviselőket, hogy kezdeményezzenek közvetlen biztonsági párbeszédet az Egyesült Államok hivatalba lépő vezetésével és a kanadai kormánnyal azokon a területeken, amelyeken az EU illetékes; javasolja, hogy e párbeszéd középpontjában olyan konkrét kérdések álljanak, mint a nyugati értékek hitelességének növelése a terrorizmus elleni harcban, illetve a stabilizáció és az újjáépítés; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a NATO az a transzatlanti fórum, ahol a legtöbb uniós tagállam, az Egyesült Államok és Kanada felvethetik a biztonsággal kapcsolatos aggodalmaikat; ennek ellenére ösztönzi a Tanácsot és a főképviselőket, hogy kezdeményezzenek közvetlen biztonsági párbeszédet az Egyesült Államok hivatalba lépő vezetésével és a kanadai kormánnyal azokon a területeken, amelyeken az EU illetékes; javasolja, hogy e párbeszéd középpontjában olyan konkrét kérdések álljanak, mint a nyugati értékek hitelességének növelése a terrorizmus elleni harcban, illetve a stabilizáció és az újjáépítés;

Polgári válságkezelés és polgári védelem

| 9. | üdvözli a 2008. január 1-jén meghirdetett új, 2010-es Legfőbb Polgári Célt, amely figyelembe veszi a korábbi polgári EBVP-missziók tapasztalatait; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a 2008. január 1-jén meghirdetett új, 2010-es Legfőbb Polgári Célt, amely figyelembe veszi a korábbi polgári EBVP-missziók tapasztalatait;

| 10. | üdvözli a CPCC-nek a Tanács titkárságán belüli létrehozását, amely az EU műveleti főhadiszállásának polgári megfelelője lesz és segítséget, illetve támogatást nyújt majd a polgári EBVP-missziók tervezéséhez és végrehajtásához, ilyen módon biztosítva a polgári parancsnoki láncot; felszólít ezen egyensúlynak a polgári és katonai sejt adminisztratív felépítésében és szerepében való megjelenítésére; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a CPCC-nek a Tanács titkárságán belüli létrehozását, amely az EU műveleti főhadiszállásának polgári megfelelője lesz és segítséget, illetve támogatást nyújt majd a polgári EBVP-missziók tervezéséhez és végrehajtásához, ilyen módon biztosítva a polgári parancsnoki láncot; felszólít ezen egyensúlynak a polgári és katonai sejt adminisztratív felépítésében és szerepében való megjelenítésére;

| 11. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg egy megfelelőbb szervezeti háttér lehetőségeit, úgy mint egy szakosodott egység létrehozását az Európai Külügyi Szolgálaton belül, a civil válságkezeléssel kapcsolatos koherensebb és átfogóbb megközelítés biztosításának érdekében, áthidalva az intézményi szakadékokat, és ilyen módon lehetővé téve a belső uniós eszközök jobb koordinációját, továbbá az uniós és a külső szervezetek és nem kormányzati szervezetek közötti együttműködést; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg egy megfelelőbb szervezeti háttér lehetőségeit, úgy mint egy szakosodott egység létrehozását az Európai Külügyi Szolgálaton belül, a civil válságkezeléssel kapcsolatos koherensebb és átfogóbb megközelítés biztosításának érdekében, áthidalva az intézményi szakadékokat, és ilyen módon lehetővé téve a belső uniós eszközök jobb koordinációját, továbbá az uniós és a külső szervezetek és nem kormányzati szervezetek közötti együttműködést;

| 12. | kéri a Tanácsot, hogy tekintettel az EUPOL Afganisztán nem megfelelő tervezésére és bevetésére, haladéktalanul bírálja felül a polgári EBVP-missziók döntési, finanszírozási és bevetési gyakorlatát, és tegyen konkrét javaslatokat annak érdekében, hogy ilyen helyzetek a jövőben ne fordulhassanak elő; |
| --- | --- |

12.

kéri a Tanácsot, hogy tekintettel az EUPOL Afganisztán nem megfelelő tervezésére és bevetésére, haladéktalanul bírálja felül a polgári EBVP-missziók döntési, finanszírozási és bevetési gyakorlatát, és tegyen konkrét javaslatokat annak érdekében, hogy ilyen helyzetek a jövőben ne fordulhassanak elő;

| 13. | elismeri a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy alkalmazottakat bocsássanak a polgári EBVP-missziók rendelkezésére a polgári védelem, az ellenőrzés, az EU különmegbízottjainak támogatása és a missziók támogatása területén; megjegyzi ugyanakkor, hogy a jogérvényesülés, a polgári igazgatás és a rendőri műveletek terén ismétlődő hiányosságok tapasztalhatók; hangsúlyozza az EBVP-missziók tekintetében a hozzáértő és magas szinten képzett személyzet biztosításának fontosságát; |
| --- | --- |

13.

elismeri a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy alkalmazottakat bocsássanak a polgári EBVP-missziók rendelkezésére a polgári védelem, az ellenőrzés, az EU különmegbízottjainak támogatása és a missziók támogatása területén; megjegyzi ugyanakkor, hogy a jogérvényesülés, a polgári igazgatás és a rendőri műveletek terén ismétlődő hiányosságok tapasztalhatók; hangsúlyozza az EBVP-missziók tekintetében a hozzáértő és magas szinten képzett személyzet biztosításának fontosságát;

| 14. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fokozzák együttműködésüket az EBVP polgári misszióinak és az EU határ menti misszióinak területén, ahol zavaros a két intézmény között a hatáskörök megoszlása; nézete szerint a Lisszaboni Szerződésben előírt Európai Külügyi Szolgálatnak meg kell könnyítenie ezt a feladatot; úgy hiszi azonban, hogy a hatáskörök tekintetében még mindig adódhatnak konfliktusok akár a Lisszaboni Szerződés szerint is, ilyen módon szükségessé téve a főképviselő által hozott határozatokat; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fokozzák együttműködésüket az EBVP polgári misszióinak és az EU határ menti misszióinak területén, ahol zavaros a két intézmény között a hatáskörök megoszlása; nézete szerint a Lisszaboni Szerződésben előírt Európai Külügyi Szolgálatnak meg kell könnyítenie ezt a feladatot; úgy hiszi azonban, hogy a hatáskörök tekintetében még mindig adódhatnak konfliktusok akár a Lisszaboni Szerződés szerint is, ilyen módon szükségessé téve a főképviselő által hozott határozatokat;

| 15. | sürgeti a tagállamokat, hogy rendszeresen vizsgálják felül a polgári EBVP-missziókba küldhető állomány rendelkezésre állását, és utasítsák illetékes nemzeti hatóságaikat, hogy együttesen hozzanak létre a lehetséges hozzájárulásokra irányuló nemzeti cselekvési terveket, ahogy azt Finnországban teszik, beleértve az ilyen missziókban részt vállalók karrier-lehetőségeinek biztosítására szolgáló eljárások kialakítását, továbbá a nők konfliktusmegelőzési, -kezelési és -megoldási mechanizmusokban való részvételéről szóló, 1325. sz (2000) ENSZ biztonsági tanácsi határozat megfelelő figyelembe vételét; sürgeti továbbá egyedi képzés kialakítását a gyermekek védelme érdekében, a gyermekekre és a fegyveres konfliktusokra vonatkozó uniós iránymutatásokkal összhangban; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a tagállamokat, hogy rendszeresen vizsgálják felül a polgári EBVP-missziókba küldhető állomány rendelkezésre állását, és utasítsák illetékes nemzeti hatóságaikat, hogy együttesen hozzanak létre a lehetséges hozzájárulásokra irányuló nemzeti cselekvési terveket, ahogy azt Finnországban teszik, beleértve az ilyen missziókban részt vállalók karrier-lehetőségeinek biztosítására szolgáló eljárások kialakítását, továbbá a nők konfliktusmegelőzési, -kezelési és -megoldási mechanizmusokban való részvételéről szóló, 1325. sz (2000) ENSZ biztonsági tanácsi határozat megfelelő figyelembe vételét; sürgeti továbbá egyedi képzés kialakítását a gyermekek védelme érdekében, a gyermekekre és a fegyveres konfliktusokra vonatkozó uniós iránymutatásokkal összhangban;

| 16. | fontosnak ítéli a konfliktusmegoldásra vonatkozó civil képesség megerősítését, ezért felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Parlament kérésének megfelelően hozzanak létre egy kríziskezeléssel és konfliktusmegelőzéssel foglalkozó uniós civil békefenntartó erő létrehozását; |
| --- | --- |

16.

fontosnak ítéli a konfliktusmegoldásra vonatkozó civil képesség megerősítését, ezért felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Parlament kérésének megfelelően hozzanak létre egy kríziskezeléssel és konfliktusmegelőzéssel foglalkozó uniós civil békefenntartó erő létrehozását;

| 17. | rámutat arra, hogy a polgári reagáló csapat (CRT) mint értékes eszköz igénybe vételének hiányát, és sajnálatának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a CRT-szakértőket csaknem kizárólag egyéni alapon, nem pedig – a korábbi terveknek megfelelően – csapatban vetik be, amire ezeket a szakértőket kiképezték; |
| --- | --- |

17.

rámutat arra, hogy a polgári reagáló csapat (CRT) mint értékes eszköz igénybe vételének hiányát, és sajnálatának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a CRT-szakértőket csaknem kizárólag egyéni alapon, nem pedig – a korábbi terveknek megfelelően – csapatban vetik be, amire ezeket a szakértőket kiképezték;

| 18. | üdvözli a közösségi polgári védelmi mechanizmust létrehozó 2007. november 8-i 2007/779/EK tanácsi határozat (4) és a polgári védelmi pénzügyi eszközt létrehozó 2007. március 5-i 2007/162/EK, Euratom tanácsi határozat (5) felülvizsgálatát, amely eszközt a polgári védelmi segítség mobilizálására és összehangolására alakítottak ki az EU-n belül vagy kívül felmerülő nagyobb vészhelyzetek esetére; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a közösségi polgári védelmi mechanizmust létrehozó 2007. november 8-i 2007/779/EK tanácsi határozat (4) és a polgári védelmi pénzügyi eszközt létrehozó 2007. március 5-i 2007/162/EK, Euratom tanácsi határozat (5) felülvizsgálatát, amely eszközt a polgári védelmi segítség mobilizálására és összehangolására alakítottak ki az EU-n belül vagy kívül felmerülő nagyobb vészhelyzetek esetére;

Emberi biztonság és a fejlesztési politika biztonsági dimenziója

| 19. | emlékezteti a Tanácsot arra a nemzetközi jog által előírt kötelezettségére, hogy gondoskodjon minden polgári és katonai alkalmazott teljes körű és a nemzetközi humanitárius normáknak megfelelő képzéséről, valamint a megfelelő útmutatások felülvizsgálatáról és továbbfejlesztéséről a mindenkori helyi lakosság, a kultúra és a férfiak és nők közti egyenlőség tiszteletben tartása érdekében; |
| --- | --- |

19.

emlékezteti a Tanácsot arra a nemzetközi jog által előírt kötelezettségére, hogy gondoskodjon minden polgári és katonai alkalmazott teljes körű és a nemzetközi humanitárius normáknak megfelelő képzéséről, valamint a megfelelő útmutatások felülvizsgálatáról és továbbfejlesztéséről a mindenkori helyi lakosság, a kultúra és a férfiak és nők közti egyenlőség tiszteletben tartása érdekében;

| 20. | emlékeztet az emberi jogok és a nemek közti esélyegyenlőség általános érvényesítésének fontosságára, és több női pályázó kinevezésére szólít fel a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) és az EBVP felső vezetői szintű álláshelyeire, beleértve az EU különmegbízotti és általában az EBVP műveletekhez kapcsolódó pozíciókat; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet az emberi jogok és a nemek közti esélyegyenlőség általános érvényesítésének fontosságára, és több női pályázó kinevezésére szólít fel a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) és az EBVP felső vezetői szintű álláshelyeire, beleértve az EU különmegbízotti és általában az EBVP műveletekhez kapcsolódó pozíciókat;

| 21. | felhívja a tagállamokat, hogy folytassák a repeszlövegek nemzetközi betiltására irányuló erőfeszítéseiket, a fel nem robbant eszközök észlelésére és megsemmisítésére szolgáló új módszerek kifejlesztését, és nyújtsanak pénzügyi és technikai támogatást az érintett országok számára, valamint hogy továbba is törekedjenek a taposóaknák és az uránalapú fegyverek globális betiltására, illetve a hagyományos fegyverszállítmányok globális ellenőrzésére irányuló, folyamatban lévő tárgyalások lezárására; ennek alapján szégyenteljesnek találja, hogy bár az EU fegyverszállítási magatartási kódexe 2008-ban ünnepli tizedik évfordulóját, jogilag mégsem kötelező erejű, és az uniós tagállamok ellenőrizetlen fegyverexportjai láthatólag különösebb akadályok nélkül folytatódnak, még olyan országok kormányai számára is, ahol az EU EBVP-műveletet indít vagy tervez indítani; megállapítja továbbá, hogy fennáll a veszélye annak, hogy fegyvereket szállítanak az EU-n keresztül, olyan tagállamok részvételével, amelyekben kevésbé szigorú a harmadik országokba irányuló kivitel ellenőrzése, és/vagy a nemzetközi behozatali tanúsítvány felelőtlenül rugalmas használata révén; hangsúlyozza ezért, hogy fontos, hogy minden tagállam a fegyverexport ellenőrzésének terén a legmagasabb normákat alkalmazza annak érdekében, hogy megakadályozza az EU fegyvereinek a konfliktusok táplálásában való részvételét; |
| --- | --- |

21.

felhívja a tagállamokat, hogy folytassák a repeszlövegek nemzetközi betiltására irányuló erőfeszítéseiket, a fel nem robbant eszközök észlelésére és megsemmisítésére szolgáló új módszerek kifejlesztését, és nyújtsanak pénzügyi és technikai támogatást az érintett országok számára, valamint hogy továbba is törekedjenek a taposóaknák és az uránalapú fegyverek globális betiltására, illetve a hagyományos fegyverszállítmányok globális ellenőrzésére irányuló, folyamatban lévő tárgyalások lezárására; ennek alapján szégyenteljesnek találja, hogy bár az EU fegyverszállítási magatartási kódexe 2008-ban ünnepli tizedik évfordulóját, jogilag mégsem kötelező erejű, és az uniós tagállamok ellenőrizetlen fegyverexportjai láthatólag különösebb akadályok nélkül folytatódnak, még olyan országok kormányai számára is, ahol az EU EBVP-műveletet indít vagy tervez indítani; megállapítja továbbá, hogy fennáll a veszélye annak, hogy fegyvereket szállítanak az EU-n keresztül, olyan tagállamok részvételével, amelyekben kevésbé szigorú a harmadik országokba irányuló kivitel ellenőrzése, és/vagy a nemzetközi behozatali tanúsítvány felelőtlenül rugalmas használata révén; hangsúlyozza ezért, hogy fontos, hogy minden tagállam a fegyverexport ellenőrzésének terén a legmagasabb normákat alkalmazza annak érdekében, hogy megakadályozza az EU fegyvereinek a konfliktusok táplálásában való részvételét;

| 22. | megerősíti aggályait a kézi lőfegyverek és könnyű fegyverek (SALW) folyamatos terjedése miatt, mivel ezek szükségtelen emberi szenvedést okoznak, súlyosbítják a fegyveres konfliktusokat és az instabilitást, előmozdítják a terrorizmust, aláaknázzák a fenntartható fejlődést, a jó kormányzást és a jogállamiságot, emellett pedig hozzájárulnak az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértéséhez; véleménye szerint az SALW visszaszorítására és ellenőrzésére irányuló stratégiák megfelelő integrálása a nemzetközi konfliktusmegelőzési és konfliktust követő béketeremtési programok szerves része kell, hogy legyen; felhívja a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a kormányoknál érje el az SALW ellenőrzésére (ideértve a közvetítést és a szállításokat is) irányuló kötelező rendelkezésekkel kapcsolatos megállapodás létrejöttét nemzetközi, regionális és nemzeti jogszabályok szintjén; |
| --- | --- |

22.

megerősíti aggályait a kézi lőfegyverek és könnyű fegyverek (SALW) folyamatos terjedése miatt, mivel ezek szükségtelen emberi szenvedést okoznak, súlyosbítják a fegyveres konfliktusokat és az instabilitást, előmozdítják a terrorizmust, aláaknázzák a fenntartható fejlődést, a jó kormányzást és a jogállamiságot, emellett pedig hozzájárulnak az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértéséhez; véleménye szerint az SALW visszaszorítására és ellenőrzésére irányuló stratégiák megfelelő integrálása a nemzetközi konfliktusmegelőzési és konfliktust követő béketeremtési programok szerves része kell, hogy legyen; felhívja a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a kormányoknál érje el az SALW ellenőrzésére (ideértve a közvetítést és a szállításokat is) irányuló kötelező rendelkezésekkel kapcsolatos megállapodás létrejöttét nemzetközi, regionális és nemzeti jogszabályok szintjén;

| 23. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Unió vállaljon kezdeményező szerepet a nemzetközi fegyverzetellenőrző rendszer megerősítésében, ilyen módon hozzájárulva a tényleges többoldalúság nemzetközi rendszeren belüli megerősítéséhez; tudomásul veszi továbbá a fegyverek terjedésének megakadályozásával kapcsolatos szempontoknak az Unió szomszédságában a biztonság kiépítésére vonatkozó átfogó stratégiai célkitűzés szempontjaival való összehangolására irányuló egybehangzó törekvéseket az európai szomszédsági politikán belül; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Unió vállaljon kezdeményező szerepet a nemzetközi fegyverzetellenőrző rendszer megerősítésében, ilyen módon hozzájárulva a tényleges többoldalúság nemzetközi rendszeren belüli megerősítéséhez; tudomásul veszi továbbá a fegyverek terjedésének megakadályozásával kapcsolatos szempontoknak az Unió szomszédságában a biztonság kiépítésére vonatkozó átfogó stratégiai célkitűzés szempontjaival való összehangolására irányuló egybehangzó törekvéseket az európai szomszédsági politikán belül;

| 24. | úgy véli, hogy a leszerelésnek, a demobilizációnak és visszailleszkedésnek az EBVP-műveletek szerves részét kell képezniük, és felszólítja a Tanácsot, hogy ahol csak lehetséges, tegye az EBVP műveletekre kiadott megbízás részévé a leszerelt fegyverek megsemmisítését vagy biztonságos tárolását a fegyverek törvénytelen átruházásának elkerülése érdekében, ahogy erre a NATO multinacionális stabilizációs erői (Sfor)/Eufor Althea misszió boszniai tapasztalatai tanítanak; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a leszerelésnek, a demobilizációnak és visszailleszkedésnek az EBVP-műveletek szerves részét kell képezniük, és felszólítja a Tanácsot, hogy ahol csak lehetséges, tegye az EBVP műveletekre kiadott megbízás részévé a leszerelt fegyverek megsemmisítését vagy biztonságos tárolását a fegyverek törvénytelen átruházásának elkerülése érdekében, ahogy erre a NATO multinacionális stabilizációs erői (Sfor)/Eufor Althea misszió boszniai tapasztalatai tanítanak;

| 25. | üdvözli az EU védelmi és fejlesztési minisztereinek 2007. november 19-én megrendezett, első együttes ülését, amely fontos lépés volt a fejlődő világ problémáinak számba vétele felé, ezáltal megerősítve az EU biztonsággal kapcsolatos rövid távú fellépéseinek és a fejlesztéssel kapcsolatos, az érintett országokra irányuló hosszú távú fellépéseinek koherenciáját és következetességét; üdvözli továbbá a biztonságról és a fejlesztésről szóló, 2007. november 19-i tanácsi következtetéseket, különösen az ebben a konfliktuselemzésre és a konfliktus iránti érzékenységre helyezett hangsúlyt, és komolyan ösztönzi a Tanácsot és a Bizottságot az említett következtetések végrehajtására; |
| --- | --- |

25.

üdvözli az EU védelmi és fejlesztési minisztereinek 2007. november 19-én megrendezett, első együttes ülését, amely fontos lépés volt a fejlődő világ problémáinak számba vétele felé, ezáltal megerősítve az EU biztonsággal kapcsolatos rövid távú fellépéseinek és a fejlesztéssel kapcsolatos, az érintett országokra irányuló hosszú távú fellépéseinek koherenciáját és következetességét; üdvözli továbbá a biztonságról és a fejlesztésről szóló, 2007. november 19-i tanácsi következtetéseket, különösen az ebben a konfliktuselemzésre és a konfliktus iránti érzékenységre helyezett hangsúlyt, és komolyan ösztönzi a Tanácsot és a Bizottságot az említett következtetések végrehajtására;

| 26. | véleménye szerint az atomsorompó-szerződés 2008. július 1-jei 40. évfordulója lehetőségnek tekintendő az EU számára, hogy támogathassa a tömegpusztító fegyverek elterjedésével szembeni stratégiájában a nukleáris lefegyverezés szükségességét, figyelemmel az atomsorompó-szerződés felülvizsgálatával foglalkozó közelgő konferencia előkészítő bizottságaira; újólag megerősíti azon nézetét, hogy ennek része az is, hogy az „elismert” atomhatalmak lefegyverezési kezdeményezéseket tegyenek Európa atomfegyvertől mentes övezetté tétele érdekében, továbbá globális egyezményt kössenek az atomfegyverek betiltásáról; |
| --- | --- |

26.

véleménye szerint az atomsorompó-szerződés 2008. július 1-jei 40. évfordulója lehetőségnek tekintendő az EU számára, hogy támogathassa a tömegpusztító fegyverek elterjedésével szembeni stratégiájában a nukleáris lefegyverezés szükségességét, figyelemmel az atomsorompó-szerződés felülvizsgálatával foglalkozó közelgő konferencia előkészítő bizottságaira; újólag megerősíti azon nézetét, hogy ennek része az is, hogy az „elismert” atomhatalmak lefegyverezési kezdeményezéseket tegyenek Európa atomfegyvertől mentes övezetté tétele érdekében, továbbá globális egyezményt kössenek az atomfegyverek betiltásáról;

Az EU diplomáciai szerepe Irán nukleáris programja tekintetében

| 27. | hangsúlyozza az EU vezető diplomáciai szerepét Irán nukleáris programját illetően, amely nemcsak az EU-t és az EU3-at (Franciaország, Németország és az Egyesült Királyság) képviselő főképviselőre korlátozódik, hanem az Egyesült Államokra, Oroszországra és Kínára is, amelyek egy közös cél érdekében különféle érdekeket és megközelítéseket képviselnek; újólag megerősíti, hogy az Irán nukleáris programjával kapcsolatos fegyverkezés veszélye továbbra is erősen aggasztja az EU-t és a nemzetközi közösséget; e tekintetben kiemeli Iránról szóló, 2008. január 31-i állásfoglalását (6), és támogatja az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2008. március 3-i 1803 (2008) határozatát, csakúgy mint az Iránnak a nukleáris energia békés felhasználása, a politikai és gazdasági együttműködés, az energiapartnerség, a mezőgazdaság, a környezetvédelem és infrastruktúra, a polgári légi közlekedés, valamint a gazdasági, szociális és humanitárius segítségnyújtásra irányuló fejlesztési együttműködés vonatkozásában az EU3, az Egyesült Államok, Oroszország és Kína által tett ajánlatot; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza az EU vezető diplomáciai szerepét Irán nukleáris programját illetően, amely nemcsak az EU-t és az EU3-at (Franciaország, Németország és az Egyesült Királyság) képviselő főképviselőre korlátozódik, hanem az Egyesült Államokra, Oroszországra és Kínára is, amelyek egy közös cél érdekében különféle érdekeket és megközelítéseket képviselnek; újólag megerősíti, hogy az Irán nukleáris programjával kapcsolatos fegyverkezés veszélye továbbra is erősen aggasztja az EU-t és a nemzetközi közösséget; e tekintetben kiemeli Iránról szóló, 2008. január 31-i állásfoglalását (6), és támogatja az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2008. március 3-i 1803 (2008) határozatát, csakúgy mint az Iránnak a nukleáris energia békés felhasználása, a politikai és gazdasági együttműködés, az energiapartnerség, a mezőgazdaság, a környezetvédelem és infrastruktúra, a polgári légi közlekedés, valamint a gazdasági, szociális és humanitárius segítségnyújtásra irányuló fejlesztési együttműködés vonatkozásában az EU3, az Egyesült Államok, Oroszország és Kína által tett ajánlatot;

Közlekedés, kommunikáció és hírszerzés

| 28. | sajnálatának ad hangot a hosszú távú szállításra szolgáló A400M légi jármű késedelmes leszállításával és emelkedő költségeivel, valamint a rövid távú szállításra szolgáló működőképes helikopterek hiányával kapcsolatban; |
| --- | --- |

28.

sajnálatának ad hangot a hosszú távú szállításra szolgáló A400M légi jármű késedelmes leszállításával és emelkedő költségeivel, valamint a rövid távú szállításra szolgáló működőképes helikopterek hiányával kapcsolatban;

| 29. | támogatja az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) stratégiai közlekedéssel kapcsolatos munkáját, és felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek többet a hiányosságok kiküszöbölése érdekében; üdvözli az olyan átmeneti intézkedéseket, mint a SALIS (stratégiai légi szállításra szolgáló átmeneti megoldások), illetve ösztönzi a képességek összevonására irányuló műveleti koncepció kialakítását; |
| --- | --- |

29.

támogatja az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) stratégiai közlekedéssel kapcsolatos munkáját, és felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek többet a hiányosságok kiküszöbölése érdekében; üdvözli az olyan átmeneti intézkedéseket, mint a SALIS (stratégiai légi szállításra szolgáló átmeneti megoldások), illetve ösztönzi a képességek összevonására irányuló műveleti koncepció kialakítását;

| 30. | üdvözli az Egyesült Királyság javaslatát, amely szerint meg kell osztani az EU-missziók céljait szolgáló helikopterek elérhetőségével kapcsolatos információkat, a légiflotta jobb koordinálása érdekében; |
| --- | --- |

30.

üdvözli az Egyesült Királyság javaslatát, amely szerint meg kell osztani az EU-missziók céljait szolgáló helikopterek elérhetőségével kapcsolatos információkat, a légiflotta jobb koordinálása érdekében;

| 31. | üdvözli a teherszállító helikopterekre vonatkozó francia-német projektet, ugyanakkor tisztában van a rendelkezésre álló és működőképes helikopterek hiányának összetett okaival, melyek nagyrészt a repülési órák és a karbantartás magas költségével kapcsolatosak; felhívja a Tanácsot, hogy vizsgálja ki a közeljövőre a hiányosságok áthidalásának lehetőségeit, akár közös fellépés útján, akár a tagállamokat támogatva az orosz építésű helikopterek helyreállításában és fejlesztésében, továbbá helikopteres kiképzőközpont létrehozásában; újólag hangsúlyozza, hogy az európai haderők a 21. század biztonsági kihívásainak leküzdése céljából történő korszerűsítésének és átalakításának egyik fő akadálya nem a védelmi kiadások mértéke, hanem inkább az együttműködés hiánya, a munka és a szakosodás egyértelmű megosztásának hiánya, illetőleg a fegyvergyártás és -beszerzés párhuzamossága és felaprózódása, mivel ezzel megnő a hadseregek interoperabilitása hiányának kockázata; sürgeti ugyanakkor a tagállamokat, hogy vegyék tervbe a védelmi kiadások növelését a beszerzett helikopterek hatékony használata érdekében; |
| --- | --- |

31.

üdvözli a teherszállító helikopterekre vonatkozó francia-német projektet, ugyanakkor tisztában van a rendelkezésre álló és működőképes helikopterek hiányának összetett okaival, melyek nagyrészt a repülési órák és a karbantartás magas költségével kapcsolatosak; felhívja a Tanácsot, hogy vizsgálja ki a közeljövőre a hiányosságok áthidalásának lehetőségeit, akár közös fellépés útján, akár a tagállamokat támogatva az orosz építésű helikopterek helyreállításában és fejlesztésében, továbbá helikopteres kiképzőközpont létrehozásában; újólag hangsúlyozza, hogy az európai haderők a 21. század biztonsági kihívásainak leküzdése céljából történő korszerűsítésének és átalakításának egyik fő akadálya nem a védelmi kiadások mértéke, hanem inkább az együttműködés hiánya, a munka és a szakosodás egyértelmű megosztásának hiánya, illetőleg a fegyvergyártás és -beszerzés párhuzamossága és felaprózódása, mivel ezzel megnő a hadseregek interoperabilitása hiányának kockázata; sürgeti ugyanakkor a tagállamokat, hogy vegyék tervbe a védelmi kiadások növelését a beszerzett helikopterek hatékony használata érdekében;

| 32. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folyamatosan tájékoztassák a Parlamentet a kulcsfontosságú területeken – pl. helikopterek és orvosi támogatási csoportok – mutatkozó képességbeli hiányosságok kezelésére irányuló mindenkori kezdeményezésekről, és tegyenek közös pénzügyi javaslatokat az ezen képességekhez humanitárius okokból vagy az EBVP céljait szolgáló hozzáférés garantálása érdekében; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folyamatosan tájékoztassák a Parlamentet a kulcsfontosságú területeken – pl. helikopterek és orvosi támogatási csoportok – mutatkozó képességbeli hiányosságok kezelésére irányuló mindenkori kezdeményezésekről, és tegyenek közös pénzügyi javaslatokat az ezen képességekhez humanitárius okokból vagy az EBVP céljait szolgáló hozzáférés garantálása érdekében;

| 33. | üdvözli az EVÜ szoftver alapú rádiózásra irányuló projektjét, amely révén vészhelyzetben jobb minőségű kommunikáció biztosítható a polgári és katonai hatóságok között; |
| --- | --- |

33.

üdvözli az EVÜ szoftver alapú rádiózásra irányuló projektjét, amely révén vészhelyzetben jobb minőségű kommunikáció biztosítható a polgári és katonai hatóságok között;

| 34. | felhívja a tagállamokat, hogy osszák meg nagyobb mértékben a bűnüldözési operatív információkat az EU Közös Helyzetelemző Központján keresztül; úgy hiszi, hogy külön intézkedéseket kell megvizsgálni az ESS által nem lefedett új fenyegetésekre – pl. az energiaellátás biztonsága és az éghajlatváltozás biztonsági vonatkozású következményei – vonatkozóan; |
| --- | --- |

34.

felhívja a tagállamokat, hogy osszák meg nagyobb mértékben a bűnüldözési operatív információkat az EU Közös Helyzetelemző Központján keresztül; úgy hiszi, hogy külön intézkedéseket kell megvizsgálni az ESS által nem lefedett új fenyegetésekre – pl. az energiaellátás biztonsága és az éghajlatváltozás biztonsági vonatkozású következményei – vonatkozóan;

Katonai képességek

| 35. | úgy véli, hogy a harci egységek olyan eszközt képeznek, amely segíti a tagállamokat fegyveres erőik átalakításában a kölcsönös átjárhatóság megerősítése és a közös védelmi stratégiai kultúra kialakítása érdekében; megjegyzi, hogy a harci egységek mindeddig (többek közt a szűken meghatározott bevetési feltételek miatt) nem kerültek bevetésre, és sajnálatának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a harci egység jelenlegi koncepciója ennek következtében nem oldotta meg a haderő felállításának problémáját egy meghatározott harci művelet esetére; nézete szerint a katonai struktúraépítés sok veszteséggel járó átfedései elkerülésének érdekében sürgős egyértelműsítés szükséges; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a harci egységek olyan eszközt képeznek, amely segíti a tagállamokat fegyveres erőik átalakításában a kölcsönös átjárhatóság megerősítése és a közös védelmi stratégiai kultúra kialakítása érdekében; megjegyzi, hogy a harci egységek mindeddig (többek közt a szűken meghatározott bevetési feltételek miatt) nem kerültek bevetésre, és sajnálatának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a harci egység jelenlegi koncepciója ennek következtében nem oldotta meg a haderő felállításának problémáját egy meghatározott harci művelet esetére; nézete szerint a katonai struktúraépítés sok veszteséggel járó átfedései elkerülésének érdekében sürgős egyértelműsítés szükséges;

| 36. | tudatában van annak, hogy a haderők felállítása elsősorban politikai szándék és közös értékelés függvénye; felszólítja a Tanácsot, hogy vizsgálja meg, hogyan lehetne javítani a haderő felállításának hatékonyságán, például a harci egység koncepciójának továbbfejlesztésével, melynek eredményeként megnövelnék az állandó közös EU munkacsoport létszámát, vagy a Legfőbb Polgári Cél keretén belül rendelkezésre álló képességek kiterjesztése révén, megteremtve egy adott misszióhoz szabott haderő gyors felállításának lehetőségét; |
| --- | --- |

36.

tudatában van annak, hogy a haderők felállítása elsősorban politikai szándék és közös értékelés függvénye; felszólítja a Tanácsot, hogy vizsgálja meg, hogyan lehetne javítani a haderő felállításának hatékonyságán, például a harci egység koncepciójának továbbfejlesztésével, melynek eredményeként megnövelnék az állandó közös EU munkacsoport létszámát, vagy a Legfőbb Polgári Cél keretén belül rendelkezésre álló képességek kiterjesztése révén, megteremtve egy adott misszióhoz szabott haderő gyors felállításának lehetőségét;

| 37. | felszólít az EBVP katonai műveleteinek végrehajtását szolgáló állandó tervezési és műveleti szolgálatnak az EU műveleti központján belüli létrehozására; |
| --- | --- |

37.

felszólít az EBVP katonai műveleteinek végrehajtását szolgáló állandó tervezési és műveleti szolgálatnak az EU műveleti központján belüli létrehozására;

| 38. | javasolja, hogy az Eurocorpsot állandó haderőként helyezzék EU parancsnokság alá, és felszólítja a tagállamokat, hogy járuljanak hozzá ehhez a haderőhöz; |
| --- | --- |

38.

javasolja, hogy az Eurocorpsot állandó haderőként helyezzék EU parancsnokság alá, és felszólítja a tagállamokat, hogy járuljanak hozzá ehhez a haderőhöz;

| 39. | kéri az uniós nemzeti fegyveres erők közötti interoperabilitás folyamatos javítását; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok különféle fegyveres erőinek kiképzésére és felszerelésére a sokféleség jellemző, és egy katonai „Erasmus-programot” szorgalmaz, amely magában foglalná a műveletekben részt vevő katonai személyzet közös kiképzését; |
| --- | --- |

39.

kéri az uniós nemzeti fegyveres erők közötti interoperabilitás folyamatos javítását; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok különféle fegyveres erőinek kiképzésére és felszerelésére a sokféleség jellemző, és egy katonai „Erasmus-programot” szorgalmaz, amely magában foglalná a műveletekben részt vevő katonai személyzet közös kiképzését;

| 40. | emlékeztet arra, hogy az EBVP műveleteinek sikere a katonai személyzet megfelelő felszereltségétől és ellátottságától függ; felhívja a Tanácsot, hogy alakítson ki közös normákat az orvosi ellátás és a műveleti jólét terén; nézete szerint az ilyen közös normáknak és a legjobb gyakorlatoknak például az uniós katonai személyzet által koordinált rendszeres cseréje támogathatja az egyes tagállamokat a kapacitásfejlesztéssel kapcsolatos munkájukban, illetve ilyen módon segítené őket idővel az ütőképes haderő megteremtésében; |
| --- | --- |

40.

emlékeztet arra, hogy az EBVP műveleteinek sikere a katonai személyzet megfelelő felszereltségétől és ellátottságától függ; felhívja a Tanácsot, hogy alakítson ki közös normákat az orvosi ellátás és a műveleti jólét terén; nézete szerint az ilyen közös normáknak és a legjobb gyakorlatoknak például az uniós katonai személyzet által koordinált rendszeres cseréje támogathatja az egyes tagállamokat a kapacitásfejlesztéssel kapcsolatos munkájukban, illetve ilyen módon segítené őket idővel az ütőképes haderő megteremtésében;

| 41. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EVÜ létrehozására túlságosan későn került sor, így nem sikerült megakadályozni azt, hogy egy egységes európai program helyett három különböző nemzeti programot indítsanak el a robotrepülőgépekkel kapcsolatosan, és aminek következtében bizonyos vállalatok egyszerre több projektben is részt tudnak venni, többször is kifizettetve az adófizetőkkel ugyanazt a tevékenységet, az EVÜ számára pedig nem marad más választás, mint hogy dolgozzon a robotrepülőgépek szabályozott légtérbe történő integrálásán; támogatja az egységes európai műhold-projektet, a hírszerzés és a kommunikáció terén egyaránt; |
| --- | --- |

41.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EVÜ létrehozására túlságosan későn került sor, így nem sikerült megakadályozni azt, hogy egy egységes európai program helyett három különböző nemzeti programot indítsanak el a robotrepülőgépekkel kapcsolatosan, és aminek következtében bizonyos vállalatok egyszerre több projektben is részt tudnak venni, többször is kifizettetve az adófizetőkkel ugyanazt a tevékenységet, az EVÜ számára pedig nem marad más választás, mint hogy dolgozzon a robotrepülőgépek szabályozott légtérbe történő integrálásán; támogatja az egységes európai műhold-projektet, a hírszerzés és a kommunikáció terén egyaránt;

| 42. | üdvözli a Bizottság védelmi csomagját, különösen a védelmi beszerzésekkel és a védelmi felszerelések Közösségen belüli átadásával kapcsolatos irányelvjavaslatokat; úgy véli, hogy ezek szükséges lépések a nemzeti és uniós katonai személyzet lehető legjobb felszereléssel való ellátása érdekében; |
| --- | --- |

42.

üdvözli a Bizottság védelmi csomagját, különösen a védelmi beszerzésekkel és a védelmi felszerelések Közösségen belüli átadásával kapcsolatos irányelvjavaslatokat; úgy véli, hogy ezek szükséges lépések a nemzeti és uniós katonai személyzet lehető legjobb felszereléssel való ellátása érdekében;

| 43. | üdvözli az EVÜ irányítóbizottsága 2007. május 14-i állásfoglalásait, különösen a kulcsfontosságú védelmi technológiák terén a nem európai forrásoktól való függőség csökkentésére vonatkozó felszólítását, valamint hangsúlyozza az EU autonómiájának és operatív szuverenitásának szükségességét; |
| --- | --- |

43.

üdvözli az EVÜ irányítóbizottsága 2007. május 14-i állásfoglalásait, különösen a kulcsfontosságú védelmi technológiák terén a nem európai forrásoktól való függőség csökkentésére vonatkozó felszólítását, valamint hangsúlyozza az EU autonómiájának és operatív szuverenitásának szükségességét;

Az EBVP missziók finanszírozása

| 44. | hangsúlyozza, hogy az EU növekvő szerepe, különösen az EBVP polgári missziói révén, folyamatosan növekvő KKBP-költségvetést igényel, ami szélesebb körű és gyorsabb információáramlást követel meg a Tanács részéről annak érdekében, hogy a Parlament előkészíthesse az éves költségvetéssel kapcsolatos döntéseit; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az EU növekvő szerepe, különösen az EBVP polgári missziói révén, folyamatosan növekvő KKBP-költségvetést igényel, ami szélesebb körű és gyorsabb információáramlást követel meg a Tanács részéről annak érdekében, hogy a Parlament előkészíthesse az éves költségvetéssel kapcsolatos döntéseit;

| 45. | felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy dolgozzanak ki olyan javaslatokat, amelyek révén az EBVP – gyakran gyors döntéseket igénylő – polgári missziói számára megfelelő, rugalmas beszerzési eljárások indulhatnak, és amelyeket a Parlamentnek, a Bizottságnak és a Tanácsnak kell megvizsgálnia, illetve elfogadnia; üdvözli a tényt, hogy a Bizottság nemrég megindította az EBVP missziókban részt vevő állomány képzését a közbeszerzés és a pénzügyi eljárások terén; |
| --- | --- |

45.

felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy dolgozzanak ki olyan javaslatokat, amelyek révén az EBVP – gyakran gyors döntéseket igénylő – polgári missziói számára megfelelő, rugalmas beszerzési eljárások indulhatnak, és amelyeket a Parlamentnek, a Bizottságnak és a Tanácsnak kell megvizsgálnia, illetve elfogadnia; üdvözli a tényt, hogy a Bizottság nemrég megindította az EBVP missziókban részt vevő állomány képzését a közbeszerzés és a pénzügyi eljárások terén;

| 46. | sajnálatát fejezi ki az EU-Szerződés 28. cikkében az EBVP tevékenységeinek gyors, az EU költségvetésén kívül történő finanszírozására lefektetett eljárás szükségtelen bonyolultsága miatt; hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodást (7), valamint az ebben meghatározott, a Tanács és a Parlament közötti strukturált párbeszédet teljes mértékben be kell tartani; hosszabb távon felszólít arra, hogy az Athena-mechanizmust rugalmasságának megőrzése mellett helyezzék át a KKBP-költségvetésbe; |
| --- | --- |

46.

sajnálatát fejezi ki az EU-Szerződés 28. cikkében az EBVP tevékenységeinek gyors, az EU költségvetésén kívül történő finanszírozására lefektetett eljárás szükségtelen bonyolultsága miatt; hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodást (7), valamint az ebben meghatározott, a Tanács és a Parlament közötti strukturált párbeszédet teljes mértékben be kell tartani; hosszabb távon felszólít arra, hogy az Athena-mechanizmust rugalmasságának megőrzése mellett helyezzék át a KKBP-költségvetésbe;

| 47. | a 2007–2013 közötti pénzügyi terv keretében kéri a koherencia és a kiegészítő jelleg félidei felülvizsgálatát az EU külső eszközeinek (KKBP-költségvetés, stabilitási eszköz, fejlesztési együttműködési eszköz, európai szomszédságpolitikai eszköz) a (katonai és polgári) válságkezelési akciókban történő alkalmazását illetően; |
| --- | --- |

47.

a 2007–2013 közötti pénzügyi terv keretében kéri a koherencia és a kiegészítő jelleg félidei felülvizsgálatát az EU külső eszközeinek (KKBP-költségvetés, stabilitási eszköz, fejlesztési együttműködési eszköz, európai szomszédságpolitikai eszköz) a (katonai és polgári) válságkezelési akciókban történő alkalmazását illetően;

Az EBVP és a parlamenti felügyelet

| 48. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti parlamentekkel ápolt kapcsolatain keresztül (külügyi bizottsági elnökök értekezlete, védelmi bizottsági elnökök értekezlete, NATO parlamenti közgyűlés), illetve a Lisszaboni Szerződés nemzeti parlamentek szerepéről szóló jegyzőkönyvének jövőbeni végrehajtása révén európai szinten az Európai Parlament lesz az a legitim testület, ahol megvalósul az EBVP parlamenti felügyelete, nyomon követése és ellenőrzése; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti parlamentekkel ápolt kapcsolatain keresztül (külügyi bizottsági elnökök értekezlete, védelmi bizottsági elnökök értekezlete, NATO parlamenti közgyűlés), illetve a Lisszaboni Szerződés nemzeti parlamentek szerepéről szóló jegyzőkönyvének jövőbeni végrehajtása révén európai szinten az Európai Parlament lesz az a legitim testület, ahol megvalósul az EBVP parlamenti felügyelete, nyomon követése és ellenőrzése;

| 49. | a KKBP és az EBVP, vagyis a leendő Közös Biztonsági és Védelmi Politika számára a Lisszaboni Szerződés által lehetővé tett új lehetőségek fényében szorosabb együttműködést kíván kialakítani az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek érintett bizottságai, valamint a NATO parlamenti közgyűlése között; |
| --- | --- |

49.

a KKBP és az EBVP, vagyis a leendő Közös Biztonsági és Védelmi Politika számára a Lisszaboni Szerződés által lehetővé tett új lehetőségek fényében szorosabb együttműködést kíván kialakítani az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek érintett bizottságai, valamint a NATO parlamenti közgyűlése között;

| 50. | felhívja a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PSC), hogy a Parlamenttel együttműködve és a tagállamok nemzeti parlamentjeiben működő mechanizmusokhoz hasonlóan dolgozzon ki egy mechanizmust a kialakuló válsághelyzetekkel vagy nemzetközi biztonsági eseményekkel kapcsolatos információk kezelésére, amely mechanizmus – a bizalmasság mértékétől függően – zárt bizottsági ülésektől a PSC és az érintett bizottságok és albizottságok kijelölt tagjai közötti ülésekig terjedhet; |
| --- | --- |

50.

felhívja a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PSC), hogy a Parlamenttel együttműködve és a tagállamok nemzeti parlamentjeiben működő mechanizmusokhoz hasonlóan dolgozzon ki egy mechanizmust a kialakuló válsághelyzetekkel vagy nemzetközi biztonsági eseményekkel kapcsolatos információk kezelésére, amely mechanizmus – a bizalmasság mértékétől függően – zárt bizottsági ülésektől a PSC és az érintett bizottságok és albizottságok kijelölt tagjai közötti ülésekig terjedhet;

| 51. | kiemeli, hogy a Parlamentnek továbbra is a nemzeti parlamentekkel folytatott mélyreható konzultáció alapján ajánlást vagy állásfoglalást kell elfogadnia bármilyen EBVP-művelet elindítása előtt, ideértve a harci egység elindítását is, az EBVP műveleteit megelőzően ilyen módon biztosítva az Európai Parlament állásfoglalásának rendelkezésre állását; úgy véli, az Eljárási Szabályzat módosítása révén engedélyezni kell, hogy az illetékes bizottság a Parlament nevében fogadhasson el ilyen ajánlást vagy állásfoglalást, ily módon biztosítva a rugalmasságot akkor is, amikor a Parlament nem tart plenáris ülést vagy amikor szükségesnek tartják a gyors bevetést; |
| --- | --- |

51.

kiemeli, hogy a Parlamentnek továbbra is a nemzeti parlamentekkel folytatott mélyreható konzultáció alapján ajánlást vagy állásfoglalást kell elfogadnia bármilyen EBVP-művelet elindítása előtt, ideértve a harci egység elindítását is, az EBVP műveleteit megelőzően ilyen módon biztosítva az Európai Parlament állásfoglalásának rendelkezésre állását; úgy véli, az Eljárási Szabályzat módosítása révén engedélyezni kell, hogy az illetékes bizottság a Parlament nevében fogadhasson el ilyen ajánlást vagy állásfoglalást, ily módon biztosítva a rugalmasságot akkor is, amikor a Parlament nem tart plenáris ülést vagy amikor szükségesnek tartják a gyors bevetést;

| 52. | felkéri a Tanácsot, hogy az EBVP-műveleteket engedélyező együttes fellépésekben tegyen utalást a Parlament által elfogadott ajánlásra vagy állásfoglalásra, ily módon tanúsítva, hogy további demokratikus legitimitást keres külső fellépései parlamenti határozatok útján való alátámasztására; |
| --- | --- |

52.

felkéri a Tanácsot, hogy az EBVP-műveleteket engedélyező együttes fellépésekben tegyen utalást a Parlament által elfogadott ajánlásra vagy állásfoglalásra, ily módon tanúsítva, hogy további demokratikus legitimitást keres külső fellépései parlamenti határozatok útján való alátámasztására;

EU–NATO kapcsolatok

| 53. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Törökország akadályozza a Berlin Plus megállapodáson alapuló, és azon túlmutató EU–NATO stratégiai együttműködés végrehajtását; aggodalmát fejezi ki az ilyen akciók, például az afganisztáni EUPOL és a koszovói EULEX által az EU-alkalmazottak védelmére gyakorolt negatív következmények miatt, és felhívja Törökországot, hogy a lehető leghamarabb számolja fel ezeket az akadályokat; |
| --- | --- |

53.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Törökország akadályozza a Berlin Plus megállapodáson alapuló, és azon túlmutató EU–NATO stratégiai együttműködés végrehajtását; aggodalmát fejezi ki az ilyen akciók, például az afganisztáni EUPOL és a koszovói EULEX által az EU-alkalmazottak védelmére gyakorolt negatív következmények miatt, és felhívja Törökországot, hogy a lehető leghamarabb számolja fel ezeket az akadályokat;

| 54. | úgy véli, hogy az Egyesült Államok azon terve, hogy Európában rakétaelhárító rendszert telepít, jelenleg akadályozhatja a nemzetközi leszerelési törekvéseket; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Oroszország felfüggesztette az európai hagyományos fegyveres erőkről szóló szerződés szerinti kötelezettségeinek végrehajtását, ami aggodalmat teremtett Európa stratégiai egyensúlya tekintetében; hangsúlyozza, hogy mindkét kérdés valamennyi európai ország biztonságát érinti, és ezért nem lehet az Egyesült Államok és az egyes európai országok közötti tisztán kétoldalú megbeszélések tárgya; felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy a NATO-val együtt hozzanak létre olyan keretet, amelynek révén a lehető legtöbb európai ország jelen lehet a vitában; felhívja a Tanácsot és a NATO-t, hogy értékeljék bizonyos országok várható jövőbeli nukleáris fenyegetéseit, illetve az új európai fegyverkezési verseny veszélyét, továbbá tegyenek javaslatot ezeket illetően megfelelő többoldalú válaszra; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy az Egyesült Államok azon terve, hogy Európában rakétaelhárító rendszert telepít, jelenleg akadályozhatja a nemzetközi leszerelési törekvéseket; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Oroszország felfüggesztette az európai hagyományos fegyveres erőkről szóló szerződés szerinti kötelezettségeinek végrehajtását, ami aggodalmat teremtett Európa stratégiai egyensúlya tekintetében; hangsúlyozza, hogy mindkét kérdés valamennyi európai ország biztonságát érinti, és ezért nem lehet az Egyesült Államok és az egyes európai országok közötti tisztán kétoldalú megbeszélések tárgya; felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy a NATO-val együtt hozzanak létre olyan keretet, amelynek révén a lehető legtöbb európai ország jelen lehet a vitában; felhívja a Tanácsot és a NATO-t, hogy értékeljék bizonyos országok várható jövőbeli nukleáris fenyegetéseit, illetve az új európai fegyverkezési verseny veszélyét, továbbá tegyenek javaslatot ezeket illetően megfelelő többoldalú válaszra;

| 55. | úgy ítéli meg, hogy az Európai Unió és a NATO egymást kölcsönösen erősíti, és szoros együttműködést sürget közöttük; |
| --- | --- |

55.

úgy ítéli meg, hogy az Európai Unió és a NATO egymást kölcsönösen erősíti, és szoros együttműködést sürget közöttük;

*

* *

| 56. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a NATO parlamenti közgyűlésének, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete, a NATO, az Afrikai Unió, az EBESZ, az OECD és az Európa Tanács főtitkárának. |
| --- | --- |

56.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a NATO parlamenti közgyűlésének, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete, a NATO, az Afrikai Unió, az EBESZ, az OECD és az Európa Tanács főtitkárának.

---

(1)  HL C 33. E, 2006.2.9., 580. o.

(2)  HL C 314. E, 2006.12.21., 334. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0419.

(4)  HL L 314., 2007.12.1., 9. o.

(5)  HL L 71., 2007.3.10., 9. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0031.

(7)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o. A legutóbb a 2008/371/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 128., 2008.5.16., 8. o.) módosított megállapodás.

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/32

---

2008. június 5., csütörtökEU–USA csúcstalálkozó

P6_TA(2008)0256

Az Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a közelgő EU–USA csúcstalálkozóról

2009/C 285 E/05

Az Európai Parlament,

tekintettel a transzatlanti kapcsolatokról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen az EU és az Egyesült Államok közötti kapcsolatok transzatlanti partnerségi megállapodás keretén belüli javításáról (1), valamint az EU és az Egyesült Államok közötti transzatlanti gazdasági kapcsolatokról (2) szóló 2006. június 1-jei két állásfoglalására, illetve a transzatlanti kapcsolatokról szóló 2007. április 25-i állásfoglalására (3),

tekintettel az EU és az Egyesült Államok kapcsolatairól szóló, 1990-ben kiadott transzatlanti nyilatkozatra és az 1995-ös új transzatlanti menetrendre (NTA),

tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2004. június 26-i, valamint a terrorizmus elterjedésének megakadályozása és az ellene történő küzdelem tekintetében az együttműködés megerősítéséről szóló 2005. június 20-i EU–USA nyilatkozatokra,

tekintettel a 2008. június 10-én Brdóban megrendezendő közelgő EU–USA-csúcstalálkozóra, és a 2007. április 30-án, Washingtonban megrendezett EU–USA csúcstalálkozó eredményeire,

tekintettel a transzatlanti jogalkotói párbeszéd 2007. októberi 63. ülésének és 2008. májusi 64. ülésének közös nyilatkozataira,

tekintettel az Észak-atlanti Tanács 2008. április 3-i, bukaresti csúcstalálkozói nyilatkozatára,

tekintettel a Transzatlanti Gazdasági Tanácsról szóló 2008. május 8-i állásfoglalására (4),

tekintettel a főképviselő és az Európai Bizottság által az Európai Tanácshoz intézett „Éghajlatváltozás és nemzetközi biztonság” című dokumentumra (2008. március 14.),

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának az iráni nukleáris programról szóló, 1803. (2008), 1696. (2006), 1737. (2006) és 1747. (2007) számú határozataira,

tekintettel az Európai Tanács 2004. december 16–17-én Brüsszelben tartott ülésének elnökségi következtetéseire, és különösen a „Hatékony multilateralizmuson alapuló nemzetközi rend és a Közös munka a partnerekkel” című szakaszaira,

tekintettel az éghajlatváltozásról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2005. november 16-i (5), a 2006. október 26-i (6) és a 2007. február 14-i (7) állásfoglalására,

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az EU és az USA közötti partnerség az Unió külpolitikájának sarokköve, és olyan közös értékeken alapul, mint a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság, és támogatja a fenntartható gazdaságokat és a fenntartható fejlődést; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és az USA közötti partnerség az Unió külpolitikájának sarokköve, és olyan közös értékeken alapul, mint a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság, és támogatja a fenntartható gazdaságokat és a fenntartható fejlődést;

| B. | mivel az Európai Unió és az Egyesült Államok kulcsfontosságú szerepet töltenek be a világpolitikában és a világgazdaságban, és megosztott felelősséggel tartoznak a béke, a demokrácia és a stabilitás előmozdításáért a világban, valamint a gazdasági kihívások – különösen a pénzpiaci válságok, a kereskedelmi és valutapiaci egyensúlyhiányok és a néhány nagyon szegény országban jelentkező adósságválságok – kezeléséért; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió és az Egyesült Államok kulcsfontosságú szerepet töltenek be a világpolitikában és a világgazdaságban, és megosztott felelősséggel tartoznak a béke, a demokrácia és a stabilitás előmozdításáért a világban, valamint a gazdasági kihívások – különösen a pénzpiaci válságok, a kereskedelmi és valutapiaci egyensúlyhiányok és a néhány nagyon szegény országban jelentkező adósságválságok – kezeléséért;

| C. | mivel az éghajlatváltozás hatásai – mint például az erőforrások feletti területi konfliktusok, a növekvő élelmiszerárak és a migráció – olyan kérdések, amelyek jelentős aggodalommal töltik el az EU polgárait és vezetőit; mivel a Nemzetközi Energiaügynökség szerint az energia iránti globális kereslet 2030-ig 50–60%-kal fog növekedni; |
| --- | --- |

C.

mivel az éghajlatváltozás hatásai – mint például az erőforrások feletti területi konfliktusok, a növekvő élelmiszerárak és a migráció – olyan kérdések, amelyek jelentős aggodalommal töltik el az EU polgárait és vezetőit; mivel a Nemzetközi Energiaügynökség szerint az energia iránti globális kereslet 2030-ig 50–60%-kal fog növekedni;

| D. | mivel az EU és az Egyesült Államok egyaránt vezető szerepet tud vállalni és kell, hogy vállaljon nemzetközi szinten az éghajlatváltozás kezelésében; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU és az Egyesült Államok egyaránt vezető szerepet tud vállalni és kell, hogy vállaljon nemzetközi szinten az éghajlatváltozás kezelésében;

| E. | mivel a világ élelmiszer-kereslete nagyobb ütemben növekszik, mint a kínálat, nem utolsó sorban azért, mert a felemelkedő gazdaságokban, úgy mint Indiában és Kínában különösen a húsipari és tejtermékek, és emiatt a takarmány iránt is növekszik a kereslet; mivel – a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) szerint – az etanol kukoricából történő előállításához nyújtott jelenlegi amerikai támogatások hozzájárulnak az élelmiszerárak globális emelkedéséhez, ami a világ legszegényebb országait sújtja leginkább; |
| --- | --- |

E.

mivel a világ élelmiszer-kereslete nagyobb ütemben növekszik, mint a kínálat, nem utolsó sorban azért, mert a felemelkedő gazdaságokban, úgy mint Indiában és Kínában különösen a húsipari és tejtermékek, és emiatt a takarmány iránt is növekszik a kereslet; mivel – a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) szerint – az etanol kukoricából történő előállításához nyújtott jelenlegi amerikai támogatások hozzájárulnak az élelmiszerárak globális emelkedéséhez, ami a világ legszegényebb országait sújtja leginkább;

| F. | mivel a legtöbb fejlődő országban a millenniumi fejlesztési célok (MFC-k) többsége nem valósul meg a 2015-ös határidőig; |
| --- | --- |

F.

mivel a legtöbb fejlődő országban a millenniumi fejlesztési célok (MFC-k) többsége nem valósul meg a 2015-ös határidőig;

| G. | tekintettel az EU-n belüli egyetértésre arra nézve, hogy az atomsorompó-szerződésnek új lendületet kell adni és azt meg kell erősíteni a 2010-ben esedékes felülvizsgálati konferenciáig; |
| --- | --- |

G.

tekintettel az EU-n belüli egyetértésre arra nézve, hogy az atomsorompó-szerződésnek új lendületet kell adni és azt meg kell erősíteni a 2010-ben esedékes felülvizsgálati konferenciáig;

| H. | mivel az izraeli és palesztin vezetők Annapolisban megállapodtak, hogy ismételten tárgyalásba kezdenek annak érdekében, hogy 2008 végéig megállapodásra jussanak; mivel a közel-keleti stabilitásnak – a béke, a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának ösztönzésén keresztül történő – megteremtésére irányuló törekvések erőteljes együttműködést tesznek szükségessé az EU és az Egyesült Államok között, többek között a közel-keleti kvartett munkája keretében, valamint az Arab Liga államaival; |
| --- | --- |

H.

mivel az izraeli és palesztin vezetők Annapolisban megállapodtak, hogy ismételten tárgyalásba kezdenek annak érdekében, hogy 2008 végéig megállapodásra jussanak; mivel a közel-keleti stabilitásnak – a béke, a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának ösztönzésén keresztül történő – megteremtésére irányuló törekvések erőteljes együttműködést tesznek szükségessé az EU és az Egyesült Államok között, többek között a közel-keleti kvartett munkája keretében, valamint az Arab Liga államaival;

| I. | mivel az EU és az Egyesült Államok szoros együttműködése Koszovóban elengedhetetlen a Nyugat-Balkán stabilitásához és fejlődéséhez; mivel az Egyesült Államok elvi kötelezettséget vállalt a kulcsfontosságú EBVP/koszovói jogállamiság-misszióban mintegy 80 rendőrtiszttel, 2 bíróval és 4–6 ügyésszel történő részvételre; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU és az Egyesült Államok szoros együttműködése Koszovóban elengedhetetlen a Nyugat-Balkán stabilitásához és fejlődéséhez; mivel az Egyesült Államok elvi kötelezettséget vállalt a kulcsfontosságú EBVP/koszovói jogállamiság-misszióban mintegy 80 rendőrtiszttel, 2 bíróval és 4–6 ügyésszel történő részvételre;

| J. | mivel a nemzetközi terrorizmus elleni harcban hangsúlyozni kell a nemzetközi jog és az emberi jogokra és alapvető szabadságokra vonatkozó nemzetközi egyezmények teljes mértékű betartásának fontosságát; |
| --- | --- |

J.

mivel a nemzetközi terrorizmus elleni harcban hangsúlyozni kell a nemzetközi jog és az emberi jogokra és alapvető szabadságokra vonatkozó nemzetközi egyezmények teljes mértékű betartásának fontosságát;

| K. | mivel történelmi jelentőségű szavazást követően az ENSZ Közgyűlés 2007. december 18-án a halálbüntetésre vonatkozó moratóriumról szóló állásfoglalást fogadott el, amelyet egy régiókon átnyúló, az EU-t is magában foglaló szövetség támogatott; mivel aggasztó, hogy az USA számos államában még ma is létezik halálbüntetés; |
| --- | --- |

K.

mivel történelmi jelentőségű szavazást követően az ENSZ Közgyűlés 2007. december 18-án a halálbüntetésre vonatkozó moratóriumról szóló állásfoglalást fogadott el, amelyet egy régiókon átnyúló, az EU-t is magában foglaló szövetség támogatott; mivel aggasztó, hogy az USA számos államában még ma is létezik halálbüntetés;

| L. | mivel az együttműködésen alapuló transzatlanti gazdasági kapcsolat az EU-nak és az Egyesült Államoknak is kölcsönös érdeke, és mivel a transzatlanti piac megerősítéséhez következetes politikai vezetésre van szükség; támogatja a Transzatlanti Gazdasági Tanácsban folyó munkát, és reméli, hogy az majd az EU–USA kapcsolatok egyik sarokkövévé válik; |
| --- | --- |

L.

mivel az együttműködésen alapuló transzatlanti gazdasági kapcsolat az EU-nak és az Egyesült Államoknak is kölcsönös érdeke, és mivel a transzatlanti piac megerősítéséhez következetes politikai vezetésre van szükség; támogatja a Transzatlanti Gazdasági Tanácsban folyó munkát, és reméli, hogy az majd az EU–USA kapcsolatok egyik sarokkövévé válik;

| M. | mivel szükség van a szabadság és a demokrácia előmozdítására a világban valamint a hozzájuk kapcsolódó problémák, például a nemzetközi biztonság, a szegénység felszámolása, a fejlődés előmozdítása, a lefegyverzési erőfeszítések globális szükségessége, az emberi jogok védelme, a globális egészségügyi kockázatok leküzdése, a környezetvédelmi és energiabiztonsági kérdések, a nemzetközi terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint a tömegpusztító fegyverek terjedésének megakadályozása kezelésére; mivel, ahogyan azt az európai biztonsági stratégia is világossá teszi, a transzatlanti partnerség és a NATO óriási jelentőséggel bírnak a kollektív biztonság szempontjából; |
| --- | --- |

M.

mivel szükség van a szabadság és a demokrácia előmozdítására a világban valamint a hozzájuk kapcsolódó problémák, például a nemzetközi biztonság, a szegénység felszámolása, a fejlődés előmozdítása, a lefegyverzési erőfeszítések globális szükségessége, az emberi jogok védelme, a globális egészségügyi kockázatok leküzdése, a környezetvédelmi és energiabiztonsági kérdések, a nemzetközi terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint a tömegpusztító fegyverek terjedésének megakadályozása kezelésére; mivel, ahogyan azt az európai biztonsági stratégia is világossá teszi, a transzatlanti partnerség és a NATO óriási jelentőséggel bírnak a kollektív biztonság szempontjából;

| N. | mivel mindkét partner érdeke a mindkettejüket érintő fenyegetésekkel és kihívásokkal való összehangolt szembeszállás a hatályos nemzetközi szerződésekre és a nemzetközi intézmények alapján, és különösen az ENSZ rendszerére építve, az ENSZ alapokmányával összhangban; |
| --- | --- |

N.

mivel mindkét partner érdeke a mindkettejüket érintő fenyegetésekkel és kihívásokkal való összehangolt szembeszállás a hatályos nemzetközi szerződésekre és a nemzetközi intézmények alapján, és különösen az ENSZ rendszerére építve, az ENSZ alapokmányával összhangban;

| O. | mivel az elmúlt néhány év során az amerikai elvárások alapján készült és az Európai Parlament bevonása nélkül elfogadott megállapodások – nevezetesen az utas-nyilvántartási adatállományról (PNR), a SWIFT-memorandumról és az amerikai automatikus kiválasztási rendszerről szóló megállapodások – jogbizonytalansághoz vezettek az adatoknak a terrorizmus elleni küzdelem érdekében az EU és az USA közötti megosztásához és cseréjéhez szükséges transzatlanti adatvédelmi garanciák tekintetében; |
| --- | --- |

O.

mivel az elmúlt néhány év során az amerikai elvárások alapján készült és az Európai Parlament bevonása nélkül elfogadott megállapodások – nevezetesen az utas-nyilvántartási adatállományról (PNR), a SWIFT-memorandumról és az amerikai automatikus kiválasztási rendszerről szóló megállapodások – jogbizonytalansághoz vezettek az adatoknak a terrorizmus elleni küzdelem érdekében az EU és az USA közötti megosztásához és cseréjéhez szükséges transzatlanti adatvédelmi garanciák tekintetében;

Transzatlanti kapcsolatok általános kérdései

| 1. | figyelemmel a közelgő amerikai elnökválasztásra, várakozással tekint az új amerikai elnökkel való együttműködésre, és reméli, hogy az USA határozottabb kötelezettséget vállal a multilateralizmus, valamint a világbéke és demokrácia iránt; úgy véli, hogy meg kell erősíteni az EU és az Egyesült Államok közötti partnerséget az olyan kényes ügyekben, mint a szegénység és az éghajlatváltozás globális problémája; tudatában van azonban annak, hogy egyes kérdésekben, mint például a Nemzetközi Büntetőbírósággal (NBB) vagy az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezmény Kiotói Jegyzőkönyvével vagy a terrorizmus elleni küzdelemben alkalmazott módszerekkel kapcsolatban továbbra is véleménykülönbségek vannak az Európai Unió és az Egyesült Államok között; reméli, hogy az Egyesült Államok következő elnöke bevonja kormányát e problémák megoldásába; |
| --- | --- |

1.

figyelemmel a közelgő amerikai elnökválasztásra, várakozással tekint az új amerikai elnökkel való együttműködésre, és reméli, hogy az USA határozottabb kötelezettséget vállal a multilateralizmus, valamint a világbéke és demokrácia iránt; úgy véli, hogy meg kell erősíteni az EU és az Egyesült Államok közötti partnerséget az olyan kényes ügyekben, mint a szegénység és az éghajlatváltozás globális problémája; tudatában van azonban annak, hogy egyes kérdésekben, mint például a Nemzetközi Büntetőbírósággal (NBB) vagy az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezmény Kiotói Jegyzőkönyvével vagy a terrorizmus elleni küzdelemben alkalmazott módszerekkel kapcsolatban továbbra is véleménykülönbségek vannak az Európai Unió és az Egyesült Államok között; reméli, hogy az Egyesült Államok következő elnöke bevonja kormányát e problémák megoldásába;

| 2. | sürgeti az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy működjenek együtt szorosabban a közös, különösen a Közel-Kelettel, Iránnal, Irakkal, Koszovóval és a Nyugat-Balkánnal, Afganisztánnal és Afrikával kapcsolatos politikai kihívások széles spektruma tekintetében, továbbá hogy működjenek együtt egy olyan nemzetközi környezet létrehozásában, amely azáltal segíti elő a biztonsági és emberi jogi helyzet javítását például Burmában és Zimbabwéban, hogy az összes vonatkozó fórumon, beleértve az ENSZ Biztonsági Tanácsát, napirenden tartja ezeket a kérdéseket; ezenkívül kéri, hogy dolgozzanak ki közös megközelítést a többi jelentősebb geopolitikai szereplővel fenntartott kapcsolatok tekintetében; |
| --- | --- |

2.

sürgeti az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy működjenek együtt szorosabban a közös, különösen a Közel-Kelettel, Iránnal, Irakkal, Koszovóval és a Nyugat-Balkánnal, Afganisztánnal és Afrikával kapcsolatos politikai kihívások széles spektruma tekintetében, továbbá hogy működjenek együtt egy olyan nemzetközi környezet létrehozásában, amely azáltal segíti elő a biztonsági és emberi jogi helyzet javítását például Burmában és Zimbabwéban, hogy az összes vonatkozó fórumon, beleértve az ENSZ Biztonsági Tanácsát, napirenden tartja ezeket a kérdéseket; ezenkívül kéri, hogy dolgozzanak ki közös megközelítést a többi jelentősebb geopolitikai szereplővel fenntartott kapcsolatok tekintetében;

Éghajlatváltozás

| 3. | határozottan ösztönzi mindkét felet, hogy alakítsanak ki közös megközelítést az éghajlatváltozásnak az iparosodás előtti szintet legfeljebb 2°C-kal meghaladó hőmérsékletnövekedésben történő korlátozásában azáltal, hogy a fejlett és a fejlődő országok az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló erőfeszítésekhez méltányos mértékben – különböző felelősségvállalásaikhoz és képességeikhez mérten – hozzájárulnak, elismeri a fejlett országok vezető szerepének betöltésére vonatkozó felelősségét; üdvözli az Egyesült Államok főbb elnökjelöltjei által tett kötelezettségvállalásokat az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése és a veszélyes éghajlatváltozás elhárítására vonatkozó nemzetközi megállapodás legkésőbb 2009-ben történő megkötése tekintetében; |
| --- | --- |

3.

határozottan ösztönzi mindkét felet, hogy alakítsanak ki közös megközelítést az éghajlatváltozásnak az iparosodás előtti szintet legfeljebb 2°C-kal meghaladó hőmérsékletnövekedésben történő korlátozásában azáltal, hogy a fejlett és a fejlődő országok az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló erőfeszítésekhez méltányos mértékben – különböző felelősségvállalásaikhoz és képességeikhez mérten – hozzájárulnak, elismeri a fejlett országok vezető szerepének betöltésére vonatkozó felelősségét; üdvözli az Egyesült Államok főbb elnökjelöltjei által tett kötelezettségvállalásokat az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése és a veszélyes éghajlatváltozás elhárítására vonatkozó nemzetközi megállapodás legkésőbb 2009-ben történő megkötése tekintetében;

| 4. | sürgeti az Egyesült Államokat, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt az éghajlatváltozással kapcsolatos hazai jogszabályok megalkotásának lezárása érdekében a 2009 decemberében megrendezendő koppenhágai ENSZ-konferencia előtt; felszólítja az Egyesült Államokat, hogy fokozza a szén-dioxid-kereskedelmi rendszer létrehozására irányuló erőfeszítéseit is, amely rendszert a jövőben össze lehet kapcsolni az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerével (EU ETS); mivel mind a környezet, mind az ipar nagyobb hasznára válna, ha az újonnan létrejött szén-dioxid-piaci mechanizmusok a világon mindenütt kompatibilisek és együttműködtethetők lennének; ezért üdvözli az EU ETS javaslattervezeteiben foglalt azon rendelkezést, amely lehetővé tenné a kibocsátás korlátozásának és kereskedelmének egyéb kötelező rendszereivel való összekapcsolódást, beleértve a szubnacionális rendszereket is; ebben az összefüggésben bátorító jelnek tartja a regionális szén-dioxid-kereskedelmi rendszerek megjelenését az Egyesült Államokban; |
| --- | --- |

4.

sürgeti az Egyesült Államokat, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt az éghajlatváltozással kapcsolatos hazai jogszabályok megalkotásának lezárása érdekében a 2009 decemberében megrendezendő koppenhágai ENSZ-konferencia előtt; felszólítja az Egyesült Államokat, hogy fokozza a szén-dioxid-kereskedelmi rendszer létrehozására irányuló erőfeszítéseit is, amely rendszert a jövőben össze lehet kapcsolni az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerével (EU ETS); mivel mind a környezet, mind az ipar nagyobb hasznára válna, ha az újonnan létrejött szén-dioxid-piaci mechanizmusok a világon mindenütt kompatibilisek és együttműködtethetők lennének; ezért üdvözli az EU ETS javaslattervezeteiben foglalt azon rendelkezést, amely lehetővé tenné a kibocsátás korlátozásának és kereskedelmének egyéb kötelező rendszereivel való összekapcsolódást, beleértve a szubnacionális rendszereket is; ebben az összefüggésben bátorító jelnek tartja a regionális szén-dioxid-kereskedelmi rendszerek megjelenését az Egyesült Államokban;

| 5. | üdvözli a főképviselő és a Bizottság fent említett jelentését az éghajlatváltozás biztonsági következményeiről; sürgeti az EU–USA csúcsot, hogy kezeljék e kérdést prioritásként a 2007 decemberében Balin megrendezett sikeres konferenciára alapozva; felszólítja az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy munkálkodjanak közösen egy nagyra törő 2012 utáni megállapodás létrehozásán 2009-ben, amely tartalmazná az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére, illetve az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló nemzetközi szintű fellépéseket; érdeklődéssel veszi tudomásul az USA Kongresszusában a Nemzetközi Tiszta Technológiai Alap létrehozására vonatkozó javaslatok vitáját, és ösztönzi a Bizottságot, hogy ebben a kérdésben kezdjen párbeszédet az USA kormányzatával; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a főképviselő és a Bizottság fent említett jelentését az éghajlatváltozás biztonsági következményeiről; sürgeti az EU–USA csúcsot, hogy kezeljék e kérdést prioritásként a 2007 decemberében Balin megrendezett sikeres konferenciára alapozva; felszólítja az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy munkálkodjanak közösen egy nagyra törő 2012 utáni megállapodás létrehozásán 2009-ben, amely tartalmazná az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére, illetve az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló nemzetközi szintű fellépéseket; érdeklődéssel veszi tudomásul az USA Kongresszusában a Nemzetközi Tiszta Technológiai Alap létrehozására vonatkozó javaslatok vitáját, és ösztönzi a Bizottságot, hogy ebben a kérdésben kezdjen párbeszédet az USA kormányzatával;

Terrorizmus és emberi jogok

| 6. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a guantánamói fogolytábor puszta létezése, valamint az önkényes letartóztatások és rendkívüli kiadatások gyakorlata továbbra is negatív üzenetet közvetít a terrorizmus elleni küzdelem módjáról; sürgeti a Tanácsot, hogy világos és határozott nyilatkozatban szólítsa fel az USA kormányát arra, hogy vessen véget az önkényes letartóztatásoknak és a rendkívüli kiadatásoknak, kéri az USA kormányát, hogy a nemzetközi joggal és előírásokkal teljes összhangban állítsa bíróság elé vagy bocsássa szabadon a még fogva tartott személyeket és engedje őket visszatérni a polgári életbe és adjon nekik kártérítést, és hogy adjon tájékoztatást az amerikai területeken kívüli titkos börtönök létezéséről; |
| --- | --- |

6.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a guantánamói fogolytábor puszta létezése, valamint az önkényes letartóztatások és rendkívüli kiadatások gyakorlata továbbra is negatív üzenetet közvetít a terrorizmus elleni küzdelem módjáról; sürgeti a Tanácsot, hogy világos és határozott nyilatkozatban szólítsa fel az USA kormányát arra, hogy vessen véget az önkényes letartóztatásoknak és a rendkívüli kiadatásoknak, kéri az USA kormányát, hogy a nemzetközi joggal és előírásokkal teljes összhangban állítsa bíróság elé vagy bocsássa szabadon a még fogva tartott személyeket és engedje őket visszatérni a polgári életbe és adjon nekik kártérítést, és hogy adjon tájékoztatást az amerikai területeken kívüli titkos börtönök létezéséről;

| 7. | sajnálatát fejezi ki az USA kormányzatának azon határozata miatt, amely szerint új fogolytábor-létesítményt fognak építeni Afganisztánban annak határozott elismeréseként, hogy az USA az elkövetkező években valószínűleg továbbra is fog foglyokat tartani a tengerentúlon; |
| --- | --- |

7.

sajnálatát fejezi ki az USA kormányzatának azon határozata miatt, amely szerint új fogolytábor-létesítményt fognak építeni Afganisztánban annak határozott elismeréseként, hogy az USA az elkövetkező években valószínűleg továbbra is fog foglyokat tartani a tengerentúlon;

| 8. | ismételten felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy hajtsák végre az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatával foglalkozó ideiglenes bizottság (TDIP) által számukra készített ajánlásokat; |
| --- | --- |

8.

ismételten felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy hajtsák végre az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatával foglalkozó ideiglenes bizottság (TDIP) által számukra készített ajánlásokat;

| 9. | felhívja az Egyesült Államokat, hogy azonnal szüntesse meg a vízumkényszert, és a teljes viszonosság elve alapján részesítse azonos bánásmódban az európai uniós tagállamok valamennyi polgárát; ezen összefüggésben üdvözli a vízummentesség bevezetésére vonatkozó új amerikai biztonsági követelményekről szóló EU–USA megbeszélések megkezdését; úgy véli, hogy a tárgyalásoknak átlátható módon, a viszonosság elve alapján, és az EU adatvédelmi rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett kell zajlaniuk; |
| --- | --- |

9.

felhívja az Egyesült Államokat, hogy azonnal szüntesse meg a vízumkényszert, és a teljes viszonosság elve alapján részesítse azonos bánásmódban az európai uniós tagállamok valamennyi polgárát; ezen összefüggésben üdvözli a vízummentesség bevezetésére vonatkozó új amerikai biztonsági követelményekről szóló EU–USA megbeszélések megkezdését; úgy véli, hogy a tárgyalásoknak átlátható módon, a viszonosság elve alapján, és az EU adatvédelmi rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett kell zajlaniuk;

| 10. | üdvözli, hogy az Egyesült Államok elismerte az Európai Közösségnek egy ilyen megállapodás megtárgyalására vonatkozó hatáskörét, és megállapítja, hogy az EU hatáskörébe tartozó ügyeket, például a biztonsági ügyeket (beleértve a PNR cseréjét, a kiadatást és a kölcsönös jogi segítségnyújtást) a Tanáccsal kell megtárgyalni, a tagállamokkal pedig csak annyiban, amennyiben az a saját állampolgáraikat érinti; |
| --- | --- |

10.

üdvözli, hogy az Egyesült Államok elismerte az Európai Közösségnek egy ilyen megállapodás megtárgyalására vonatkozó hatáskörét, és megállapítja, hogy az EU hatáskörébe tartozó ügyeket, például a biztonsági ügyeket (beleértve a PNR cseréjét, a kiadatást és a kölcsönös jogi segítségnyújtást) a Tanáccsal kell megtárgyalni, a tagállamokkal pedig csak annyiban, amennyiben az a saját állampolgáraikat érinti;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az adatok és az információk megosztása a terrorizmus és a terrorizmushoz kapcsolódó bűnözés ellen folytatott nemzetközi küzdelem értékes eszközét jelentheti, de hangsúlyozza, hogy a személyes adatok megosztására megfelelő – egyértelmű szabályokat és feltételeket tartalmazó, a polgárok magánéletének és polgári szabadságjogainak megfelelő védelmét biztosító, és szükség esetén jogorvoslati mechanizmusokat előíró – jogi keretek között kell sort keríteni; hangsúlyozza továbbá, hogy az ilyen adatcserének minden esetben kötelező érvényű, a Parlament és az amerikai Kongresszus teljes körű bevonásával kötött nemzetközi megállapodáson kell alapulnia; hangsúlyozza, hogy az adatok szükséges cseréjének összhangban kell lennie a hatályos, a kiadatásról és kölcsönös jogsegélyről szóló EU–USA megállapodással, és meg kell felelnie az EK és EU adatvédelmi jogszabályainak, valamint emellett szükség van a hírszerzési és bűnüldöző szervek közötti koordinációra is – adott esetben még működési szinten is –, és az igazságügyi együttműködésre a kiadatásról és kölcsönös jogsegélyről szóló hatályos EU–USA megállapodás révén; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az adatok és az információk megosztása a terrorizmus és a terrorizmushoz kapcsolódó bűnözés ellen folytatott nemzetközi küzdelem értékes eszközét jelentheti, de hangsúlyozza, hogy a személyes adatok megosztására megfelelő – egyértelmű szabályokat és feltételeket tartalmazó, a polgárok magánéletének és polgári szabadságjogainak megfelelő védelmét biztosító, és szükség esetén jogorvoslati mechanizmusokat előíró – jogi keretek között kell sort keríteni; hangsúlyozza továbbá, hogy az ilyen adatcserének minden esetben kötelező érvényű, a Parlament és az amerikai Kongresszus teljes körű bevonásával kötött nemzetközi megállapodáson kell alapulnia; hangsúlyozza, hogy az adatok szükséges cseréjének összhangban kell lennie a hatályos, a kiadatásról és kölcsönös jogsegélyről szóló EU–USA megállapodással, és meg kell felelnie az EK és EU adatvédelmi jogszabályainak, valamint emellett szükség van a hírszerzési és bűnüldöző szervek közötti koordinációra is – adott esetben még működési szinten is –, és az igazságügyi együttműködésre a kiadatásról és kölcsönös jogsegélyről szóló hatályos EU–USA megállapodás révén;

| 12. | hangsúlyozza az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásának fontosságát a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni harc során, és sürgeti a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet az euro-atlanti együttműködési keretről folytatott tárgyalásokon elért haladásról, különös tekintettel a személyes adatok és a magánélet védelmére; globális adatvédelmi szabályok sürgős kidolgozására szólít fel a Transzatlanti Gazdasági Tanács keretében, a személyes adatok magas szintű védelmének és a vállalatok jogbiztonságának garantálása érdekében; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásának fontosságát a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni harc során, és sürgeti a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet az euro-atlanti együttműködési keretről folytatott tárgyalásokon elért haladásról, különös tekintettel a személyes adatok és a magánélet védelmére; globális adatvédelmi szabályok sürgős kidolgozására szólít fel a Transzatlanti Gazdasági Tanács keretében, a személyes adatok magas szintű védelmének és a vállalatok jogbiztonságának garantálása érdekében;

| 13. | kéri az EU és az USA kormányait, hogy kezdeményezzék az ENSZ-en belül a szankciók listája meglévő gyakorlatának reformját, beleértve a tisztességes tárgyalásra, az indokolásra, a tényleges jogi védelemre és jogorvoslatra vonatkozó megfelelő eljárások létrehozását; hangsúlyozza ugyanakkor az EU „fekete lista” eljárások javításának szükségességét; |
| --- | --- |

13.

kéri az EU és az USA kormányait, hogy kezdeményezzék az ENSZ-en belül a szankciók listája meglévő gyakorlatának reformját, beleértve a tisztességes tárgyalásra, az indokolásra, a tényleges jogi védelemre és jogorvoslatra vonatkozó megfelelő eljárások létrehozását; hangsúlyozza ugyanakkor az EU „fekete lista” eljárások javításának szükségességét;

A nukleáris fegyverek elterjedése, rakétavédelem, fegyverzet-ellenőrzés és a NATO

| 14. | megismétli teljes körű támogatását az ENSZ Biztonsági Tanács Iránról szóló, az ENSZ Alapokmánya VII. fejezete 41. cikkén alapuló állásfoglalásaira vonatkozóan, és felhívja az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy állapodjanak meg olyan közös stratégiában, amely meggyőzné Teheránt, hogy tartsa be az ENSZ Biztonsági Tanács határozatait; |
| --- | --- |

14.

megismétli teljes körű támogatását az ENSZ Biztonsági Tanács Iránról szóló, az ENSZ Alapokmánya VII. fejezete 41. cikkén alapuló állásfoglalásaira vonatkozóan, és felhívja az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy állapodjanak meg olyan közös stratégiában, amely meggyőzné Teheránt, hogy tartsa be az ENSZ Biztonsági Tanács határozatait;

| 15. | üdvözli az EU és az Egyesült Államok közötti szoros együttműködést az iráni nukleáris kérdéssel kapcsolatban, amely 2008. március 3-án az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1803. (2008) számú, Iránra új szankciókat kirovó határozatának elfogadását eredményezte; felhívja az Egyesült Államokat, hogy az Észak-Koreával folytatott tárgyalások diplomáciai sikerét követően az EU mellett közvetlenül vegyen részt az Iránnal folytatott tárgyalásokban, mivel az Egyesült Államok olyan helyzetben van, hogy Irán biztonsági érdekeit figyelembe véve további biztonsági garanciákat nyújthat; hangsúlyozza az Amerikai Egyesült Államokkal, Oroszországgal, Kínával és az el nem kötelezett országokkal való együttműködés fontosságát annak érdekében, hogy kiegészítő koncepciókat vizsgáljanak meg a nukleáris létesítményeiről és azok használatáról Iránnal kötendő megállapodás céljából; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az EU és az Egyesült Államok közötti szoros együttműködést az iráni nukleáris kérdéssel kapcsolatban, amely 2008. március 3-án az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1803. (2008) számú, Iránra új szankciókat kirovó határozatának elfogadását eredményezte; felhívja az Egyesült Államokat, hogy az Észak-Koreával folytatott tárgyalások diplomáciai sikerét követően az EU mellett közvetlenül vegyen részt az Iránnal folytatott tárgyalásokban, mivel az Egyesült Államok olyan helyzetben van, hogy Irán biztonsági érdekeit figyelembe véve további biztonsági garanciákat nyújthat; hangsúlyozza az Amerikai Egyesült Államokkal, Oroszországgal, Kínával és az el nem kötelezett országokkal való együttműködés fontosságát annak érdekében, hogy kiegészítő koncepciókat vizsgáljanak meg a nukleáris létesítményeiről és azok használatáról Iránnal kötendő megállapodás céljából;

| 16. | üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanács tagállamai és Németország (P5+1) közelmúltbeli kezdeményezését, miszerint egy új ösztönző csomagot kínálnak fel Iránnak, hogy rávegyék urándúsítási programjának leállítására; kéri az Egyesült Államokat, hogy a helyzet megoldása érdekében az atomsorompó-egyezményben előírt szabályok és kötelezettségek korlátain belül teljes mértékben támogassa az Iránnal folytatott tárgyalásokat; |
| --- | --- |

16.

üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanács tagállamai és Németország (P5+1) közelmúltbeli kezdeményezését, miszerint egy új ösztönző csomagot kínálnak fel Iránnak, hogy rávegyék urándúsítási programjának leállítására; kéri az Egyesült Államokat, hogy a helyzet megoldása érdekében az atomsorompó-egyezményben előírt szabályok és kötelezettségek korlátain belül teljes mértékben támogassa az Iránnal folytatott tárgyalásokat;

| 17. | kéri a tömegpusztító fegyverek elterjedését megakadályozó nemzetközi szerződések és rendszerek megerősítését; hangsúlyozza az EU és az Egyesült Államok közötti, a nemzetközi joggal összhangban álló együttműködés szükségességét a terrorizmus és a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni harcban, illetve annak szükségességét, hogy mindkét fél támogassa az ENSZ által ezeken a területeken betöltendő szerepet; sürgeti a Tanácsot, hogy tisztázza amerikai tárgyalópartnerével azt, hogy hogyan lehetne pozitívan hozzáállni az atomsorompó-szerződés jövőbeli felülvizsgálati konferenciáit előkészítő bizottság üléseihez, amely az atomsorompó-szerződés 2010-ben megrendezendő felülvizsgálati konferenciájáig az első lehetőség a nukleáris fegyverek terjedésének megakadályozására létrehozott globális rendszer megerősítésére; hangsúlyozza, hogy a csúcstalálkozón meg kell vitatni néhány nukleáris leszereléssel kapcsolatos kezdeményezést, amely az atomsorompó-szerződés 2000. évi felülvizsgálati konferenciáján kidolgozott „13 gyakorlati lépésre” épül; reméli, hogy ezen a csúcstalálkozón az Egyesült Államok kormányzata hajlandó lesz elfogadni egy EU-val közös stratégiát, melynek célja a leszerelés előmozdítása mind a tömegpusztító fegyverek, mind a hagyományos fegyverek terén; felhívja az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy kerüljék el az esetleges vákuumot a 2009–2010-es időszakban, amikor a fő leszerelési egyezmények megújítása időszerűvé válik; reméli, hogy az Oroszországgal 1999-ben, 2000-ben és 2001-ben kötött, igen fontos megállapodások megmaradnak; továbbá felhívja az Egyesült Államokat, hogy ratifikálja az Átfogó Atomcsend Szerződést (CTBT), ami fontos lépés lenne az atomfegyverek gyakorlati jelentőségének csökkentése felé; |
| --- | --- |

17.

kéri a tömegpusztító fegyverek elterjedését megakadályozó nemzetközi szerződések és rendszerek megerősítését; hangsúlyozza az EU és az Egyesült Államok közötti, a nemzetközi joggal összhangban álló együttműködés szükségességét a terrorizmus és a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni harcban, illetve annak szükségességét, hogy mindkét fél támogassa az ENSZ által ezeken a területeken betöltendő szerepet; sürgeti a Tanácsot, hogy tisztázza amerikai tárgyalópartnerével azt, hogy hogyan lehetne pozitívan hozzáállni az atomsorompó-szerződés jövőbeli felülvizsgálati konferenciáit előkészítő bizottság üléseihez, amely az atomsorompó-szerződés 2010-ben megrendezendő felülvizsgálati konferenciájáig az első lehetőség a nukleáris fegyverek terjedésének megakadályozására létrehozott globális rendszer megerősítésére; hangsúlyozza, hogy a csúcstalálkozón meg kell vitatni néhány nukleáris leszereléssel kapcsolatos kezdeményezést, amely az atomsorompó-szerződés 2000. évi felülvizsgálati konferenciáján kidolgozott „13 gyakorlati lépésre” épül; reméli, hogy ezen a csúcstalálkozón az Egyesült Államok kormányzata hajlandó lesz elfogadni egy EU-val közös stratégiát, melynek célja a leszerelés előmozdítása mind a tömegpusztító fegyverek, mind a hagyományos fegyverek terén; felhívja az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy kerüljék el az esetleges vákuumot a 2009–2010-es időszakban, amikor a fő leszerelési egyezmények megújítása időszerűvé válik; reméli, hogy az Oroszországgal 1999-ben, 2000-ben és 2001-ben kötött, igen fontos megállapodások megmaradnak; továbbá felhívja az Egyesült Államokat, hogy ratifikálja az Átfogó Atomcsend Szerződést (CTBT), ami fontos lépés lenne az atomfegyverek gyakorlati jelentőségének csökkentése felé;

| 18. | felhívja az EU tagállamait és az Egyesült Államokat, hogy dolgozzanak közösen az újrafogalmazott és erősebb EU–NATO partnerség elindítására vonatkozó friss elképzeléseken, amelyek túlmutatnak a Berlin Plus megállapodáson, tekintettel arra, hogy nagyobb együttműködésre van szükség Afganisztánban; úgy véli, hogy az európai biztonsági stratégia kiigazítását és finomítását össze kell kapcsolni az új stratégiai NATO-koncepcióról szóló eszmecserék korai szakaszával; hangsúlyozza a NATO – amely továbbra is az Európa és az Egyesült Államok közötti biztonsági konzultáció legfontosabb fóruma –, valamint az EU közös kül- és biztonságpolitikájának fontosságát az EU azon képességének megerősítése szempontjából, hogy szembenézhessen a már meglévő és a 21. században megjelenő új biztonsági fenyegetésekkel; üdvözli, hogy az Egyesült Államok a bukaresti csúcstalálkozón elismerte, hogy egy erős NATO-szövetség felépítéséhez erős európai védelmi hatékonyságra van szükség; javasolja ezért a NATO és az EU között meglévő kapcsolatok továbbfejlesztését a biztonsági kérdésekben, a két szervezet függetlenségének tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

18.

felhívja az EU tagállamait és az Egyesült Államokat, hogy dolgozzanak közösen az újrafogalmazott és erősebb EU–NATO partnerség elindítására vonatkozó friss elképzeléseken, amelyek túlmutatnak a Berlin Plus megállapodáson, tekintettel arra, hogy nagyobb együttműködésre van szükség Afganisztánban; úgy véli, hogy az európai biztonsági stratégia kiigazítását és finomítását össze kell kapcsolni az új stratégiai NATO-koncepcióról szóló eszmecserék korai szakaszával; hangsúlyozza a NATO – amely továbbra is az Európa és az Egyesült Államok közötti biztonsági konzultáció legfontosabb fóruma –, valamint az EU közös kül- és biztonságpolitikájának fontosságát az EU azon képességének megerősítése szempontjából, hogy szembenézhessen a már meglévő és a 21. században megjelenő új biztonsági fenyegetésekkel; üdvözli, hogy az Egyesült Államok a bukaresti csúcstalálkozón elismerte, hogy egy erős NATO-szövetség felépítéséhez erős európai védelmi hatékonyságra van szükség; javasolja ezért a NATO és az EU között meglévő kapcsolatok továbbfejlesztését a biztonsági kérdésekben, a két szervezet függetlenségének tiszteletben tartása mellett;

| 19. | úgy véli, hogy az USA azon terve, hogy Európában rakétaelhárító rendszert kíván telepíteni, a jelenlegi helyzetben hátráltatná a nemzetközi leszerelési erőfeszítéseket; aggodalmának ad hangot Oroszország azon döntése miatt, hogy felfüggeszti az európai hagyományos fegyverzetekre vonatkozó szerződésből eredő kötelezettségei betartását; hangsúlyozza, hogy mindkét kérdés érinti az európai népek biztonságát, és ezért nem képezheti az USA és egyes európai országok közötti tisztán kétoldalú tárgyalások tárgyát; tudomásul veszi e tekintetben az Észak-atlanti Tanács legutóbbi, bukaresti csúcstalálkozóján 2008. április 3-án kiadott nyilatkozatát, amely olyan átfogó rakétaelhárító rendszer kialakítására szólít fel, amely lefedi a szövetséges területek egészét; felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre olyan keretet, amelyen keresztül az összes EU-tagállam és a NATO részt vehet az erről folytatott vitában; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy az USA azon terve, hogy Európában rakétaelhárító rendszert kíván telepíteni, a jelenlegi helyzetben hátráltatná a nemzetközi leszerelési erőfeszítéseket; aggodalmának ad hangot Oroszország azon döntése miatt, hogy felfüggeszti az európai hagyományos fegyverzetekre vonatkozó szerződésből eredő kötelezettségei betartását; hangsúlyozza, hogy mindkét kérdés érinti az európai népek biztonságát, és ezért nem képezheti az USA és egyes európai országok közötti tisztán kétoldalú tárgyalások tárgyát; tudomásul veszi e tekintetben az Észak-atlanti Tanács legutóbbi, bukaresti csúcstalálkozóján 2008. április 3-án kiadott nyilatkozatát, amely olyan átfogó rakétaelhárító rendszer kialakítására szólít fel, amely lefedi a szövetséges területek egészét; felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre olyan keretet, amelyen keresztül az összes EU-tagállam és a NATO részt vehet az erről folytatott vitában;

| 20. | várakozással tekint az EU–USA kapcsolatok biztonsági dimenziójának a NATO stratégiai felülvizsgálata, az európai biztonsági stratégia aktualizálása és az új USA-kormány hivatalba lépése fényében történő újraértékelése elé; |
| --- | --- |

20.

várakozással tekint az EU–USA kapcsolatok biztonsági dimenziójának a NATO stratégiai felülvizsgálata, az európai biztonsági stratégia aktualizálása és az új USA-kormány hivatalba lépése fényében történő újraértékelése elé;

Fejlesztési együttműködés és az élelmiszerárak

| 21. | a sürgős segítségnyújtás fokozására szólít fel, annak érdekében, hogy kezelni tudják a világ legszegényebbjeinek a magas élelmiszerárak általi közvetlen fenyegetettségét; elismeri ugyanakkor, hogy a pénz nem elég, és ezért felkéri a Tanácsot, a Bizottságot, valamint az Egyesült Államok Kongresszusát és kormányzatát, hogy foglalkozzanak az elégtelen mértékű mezőgazdasági beruházásokéhoz hasonló strukturális problémákkal, és felszólítja az EU-t, az Egyesült Államokat és a multilaterális szervezeteket egy összehangolt, globális megközelítés kialakítására, amely a kistermelőkre és a nőkre összpontosító, igazságosabb kereskedelmi szabályokat és a fejlődő országok mezőgazdaságába történő nagyobb mértékű beruházást foglalna magában; felhívja az adományozókat, hogy nyújtsanak támogatást és segítséget a leginkább rászorulók biztonsági hálójának finanszírozásához; kéri az EU és az Egyesült Államok vezetőit, hogy aktívan támogassák a Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár vezetésével létrehozott globális élelmiszerválsággal foglalkozó ENSZ-munkacsoportot és tevékenyen vegyenek is részt benne; |
| --- | --- |

21.

a sürgős segítségnyújtás fokozására szólít fel, annak érdekében, hogy kezelni tudják a világ legszegényebbjeinek a magas élelmiszerárak általi közvetlen fenyegetettségét; elismeri ugyanakkor, hogy a pénz nem elég, és ezért felkéri a Tanácsot, a Bizottságot, valamint az Egyesült Államok Kongresszusát és kormányzatát, hogy foglalkozzanak az elégtelen mértékű mezőgazdasági beruházásokéhoz hasonló strukturális problémákkal, és felszólítja az EU-t, az Egyesült Államokat és a multilaterális szervezeteket egy összehangolt, globális megközelítés kialakítására, amely a kistermelőkre és a nőkre összpontosító, igazságosabb kereskedelmi szabályokat és a fejlődő országok mezőgazdaságába történő nagyobb mértékű beruházást foglalna magában; felhívja az adományozókat, hogy nyújtsanak támogatást és segítséget a leginkább rászorulók biztonsági hálójának finanszírozásához; kéri az EU és az Egyesült Államok vezetőit, hogy aktívan támogassák a Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár vezetésével létrehozott globális élelmiszerválsággal foglalkozó ENSZ-munkacsoportot és tevékenyen vegyenek is részt benne;

| 22. | üdvözi az Egyesült Államok kormányzatának azon kezdeményezését, amely szerint az élelmiszersegélyeket nem köti feltételekhez, és ezt az egész élelmiszerprogram reformjára irányuló első lépésnek tekinti, amely reform célja, hogy teljes mértékben vegyék figyelembe a megerősített regionális és helyi élelmiszer-biztonság proaktív támogatásának szükségességét, amelyet a múltban a feltételekhez kötött amerikai élelmiszersegélyek sok esetben aláástak; |
| --- | --- |

22.

üdvözi az Egyesült Államok kormányzatának azon kezdeményezését, amely szerint az élelmiszersegélyeket nem köti feltételekhez, és ezt az egész élelmiszerprogram reformjára irányuló első lépésnek tekinti, amely reform célja, hogy teljes mértékben vegyék figyelembe a megerősített regionális és helyi élelmiszer-biztonság proaktív támogatásának szükségességét, amelyet a múltban a feltételekhez kötött amerikai élelmiszersegélyek sok esetben aláástak;

| 23. | felszólítja a Bizottságot annak felvetésére, hogy az EU–USA fejlesztési segélyekre szánt költségvetésének java részét fordítsák mezőgazdasági kutatásra, képzésre és a gazdálkodók közötti tapasztalatcserére a hatékony és fenntartható növénytermesztési rendszerek (például a vetésforgó, a különböző fajták együttes termesztése, valamint a helyi viszonyokra alkalmazott, részvételi alapú, genetikailag módosított szervezeteket (GMO) kizáró növénytermesztés és állattenyésztés) továbbfejlesztése érdekében, a helyi élelmiszerellátás stabilitása és a hosszú távon alacsony energiafelhasználással működő, hatékony termelési módszerek biztosítása végett; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a Bizottságot annak felvetésére, hogy az EU–USA fejlesztési segélyekre szánt költségvetésének java részét fordítsák mezőgazdasági kutatásra, képzésre és a gazdálkodók közötti tapasztalatcserére a hatékony és fenntartható növénytermesztési rendszerek (például a vetésforgó, a különböző fajták együttes termesztése, valamint a helyi viszonyokra alkalmazott, részvételi alapú, genetikailag módosított szervezeteket (GMO) kizáró növénytermesztés és állattenyésztés) továbbfejlesztése érdekében, a helyi élelmiszerellátás stabilitása és a hosszú távon alacsony energiafelhasználással működő, hatékony termelési módszerek biztosítása végett;

| 24. | sajnálatát fejezi ki az USA kormányának azon határozata miatt, amely szerint csökkentik az ENSZ Népesedési Alapjának (UNFPA) nyújtott pénzügyi támogatásukat; rámutat az UNFPA lényeges szerepére a kevésbé fejlett országok népszaporulata önkéntes csökkentésének elérésében; úgy véli, hogy a fogamzásgátlókhoz és a reproduktív szolgáltatásokhoz való hozzáférés, a lányok és nők kedvező helyzetbe hozása, valamint az anyák és a gyermekek egészségének támogatása létfontosságú stratégiák a népesség növekedésének lassítása és az erőforrások fenntarthatóságának megőrzése érdekében; ezért sürgeti az USA kormányát, hogy növelje az UNFPA-nak nyújtott pénzügyi támogatását; |
| --- | --- |

24.

sajnálatát fejezi ki az USA kormányának azon határozata miatt, amely szerint csökkentik az ENSZ Népesedési Alapjának (UNFPA) nyújtott pénzügyi támogatásukat; rámutat az UNFPA lényeges szerepére a kevésbé fejlett országok népszaporulata önkéntes csökkentésének elérésében; úgy véli, hogy a fogamzásgátlókhoz és a reproduktív szolgáltatásokhoz való hozzáférés, a lányok és nők kedvező helyzetbe hozása, valamint az anyák és a gyermekek egészségének támogatása létfontosságú stratégiák a népesség növekedésének lassítása és az erőforrások fenntarthatóságának megőrzése érdekében; ezért sürgeti az USA kormányát, hogy növelje az UNFPA-nak nyújtott pénzügyi támogatását;

| 25. | felhívja az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy a millenniumi fejlesztési célokat helyezzék a nemzetközi fejlesztési politika középpontjába; sürgeti a Tanácsot, a Bizottságot, a tagállamokat és az Egyesült Államokat, hogy fokozzák a fejlődő országoknak nyújtott segítségüket a segélyek növelésére vonatkozó kötelezettségvállalásaik hitelességének megőrzése érdekében; elismeri az Egyesült Államoknak általánosságban a fejlesztési segélyre, és konkrétan Afrikára vonatkozó fokozott kötelezettségvállalását; sürgeti az Egyesült Államok elnökét, hogy hivatali idejének utolsó évét használja fel a 2008 júliusában Japánban tartandó G8-találkozó és az ENSZ millenniumi fejlesztési célokra vonatkozó, 2008 szeptemberében New Yorkban tartandó csúcstalálkozójának ambiciózus eredményeire való törekvésre; felhívja az EU-t, hogy az Európai Tanács 2008. június 19–20-i napirendjén lényeges pontként tartsa fenn a millenniumi fejlesztési célokat és a hivatalos fejlesztéstámogatás (ODA) 0,7%-os részarányának elérésére vonatkozó éves menetrendeket; |
| --- | --- |

25.

felhívja az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy a millenniumi fejlesztési célokat helyezzék a nemzetközi fejlesztési politika középpontjába; sürgeti a Tanácsot, a Bizottságot, a tagállamokat és az Egyesült Államokat, hogy fokozzák a fejlődő országoknak nyújtott segítségüket a segélyek növelésére vonatkozó kötelezettségvállalásaik hitelességének megőrzése érdekében; elismeri az Egyesült Államoknak általánosságban a fejlesztési segélyre, és konkrétan Afrikára vonatkozó fokozott kötelezettségvállalását; sürgeti az Egyesült Államok elnökét, hogy hivatali idejének utolsó évét használja fel a 2008 júliusában Japánban tartandó G8-találkozó és az ENSZ millenniumi fejlesztési célokra vonatkozó, 2008 szeptemberében New Yorkban tartandó csúcstalálkozójának ambiciózus eredményeire való törekvésre; felhívja az EU-t, hogy az Európai Tanács 2008. június 19–20-i napirendjén lényeges pontként tartsa fenn a millenniumi fejlesztési célokat és a hivatalos fejlesztéstámogatás (ODA) 0,7%-os részarányának elérésére vonatkozó éves menetrendeket;

Nemzetközi kapcsolatok

| 26. | hangsúlyozza, hogy az izraeli–palesztin konfliktus megoldása döntő fontosságú a Közel-Keleten a béke és a stabilitás biztosítása szempontjából; emlékezteti a feleket az általuk Annapolisban vállalt kötelezettségekre, miszerint jóhiszemű tárgyalásokat folytatnak egy valamennyi megoldatlan ügyet rendező békeszerződés 2008 végéig történő megkötése érdekében; ismételten hangsúlyozza az arab békekezdeményezés jelentőségét, és sürgeti az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy biztosítsák az arab partnerek építő bevonását a folyamatba; újfent felhívja Izraelt, hogy fagyassza be a települések kialakításával kapcsolatos tevékenységeit, ideértve a természetes növekedést is, és bontsa le a 2001 márciusa óta kialakított előretolt állásokat; ismételten mély aggodalmát fejezi ki a Gázai övezetet sújtó humanitárius és politikai válsággal és annak további lehetséges súlyos következményeivel kapcsolatosan; követeli, hogy haladéktalanul vessenek véget annak, hogy a palesztin milícia a Gázai övezetből izraeli területre rakétákat lő ki; teljes mértékben támogatja Egyiptomnak az erőszak felszámolására és a valamennyi határátkelő újbóli megnyitását lehetővé tevő megoldásra irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az izraeli–palesztin konfliktus megoldása döntő fontosságú a Közel-Keleten a béke és a stabilitás biztosítása szempontjából; emlékezteti a feleket az általuk Annapolisban vállalt kötelezettségekre, miszerint jóhiszemű tárgyalásokat folytatnak egy valamennyi megoldatlan ügyet rendező békeszerződés 2008 végéig történő megkötése érdekében; ismételten hangsúlyozza az arab békekezdeményezés jelentőségét, és sürgeti az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy biztosítsák az arab partnerek építő bevonását a folyamatba; újfent felhívja Izraelt, hogy fagyassza be a települések kialakításával kapcsolatos tevékenységeit, ideértve a természetes növekedést is, és bontsa le a 2001 márciusa óta kialakított előretolt állásokat; ismételten mély aggodalmát fejezi ki a Gázai övezetet sújtó humanitárius és politikai válsággal és annak további lehetséges súlyos következményeivel kapcsolatosan; követeli, hogy haladéktalanul vessenek véget annak, hogy a palesztin milícia a Gázai övezetből izraeli területre rakétákat lő ki; teljes mértékben támogatja Egyiptomnak az erőszak felszámolására és a valamennyi határátkelő újbóli megnyitását lehetővé tevő megoldásra irányuló erőfeszítéseit;

| 27. | üdvözli annak bejelentését, hogy Szíria és Izrael közvetett béketárgyalásokba bocsátkozik Törökország égisze alatt; |
| --- | --- |

27.

üdvözli annak bejelentését, hogy Szíria és Izrael közvetett béketárgyalásokba bocsátkozik Törökország égisze alatt;

| 28. | üdvözli Michel Szulejmán libanoni elnökké való megválasztását; hangsúlyozza Libanon stabilitásának, szuverenitásának, függetlenségének és területi egységének fontosságát; sürgeti a feleket, hogy a Dohában kötött megállapodást teljes mértékben hajtsák végre, és felhívja az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy minden erre irányuló erőfeszítést támogassanak; |
| --- | --- |

28.

üdvözli Michel Szulejmán libanoni elnökké való megválasztását; hangsúlyozza Libanon stabilitásának, szuverenitásának, függetlenségének és területi egységének fontosságát; sürgeti a feleket, hogy a Dohában kötött megállapodást teljes mértékben hajtsák végre, és felhívja az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy minden erre irányuló erőfeszítést támogassanak;

| 29. | hangsúlyozza, hogy az euro-atlanti és a szélesebb körű nemzetközi biztonság kérdése szorosan kapcsolódik ahhoz, hogy Afganisztán a jövőben békés és demokratikus, az emberi jogokat tiszteletben tartó és a terrorizmus fenyegetésétől mentes állam legyen; üdvözli ezért a NATO határozott és hosszú távú, az ISAF (Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erő) új stratégiai víziójában vázolt kötelezettségvállalását Afganisztánnal kapcsolatban, valamint a nemzetközi közösség átfogó, a civil és katonai erőfeszítéseket – köztük az EU rendőri misszióját (EUPOL) is – egyesítő megközelítését, amely rendőri misszió az EU Afganisztánnal kapcsolatos általános kötelezettségvállalásának és az EU különmegbízottja által nyújtott helyi politikai iránymutatásokra és a többek között a Bizottság által irányított újjáépítési erőfeszítésekre is kiterjedő összehangolt uniós megközelítés részét képezi; felhívja az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy sürgősen tegyenek lépéseket az Afganisztánnak nyújtott fejlesztési segítségük növelésére, fejlesztésére, javítására és jobb összehangolására, többek között a lehető legtöbb pénzeszköznek az afgán intézmények és a tapasztalt nem kormányzati szervezetek számára történő juttatása révén; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy az euro-atlanti és a szélesebb körű nemzetközi biztonság kérdése szorosan kapcsolódik ahhoz, hogy Afganisztán a jövőben békés és demokratikus, az emberi jogokat tiszteletben tartó és a terrorizmus fenyegetésétől mentes állam legyen; üdvözli ezért a NATO határozott és hosszú távú, az ISAF (Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erő) új stratégiai víziójában vázolt kötelezettségvállalását Afganisztánnal kapcsolatban, valamint a nemzetközi közösség átfogó, a civil és katonai erőfeszítéseket – köztük az EU rendőri misszióját (EUPOL) is – egyesítő megközelítését, amely rendőri misszió az EU Afganisztánnal kapcsolatos általános kötelezettségvállalásának és az EU különmegbízottja által nyújtott helyi politikai iránymutatásokra és a többek között a Bizottság által irányított újjáépítési erőfeszítésekre is kiterjedő összehangolt uniós megközelítés részét képezi; felhívja az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy sürgősen tegyenek lépéseket az Afganisztánnak nyújtott fejlesztési segítségük növelésére, fejlesztésére, javítására és jobb összehangolására, többek között a lehető legtöbb pénzeszköznek az afgán intézmények és a tapasztalt nem kormányzati szervezetek számára történő juttatása révén;

| 30. | felhívja a Tanácsot, hogy az Egyesült Államokkal kezdjen párbeszédet Irakról, és ossza meg az Egyesült Államokkal az EU véleményét az országban betöltött stratégiai szerepéről, és továbbra is támogassa a nemzetközi közösség által Irakban játszott szerep – az ENSZ kiterjesztett, a Biztonsági Tanács 1770. (2007) sz. határozatával összhangban betöltött szerepének teljes mértékű kihasználása által történő – fokozott multilateralizációját; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Tanácsot, hogy az Egyesült Államokkal kezdjen párbeszédet Irakról, és ossza meg az Egyesült Államokkal az EU véleményét az országban betöltött stratégiai szerepéről, és továbbra is támogassa a nemzetközi közösség által Irakban játszott szerep – az ENSZ kiterjesztett, a Biztonsági Tanács 1770. (2007) sz. határozatával összhangban betöltött szerepének teljes mértékű kihasználása által történő – fokozott multilateralizációját;

| 31. | hangsúlyozza a Balkán regionális biztonsága és stabilitása iránti közös elkötelezettséget; méltatja a NATO koszovói nemzetközi haderejének (Kfor) a gyors, pártatlan és hatékony teljesítményét a Koszovóban a közelmúltban kirobbant erőszak kezelésében, és hangsúlyozza, hogy a Kfor-nak az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244. (1999) sz. határozata alapján Koszovóban kell maradnia az ott tartózkodó összes személy szabad mozgását és a nemzetközi jelenlétet lehetővé tevő biztonságos környezet megteremtése érdekében; ebben az összefüggésben kiemeli, hogy az EU fontos szerepet játszik Koszovóban; üdvözli a koszovói EULEX beindítását és ragaszkodik ahhoz, hogy az EULEX-nek Koszovó egész területén jelen kell lennie; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza a Balkán regionális biztonsága és stabilitása iránti közös elkötelezettséget; méltatja a NATO koszovói nemzetközi haderejének (Kfor) a gyors, pártatlan és hatékony teljesítményét a Koszovóban a közelmúltban kirobbant erőszak kezelésében, és hangsúlyozza, hogy a Kfor-nak az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244. (1999) sz. határozata alapján Koszovóban kell maradnia az ott tartózkodó összes személy szabad mozgását és a nemzetközi jelenlétet lehetővé tevő biztonságos környezet megteremtése érdekében; ebben az összefüggésben kiemeli, hogy az EU fontos szerepet játszik Koszovóban; üdvözli a koszovói EULEX beindítását és ragaszkodik ahhoz, hogy az EULEX-nek Koszovó egész területén jelen kell lennie;

| 32. | úgy véli, hogy az EU-nak és az Egyesült Államoknak sürgősen foglalkozniuk kell a rövid távú biztonsági kihívásokkal és Koszovó fejlődésének hosszabb távú kihívásaival egy közös célkitűzés elérése érdekében: működő állam, soknemzetiségű társadalom erős, működő intézményekkel és a jogállamiság tiszteletben tartása; üdvözli, hogy az EBVP koszovói EULEX missziója most először egyesült államokbeli rendőrtiszteket is magában foglal; megállapítja, hogy az Egyesült Államok kormányzata a külügyminisztérium számos munkatársát és vállalkozókat fog kiküldeni a koszovói művelethez, és a nemzetközi polgári hivatal működési költségeinek 25%-át fogja fedezni, a fennmaradó részt pedig az Európai Bizottság és más államok hozzájárulásai fedezik; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy az EU-nak és az Egyesült Államoknak sürgősen foglalkozniuk kell a rövid távú biztonsági kihívásokkal és Koszovó fejlődésének hosszabb távú kihívásaival egy közös célkitűzés elérése érdekében: működő állam, soknemzetiségű társadalom erős, működő intézményekkel és a jogállamiság tiszteletben tartása; üdvözli, hogy az EBVP koszovói EULEX missziója most először egyesült államokbeli rendőrtiszteket is magában foglal; megállapítja, hogy az Egyesült Államok kormányzata a külügyminisztérium számos munkatársát és vállalkozókat fog kiküldeni a koszovói művelethez, és a nemzetközi polgári hivatal működési költségeinek 25%-át fogja fedezni, a fennmaradó részt pedig az Európai Bizottság és más államok hozzájárulásai fedezik;

| 33. | összehangolt fellépésre szólít fel Kínával kapcsolatban, különös tekintettel a demokrácia előmozdításának, a Tajvannal fenntartott kapcsolat feszültsége enyhítésének, valamint a pekingi hatóságok és a dalai láma közötti párbeszédnek megkönnyítésének sürgető szükségességére a tibeti kérdéssel kapcsolatos konkrét előrelépés érdekében; |
| --- | --- |

33.

összehangolt fellépésre szólít fel Kínával kapcsolatban, különös tekintettel a demokrácia előmozdításának, a Tajvannal fenntartott kapcsolat feszültsége enyhítésének, valamint a pekingi hatóságok és a dalai láma közötti párbeszédnek megkönnyítésének sürgető szükségességére a tibeti kérdéssel kapcsolatos konkrét előrelépés érdekében;

| 34. | felhívja a Tanácsot, hogy az Egyesült Államokkal újból vitassa meg az NBB kérdését, mivel az a nemzetközi jog sarokköve; konstruktívabb hozzáállást vár az Egyesült Államok leendő kormányától az NBB alapokmányának ratifikálása, valamint az agresszió mint bűncselekmény továbbra is nyitott definíciójának közös véglegesítése irányában tett előrelépések tekintetében – a római alapokmány 5.2. cikkében foglaltak szerint – az NBB 2009-ben esedékes felülvizsgálati konferenciájának előkészítése keretében; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Tanácsot, hogy az Egyesült Államokkal újból vitassa meg az NBB kérdését, mivel az a nemzetközi jog sarokköve; konstruktívabb hozzáállást vár az Egyesült Államok leendő kormányától az NBB alapokmányának ratifikálása, valamint az agresszió mint bűncselekmény továbbra is nyitott definíciójának közös véglegesítése irányában tett előrelépések tekintetében – a római alapokmány 5.2. cikkében foglaltak szerint – az NBB 2009-ben esedékes felülvizsgálati konferenciájának előkészítése keretében;

| 35. | ismételten elítéli a halálbüntetést; felhívja az USA kormányát és összes államát, hogy szüntessék meg a halálbüntetést; sajnálatát fejezi ki az USA legfelső bíróságának közelmúltbeli határozata miatt, amely megtartotta a halálos injekciót, és lehetőséget teremtett a kivégzések folytatásához; |
| --- | --- |

35.

ismételten elítéli a halálbüntetést; felhívja az USA kormányát és összes államát, hogy szüntessék meg a halálbüntetést; sajnálatát fejezi ki az USA legfelső bíróságának közelmúltbeli határozata miatt, amely megtartotta a halálos injekciót, és lehetőséget teremtett a kivégzések folytatásához;

| 36. | javasolja, hogy tegyenek lépéseket az Egyesült Államokkal fenntartott transzatlanti kapcsolatok megerősítésére egy új transzatlanti partnerségi megállapodás révén, amely a meglévő új transzatlanti napirendet váltja fel; javasolja e tekintetben rendszeres felülvizsgálati mechanizmus létrehozását egy ilyen transzatlanti partnerségi megállapodás tekintetében, amelynek révén az EU és az Egyesült Államok szakértői folyamatosan törekedhetnek a transzatlanti partnerség javítására az abban rejlő összes lehetőség kihasználása érdekében; hangsúlyozza, hogy csak az amerikai Kongresszus, a Parlament és a nemzeti parlamentek valamennyi szintjén folytatott szélesebb körű részvétel teszi valóban lehetővé a teljes folyamat megerősítését, és hogy a meglévő parlamentközi eszmecserét fokozatosan tényleges „transzatlanti közgyűléssé” kellene alakítani; |
| --- | --- |

36.

javasolja, hogy tegyenek lépéseket az Egyesült Államokkal fenntartott transzatlanti kapcsolatok megerősítésére egy új transzatlanti partnerségi megállapodás révén, amely a meglévő új transzatlanti napirendet váltja fel; javasolja e tekintetben rendszeres felülvizsgálati mechanizmus létrehozását egy ilyen transzatlanti partnerségi megállapodás tekintetében, amelynek révén az EU és az Egyesült Államok szakértői folyamatosan törekedhetnek a transzatlanti partnerség javítására az abban rejlő összes lehetőség kihasználása érdekében; hangsúlyozza, hogy csak az amerikai Kongresszus, a Parlament és a nemzeti parlamentek valamennyi szintjén folytatott szélesebb körű részvétel teszi valóban lehetővé a teljes folyamat megerősítését, és hogy a meglévő parlamentközi eszmecserét fokozatosan tényleges „transzatlanti közgyűléssé” kellene alakítani;

*

* *

| 37. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Amerikai Egyesült Államok elnökének és kongresszusának. |
| --- | --- |

37.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Amerikai Egyesült Államok elnökének és kongresszusának.

---

(1)  HL C 298. E, 2006.12.8., 226. o.

(2)  HL C 298. E, 2006.12.8., 235. o.

(3)  HL C 74. E, 2008.3.20., 670. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0192.

(5)  HL C 280. E, 2006.11.18., 120. o.

(6)  HL C 313. E, 2006.12.20., 439. o.

(7)  HL C 287. E, 2007.11.29., 344. o.

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/39

---

2008. június 5., csütörtökBarcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért

P6_TA(2008)0257

Az Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezésről

2009/C 285 E/06

Az Európai Parlament,

tekintettel az 1995. november 27–28-i barcelonai euromediterrán külügyminiszteri konferencián elfogadott, az euromediterrán partnerséget létrehozó barcelonai nyilatkozatra,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért című közleményére (COM(2008)0319),

tekintettel a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezés megindítására vonatkozó elv jóváhagyására az Európai Tanács 2008. március 13–14-i brüsszeli ülésén,

tekintettel az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés (EMPA) elnökségének zárónyilatkozatára, és az EMPA által az athéni negyedik plenáris ülésén, 2008. március 27–28-án elfogadott ajánlásokra,

tekintettel a 2003. december 2–3-án Nápolyban, illetve a 2007. november 5–6-án Lisszabonban tartott euromediterrán külügyminiszteri konferenciák következtetéseire,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, az európai szomszédsági politika (ESZP) megerősítéséről szóló közleményére (COM(2006)0726),

tekintettel az euromediterrán partnerség 10. évfordulójáról megemlékező, 2005. november 27–28-án Barcelonában tartott euromediterrán csúcstalálkozó következtetéseire,

tekintettel „Az EU emberi jogi és demokratizálódási intézkedéseinek szigorítása a mediterrán országokkal – stratégia iránymutatások” című, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett bizottsági közleményre (COM(2003)0294),

tekintettel az Európai Unió mediterrán politikájáról szóló korábbi állásfoglalásaira és különösen a 2007. március 15-i állásfoglalására (1),

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a földközi-tengeri térség és a Közel-Kelet stratégiai jelentőségű az EU számára, és mivel szükség van a szolidaritáson, párbeszéden, együttműködésen és cserén alapuló földközi-tengeri politikára azért, hogy szembe tudjunk nézni a közös kihívásokkal, és létre tudjuk hozni a béke, a stabilitás és a közös jólét térségét; |
| --- | --- |

A.

mivel a földközi-tengeri térség és a Közel-Kelet stratégiai jelentőségű az EU számára, és mivel szükség van a szolidaritáson, párbeszéden, együttműködésen és cserén alapuló földközi-tengeri politikára azért, hogy szembe tudjunk nézni a közös kihívásokkal, és létre tudjuk hozni a béke, a stabilitás és a közös jólét térségét;

| B. | mivel a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezést megindító, 2008. július 13-án Párizsban megrendezendő csúcstalálkozónak egyértelmű iránymutatásokat kell meghatároznia az EU és földközi-tengeri partnerei közötti többoldalú kapcsolatok javítására, melybe beletartozik a munkamódszerek megerősítése és a felelősségek megosztásának fokozása; |
| --- | --- |

B.

mivel a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezést megindító, 2008. július 13-án Párizsban megrendezendő csúcstalálkozónak egyértelmű iránymutatásokat kell meghatároznia az EU és földközi-tengeri partnerei közötti többoldalú kapcsolatok javítására, melybe beletartozik a munkamódszerek megerősítése és a felelősségek megosztásának fokozása;

| C. | mivel a barcelonai folyamat eredményeinek és hiányosságainak elemzését figyelembe kell venni az euromediterrán kapcsolatok hatékony felülvizsgálatához és a barcelonai folyamat új lendületbe hozásához; hangsúlyozva e tekintetben annak a fontosságát, hogy szembe kell nézni az euromediterrán partnerség elmélyítése és az együttműködés fejlesztése terén tapasztalt olyan nehézségekkel, mint a közel-keleti konfliktus állandósulása, a régióban (például Nyugat-Szaharában) uralkodó komoly politikai feszültségek, a demokrácia és az emberi jogok terén tapasztalható egy helyben topogás és a folyamat csekély ismertsége a lakosság körében, |
| --- | --- |

C.

mivel a barcelonai folyamat eredményeinek és hiányosságainak elemzését figyelembe kell venni az euromediterrán kapcsolatok hatékony felülvizsgálatához és a barcelonai folyamat új lendületbe hozásához; hangsúlyozva e tekintetben annak a fontosságát, hogy szembe kell nézni az euromediterrán partnerség elmélyítése és az együttműködés fejlesztése terén tapasztalt olyan nehézségekkel, mint a közel-keleti konfliktus állandósulása, a régióban (például Nyugat-Szaharában) uralkodó komoly politikai feszültségek, a demokrácia és az emberi jogok terén tapasztalható egy helyben topogás és a folyamat csekély ismertsége a lakosság körében,

| D. | mivel a kitűzött célokhoz viszonyítva nem kielégítő eredmények ellenére a barcelonai folyamat eredményeinek összegzése azt mutatja, hogy rejlik lehetőség a folyamatban, de optimalizálni kell azt, |
| --- | --- |

D.

mivel a kitűzött célokhoz viszonyítva nem kielégítő eredmények ellenére a barcelonai folyamat eredményeinek összegzése azt mutatja, hogy rejlik lehetőség a folyamatban, de optimalizálni kell azt,

| 1. | üdvözli a Bizottságnak a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért témáját taglaló említett közleményét, és osztja ezen új kezdeményezés ama célját, mely szerint friss politikai és gyakorlati lendületet kell adni az EU és földközi-tengeri partnerei közötti többoldalú kapcsolatoknak politikai szintjük emelésével, a közös szerepvállalás fokozásával, a felelősségek megosztásának növelésével, valamint a térség állampolgárai szükségleteit szem előtt tartó regionális projektek kidolgozásával; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottságnak a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért témáját taglaló említett közleményét, és osztja ezen új kezdeményezés ama célját, mely szerint friss politikai és gyakorlati lendületet kell adni az EU és földközi-tengeri partnerei közötti többoldalú kapcsolatoknak politikai szintjük emelésével, a közös szerepvállalás fokozásával, a felelősségek megosztásának növelésével, valamint a térség állampolgárai szükségleteit szem előtt tartó regionális projektek kidolgozásával;

| 2. | úgy véli, hogy új lendületet kell adni a barcelonai folyamatnak ismertsége fokozása és annak érdekében, hogy a polgárok – különösen a mediterrán térség déli partjain élők – számára annak konkrét előnyei érzékelhetőek legyenek; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy új lendületet kell adni a barcelonai folyamatnak ismertsége fokozása és annak érdekében, hogy a polgárok – különösen a mediterrán térség déli partjain élők – számára annak konkrét előnyei érzékelhetőek legyenek;

| 3. | egyetért azzal, hogy szükség van a barcelonai folyamat újraélesztésére, és hogy továbbra is az maradjon az EU és a földközi-tengeri térség közötti együttműködés központi eleme, mivel ez az egyetlen olyan fórum, amelynek keretei között valamennyi földközi-tengeri partner eszmecserét és építő jellegű párbeszédet folytathat; úgy véli, hogy a barcelonai nyilatkozat, annak céljai és együttműködési területei e kapcsolatok mérföldköveit jelentik; reméli, hogy az új kezdeményezés az euromediterrán partnerség eredményeire fog épülni, és többletértéket fog nyújtani a folyamathoz; |
| --- | --- |

3.

egyetért azzal, hogy szükség van a barcelonai folyamat újraélesztésére, és hogy továbbra is az maradjon az EU és a földközi-tengeri térség közötti együttműködés központi eleme, mivel ez az egyetlen olyan fórum, amelynek keretei között valamennyi földközi-tengeri partner eszmecserét és építő jellegű párbeszédet folytathat; úgy véli, hogy a barcelonai nyilatkozat, annak céljai és együttműködési területei e kapcsolatok mérföldköveit jelentik; reméli, hogy az új kezdeményezés az euromediterrán partnerség eredményeire fog épülni, és többletértéket fog nyújtani a folyamathoz;

| 4. | ezért felhívja azokat az országokat, amelyek nem csatlakoztak a barcelonai folyamathoz, hogy a közös célok megvalósítása érdekében fogadják el a barcelonai vívmányokat; |
| --- | --- |

4.

ezért felhívja azokat az országokat, amelyek nem csatlakoztak a barcelonai folyamathoz, hogy a közös célok megvalósítása érdekében fogadják el a barcelonai vívmányokat;

| 5. | határozottan támogatja a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezés javasolt fejlesztését az euromediterrán térség demokratikus alapelvekre, valamint a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletére alapuló konszolidációjaként, amelynek szoros partnerséghez kell vezetnie a kül- és biztonságpolitika területén; |
| --- | --- |

5.

határozottan támogatja a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezés javasolt fejlesztését az euromediterrán térség demokratikus alapelvekre, valamint a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletére alapuló konszolidációjaként, amelynek szoros partnerséghez kell vezetnie a kül- és biztonságpolitika területén;

| 6. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy értékelje az új intézményt és e jelentős új kezdeményezés jogi következményeit, nevezetesen a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseivel összefüggésben; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy értékelje az új intézményt és e jelentős új kezdeményezés jogi következményeit, nevezetesen a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseivel összefüggésben;

| 7. | biztosít arról, hogy készen áll az együttműködésre a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezés intézményi keretének kialakításában; rámutat, hogy az EU költségvetési hatóságának egyik ágaként szerepet fog vállalni, hogy biztosítsa az új intézményi keret és projektjei sikerét; |
| --- | --- |

7.

biztosít arról, hogy készen áll az együttműködésre a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezés intézményi keretének kialakításában; rámutat, hogy az EU költségvetési hatóságának egyik ágaként szerepet fog vállalni, hogy biztosítsa az új intézményi keret és projektjei sikerét;

| 8. | üdvözli a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezés állam- és kormányfői és külügyminiszteri szintű társelnökségének létrehozására irányuló bizottsági javaslatot, üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az EU-társelnökség az illetékes uniós intézményekből álljon; méltányolva, hogy ez növelni fogja a közös szerepvállalást az euromediterrán együttműködésben; hangsúlyozza, hogy az elnökség földközi-tengeri szárnyát a földközi-tengeri partnerek konszenzusos megegyezése alapján kell kinevezni, és hogy a soros elnöki tisztet betöltő országnak a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezésben részt vevő valamennyi államot meg kell hívnia a csúcstalálkozókra és a miniszteri ülésekre; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezés állam- és kormányfői és külügyminiszteri szintű társelnökségének létrehozására irányuló bizottsági javaslatot, üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az EU-társelnökség az illetékes uniós intézményekből álljon; méltányolva, hogy ez növelni fogja a közös szerepvállalást az euromediterrán együttműködésben; hangsúlyozza, hogy az elnökség földközi-tengeri szárnyát a földközi-tengeri partnerek konszenzusos megegyezése alapján kell kinevezni, és hogy a soros elnöki tisztet betöltő országnak a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezésben részt vevő valamennyi államot meg kell hívnia a csúcstalálkozókra és a miniszteri ülésekre;

| 9. | támogatja a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezés valamennyi részt vevő országának kinevezett képviselőiből állandó közös bizottságot állítsanak fel Brüsszelben, melynek fontos szerepe lehet az intézményi vezetés fejlesztésében; |
| --- | --- |

9.

támogatja a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezés valamennyi részt vevő országának kinevezett képviselőiből állandó közös bizottságot állítsanak fel Brüsszelben, melynek fontos szerepe lehet az intézményi vezetés fejlesztésében;

| 10. | úgy véli, hogy a javasolt új titkárságot a Bizottság szolgálatai közé kell integrálni, és az a folyamat összes résztvevője által kiküldött tisztviselőkből állhat, és többletértéket kell nyújtania a meglévő struktúrákhoz azért, hogy a teljes politikai folyamat támogatása céljából megerősítsék az igazgatási kapacitást; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a javasolt új titkárságot a Bizottság szolgálatai közé kell integrálni, és az a folyamat összes résztvevője által kiküldött tisztviselőkből állhat, és többletértéket kell nyújtania a meglévő struktúrákhoz azért, hogy a teljes politikai folyamat támogatása céljából megerősítsék az igazgatási kapacitást;

| 11. | úgy véli, hogy a javasolt új titkárságnak láthatóbbá kell tennie a térségben a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért új kezdeményezést, és hogy eltökélten kell összpontosítania a regionális projektekre, valamint feladatok egész soráért kell felelősséget vállalnia a projektek helyes kormányzása érdekében; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a javasolt új titkárságnak láthatóbbá kell tennie a térségben a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért új kezdeményezést, és hogy eltökélten kell összpontosítania a regionális projektekre, valamint feladatok egész soráért kell felelősséget vállalnia a projektek helyes kormányzása érdekében;

| 12. | felhívja azonban a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a titkárságnak otthont adó országtól követelje meg a barcelonai folyamat demokratikus és emberi jogokra vonatkozó értékei melletti elkötelezettségét; |
| --- | --- |

12.

felhívja azonban a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a titkárságnak otthont adó országtól követelje meg a barcelonai folyamat demokratikus és emberi jogokra vonatkozó értékei melletti elkötelezettségét;

| 13. | üdvözli a Bizottság azon javaslatát, mely szerint politikai szinten erősíteni kell a kapcsolatokat földközi-tengeri partnereinkkel a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezés keretében csúcstalálkozók kétévenkénti megrendezésével, amelyek célja politikai nyilatkozatok elfogadása, valamint regionális szinten megvalósítandó fő programokról és projektekről történő döntések meghozatala; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a Bizottság azon javaslatát, mely szerint politikai szinten erősíteni kell a kapcsolatokat földközi-tengeri partnereinkkel a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezés keretében csúcstalálkozók kétévenkénti megrendezésével, amelyek célja politikai nyilatkozatok elfogadása, valamint regionális szinten megvalósítandó fő programokról és projektekről történő döntések meghozatala;

| 14. | véleménye szerint az EMPA-t teljes mértékben be kell vonni e csúcstalálkozók előkészítésébe és lefolytatásába; |
| --- | --- |

14.

véleménye szerint az EMPA-t teljes mértékben be kell vonni e csúcstalálkozók előkészítésébe és lefolytatásába;

| 15. | üdvözli a Bizottság javaslatát, amely az EMPA jövőbeni szerepét a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezés intézményi keretének szerves részeként jelöli meg, annak parlamenti dimenziójaként; hangsúlyozza, hogy szükség van a demokratikus legitimáció megerősítésére, valamint az EMPA szerepének megszilárdítására, hiszen az EMPA az egyetlen olyan parlamenti közgyűlés, amely egyesíti mind a 27 tagállamot és a közel-keleti békefolyamatban részt vevő valamennyi felet; úgy véli, hogy a konzultációs testületként működő EMPA-nak rendelkeznie kell javaslatok és értékelések készítésének jogával; támogatja a barcelonai folyamatban részt nem vevő országok parlamenti képviselőinek részvételét az EMPA-ban; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a Bizottság javaslatát, amely az EMPA jövőbeni szerepét a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezés intézményi keretének szerves részeként jelöli meg, annak parlamenti dimenziójaként; hangsúlyozza, hogy szükség van a demokratikus legitimáció megerősítésére, valamint az EMPA szerepének megszilárdítására, hiszen az EMPA az egyetlen olyan parlamenti közgyűlés, amely egyesíti mind a 27 tagállamot és a közel-keleti békefolyamatban részt vevő valamennyi felet; úgy véli, hogy a konzultációs testületként működő EMPA-nak rendelkeznie kell javaslatok és értékelések készítésének jogával; támogatja a barcelonai folyamatban részt nem vevő országok parlamenti képviselőinek részvételét az EMPA-ban;

| 16. | megismétli, hogy a demokrácia fejlődését politikai reformok támogatásával kell elérni, és hangsúlyozza, hogy a demokratizálódásra és az emberi jogok előmozdítására irányuló európai politika hitelessége a Földközi-tenger déli felén működő civil társadalmak és demokratikus politikai szervezetek szilárd és látható támogatásán múlik; felszólít a civil társadalom és a társadalmi partnerek képviselőinek szoros bevonására a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezés intézményi keretébe; |
| --- | --- |

16.

megismétli, hogy a demokrácia fejlődését politikai reformok támogatásával kell elérni, és hangsúlyozza, hogy a demokratizálódásra és az emberi jogok előmozdítására irányuló európai politika hitelessége a Földközi-tenger déli felén működő civil társadalmak és demokratikus politikai szervezetek szilárd és látható támogatásán múlik; felszólít a civil társadalom és a társadalmi partnerek képviselőinek szoros bevonására a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezés intézményi keretébe;

| 17. | rámutat arra, hogy az euromediterrán politika fő céljai a jogállamiság, a demokrácia, az emberi jogok és a politikai pluralizmus előmozdítása, és ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy az euromediterrán partnerség még nem hozta meg a várt eredményeket az emberi jogok területén; ezért felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az emberi jogok és a demokrácia előmozdítását világosan foglalja bele az új kezdeményezés céljaiba, és erősítse tovább a meglévő mechanizmusokat, például a társulási megállapodások emberi jogi záradékát és egy végrehajtási mechanizmus kialakítását a megállapodások új generációjában, az európai szomszédságpolitika kétoldalú cselekvési terveiben, valamint emberi jogi albizottságok létrehozását; |
| --- | --- |

17.

rámutat arra, hogy az euromediterrán politika fő céljai a jogállamiság, a demokrácia, az emberi jogok és a politikai pluralizmus előmozdítása, és ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy az euromediterrán partnerség még nem hozta meg a várt eredményeket az emberi jogok területén; ezért felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az emberi jogok és a demokrácia előmozdítását világosan foglalja bele az új kezdeményezés céljaiba, és erősítse tovább a meglévő mechanizmusokat, például a társulási megállapodások emberi jogi záradékát és egy végrehajtási mechanizmus kialakítását a megállapodások új generációjában, az európai szomszédságpolitika kétoldalú cselekvési terveiben, valamint emberi jogi albizottságok létrehozását;

| 18. | rámutat, hogy az EU–mediterrán együttműködésnek ki kell terjednie a Földközi-tenger partján elhelyezkedő egyéb államokra is, és hangsúlyozza, hogy a földközi-tengeri térség egészének identitását el kell ismerni teljes mértékben; |
| --- | --- |

18.

rámutat, hogy az EU–mediterrán együttműködésnek ki kell terjednie a Földközi-tenger partján elhelyezkedő egyéb államokra is, és hangsúlyozza, hogy a földközi-tengeri térség egészének identitását el kell ismerni teljes mértékben;

| 19. | felidézi a Bizottság által javasolt példákat, például a tengeri gyorsforgalmi útvonalakat, az arab a Maghreb-országok közötti országúti összeköttetést, a Földközi-tenger megtisztítását, a polgári védelmet és a mediterrán napenergiára vonatkozó tervet; érdeklődését fejezi ki a észak-afrikai sivatagi nagyteljesítményű naphő alapú villamosáram-termelés iránt és javasolja, hogy a Mediterrán Unió első ülésén biztosítsanak prioritást e kérdés megvitatásának; egyéb projekteket is támogat, például a vízből való sókivonást az ivóvízhez való hozzáférés megkönnyítése érdekében, ami számos földközi-tengeri ország egyik fő problémája; |
| --- | --- |

19.

felidézi a Bizottság által javasolt példákat, például a tengeri gyorsforgalmi útvonalakat, az arab a Maghreb-országok közötti országúti összeköttetést, a Földközi-tenger megtisztítását, a polgári védelmet és a mediterrán napenergiára vonatkozó tervet; érdeklődését fejezi ki a észak-afrikai sivatagi nagyteljesítményű naphő alapú villamosáram-termelés iránt és javasolja, hogy a Mediterrán Unió első ülésén biztosítsanak prioritást e kérdés megvitatásának; egyéb projekteket is támogat, például a vízből való sókivonást az ivóvízhez való hozzáférés megkönnyítése érdekében, ami számos földközi-tengeri ország egyik fő problémája;

| 20. | rámutat annak szükségességére, hogy a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezés projektjei nyitva álljanak az összes érdekelt uniós tagállam és mediterrán partner előtt, különösen, ha érdekeltségük van egy projektben vagy egy-egy területen; |
| --- | --- |

20.

rámutat annak szükségességére, hogy a Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért kezdeményezés projektjei nyitva álljanak az összes érdekelt uniós tagállam és mediterrán partner előtt, különösen, ha érdekeltségük van egy projektben vagy egy-egy területen;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet és az EMPA-t e regionális projektek fejlődéséről, és hogy vegye fontolóra a parlamenti szinten előterjesztett, a folyamat népszerűsítésére, valamint a felvevő kapacitás és a régió polgárainak nyújtott többletérték növelésére irányuló javaslatokat és értékeléseket; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet és az EMPA-t e regionális projektek fejlődéséről, és hogy vegye fontolóra a parlamenti szinten előterjesztett, a folyamat népszerűsítésére, valamint a felvevő kapacitás és a régió polgárainak nyújtott többletérték növelésére irányuló javaslatokat és értékeléseket;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az EU–mediterrán partnerség nem összpontosíthat kizárólag gazdasági és kereskedelmi kérdésekre; rámutat, hogy a három barcelonai pillér egymással szorosan összefügg; rámutat, hogy az első pillér a „békéhez, stabilitáshoz és a jóléthez” kíván hozzájárulni és hogy a béke és stabilitás tervezett chartája terén nem történt jelentős előrelépés; hangsúlyozza, hogy a szabadkereskedelmi terület létrehozásának és a kereskedelem liberalizálásának céljai önmagukban nem célok, ezeket a regionális együttműködés, illetve a társadalmi és környezetvédelmi integráció megerősítésével kell kiegészíteni; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az EU–mediterrán partnerség nem összpontosíthat kizárólag gazdasági és kereskedelmi kérdésekre; rámutat, hogy a három barcelonai pillér egymással szorosan összefügg; rámutat, hogy az első pillér a „békéhez, stabilitáshoz és a jóléthez” kíván hozzájárulni és hogy a béke és stabilitás tervezett chartája terén nem történt jelentős előrelépés; hangsúlyozza, hogy a szabadkereskedelmi terület létrehozásának és a kereskedelem liberalizálásának céljai önmagukban nem célok, ezeket a regionális együttműködés, illetve a társadalmi és környezetvédelmi integráció megerősítésével kell kiegészíteni;

| 23. | rámutat, hogy a gazdaságpolitikát nemcsak a növekedésben, hanem a létrehozott munkahelyek számában, valamint a szegénység csökkentésében betöltött szerepét illetően kell megítélni; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak fokozottan támogatnia kell a mediterrán partnerállamok programjait, amelyek célja kedvező környezet kialakítása a befektetések növelése és a fiatalok kisvállalkozások alapítására való ösztönzése – ideértve a mikrohitelekhez való hozzáférés megkönnyítését – érdekében; e tekintetben úgy véli, hogy fokozni kell az euromediterrán befektetési és partnerségi eszközön (FEMIP) keresztül nyújtott támogatást, beleértve az információs kampányokat; |
| --- | --- |

23.

rámutat, hogy a gazdaságpolitikát nemcsak a növekedésben, hanem a létrehozott munkahelyek számában, valamint a szegénység csökkentésében betöltött szerepét illetően kell megítélni; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak fokozottan támogatnia kell a mediterrán partnerállamok programjait, amelyek célja kedvező környezet kialakítása a befektetések növelése és a fiatalok kisvállalkozások alapítására való ösztönzése – ideértve a mikrohitelekhez való hozzáférés megkönnyítését – érdekében; e tekintetben úgy véli, hogy fokozni kell az euromediterrán befektetési és partnerségi eszközön (FEMIP) keresztül nyújtott támogatást, beleértve az információs kampányokat;

| 24. | emlékeztet az EU–mediterrán térségben hiányzó közvetlen külföldi befektetés bevonzására képes Euromediterrán Befektetési és Térségfejlesztési Bank létrehozásáról szóló javaslatára, valamint arra, hogy a Perzsa-öböl menti államok mint a régió első befektetői részvétele hozzájárulhat e cél megvalósításához; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet az EU–mediterrán térségben hiányzó közvetlen külföldi befektetés bevonzására képes Euromediterrán Befektetési és Térségfejlesztési Bank létrehozásáról szóló javaslatára, valamint arra, hogy a Perzsa-öböl menti államok mint a régió első befektetői részvétele hozzájárulhat e cél megvalósításához;

| 25. | megismétli, hogy szükség van a nők helyzetének megerősítésére a földközi-tengeri térségben saját társadalmukon belüli szerepük megerősítését biztosító politikák, valamint a nemek egyenlőségének előmozdítása révén; hangsúlyozza, hogy a hagyományok és szokások tisztelete nem járhat együtt alapvető jogaik sérelmével; |
| --- | --- |

25.

megismétli, hogy szükség van a nők helyzetének megerősítésére a földközi-tengeri térségben saját társadalmukon belüli szerepük megerősítését biztosító politikák, valamint a nemek egyenlőségének előmozdítása révén; hangsúlyozza, hogy a hagyományok és szokások tisztelete nem járhat együtt alapvető jogaik sérelmével;

| 26. | hangsúlyozza, hogy az Erasmus Mundus és a 2006–2008-as II. Euromed Audiovizuális Program – amelyeket az európai szomszédságpolitikai eszközeként (2) erősíteni és bővíteni kell – jobb felhasználása révén érdekes kulturális együttműködési programok körének felkínálására van szükség az EU földközi-tengeri partnerei számára; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az Erasmus Mundus és a 2006–2008-as II. Euromed Audiovizuális Program – amelyeket az európai szomszédságpolitikai eszközeként (2) erősíteni és bővíteni kell – jobb felhasználása révén érdekes kulturális együttműködési programok körének felkínálására van szükség az EU földközi-tengeri partnerei számára;

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének, az uniós tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a barcelonai folyamatban részt vevő államok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

27.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének, az uniós tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a barcelonai folyamatban részt vevő államok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 301. E, 2007.12.13., 206. o.

(2)  Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló, 2006. október 24-i 2006/1638/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 310., 2006.11.9., 1. o.).

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/43

---

2008. június 5., csütörtökMilyen jövő vár a fiatal mezőgazdasági termelőkre a közös agrárpolitika (KAP) folyamatban lévő reformja nyomán

P6_TA(2008)0258

Az Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a közös agrárpolitika (KAP) folyamatban lévő reformja vonatkozásában a fiatal mezőgazdasági termelők jövőjéről (2007/2194(INI))

2009/C 285 E/07

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió fiatal mezőgazdasági termelőinek helyzetéről és kilátásairól szóló, 2001. január 17-i állásfoglalására (1),

tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásokról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendeletre (2),

tekintettel a lisszaboni stratégiára, amely az EU-t 2010-re a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává kívánja tenni,

tekintettel a 2008. február 26-i nyilvános meghallgatás eredményeire,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0182/2008),

| A. | mivel a göteborgi stratégia kijelöli az unió gazdasága versenyképességével és fenntarthatóságával kapcsolatos prioritásokat, és mivel a fiatal mezőgazdasági termelők alapvető fontosságú szerepet játszhatnak e célok elérésében; |
| --- | --- |

A.

mivel a göteborgi stratégia kijelöli az unió gazdasága versenyképességével és fenntarthatóságával kapcsolatos prioritásokat, és mivel a fiatal mezőgazdasági termelők alapvető fontosságú szerepet játszhatnak e célok elérésében;

| B. | mivel a többfunkciós európai mezőgazdasági modell a mezőgazdasági üzemek széles körű jelenlétének köszönhetően a vidéki területek tartós fejlődését eredményezheti; |
| --- | --- |

B.

mivel a többfunkciós európai mezőgazdasági modell a mezőgazdasági üzemek széles körű jelenlétének köszönhetően a vidéki területek tartós fejlődését eredményezheti;

| C. | mivel a KAP reformjának előrehaladása új lehetőségeket teremtett a fiatal mezőgazdasági termelők számára a gazdaságaik létrehozásával és fejlesztésével kapcsolatos számos szempontból, ám ezek a lehetőségek nincsenek egyenlően jelen az unió területén, ami megnehezíti a közösségi stratégiai megközelítést; |
| --- | --- |

C.

mivel a KAP reformjának előrehaladása új lehetőségeket teremtett a fiatal mezőgazdasági termelők számára a gazdaságaik létrehozásával és fejlesztésével kapcsolatos számos szempontból, ám ezek a lehetőségek nincsenek egyenlően jelen az unió területén, ami megnehezíti a közösségi stratégiai megközelítést;

| D. | mivel a fiatal mezőgazdasági termelők létszámára és az európai mezőgazdaságban elfoglalt helyzetükre vonatkozó teljes és friss statisztikák hiánya sajnálatos, az Eurostat 2003-as adatai szerint pedig az Európai Unióban csak 7 % volt a 35 évesnél fiatalabb mezőgazdasági termelők aránya, és ez az arány csökken, miközben az élelmiszer-termelésnek a jövőben tovább kell növekednie; sajnálatát fejezve ki továbbá miatt; |
| --- | --- |

D.

mivel a fiatal mezőgazdasági termelők létszámára és az európai mezőgazdaságban elfoglalt helyzetükre vonatkozó teljes és friss statisztikák hiánya sajnálatos, az Eurostat 2003-as adatai szerint pedig az Európai Unióban csak 7 % volt a 35 évesnél fiatalabb mezőgazdasági termelők aránya, és ez az arány csökken, miközben az élelmiszer-termelésnek a jövőben tovább kell növekednie; sajnálatát fejezve ki továbbá miatt;

| E. | mivel a KAP közelgő felülvizsgálata („KAP állapotfelmérés”) lehetőséget ad arra, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőknek juttatott támogatásokat jobban irányítsák, és ezt a lehetőséget nem szabad elszalasztani; |
| --- | --- |

E.

mivel a KAP közelgő felülvizsgálata („KAP állapotfelmérés”) lehetőséget ad arra, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőknek juttatott támogatásokat jobban irányítsák, és ezt a lehetőséget nem szabad elszalasztani;

| F. | mivel az Európai Unió élelmiszerellátási- és energiabiztonsága, az európai vidéki területek növekedése és foglalkoztatása, valamint a vidéki területek hosszú távon fenntartható igazgatása kapcsán előttünk álló kihívásoknak való megfelelés érdekében, a fiatal mezőgazdasági termelőknek életképes birtokokon és élhető környezetben kell tevékenykedniük; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió élelmiszerellátási- és energiabiztonsága, az európai vidéki területek növekedése és foglalkoztatása, valamint a vidéki területek hosszú távon fenntartható igazgatása kapcsán előttünk álló kihívásoknak való megfelelés érdekében, a fiatal mezőgazdasági termelőknek életképes birtokokon és élhető környezetben kell tevékenykedniük;

| G. | mivel többfunkciós szemléletre és olyan szilárd politikára van szükség, amely támogatást nyújt különösen a fiatal mezőgazdasági termelők számára; |
| --- | --- |

G.

mivel többfunkciós szemléletre és olyan szilárd politikára van szükség, amely támogatást nyújt különösen a fiatal mezőgazdasági termelők számára;

| H. | mivel a vidéki területek számára létfontosságú, hogy a fiatalok a mezőgazdasági üzemek tulajdonosaivá váljanak, mivel e területek többségén a mezőgazdaság továbbra is alapvető oszlopa a gazdasági tevékenységnek és a társadalom szövetének; |
| --- | --- |

H.

mivel a vidéki területek számára létfontosságú, hogy a fiatalok a mezőgazdasági üzemek tulajdonosaivá váljanak, mivel e területek többségén a mezőgazdaság továbbra is alapvető oszlopa a gazdasági tevékenységnek és a társadalom szövetének;

| I. | mivel elsődleges fontosságú egy olyan európai stratégia, amely ösztönzi a fiatal mezőgazdasági termelők üzleti képzését; |
| --- | --- |

I.

mivel elsődleges fontosságú egy olyan európai stratégia, amely ösztönzi a fiatal mezőgazdasági termelők üzleti képzését;

| J. | mivel a fiatal mezőgazdasági termelők igen dinamikusan hoznak döntéseket, valamint készek kockázatot vállalni, keresik a szinergiát és a kiegészítő jelleget, illetve a szokásos mezőgazdasági gyakorlaton túlmenően és azt meghaladva készek igen innovatív tervezési lehetőségeket végrehajtani; |
| --- | --- |

J.

mivel a fiatal mezőgazdasági termelők igen dinamikusan hoznak döntéseket, valamint készek kockázatot vállalni, keresik a szinergiát és a kiegészítő jelleget, illetve a szokásos mezőgazdasági gyakorlaton túlmenően és azt meghaladva készek igen innovatív tervezési lehetőségeket végrehajtani;

| K. | mivel annak ellenére, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőket támogató különböző politikák hozzájárulnak az uniós mezőgazdasági ágazat új lendületéhez, az EU számára továbbra is kihívást jelent a mezőgazdasági üzemek tulajdonosainak generációváltása; |
| --- | --- |

K.

mivel annak ellenére, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőket támogató különböző politikák hozzájárulnak az uniós mezőgazdasági ágazat új lendületéhez, az EU számára továbbra is kihívást jelent a mezőgazdasági üzemek tulajdonosainak generációváltása;

| L. | mivel a mezőgazdasági ágazatban a fiatal mezőgazdasági termelők további nehézségekkel néznek szembe, például a magas indulási költségekkel, a jelentős adósságállománnyal, a kevés rendelkezésre álló gazdasággal, valamint a célzott képzések alacsony számával; mivel továbbá a mezőgazdasági politika egyre több felelősséget ró a termelőkre a környezetvédelemmel, az állategészségüggyel, az állatjóléttel, az élelmiszerbiztonsággal és a tájjelleg fenntartásával kapcsolatos kölcsönös megfeleltetési követelmények kapcsán; |
| --- | --- |

L.

mivel a mezőgazdasági ágazatban a fiatal mezőgazdasági termelők további nehézségekkel néznek szembe, például a magas indulási költségekkel, a jelentős adósságállománnyal, a kevés rendelkezésre álló gazdasággal, valamint a célzott képzések alacsony számával; mivel továbbá a mezőgazdasági politika egyre több felelősséget ró a termelőkre a környezetvédelemmel, az állategészségüggyel, az állatjóléttel, az élelmiszerbiztonsággal és a tájjelleg fenntartásával kapcsolatos kölcsönös megfeleltetési követelmények kapcsán;

| M. | mivel a lisszaboni stratégia által kitűzött célok elérésének egyik alapvető feltétele egy fiatal és dinamikus mezőgazdasági ágazat; |
| --- | --- |

M.

mivel a lisszaboni stratégia által kitűzött célok elérésének egyik alapvető feltétele egy fiatal és dinamikus mezőgazdasági ágazat;

| N. | mivel a vidékfejlesztési támogatás új szabályozásával meg lehet valósítani a 2013. december 31-ig tartó programozást; |
| --- | --- |

N.

mivel a vidékfejlesztési támogatás új szabályozásával meg lehet valósítani a 2013. december 31-ig tartó programozást;

| O. | mivel az EU területe 92 %-ban vidéki terület, míg a lakosság 50 %-a városokban, 50 %-a pedig vidéken él; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU területe 92 %-ban vidéki terület, míg a lakosság 50 %-a városokban, 50 %-a pedig vidéken él;

| P. | mivel az unióban az élelmiszerek magas minőségének, az élelmiszerbiztonságnak és az EU önellátásának jövőbeni megőrzése érdekében generációváltásra van szükség; |
| --- | --- |

P.

mivel az unióban az élelmiszerek magas minőségének, az élelmiszerbiztonságnak és az EU önellátásának jövőbeni megőrzése érdekében generációváltásra van szükség;

| 1. | úgy véli, hogy a megreformált KAP egyik célkitűzéseként biztosítani kell a mezőgazdasági termelők jobb generációváltását, és hogy ennek elérése érdekében az első és a második pillér eszközei a fenntartható mezőgazdaság és a fejlett vidéki közösségek támogatása tekintetében különösen kiegészítik egymást; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a megreformált KAP egyik célkitűzéseként biztosítani kell a mezőgazdasági termelők jobb generációváltását, és hogy ennek elérése érdekében az első és a második pillér eszközei a fenntartható mezőgazdaság és a fejlett vidéki közösségek támogatása tekintetében különösen kiegészítik egymást;

| 2. | fenntartja, hogy a mezőgazdasági termelők generációváltása érdekében tett lépések alapvető fontosságúak a ma és a holnap uniós mezőgazdaságára váró élelmezési, energetikai és területi kihívások megoldása szempontjából; úgy véli, hogy ezeket nem lehet megoldani erős mezőgazdaság és nagyszámú uniós mezőgazdasági termelő nélkül, ha meg akarnak felelni a társadalom elvárásainak; |
| --- | --- |

2.

fenntartja, hogy a mezőgazdasági termelők generációváltása érdekében tett lépések alapvető fontosságúak a ma és a holnap uniós mezőgazdaságára váró élelmezési, energetikai és területi kihívások megoldása szempontjából; úgy véli, hogy ezeket nem lehet megoldani erős mezőgazdaság és nagyszámú uniós mezőgazdasági termelő nélkül, ha meg akarnak felelni a társadalom elvárásainak;

| 3. | kiemeli, hogy az Európai Unió új tagokkal történt kibővítése megerősítette a kulturális sokféleségét és növelte a termékválasztékot, és ideális lehetőséget kínál az uniós mezőgazdaság versenyképességének javítására, a folyamatos innovációra és a közösségi termékek minőségére összpontosítva, valamint kiemelve a termelők eredményeit az élelmiszerbiztonság igen fontos területén; |
| --- | --- |

3.

kiemeli, hogy az Európai Unió új tagokkal történt kibővítése megerősítette a kulturális sokféleségét és növelte a termékválasztékot, és ideális lehetőséget kínál az uniós mezőgazdaság versenyképességének javítására, a folyamatos innovációra és a közösségi termékek minőségére összpontosítva, valamint kiemelve a termelők eredményeit az élelmiszerbiztonság igen fontos területén;

| 4. | úgy véli, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőket segítő intézkedések kidolgozása és végrehajtása során különösen figyelembe kell venni az új tagállamok fiatal gazdálkodóinak helyzetét; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőket segítő intézkedések kidolgozása és végrehajtása során különösen figyelembe kell venni az új tagállamok fiatal gazdálkodóinak helyzetét;

| 5. | felkéri ezért a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat egy olyan uniós minőségi címke bevezetése céljából, amely lehetővé teszi a fogyasztók számára, hogy könnyen felismerjék a környezetvédelem, az állatjólét és az élelmiszerbiztonság terén hatályos szigorú uniós előírások szerint gyártott termékeket; |
| --- | --- |

5.

felkéri ezért a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat egy olyan uniós minőségi címke bevezetése céljából, amely lehetővé teszi a fogyasztók számára, hogy könnyen felismerjék a környezetvédelem, az állatjólét és az élelmiszerbiztonság terén hatályos szigorú uniós előírások szerint gyártott termékeket;

| 6. | megállapítja, hogy a minőség összefüggésében célkitűzéssé kell tenni a termelés és a termékek sokszínűségét; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy a minőség összefüggésében célkitűzéssé kell tenni a termelés és a termékek sokszínűségét;

| 7. | megállapítja, hogy a mezőgazdasági termelői generációk fiatalításának fő feltétele a földhöz való hozzáférés, tekintettel annak magas költségére; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy a mezőgazdasági termelői generációk fiatalításának fő feltétele a földhöz való hozzáférés, tekintettel annak magas költségére;

| 8. | úgy véli, hogy a jövőben a generációváltás prioritásként való kezelésével a KAP célkitűzésévé kell tenni a mezőgazdasági tevékenységet választó fiatalok előtt álló akadályok felszámolását; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a jövőben a generációváltás prioritásként való kezelésével a KAP célkitűzésévé kell tenni a mezőgazdasági tevékenységet választó fiatalok előtt álló akadályok felszámolását;

| 9. | kéri továbbá, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a nyilvánosság megismerhesse az európai mezőgazdasági modellt, valamint annak a környezetvédelem, az állatjólét és az élelmiszerbiztonság terén alkalmazott szigorú normáit; |
| --- | --- |

9.

kéri továbbá, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a nyilvánosság megismerhesse az európai mezőgazdasági modellt, valamint annak a környezetvédelem, az állatjólét és az élelmiszerbiztonság terén alkalmazott szigorú normáit;

| 10. | úgy véli, hogy a kibővített EU egyik fő ütőkártyája lehet a mezőgazdasági vállalkozásokat alapító vagy vásárló fiatalok indulásának elősegítése; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a kibővített EU egyik fő ütőkártyája lehet a mezőgazdasági vállalkozásokat alapító vagy vásárló fiatalok indulásának elősegítése;

| 11. | felhívja a figyelmet arra, hogy továbbra is fennállnak a tevékenység megkezdésének magas költségeivel, ideértve a földterület vételárával vagy bérleti díjával, valamint a műszaki és logisztikai modernizációhoz szükséges folyamatos és jelentős tőkebefektetésekkel és humán ráfordításokkal kapcsolatos nehézségek, valamint hogy a műszaki és logisztikai modernizációhoz nem elegendő a berendezések és gépek vásárlása, hanem elengedhetetlen a kutatás és a kutatási eredményekhez való hozzáférés is; |
| --- | --- |

11.

felhívja a figyelmet arra, hogy továbbra is fennállnak a tevékenység megkezdésének magas költségeivel, ideértve a földterület vételárával vagy bérleti díjával, valamint a műszaki és logisztikai modernizációhoz szükséges folyamatos és jelentős tőkebefektetésekkel és humán ráfordításokkal kapcsolatos nehézségek, valamint hogy a műszaki és logisztikai modernizációhoz nem elegendő a berendezések és gépek vásárlása, hanem elengedhetetlen a kutatás és a kutatási eredményekhez való hozzáférés is;

| 12. | felkéri a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat egy termőföldbank létrehozásában a korai visszavonulás révén szabaddá váló földterületek alapján; úgy véli, hogy támogatásokat kell bevezetni a magas költségű és alacsony egyedi kihasználtságú berendezések és gépek közös megvásárlása érdekében; |
| --- | --- |

12.

felkéri a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat egy termőföldbank létrehozásában a korai visszavonulás révén szabaddá váló földterületek alapján; úgy véli, hogy támogatásokat kell bevezetni a magas költségű és alacsony egyedi kihasználtságú berendezések és gépek közös megvásárlása érdekében;

| 13. | kéri, hogy vizsgálják felül az elindulási támogatás összegét, amely a bevezetése óta változatlan, és amely a jelek szerint már nincs összhangban a mezőgazdasági termelők szükségleteivel; |
| --- | --- |

13.

kéri, hogy vizsgálják felül az elindulási támogatás összegét, amely a bevezetése óta változatlan, és amely a jelek szerint már nincs összhangban a mezőgazdasági termelők szükségleteivel;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a termőföld ára jelentős mértékben hozzájárul a fiatal mezőgazdasági termelők indulási nehézségeihez, és kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a földárak jelentős – részben a városfejlesztési nyomásból és spekulációból eredő – emelkedésének jelenségét; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a termőföld ára jelentős mértékben hozzájárul a fiatal mezőgazdasági termelők indulási nehézségeihez, és kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a földárak jelentős – részben a városfejlesztési nyomásból és spekulációból eredő – emelkedésének jelenségét;

| 15. | javasolja, hogy dolgozzanak ki olyan eszközöket, amelyek lehetővé teszik, hogy a mezőgazdasági területek átruházásakor a tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők prioritást élvezzenek a gazdaságukat növelő mezőgazdasági termelőkkel szemben, így különösen a korengedményes nyugdíjazás rendszere, a földterület halasztott megszerzéséhez nyújtott támogatás, fokozatos indulási mechanizmusok és a földek egy részének bérbevehetősége révén; |
| --- | --- |

15.

javasolja, hogy dolgozzanak ki olyan eszközöket, amelyek lehetővé teszik, hogy a mezőgazdasági területek átruházásakor a tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők prioritást élvezzenek a gazdaságukat növelő mezőgazdasági termelőkkel szemben, így különösen a korengedményes nyugdíjazás rendszere, a földterület halasztott megszerzéséhez nyújtott támogatás, fokozatos indulási mechanizmusok és a földek egy részének bérbevehetősége révén;

| 16. | megállapítja, hogy növelni kell a fiatal mezőgazdasági termelők indulását támogató politikák hatékonyságát és további olyan kritériumokat kell előírni a kedvezményezetti kategóriák prioritási sorrendjének megállapításához, amelyek objektív tényezőket vesznek figyelembe; |
| --- | --- |

16.

megállapítja, hogy növelni kell a fiatal mezőgazdasági termelők indulását támogató politikák hatékonyságát és további olyan kritériumokat kell előírni a kedvezményezetti kategóriák prioritási sorrendjének megállapításához, amelyek objektív tényezőket vesznek figyelembe;

| 17. | sürgeti a Bizottságot, hogy a KAP állapotfelmérésre vonatkozó jogszabály-tervezetében tegyen javaslatot arra, hogy a vidékfejlesztésre vonatkozó szabályozásban a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatásokat foglalják bele a tagállami tervekben szereplő kötelező intézkedésekbe, s ezt kísérje az elindulási támogatások összegének növelése is; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a Bizottságot, hogy a KAP állapotfelmérésre vonatkozó jogszabály-tervezetében tegyen javaslatot arra, hogy a vidékfejlesztésre vonatkozó szabályozásban a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatásokat foglalják bele a tagállami tervekben szereplő kötelező intézkedésekbe, s ezt kísérje az elindulási támogatások összegének növelése is;

| 18. | úgy véli, hogy az újonnan érkezőknek is részesülniük kell a fiatal mezőgazdasági termelőket támogató intézkedésekben, mivel fontos forrásai lehetnek az uniós mezőgazdaság megújításának; következésképpen hangsúlyozza, hogy a támogatásokat elsősorban az új gazdálkodóknak kell adni és nem azoknak, akik befejezik a tevékenységüket; kiemeli, hogy a gazdaságok átvételét támogató intézkedések nem eredményezhetik a verseny torzulását az újonnan érkezők és a mezőgazdasági termelők gyermekei között; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az újonnan érkezőknek is részesülniük kell a fiatal mezőgazdasági termelőket támogató intézkedésekben, mivel fontos forrásai lehetnek az uniós mezőgazdaság megújításának; következésképpen hangsúlyozza, hogy a támogatásokat elsősorban az új gazdálkodóknak kell adni és nem azoknak, akik befejezik a tevékenységüket; kiemeli, hogy a gazdaságok átvételét támogató intézkedések nem eredményezhetik a verseny torzulását az újonnan érkezők és a mezőgazdasági termelők gyermekei között;

| 19. | megállapítja, hogy az EU területi kohéziójával kapcsolatos célkitűzés elérése érdekében különösen fontos a hátrányos helyzetű mezőgazdasági területek elnéptelenedésének megelőzése, valamint az indulás megkönnyítése az olyan fiatal mezőgazdasági termelők számára, akik állandó természeti hátrányoktól szenvedő területeken, például szigeteken és hegyvidéki területeken terveznek tevékenykedni, ahol magasabbak a fejlesztési, építkezési és közlekedési költségek, és ahol a kellő életképesség érdekében gyakran diverzifikálásra van szükség; |
| --- | --- |

19.

megállapítja, hogy az EU területi kohéziójával kapcsolatos célkitűzés elérése érdekében különösen fontos a hátrányos helyzetű mezőgazdasági területek elnéptelenedésének megelőzése, valamint az indulás megkönnyítése az olyan fiatal mezőgazdasági termelők számára, akik állandó természeti hátrányoktól szenvedő területeken, például szigeteken és hegyvidéki területeken terveznek tevékenykedni, ahol magasabbak a fejlesztési, építkezési és közlekedési költségek, és ahol a kellő életképesség érdekében gyakran diverzifikálásra van szükség;

| 20. | felkéri a Bizottságot, hogy végezzen vizsgálatot a fiatal mezőgazdasági termelőknek szánt különféle nemzeti és uniós intézkedések hatékonyságával és hozzáadott értékével kapcsolatban, és 2009. július 1-jéig nyújtson be jelentést e témáról; |
| --- | --- |

20.

felkéri a Bizottságot, hogy végezzen vizsgálatot a fiatal mezőgazdasági termelőknek szánt különféle nemzeti és uniós intézkedések hatékonyságával és hozzáadott értékével kapcsolatban, és 2009. július 1-jéig nyújtson be jelentést e témáról;

| 21. | megállapítja, hogy a fiatal mezőgazdasági termelők nagy része véli úgy, hogy a beruházási támogatások és a kamattámogatások a leghatékonyabb eszközei a vállalkozó szellem ösztönzésének és versenyhelyzetük erősítésének; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szenteljenek megfelelő figyelmet a támogatásoknak és szubvencióknak; |
| --- | --- |

21.

megállapítja, hogy a fiatal mezőgazdasági termelők nagy része véli úgy, hogy a beruházási támogatások és a kamattámogatások a leghatékonyabb eszközei a vállalkozó szellem ösztönzésének és versenyhelyzetük erősítésének; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szenteljenek megfelelő figyelmet a támogatásoknak és szubvencióknak;

| 22. | felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a termelési jogok, az egységes támogatási jogosultságok és a támogatási jogok a kezdő fiatal mezőgazdasági termelőkre gyakorolt hatásait, mivel a generációk között ezek az intézkedések gyakran olyan konfliktusokat okoznak, amelyek megnehezítik a mezőgazdaságban dolgozni akaró fiatalok számára az e jogokhoz való hozzáférést; úgy véli, hogy a Bizottságnak minden szükséges következtetést le kell vonnia a KAP igazgatására vonatkozóan annak érdekében, hogy javítsák a fiatalok indulási lehetőségeit; |
| --- | --- |

22.

felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a termelési jogok, az egységes támogatási jogosultságok és a támogatási jogok a kezdő fiatal mezőgazdasági termelőkre gyakorolt hatásait, mivel a generációk között ezek az intézkedések gyakran olyan konfliktusokat okoznak, amelyek megnehezítik a mezőgazdaságban dolgozni akaró fiatalok számára az e jogokhoz való hozzáférést; úgy véli, hogy a Bizottságnak minden szükséges következtetést le kell vonnia a KAP igazgatására vonatkozóan annak érdekében, hogy javítsák a fiatalok indulási lehetőségeit;

| 23. | megállapítja, hogy a gazdaságok átvételéhez kapcsolódó magasabb költségek és a problémás területeken jellemző indulási nehézségek jobb figyelembevétele érdekében emelni kell a támogatásokat 55 000 euró értékben korlátozó közösségi felső értékhatárt, továbbá három év helyett öt évben kell megszabni annak határidejét, hogy az indulás után megfeleljenek az előírásoknak; |
| --- | --- |

23.

megállapítja, hogy a gazdaságok átvételéhez kapcsolódó magasabb költségek és a problémás területeken jellemző indulási nehézségek jobb figyelembevétele érdekében emelni kell a támogatásokat 55 000 euró értékben korlátozó közösségi felső értékhatárt, továbbá három év helyett öt évben kell megszabni annak határidejét, hogy az indulás után megfeleljenek az előírásoknak;

| 24. | megállapítja, hogy a vidéki területeken igen gyakran a mezőgazdasági tevékenység az utolsó, megélhetést biztosító tevékenység, ezért szükség van a fiatal mezőgazdasági termelők indulását ösztönző intézkedésekre; hangsúlyozza azonban, hogy a gazdaságok életképességén túl gondoskodni kell arról is, hogy maga a vidéki környezet is vonzóbbá váljon az emberek számára, a közszolgáltatásokhoz (posta, iskola, közösségi közlekedés, egészségügyi szolgáltatások stb.) való egyenlő hozzáférés, a szolgáltatások (kereskedelem és kisipar, a kisgyermekeket és az idős embereket befogadó rendszerek, szociális és bérlakások stb.) fenntartása, valamint az elszigetelődés megakadályozását lehetővé tevő közösségi terek (kávéházak, kulturális és sportközpontok stb.) révén; |
| --- | --- |

24.

megállapítja, hogy a vidéki területeken igen gyakran a mezőgazdasági tevékenység az utolsó, megélhetést biztosító tevékenység, ezért szükség van a fiatal mezőgazdasági termelők indulását ösztönző intézkedésekre; hangsúlyozza azonban, hogy a gazdaságok életképességén túl gondoskodni kell arról is, hogy maga a vidéki környezet is vonzóbbá váljon az emberek számára, a közszolgáltatásokhoz (posta, iskola, közösségi közlekedés, egészségügyi szolgáltatások stb.) való egyenlő hozzáférés, a szolgáltatások (kereskedelem és kisipar, a kisgyermekeket és az idős embereket befogadó rendszerek, szociális és bérlakások stb.) fenntartása, valamint az elszigetelődés megakadályozását lehetővé tevő közösségi terek (kávéházak, kulturális és sportközpontok stb.) révén;

| 25. | hangsúlyozza, hogy fejleszteni kell azokat az eszközöket, amelyek lehetővé teszik a fiatal mezőgazdasági termelők számára, hogy képzés, szabadság, gyermek születése stb. esetén elhagyhassák gazdaságukat; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy fejleszteni kell azokat az eszközöket, amelyek lehetővé teszik a fiatal mezőgazdasági termelők számára, hogy képzés, szabadság, gyermek születése stb. esetén elhagyhassák gazdaságukat;

| 26. | üdvözli azt a rendelkezést, hogy a fiatal mezőgazdasági termelők indulási támogatásának odaítélését – még ha csak részleges indulásról van is szó – egy olyan üzleti terv önkéntes benyújtásától tegyék függővé, amely tartalmazza, hogy az új gazdaságban idővel milyen, a vidéki környezethez kapcsolódó, mezőgazdasági és nem mezőgazdasági tevékenység fejleszthető ki; |
| --- | --- |

26.

üdvözli azt a rendelkezést, hogy a fiatal mezőgazdasági termelők indulási támogatásának odaítélését – még ha csak részleges indulásról van is szó – egy olyan üzleti terv önkéntes benyújtásától tegyék függővé, amely tartalmazza, hogy az új gazdaságban idővel milyen, a vidéki környezethez kapcsolódó, mezőgazdasági és nem mezőgazdasági tevékenység fejleszthető ki;

| 27. | javasolja, hogy az indulást ösztönző intézkedések rendszere tartalmazzon a fiatal mezőgazdasági termelőknek gazdaságokat bérbe adó tulajdonosok számára ösztönző intézkedéseket és/vagy az indulást követően akár tíz évig is adható bérleti támogatásokat; |
| --- | --- |

27.

javasolja, hogy az indulást ösztönző intézkedések rendszere tartalmazzon a fiatal mezőgazdasági termelőknek gazdaságokat bérbe adó tulajdonosok számára ösztönző intézkedéseket és/vagy az indulást követően akár tíz évig is adható bérleti támogatásokat;

| 28. | felhívja a figyelmet arra, hogy a tevékenységüket megkezdeni kívánó fiatal mezőgazdasági termelők nehezen jutnak finanszírozáshoz, továbbá hogy hasznos a kamattámogatások gyakorlata, amely lehetővé teszi a fiatal mezőgazdasági termelők számára, hogy túlzott eladósodás nélkül elindítsák és folytassák gazdálkodásukat; |
| --- | --- |

28.

felhívja a figyelmet arra, hogy a tevékenységüket megkezdeni kívánó fiatal mezőgazdasági termelők nehezen jutnak finanszírozáshoz, továbbá hogy hasznos a kamattámogatások gyakorlata, amely lehetővé teszi a fiatal mezőgazdasági termelők számára, hogy túlzott eladósodás nélkül elindítsák és folytassák gazdálkodásukat;

| 29. | megállapítja, hogy nagyfokú eladósodottságuk és az indulási költségek magas összege miatt a fiatal mezőgazdasági termelőknek nagy nehézségekkel kell megküzdeniük a jó versenyhelyzet eléréséhez; következésképpen kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy találjanak újabb megoldásokat e konkrét problémákra; |
| --- | --- |

29.

megállapítja, hogy nagyfokú eladósodottságuk és az indulási költségek magas összege miatt a fiatal mezőgazdasági termelőknek nagy nehézségekkel kell megküzdeniük a jó versenyhelyzet eléréséhez; következésképpen kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy találjanak újabb megoldásokat e konkrét problémákra;

| 30. | úgy véli, hogy a fiatal mezőgazdasági termelők vállalkozói szellemét átlátható, egyszerűsített és könnyített szabályozás bevezetésével kell támogatni, ekképpen csökkentve a kapcsolódó költségeket; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a fiatal mezőgazdasági termelők vállalkozói szellemét átlátható, egyszerűsített és könnyített szabályozás bevezetésével kell támogatni, ekképpen csökkentve a kapcsolódó költségeket;

| 31. | úgy véli ezért, hogy a tagállamoknak és a regionális hatóságoknak meg kellene vizsgálniuk olyan rendelkezések bevezetésének vagy a meglévő rendelkezések javításának a lehetőségeit, amelyek lehetővé tennék, hogy az új mezőgazdasági termelőknek kedvezményes kamatozással indulási tőkét biztosítsanak; |
| --- | --- |

31.

úgy véli ezért, hogy a tagállamoknak és a regionális hatóságoknak meg kellene vizsgálniuk olyan rendelkezések bevezetésének vagy a meglévő rendelkezések javításának a lehetőségeit, amelyek lehetővé tennék, hogy az új mezőgazdasági termelőknek kedvezményes kamatozással indulási tőkét biztosítsanak;

| 32. | sajnálatát fejezi ki ugyanakkor a hitelhez jutáshoz szükséges biztosítékokhoz, a magas hitelkamatokhoz, a jogi és pénzügyi jellegű akadályokhoz, a szociális és adminisztratív terhekhez hasonló spekulatív jellegű vagy szerkezeti tényezők hatása miatt, amelyek akadályozzák a termőföldből, a munkából és a tőkéből származó jövedelemből való megfelelő megélhetést, és úgy véli, hogy elengedhetetlen megfelelő politikai intézkedések meghozatala ahhoz, hogy csökkenjenek a többletek és a verseny torzulásai; |
| --- | --- |

32.

sajnálatát fejezi ki ugyanakkor a hitelhez jutáshoz szükséges biztosítékokhoz, a magas hitelkamatokhoz, a jogi és pénzügyi jellegű akadályokhoz, a szociális és adminisztratív terhekhez hasonló spekulatív jellegű vagy szerkezeti tényezők hatása miatt, amelyek akadályozzák a termőföldből, a munkából és a tőkéből származó jövedelemből való megfelelő megélhetést, és úgy véli, hogy elengedhetetlen megfelelő politikai intézkedések meghozatala ahhoz, hogy csökkenjenek a többletek és a verseny torzulásai;

| 33. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy új (adóügyi) intézkedések meghozatala révén segítsék a fiatal mezőgazdasági termelőket a gazdaságaik megvásárlása után őket terhelő kamatok viselésében; kéri a Bizottságot, hogy ennek érdekében nyújtson be konkrét javaslatokat a KAP állapotfelmérése keretében; |
| --- | --- |

33.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy új (adóügyi) intézkedések meghozatala révén segítsék a fiatal mezőgazdasági termelőket a gazdaságaik megvásárlása után őket terhelő kamatok viselésében; kéri a Bizottságot, hogy ennek érdekében nyújtson be konkrét javaslatokat a KAP állapotfelmérése keretében;

| 34. | kéri, hogy a mezőgazdasági ágazat versenyképességének javítása érdekében a fiatal mezőgazdasági termelőket támogató ezen intézkedések váljanak kötelezővé az 1698/2005/EK rendelet I. tengelye alapján előírt cselekvések keretében; |
| --- | --- |

34.

kéri, hogy a mezőgazdasági ágazat versenyképességének javítása érdekében a fiatal mezőgazdasági termelőket támogató ezen intézkedések váljanak kötelezővé az 1698/2005/EK rendelet I. tengelye alapján előírt cselekvések keretében;

| 35. | ismételten hangot ad véleményének, miszerint a vidékfejlesztési intézkedéseknek közvetlenül a mezőgazdasági termelőket kell célozniuk; |
| --- | --- |

35.

ismételten hangot ad véleményének, miszerint a vidékfejlesztési intézkedéseknek közvetlenül a mezőgazdasági termelőket kell célozniuk;

| 36. | úgy véli, hogy a Bizottságnak meg kell vizsgálnia a vidékfejlesztési politika 2. és 3. tengelye alapján a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott egyedi pénzügyi támogatásokat, különösen a szociális infrastruktúra szempontjából és a vidéki régiók fiataljai foglalkoztatottságának növelése tekintetében; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a Bizottságnak meg kell vizsgálnia a vidékfejlesztési politika 2. és 3. tengelye alapján a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott egyedi pénzügyi támogatásokat, különösen a szociális infrastruktúra szempontjából és a vidéki régiók fiataljai foglalkoztatottságának növelése tekintetében;

| 37. | kéri, hogy emeljék az indulási támogatásokat a többfunkciós (mezőgazdasági és egyéb) tevékenységeket végző mezőgazdasági termelők javára annak érdekében, hogy mind a csak mezőgazdasági tevékenységeket gyakorló fiatal mezőgazdasági termelők, mind azok, akik e tevékenységeket a vidéki környezetben végzett egyéb jövedelemszerző tevékenységekkel egészítik ki, hozzáférhessenek a kezdeti indulási támogatásokhoz; |
| --- | --- |

37.

kéri, hogy emeljék az indulási támogatásokat a többfunkciós (mezőgazdasági és egyéb) tevékenységeket végző mezőgazdasági termelők javára annak érdekében, hogy mind a csak mezőgazdasági tevékenységeket gyakorló fiatal mezőgazdasági termelők, mind azok, akik e tevékenységeket a vidéki környezetben végzett egyéb jövedelemszerző tevékenységekkel egészítik ki, hozzáférhessenek a kezdeti indulási támogatásokhoz;

| 38. | felkéri a tagállamokat, hogy biztosítsák a kezdeti indulási támogatásokhoz való hozzáférést a bizonytalan helyzetben lévő fiatal – férfi és nő – tulajdonosok számára, akik csak e támogatások révén tudják oly módon fejleszteni gazdaságukat, hogy az – akár a mezőgazdasági tevékenységek által, akár azokat más jövedelemszerző tevékenységekkel kiegészítve – a rendelkezésre álló jövedelem és a munka szempontjából biztosíthassa számukra a megélhetést; |
| --- | --- |

38.

felkéri a tagállamokat, hogy biztosítsák a kezdeti indulási támogatásokhoz való hozzáférést a bizonytalan helyzetben lévő fiatal – férfi és nő – tulajdonosok számára, akik csak e támogatások révén tudják oly módon fejleszteni gazdaságukat, hogy az – akár a mezőgazdasági tevékenységek által, akár azokat más jövedelemszerző tevékenységekkel kiegészítve – a rendelkezésre álló jövedelem és a munka szempontjából biztosíthassa számukra a megélhetést;

| 39. | úgy véli, hogy a fiatal európai mezőgazdasági termelőknek egyenlő feltételek mellett kellene tudniuk versenyezni egymással az EU-ban; kéri ezért az 1782/2003/EK tanácsi rendelet (3) jelenlegi 69. cikkének körültekintő felülvizsgálatát és ennek megfelelő végrehajtását annak érdekében, hogy megakadályozzák az uniós belső piacon a verseny torzulásait; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a fiatal európai mezőgazdasági termelőknek egyenlő feltételek mellett kellene tudniuk versenyezni egymással az EU-ban; kéri ezért az 1782/2003/EK tanácsi rendelet (3) jelenlegi 69. cikkének körültekintő felülvizsgálatát és ennek megfelelő végrehajtását annak érdekében, hogy megakadályozzák az uniós belső piacon a verseny torzulásait;

| 40. | kéri, hogy minden mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikát hozzanak összhangba az EU által a lisszaboni stratégia keretében meghatározott célkitűzésekkel annak érdekében, hogy a fiatal mezőgazdasági termelők dinamikus gazdasági környezetben gyakorolhassák tevékenységüket; |
| --- | --- |

40.

kéri, hogy minden mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikát hozzanak összhangba az EU által a lisszaboni stratégia keretében meghatározott célkitűzésekkel annak érdekében, hogy a fiatal mezőgazdasági termelők dinamikus gazdasági környezetben gyakorolhassák tevékenységüket;

| 41. | úgy véli, hogy a KAP állapotfelmérése keretében ösztönözni kell a mezőgazdasági jövedelmek stabilizálását és biztonságossá tételét – mivel ez elengedhetetlen előfeltétele a mezőgazdasággal foglalkozó generációk megújításának – innovatív kockázat- és válságkezelési eszközök uniós szintű bevezetésével annak érdekében, hogy meg lehessen birkózni a piac változásaival és az árak nagyobb mértékű ingadozásával is; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a KAP állapotfelmérése keretében ösztönözni kell a mezőgazdasági jövedelmek stabilizálását és biztonságossá tételét – mivel ez elengedhetetlen előfeltétele a mezőgazdasággal foglalkozó generációk megújításának – innovatív kockázat- és válságkezelési eszközök uniós szintű bevezetésével annak érdekében, hogy meg lehessen birkózni a piac változásaival és az árak nagyobb mértékű ingadozásával is;

| 42. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy valóban egyszerűsítsék és jobban átláthatóvá tegyék a mezőgazdasági tevékenységet folytató fiatal mezőgazdasági termelőket támogató eszközök és intézkedések végrehajtását, abban az esetben is, ha a gazdaság életképessége érdekében e tevékenységeket kiegészítik a vidéki környezethez kapcsolódó, a mezőgazdaságitól eltérő egyéb tevékenységekkel; |
| --- | --- |

42.

alapvető fontosságúnak tartja, hogy valóban egyszerűsítsék és jobban átláthatóvá tegyék a mezőgazdasági tevékenységet folytató fiatal mezőgazdasági termelőket támogató eszközök és intézkedések végrehajtását, abban az esetben is, ha a gazdaság életképessége érdekében e tevékenységeket kiegészítik a vidéki környezethez kapcsolódó, a mezőgazdaságitól eltérő egyéb tevékenységekkel;

| 43. | megjegyzi, hogy nem szabad hátrányos helyzetbe hozni azokat a fiatalnak már nem tekinthető mezőgazdasági termelőket, akik középtávon még aktívak maradnak, ám szintén új kihívásokkal szembesülnek; |
| --- | --- |

43.

megjegyzi, hogy nem szabad hátrányos helyzetbe hozni azokat a fiatalnak már nem tekinthető mezőgazdasági termelőket, akik középtávon még aktívak maradnak, ám szintén új kihívásokkal szembesülnek;

| 44. | hangsúlyozza, hogy a jövő gazdálkodói részéről mutatkozó jelentős igény miatt folyamatosan fejleszteni kell a szakmai továbbképzést annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a tényleges tudástranszfert a mezőgazdasági kutatástól a gazdálkodásig; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy a jövő gazdálkodói részéről mutatkozó jelentős igény miatt folyamatosan fejleszteni kell a szakmai továbbképzést annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a tényleges tudástranszfert a mezőgazdasági kutatástól a gazdálkodásig;

| 45. | úgy véli, hogy az öröklési megállapodások tekintetében fontolóra kell venni a gazdaságok egységét jobban megőrző szabályozás kialakítását, a méret- és választékgazdaságosság megvalósításának célkitűzésével együtt; rámutat, hogy meg kell könnyíteni a nem a családi körhöz tartozó feleket megjelölő öröklési megállapodásokat annak érdekében, hogy meg lehessen őrizni a gazdaságokat és meg lehessen könnyíteni a mezőgazdasági tanulmányokat végzett fiatal vállalkozók számára a mezőgazdasági termelővé válást; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy az öröklési megállapodások tekintetében fontolóra kell venni a gazdaságok egységét jobban megőrző szabályozás kialakítását, a méret- és választékgazdaságosság megvalósításának célkitűzésével együtt; rámutat, hogy meg kell könnyíteni a nem a családi körhöz tartozó feleket megjelölő öröklési megállapodásokat annak érdekében, hogy meg lehessen őrizni a gazdaságokat és meg lehessen könnyíteni a mezőgazdasági tanulmányokat végzett fiatal vállalkozók számára a mezőgazdasági termelővé válást;

| 46. | úgy véli, hogy a nemzeti korengedményes nyugdíjazási mechanizmusok igénybe vételét ahhoz a feltételhez kellene kötni, hogy a nyugdíjba vonuló mezőgazdasági termelő gazdaságát fiatal mezőgazdasági termelő veszi át, vagy ilyen esetben további kedvezményt kellene adni a gazdaságát átadó termelőnek; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a nemzeti korengedményes nyugdíjazási mechanizmusok igénybe vételét ahhoz a feltételhez kellene kötni, hogy a nyugdíjba vonuló mezőgazdasági termelő gazdaságát fiatal mezőgazdasági termelő veszi át, vagy ilyen esetben további kedvezményt kellene adni a gazdaságát átadó termelőnek;

| 47. | úgy véli, hogy a gazdaságok elindítására és fejlesztésére vonatkozó általános terveknek a fiatal mezőgazdasági termelők jogállását elismerő egyedi intézkedéseket kell tartalmazniuk, ezáltal biztosítva a szociális jogok terén a férfiak és nők közötti egyenlőséget; ennek érdekében alapvetőnek tartja, hogy a vidéki területeken fenntartsák az olyan elengedhetetlen intézményeket, mint a bölcsődék, az óvodák és a családanyákat segítő szolgáltatások; ennek keretében nyomatékosan hangsúlyozza a mezőgazdasági termelőket segítő társak jogállására vonatkozó tájékoztatásnyújtás fontosságát is; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy a gazdaságok elindítására és fejlesztésére vonatkozó általános terveknek a fiatal mezőgazdasági termelők jogállását elismerő egyedi intézkedéseket kell tartalmazniuk, ezáltal biztosítva a szociális jogok terén a férfiak és nők közötti egyenlőséget; ennek érdekében alapvetőnek tartja, hogy a vidéki területeken fenntartsák az olyan elengedhetetlen intézményeket, mint a bölcsődék, az óvodák és a családanyákat segítő szolgáltatások; ennek keretében nyomatékosan hangsúlyozza a mezőgazdasági termelőket segítő társak jogállására vonatkozó tájékoztatásnyújtás fontosságát is;

| 48. | hangsúlyozza, hogy a társadalmi és kulturális sajátosságok és sokszínűség kulcsfontosságú tényezők a termékpromóciós politikákban, ugyanígy az egy meghatározott földrajzi terület feltüntetése és a termelési módok kiválósága, amint azt az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott vagy címkézett mezőgazdasági termékek hírneve és sikere is mutatja; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy a társadalmi és kulturális sajátosságok és sokszínűség kulcsfontosságú tényezők a termékpromóciós politikákban, ugyanígy az egy meghatározott földrajzi terület feltüntetése és a termelési módok kiválósága, amint azt az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott vagy címkézett mezőgazdasági termékek hírneve és sikere is mutatja;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a táplálkozás terén az oktatás, amelyet a fiatal mezőgazdasági termelők tudnak nyújtani, elősegíti a helyes táplálkozási szokásokat az emberek és általánosabban a társadalom egészsége érdekében, és kiváltképp üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint amilyen például a Fiatal Mezőgazdasági termelők Európai Tanácsa (CEJA) „Tellus” programja vagy a „Schüler auf dem Bauernhof” (iskolások a vidéki gazdaságban) programhoz hasonló, országokon átnyúló kísérleti projekteket; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a táplálkozás terén az oktatás, amelyet a fiatal mezőgazdasági termelők tudnak nyújtani, elősegíti a helyes táplálkozási szokásokat az emberek és általánosabban a társadalom egészsége érdekében, és kiváltképp üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint amilyen például a Fiatal Mezőgazdasági termelők Európai Tanácsa (CEJA) „Tellus” programja vagy a „Schüler auf dem Bauernhof” (iskolások a vidéki gazdaságban) programhoz hasonló, országokon átnyúló kísérleti projekteket;

| 50. | kiemeli, hogy valamennyi képzési forma esetében szükség van konkrét táplálkozástudományi és dietetikai szakismeretekre; |
| --- | --- |

50.

kiemeli, hogy valamennyi képzési forma esetében szükség van konkrét táplálkozástudományi és dietetikai szakismeretekre;

| 51. | úgy véli, hogy népszerűsíteni kell a mezőgazdasági termelői szakmát és az általa a termelői tevékenységen túlmenően a társadalomnak nyújtott szolgáltatásokat annak érdekében, hogy több fiatalt – különösen nem mezőgazdasági környezetből származó fiatalokat – vonzzanak ebbe a szakmába; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy népszerűsíteni kell a mezőgazdasági termelői szakmát és az általa a termelői tevékenységen túlmenően a társadalomnak nyújtott szolgáltatásokat annak érdekében, hogy több fiatalt – különösen nem mezőgazdasági környezetből származó fiatalokat – vonzzanak ebbe a szakmába;

| 52. | úgy véli, hogy a mezőgazdasági termelői szakma előmozdítása együtt jár azzal is, hogy megfelelőbben tájékoztassák a közvéleményt, vagyis a fogyasztókat a KAP tartalmáról az egészségügyi, környezeti és állatjóléti követelmények tekintetében, a támogatások feltételhez kötéséről, a multifunkcionalitásról, az uniós termékek minőségéről, az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez való hozzájárulásról, az élelmezési önállóságról és a világ 2050-re várhatóan kilenc milliárdot elérő népességének élelmezésével kapcsolatos jövőbeni kihívásokról; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy a mezőgazdasági termelői szakma előmozdítása együtt jár azzal is, hogy megfelelőbben tájékoztassák a közvéleményt, vagyis a fogyasztókat a KAP tartalmáról az egészségügyi, környezeti és állatjóléti követelmények tekintetében, a támogatások feltételhez kötéséről, a multifunkcionalitásról, az uniós termékek minőségéről, az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez való hozzájárulásról, az élelmezési önállóságról és a világ 2050-re várhatóan kilenc milliárdot elérő népességének élelmezésével kapcsolatos jövőbeni kihívásokról;

| 53. | kéri, hogy erősítsék meg a közösségi preferenciát annak érdekében, hogy az európai fogyasztók számára biztosítható legyen az általuk vásárolt termékek egészségügyi és környezeti minősége, illetve támogassák az uniós mezőgazdasági termelőket olyan harmadik országok versenyével szemben, amelyekben az egészségügyi, környezeti és szociális követelmények betartása nem áll hasonló szinten; |
| --- | --- |

53.

kéri, hogy erősítsék meg a közösségi preferenciát annak érdekében, hogy az európai fogyasztók számára biztosítható legyen az általuk vásárolt termékek egészségügyi és környezeti minősége, illetve támogassák az uniós mezőgazdasági termelőket olyan harmadik országok versenyével szemben, amelyekben az egészségügyi, környezeti és szociális követelmények betartása nem áll hasonló szinten;

| 54. | úgy véli, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőket a legjobb körülmények közé kell helyezni annak érdekében, hogy hasznukra fordítsák a mezőgazdasági tevékenységgel előállított termékek és szolgáltatások iránti kereslet nagyobb rugalmasságát, valamint a világszerte felemelkedő piacok többoldalú megállapodások megkötése reményében tanúsított fokozottabb nyitottságát; ezért úgy véli, hogy fontos, hogy a Bizottság a WTO keretében tárgyaljon egy olyan megállapodásról, amely elegendő mozgásteret ad a mezőgazdasági termelőknek ahhoz, hogy versenyképesek maradjanak a harmadik országokkal szemben, és ekképpen biztosítsanak jövőt a fiatal mezőgazdasági termelőknek; alapvető fontosságúnak tartja, hogy ennek keretében foglalkozzanak a nem kereskedelmi jellegű megfontolásokkal is; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőket a legjobb körülmények közé kell helyezni annak érdekében, hogy hasznukra fordítsák a mezőgazdasági tevékenységgel előállított termékek és szolgáltatások iránti kereslet nagyobb rugalmasságát, valamint a világszerte felemelkedő piacok többoldalú megállapodások megkötése reményében tanúsított fokozottabb nyitottságát; ezért úgy véli, hogy fontos, hogy a Bizottság a WTO keretében tárgyaljon egy olyan megállapodásról, amely elegendő mozgásteret ad a mezőgazdasági termelőknek ahhoz, hogy versenyképesek maradjanak a harmadik országokkal szemben, és ekképpen biztosítsanak jövőt a fiatal mezőgazdasági termelőknek; alapvető fontosságúnak tartja, hogy ennek keretében foglalkozzanak a nem kereskedelmi jellegű megfontolásokkal is;

| 55. | úgy véli, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőknek egyenlő feltételek mellett kellene tudniuk szembenézni a külföldi versenytársakkal; ezért kéri a Bizottságot, gondoskodjon arról, hogy a több- és kétoldalú kereskedelmi tárgyalások során adjanak prioritást a nem kereskedelmi jellegű megfontolások – mint behozatali követelmények – elismerésének; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőknek egyenlő feltételek mellett kellene tudniuk szembenézni a külföldi versenytársakkal; ezért kéri a Bizottságot, gondoskodjon arról, hogy a több- és kétoldalú kereskedelmi tárgyalások során adjanak prioritást a nem kereskedelmi jellegű megfontolások – mint behozatali követelmények – elismerésének;

| 56. | megjegyzi, hogy a közép- és hosszú távú programozás részeként a mezőgazdasági termelők új nemzedéke vállalja felelősségét az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, a környezet partnereként cselekszik és a környezetet kímélő alternatív energiaforrások szolgáltatásával – különösen a biomassza-termeléssel és biogázt termelő üzemek működtetésével – aktívan hozzájárul a környezet megóvásához és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséhez; |
| --- | --- |

56.

megjegyzi, hogy a közép- és hosszú távú programozás részeként a mezőgazdasági termelők új nemzedéke vállalja felelősségét az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, a környezet partnereként cselekszik és a környezetet kímélő alternatív energiaforrások szolgáltatásával – különösen a biomassza-termeléssel és biogázt termelő üzemek működtetésével – aktívan hozzájárul a környezet megóvásához és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséhez;

| 57. | megjegyzi, hogy a fiatal mezőgazdasági termelők előtt kettős kihívás áll, ugyanis egyrészt végre kell hajtaniuk a mezőgazdasági gyakorlatok javítását, valamint azokat egyaránt fenntarthatóbbá és működőképesebbé kell tenniük, másrészt pedig helyre kell állítaniuk a mezőgazdaság alapvető szerepét a környezetvédelem szempontjanak kezelésében, s ezáltal vezető szerepet kell játszaniuk az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; hangsúlyozza, hogy ennek érdekében szakpolitikára és intézkedésekre van szükség a fiatal mezőgazdasági termelők számára hosszú távú és fenntartható távlatok nyújtásához, és pénzügyileg támogatni kell a környezet megóvása érdekében kifejtett erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

57.

megjegyzi, hogy a fiatal mezőgazdasági termelők előtt kettős kihívás áll, ugyanis egyrészt végre kell hajtaniuk a mezőgazdasági gyakorlatok javítását, valamint azokat egyaránt fenntarthatóbbá és működőképesebbé kell tenniük, másrészt pedig helyre kell állítaniuk a mezőgazdaság alapvető szerepét a környezetvédelem szempontjanak kezelésében, s ezáltal vezető szerepet kell játszaniuk az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; hangsúlyozza, hogy ennek érdekében szakpolitikára és intézkedésekre van szükség a fiatal mezőgazdasági termelők számára hosszú távú és fenntartható távlatok nyújtásához, és pénzügyileg támogatni kell a környezet megóvása érdekében kifejtett erőfeszítéseiket;

| 58. | megállapítja, hogy a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás kizárólagos példái a fotoszintézis révén szén-dioxid megkötésére képes gazdasági tevékenységnek, és ez méginkább szükségessé teszi a mezőgazdasági tevékenységek fenntartását; |
| --- | --- |

58.

megállapítja, hogy a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás kizárólagos példái a fotoszintézis révén szén-dioxid megkötésére képes gazdasági tevékenységnek, és ez méginkább szükségessé teszi a mezőgazdasági tevékenységek fenntartását;

| 59. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a KAP reformjával összhangban orientálják a mezőgazdasági kutatást, támogassák a technológia-átadást és javítsák a mezőgazdasági termelőknek a termelési módokra és eszközökre vonatkozó kutatási eredményekhez és legújabb újításokhoz való hozzáférését; úgy véli, hogy az uniós mezőgazdasági termelőknek könnyebben kell hozzájutniuk a kutatási eredményekhez azáltal, hogy létrehozzák a kutatásból származó adatok cseréjének hálózatait, továbbá nemzeti és uniós szinten összehangolják a kutatásokat; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a KAP reformjával összhangban orientálják a mezőgazdasági kutatást, támogassák a technológia-átadást és javítsák a mezőgazdasági termelőknek a termelési módokra és eszközökre vonatkozó kutatási eredményekhez és legújabb újításokhoz való hozzáférését; úgy véli, hogy az uniós mezőgazdasági termelőknek könnyebben kell hozzájutniuk a kutatási eredményekhez azáltal, hogy létrehozzák a kutatásból származó adatok cseréjének hálózatait, továbbá nemzeti és uniós szinten összehangolják a kutatásokat;

| 60. | megállapítja, hogy feltétlenül szükség van a tudomány és alkalmazói közötti cserére annak érdekében, hogy átültessék a gyakorlatba a kutatási eredményeket, és hogy a kutatás kielégítse a mezőgazdasági ágazat igényeit; |
| --- | --- |

60.

megállapítja, hogy feltétlenül szükség van a tudomány és alkalmazói közötti cserére annak érdekében, hogy átültessék a gyakorlatba a kutatási eredményeket, és hogy a kutatás kielégítse a mezőgazdasági ágazat igényeit;

| 61. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak gazdasági (a termelékenység javítása) és környezetvédelmi (a „zöld” gyakorlatokra vonatkozó ismeretek naprakésszé tétele) érdeke, hogy jobban támogassa a mezőgazdasági termelők egész életen át tartó képzését; különösen ösztönzi a fiatal mezőgazdasági termelők EU-n belüli mobilitását támogató programokat (például a Leonardo-programot); külön kiemeli, hogy létre kell hozni olyan eszközöket, amelyek lehetővé teszik a fiatal mezőgazdasági termelők számára, hogy az ilyen képzések időtartamára elhagyhassák gazdaságukat; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak gazdasági (a termelékenység javítása) és környezetvédelmi (a „zöld” gyakorlatokra vonatkozó ismeretek naprakésszé tétele) érdeke, hogy jobban támogassa a mezőgazdasági termelők egész életen át tartó képzését; különösen ösztönzi a fiatal mezőgazdasági termelők EU-n belüli mobilitását támogató programokat (például a Leonardo-programot); külön kiemeli, hogy létre kell hozni olyan eszközöket, amelyek lehetővé teszik a fiatal mezőgazdasági termelők számára, hogy az ilyen képzések időtartamára elhagyhassák gazdaságukat;

| 62. | javasolja, hogy a fiatal mezőgazdasági termelők számára hozzanak létre egy, a bevált mezőgazdasági gyakorlatok cseréjét szolgáló programot; |
| --- | --- |

62.

javasolja, hogy a fiatal mezőgazdasági termelők számára hozzanak létre egy, a bevált mezőgazdasági gyakorlatok cseréjét szolgáló programot;

| 63. | szükségesnek tart egy olyan csereprogram létrehozását a fiatal mezőgazdasági termelők számára, amely megkönnyítené a bevált gyakorlatok megosztását, valamint egy olyan képzési hálózat kialakítását, amelyen belül központi szerepű az olyan kérdésekről nyújtott tájékoztatás, mint például a fenntarthatóság, a bioenergia, az éghajlatváltozás vagy a versenyképesség; úgy véli, hogy ezeknek a kezdeményezéseknek fel kell készíteniük a fiatal gazdálkodókat arra a feladatukra, hogy választ adjanak a mezőgazdaságban és az élelmiszer-ágazatban jelentkező új kihívásokra; |
| --- | --- |

63.

szükségesnek tart egy olyan csereprogram létrehozását a fiatal mezőgazdasági termelők számára, amely megkönnyítené a bevált gyakorlatok megosztását, valamint egy olyan képzési hálózat kialakítását, amelyen belül központi szerepű az olyan kérdésekről nyújtott tájékoztatás, mint például a fenntarthatóság, a bioenergia, az éghajlatváltozás vagy a versenyképesség; úgy véli, hogy ezeknek a kezdeményezéseknek fel kell készíteniük a fiatal gazdálkodókat arra a feladatukra, hogy választ adjanak a mezőgazdaságban és az élelmiszer-ágazatban jelentkező új kihívásokra;

| 64. | kéri olyan kísérleti projekt kidolgozását, amely elősegíti a fejlődő országokban és az EU-ban élő fiatal mezőgazdasági termelők közötti csereprogramokat, melyek lehetővé teszik a számukra, hogy első kézből megismerhessék egymás piacainak működését, technológiahasználatát, valamint a fennálló éghajlati viszonyokhoz való alkalmazkodásuk módszereit; |
| --- | --- |

64.

kéri olyan kísérleti projekt kidolgozását, amely elősegíti a fejlődő országokban és az EU-ban élő fiatal mezőgazdasági termelők közötti csereprogramokat, melyek lehetővé teszik a számukra, hogy első kézből megismerhessék egymás piacainak működését, technológiahasználatát, valamint a fennálló éghajlati viszonyokhoz való alkalmazkodásuk módszereit;

| 65. | javasolja, hogy az EU-ban gondoskodjanak az egy adott földrajzi területhez vagy kulturális hagyományhoz kapcsolódó termelési módszerek megőrzéséről, tökéletesítéséről és terjesztéséről; |
| --- | --- |

65.

javasolja, hogy az EU-ban gondoskodjanak az egy adott földrajzi területhez vagy kulturális hagyományhoz kapcsolódó termelési módszerek megőrzéséről, tökéletesítéséről és terjesztéséről;

| 66. | úgy véli, hogy a mezőgazdasági földtulajdon megtartásának témája szorosan kapcsolódik a fiatal mezőgazdasági termelők indulásához, és olyan politikát kell folytatni, amely lehetővé teszi, hogy a földterületek kijelölésekor előnyben részesítsék a pályakezdő fiatalokat; felkéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a mezőgazdasági tulajdonnal kapcsolatos problémakörről a gazdaságok fiatalok által történő átvételének szemszögéből; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy a mezőgazdasági földtulajdon megtartásának témája szorosan kapcsolódik a fiatal mezőgazdasági termelők indulásához, és olyan politikát kell folytatni, amely lehetővé teszi, hogy a földterületek kijelölésekor előnyben részesítsék a pályakezdő fiatalokat; felkéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a mezőgazdasági tulajdonnal kapcsolatos problémakörről a gazdaságok fiatalok által történő átvételének szemszögéből;

| 67. | azon a véleményen van, hogy hatékonyabban kell segíteni a társasági formában történő pályakezdést az erre irányuló olyan egyedi intézkedések végrehajtása révén, amelyek nem csak az indulás költségeit csökkenthetik az érintett fiatalok számára, hanem lehetővé teszik a gazdaságok életképességét növelő munkaszervezést is; |
| --- | --- |

67.

azon a véleményen van, hogy hatékonyabban kell segíteni a társasági formában történő pályakezdést az erre irányuló olyan egyedi intézkedések végrehajtása révén, amelyek nem csak az indulás költségeit csökkenthetik az érintett fiatalok számára, hanem lehetővé teszik a gazdaságok életképességét növelő munkaszervezést is;

| 68. | nagyobb rugalmasság bevezetését javasolja az indulási és átruházási eljárásokba a következő eszközök révén: fokozatos indulás, a tevékenység megkezdését tervező személy korábbi szakmai tapasztalatai érvényesítésének figyelembevétele – amennyiben nem rendelkezik a megkívánt szintű képzettséggel –, mentesség a korhatárra vonatkozó követelmény alól megvalósítható indulási terv benyújtása esetén, különösen a hátrányos helyzetű mezőgazdasági övezetekben, stb.; |
| --- | --- |

68.

nagyobb rugalmasság bevezetését javasolja az indulási és átruházási eljárásokba a következő eszközök révén: fokozatos indulás, a tevékenység megkezdését tervező személy korábbi szakmai tapasztalatai érvényesítésének figyelembevétele – amennyiben nem rendelkezik a megkívánt szintű képzettséggel –, mentesség a korhatárra vonatkozó követelmény alól megvalósítható indulási terv benyújtása esetén, különösen a hátrányos helyzetű mezőgazdasági övezetekben, stb.;

| 69. | úgy véli, el kell fogadni az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy az indulástámogatási rendszer keretében támogassák, kísérjék és tanácsokkal lássák el a fiatal mezőgazdasági termelőket, célkitűzésként határozva meg a sikeres indulások számának növelését és ezzel párhuzamosan a tevékenységgel való felhagyás és a csődbe jutás eseteinek csökkentését vagy megszüntetését; |
| --- | --- |

69.

úgy véli, el kell fogadni az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy az indulástámogatási rendszer keretében támogassák, kísérjék és tanácsokkal lássák el a fiatal mezőgazdasági termelőket, célkitűzésként határozva meg a sikeres indulások számának növelését és ezzel párhuzamosan a tevékenységgel való felhagyás és a csődbe jutás eseteinek csökkentését vagy megszüntetését;

| 70. | javasolja a város és vidék közötti párbeszéd európai évének létrehozását; |
| --- | --- |

70.

javasolja a város és vidék közötti párbeszéd európai évének létrehozását;

| 71. | felkéri a Bizottságot, hogy átfogóan támogassa a mezőgazdasági tevékenység megkezdését tervező fiatalokat megbízható politika, valósághoz igazodó adminisztratív eljárások és a vállalkozások irányításához nyújtott maximális támogatás alkalmazásával; |
| --- | --- |

71.

felkéri a Bizottságot, hogy átfogóan támogassa a mezőgazdasági tevékenység megkezdését tervező fiatalokat megbízható politika, valósághoz igazodó adminisztratív eljárások és a vállalkozások irányításához nyújtott maximális támogatás alkalmazásával;

| 72. | kéri a Bizottságot, hogy kellő időben nyújtson be időközi jelentést a fiatal mezőgazdasági termelők helyzetéről, valamint folytasson konzultációt a fiatal mezőgazdasági termelők érintett szervezeteivel; |
| --- | --- |

72.

kéri a Bizottságot, hogy kellő időben nyújtson be időközi jelentést a fiatal mezőgazdasági termelők helyzetéről, valamint folytasson konzultációt a fiatal mezőgazdasági termelők érintett szervezeteivel;

| 73. | hangsúlyozza, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőknek az indulásuk utáni években támogatást kell nyújtani, továbbá külön tartalékalapot kell létrehozni azzal a céllal, hogy segítséget kapjanak az indulás során előre nem látható körülményekkel való megbirkózáshoz, így például a termést károsító szélsőséges időjárás vagy a költségek jelentős növekedése esetén; |
| --- | --- |

73.

hangsúlyozza, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőknek az indulásuk utáni években támogatást kell nyújtani, továbbá külön tartalékalapot kell létrehozni azzal a céllal, hogy segítséget kapjanak az indulás során előre nem látható körülményekkel való megbirkózáshoz, így például a termést károsító szélsőséges időjárás vagy a költségek jelentős növekedése esetén;

| 74. | felhívja a Bizottságot, hogy tanulmányozza az innovatív termelési technikák és a gazdaságirányítás terén bevált gyakorlatoknak az összes új uniós mezőgazdasági termelő közötti megosztását lehetővé tevő módszereket; |
| --- | --- |

74.

felhívja a Bizottságot, hogy tanulmányozza az innovatív termelési technikák és a gazdaságirányítás terén bevált gyakorlatoknak az összes új uniós mezőgazdasági termelő közötti megosztását lehetővé tevő módszereket;

| 75. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

75.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 262., 2001.9.18., 153. o.

(2)  HL L 277., 2005.10.21., 1. o.

(3)  HL L 270., 2003.10.21., 1. o.

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/51

---

2008. június 5., csütörtökAz AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2007. évi munkája

P6_TA(2008)0259

Az Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2007-es munkájáról (2007/2180(INI))

2009/C 285 E/08

Az Európai Parlament,

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS), másrészről az Európai Közösség és tagállamai által 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (1) (Cotonoui Megállapodás),

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés (KPK) legutóbb 2007. június 28-án Wiesbadenben (Németország) módosított (2), 2003. április 3-án elfogadott szabályzatára (3),

tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

tekintettel a KPK által a fejlesztésbarát gazdasági partnerségi megállapodásokról (EPA) 2007. november 22-én Kigaliban elfogadott nyilatkozatra (Kigali Nyilatkozat) (5),

tekintettel a KPK által 2007-ben elfogadott állásfoglalásokra:

| — | az AKCS-országokban a természetes erőforrások kitermelésével kapcsolatban a felelősségteljes kormányzásról, az átláthatóságról és az elszámoltathatóságról (6), |
| --- | --- |

—

az AKCS-országokban a természetes erőforrások kitermelésével kapcsolatban a felelősségteljes kormányzásról, az átláthatóságról és az elszámoltathatóságról (6),

| — | az AKCS országok kisgazdálkodói körében – mindenekelőtt a gyümölcs-, a zöldség- és a virágtermelési ágazatokban – a szegénység visszaszorításáról (7), |
| --- | --- |

—

az AKCS országok kisgazdálkodói körében – mindenekelőtt a gyümölcs-, a zöldség- és a virágtermelési ágazatokban – a szegénység visszaszorításáról (7),

| — | a képzett munkaerő migrációjáról és annak a nemzeti fejlődésre gyakorolt hatásáról (8), |
| --- | --- |

—

a képzett munkaerő migrációjáról és annak a nemzeti fejlődésre gyakorolt hatásáról (8),

| — | a dárfúri helyzetről (9), |
| --- | --- |

—

a dárfúri helyzetről (9),

| — | a választásokról és a választási folyamatokról az AKCS-országokban és az Európai Unióban (10), |
| --- | --- |

—

a választásokról és a választási folyamatokról az AKCS-országokban és az Európai Unióban (10),

| — | a közvetlen külföldi tőkebefektetéseknek (FDI) az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokban kiváltott hatásáról (11), |
| --- | --- |

—

a közvetlen külföldi tőkebefektetéseknek (FDI) az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokban kiváltott hatásáról (11),

| — | az egészségügyi ellátás és a gyógyszerek elérhetőségéről, különös tekintettel az elhanyagolt betegségekre (12), |
| --- | --- |

—

az egészségügyi ellátás és a gyógyszerek elérhetőségéről, különös tekintettel az elhanyagolt betegségekre (12),

| — | a természeti csapásokról az AKCS-államokban: európai uniós készenléti finanszírozás (EFA-források) és segélyek (ECHO-források) (13), |
| --- | --- |

—

a természeti csapásokról az AKCS-államokban: európai uniós készenléti finanszírozás (EFA-források) és segélyek (ECHO-források) (13),

| — | a Kongói Demokratikus Köztársaságban, különösen az ország keleti részén uralkodó helyzetről, valamint ennek a régióra gyakorolt hatásáról (14), |
| --- | --- |

—

a Kongói Demokratikus Köztársaságban, különösen az ország keleti részén uralkodó helyzetről, valamint ennek a régióra gyakorolt hatásáról (14),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0175/2008),

| A. | tekintettel a 2007 júniusában Wiesbadenben és 2007 novemberében Kigaliban a gazdasági partnerségi megállapodások állásáról folytatott vitákra, amelyek a fent említett, EPA-król szóló Kigali Nyilatkozat elfogadásához vezettek; |
| --- | --- |

A.

tekintettel a 2007 júniusában Wiesbadenben és 2007 novemberében Kigaliban a gazdasági partnerségi megállapodások állásáról folytatott vitákra, amelyek a fent említett, EPA-król szóló Kigali Nyilatkozat elfogadásához vezettek;

| B. | mivel az 1905/2006/EK rendeletet a Parlament és a Tanács elfogadta, és ez az AKCS-országokra is vonatkozó tematikus programokat, valamint a cukorra vonatkozó jegyzőkönyvet aláíró AKCS-országoknak szóló kísérő intézkedésekre irányuló programot irányoz elő; |
| --- | --- |

B.

mivel az 1905/2006/EK rendeletet a Parlament és a Tanács elfogadta, és ez az AKCS-országokra is vonatkozó tematikus programokat, valamint a cukorra vonatkozó jegyzőkönyvet aláíró AKCS-országoknak szóló kísérő intézkedésekre irányuló programot irányoz elő;

| C. | mivel a fejlesztésért és a humanitárius segélyekért felelős biztos a KPK fent említett, wiesbadeni ülésén kötelezettséget vállalt arra, hogy nemzeti és regionális stratégiai dokumentumokat terjesztenek elő az AKCS-országok számára (a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozóan) a parlamentek demokratikus vizsgálatára, és üdvözölve e kötelezettségvállalás megvalósításának kezdetét; |
| --- | --- |

C.

mivel a fejlesztésért és a humanitárius segélyekért felelős biztos a KPK fent említett, wiesbadeni ülésén kötelezettséget vállalt arra, hogy nemzeti és regionális stratégiai dokumentumokat terjesztenek elő az AKCS-országok számára (a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozóan) a parlamentek demokratikus vizsgálatára, és üdvözölve e kötelezettségvállalás megvalósításának kezdetét;

| D. | mivel a Cotonoui Megállapodás felülvizsgálata során lefektették az Európai Unió és az AKCS-országok közötti megerősített és hatékonyabb együttműködés alapjait, de a megállapodás ratifikálási eljárása még nem fejeződött be; |
| --- | --- |

D.

mivel a Cotonoui Megállapodás felülvizsgálata során lefektették az Európai Unió és az AKCS-országok közötti megerősített és hatékonyabb együttműködés alapjait, de a megállapodás ratifikálási eljárása még nem fejeződött be;

| E. | mivel a KPK-n belül egyre nagyobb jelentőséggel bírnak az emberi jogokra, a demokráciára, a sérülékenységre, a politikai koherenciára és a támogatások hatékonyságára vonatkozó közérdekű kérdések; |
| --- | --- |

E.

mivel a KPK-n belül egyre nagyobb jelentőséggel bírnak az emberi jogokra, a demokráciára, a sérülékenységre, a politikai koherenciára és a támogatások hatékonyságára vonatkozó közérdekű kérdések;

| F. | mivel a Zimbabwéban kialakult helyzet 2007-ben tovább romlott, és mivel sajnálja, hogy nem volt mód a rendkívül építő jellegű vita lezárásaként egy e témáról szóló állásfoglalás elfogadására a KPK fent említett, Wiesbadenben tartott ülésén; tekintettel a zimbabwei küldöttség ezen ülésről való távolmaradásának igen sajátos jellegére; |
| --- | --- |

F.

mivel a Zimbabwéban kialakult helyzet 2007-ben tovább romlott, és mivel sajnálja, hogy nem volt mód a rendkívül építő jellegű vita lezárásaként egy e témáról szóló állásfoglalás elfogadására a KPK fent említett, Wiesbadenben tartott ülésén; tekintettel a zimbabwei küldöttség ezen ülésről való távolmaradásának igen sajátos jellegére;

| G. | mivel Dárfúrban (Szudán) a konfliktus tartósan fennáll, és az emberi jogokat súlyosan és sorozatosan megsértik, különös tekintettel a nőket és lányokat érő szexuális támadás és nemi erőszak folyamatos kockázatára, és mivel emlékeztetni kíván arra, hogy hatékony humanitárius segélyekre és a nemi erőszak áldozatainak megsegítésére van szükség; |
| --- | --- |

G.

mivel Dárfúrban (Szudán) a konfliktus tartósan fennáll, és az emberi jogokat súlyosan és sorozatosan megsértik, különös tekintettel a nőket és lányokat érő szexuális támadás és nemi erőszak folyamatos kockázatára, és mivel emlékeztetni kíván arra, hogy hatékony humanitárius segélyekre és a nemi erőszak áldozatainak megsegítésére van szükség;

| H. | tekintettel a Pánafrikai Parlament munkájára, valamint az Európai Parlament és a Pánafrikai Parlament közötti kapcsolatok hivatalossá tételére; különös tekintettel a 2007 decemberében Lisszabonban tartott EU–Afrika csúcstalálkozóval kapcsolatban kiadott Pánafrikai Parlament–EP közös nyilatkozatra; |
| --- | --- |

H.

tekintettel a Pánafrikai Parlament munkájára, valamint az Európai Parlament és a Pánafrikai Parlament közötti kapcsolatok hivatalossá tételére; különös tekintettel a 2007 decemberében Lisszabonban tartott EU–Afrika csúcstalálkozóval kapcsolatban kiadott Pánafrikai Parlament–EP közös nyilatkozatra;

| I. | mivel a KPK ülésein egyre nagyobb a nem-állami szereplők részvételi aránya, és tekintettel az AKCS-országok civil társadalmának az üléseken való részvétellel kapcsolatos anyagi nehézségeire; |
| --- | --- |

I.

mivel a KPK ülésein egyre nagyobb a nem-állami szereplők részvételi aránya, és tekintettel az AKCS-országok civil társadalmának az üléseken való részvétellel kapcsolatos anyagi nehézségeire;

| J. | tekintettel az Unió német elnökségének és Ruanda kormányának kiemelkedő hozzájárulására a KPK fent említett wiesbadeni és kigali üléséhez; |
| --- | --- |

J.

tekintettel az Unió német elnökségének és Ruanda kormányának kiemelkedő hozzájárulására a KPK fent említett wiesbadeni és kigali üléséhez;

| K. | mivel a KPK elnöksége az alábbi országokban teljesített tényfeltáró kiküldetéseket és tanulmányutakat 2007-ben:






  — | Szenegál, Elefántcsontpart és Ghána |
| --- | --- | --- |

K.

mivel a KPK elnöksége az alábbi országokban teljesített tényfeltáró kiküldetéseket és tanulmányutakat 2007-ben:

—

Szenegál, Elefántcsontpart és Ghána

| — | Madagaszkár, |
| --- | --- |

—

Madagaszkár,

| 1. | üdvözli, hogy a KPK 2007-ben keretet biztosított az Európai Unió és az AKCS-országok közötti gazdasági partnerségi megállapodásokra vonatkozó tárgyalásokról szóló nyílt, demokratikus és elmélyített párbeszédhez, amint arról a fejlesztésre irányuló gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló Kigali Nyilatkozat is tanúskodik; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy a KPK 2007-ben keretet biztosított az Európai Unió és az AKCS-országok közötti gazdasági partnerségi megállapodásokra vonatkozó tárgyalásokról szóló nyílt, demokratikus és elmélyített párbeszédhez, amint arról a fejlesztésre irányuló gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló Kigali Nyilatkozat is tanúskodik;

| 2. | hangsúlyozza a KPK által a tárgyalások több elemével kapcsolatban megfogalmazott, mind a formát, mind pedig a tartalmat illető aggodalmakat; emlékeztet arra, hogy a vita a karibi térség országaival kötött gazdasági partnerségi megállapodás és az egyes országokkal, illetve régiókkal kötött ideiglenes szerződések elfogadása után folytatódik; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a KPK által a tárgyalások több elemével kapcsolatban megfogalmazott, mind a formát, mind pedig a tartalmat illető aggodalmakat; emlékeztet arra, hogy a vita a karibi térség országaival kötött gazdasági partnerségi megállapodás és az egyes országokkal, illetve régiókkal kötött ideiglenes szerződések elfogadása után folytatódik;

| 3. | aggodalommal tekinti egy új szerv, nevezetesen a parlamenti bizottság felállítását a gazdasági partnerségi megállapodások keretében, anélkül hogy tisztázott lenne az e szerv és a KPK közötti kapcsolat; kéri mindennemű hatásköri összeférhetetlenség és fölösleges vita elkerülését e területen; üdvözli ugyanakkor, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokat ilyen parlamenti dimenzióval ruházták fel, és szilárd meggyőződése, hogy a KPK e parlamenti szintű párbeszéd végrehajtását regionális ülései révén azonnal meg fogja kezdeni; |
| --- | --- |

3.

aggodalommal tekinti egy új szerv, nevezetesen a parlamenti bizottság felállítását a gazdasági partnerségi megállapodások keretében, anélkül hogy tisztázott lenne az e szerv és a KPK közötti kapcsolat; kéri mindennemű hatásköri összeférhetetlenség és fölösleges vita elkerülését e területen; üdvözli ugyanakkor, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokat ilyen parlamenti dimenzióval ruházták fel, és szilárd meggyőződése, hogy a KPK e parlamenti szintű párbeszéd végrehajtását regionális ülései révén azonnal meg fogja kezdeni;

| 4. | megelégedéssel nyugtázza, hogy a fejlesztésért és a humanitárius segélyekért felelős biztos a KPK Kigaliban tartott ülésén kötelezettséget vállalt arra, hogy nemzeti és regionális stratégiai dokumentumokat terjesztenek elő az AKCS-országok számára (a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozóan) a parlamentek demokratikus vizsgálatára, és üdvözli, hogy néhány AKCS-ország parlamentje már megkezdte e dokumentumok elemzését; |
| --- | --- |

4.

megelégedéssel nyugtázza, hogy a fejlesztésért és a humanitárius segélyekért felelős biztos a KPK Kigaliban tartott ülésén kötelezettséget vállalt arra, hogy nemzeti és regionális stratégiai dokumentumokat terjesztenek elő az AKCS-országok számára (a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozóan) a parlamentek demokratikus vizsgálatára, és üdvözli, hogy néhány AKCS-ország parlamentje már megkezdte e dokumentumok elemzését;

| 5. | ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy szorosan be kell vonni a parlamenteket a demokratikus folyamatba és a nemzeti fejlesztési stratégiákba; hangsúlyozza, hogy szerepük alapvető fontosságú a fejlesztési politikák létrehozásában, nyomon követésében és ellenőrzésében; |
| --- | --- |

5.

ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy szorosan be kell vonni a parlamenteket a demokratikus folyamatba és a nemzeti fejlesztési stratégiákba; hangsúlyozza, hogy szerepük alapvető fontosságú a fejlesztési politikák létrehozásában, nyomon követésében és ellenőrzésében;

| 6. | kéri az AKCS-országok parlamentjeit, hogy követeljék meg kormányaiktól és a Bizottságtól az Európai Unió és saját országaik közötti együttműködésre (2008–2013 közötti időszak) vonatkozó stratégiai dokumentumok előkészítési és végrehajtási folyamatába való bevonásukat; |
| --- | --- |

6.

kéri az AKCS-országok parlamentjeit, hogy követeljék meg kormányaiktól és a Bizottságtól az Európai Unió és saját országaik közötti együttműködésre (2008–2013 közötti időszak) vonatkozó stratégiai dokumentumok előkészítési és végrehajtási folyamatába való bevonásukat;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy az AKCS-országok parlamentjei számára biztosítsa az összes rendelkezésre álló információt, és nyújtson segítséget e demokratikus ellenőrzési munkában, különösen a kapacitások támogatásával; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy az AKCS-országok parlamentjei számára biztosítsa az összes rendelkezésre álló információt, és nyújtson segítséget e demokratikus ellenőrzési munkában, különösen a kapacitások támogatásával;

| 8. | kéri az AKCS parlamenteket, hogy gyakoroljanak széles körű parlamenti ellenőrzést az Európai Fejlesztési Alap (EFA) felett; hangsúlyozza a KPK különleges helyzetét e vitában, és kéri, hogy továbbra is sürgessék, hogy azok a parlamentek, amelyek még nem ratifikálták a felülvizsgált Cotonoui Megállapodást, tegyék ezt meg a 10. EFA igénybe vétele érdekében; |
| --- | --- |

8.

kéri az AKCS parlamenteket, hogy gyakoroljanak széles körű parlamenti ellenőrzést az Európai Fejlesztési Alap (EFA) felett; hangsúlyozza a KPK különleges helyzetét e vitában, és kéri, hogy továbbra is sürgessék, hogy azok a parlamentek, amelyek még nem ratifikálták a felülvizsgált Cotonoui Megállapodást, tegyék ezt meg a 10. EFA igénybe vétele érdekében;

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket a 9. és a 10. EFA végrehajtása közötti pénzügyi űr áthidalására; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket a 9. és a 10. EFA végrehajtása közötti pénzügyi űr áthidalására;

| 10. | megerősíti, hogy támogatja a KPK által a 2005 áprilisában tartott 9. ülésszak alkalmával kinyilvánított azon kérést, hogy az EFA előirányzatainak egy adott százalékát fordítsák a képviselők, a politikai, gazdasági és társadalmi vezetők oktatására és politikai képzésére, annak érdekében, hogy hosszú távon megszilárduljon a helyes kormányzás, a jogállamiság, a demokratikus struktúrák és a kormány és az ellenzék közötti interakció a szabad választásokon alapuló plurális demokráciákban; |
| --- | --- |

10.

megerősíti, hogy támogatja a KPK által a 2005 áprilisában tartott 9. ülésszak alkalmával kinyilvánított azon kérést, hogy az EFA előirányzatainak egy adott százalékát fordítsák a képviselők, a politikai, gazdasági és társadalmi vezetők oktatására és politikai képzésére, annak érdekében, hogy hosszú távon megszilárduljon a helyes kormányzás, a jogállamiság, a demokratikus struktúrák és a kormány és az ellenzék közötti interakció a szabad választásokon alapuló plurális demokráciákban;

| 11. | megelégedéssel nyugtázza, hogy a KPK egyre inkább parlamenti, vagyis politikai jelleget ölt, és képviselői egyre intenzívebben vállalnak kötelezettséget, valamint a viták minőségét, ami meghatározó módon járul hozzá az AKCS–EU partnerséghez; |
| --- | --- |

11.

megelégedéssel nyugtázza, hogy a KPK egyre inkább parlamenti, vagyis politikai jelleget ölt, és képviselői egyre intenzívebben vállalnak kötelezettséget, valamint a viták minőségét, ami meghatározó módon járul hozzá az AKCS–EU partnerséghez;

| 12. | úgy véli, hogy a fent említett, a dárfúri helyzetről és a kongói helyzetről szóló KPK állásfoglalások e megerősített párbeszéd kiváló példái; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a fent említett, a dárfúri helyzetről és a kongói helyzetről szóló KPK állásfoglalások e megerősített párbeszéd kiváló példái;

| 13. | megítélése szerint a KPK, amely az EU és az AKCS-országok képviselői közötti viták helyszíne, pozitív szerepet játszik a politikai párbeszédben és egy átfogó megállapodás keresésében, amely magában foglalja a dárfúri népesség számára a békét és fejlődést is; |
| --- | --- |

13.

megítélése szerint a KPK, amely az EU és az AKCS-országok képviselői közötti viták helyszíne, pozitív szerepet játszik a politikai párbeszédben és egy átfogó megállapodás keresésében, amely magában foglalja a dárfúri népesség számára a békét és fejlődést is;

| 14. | kéri a KPK-t, segítse elő, hogy a nemzetközi közösség figyelme az Észak-Kivut és a Kongói Demokratikus Köztársaság több keleti tartományát sújtó konfliktusokra irányuljon, mozdítsa elő a válság politikai tárgyalásos megoldását, és támogasson minden olyan fellépést, amelyet egy tárgyalásos megoldás keretében javasolni lehet; |
| --- | --- |

14.

kéri a KPK-t, segítse elő, hogy a nemzetközi közösség figyelme az Észak-Kivut és a Kongói Demokratikus Köztársaság több keleti tartományát sújtó konfliktusokra irányuljon, mozdítsa elő a válság politikai tárgyalásos megoldását, és támogasson minden olyan fellépést, amelyet egy tárgyalásos megoldás keretében javasolni lehet;

| 15. | kéri a KPK-t, hogy folytassa és mélyítse el a párbeszédet a Pánafrikai Parlamenttel és a regionális szervezetek parlamentjeivel, mivel a regionális integráció fontos az AKCS-országok békéje és fejlődése szempontjából; |
| --- | --- |

15.

kéri a KPK-t, hogy folytassa és mélyítse el a párbeszédet a Pánafrikai Parlamenttel és a regionális szervezetek parlamentjeivel, mivel a regionális integráció fontos az AKCS-országok békéje és fejlődése szempontjából;

| 16. | üdvözli a KPK fent említett kigali ülésén a szomáliai helyzetről folytatott vitát, ami azt mutatja, hogy a KPK fórumként szolgálhat az ilyen összetett kérdések megvitatásához; ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a helyzet az országban nem javult, és továbbra is egy „elfelejtett válság”; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a KPK fent említett kigali ülésén a szomáliai helyzetről folytatott vitát, ami azt mutatja, hogy a KPK fórumként szolgálhat az ilyen összetett kérdések megvitatásához; ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a helyzet az országban nem javult, és továbbra is egy „elfelejtett válság”;

| 17. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a KPK-val nem konzultáltak kellő mértékben a közös EU–Afrika stratégia kidolgozása során, és azt reméli, hogy a KPK aktív részvételt vállalhat a stratégia végrehajtásában; |
| --- | --- |

17.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a KPK-val nem konzultáltak kellő mértékben a közös EU–Afrika stratégia kidolgozása során, és azt reméli, hogy a KPK aktív részvételt vállalhat a stratégia végrehajtásában;

| 18. | üdvözli, hogy a regionális ülésekre, amelyeket a Cotonoui Megállapodás, és a KPK szabályzata is előír, 2008-tól végre sor kerülhet; reméli, hogy ezen ülések valódi eszmecserére adnak majd lehetőséget a regionális ügyekről, és hogy az európai politikák elősegítik majd a regionális kohézió erősítését; hangsúlyozza, hogy ezek az ülések a gazdasági partnerségi megállapodások megtárgyalása, aláírása és végrehajtása szempontjából rendkívül fontosak, és prioritást kell jelenteniük; üdvözli a 2008 áprilisában Windhoekban, Namíbiában megtartandó első regionális ülést; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy a regionális ülésekre, amelyeket a Cotonoui Megállapodás, és a KPK szabályzata is előír, 2008-tól végre sor kerülhet; reméli, hogy ezen ülések valódi eszmecserére adnak majd lehetőséget a regionális ügyekről, és hogy az európai politikák elősegítik majd a regionális kohézió erősítését; hangsúlyozza, hogy ezek az ülések a gazdasági partnerségi megállapodások megtárgyalása, aláírása és végrehajtása szempontjából rendkívül fontosak, és prioritást kell jelenteniük; üdvözli a 2008 áprilisában Windhoekban, Namíbiában megtartandó első regionális ülést;

| 19. | arra ösztönzi a KPK-t, hogy erősítse meg a Politikai Bizottság szerepét, hogy azok a konfliktusmegelőzés és -megoldás valódi fórumává váljanak az AKCS–EU partnerség keretében, továbbá hogy e célból tegye általános jellegűvé az egyes országok válsághelyzeteiről szóló vitákat; üdvözli a helyes kormányzás, a választások és a választási folyamatok terén az AKCS és az Unió országaiban elvégzett munkát, és ösztönzi az AKCS és az Unió parlamenti tevékenységeinek összehangolását a választások megfigyelése terén, az Unió választásmegfigyelő küldöttségei keretében; |
| --- | --- |

19.

arra ösztönzi a KPK-t, hogy erősítse meg a Politikai Bizottság szerepét, hogy azok a konfliktusmegelőzés és -megoldás valódi fórumává váljanak az AKCS–EU partnerség keretében, továbbá hogy e célból tegye általános jellegűvé az egyes országok válsághelyzeteiről szóló vitákat; üdvözli a helyes kormányzás, a választások és a választási folyamatok terén az AKCS és az Unió országaiban elvégzett munkát, és ösztönzi az AKCS és az Unió parlamenti tevékenységeinek összehangolását a választások megfigyelése terén, az Unió választásmegfigyelő küldöttségei keretében;

| 20. | megelégedéssel nyugtázza a KPK Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottságának azon óhaját, hogy élelmiszerbiztonsági kérdéseket tárgyaljon, különösen egy olyan időszakban, amikor a Világélelmezési Program megkongatja a vészharangot az árak emelkedése, az éghajlatváltozás és a világ élelmiszertartalékainak csökkenése miatt; |
| --- | --- |

20.

megelégedéssel nyugtázza a KPK Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottságának azon óhaját, hogy élelmiszerbiztonsági kérdéseket tárgyaljon, különösen egy olyan időszakban, amikor a Világélelmezési Program megkongatja a vészharangot az árak emelkedése, az éghajlatváltozás és a világ élelmiszertartalékainak csökkenése miatt;

| 21. | hangsúlyozza a KPK Kigaliban tartott ülésén elhatározott, a támogatások hatékonyságáról szóló jelentés fontosságát, és arra ösztönzi a KPK-t, hogy folytasson elmélyült vitát a hivatalos fejlesztési támogatás fogalmáról, a költségvetésbe történő felvétel kérdéseiről és az alternatív finanszírozás formáiról a fejlesztési együttműködésben; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza a KPK Kigaliban tartott ülésén elhatározott, a támogatások hatékonyságáról szóló jelentés fontosságát, és arra ösztönzi a KPK-t, hogy folytasson elmélyült vitát a hivatalos fejlesztési támogatás fogalmáról, a költségvetésbe történő felvétel kérdéseiről és az alternatív finanszírozás formáiról a fejlesztési együttműködésben;

| 22. | hangsúlyozza a KPK Szociális és Környezetvédelmi Bizottságának szerepét a szakképzett munkavállalók migrációja, valamint az elhanyagolt betegségek terén, és támogatja a strukturális kiigazítási programok hatásának tanulmányozására irányuló döntését; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a KPK Szociális és Környezetvédelmi Bizottságának szerepét a szakképzett munkavállalók migrációja, valamint az elhanyagolt betegségek terén, és támogatja a strukturális kiigazítási programok hatásának tanulmányozására irányuló döntését;

| 23. | megelégedéssel nyugtázza, hogy a KPK ülésein egyre nagyobb a nem-állami szereplők részvételi aránya, és azt, hogy az ezen ülések mezsgyéjén folyó események pozitív hozzájárulást jelentenek; kéri a KPK-t, az Uniót és az AKCS országokat, hogy anyagilag és technikailag is támogassák az AKCS országok civil társadalmának részvételét e munkában; megítélése szerint az ilyen irányú kérés és azok a javaslatok, amelyeket a KPK elnöksége fogalmaz majd meg 2008 szeptemberében, építő jellegű fejlődést jelentenek; |
| --- | --- |

23.

megelégedéssel nyugtázza, hogy a KPK ülésein egyre nagyobb a nem-állami szereplők részvételi aránya, és azt, hogy az ezen ülések mezsgyéjén folyó események pozitív hozzájárulást jelentenek; kéri a KPK-t, az Uniót és az AKCS országokat, hogy anyagilag és technikailag is támogassák az AKCS országok civil társadalmának részvételét e munkában; megítélése szerint az ilyen irányú kérés és azok a javaslatok, amelyeket a KPK elnöksége fogalmaz majd meg 2008 szeptemberében, építő jellegű fejlődést jelentenek;

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az AKCS Tanácsnak, a KPK-nak, az AKCS országok parlamentjeinek, valamint Németország és Ruanda kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

24.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az AKCS Tanácsnak, a KPK-nak, az AKCS országok parlamentjeinek, valamint Németország és Ruanda kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o. Legutóbb az AKCS–EK Miniszterek Tanácsának 1/2006 határozatával (HL L 247., 2006.9.9., 22. o.) módosított megállapodás.

(2)  HL C 254., 2007.10.26., 42. o.

(3)  HL C 231., 2003.9.26., 68. o.

(4)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.; Helyesbítve: HL L 163., 2007.6.23., 24. o.

(5)  HL C 58., 2008.3.1., 44. o.

(6)  HL C 254., 2007.10.26., 17. o.

(7)  HL C 254., 2007.10.26., 25. o.

(8)  HL C 254., 2007.10.26., 31. o.

(9)  HL C 254., 2007.10.26., 39. o.

(10)  HL C 58., 2008.3.1., 18. o.

(11)  HL C 58., 2008.3.1., 26. o.

(12)  HL C 58., 2008.3.1., 29. o.

(13)  HL C 58., 2008.3.1., 35. o.

(14)  HL C 58., 2008.3.1., 40. o.

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/55 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/55

---

2008. június 5., csütörtökVerseny: Ágazati vizsgálat a lakossági banki szolgáltatásokról

P6_TA(2008)0260

Az Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása a versenyről: ágazati vizsgálat a lakossági banki szolgáltatásokról (2007/2201(INI))

2009/C 285 E/09

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak „Az 1/2003/EK rendelet 17. cikke szerinti ágazati vizsgálat a lakossági banki szolgáltatásokról (végleges jelentés)” című közleményére (COM(2007)0033),

tekintettel a Bizottságnak a fizetési kártyákról szóló 2006. április 12-i I. időközi jelentésére és a folyószámlákról és a kapcsolódó szolgáltatásokról szóló 2006. július 17-i II. időközi jelentésére,

tekintettel az egységes piaci lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló Zöld könyvre (COM(2007)0226),

tekintettel a Bizottság „Egységes piac a 21. századi Európa számára” című közleményére (COM(2007)0724),

tekintettel a Mastercard EGT-n belüli multilaterális bankközi díjairól szóló, 2007. december 19-i COMP/34.579 Europay (Eurocard-Mastercard) bizottsági határozatra,

tekintettel a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (tőkekövetelmény irányelv) (átdolgozott szöveg) (1) és a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (tőkemegfelelési irányelv) (átdolgozott szöveg) (2),

tekintettel a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló, 2007. november 13-i 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (pénzforgalmi szolgáltatások irányelv) (3),

tekintettel 2008. január 16-i, második olvasatban elfogadott jogalkotási állásfoglalására a Tanács közös álláspontjáról a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (a fogyasztói hitelről szóló irányelvtervezet) elfogadása tekintetében (4),

tekintettel a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitikáról (2005–2010) szóló Fehér könyvről szóló, 2007. július 11-i állásfoglalására (5),

tekintettel a pénzügyi szolgáltatási ágazat további konszolidációjáról szóló, 2006. július 4-i állásfoglalására (6),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0185/2008),

| A. | mivel a jól működő, integrált pénzpiac szükséges előfeltétele a lisszaboni napirend megvalósítása, amelynek célja az, hogy az Európai Unió lehessen a legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaság a világon, amely több és jobb munkahely megteremtésével képes a fenntartható gazdasági növekedésre; |
| --- | --- |

A.

mivel a jól működő, integrált pénzpiac szükséges előfeltétele a lisszaboni napirend megvalósítása, amelynek célja az, hogy az Európai Unió lehessen a legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaság a világon, amely több és jobb munkahely megteremtésével képes a fenntartható gazdasági növekedésre;

| B. | mivel a kereskedelmi bankok nélkülözhetetlen szerepet játszanak a monetáris politikai feltételeknek adott esetben a piac, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a fogyasztók felé történő érvényesítésében; |
| --- | --- |

B.

mivel a kereskedelmi bankok nélkülözhetetlen szerepet játszanak a monetáris politikai feltételeknek adott esetben a piac, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a fogyasztók felé történő érvényesítésében;

| C. | mivel a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési terv kiteljesítéséhez, és ahhoz, hogy a fogyasztók és kereskedők egyaránt és teljes körűen élvezhessék annak előnyeit, jobb lakossági pénzügyi szolgáltatásokra van szükség; |
| --- | --- |

C.

mivel a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési terv kiteljesítéséhez, és ahhoz, hogy a fogyasztók és kereskedők egyaránt és teljes körűen élvezhessék annak előnyeit, jobb lakossági pénzügyi szolgáltatásokra van szükség;

| D. | mivel az alapvető banki szolgáltatásokhoz történő hozzáférés – mint például bankszámlanyitás – minden állampolgár joga; |
| --- | --- |

D.

mivel az alapvető banki szolgáltatásokhoz történő hozzáférés – mint például bankszámlanyitás – minden állampolgár joga;

| E. | mivel a lakossági banki szolgáltatások fontos szerepet játszanak az Unió gazdaságában a növekedés és a foglalkoztatás, valamint a fogyasztók és kkv-k szempontjából; |
| --- | --- |

E.

mivel a lakossági banki szolgáltatások fontos szerepet játszanak az Unió gazdaságában a növekedés és a foglalkoztatás, valamint a fogyasztók és kkv-k szempontjából;

| F. | mivel az EU-n belül továbbra is fennállnak a fogyasztói politika harmonizálását övező nehézségek, és a pénzügyi termékek jellegükből fakadó komplexitása; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU-n belül továbbra is fennállnak a fogyasztói politika harmonizálását övező nehézségek, és a pénzügyi termékek jellegükből fakadó komplexitása;

| G. | mivel a közösségi versenypolitika fontos a belső piac kiteljesítése és a valóban versenysemleges környezet megfelelő működése szempontjából valamennyi szereplő számára; |
| --- | --- |

G.

mivel a közösségi versenypolitika fontos a belső piac kiteljesítése és a valóban versenysemleges környezet megfelelő működése szempontjából valamennyi szereplő számára;

| H. | mivel a lakossági banki ágazatban a pénzügyi intézmények jogi modelljeinek (bankok, takarékpénztárak, takarékszövetkezetek stb.) és üzleti célkitűzéseinek sokfélesége az európai gazdaság alapvető értéke, amely gazdagítja az ágazatot, megfelel a piac pluralista szerkezetének és segíti a belső piacon a verseny fokozását; |
| --- | --- |

H.

mivel a lakossági banki ágazatban a pénzügyi intézmények jogi modelljeinek (bankok, takarékpénztárak, takarékszövetkezetek stb.) és üzleti célkitűzéseinek sokfélesége az európai gazdaság alapvető értéke, amely gazdagítja az ágazatot, megfelel a piac pluralista szerkezetének és segíti a belső piacon a verseny fokozását;

| I. | mivel egyensúlyt kell teremteni a fogyasztóvédelem magas foka és az egységes piac megfelelő működése között; |
| --- | --- |

I.

mivel egyensúlyt kell teremteni a fogyasztóvédelem magas foka és az egységes piac megfelelő működése között;

Általános vonatkozások

| 1. | támogatja a Bizottság integrált megközelítését, amely a belső piaci politikáknak a megfelelően célzott ágazati vizsgálatokkal történő támogatásából áll; sajnálatát fejezi ki azonban az ágazati vizsgálat időzítése, valamint amiatt, hogy a vizsgálat nem terjedt ki arra, hogy miként érvényesítik a monetáris politikai feltételeket a lakossági piac felé, és ösztönzi a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a munkát, miután a tőkemegfelelési irányelv, illetve az egységes eurófizetési térségről (SEPA), a fizetési szolgáltatásokról és a fogyasztói hitelről szóló irányelv hatásai már a gyakorlatban is megmutatkoztak; |
| --- | --- |

1.

támogatja a Bizottság integrált megközelítését, amely a belső piaci politikáknak a megfelelően célzott ágazati vizsgálatokkal történő támogatásából áll; sajnálatát fejezi ki azonban az ágazati vizsgálat időzítése, valamint amiatt, hogy a vizsgálat nem terjedt ki arra, hogy miként érvényesítik a monetáris politikai feltételeket a lakossági piac felé, és ösztönzi a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a munkát, miután a tőkemegfelelési irányelv, illetve az egységes eurófizetési térségről (SEPA), a fizetési szolgáltatásokról és a fogyasztói hitelről szóló irányelv hatásai már a gyakorlatban is megmutatkoztak;

| 2. | sajnálatát fejezi ki, hogy a lakossági banki szolgáltatások ágazati vizsgálata nem kellően veszi figyelembe a szigorúan szabályozott banki ágazat sajátosságait, valamint a kultúra, a szokások és a nyelvek fontosságát a pénzügyi termékek fogyasztók általi kiválasztásában és e termékek védelmében; úgy véli, hogy a fogyasztói mobilitás hiánya az Európai Unióban a bank és az ügyfél között gyakran kialakuló, hosszú távú bizalmi kapcsolatból ered; aggódik amiatt, hogy a Bizottság által a piaci integrációról készített értékelés túl kevés gazdasági mutatóra épül, és következésképpen esetleg nem megfelelően tükrözi a lakossági banki szolgáltatások ágazatának jellemzőit; |
| --- | --- |

2.

sajnálatát fejezi ki, hogy a lakossági banki szolgáltatások ágazati vizsgálata nem kellően veszi figyelembe a szigorúan szabályozott banki ágazat sajátosságait, valamint a kultúra, a szokások és a nyelvek fontosságát a pénzügyi termékek fogyasztók általi kiválasztásában és e termékek védelmében; úgy véli, hogy a fogyasztói mobilitás hiánya az Európai Unióban a bank és az ügyfél között gyakran kialakuló, hosszú távú bizalmi kapcsolatból ered; aggódik amiatt, hogy a Bizottság által a piaci integrációról készített értékelés túl kevés gazdasági mutatóra épül, és következésképpen esetleg nem megfelelően tükrözi a lakossági banki szolgáltatások ágazatának jellemzőit;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a versenypolitika hatékony eszköz a belső piac teljessé tételében, de az intenzívebb verseny célként való kitűzése nem vezethet gyengülő kockázatkezeléshez a bankszektorban, és nem veszélyeztetheti a világgazdaság egy különösen fontos és stratégiai ágazatának stabilitását; hangsúlyozza, hogy a piac és a fogyasztók bizalma alapvető fontosságú a pénzügyi szolgáltatások további fejlődésében, továbbá hogy szükség van a fogyasztók pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos tájékoztatásának előmozdítására a fogyasztók piaci résztvevőként betöltött szerepének erősítéséhez; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a versenypolitika hatékony eszköz a belső piac teljessé tételében, de az intenzívebb verseny célként való kitűzése nem vezethet gyengülő kockázatkezeléshez a bankszektorban, és nem veszélyeztetheti a világgazdaság egy különösen fontos és stratégiai ágazatának stabilitását; hangsúlyozza, hogy a piac és a fogyasztók bizalma alapvető fontosságú a pénzügyi szolgáltatások további fejlődésében, továbbá hogy szükség van a fogyasztók pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos tájékoztatásának előmozdítására a fogyasztók piaci résztvevőként betöltött szerepének erősítéséhez;

| 4. | rámutat arra, hogy a nagymértékben felaprózott szabályozási keret akadályozza a határokon átnyúló banki szolgáltatásnyújtás fejlesztését; ezért támogatja a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy ismét indítsák el a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) értékelését, amelynek ki kell terjednie az elektronikus kereskedelemről (8) és az elektronikus aláírásról szóló irányelv (9) felülvizsgálatára is annak lehetővé tétele érdekében, hogy ezek hatékonyan elérjék megfogalmazott céljaikat; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy a nagymértékben felaprózott szabályozási keret akadályozza a határokon átnyúló banki szolgáltatásnyújtás fejlesztését; ezért támogatja a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy ismét indítsák el a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) értékelését, amelynek ki kell terjednie az elektronikus kereskedelemről (8) és az elektronikus aláírásról szóló irányelv (9) felülvizsgálatára is annak lehetővé tétele érdekében, hogy ezek hatékonyan elérjék megfogalmazott céljaikat;

| 5. | álláspontja szerint még a pénzmosásra vonatkozó jogszabályok végrehajtása is akadályt jelenthet az ügyfelek mobilitása tekintetében, például a határokon átnyúló folyószámlák nyitása szempontjából, figyelembe véve a bankok által az azonosításra és ellenőrzésre vonatkozóan teljesítendő, változó követelményeket; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a pénzmosásra vonatkozó jogszabályokban megállapított szabályoknak a fogyasztók mobilitására gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

5.

álláspontja szerint még a pénzmosásra vonatkozó jogszabályok végrehajtása is akadályt jelenthet az ügyfelek mobilitása tekintetében, például a határokon átnyúló folyószámlák nyitása szempontjából, figyelembe véve a bankok által az azonosításra és ellenőrzésre vonatkozóan teljesítendő, változó követelményeket; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a pénzmosásra vonatkozó jogszabályokban megállapított szabályoknak a fogyasztók mobilitására gyakorolt hatását;

Fogyasztói mobilitás

| 6. | felkéri a Bizottságot, hogy törekedjen a fogyasztói mobilitás elősegítésére és kísérje figyelemmel a tagállamok előrehaladását annak érdekében, hogy a fogyasztók könnyebben válthassanak szolgáltatót, megerősítve ezzel a szolgáltatók közötti egészséges versenyt; elérendő célként jelöli meg a szolgáltatás lehető legnagyobb mértékű folyamatosságát a folyószámla megszüntetésekor vagy a szolgáltató megváltoztatásakor is, és el kívánja kerülni a szolgáltatások magas költségekkel járó megkettőzését; |
| --- | --- |

6.

felkéri a Bizottságot, hogy törekedjen a fogyasztói mobilitás elősegítésére és kísérje figyelemmel a tagállamok előrehaladását annak érdekében, hogy a fogyasztók könnyebben válthassanak szolgáltatót, megerősítve ezzel a szolgáltatók közötti egészséges versenyt; elérendő célként jelöli meg a szolgáltatás lehető legnagyobb mértékű folyamatosságát a folyószámla megszüntetésekor vagy a szolgáltató megváltoztatásakor is, és el kívánja kerülni a szolgáltatások magas költségekkel járó megkettőzését;

| 7. | sürgeti, hogy a pénzügyi szolgáltatások szabályozásának egyszerűsítése és a fogyasztók mobilitása előtt álló akadályok megszüntetése ne eredményezzen alacsonyabb tagállami fogyasztóvédelmi normákat; |
| --- | --- |

7.

sürgeti, hogy a pénzügyi szolgáltatások szabályozásának egyszerűsítése és a fogyasztók mobilitása előtt álló akadályok megszüntetése ne eredményezzen alacsonyabb tagállami fogyasztóvédelmi normákat;

| 8. | javasolja, hogy a mobilitás és a verseny ösztönzése érdekében számlamegszüntetés esetén csak teljes mértékben indokolt költségeket állapítsanak meg, amennyiben egyáltalán szükséges ezek kiszabása; ösztönzi a bankszektort, hogy dolgozza ki a számlák közötti váltás gyors és hatékony eljárásainak legjobb gyakorlatát, figyelembe véve mind az eljárás időtartamát, mind az ahhoz kapcsolódó költségeket; véleménye szerint a folyószámlaváltás nem károsíthatja meg a fogyasztókat; ellenez bármilyen szükségtelen, az ügyfélmobilitást akadályozó szerződéses feltételt; |
| --- | --- |

8.

javasolja, hogy a mobilitás és a verseny ösztönzése érdekében számlamegszüntetés esetén csak teljes mértékben indokolt költségeket állapítsanak meg, amennyiben egyáltalán szükséges ezek kiszabása; ösztönzi a bankszektort, hogy dolgozza ki a számlák közötti váltás gyors és hatékony eljárásainak legjobb gyakorlatát, figyelembe véve mind az eljárás időtartamát, mind az ahhoz kapcsolódó költségeket; véleménye szerint a folyószámlaváltás nem károsíthatja meg a fogyasztókat; ellenez bármilyen szükségtelen, az ügyfélmobilitást akadályozó szerződéses feltételt;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a termékkapcsolás tekintetében egyértelmű különbséget kell tenni az ügyfél és a bank számára egyaránt kedvező, a gazdaság valamennyi ágazatában közös termékkombinációk, valamint a tisztességtelen versenyt eredményező gyakorlatok között; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a termékkapcsolás tekintetében egyértelmű különbséget kell tenni az ügyfél és a bank számára egyaránt kedvező, a gazdaság valamennyi ágazatában közös termékkombinációk, valamint a tisztességtelen versenyt eredményező gyakorlatok között;

| 10. | úgy véli, hogy az alapvető pénzügyi szolgáltatásokhoz történő hozzáférés – mint például bankszámlanyitás – minden állampolgár joga, és felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa az e jog gyakorlásával kapcsolatos akadályokat és a lakossági pénzügyi ágazatban a szolgáltatók által követett legjobb gyakorlatokat; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az alapvető pénzügyi szolgáltatásokhoz történő hozzáférés – mint például bankszámlanyitás – minden állampolgár joga, és felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa az e jog gyakorlásával kapcsolatos akadályokat és a lakossági pénzügyi ágazatban a szolgáltatók által követett legjobb gyakorlatokat;

Tájékoztatás és átláthatóság

| 11. | azon a véleményen van, hogy a fogyasztók tájékoztatása alapvető a bankok közötti verseny biztosításához; jobb minőségű és könnyebben olvasható, ezáltal a fogyasztók számára hozzáférhető tájékoztatást sürget; azon a véleményen van, hogy a fenti információk megszerzése a fogyasztók számára jelenleg igen gyakran időigényes és nehézkes; |
| --- | --- |

11.

azon a véleményen van, hogy a fogyasztók tájékoztatása alapvető a bankok közötti verseny biztosításához; jobb minőségű és könnyebben olvasható, ezáltal a fogyasztók számára hozzáférhető tájékoztatást sürget; azon a véleményen van, hogy a fenti információk megszerzése a fogyasztók számára jelenleg igen gyakran időigényes és nehézkes;

| 12. | elismeri, hogy ellentét feszül a túlzott mennyiségű tájékoztatás kerülése és a fogyasztók kielégítő tájékoztatásának biztosítása között; az információk mennyisége helyett azok minőségét részesíti előnyben; ezért felhívja a Bizottságot, hogy kérje fel a fogyasztói szervezeteket annak meghatározására, hogy milyen információkat tartanak alapvetőnek ahhoz, hogy a fogyasztók képesek legyenek megfelelő döntéseket hozni; |
| --- | --- |

12.

elismeri, hogy ellentét feszül a túlzott mennyiségű tájékoztatás kerülése és a fogyasztók kielégítő tájékoztatásának biztosítása között; az információk mennyisége helyett azok minőségét részesíti előnyben; ezért felhívja a Bizottságot, hogy kérje fel a fogyasztói szervezeteket annak meghatározására, hogy milyen információkat tartanak alapvetőnek ahhoz, hogy a fogyasztók képesek legyenek megfelelő döntéseket hozni;

| 13. | felkéri a Bizottságot, hogy törekedjen arra, hogy a létező nemzeti rendelkezéseket kiegészítve az ágazat a számlanyitást megelőzően biztosítson a fogyasztók számára az összes költséget – ideértve a zárás költségeit is – részletező tömör, uniószerte összehasonlítható összefoglalót; felhívja a Bizottságot, hogy e témában terjesszen elő megfelelő jogszabályjavaslatokat, amennyiben az ágazat nem tartja tiszteletben kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

13.

felkéri a Bizottságot, hogy törekedjen arra, hogy a létező nemzeti rendelkezéseket kiegészítve az ágazat a számlanyitást megelőzően biztosítson a fogyasztók számára az összes költséget – ideértve a zárás költségeit is – részletező tömör, uniószerte összehasonlítható összefoglalót; felhívja a Bizottságot, hogy e témában terjesszen elő megfelelő jogszabályjavaslatokat, amennyiben az ágazat nem tartja tiszteletben kötelezettségvállalásait;

| 14. | üdvözli a Bizottság tanulmányát a lakossági befektetési termékek szabályozási környezetéről, és bízik abban, hogy ez a költségek, kockázatok és feltételek megfelelőbb közlését fogja eredményezni, és ezáltal hasznos, határokon átnyúló összehasonlításokat biztosít; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a Bizottság tanulmányát a lakossági befektetési termékek szabályozási környezetéről, és bízik abban, hogy ez a költségek, kockázatok és feltételek megfelelőbb közlését fogja eredményezni, és ezáltal hasznos, határokon átnyúló összehasonlításokat biztosít;

| 15. | ajánlja, hogy a szolgáltatók hozzanak létre egységes uniós szabványt a fogyasztók számára az alaptermékeikkel, az azokhoz kapcsolódó költségekkel és feltételekkel kapcsolatban a szolgáltató által nyújtott tájékoztatásra, amellyel lehetővé tehetik az egyszerű és átlátható összehasonlítást, amelyet jelenleg a kapcsolt termékek nem tesznek lehetővé; az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a lakossági pénzügyi termékek értékláncköltségeinek közlésére hív fel; javasolja az ágazatnak, hogy tegyen lépéseket az egész EU-ra kiterjedő keresőmotor létrehozásának megvalósíthatósága érdekében, amely lehetővé tenné az egyszerű és ingyenes, határokon átnyúló összehasonlítást; |
| --- | --- |

15.

ajánlja, hogy a szolgáltatók hozzanak létre egységes uniós szabványt a fogyasztók számára az alaptermékeikkel, az azokhoz kapcsolódó költségekkel és feltételekkel kapcsolatban a szolgáltató által nyújtott tájékoztatásra, amellyel lehetővé tehetik az egyszerű és átlátható összehasonlítást, amelyet jelenleg a kapcsolt termékek nem tesznek lehetővé; az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a lakossági pénzügyi termékek értékláncköltségeinek közlésére hív fel; javasolja az ágazatnak, hogy tegyen lépéseket az egész EU-ra kiterjedő keresőmotor létrehozásának megvalósíthatósága érdekében, amely lehetővé tenné az egyszerű és ingyenes, határokon átnyúló összehasonlítást;

A fogyasztók lakossági banki tevékenységekkel kapcsolatos oktatása

| 16. | pénzügyi tájékoztatási programok kidolgozására szólít fel, amelyek a fogyasztók tudatosságának növelését célozzák pénzkezelési lehetőségeikkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

16.

pénzügyi tájékoztatási programok kidolgozására szólít fel, amelyek a fogyasztók tudatosságának növelését célozzák pénzkezelési lehetőségeikkel kapcsolatban;

| 17. | támogatja a Bizottság és a pénzügyi szolgáltató ágazat által tett erőfeszítéseket, amelyek célja, hogy bővítsék a fogyasztók ismereteinek szintjét a pénzügyi szolgáltatási termékekkel kapcsolatban, és szervezzenek oktatási programokat ezen a területen, mivel a pénzügyi szolgáltatási termékek szolgáltatói által nyújtott tájékoztatást a fogyasztóknak meg kell érteniük és fel is kell tudni használniuk; |
| --- | --- |

17.

támogatja a Bizottság és a pénzügyi szolgáltató ágazat által tett erőfeszítéseket, amelyek célja, hogy bővítsék a fogyasztók ismereteinek szintjét a pénzügyi szolgáltatási termékekkel kapcsolatban, és szervezzenek oktatási programokat ezen a területen, mivel a pénzügyi szolgáltatási termékek szolgáltatói által nyújtott tájékoztatást a fogyasztóknak meg kell érteniük és fel is kell tudni használniuk;

| 18. | emlékeztet a megfelelő fogyasztóvédelem kiegészítéseként a pénzügyi nevelés kialakításának fontosságára, különösen a lakossági banki szolgáltatások területén (például kölcsönök, jelzálogok, diverzifikált és biztonságos megtakarítás és beruházás tekintetében); felhívja a tagállamokat és a banki ágazatot, hogy tegyenek intézkedéseket és koordinálják azokat a polgárok pénzügyi ismereteinek bővítése érdekében, beleértve a gyermekeket, a fiatalokat, az alkalmazottakat és a nyugdíjasokat is, a fogyasztók nevelése és részvételük megteremtése érdekében, hogy képesek legyenek a jobb, olcsóbb és megfelelőbb szolgáltatások megkeresésére, és a banki ágazatban előmozdítsák a versenyt, a minőséget és az innovációt; emlékeztet arra, hogy a magabiztos befektetők további likviditást biztosíthatnak a tőkepiacok számára; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet a megfelelő fogyasztóvédelem kiegészítéseként a pénzügyi nevelés kialakításának fontosságára, különösen a lakossági banki szolgáltatások területén (például kölcsönök, jelzálogok, diverzifikált és biztonságos megtakarítás és beruházás tekintetében); felhívja a tagállamokat és a banki ágazatot, hogy tegyenek intézkedéseket és koordinálják azokat a polgárok pénzügyi ismereteinek bővítése érdekében, beleértve a gyermekeket, a fiatalokat, az alkalmazottakat és a nyugdíjasokat is, a fogyasztók nevelése és részvételük megteremtése érdekében, hogy képesek legyenek a jobb, olcsóbb és megfelelőbb szolgáltatások megkeresésére, és a banki ágazatban előmozdítsák a versenyt, a minőséget és az innovációt; emlékeztet arra, hogy a magabiztos befektetők további likviditást biztosíthatnak a tőkepiacok számára;

| 19. | felkéri a tagállamokat, hogy mérlegeljék a pénzügyi szolgáltatásokért felelős, független nemzeti ombudsman intézményének létrehozását; |
| --- | --- |

19.

felkéri a tagállamokat, hogy mérlegeljék a pénzügyi szolgáltatásokért felelős, független nemzeti ombudsman intézményének létrehozását;

Hitelek – nyilvántartások és közvetítők

| 20. | hangsúlyozza a hitelekre és csalásokra vonatkozó, tisztességes és átlátható alapon hozzáférhető, megbízható adatok fontosságát a bankok és más hitelnyújtók számára; ragaszkodik ugyanakkor a fogyasztók személyes adatai védelmének szükségességéhez; felkéri a Bizottságot, hogy azonosítsa az adatok megosztásával kapcsolatos akadályokat és tegyen javaslatot az adatnyilvántartások interoperabilitására, tiszteletben tartva azonban a fogyasztók magánéletét, valamint a hozzáféréshez és helyesbítéshez való jogát; úgy véli, hogy a fogyasztókat tájékoztatni kell a rájuk vonatkozó, hitelekkel kapcsolatos, határokon átnyúló adatlekérések esetén; üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy hitel-nyilvántartási szakértői csoportot hozzon létre annak érdekében, hogy nyújtson segítséget a Bizottságnak ezirányú intézkedéseinek előkészítésében; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza a hitelekre és csalásokra vonatkozó, tisztességes és átlátható alapon hozzáférhető, megbízható adatok fontosságát a bankok és más hitelnyújtók számára; ragaszkodik ugyanakkor a fogyasztók személyes adatai védelmének szükségességéhez; felkéri a Bizottságot, hogy azonosítsa az adatok megosztásával kapcsolatos akadályokat és tegyen javaslatot az adatnyilvántartások interoperabilitására, tiszteletben tartva azonban a fogyasztók magánéletét, valamint a hozzáféréshez és helyesbítéshez való jogát; úgy véli, hogy a fogyasztókat tájékoztatni kell a rájuk vonatkozó, hitelekkel kapcsolatos, határokon átnyúló adatlekérések esetén; üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy hitel-nyilvántartási szakértői csoportot hozzon létre annak érdekében, hogy nyújtson segítséget a Bizottságnak ezirányú intézkedéseinek előkészítésében;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit a hitelközvetítőkkel (ügynökök vagy brókerek) kapcsolatban a fogyasztóvédelem biztosítása és a homályos értékesítési gyakorlatok elkerülése érdekében, amelyek különösen a kiszolgáltatott fogyasztói csoportokat károsítják; e tekintetben üdvözli a Bizottság arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy tanulmányt tesz közzé az uniós hitelközvetítő piac elemzéséről, felülvizsgálva annak szabályozási keretét és megvizsgálva, hogy vannak-e olyan rendelkezések, amelyek hátrányosan érintik a fogyasztókat; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit a hitelközvetítőkkel (ügynökök vagy brókerek) kapcsolatban a fogyasztóvédelem biztosítása és a homályos értékesítési gyakorlatok elkerülése érdekében, amelyek különösen a kiszolgáltatott fogyasztói csoportokat károsítják; e tekintetben üdvözli a Bizottság arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy tanulmányt tesz közzé az uniós hitelközvetítő piac elemzéséről, felülvizsgálva annak szabályozási keretét és megvizsgálva, hogy vannak-e olyan rendelkezések, amelyek hátrányosan érintik a fogyasztókat;

| 22. | felkéri a Bizottságot, hogy az „azonos üzleti vállalkozás, azonos kockázat, azonos szabályok” elvet követve pontosítsa és harmonizálja a közvetítők feladatait és felelősségét, mivel gyakran merülnek fel problémák a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szerződések értékesítésében, adminisztrációjában és végrehajtásában; rámutat arra, hogy a differenciálatlan, egyenmegoldásokat alkalmazó megközelítés hátrányosan érinti a termékek sokféleségét; felhívja a Bizottság figyelmét az egyértelmű, tömör, olvasható és díjmentes tájékoztatás és a fogyasztó személyére szabott tanácsadói szolgáltatások közötti különbségre; |
| --- | --- |

22.

felkéri a Bizottságot, hogy az „azonos üzleti vállalkozás, azonos kockázat, azonos szabályok” elvet követve pontosítsa és harmonizálja a közvetítők feladatait és felelősségét, mivel gyakran merülnek fel problémák a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szerződések értékesítésében, adminisztrációjában és végrehajtásában; rámutat arra, hogy a differenciálatlan, egyenmegoldásokat alkalmazó megközelítés hátrányosan érinti a termékek sokféleségét; felhívja a Bizottság figyelmét az egyértelmű, tömör, olvasható és díjmentes tájékoztatás és a fogyasztó személyére szabott tanácsadói szolgáltatások közötti különbségre;

Bankok közötti együttműködés

| 23. | üdvözli, hogy a Bizottság tovább vizsgálja a bankok közötti együttműködést annak megállapítása érdekében, hogy az ilyen együttműködés eredményezhet-e gazdasági és fogyasztói előnyöket, illetve hogy vezethet-e a verseny korlátozásához; hangsúlyozza azonban, hogy a bankok közötti együttműködés – például decentralizált hálózatokban működő hitelintézetek – előnyökkel járhat a gazdaság és a fogyasztók számára, és ezért gondos elemzésre és elfogulatlan megközelítésre van szükség; |
| --- | --- |

23.

üdvözli, hogy a Bizottság tovább vizsgálja a bankok közötti együttműködést annak megállapítása érdekében, hogy az ilyen együttműködés eredményezhet-e gazdasági és fogyasztói előnyöket, illetve hogy vezethet-e a verseny korlátozásához; hangsúlyozza azonban, hogy a bankok közötti együttműködés – például decentralizált hálózatokban működő hitelintézetek – előnyökkel járhat a gazdaság és a fogyasztók számára, és ezért gondos elemzésre és elfogulatlan megközelítésre van szükség;

| 24. | azon a véleményen van, hogy a takarék- és szövetkezeti bankok más hitelintézetekkel együtt jelentős mértékben hozzájárulnak a helyi gazdaság finanszírozásához és a térségekben rejlő lehetőségek kibontakoztatásához, valamint elősegítik a pénzügyi szolgáltatások hozzáférhetőségét valamennyi ügyfél számára; hangsúlyozza, hogy a plurális bankpiacok és a szolgáltatók sokszínűsége előfeltételei a versenynek az egész EU bankpiacán, feltéve, hogy a verseny nem torzul és minden piaci résztvevő számára egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak az „azonos üzlet, azonos kockázatok, azonos szabályok” elv alapján; |
| --- | --- |

24.

azon a véleményen van, hogy a takarék- és szövetkezeti bankok más hitelintézetekkel együtt jelentős mértékben hozzájárulnak a helyi gazdaság finanszírozásához és a térségekben rejlő lehetőségek kibontakoztatásához, valamint elősegítik a pénzügyi szolgáltatások hozzáférhetőségét valamennyi ügyfél számára; hangsúlyozza, hogy a plurális bankpiacok és a szolgáltatók sokszínűsége előfeltételei a versenynek az egész EU bankpiacán, feltéve, hogy a verseny nem torzul és minden piaci résztvevő számára egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak az „azonos üzlet, azonos kockázatok, azonos szabályok” elv alapján;

| 25. | fenntartja, hogy a független hitelintézetek közötti megkülönböztetésmentes együttműködés – a közöttük zajló verseny megőrzésével – nagyobb hatékonyságot eredményez, és a végfelhasználók számára a szolgáltatások nagyobb interoperabilitását és változatosságát biztosítja, segítheti az ágazat működését és hozzájárul a fenti célkitűzések eléréséhez; |
| --- | --- |

25.

fenntartja, hogy a független hitelintézetek közötti megkülönböztetésmentes együttműködés – a közöttük zajló verseny megőrzésével – nagyobb hatékonyságot eredményez, és a végfelhasználók számára a szolgáltatások nagyobb interoperabilitását és változatosságát biztosítja, segítheti az ágazat működését és hozzájárul a fenti célkitűzések eléréséhez;

Fizetési rendszerek

| 26. | bízik abban, hogy a SEPA és a fizetési szolgáltatásokról szóló irányelv megoldást nyújt a fizetési infrastruktúrákra vonatkozó ágazati vizsgálat során azonosított szétszabdaltságra és a verseny hiányára; emlékeztet arra, hogy a SEPA első szakasza 2008. január 28-án lépett hatályba, és integrált klíring- és elszámolási platformokat igényel, amelyek ugyanazon szabályok és technikai szabványok alapján működnek; hangsúlyozza, hogy a SEPA-hoz való hozzáférés kritériumainak tisztességesnek és átláthatónak kell lenniük, és az irányításnak figyelembe kell vennie a rendszerben levő összes érdekelt felet, nem csak a pénzügyi intézményeket; emlékeztet arra is, hogy a fizetési szolgáltatásokról szóló irányelv úgy rendelkezik, hogy a fizetési rendszerekhez való hozzáférésben ne legyen más megkülönböztetés, mint amely a kockázatok kivédéséhez, illetve a pénzügyi és működési stabilitás védelméhez szükséges; rámutat arra, hogy a közösségi politikák semlegességének elve szerint semmilyen egyedi fizetési módszert nem lehet előnyben részesíteni a másikhoz képest, és a különböző fizetési rendszerek használatával kapcsolatos költségeknek átláthatónak kell lenniük, hogy a fogyasztók a tények teljes ismeretében választhassák meg a fizetési módot; |
| --- | --- |

26.

bízik abban, hogy a SEPA és a fizetési szolgáltatásokról szóló irányelv megoldást nyújt a fizetési infrastruktúrákra vonatkozó ágazati vizsgálat során azonosított szétszabdaltságra és a verseny hiányára; emlékeztet arra, hogy a SEPA első szakasza 2008. január 28-án lépett hatályba, és integrált klíring- és elszámolási platformokat igényel, amelyek ugyanazon szabályok és technikai szabványok alapján működnek; hangsúlyozza, hogy a SEPA-hoz való hozzáférés kritériumainak tisztességesnek és átláthatónak kell lenniük, és az irányításnak figyelembe kell vennie a rendszerben levő összes érdekelt felet, nem csak a pénzügyi intézményeket; emlékeztet arra is, hogy a fizetési szolgáltatásokról szóló irányelv úgy rendelkezik, hogy a fizetési rendszerekhez való hozzáférésben ne legyen más megkülönböztetés, mint amely a kockázatok kivédéséhez, illetve a pénzügyi és működési stabilitás védelméhez szükséges; rámutat arra, hogy a közösségi politikák semlegességének elve szerint semmilyen egyedi fizetési módszert nem lehet előnyben részesíteni a másikhoz képest, és a különböző fizetési rendszerek használatával kapcsolatos költségeknek átláthatónak kell lenniük, hogy a fogyasztók a tények teljes ismeretében választhassák meg a fizetési módot;

| 27. | felhívja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy a fizetési szolgáltatásokról szóló irányelv átültetése csökkenti-e a fizetési elszámolási szolgáltatók számát, valamint arra, hogy azonnal tegyen lépéseket, ha a nagyobb szolgáltatók monopolhelyzetbe kerülnek, ami csökkenthetné a versenyt; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy a fizetési szolgáltatásokról szóló irányelv átültetése csökkenti-e a fizetési elszámolási szolgáltatók számát, valamint arra, hogy azonnal tegyen lépéseket, ha a nagyobb szolgáltatók monopolhelyzetbe kerülnek, ami csökkenthetné a versenyt;

| 28. | megjegyzi, hogy a Bizottság és sok nemzeti versenyhatóság számos alkalommal kijelentette, hogy a multilaterális bankközi díjakat (MIF) az EK-Szerződés 81. cikke önmagukban nem tiltja; ennek ellenére megállapítja, hogy a közelmúltban a Bizottság a MIF-rendszer és a közösségi versenyjog összeegyeztethetőségére összpontosította a figyelmét; azt ajánlja, hogy a Bizottság javasoljon egyértelmű iránymutatásokat és mutatókat a piaci hiányosságok helyesbítésére; emlékezteti a Bizottságot, hogy a jogbiztonság fontos a piaci szereplők és az új piacra lépők számára szolgáltatásaik továbbfejlesztéséhez és innovációjához; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi, hogy a Bizottság és sok nemzeti versenyhatóság számos alkalommal kijelentette, hogy a multilaterális bankközi díjakat (MIF) az EK-Szerződés 81. cikke önmagukban nem tiltja; ennek ellenére megállapítja, hogy a közelmúltban a Bizottság a MIF-rendszer és a közösségi versenyjog összeegyeztethetőségére összpontosította a figyelmét; azt ajánlja, hogy a Bizottság javasoljon egyértelmű iránymutatásokat és mutatókat a piaci hiányosságok helyesbítésére; emlékezteti a Bizottságot, hogy a jogbiztonság fontos a piaci szereplők és az új piacra lépők számára szolgáltatásaik továbbfejlesztéséhez és innovációjához;

| 29. | úgy véli, hogy nagy szükség van a multilaterális bankközi díjak kezelésére vonatkozó módszerek és szabályok pontosítására a kártyás fizetések, valamint a bankjegykiadó automatákra és nem kártyás fizetésekre vonatkozó bankközi díjak kiszámítási mechanizmusa esetében; emlékeztet arra, hogy a közvetlen terhelési és hitelátutalási rendszerek – mint például a SEPA rendszerek – támogatják a két fizetési szolgáltató által közösen kínált és két fogyasztó által közösen igényelt szolgáltatásokat, úgynevezett hálózati hatásoknak köszönhetően teremtve gazdasági előnyöket; javasolja a Bizottságnak, hogy állapítson meg a multilaterális – és ezúton a Bizottság tudomására jutó – bankközi díjak számítási módszerének a piaci szereplők által végzett meghatározására vonatkozó kritériumokat, és azt közölje valamennyi érdekelttel, biztosítva a ténylegesen versenysemleges környezetet és valamennyi versenyszabály érvényesítését; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy nagy szükség van a multilaterális bankközi díjak kezelésére vonatkozó módszerek és szabályok pontosítására a kártyás fizetések, valamint a bankjegykiadó automatákra és nem kártyás fizetésekre vonatkozó bankközi díjak kiszámítási mechanizmusa esetében; emlékeztet arra, hogy a közvetlen terhelési és hitelátutalási rendszerek – mint például a SEPA rendszerek – támogatják a két fizetési szolgáltató által közösen kínált és két fogyasztó által közösen igényelt szolgáltatásokat, úgynevezett hálózati hatásoknak köszönhetően teremtve gazdasági előnyöket; javasolja a Bizottságnak, hogy állapítson meg a multilaterális – és ezúton a Bizottság tudomására jutó – bankközi díjak számítási módszerének a piaci szereplők által végzett meghatározására vonatkozó kritériumokat, és azt közölje valamennyi érdekelttel, biztosítva a ténylegesen versenysemleges környezetet és valamennyi versenyszabály érvényesítését;

| 30. | emlékezteti a Bizottságot, hogy egyenlő mértékben fontos a díjakra és árakra összpontosítani és az ágazatban nagyobb átláthatóságot megvalósítani a fizetési termékek és szolgáltatások jellemzőinek, illetve az őket felhasználóként megillető jogoknak és kötelezettségeknek a fogyasztók felé történő kommunikációja terén, így ösztönözve a fokozottabb versenyt a piacon; |
| --- | --- |

30.

emlékezteti a Bizottságot, hogy egyenlő mértékben fontos a díjakra és árakra összpontosítani és az ágazatban nagyobb átláthatóságot megvalósítani a fizetési termékek és szolgáltatások jellemzőinek, illetve az őket felhasználóként megillető jogoknak és kötelezettségeknek a fogyasztók felé történő kommunikációja terén, így ösztönözve a fokozottabb versenyt a piacon;

*

* *

| 31. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak és az európai bankfelügyelők bizottságának. |
| --- | --- |

31.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak és az európai bankfelügyelők bizottságának.

---

(1)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

(2)  HL L 177., 2006.6.30., 201. o.

(3)  HL L 319., 2007.12.5., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0011.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0338.

(6)  HL C 303. E, 2006.12.13., 110. o.

(7)  HL L 271., 2002.10.9., 16. o.

(8)  A belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelve (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (HL L 178., 2000.7.17., 1. o.).

(9)  Az elektronikus aláírásra vonatkozó közösségi keretfeltételekről szóló, 1999. december 13-i 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 13., 2000.1.19., 12. o.).

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/61 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/61

---

2008. június 5., csütörtökAz egységes piaci lakossági pénzügyi szolgáltatások

P6_TA(2008)0261

Az Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása az egységes piaci lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló Zöld könyvről (2007/2287(INI))

2009/C 285 E/10

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság egységes piaci lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló Zöld könyvére (COM(2007)0226),

tekintettel „Az 1/2003/EK rendelet 17. cikke szerinti ágazati vizsgálat a lakossági banki szolgáltatásokról (végleges jelentés)” című bizottsági közleményre (COM(2007)0033),

tekintettel „Az 1/2003/EK rendelet 17. cikke szerinti ágazati vizsgálat a vállalati vagyonbiztosításról (végleges jelentés)” című bizottsági közleményre (COM(2007)0556),

tekintettel az „Egységes piac a 21. századi Európa számára” című bizottsági közleményre (COM(2007)0724), és különösen a Bizottság szervezeti egységeinek a lakossági pénzügyi szolgáltatások területén történő kezdeményezésekhez tartozó munkaanyagára (SEC(2007)1520),

tekintettel a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a biztosítási ágazatbeli megállapodások, döntések és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2003. február 27-i 358/2003/EK bizottsági rendeletre (1),

tekintettel a 2008. január 16-án második olvasatban rögzített, az Európai Parlament és a Tanács fogyasztói hitelszerződésekről és a Tanács 87/102/EGK irányelvének hatályon kívül helyezéséről szóló irányelvének elfogadására vonatkozó álláspontjára (2),

tekintettel az európai szerződések jogáról szóló, 2007. december 12-i állásfoglalására (3),

tekintettel a 2005–2010 közötti évekre vonatkozó pénzügyi szolgáltatási politikával foglalkozó Fehér könyvről szóló, 2007. július 11-i állásfoglalására (4),

tekintettel a pénzügyi szolgáltatási szektor további konszolidációjáról szóló, 2006. július 4-i állásfoglalására (5),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A6-0187/2008),

| A. | mivel az európai integráció polgárok általi támogatottsága az abból származó kézzel fogható eredményektől függ, mivel ezért minden polgárnak megfelelő mértékben élveznie kell a belső piac előnyeit; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai integráció polgárok általi támogatottsága az abból származó kézzel fogható eredményektől függ, mivel ezért minden polgárnak megfelelő mértékben élveznie kell a belső piac előnyeit;

| B. | mivel a lakossági banki szolgáltatások döntő szerepet játszanak a monetáris politikai feltételek a piac felé történő megfelelő közvetítésében, különösen a fogyasztók és a kis- és középvállalkozások (kkv-k) tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel a lakossági banki szolgáltatások döntő szerepet játszanak a monetáris politikai feltételek a piac felé történő megfelelő közvetítésében, különösen a fogyasztók és a kis- és középvállalkozások (kkv-k) tekintetében;

| C. | mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében az európai szabályozási modell a fenntartható szociális piacgazdaság; |
| --- | --- |

C.

mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében az európai szabályozási modell a fenntartható szociális piacgazdaság;

| D. | mivel a belső piaci, nagyobb üzleti ügyfelek számára nyújtott pénzügyi szolgáltatások integrációja az elmúlt években biztatóan gyors módon haladt előre, a lakossági és a kkv-knak nyújtott pénzügyi szolgáltatások egységes piaca ezzel szemben még tovább fejleszthető; |
| --- | --- |

D.

mivel a belső piaci, nagyobb üzleti ügyfelek számára nyújtott pénzügyi szolgáltatások integrációja az elmúlt években biztatóan gyors módon haladt előre, a lakossági és a kkv-knak nyújtott pénzügyi szolgáltatások egységes piaca ezzel szemben még tovább fejleszthető;

Általános

| 1. | üdvözli a Bizottság fent említett, az egységes piaci lakossági pénzügyi szolgáltatásokról – azaz a banki, biztosítási és nyugdíjtermékekről – szóló Zöld könyvét és annak céljait, vagyis a fogyasztóknak a szélesebb választékból és az alacsony árakból, a fogyasztói bizalom javításából és a fogyasztók erősítéséből származó kézzel fogható eredményeit; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság fent említett, az egységes piaci lakossági pénzügyi szolgáltatásokról – azaz a banki, biztosítási és nyugdíjtermékekről – szóló Zöld könyvét és annak céljait, vagyis a fogyasztóknak a szélesebb választékból és az alacsony árakból, a fogyasztói bizalom javításából és a fogyasztók erősítéséből származó kézzel fogható eredményeit;

| 2. | megállapítja, hogy nemcsak a fogyasztók, hanem a kkv-k is kevésbé fogadják el a határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatásokat; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a belső pénzügyi piac előnyeiben a kkv-k is részesüljenek; azonban rámutat arra, hogy ez nem jelenti a fogyasztóvédelmi jog kkv-kra történő kiterjesztését; hangsúlyozza továbbá, hogy a lakossági szolgáltatásokra vonatkozó átfogó stratégiába számos intézkedés beletartozik, a fogyasztóvédelmi jogszabályok ennek csak egyik területét képezik; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy nemcsak a fogyasztók, hanem a kkv-k is kevésbé fogadják el a határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatásokat; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a belső pénzügyi piac előnyeiben a kkv-k is részesüljenek; azonban rámutat arra, hogy ez nem jelenti a fogyasztóvédelmi jog kkv-kra történő kiterjesztését; hangsúlyozza továbbá, hogy a lakossági szolgáltatásokra vonatkozó átfogó stratégiába számos intézkedés beletartozik, a fogyasztóvédelmi jogszabályok ennek csak egyik területét képezik;

| 3. | úgy véli, hogy – főként a keresleti oldalon – a fogyasztók és a kkv-k számára nyújtott pénzügyi szolgáltatásokat nyelvi és kulturális tényezők, valamint a személyes kapcsolat iránti igény miatt nagyrészt helyi vállalkozások végzik; ugyanakkor elismeri a kínálati oldalon megjelenő, a lakossági piachoz történő megkönnyített hozzáférés által teremtett lehetőségeket; ezért arra ösztönzi a fogyasztókat és a kkv-kat, hogy használják ki a határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatásokban rejlő versenyelőnyt és kínálatot; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy – főként a keresleti oldalon – a fogyasztók és a kkv-k számára nyújtott pénzügyi szolgáltatásokat nyelvi és kulturális tényezők, valamint a személyes kapcsolat iránti igény miatt nagyrészt helyi vállalkozások végzik; ugyanakkor elismeri a kínálati oldalon megjelenő, a lakossági piachoz történő megkönnyített hozzáférés által teremtett lehetőségeket; ezért arra ösztönzi a fogyasztókat és a kkv-kat, hogy használják ki a határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatásokban rejlő versenyelőnyt és kínálatot;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a lakossági pénzügyi szolgáltatások belső piaca csak olyan intézkedésekkel teremthető meg, amelyek a keresleti és a kínálati oldalon is biztos környezetet teremtenek, ideértve a jogorvoslati feltételeket is; kulcsfontosságúnak tekinti, hogy az ilyen intézkedéseknek olyan formát kell ölteniük, amely megnyitja az utat az új termékek, szolgáltatások és a piaci szereplők előtt; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a lakossági pénzügyi szolgáltatások belső piaca csak olyan intézkedésekkel teremthető meg, amelyek a keresleti és a kínálati oldalon is biztos környezetet teremtenek, ideértve a jogorvoslati feltételeket is; kulcsfontosságúnak tekinti, hogy az ilyen intézkedéseknek olyan formát kell ölteniük, amely megnyitja az utat az új termékek, szolgáltatások és a piaci szereplők előtt;

| 5. | hangsúlyozza a nemzeti felügyeleti hatóságok közötti együttműködés tekintetében egy keretrendszer és nemzeti feladatmeghatározások megvizsgálásának és meghatározásának szükségességét abból a célból, hogy rövid időn belül gyakorlati megoldások szülessenek a határokon átnyúló lakossági pénzügyi csoportok felügyelete tekintetében; támogatja a több joghatóság alá tartozó pénzügyi konglomerátumokkal foglalkozó ellenőrző hatóságok kollégiumait; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a nemzeti felügyeleti hatóságok közötti együttműködés tekintetében egy keretrendszer és nemzeti feladatmeghatározások megvizsgálásának és meghatározásának szükségességét abból a célból, hogy rövid időn belül gyakorlati megoldások szülessenek a határokon átnyúló lakossági pénzügyi csoportok felügyelete tekintetében; támogatja a több joghatóság alá tartozó pénzügyi konglomerátumokkal foglalkozó ellenőrző hatóságok kollégiumait;

Jobb szabályozás

| 6. | támogatja a Bizottságot abban a szándékában, hogy csak olyan kezdeményezéseket folytasson, amelyek igazolhatóan kézzel fogható előnyöket nyújtanak a polgárok számára, átfogó költség-hasznon elemzés folytán jól megalapozottak, és alapos hatástanulmányok készültek rájuk vonatkozóan; egyetért, hogy a határokon átnyúló tevékenység kulcsfontosságú a verseny növelése szempontjából, amely többnyire a választék bővülését, alacsonyabb költségeket és dinamikusabb fejlődést von maga után; |
| --- | --- |

6.

támogatja a Bizottságot abban a szándékában, hogy csak olyan kezdeményezéseket folytasson, amelyek igazolhatóan kézzel fogható előnyöket nyújtanak a polgárok számára, átfogó költség-hasznon elemzés folytán jól megalapozottak, és alapos hatástanulmányok készültek rájuk vonatkozóan; egyetért, hogy a határokon átnyúló tevékenység kulcsfontosságú a verseny növelése szempontjából, amely többnyire a választék bővülését, alacsonyabb költségeket és dinamikusabb fejlődést von maga után;

| 7. | emlékeztet, hogy egy megalapozott hatástanulmánynak mindig tartalmaznia kell az eredeti piaci feltételek korrekt megállapítását is; hangsúlyozza, hogy a piaci integráció, a piaci verseny és egy kezdeményezés által okozott hatások értékelését nemcsak egy mutató, hanem a lehető legtöbb mérési érték alapján kell végezni; felhívja a Bizottságot, hogy a piaci kínálat ára és terjedelme mellett a szolgáltatások minőségét, valamint a társadalmi és kulturális közeget is vegye figyelembe; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet, hogy egy megalapozott hatástanulmánynak mindig tartalmaznia kell az eredeti piaci feltételek korrekt megállapítását is; hangsúlyozza, hogy a piaci integráció, a piaci verseny és egy kezdeményezés által okozott hatások értékelését nemcsak egy mutató, hanem a lehető legtöbb mérési érték alapján kell végezni; felhívja a Bizottságot, hogy a piaci kínálat ára és terjedelme mellett a szolgáltatások minőségét, valamint a társadalmi és kulturális közeget is vegye figyelembe;

| 8. | megállapítja, hogy a jelenleg rendelkezésre álló jogalkotási törekvések közül – az alapvető, kulcsfontosságú elemeket magába foglaló – teljes körű harmonizáció a legmegfelelőbb a határon átnyúló üzletmenet fejlődése és a fogyasztóvédelem, és így a lakossági piac integrációja szempontjából; megítélése szerint az eltérő nemzeti szabályok tekintetében a kölcsönös elismerésnek kell érvényesülnie, amennyiben ezen elemek harmonizációja nem lehetséges; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy a jelenleg rendelkezésre álló jogalkotási törekvések közül – az alapvető, kulcsfontosságú elemeket magába foglaló – teljes körű harmonizáció a legmegfelelőbb a határon átnyúló üzletmenet fejlődése és a fogyasztóvédelem, és így a lakossági piac integrációja szempontjából; megítélése szerint az eltérő nemzeti szabályok tekintetében a kölcsönös elismerésnek kell érvényesülnie, amennyiben ezen elemek harmonizációja nem lehetséges;

| 9. | tisztában van azzal, hogy a közös referenciakerethez hasonló 28. rendszer, az európai szabályozás lehetséges új kiindulásaként merül fel, amely a határokon átnyúló felhasználók számára, a páneurópai pénzügyi termékekhez egységesen magas fogyasztóvédelmi szabványok szerint történő hozzáférést biztosít; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő részletes ütemtervet annak megvizsgálására, hogy járható út-e a 28. rendszer kifejlesztése, van-e rá igény a pénzügyi szolgáltató ágazat és a fogyasztók részéről, valamint hozhat-e kedvező eredményeket; hangsúlyozza, hogy a 28. rendszer semmiképpen nem képezheti új termékek és szolgáltatások akadályát; |
| --- | --- |

9.

tisztában van azzal, hogy a közös referenciakerethez hasonló 28. rendszer, az európai szabályozás lehetséges új kiindulásaként merül fel, amely a határokon átnyúló felhasználók számára, a páneurópai pénzügyi termékekhez egységesen magas fogyasztóvédelmi szabványok szerint történő hozzáférést biztosít; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő részletes ütemtervet annak megvizsgálására, hogy járható út-e a 28. rendszer kifejlesztése, van-e rá igény a pénzügyi szolgáltató ágazat és a fogyasztók részéről, valamint hozhat-e kedvező eredményeket; hangsúlyozza, hogy a 28. rendszer semmiképpen nem képezheti új termékek és szolgáltatások akadályát;

| 10. | bírálja a termékek jogalkotás révén történő szabványosításának gondolatát, ha ez hátráltatja a termékek sokszínűségének bővítését; úgy véli, hogy a versengő pénzügyi termékek összehasonlíthatóságának javításához például az információ és a prudenciális követelmények jogharmonizációja vezet el; |
| --- | --- |

10.

bírálja a termékek jogalkotás révén történő szabványosításának gondolatát, ha ez hátráltatja a termékek sokszínűségének bővítését; úgy véli, hogy a versengő pénzügyi termékek összehasonlíthatóságának javításához például az információ és a prudenciális követelmények jogharmonizációja vezet el;

| 11. | úgy véli, hogy a pénzügyi szolgáltatási ágazat önszabályozása egyes esetekben hatékonynak bizonyulhat; hangsúlyozza, hogy az önszabályozást – különösen ezekben az esetekben – ösztönözni kellene, valamint végrehajtását alaposan figyelemmel kísérni; felhívja a pénzügyi szolgáltatási ágazatot, hogy önszabályozással célzottan támogassa a nevezett Zöld könyv céljait, és ezzel csökkentse a jogszabály-alkotás iránti igényt; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a pénzügyi szolgáltatási ágazat önszabályozása egyes esetekben hatékonynak bizonyulhat; hangsúlyozza, hogy az önszabályozást – különösen ezekben az esetekben – ösztönözni kellene, valamint végrehajtását alaposan figyelemmel kísérni; felhívja a pénzügyi szolgáltatási ágazatot, hogy önszabályozással célzottan támogassa a nevezett Zöld könyv céljait, és ezzel csökkentse a jogszabály-alkotás iránti igényt;

| 12. | kiemeli, hogy különleges gondossággal kell eljárni a megtakarítási és az öregséginyugdíj-termékek forgalmazása tekintetében, mivel e területeken általában a fogyasztók saját maguk számára nagy horderejű döntést hoznak; |
| --- | --- |

12.

kiemeli, hogy különleges gondossággal kell eljárni a megtakarítási és az öregséginyugdíj-termékek forgalmazása tekintetében, mivel e területeken általában a fogyasztók saját maguk számára nagy horderejű döntést hoznak;

Nagyobb kínálat és alacsonyabb árak a fogyasztók és a kkv-k számára

| 13. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztók és kkv-k számára nyújtott pénzügyi szolgáltatások belső piacának megteremtéséhez a közösségi szintű verseny kialakítása és a pénzügyi szolgáltatások határokon átnyúló kínálata alapvető feltételek; rámutat, hogy az alacsony árak, a nagyobb választék és a jobb minőség főként a pénzügyi szolgáltatók közötti egészséges verseny következményei; hangsúlyozza, hogy a kkv-knak kedvező pénzügyi szolgáltatásokról szóló irányelvek csak akkor fejtenek ki jótékony hatást, ha a lakossági pénzügyi szolgáltatók között hatékony verseny van; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztók és kkv-k számára nyújtott pénzügyi szolgáltatások belső piacának megteremtéséhez a közösségi szintű verseny kialakítása és a pénzügyi szolgáltatások határokon átnyúló kínálata alapvető feltételek; rámutat, hogy az alacsony árak, a nagyobb választék és a jobb minőség főként a pénzügyi szolgáltatók közötti egészséges verseny következményei; hangsúlyozza, hogy a kkv-knak kedvező pénzügyi szolgáltatásokról szóló irányelvek csak akkor fejtenek ki jótékony hatást, ha a lakossági pénzügyi szolgáltatók között hatékony verseny van;

| 14. | üdvözli a fizetésekkel foglalkozó ágazat kezdeményezését az egységes eurofizetési térség létrehozására, de hangsúlyozza, hogy egy ilyen rendszernek nagyobb átláthatóságot kell eredményeznie, különösen a bankközi díjak tekintetében; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a fizetésekkel foglalkozó ágazat kezdeményezését az egységes eurofizetési térség létrehozására, de hangsúlyozza, hogy egy ilyen rendszernek nagyobb átláthatóságot kell eredményeznie, különösen a bankközi díjak tekintetében;

| 15. | emlékezteti a Bizottságot, hogy a pénzügyi szolgáltatók közötti hatékony versenyt az egyenlő feltételek mellett versengő piaci résztvevők magas száma és a fogyasztók érdemi információval történő folyamatos ellátása biztosítja; emlékezteti a pénzügyi szolgáltató ágazat konszolidációjáról hozott állásfoglalására, amelyben kijelenti, hogy az uniós banki piac pluralisztikus szerkezete – melynek keretében a pénzintézetek különböző üzleti céljaiknak megfelelő jogi formát ölthetnek – előnyt jelent az európai szociális piacgazdaság, a fogyasztók és a pénzügyi piacok stabilitása számára; |
| --- | --- |

15.

emlékezteti a Bizottságot, hogy a pénzügyi szolgáltatók közötti hatékony versenyt az egyenlő feltételek mellett versengő piaci résztvevők magas száma és a fogyasztók érdemi információval történő folyamatos ellátása biztosítja; emlékezteti a pénzügyi szolgáltató ágazat konszolidációjáról hozott állásfoglalására, amelyben kijelenti, hogy az uniós banki piac pluralisztikus szerkezete – melynek keretében a pénzintézetek különböző üzleti céljaiknak megfelelő jogi formát ölthetnek – előnyt jelent az európai szociális piacgazdaság, a fogyasztók és a pénzügyi piacok stabilitása számára;

| 16. | megállapítja, hogy a kölcsönös biztosítók fontos szerepet töltenek be az uniós biztosítási piacon a biztosítótársaságok 68 %-át kitevő részvételükkel és 25 %-os piaci részesedésükkel, több mint 230 millió európai polgár szolgálatában; hangsúlyozza, hogy a belső piaci üzletfejlesztés jelenlegi eszközei nem összeegyeztethetőek a kölcsönös biztosítók vállalati struktúrájával; |
| --- | --- |

16.

megállapítja, hogy a kölcsönös biztosítók fontos szerepet töltenek be az uniós biztosítási piacon a biztosítótársaságok 68 %-át kitevő részvételükkel és 25 %-os piaci részesedésükkel, több mint 230 millió európai polgár szolgálatában; hangsúlyozza, hogy a belső piaci üzletfejlesztés jelenlegi eszközei nem összeegyeztethetőek a kölcsönös biztosítók vállalati struktúrájával;

| 17. | kiemeli, hogy az európai kölcsönös biztosítótársaságok alapokmánya lehetővé tenné a kölcsönös biztosítók számára a többi biztosítási vállalkozáséval azonos feltételek melletti működést, különösen a határokon átnyúló esetekben, ezzel bővítve a biztosítási termékek kínálatát; hangsúlyozza, hogy a kölcsönösség alapján működő szervezetek az ügyfeleiket közvetlenül is bevonó irányításukon keresztül hozzájárulnak az EU pénzügyi piacaiba vetett erőteljesebb általános fogyasztói bizalomhoz; határozott meggyőződése, hogy a kölcsönösség alapján működő szervezetek irányításának demokratikus kialakítása alkalmas a fogyasztói tudatosság és a pénzügyi piaci részvétel növelésére; |
| --- | --- |

17.

kiemeli, hogy az európai kölcsönös biztosítótársaságok alapokmánya lehetővé tenné a kölcsönös biztosítók számára a többi biztosítási vállalkozáséval azonos feltételek melletti működést, különösen a határokon átnyúló esetekben, ezzel bővítve a biztosítási termékek kínálatát; hangsúlyozza, hogy a kölcsönösség alapján működő szervezetek az ügyfeleiket közvetlenül is bevonó irányításukon keresztül hozzájárulnak az EU pénzügyi piacaiba vetett erőteljesebb általános fogyasztói bizalomhoz; határozott meggyőződése, hogy a kölcsönösség alapján működő szervezetek irányításának demokratikus kialakítása alkalmas a fogyasztói tudatosság és a pénzügyi piaci részvétel növelésére;

| 18. | megállapítja, hogy igazi és méltányos verseny csak azonos feltételek mellett jöhet létre; úgy véli, hogy minden intézkedésnek követnie kell az „azonos vállalkozás, azonos kockázat, azonos szabályozás” elvét; emlékeztet azonban, hogy a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a termékek kialakítását különösen a szabályozási környezet befolyásolja és a különbségtétel nélküli „ugyanazon mérték mindenki számára” megközelítés károsítaná a termékek sokszínűségét; hangsúlyozza a különböző terméktípusok szerinti különbségtételt; meggyőződése azonban, hogy a versengő befektetési termékek esetében – különösen az eladási pontokon – szükség van összehasonlítható átláthatóságra és a közzétételi rendelkezésekre vonatkozó követelményekre; sajnálja, hogy eddig az összetett pénzügyi termékek kérdésével nem foglalkoztak megfelelően; felhívja ezért a Bizottságot, hogy orvosolja a vonatkozó szabályozói keretrendszer indokolatlan következetlenségeit és más hiányosságait; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy igazi és méltányos verseny csak azonos feltételek mellett jöhet létre; úgy véli, hogy minden intézkedésnek követnie kell az „azonos vállalkozás, azonos kockázat, azonos szabályozás” elvét; emlékeztet azonban, hogy a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a termékek kialakítását különösen a szabályozási környezet befolyásolja és a különbségtétel nélküli „ugyanazon mérték mindenki számára” megközelítés károsítaná a termékek sokszínűségét; hangsúlyozza a különböző terméktípusok szerinti különbségtételt; meggyőződése azonban, hogy a versengő befektetési termékek esetében – különösen az eladási pontokon – szükség van összehasonlítható átláthatóságra és a közzétételi rendelkezésekre vonatkozó követelményekre; sajnálja, hogy eddig az összetett pénzügyi termékek kérdésével nem foglalkoztak megfelelően; felhívja ezért a Bizottságot, hogy orvosolja a vonatkozó szabályozói keretrendszer indokolatlan következetlenségeit és más hiányosságait;

| 19. | sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat az összehasonlítható lakossági termékek és azokkal kapcsolatos információk terjesztésére és megszervezésére irányuló szabályozási követelmények egyszerűsítésére; úgy gondolja, hogy az ilyen javaslatokat a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i, 2004/39/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvben (6) meghatározott elvekre kell alapozni, amilyen például a „legjobb tanács” és az „ismerd meg ügyfeled” elve; |
| --- | --- |

19.

sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat az összehasonlítható lakossági termékek és azokkal kapcsolatos információk terjesztésére és megszervezésére irányuló szabályozási követelmények egyszerűsítésére; úgy gondolja, hogy az ilyen javaslatokat a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i, 2004/39/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvben (6) meghatározott elvekre kell alapozni, amilyen például a „legjobb tanács” és az „ismerd meg ügyfeled” elve;

| 20. | sajnálja, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok különböző előírásai és eltérő gyakorlatai következtében a határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatást nyújtók magas költségek, valamint jogi bizonytalanság mellett működnek; felhívja a Lámfalussy-bizottságokat, hogy tegyék intenzívebbé az egységes uniós szabványok kidolgozása érdekében folytatott munkájukat; különösen támogatja a bejelentési és engedélyezési eljárásokra vonatkozó, egyszerű és gyakorlatias formanyomtatványokban történő megegyezést; |
| --- | --- |

20.

sajnálja, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok különböző előírásai és eltérő gyakorlatai következtében a határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatást nyújtók magas költségek, valamint jogi bizonytalanság mellett működnek; felhívja a Lámfalussy-bizottságokat, hogy tegyék intenzívebbé az egységes uniós szabványok kidolgozása érdekében folytatott munkájukat; különösen támogatja a bejelentési és engedélyezési eljárásokra vonatkozó, egyszerű és gyakorlatias formanyomtatványokban történő megegyezést;

| 21. | megítélése szerint az internetes szolgáltatások fejlődése megváltoztatja az uniós pénzügyi piacok jövőjét, és lehetőséget jelent a lakossági szolgáltatások terén a vezetés átvételére; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is támogassák az elektronikus kereskedelmet és az elektronikus aláírást; továbbá felhívja őket, hogy a pénzmosási irányelvet (7) értékeljék abból a szempontból, hogy az gátolja-e a távszolgáltatásokat, és ez a helyzet hogyan orvosolható; |
| --- | --- |

21.

megítélése szerint az internetes szolgáltatások fejlődése megváltoztatja az uniós pénzügyi piacok jövőjét, és lehetőséget jelent a lakossági szolgáltatások terén a vezetés átvételére; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is támogassák az elektronikus kereskedelmet és az elektronikus aláírást; továbbá felhívja őket, hogy a pénzmosási irányelvet (7) értékeljék abból a szempontból, hogy az gátolja-e a távszolgáltatásokat, és ez a helyzet hogyan orvosolható;

| 22. | elismeri, hogy a pénzügyi szolgáltatások közvetítői (ügynökök és alkuszok) nagyon fontos szerepet játszanak a más tagállamból származó pénzügyi szolgáltatások fogyasztók és kkv-k számára való biztosításában; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson olyan keretrendszert, amely erősíti e gazdasági ágazatot; ismételten hangsúlyozza, hogy ezen ágazatra vonatkozó bármilyen keretrendszernek az „azonos üzleti tevékenység, azonos kockázat, azonos szabályok” elvét kell követnie, elkerülve a körülményekhez nem igazított, uniformizált megközelítést; hangsúlyozza, hogy a közvetítőkre vonatkozó bármilyen rendelkezésnek biztosítania kell a jogbiztonságot az ügynökök és alkuszok számára, és garantálnia kell a fogyasztók védelmét, például a gyanús értékesítési gyakorlatokkal szemben; hangsúlyozza továbbá, hogy a pénzügyi szolgáltatások közvetítőinek képzésére, a reklámra és az értékesítési tanácsadásra vonatkozó szabályokat is meg kell határozni; |
| --- | --- |

22.

elismeri, hogy a pénzügyi szolgáltatások közvetítői (ügynökök és alkuszok) nagyon fontos szerepet játszanak a más tagállamból származó pénzügyi szolgáltatások fogyasztók és kkv-k számára való biztosításában; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson olyan keretrendszert, amely erősíti e gazdasági ágazatot; ismételten hangsúlyozza, hogy ezen ágazatra vonatkozó bármilyen keretrendszernek az „azonos üzleti tevékenység, azonos kockázat, azonos szabályok” elvét kell követnie, elkerülve a körülményekhez nem igazított, uniformizált megközelítést; hangsúlyozza, hogy a közvetítőkre vonatkozó bármilyen rendelkezésnek biztosítania kell a jogbiztonságot az ügynökök és alkuszok számára, és garantálnia kell a fogyasztók védelmét, például a gyanús értékesítési gyakorlatokkal szemben; hangsúlyozza továbbá, hogy a pénzügyi szolgáltatások közvetítőinek képzésére, a reklámra és az értékesítési tanácsadásra vonatkozó szabályokat is meg kell határozni;

| 23. | emlékeztet a pénzügyi oktatás mint a megfelelő fogyasztóvédelem kiegészítője fejlesztésének fontosságára; felhívja a tagállamokat és valamennyi érdekelt felet a polgárok – beleértve a gyermekeket, a fiatalokat, a munkavállalókat és a nyugdíjasokat – pénzügyi ismereteinek gyarapítását szolgáló intézkedések megtételére és összehangolására abból a célból, hogy a fogyasztókat képessé tegyék és megtanítsák a jobb, olcsóbb és megfelelőbb termékek és szolgáltatások megtalálására, valamint az iparágon belüli verseny, minőség és innováció fejlesztésére, és olyan, pénzügyekben járatos fogyasztói szervezetek felépítése érdekében, amelyek képesek ellensúlyozni az üzleti vállalkozásoknak a szabályozás előkészítésében betöltött szerepét; emlékeztet arra, hogy a magabiztosan befektető polgárok további likviditást nyújthatnak a tőkepiacoknak; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet a pénzügyi oktatás mint a megfelelő fogyasztóvédelem kiegészítője fejlesztésének fontosságára; felhívja a tagállamokat és valamennyi érdekelt felet a polgárok – beleértve a gyermekeket, a fiatalokat, a munkavállalókat és a nyugdíjasokat – pénzügyi ismereteinek gyarapítását szolgáló intézkedések megtételére és összehangolására abból a célból, hogy a fogyasztókat képessé tegyék és megtanítsák a jobb, olcsóbb és megfelelőbb termékek és szolgáltatások megtalálására, valamint az iparágon belüli verseny, minőség és innováció fejlesztésére, és olyan, pénzügyekben járatos fogyasztói szervezetek felépítése érdekében, amelyek képesek ellensúlyozni az üzleti vállalkozásoknak a szabályozás előkészítésében betöltött szerepét; emlékeztet arra, hogy a magabiztosan befektető polgárok további likviditást nyújthatnak a tőkepiacoknak;

| 24. | emlékeztet, hogy az adójogban rejlő különbségek jelentik az egyik legnagyobb akadályt a pénzügyi szolgáltatások belső piacára nézve; emlékezteti a tagállamokat az e területen meglévő nagy felelősségükre; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet, hogy az adójogban rejlő különbségek jelentik az egyik legnagyobb akadályt a pénzügyi szolgáltatások belső piacára nézve; emlékezteti a tagállamokat az e területen meglévő nagy felelősségükre;

| 25. | a lakossági banki ágazatban a közelmúltban bekövetkezett botrányok, mint például a Northern Rock, IKB, Sachsen LB, Société Générale ügyek tanulságait levonva elismeri, hogy a morális kockázat jelenségével szembeni hatékonyabb fellépés és a prudens kockázatkezelési rendszerek szerepének erősítése érdekében a hosszú távú célkitűzések és a felügyeleti hatóságok iránymutatásai alapján át kell alakítani a banki javadalmazási rendszereket; |
| --- | --- |

25.

a lakossági banki ágazatban a közelmúltban bekövetkezett botrányok, mint például a Northern Rock, IKB, Sachsen LB, Société Générale ügyek tanulságait levonva elismeri, hogy a morális kockázat jelenségével szembeni hatékonyabb fellépés és a prudens kockázatkezelési rendszerek szerepének erősítése érdekében a hosszú távú célkitűzések és a felügyeleti hatóságok iránymutatásai alapján át kell alakítani a banki javadalmazási rendszereket;

Bankok

| 26. | nyomatékosan felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy a hitelintézetek és a hitelinformációs ügynökségek számára lehetővé váljon a hiteladatokat és a csalásokra vonatkozó adatokat tartalmazó nyilvántartásokhoz való megkülönböztetésmentes, határokon átnyúló hozzáférés; bátorítja a bankokat a rendelkezésre álló hiteladatokra vonatkozó információk felhasználására, különösen az ügyfélmobilitás megkönnyítése érdekében, ami ösztönözné az egészséges versenyt; hangsúlyozza azonban, hogy ugyanakkor garantálni kell a fogyasztók adatainak optimális védelmét, valamint azon jogát, hogy betekintést nyerjenek személyes adataikba, és szükség esetén javítsák azokat; |
| --- | --- |

26.

nyomatékosan felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy a hitelintézetek és a hitelinformációs ügynökségek számára lehetővé váljon a hiteladatokat és a csalásokra vonatkozó adatokat tartalmazó nyilvántartásokhoz való megkülönböztetésmentes, határokon átnyúló hozzáférés; bátorítja a bankokat a rendelkezésre álló hiteladatokra vonatkozó információk felhasználására, különösen az ügyfélmobilitás megkönnyítése érdekében, ami ösztönözné az egészséges versenyt; hangsúlyozza azonban, hogy ugyanakkor garantálni kell a fogyasztók adatainak optimális védelmét, valamint azon jogát, hogy betekintést nyerjenek személyes adataikba, és szükség esetén javítsák azokat;

| 27. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegye egyértelművé a nem banki – például a kizárólag interneten vagy szöveges üzeneten (SMS) keresztül elérhető – lakossági hitelnyújtó szervezetek jogállását és felügyeleti keretrendszerét; |
| --- | --- |

27.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegye egyértelművé a nem banki – például a kizárólag interneten vagy szöveges üzeneten (SMS) keresztül elérhető – lakossági hitelnyújtó szervezetek jogállását és felügyeleti keretrendszerét;

| 28. | hangsúlyozza a megbízható adatok fontosságát a bankhitelek nyújtása tekintetében, és hogy a hiteleket tisztességes és átlátható kritériumok alapján kell rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza a megbízható adatok fontosságát a bankhitelek nyújtása tekintetében, és hogy a hiteleket tisztességes és átlátható kritériumok alapján kell rendelkezésre bocsátani;

Biztosítások

| 29. | sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a biztosítási iparágnak a piacra való belépés előmozdítására irányuló együttműködését; felhívja a Bizottságot, hogy hosszabbítsa meg a 358/2003/EK rendelet hatályát 2010 utánra; |
| --- | --- |

29.

sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a biztosítási iparágnak a piacra való belépés előmozdítására irányuló együttműködését; felhívja a Bizottságot, hogy hosszabbítsa meg a 358/2003/EK rendelet hatályát 2010 utánra;

| 30. | úgy véli, hogy csak akkor lehetséges megszüntetni azt a követelményt, hogy másik tagállamban folytatott tevékenység megkezdésekor adóügyi képviselőt kelljen kijelölni, ha a határon átnyúló műveletek tekintetében a felügyeleti hatásköröket és feladatokat meghatározó jogi keretrendszer már működik; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy csak akkor lehetséges megszüntetni azt a követelményt, hogy másik tagállamban folytatott tevékenység megkezdésekor adóügyi képviselőt kelljen kijelölni, ha a határon átnyúló műveletek tekintetében a felügyeleti hatásköröket és feladatokat meghatározó jogi keretrendszer már működik;

| 31. | támogatja a Bizottságot abban a törekvésében, hogy minden jogilag kötelező érvényű közérdekű nemzeti előírás esetében vizsgálja meg, hogy az összhangban van-e a közösségi joggal; |
| --- | --- |

31.

támogatja a Bizottságot abban a törekvésében, hogy minden jogilag kötelező érvényű közérdekű nemzeti előírás esetében vizsgálja meg, hogy az összhangban van-e a közösségi joggal;

| 32. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa az európai kölcsönös önsegélyező egylet alapokmányán folyó munkát a jogalkotási projekt megvalósíthatósági tanulmányának kezdeményezésével; |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot, hogy folytassa az európai kölcsönös önsegélyező egylet alapokmányán folyó munkát a jogalkotási projekt megvalósíthatósági tanulmányának kezdeményezésével;

A fogyasztói bizalom javítása és a fogyasztók pozíciójának erősítése

| 33. | hangsúlyozza, hogy – miközben arra hív fel, hogy a lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló közösségi jogszabályok mindig a legmagasabb szintű fogyasztóvédelemre törekedjenek – valamennyi piaci szereplőnek – a fogyasztókat és befektetőket is ideértve – teljes mértékben tudatában kell lennie a pénzügyi piacok alapvető elvének, amely szerint a magasabb megtérülés lehetősége magasabb kockázatot jelent, és a kockázat valamennyi működőképes pénzügyi piac elengedhetetlen eleme; hangsúlyozza továbbá, hogy megfelelő kompromisszumot kell találni a magas szintű fogyasztóvédelem és a hibátlanul működő belső piaci mechanizmusok között; úgy véli, hogy a Bizottságnak bátorítania kell a pénzügyi ismeretek terjesztésére irányuló nemzeti kezdeményezéseket, a „kockázatmegtérülés” elvének és a pénzügyi instrumentumok sajátosságainak megfelelő mértékű megértése biztosítására; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy – miközben arra hív fel, hogy a lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló közösségi jogszabályok mindig a legmagasabb szintű fogyasztóvédelemre törekedjenek – valamennyi piaci szereplőnek – a fogyasztókat és befektetőket is ideértve – teljes mértékben tudatában kell lennie a pénzügyi piacok alapvető elvének, amely szerint a magasabb megtérülés lehetősége magasabb kockázatot jelent, és a kockázat valamennyi működőképes pénzügyi piac elengedhetetlen eleme; hangsúlyozza továbbá, hogy megfelelő kompromisszumot kell találni a magas szintű fogyasztóvédelem és a hibátlanul működő belső piaci mechanizmusok között; úgy véli, hogy a Bizottságnak bátorítania kell a pénzügyi ismeretek terjesztésére irányuló nemzeti kezdeményezéseket, a „kockázatmegtérülés” elvének és a pénzügyi instrumentumok sajátosságainak megfelelő mértékű megértése biztosítására;

| 34. | elismeri, hogy bár a lakossági pénzügyi piacok elsősorban belföldi piacok, az internet és az elektronikus bankügyletek kulcsfontosságú eszközzé váltak azon fogyasztók számára, akik határokon átnyúló lakossági pénzügyi tevékenységet kívánnak folytatni; felszólítja ezért az összes érdekelt felet, hogy támogassák e szolgáltatások fejlesztését, biztosítva egyidejűleg az elektronikus levelezés biztonságát, különösen a fogyasztók tekintetében; |
| --- | --- |

34.

elismeri, hogy bár a lakossági pénzügyi piacok elsősorban belföldi piacok, az internet és az elektronikus bankügyletek kulcsfontosságú eszközzé váltak azon fogyasztók számára, akik határokon átnyúló lakossági pénzügyi tevékenységet kívánnak folytatni; felszólítja ezért az összes érdekelt felet, hogy támogassák e szolgáltatások fejlesztését, biztosítva egyidejűleg az elektronikus levelezés biztonságát, különösen a fogyasztók tekintetében;

| 35. | hangsúlyozza azonban, hogy nem szabad megfeledkezni az e technológiákhoz hozzáféréssel nem rendelkező vagy használatukban – például életkoruk miatt – nehézségekkel küzdő fogyasztókról; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza azonban, hogy nem szabad megfeledkezni az e technológiákhoz hozzáféréssel nem rendelkező vagy használatukban – például életkoruk miatt – nehézségekkel küzdő fogyasztókról;

| 36. | úgy véli, hogy a pénzügyi szolgáltatások szabályozásának egyszerűsítése és a fogyasztói mobilitás akadályainak lebontása nem eredményezhet alacsonyabb szintű fogyasztóvédelmi előírásokat a tagállamokban; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a pénzügyi szolgáltatások szabályozásának egyszerűsítése és a fogyasztói mobilitás akadályainak lebontása nem eredményezhet alacsonyabb szintű fogyasztóvédelmi előírásokat a tagállamokban;

| 37. | emlékeztet 2007. július 11-i állásfoglalására, különös tekintettel a benne foglalt azon javaslatra, amely értelmében létre kellene hozni egy uniós költségvetési tételt a fogyasztói és kkv-szervezetek pénzügyi piaci szakértelmének finanszírozása céljából; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet 2007. július 11-i állásfoglalására, különös tekintettel a benne foglalt azon javaslatra, amely értelmében létre kellene hozni egy uniós költségvetési tételt a fogyasztói és kkv-szervezetek pénzügyi piaci szakértelmének finanszírozása céljából;

| 38. | egyetért azzal, hogy a fogyasztók bármikor, minimális jogi akadályok és költségek mellett válthassanak pénzügyi szolgáltatót, ha ezt kívánják, és hogy a szolgáltatóváltást szabályozó szerződéses kikötéseket átláthatóan, könnyen érthető nyelven kell megfogalmazni, és kifejezetten fel kell rájuk hívni a fogyasztók figyelmét; |
| --- | --- |

38.

egyetért azzal, hogy a fogyasztók bármikor, minimális jogi akadályok és költségek mellett válthassanak pénzügyi szolgáltatót, ha ezt kívánják, és hogy a szolgáltatóváltást szabályozó szerződéses kikötéseket átláthatóan, könnyen érthető nyelven kell megfogalmazni, és kifejezetten fel kell rájuk hívni a fogyasztók figyelmét;

| 39. | támogatja a Bizottság pénzügyi ismeretek bővítésére irányuló kezdeményezéseit, és tudja, hogy ennek érdekében tájékoztatásra van szükség, ugyanakkor elismeri, hogy nehéz megtalálni az egyensúlyt az információ-túlburjánzás és az ügyfelek megfelelő tájékoztatása között; előnyben részesíti a minőséget a mennyiséggel szemben; ezért felkéri a Bizottságot, hogy konzultáljon fogyasztói szervezetekkel annak meghatározására, hogy mely információk szükségesek a fogyasztók számára a helyes döntés meghozatalához; hangsúlyozza, hogy a tájékoztatás és a tanácsadás között egyértelmű megkülönböztetést kell tenni; |
| --- | --- |

39.

támogatja a Bizottság pénzügyi ismeretek bővítésére irányuló kezdeményezéseit, és tudja, hogy ennek érdekében tájékoztatásra van szükség, ugyanakkor elismeri, hogy nehéz megtalálni az egyensúlyt az információ-túlburjánzás és az ügyfelek megfelelő tájékoztatása között; előnyben részesíti a minőséget a mennyiséggel szemben; ezért felkéri a Bizottságot, hogy konzultáljon fogyasztói szervezetekkel annak meghatározására, hogy mely információk szükségesek a fogyasztók számára a helyes döntés meghozatalához; hangsúlyozza, hogy a tájékoztatás és a tanácsadás között egyértelmű megkülönböztetést kell tenni;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztóknak bizalomra és helytálló ismeretekre van szükségük a számukra megfelelő pénzügyi termék kiválasztásához; ezért kiemeli továbbá, hogy nemzeti és uniós szinten koordinált erőfeszítésekre van szükség annak érdekében, hogy a pénzügyi műveltség szintje valamennyi tagállamban emelkedjen; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztóknak bizalomra és helytálló ismeretekre van szükségük a számukra megfelelő pénzügyi termék kiválasztásához; ezért kiemeli továbbá, hogy nemzeti és uniós szinten koordinált erőfeszítésekre van szükség annak érdekében, hogy a pénzügyi műveltség szintje valamennyi tagállamban emelkedjen;

| 41. | kéri, hogy a fogyasztók számára elérhetőek legyenek a peren kívüli alternatív vitarendezési mechanizmusok a lakossági pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos jogvitákban mind nemzeti, mind pedig határokon átnyúló szinten; felszólítja a Bizottságot, hogy népszerűsítse az alternatív vitarendezési mechanizmusok legjobb gyakorlatait; |
| --- | --- |

41.

kéri, hogy a fogyasztók számára elérhetőek legyenek a peren kívüli alternatív vitarendezési mechanizmusok a lakossági pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos jogvitákban mind nemzeti, mind pedig határokon átnyúló szinten; felszólítja a Bizottságot, hogy népszerűsítse az alternatív vitarendezési mechanizmusok legjobb gyakorlatait;

| 42. | felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a Pénzügyi Szolgáltatások Panaszhálózattal (FIN-NET) kapcsolatos fogyasztói tudatosságot és ismereteket; hangsúlyozza, hogy a FIN-NET-nek kulcsszerepet kell betöltenie a nyilvánosság jogorvoslati lehetőségekhez és alternatív vitarendezési mechanizmusokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos tájékoztatásának koordinálásában valamennyi tagállamban, különösen a határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatásokat illetően; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a Pénzügyi Szolgáltatások Panaszhálózattal (FIN-NET) kapcsolatos fogyasztói tudatosságot és ismereteket; hangsúlyozza, hogy a FIN-NET-nek kulcsszerepet kell betöltenie a nyilvánosság jogorvoslati lehetőségekhez és alternatív vitarendezési mechanizmusokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos tájékoztatásának koordinálásában valamennyi tagállamban, különösen a határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatásokat illetően;

| 43. | emlékeztet arra, hogy a hagyományos bírósági eljárás fontos vitarendezési mechanizmus marad; ezért felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 2000. december 22-i 44/2001/EK rendelet (8) határon átnyúló lakossági pénzügyi szolgáltatásokra gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

43.

emlékeztet arra, hogy a hagyományos bírósági eljárás fontos vitarendezési mechanizmus marad; ezért felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 2000. december 22-i 44/2001/EK rendelet (8) határon átnyúló lakossági pénzügyi szolgáltatásokra gyakorolt hatását;

| 44. | támogatja egy olyan koherens, európai szintű megoldás felkutatását, amely a lakossági pénzügyi termékekkel kapcsolatos határokon átnyúló panaszok tekintetében a kollektív jogorvoslat kiegyensúlyozott, új formáit biztosítja a fogyasztók számára; javasolja a közelmúltban tagállami szinten létrehozott rendszerek hatásának értékelését; |
| --- | --- |

44.

támogatja egy olyan koherens, európai szintű megoldás felkutatását, amely a lakossági pénzügyi termékekkel kapcsolatos határokon átnyúló panaszok tekintetében a kollektív jogorvoslat kiegyensúlyozott, új formáit biztosítja a fogyasztók számára; javasolja a közelmúltban tagállami szinten létrehozott rendszerek hatásának értékelését;

| 45. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy minden érdekelt hozzáférjen pénzügyi szolgáltatásokhoz; sürgeti ezért a pénzügyi szolgáltatókat, hogy legalább hitel alapú elszámolási számlát kínáljanak az ez iránt érdeklődő fogyasztóknak; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy minden érdekelt hozzáférjen pénzügyi szolgáltatásokhoz; sürgeti ezért a pénzügyi szolgáltatókat, hogy legalább hitel alapú elszámolási számlát kínáljanak az ez iránt érdeklődő fogyasztóknak;

*

* *

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Bankfelügyeleti Bizottságnak, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek Bizottságának és az Európai Értékpapír-piaci Szabályozók Bizottságának. |
| --- | --- |

46.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Bankfelügyeleti Bizottságnak, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek Bizottságának és az Európai Értékpapír-piaci Szabályozók Bizottságának.

---

(1)  HL L 53., 2003.2.28., 8. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0011.

(3)  Elfogadott szövegek: P6_TA(2007)0615.

(4)  Elfogadott szövegek: P6_TA(2007)0338.

(5)  HL C 303. E, 2006.12.13., 110. o.

(6)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005. október 26-i 2005/60/EK irányelve a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről (HL L 309., 2005.11.25., 15. o.).

(8)  HL L 12., 2001.1.16., 1. o.

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/67 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/67

---

2008. június 5., csütörtökA reumatikus megbetegedések

P6_TA(2008)0262

Az Európai Parlament nyilatkozata a reumatikus megbetegedésekről

2009/C 285 E/11

Az Európai Parlament,

tekintettel eljárási szabályzata 116. cikkére,

| A. | mivel a reumatikus megbetegedések fájdalmat, szenvedést és cselekvőképtelenséget előidéző krónikus szenvedést jelentenek; |
| --- | --- |

A.

mivel a reumatikus megbetegedések fájdalmat, szenvedést és cselekvőképtelenséget előidéző krónikus szenvedést jelentenek;

| B. | mivel a népesség 30–40 %-ánál jelentkeznek csontrendszeri tünetek, és Európában 100 millió fölött van azok száma, akiket érint a betegség; |
| --- | --- |

B.

mivel a népesség 30–40 %-ánál jelentkeznek csontrendszeri tünetek, és Európában 100 millió fölött van azok száma, akiket érint a betegség;

| C. | mivel a reumatikus megbetegedések a munkavégzők cselekvőképtelenségének és a korai nyugdíjazásnak a fő okai; |
| --- | --- |

C.

mivel a reumatikus megbetegedések a munkavégzők cselekvőképtelenségének és a korai nyugdíjazásnak a fő okai;

| D. | mivel becslések szerint a 65 évnél idősebb emberek száma 2030-ra eléri az európai népesség egynegyedét, és a 70 évnél idősebbek többségénél krónikus és ismétlődő reumatikus tünetek jelentkeznek; |
| --- | --- |

D.

mivel becslések szerint a 65 évnél idősebb emberek száma 2030-ra eléri az európai népesség egynegyedét, és a 70 évnél idősebbek többségénél krónikus és ismétlődő reumatikus tünetek jelentkeznek;

| E. | mivel a reumatikus megbetegedésekben szenvedők szükségleteinek elemzésén alapuló egészségügyi és szociálpolitikák elfogadása csökkentené az ilyen megbetegedésekkel összefüggő gazdasági és szociális költségeket (a fejlett országokban a bruttó nemzeti jövedelem 1–1,5 %-a); |
| --- | --- |

E.

mivel a reumatikus megbetegedésekben szenvedők szükségleteinek elemzésén alapuló egészségügyi és szociálpolitikák elfogadása csökkentené az ilyen megbetegedésekkel összefüggő gazdasági és szociális költségeket (a fejlett országokban a bruttó nemzeti jövedelem 1–1,5 %-a);

| 1. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy






  — | tulajdonítson nagyobb jelentőséget a reumatikus megbetegedéseknek az új közösségi egészségügyi stratégia keretein belül, tekintettel a megbetegedések szociális és gazdasági magas költségeire; |
| --- | --- | --- |

1.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy

—

tulajdonítson nagyobb jelentőséget a reumatikus megbetegedéseknek az új közösségi egészségügyi stratégia keretein belül, tekintettel a megbetegedések szociális és gazdasági magas költségeire;

| — | ösztönözze a tagállamokat a reumatikus megbetegedések leküzdését célzó nemzeti tervek végrehajtásának megalapozására és elősegítésére; |
| --- | --- |

—

ösztönözze a tagállamokat a reumatikus megbetegedések leküzdését célzó nemzeti tervek végrehajtásának megalapozására és elősegítésére;

| — | dolgozzon ki uniós stratégiát a reumatikus megbetegedésekről és készítsen tanácsi ajánlást a reumatikus megbetegedések korai felismeréséről és kezeléséről; |
| --- | --- |

—

dolgozzon ki uniós stratégiát a reumatikus megbetegedésekről és készítsen tanácsi ajánlást a reumatikus megbetegedések korai felismeréséről és kezeléséről;

| — | dolgozzon ki startégiát az információhoz és az orvosi kezeléshez való hozzáférés megkönnyítéséről; |
| --- | --- |

—

dolgozzon ki startégiát az információhoz és az orvosi kezeléshez való hozzáférés megkönnyítéséről;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot az aláírók nevével együtt a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek.
  Aláírók:
  Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Enrique Barón Crespo, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Zsolt László Becsey, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Herbert Bösch, Vito Bonsignore, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Milan Cabrnoch, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Carlos Carnero González, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Pilar del Castillo Vera, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Ole Christensen, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Thierry Cornillet, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Carlo Fatuzzo, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Fernando Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Sorin Frunzăverde, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Roland Gewalt, Claire Gibault, Neena Gill, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Cristina Gutiérrez-Cortines, Catherine Guy-Quint, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Gyula Hegyi, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Mary Honeyball, Richard Howitt, Alain Hutchinson, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Karin Jöns, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Dieter-Lebrecht Koch, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Lasse Lehtinen, Bogusław Liberadzki, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Diamanto Manolakou, Marian-Jean Marinescu, Sérgio Marques, David Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Ángel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, Angelika Niebler, Raimon Obiols i Germà, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Athanasios Pafilis, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, Willi Piecyk, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Luís Queiró, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Giovanni Rivera, Michel Rocard, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Jacek Saryusz-Wolski, Luciana Sbarbati, Christel Schaldemose, Pál Schmitt, Inger Segelström, Adrian Severin, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Nina Škottová, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Sérgio Sousa Pinto, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Ulrich Stockmann, Theodor Dumitru Stolojan, Daniel Strož, Margie Sudre, László Surján, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Georgios Toussas, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Yannick Vaugrenard, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Sahra Wagenknecht, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Luis Yáñez-Barnuevo García, Anna Záborská, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot az aláírók nevével együtt a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek.

Aláírók:

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Enrique Barón Crespo, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Zsolt László Becsey, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Herbert Bösch, Vito Bonsignore, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Milan Cabrnoch, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Carlos Carnero González, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Pilar del Castillo Vera, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Ole Christensen, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Thierry Cornillet, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Carlo Fatuzzo, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Fernando Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Sorin Frunzăverde, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Roland Gewalt, Claire Gibault, Neena Gill, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Cristina Gutiérrez-Cortines, Catherine Guy-Quint, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Gyula Hegyi, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Mary Honeyball, Richard Howitt, Alain Hutchinson, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Karin Jöns, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Dieter-Lebrecht Koch, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Lasse Lehtinen, Bogusław Liberadzki, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Diamanto Manolakou, Marian-Jean Marinescu, Sérgio Marques, David Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Ángel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, Angelika Niebler, Raimon Obiols i Germà, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Athanasios Pafilis, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, Willi Piecyk, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Luís Queiró, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Giovanni Rivera, Michel Rocard, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Jacek Saryusz-Wolski, Luciana Sbarbati, Christel Schaldemose, Pál Schmitt, Inger Segelström, Adrian Severin, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Nina Škottová, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Sérgio Sousa Pinto, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Ulrich Stockmann, Theodor Dumitru Stolojan, Daniel Strož, Margie Sudre, László Surján, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Georgios Toussas, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Yannick Vaugrenard, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Sahra Wagenknecht, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Luis Yáñez-Barnuevo García, Anna Záborská, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Európai Parlament

2008. június 5., csütörtök

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/69 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/69

---

2008. június 5., csütörtökAz Égei-tenger kisebb szigeteinek javát szolgáló egyedi mezőgazdasági intézkedések *

P6_TA(2008)0241

Az Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyedi mezőgazdasági intézkedések kisebb égei-tengeri szigetek javára történő meghatározásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet módosításáról szóló 1405/2006/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0168 – C6-0175/2008 – 2008/0065(CNS))

2009/C 285 E/12

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0168),

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0175/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 43. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0170/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/70 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/70

---

2008. június 5., csütörtökA 3/2008 számú költségvetés-módosítási tervezet

P6_TA(2008)0242

Az Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó, 3/2008 számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III. szakasz – Bizottság, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (9903/2008 – C6-0206/2008 – 2008/2095(BUD))

2009/C 285 E/13

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkére és az Euratom-Szerződés 177. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 37. és 38. cikkére,

tekintettel az Európai Unió 2008-os pénzügyi évre vonatkozó, 2007. december 13-án véglegesen elfogadott általános költségvetésére (2),

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

tekintettel az Európai Unió 2008-ös pénzügyi évre vonatkozó 3/2008 számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetére, amelyet a Bizottság 2008. április 14-én terjesztett elő (COM(2008)0201),

tekintettel a 3/2008 számú költségvetés-módosítási tervezetre, amelyet a Tanács 2008. május 26-án fogadott el (9903/2008 – C6-0206/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére és IV. mellékletére,

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A6-0204/2008),

| A. | mivel a 2008-as általános költségvetésre vonatkozó 3. sz. költségvetés-módosítási tervezet az alábbi elemeket tartalmazza:






  — | a Microsoft-ügyből származó bevételek beillesztése a költségvetésbe (bírság és kamatok, összesen 849 200 000 euró), |
| --- | --- | --- |

A.

mivel a 2008-as általános költségvetésre vonatkozó 3. sz. költségvetés-módosítási tervezet az alábbi elemeket tartalmazza:

—

a Microsoft-ügyből származó bevételek beillesztése a költségvetésbe (bírság és kamatok, összesen 849 200 000 euró),

| — | a tisztviselők fizetéseinek és nyugdíjainak 2007-ben a becsültnél kisebb mértékű növekedéséből származó megtakarítások egy részének beillesztése a költségvetésbe, |
| --- | --- |

—

a tisztviselők fizetéseinek és nyugdíjainak 2007-ben a becsültnél kisebb mértékű növekedéséből származó megtakarítások egy részének beillesztése a költségvetésbe,

| — | az állat-egészségügyi intézkedések céljaira fenntartott szükségalap megerősítése a kéknyelv-betegség (juhok hurutos láza) miatt 130 000 000 euróval a kötelezettségvállalási előirányzatok és 63 950 000 euróval a kifizetési előirányzatok szintjén, |
| --- | --- |

—

az állat-egészségügyi intézkedések céljaira fenntartott szükségalap megerősítése a kéknyelv-betegség (juhok hurutos láza) miatt 130 000 000 euróval a kötelezettségvállalási előirányzatok és 63 950 000 euróval a kifizetési előirányzatok szintjén,

| — | új költségvetési tételek létrehozása a négy közös vállalkozás, az az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés (IMI), a Tiszta Égbolt, az ARTEMIS (beágyazott számítástechnikai rendszerekkel foglalkozó közös technológiai kezdeményezés) és az ENIAC (európai nanoelektronikai technológiai platform) támogatásai számára, |
| --- | --- |

—

új költségvetési tételek létrehozása a négy közös vállalkozás, az az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés (IMI), a Tiszta Égbolt, az ARTEMIS (beágyazott számítástechnikai rendszerekkel foglalkozó közös technológiai kezdeményezés) és az ENIAC (európai nanoelektronikai technológiai platform) támogatásai számára,

| — | 98 000 000 eurónyi kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat mozgósítása az EU Szolidaritási Alapjából a 2007. augusztusi görögországi tüzekkel és a 2007. szeptemberi szlovéniai áradásokkal kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

98 000 000 eurónyi kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat mozgósítása az EU Szolidaritási Alapjából a 2007. augusztusi görögországi tüzekkel és a 2007. szeptemberi szlovéniai áradásokkal kapcsolatban,

| — | a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete létszámtervének módosítása: ez egy AD13 besorolású tisztviselő AD14 kategóriába történő átsorolását jelenti, |
| --- | --- |

—

a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete létszámtervének módosítása: ez egy AD13 besorolású tisztviselő AD14 kategóriába történő átsorolását jelenti,

| — | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság létszámtervének módosítása, |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság létszámtervének módosítása,

| B. | mivel a 3/2008 számú költségvetés-módosítási tervezet célja ezen költségvetési módosításoknak az előírások szerinti belefoglalása a 2008. évi költségvetésbe; |
| --- | --- |

B.

mivel a 3/2008 számú költségvetés-módosítási tervezet célja ezen költségvetési módosításoknak az előírások szerinti belefoglalása a 2008. évi költségvetésbe;

| C. | mivel a fizetésekből és nyugdíjakból elért megtakarításokat, valamint az ún. Microsoft felügyeleti mechanizmus finanszírozását a Tanács belefoglalta a 3/2008 számú költségvetés-módosítási tervezetbe; |
| --- | --- |

C.

mivel a fizetésekből és nyugdíjakból elért megtakarításokat, valamint az ún. Microsoft felügyeleti mechanizmus finanszírozását a Tanács belefoglalta a 3/2008 számú költségvetés-módosítási tervezetbe;

| 1. | emlékeztet, hogy a közös vállalkozások előirányzatait az illető program működési költségvetéséből fizetik; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet, hogy a közös vállalkozások előirányzatait az illető program működési költségvetéséből fizetik;

| 2. | rámutat, hogy a Microsoft felügyeleti mechanizmus finanszírozása kizárólag a fizetésekből és nyugdíjakból elért, az 5. fejezetben szereplő megtakarításokból történik; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy a Microsoft felügyeleti mechanizmus finanszírozása kizárólag a fizetésekből és nyugdíjakból elért, az 5. fejezetben szereplő megtakarításokból történik;

| 3. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács váratlanul csökkentette a 26 02 01 költségvetési sor összegét, ezáltal új költségvetési elemet hozva létre a Parlament megkérdezése nélkül; elvárja, hogy e megtakarításokat a Parlament prioritásainak finanszírozására használják fel az 1a. fejezetben; |
| --- | --- |

3.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács váratlanul csökkentette a 26 02 01 költségvetési sor összegét, ezáltal új költségvetési elemet hozva létre a Parlament megkérdezése nélkül; elvárja, hogy e megtakarításokat a Parlament prioritásainak finanszírozására használják fel az 1a. fejezetben;

| 4. | kéri a Bizottságot, hogy az EU szolidaritási alapjához vagy az európai globalizációs alkalmazkodási alaphoz hasonló eszközökhöz kapcsolódó finanszírozás a jövőben ne kerüljön bele más tételekkel együtt a költségvetés-módosítási tervezetekbe annak érdekében, hogy elkerüljék a határozathozatal és a kifizetés késedelmeit; |
| --- | --- |

4.

kéri a Bizottságot, hogy az EU szolidaritási alapjához vagy az európai globalizációs alkalmazkodási alaphoz hasonló eszközökhöz kapcsolódó finanszírozás a jövőben ne kerüljön bele más tételekkel együtt a költségvetés-módosítási tervezetekbe annak érdekében, hogy elkerüljék a határozathozatal és a kifizetés késedelmeit;

| 5. | módosítás nélkül jóváhagyja az 3/2008 számú költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

5.

módosítás nélkül jóváhagyja az 3/2008 számú költségvetés-módosítási tervezetet;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. A legutóbb az 1525/2007/EK rendelettel (HL L 343., 2007.12.27., 9. o.) módosított rendelet.

(2)  HL L 71., 2008.3.14.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o. A legutóbb a 2008/371/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 128., 2008.5.16., 8. o.) módosított megállapodás.

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/71 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/71

---

2008. június 5., csütörtökA 4/2008 számú költségvetés-módosítási tervezet

P6_TA(2008)0243

Az Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó, 4/2008 számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III: szakasz – Bizottság (9904/2008 – C6-0207/2008 – 2008/2094(BUD))

2009/C 285 E/14

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkére és az Euratom-Szerződés 177. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 15. cikke (3) bekezdésére, valamint 37. és 38. cikkére,

tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2007. december 13-i fogadtak el véglegesen (2),

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodásra (3),

tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló, a Bizottság által 2008. április 15-én előterjesztett 4/2008 számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetére (COM(2008)0203),

tekintettel a Tanács által 2008. május 26-án megállapított 4/2008. sz. költségvetés-módosítási tervezetre (9904/2008 – C6-0207/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére és IV. mellékletére,

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A6-0203/2008),

| A. | mivel a 2008-as általános költségvetéshez fűzött 4. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a 2007-es pénzügyi év 1 528 833 290 eurós többletének beállítása a 2008. évi költségvetésbe; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2008-as általános költségvetéshez fűzött 4. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a 2007-es pénzügyi év 1 528 833 290 eurós többletének beállítása a 2008. évi költségvetésbe;

| B. | mivel e többlet fő forrásai egy 72 957 868,80 eurós, a bevételi oldalon jelentkező túlkönyvelés, valamint a kiadási oldalon egy 1 579 386 212,59 eurós alulköltekezés és az árfolyamkülönbségek – 123 510 791,35 eurós negatív egyenlege; |
| --- | --- |

B.

mivel e többlet fő forrásai egy 72 957 868,80 eurós, a bevételi oldalon jelentkező túlkönyvelés, valamint a kiadási oldalon egy 1 579 386 212,59 eurós alulköltekezés és az árfolyamkülönbségek – 123 510 791,35 eurós negatív egyenlege;

| C. | mivel az előző évekhez képest a kifizetési előirányzatok végrehajtásának aránya tovább javult; |
| --- | --- |

C.

mivel az előző évekhez képest a kifizetési előirányzatok végrehajtásának aránya tovább javult;

| D. | mivel a kifizetési előirányzatok végrehajtása 2007-ben (4) az 1. fejezet esetében 648 millió euróval, a 2. fejezet esetében 361 millió euróval, a 3. fejezet esetében 241 millió euróval, a 4. fejezet esetében 362 millió euróval és az 5. fejezet esetében 903 millió euróval maradt el a tervezettől; |
| --- | --- |

D.

mivel a kifizetési előirányzatok végrehajtása 2007-ben (4) az 1. fejezet esetében 648 millió euróval, a 2. fejezet esetében 361 millió euróval, a 3. fejezet esetében 241 millió euróval, a 4. fejezet esetében 362 millió euróval és az 5. fejezet esetében 903 millió euróval maradt el a tervezettől;

| 1. | tudomásul veszi a kizárólag a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó beszámoló bemutatását érintő, 4/2008 számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a kizárólag a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó beszámoló bemutatását érintő, 4/2008 számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetet;

| 2. | módosítás nélkül elfogadja a 4/2008. sz. költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

2.

módosítás nélkül elfogadja a 4/2008. sz. költségvetés-módosítási tervezetet;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. A legutóbb az 1525/2007/EK rendelettel (HL L 343., 2007.12.27., 9. o.) módosított rendelet.

(2)  HL L 71., 2008.3.14.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o. A legutóbb a 2008/371/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 128., 2008.5.16., 8. o.) módosított megállapodás.

(4)  a 2007-es költségvetési év kifizetési előirányzatai és kiadásai közötti különbség alapján, a végrehajtott bevételi és kiadási összegek, valamint az átvitt megfelelő előirányzatok nélkül.

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/72 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/72

---

2008. június 5., csütörtökKapcsolattartó pontok hálózata a korrupció ellen *

P6_TA(2008)0244

Az Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása a Németországi Szövetségi Köztársaság egy korrupcióellenes kapcsolattartói hálózatról szóló tanácsi határozat elfogadására irányuló kezdeményezéséről (11231/2007 – C6-0240/2007 – 2007/0809(CNS))

2009/C 285 E/15

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Németországi Szövetségi Köztársaság kezdeményezésére (11231/2007),

tekintettel az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel az EU-Szerződés 39. cikkének (1) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0240/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 93. és 51. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0174/2008),

| 1. | jóváhagyja a Németországi Szövetségi Köztársaság módosított kezdeményezését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Németországi Szövetségi Köztársaság módosított kezdeményezését;

| 2. | felkéri a Tanácsot a szöveg megfelelő módosítására; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot a szöveg megfelelő módosítására;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Németországi Szövetségi Köztársaság kezdeményezését; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Németországi Szövetségi Köztársaság kezdeményezését;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Németországi Szövetségi Köztársaság kormányának. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Németországi Szövetségi Köztársaság kormányának.

| A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| 1. cikk |
| Európában a korrupció megelőzésére és az ellene való küzdelemre irányuló, hatóságok és szervezetek közötti együttműködés javítása érdekében létre kell hozni az Európai Unió tagállamaiban egy kapcsolattartói hálózatot (a továbbiakban: a hálózat). Az Európai Bizottság, az Europol és az Eurojust teljes mértékben részt vesz a hálózat tevékenységeiben. | Európában a korrupció megelőzésére és az ellene való küzdelemre irányuló, hatóságok és szervezetek közötti együttműködés javítása érdekében létre kell hozni a tagállamokban egy kapcsolattartói hálózatot (a továbbiakban: a hálózat). A Bizottság
  , és különösen az OLAF
  , az Europol és az Eurojust teljes mértékben részt vesz a hálózat tevékenységeiben. |
| 2. módosítás |
| 2. cikk |
| A hálózat az Európai Unió tagállamainak azon hatóságaiból és szervezeteiből áll, amelyek feladata a korrupció megelőzése és az ellene való küzdelem. Tagjait a tagállamok jelölik ki. Az egyes tagállamok legalább egy tagot jelölnek ki, de legfeljebb három szervezetet. Az Európai Bizottság kijelöli a képviselőit. Az Europol és az Eurojust saját hatáskörükön belül részt
  vehet
  a hálózat tevékenységeiben. | A hálózat a tagállamok azon hatóságaiból és szervezeteiből áll, amelyek feladata a korrupció megelőzése és az ellene való küzdelem. Tagjait a tagállamok jelölik ki. Az egyes tagállamok legalább egy tagot jelölnek ki, de legfeljebb három szervezetet. A Bizottság
  az OLAF közreműködésével
  kijelöli a képviselőit. Az Europol,
  az OLAF
  és az Eurojust saját hatáskörükön belül részt
  vesznek
  a hálózat tevékenységeiben. |
| 3. módosítás |
| 3. cikk – (1) bekezdés – 1a) pont (új) |
| | 1a) | a Bizottság és az Európai Parlament számára évente jelentést nyújt be a 3. cikk (1) bekezdésének 1. pontja szerinti ténymegállapításairól, beleértve – ahol indokolt – a korrupció megelőzésére és az ellene való küzdelemre vonatkozó konkrét javaslatokat; |

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI

1. módosítás

1. cikk

Európában a korrupció megelőzésére és az ellene való küzdelemre irányuló, hatóságok és szervezetek közötti együttműködés javítása érdekében létre kell hozni az Európai Unió tagállamaiban egy kapcsolattartói hálózatot (a továbbiakban: a hálózat). Az Európai Bizottság, az Europol és az Eurojust teljes mértékben részt vesz a hálózat tevékenységeiben.

Európában a korrupció megelőzésére és az ellene való küzdelemre irányuló, hatóságok és szervezetek közötti együttműködés javítása érdekében létre kell hozni a tagállamokban egy kapcsolattartói hálózatot (a továbbiakban: a hálózat). A Bizottság
  , és különösen az OLAF
  , az Europol és az Eurojust teljes mértékben részt vesz a hálózat tevékenységeiben.

2. módosítás

2. cikk

A hálózat az Európai Unió tagállamainak azon hatóságaiból és szervezeteiből áll, amelyek feladata a korrupció megelőzése és az ellene való küzdelem. Tagjait a tagállamok jelölik ki. Az egyes tagállamok legalább egy tagot jelölnek ki, de legfeljebb három szervezetet. Az Európai Bizottság kijelöli a képviselőit. Az Europol és az Eurojust saját hatáskörükön belül részt
  vehet
  a hálózat tevékenységeiben.

A hálózat a tagállamok azon hatóságaiból és szervezeteiből áll, amelyek feladata a korrupció megelőzése és az ellene való küzdelem. Tagjait a tagállamok jelölik ki. Az egyes tagállamok legalább egy tagot jelölnek ki, de legfeljebb három szervezetet. A Bizottság
  az OLAF közreműködésével
  kijelöli a képviselőit. Az Europol,
  az OLAF
  és az Eurojust saját hatáskörükön belül részt
  vesznek
  a hálózat tevékenységeiben.

3. módosítás

3. cikk – (1) bekezdés – 1a) pont (új)

1a)

4. módosítás

3. cikk – (2) bekezdés

(2)   A hálózat tagjai a feladataik teljesítésének érdekében
  szükség szerint
  ,
  de
  legalább egy évben egyszer összeülnek.

(2)   A hálózat tagjai a feladataik teljesítésének érdekében legalább egy évben egyszer összeülnek.

5. módosítás

5. cikk – (1) bekezdés

(1)   A hálózat az EPAC között már meglévő informális együttműködésre
  építve saját maga alakítja ki szervezeti felépítését

(1)   A hálózat
  saját maga úgy alakítja ki szervezeti felépítését, hogy az adott tanácsi elnökség vezetése alatt álljon, a közte és
  az EPAC között már meglévő informális együttműködésre
  építve
  .

6. módosítás

5. cikk – (2) bekezdés

(2)   A
  tagállamok és az

  Európai Bizottság
  maguk viselik a tagok
  vagy az
  általuk
  jelölt képviselők összes költségét. Az Europolra és az Eurojustra ugyanez vonatkozik.

(2)   A Bizottság
  viseli tagjai
  vagy az
  általa
  jelölt képviselők,
  valamint a tagállamok által kijelölt tagok
  összes költségét. Az Europolra és a Eurojustra ugyanez a szabály vonatkozik.

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/74

---

2008. június 5., csütörtökA jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenység elleni közösségi rendszer *

P6_TA(2008)0245

Az Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0602 – C6-0454/2007 – 2007/0223(CNS))

2009/C 285 E/16

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0602),

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0454/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A6-0193/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot javaslatának megfelelő, az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése szerinti módosítására; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot javaslatának megfelelő, az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése szerinti módosítására;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Rendeletre irányuló javaslat


  (2a) preambulumbekezdés (új) |
| | (2a) | A WTO diszkriminációmentes és nemzeti bánásmódról szóló szabályainak való megfelelés érdekében e rendelet alkalmazása nem eredményezhet hátrányos megkülönböztetést a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászati tevékenység (IUU) ellen folytatott küzdelem során hozott intézkedések tekintetében. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(2a) preambulumbekezdés (új)

(2a)

2. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(3a) preambulumbekezdés (új)

| (3a) | Az Európai Uniónak az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 299. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkében meghatározott legkülső régiói – ökoszisztémáik kivételes sérülékenysége miatt – különös figyelmet igényelnek a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat (IUU) elleni küzdelemben. |
| --- | --- |

(3a)

3. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(5) preambulumbekezdés

| (5) | A jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) által 2001-ben elfogadott nemzetközi cselekvési tervvel összhangban a jogellenes halászat olyan halászati tevékenység, amely jogellenesnek, nem bejelentettnek és szabályozatlannak tekinthető
  , ahol










  1. | a jogellenes halászat olyan tevékenység,








  — | amelyet nemzeti vagy külföldi hajók folytatnak egy adott állam joghatósága alá tartozó vizeken, az állam engedélye nélkül vagy az állam törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek megsértésével; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

A jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) által 2001-ben elfogadott nemzetközi cselekvési tervvel összhangban a jogellenes halászat olyan halászati tevékenység, amely jogellenesnek, nem bejelentettnek és szabályozatlannak tekinthető
  , ahol

1.

a jogellenes halászat olyan tevékenység,

—

amelyet nemzeti vagy külföldi hajók folytatnak egy adott állam joghatósága alá tartozó vizeken, az állam engedélye nélkül vagy az állam törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek megsértésével;

| — | amelyet a megfelelő regionális halászati irányítószervezethez tartozó, de a szervezet által elfogadott, és az állam számára kötelező állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseket vagy az alkalmazandó nemzetközi jog megfelelő rendelkezéseit megsértő állam lobogója alatt közlekedő hajó folytat; vagy |
| --- | --- |

—

amelyet a megfelelő regionális halászati irányítószervezethez tartozó, de a szervezet által elfogadott, és az állam számára kötelező állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseket vagy az alkalmazandó nemzetközi jog megfelelő rendelkezéseit megsértő állam lobogója alatt közlekedő hajó folytat; vagy

| — | amely sérti a nemzeti jogszabályokat vagy nemzetközi kötelezettségeket, beleértve az egy adott regionális halászati irányítószervezettel együttműködő államok által vállalt kötelezettségeket. |
| --- | --- |

—

amely sérti a nemzeti jogszabályokat vagy nemzetközi kötelezettségeket, beleértve az egy adott regionális halászati irányítószervezettel együttműködő államok által vállalt kötelezettségeket.

| 2. | A nem bejelentett halászat olyan tevékenység,








  — | amelyet a nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket megsértve nem jelentettek be, vagy pontatlanul jelentettek be a megfelelő nemzeti hatóságnál; vagy |
| --- | --- | --- |

2.

A nem bejelentett halászat olyan tevékenység,

—

amelyet a nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket megsértve nem jelentettek be, vagy pontatlanul jelentettek be a megfelelő nemzeti hatóságnál; vagy

| — | amelyet egy adott regionális halászati irányítószervezet illetékességi területén folytatnak, de nem jelentettek be, vagy pontatlanul jelentettek be az adott szervezet bejelentésre vonatkozó eljárásainak megsértésével. |
| --- | --- |

—

amelyet egy adott regionális halászati irányítószervezet illetékességi területén folytatnak, de nem jelentettek be, vagy pontatlanul jelentettek be az adott szervezet bejelentésre vonatkozó eljárásainak megsértésével.

| 3. | A szabályozatlan halászat olyan tevékenység,








  — | amelyet a megfelelő regionális halászati irányítószervezet illetékességi területén felségjel nélküli, vagy olyan állam lobogója alatt közlekedő hajók folytatnak, amely állam nem tagja az említett szervezetnek, illetve amelyet egy halászatot folytató jogalany végez oly módon, amely nincs összhangban az adott szervezet állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseivel vagy sérti azokat, vagy |
| --- | --- | --- |

3.

A szabályozatlan halászat olyan tevékenység,

—

amelyet a megfelelő regionális halászati irányítószervezet illetékességi területén felségjel nélküli, vagy olyan állam lobogója alatt közlekedő hajók folytatnak, amely állam nem tagja az említett szervezetnek, illetve amelyet egy halászatot folytató jogalany végez oly módon, amely nincs összhangban az adott szervezet állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseivel vagy sérti azokat, vagy

| — | amelyet olyan területen folytatnak vagy olyan halállományokra irányul, amelyekre nincs alkalmazandó állománymegőrzési vagy gazdálkodási intézkedés, és amennyiben e halászati tevékenységet az államnak az élő tengeri erőforrások védelmével kapcsolatos nemzetközi jogi kötelezettségével nem összeegyeztethető módon folytatják. |
| --- | --- |

—

amelyet olyan területen folytatnak vagy olyan halállományokra irányul, amelyekre nincs alkalmazandó állománymegőrzési vagy gazdálkodási intézkedés, és amennyiben e halászati tevékenységet az államnak az élő tengeri erőforrások védelmével kapcsolatos nemzetközi jogi kötelezettségével nem összeegyeztethető módon folytatják.

| (5) | A jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) által 2001-ben elfogadott nemzetközi cselekvési tervvel összhangban a jogellenes halászat olyan halászati tevékenység, amely jogellenesnek, nem bejelentettnek és szabályozatlannak tekinthető. |
| --- | --- |

(5)

A jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) által 2001-ben elfogadott nemzetközi cselekvési tervvel összhangban a jogellenes halászat olyan halászati tevékenység, amely jogellenesnek, nem bejelentettnek és szabályozatlannak tekinthető.

4. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(13) preambulumbekezdés

| (13) | Be kell tiltani a jogellenes halászatból származó halászati termékek Közösségbe történő behozatalát; annak érdekében, hogy e tilalom hatékony legyen,
  és
  biztosítsa, hogy valamennyi behozott termék halászata a nemzetközi állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseknek és adott esetben más, az érintett halászhajóra alkalmazandó, a tárgyhoz tartozó szabályoknak megfelelően történt, be kell vezetni egy, a halászati termékek Közösségbe történő valamennyi behozatalára alkalmazandó tanúsítási rendszert. |
| --- | --- |

(13)

Be kell tiltani a jogellenes halászatból származó halászati termékek Közösségbe történő behozatalát; annak érdekében, hogy e tilalom hatékony legyen,
  és
  biztosítsa, hogy valamennyi behozott termék halászata a nemzetközi állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseknek és adott esetben más, az érintett halászhajóra alkalmazandó, a tárgyhoz tartozó szabályoknak megfelelően történt, be kell vezetni egy, a halászati termékek Közösségbe történő valamennyi behozatalára alkalmazandó tanúsítási rendszert.

| (13) | Be kell tiltani a jogellenes halászatból származó halászati termékek Közösségbe történő behozatalát; annak érdekében, hogy e tilalom hatékony legyen, biztosítsa
  a nyomon követhetőséget
  , illetve azt, hogy valamennyi behozott termék halászata a nemzetközi állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseknek és adott esetben más, az érintett halászhajóra alkalmazandó, a tárgyhoz tartozó szabályoknak megfelelően történt, be kell vezetni egy, a halászati termékek Közösségbe történő valamennyi behozatalára alkalmazandó tanúsítási rendszert. |
| --- | --- |

(13)

Be kell tiltani a jogellenes halászatból származó halászati termékek Közösségbe történő behozatalát; annak érdekében, hogy e tilalom hatékony legyen, biztosítsa
  a nyomon követhetőséget
  , illetve azt, hogy valamennyi behozott termék halászata a nemzetközi állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseknek és adott esetben más, az érintett halászhajóra alkalmazandó, a tárgyhoz tartozó szabályoknak megfelelően történt, be kell vezetni egy, a halászati termékek Közösségbe történő valamennyi behozatalára alkalmazandó tanúsítási rendszert.

5. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(14) preambulumbekezdés

| (14) | Közösség a tanúsítási rendszer végrehajtásánál figyelembe veszi a fejlődő országok kapacitási
  korlátait. |
| --- | --- |

(14)

Közösség a tanúsítási rendszer végrehajtásánál figyelembe veszi a fejlődő országok kapacitási
  korlátait.

| (14) | A Közösség a tanúsítási rendszer végrehajtásánál figyelembe veszi a fejlődő országok
  valamennyi
  kapacitási
  korlátját és segít nekik elkerülni az esetleges nem tarifális, kereskedelmi akadályokat
  . |
| --- | --- |

(14)

A Közösség a tanúsítási rendszer végrehajtásánál figyelembe veszi a fejlődő országok
  valamennyi
  kapacitási
  korlátját és segít nekik elkerülni az esetleges nem tarifális, kereskedelmi akadályokat
  .

6. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(14a) preambulumbekezdés (új)

| (14a) | Támogatást lehetne biztosítani többek között pénzügyi támogatás és technikai segítségnyújtás, valamint képzési programok formájában. |
| --- | --- |

(14a)

7. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(34) preambulumbekezdés

| (34) | A tagállamok, a Bizottság és a harmadik államok közötti együttműködés elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a jogellenes halászatot megfelelően kivizsgálják, és hogy az e rendeletben megállapított rendelkezések alkalmazhatók legyenek; ezen együttműködés fokozására kölcsönös segítségnyújtási rendszer jön létre. |
| --- | --- |

(34)

A tagállamok, a Bizottság és a harmadik államok közötti együttműködés elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a jogellenes halászatot megfelelően kivizsgálják, és hogy az e rendeletben megállapított rendelkezések alkalmazhatók legyenek; ezen együttműködés fokozására kölcsönös segítségnyújtási rendszer jön létre.

| (34) | A tagállamok, a Bizottság és a harmadik államok közötti együttműködés
  , koordináció és a helyes gyakorlatok cseréje
  elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a jogellenes halászatot megfelelően kivizsgálják, és hogy az e rendeletben megállapított rendelkezések
  a jövőben
  alkalmazhatók legyenek; ezen együttműködés fokozására kölcsönös segítségnyújtási rendszer jön létre. |
| --- | --- |

(34)

A tagállamok, a Bizottság és a harmadik államok közötti együttműködés
  , koordináció és a helyes gyakorlatok cseréje
  elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a jogellenes halászatot megfelelően kivizsgálják, és hogy az e rendeletben megállapított rendelkezések
  a jövőben
  alkalmazhatók legyenek; ezen együttműködés fokozására kölcsönös segítségnyújtási rendszer jön létre.

8. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(37) preambulumbekezdés

| (37) | E rendelet az IUU-halászatot az alkalmazandó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések különösen súlyos megsértésének minősíti, mivel az jelentős mértékben aláaknázza a megszegett szabályokban megfogalmazott célkitűzések elérését, és veszélyezteti az érintett állományok fenntarthatóságát, továbbá a tengeri környezet megőrzését. Tekintettel korlátozott alkalmazási körére, e rendelet végrehajtásának a közös halászati politika keretében folytatott halászati tevékenységek ellenőrzésének és nyomon követésének alapvető keretrendszerét megállapító 2847/93 tanácsi rendeletre kell támaszkodnia, és azt ki kell egészítenie. Ennek megfelelően, e rendelet megerősíti a 2847/93/EGK rendeletben a harmadik országok hajóinak kikötői ellenőrzésére vonatkozó szabályokat (28e., 28f. és 28g. cikk), amelyeket így hatályon kívül helyez, és helyükbe az e rendelet II. fejezetében megállapított kikötői vizsgálati rendszert lépteti. Ezenfelül e rendelet a X. fejezetben olyan szankciórendszert ír elő, amelyet kimondottan a jogellenes halászati tevékenységekre kell alkalmazni. A 2847/93/EGK rendelet szankciókra vonatkozó rendelkezéseit (31. cikk) így továbbra is alkalmazni kell a közös halászati politika e rendelet által nem érintett szabályainak megsértésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(37)

E rendelet az IUU-halászatot az alkalmazandó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések különösen súlyos megsértésének minősíti, mivel az jelentős mértékben aláaknázza a megszegett szabályokban megfogalmazott célkitűzések elérését, és veszélyezteti az érintett állományok fenntarthatóságát, továbbá a tengeri környezet megőrzését. Tekintettel korlátozott alkalmazási körére, e rendelet végrehajtásának a közös halászati politika keretében folytatott halászati tevékenységek ellenőrzésének és nyomon követésének alapvető keretrendszerét megállapító 2847/93 tanácsi rendeletre kell támaszkodnia, és azt ki kell egészítenie. Ennek megfelelően, e rendelet megerősíti a 2847/93/EGK rendeletben a harmadik országok hajóinak kikötői ellenőrzésére vonatkozó szabályokat (28e., 28f. és 28g. cikk), amelyeket így hatályon kívül helyez, és helyükbe az e rendelet II. fejezetében megállapított kikötői vizsgálati rendszert lépteti. Ezenfelül e rendelet a X. fejezetben olyan szankciórendszert ír elő, amelyet kimondottan a jogellenes halászati tevékenységekre kell alkalmazni. A 2847/93/EGK rendelet szankciókra vonatkozó rendelkezéseit (31. cikk) így továbbra is alkalmazni kell a közös halászati politika e rendelet által nem érintett szabályainak megsértésére vonatkozóan.

| (37) | E rendelet a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot az alkalmazandó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések és szabályok különösen súlyos megsértésének minősíti, mivel az jelentős mértékben aláaknázza a megszegett szabályokban megfogalmazott célkitűzések elérését, és veszélyezteti
  a legálisan működő halászatok túlélését, a szektor és
  az érintett állományok fenntarthatóságát, továbbá a tengeri környezet megőrzését. Tekintettel korlátozott alkalmazási körére, e rendelet végrehajtásának a közös halászati politika keretében folytatott halászati tevékenységek ellenőrzésének és nyomon követésének alapvető keretrendszerét megállapító 2847/93/EGK tanácsi rendeletre kell támaszkodnia, és azt ki kell egészítenie. Ennek megfelelően, e rendelet megerősíti a 2847/93/EGK rendeletben a harmadik országok hajóinak kikötői ellenőrzésére vonatkozó szabályokat (28e., 28f. és 28g. cikk), amelyeket így hatályon kívül helyez, és helyükbe az e rendelet II. fejezetében megállapított kikötői vizsgálati rendszert lépteti. Ezenfelül e rendelet a X. fejezetben olyan szankciórendszert ír elő, amelyet kimondottan a jogellenes halászati tevékenységekre kell alkalmazni. A 2847/93/EGK rendelet szankciókra vonatkozó rendelkezéseit (31. cikk) így továbbra is alkalmazni kell a közös halászati politika e rendelet által nem érintett szabályainak megsértésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(37)

E rendelet a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot az alkalmazandó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések és szabályok különösen súlyos megsértésének minősíti, mivel az jelentős mértékben aláaknázza a megszegett szabályokban megfogalmazott célkitűzések elérését, és veszélyezteti
  a legálisan működő halászatok túlélését, a szektor és
  az érintett állományok fenntarthatóságát, továbbá a tengeri környezet megőrzését. Tekintettel korlátozott alkalmazási körére, e rendelet végrehajtásának a közös halászati politika keretében folytatott halászati tevékenységek ellenőrzésének és nyomon követésének alapvető keretrendszerét megállapító 2847/93/EGK tanácsi rendeletre kell támaszkodnia, és azt ki kell egészítenie. Ennek megfelelően, e rendelet megerősíti a 2847/93/EGK rendeletben a harmadik országok hajóinak kikötői ellenőrzésére vonatkozó szabályokat (28e., 28f. és 28g. cikk), amelyeket így hatályon kívül helyez, és helyükbe az e rendelet II. fejezetében megállapított kikötői vizsgálati rendszert lépteti. Ezenfelül e rendelet a X. fejezetben olyan szankciórendszert ír elő, amelyet kimondottan a jogellenes halászati tevékenységekre kell alkalmazni. A 2847/93/EGK rendelet szankciókra vonatkozó rendelkezéseit (31. cikk) így továbbra is alkalmazni kell a közös halászati politika e rendelet által nem érintett szabályainak megsértésére vonatkozóan.

9. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

1. cikk – (2) bekezdés

| 2. | Ebből a célból valamennyi tagállam meghozza a megfelelő intézkedéseket a közösségi joggal összhangban a rendszer hatékonyságának biztosítására. Elégséges eszközöket bocsát illetékes hatóságai rendelkezésére, hogy lehetővé tegye a számukra az e rendeletben megállapított feladataik ellátását. |
| --- | --- |

2.

Ebből a célból valamennyi tagállam meghozza a megfelelő intézkedéseket a közösségi joggal összhangban a rendszer hatékonyságának biztosítására. Elégséges eszközöket bocsát illetékes hatóságai rendelkezésére, hogy lehetővé tegye a számukra az e rendeletben megállapított feladataik ellátását.

| 2. | Ebből a célból valamennyi tagállam meghozza a megfelelő intézkedéseket a közösségi joggal
  és mind a többoldalú, mind a kétoldalú nemzetközi kötelezettségekkel
  összhangban a rendszer hatékonyságának biztosítására. Elégséges eszközöket bocsát illetékes hatóságai rendelkezésére, hogy lehetővé tegye a számukra az e rendeletben megállapított feladataik ellátását. |
| --- | --- |

2.

Ebből a célból valamennyi tagállam meghozza a megfelelő intézkedéseket a közösségi joggal
  és mind a többoldalú, mind a kétoldalú nemzetközi kötelezettségekkel
  összhangban a rendszer hatékonyságának biztosítására. Elégséges eszközöket bocsát illetékes hatóságai rendelkezésére, hogy lehetővé tegye a számukra az e rendeletben megállapított feladataik ellátását.

10. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

2. cikk – –a) pont (új)

| –a) | a „jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat”: olyan halászati tevékenység, amely jogellenesnek, nem bejelentettnek és szabályozatlannak tekinthető, ahol:









  1. | a jogellenes halászat olyan tevékenység,








  — | amelyet nemzeti vagy külföldi hajók folytatnak egy adott állam joghatósága alá tartozó vizeken, az állam engedélye nélkül vagy az állam törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek megsértésével; |
| --- | --- | --- | --- |

–a)

1.

a jogellenes halászat olyan tevékenység,

—

amelyet nemzeti vagy külföldi hajók folytatnak egy adott állam joghatósága alá tartozó vizeken, az állam engedélye nélkül vagy az állam törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek megsértésével;

| — | amelyet a megfelelő regionális halászati irányítószervezethez (RFMO) tartozó, de a szervezet által elfogadott, és az állam számára kötelező állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseket vagy az alkalmazandó nemzetközi jog megfelelő rendelkezéseit megsértő állam lobogója alatt közlekedő hajó folytat; vagy |
| --- | --- |

—

amelyet a megfelelő regionális halászati irányítószervezethez (RFMO) tartozó, de a szervezet által elfogadott, és az állam számára kötelező állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseket vagy az alkalmazandó nemzetközi jog megfelelő rendelkezéseit megsértő állam lobogója alatt közlekedő hajó folytat; vagy

| — | amely sérti a nemzeti jogszabályokat vagy nemzetközi kötelezettségeket, beleértve az egy adott RFMO-val együttműködő államok által vállalt kötelezettségeket. |
| --- | --- |

—

amely sérti a nemzeti jogszabályokat vagy nemzetközi kötelezettségeket, beleértve az egy adott RFMO-val együttműködő államok által vállalt kötelezettségeket.

| 2. | A nem bejelentett halászat olyan tevékenység,








  — | amelyet a nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket megsértve nem jelentettek be, vagy pontatlanul jelentettek be a megfelelő nemzeti hatóságnál; vagy |
| --- | --- | --- |

2.

A nem bejelentett halászat olyan tevékenység,

—

amelyet a nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket megsértve nem jelentettek be, vagy pontatlanul jelentettek be a megfelelő nemzeti hatóságnál; vagy

| — | amelyet egy adott RFMO illetékességi területén folytatnak, de nem jelentettek be, vagy pontatlanul jelentettek be az adott szervezet bejelentésre vonatkozó eljárásainak megsértésével. |
| --- | --- |

—

amelyet egy adott RFMO illetékességi területén folytatnak, de nem jelentettek be, vagy pontatlanul jelentettek be az adott szervezet bejelentésre vonatkozó eljárásainak megsértésével.

| 3. | A szabályozatlan halászat olyan tevékenység,








  — | amelyet a megfelelő RFMO illetékességi területén felségjel nélküli, vagy olyan állam lobogója alatt közlekedő hajók folytatnak, amely állam nem tagja az említett szervezetnek, illetve amelyet egy halászatot folytató jogalany végez oly módon, amely nincs összhangban az adott szervezet állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseivel vagy sérti azokat, vagy |
| --- | --- | --- |

3.

A szabályozatlan halászat olyan tevékenység,

—

amelyet a megfelelő RFMO illetékességi területén felségjel nélküli, vagy olyan állam lobogója alatt közlekedő hajók folytatnak, amely állam nem tagja az említett szervezetnek, illetve amelyet egy halászatot folytató jogalany végez oly módon, amely nincs összhangban az adott szervezet állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseivel vagy sérti azokat, vagy

| — | amelyet olyan területen folytatnak vagy olyan halállományokra irányul, amelyekre nincs alkalmazandó állománymegőrzési vagy gazdálkodási intézkedés, és amennyiben e halászati tevékenységet az államnak az élő tengeri erőforrások védelmével kapcsolatos nemzetközi jogi kötelezettségével nem összeegyeztethető módon folytatják. |
| --- | --- |

—

amelyet olyan területen folytatnak vagy olyan halállományokra irányul, amelyekre nincs alkalmazandó állománymegőrzési vagy gazdálkodási intézkedés, és amennyiben e halászati tevékenységet az államnak az élő tengeri erőforrások védelmével kapcsolatos nemzetközi jogi kötelezettségével nem összeegyeztethető módon folytatják.

11. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

2. cikk – a) pont

| (a) | „halászhajó”: a halászati erőforrások kereskedelmi kiaknázására használt, vagy ilyen célú felhasználásra szánt bármilyen méretű hajó, beleértve a segítőhajókat, a halszállító hajókat, a halfeldolgozó hajókat és az átrakodásban részt vevő hajókat;
  b) |
| --- | --- |

(a)

„halászhajó”: a halászati erőforrások kereskedelmi kiaknázására használt, vagy ilyen célú felhasználásra szánt bármilyen méretű hajó, beleértve a segítőhajókat, a halszállító hajókat, a halfeldolgozó hajókat és az átrakodásban részt vevő hajókat;
  b)

| (a) | „halászhajó”: a halászati erőforrások kereskedelmi kiaknázására használt, vagy ilyen célú felhasználásra
  , a hajón történő hűtésre, fagyasztásra vagy feldolgozásra, illetve szállításra
  szánt bármilyen méretű hajó, beleértve a segítőhajókat, a halszállító hajókat, a halfeldolgozó hajókat és az átrakodásban részt vevő hajókat; |
| --- | --- |

(a)

„halászhajó”: a halászati erőforrások kereskedelmi kiaknázására használt, vagy ilyen célú felhasználásra
  , a hajón történő hűtésre, fagyasztásra vagy feldolgozásra, illetve szállításra
  szánt bármilyen méretű hajó, beleértve a segítőhajókat, a halszállító hajókat, a halfeldolgozó hajókat és az átrakodásban részt vevő hajókat;

12. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

2. cikk – h) pont

| (h) | „regionális halászati irányítószervezet”: szubregionális vagy regionális szervezet vagy rendszer, amely az azt létrehozó egyezmény vagy megállapodás értelmében a nemzetközi jog által elismert illetékességgel rendelkezik állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedések megállapítására a felügyelete alá tartozó nyílt tengeri területeken előforduló
  , a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló
  halállományokra
  vagy a nagy távolságra vándorló halfajokra
  vonatkozóan; |
| --- | --- |

(h)

„regionális halászati irányítószervezet”: szubregionális vagy regionális szervezet vagy rendszer, amely az azt létrehozó egyezmény vagy megállapodás értelmében a nemzetközi jog által elismert illetékességgel rendelkezik állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedések megállapítására a felügyelete alá tartozó nyílt tengeri területeken előforduló
  , a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló
  halállományokra
  vagy a nagy távolságra vándorló halfajokra
  vonatkozóan;

| (h) | „regionális halászati irányítószervezet”: szubregionális vagy regionális szervezet vagy rendszer, amely az azt létrehozó egyezmény vagy megállapodás értelmében a nemzetközi jog által elismert illetékességgel rendelkezik állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedések megállapítására a felügyelete alá tartozó nyílt tengeri területeken előforduló halállományokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

(h)

„regionális halászati irányítószervezet”: szubregionális vagy regionális szervezet vagy rendszer, amely az azt létrehozó egyezmény vagy megállapodás értelmében a nemzetközi jog által elismert illetékességgel rendelkezik állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedések megállapítására a felügyelete alá tartozó nyílt tengeri területeken előforduló halállományokra vonatkozóan;

13. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

3. cikk – (1) bekezdés – j) pont

| (j) | méreten aluli halat
  fogott ki vagy
  rakodott ki, vagy |
| --- | --- |

(j)

méreten aluli halat
  fogott ki vagy
  rakodott ki, vagy

| (j) | méreten aluli halat rakodott ki, vagy |
| --- | --- |

(j)

méreten aluli halat rakodott ki, vagy

14. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

3. cikk – (1) bekezdés – a) pont

| (a) | egy regionális halászati irányítószervezet területén annak állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseivel nem összeegyeztethető módon vagy azokat megsértve folytatott halászati tevékenységet,
  és
  nem a szervezetben részes állam lobogója alatt közlekedik, vagy |
| --- | --- |

(a)

egy regionális halászati irányítószervezet területén annak állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseivel nem összeegyeztethető módon vagy azokat megsértve folytatott halászati tevékenységet,
  és
  nem a szervezetben részes állam lobogója alatt közlekedik, vagy

| (a) | egy regionális halászati irányítószervezet területén annak állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseivel nem összeegyeztethető módon vagy azokat megsértve folytatott halászati tevékenységet,
  vagy
  nem a szervezetben részes állam lobogója alatt közlekedik, vagy |
| --- | --- |

(a)

egy regionális halászati irányítószervezet területén annak állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseivel nem összeegyeztethető módon vagy azokat megsértve folytatott halászati tevékenységet,
  vagy
  nem a szervezetben részes állam lobogója alatt közlekedik, vagy

15. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

4. cikk – (1a) bekezdés (új)

| (1a) | A harmadik országok olyan halászhajói számára tilos a tagállamok kikötőibe történő belépés, a kikötői szolgáltatások nyújtása és az ilyen kikötőkben végzett kirakodási, átrakodási vagy fedélzeti feldolgozási műveletek elvégzése, amelyek szerepelnek a jogellenes halászhajók 26. és 29. cikk szerinti közösségi listáján. |
| --- | --- |

(1a)

16. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

4. cikk – (2) bekezdés

| (2) | A vis maior eseteit kivéve,
  harmadik országok halászhajói számára tilos a tagállamok kikötőibe történő belépés, a kikötői szolgáltatások nyújtása és az ilyen kikötőkben végzett kirakodási, átrakodási vagy fedélzeti feldolgozási műveletek elvégzése, kivéve, ha teljesítik az e fejezetben előírt követelményeket és a rendelet más megfelelő rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(2)

A vis maior eseteit kivéve,
  harmadik országok halászhajói számára tilos a tagállamok kikötőibe történő belépés, a kikötői szolgáltatások nyújtása és az ilyen kikötőkben végzett kirakodási, átrakodási vagy fedélzeti feldolgozási műveletek elvégzése, kivéve, ha teljesítik az e fejezetben előírt követelményeket és a rendelet más megfelelő rendelkezéseit.

| (2) | Az (1a) bekezdésben említettek kivételével a
  harmadik országok halászhajói számára tilos a tagállamok kikötőibe történő belépés, a kikötői szolgáltatások nyújtása és az ilyen kikötőkben végzett kirakodási, átrakodási vagy fedélzeti feldolgozási műveletek elvégzése, kivéve, ha teljesítik az e fejezetben előírt követelményeket és a rendelet más megfelelő rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(2)

Az (1a) bekezdésben említettek kivételével a
  harmadik országok halászhajói számára tilos a tagállamok kikötőibe történő belépés, a kikötői szolgáltatások nyújtása és az ilyen kikötőkben végzett kirakodási, átrakodási vagy fedélzeti feldolgozási műveletek elvégzése, kivéve, ha teljesítik az e fejezetben előírt követelményeket és a rendelet más megfelelő rendelkezéseit.

17. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

4. cikk – (2a) bekezdés (új)

| (2a) | Vis maior vagy végszükség esetén az (1a) és (2) bekezdésben említett halászhajók beléphetnek a tagállami kikötőkbe abból a célból, hogy ott kikötői szolgáltatásokat és olyan intézkedéseket vegyenek igénybe, amelyek elengedhetetlenül szükségesek a vészhelyzet kezeléséhez. |
| --- | --- |

(2a)

18. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

4. cikk – (3) bekezdés

| 3. | A közösségi vizeken tilos a harmadik országok halászhajói közötti vagy
  az ilyen halászhajók
  és
  a tagállami lobogó
  alatt közlekedő
  hajók
  közötti átrakodás,
  és arra csak a kikötőben kerülhet sor,
  e fejezet rendelkezéseinek megfelelően. |
| --- | --- |

3.

A közösségi vizeken tilos a harmadik országok halászhajói közötti vagy
  az ilyen halászhajók
  és
  a tagállami lobogó
  alatt közlekedő
  hajók
  közötti átrakodás,
  és arra csak a kikötőben kerülhet sor,
  e fejezet rendelkezéseinek megfelelően.

| 3. | A közösségi vizeken
  a kijelölt kikötőkön kívül
  tilos a harmadik országok halászhajói közötti vagy
  a harmadik országok halászhajói
  és
  egy tagállam lobogója
  alatt közlekedő
  hajó
  közötti átrakodás, e fejezet rendelkezéseinek megfelelően. |
| --- | --- |

3.

A közösségi vizeken
  a kijelölt kikötőkön kívül
  tilos a harmadik országok halászhajói közötti vagy
  a harmadik országok halászhajói
  és
  egy tagállam lobogója
  alatt közlekedő
  hajó
  közötti átrakodás, e fejezet rendelkezéseinek megfelelően.

19. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

4. cikk – (4) bekezdés

| 4. | A valamely tagállam lobogója alatt közlekedő hajók
  nem jogosultak
  a harmadik országok
  halászhajóiról származó halászzsákmány tengeri átrakodására a közösségi vizeken kívül
  . |
| --- | --- |

4.

A valamely tagállam lobogója alatt közlekedő hajók
  nem jogosultak
  a harmadik országok
  halászhajóiról származó halászzsákmány tengeri átrakodására a közösségi vizeken kívül
  .

| 4. | A
  közösségi vizeken kívül a tengeri átrakodás tilos a
  valamely tagállam lobogója alatt közlekedő hajók
  vagy
  a
  valamely tagállam lobogója alatt közlekedő hajók és
  harmadik országok
  halászhajói között
  . |
| --- | --- |

4.

A
  közösségi vizeken kívül a tengeri átrakodás tilos a
  valamely tagállam lobogója alatt közlekedő hajók
  vagy
  a
  valamely tagállam lobogója alatt közlekedő hajók és
  harmadik országok
  halászhajói között
  .

20. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

5. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A tagállamok olyan
  kirakodásra szolgáló helyet
  , vagy a parthoz közeli
  helyet
  jelölnek ki (kijelölt kikötők), ahol a halak kirakodására vagy átrakodására irányuló, a (2) bekezdésben említett művelet engedélyezett. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok olyan
  kirakodásra szolgáló helyet
  , vagy a parthoz közeli
  helyet
  jelölnek ki (kijelölt kikötők), ahol a halak kirakodására vagy átrakodására irányuló, a (2) bekezdésben említett művelet engedélyezett.

| (1) | A tagállamok olyan
  kirakodási kikötőket
  , vagy a parthoz közeli
  helyeket
  jelölnek ki (kijelölt kikötők), ahol a
  kikötői szolgáltatások és a
  halak kirakodására vagy átrakodására irányuló, a (2) bekezdésben említett művelet engedélyezett. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok olyan
  kirakodási kikötőket
  , vagy a parthoz közeli
  helyeket
  jelölnek ki (kijelölt kikötők), ahol a
  kikötői szolgáltatások és a
  halak kirakodására vagy átrakodására irányuló, a (2) bekezdésben említett művelet engedélyezett.

21. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

6. cikk – (1) bekezdés – bevezető rész

| (1) | Harmadik
  országok halászhajóinak parancsnoka vagy képviselőik a kikötőbe érkezés becsült idejét megelőzően legalább 72 órával értesítik a következő információkról azon tagállam illetékes hatóságait, amelynek kikötőjét vagy kirakodóhelyeit használni kívánják: |
| --- | --- |

(1)

Harmadik
  országok halászhajóinak parancsnoka vagy képviselőik a kikötőbe érkezés becsült idejét megelőzően legalább 72 órával értesítik a következő információkról azon tagállam illetékes hatóságait, amelynek kikötőjét vagy kirakodóhelyeit használni kívánják:

| (1) | A vis maior eseteit kivéve, harmadik
  országok halászhajóinak parancsnoka vagy képviselőik a kikötőbe érkezés becsült idejét megelőzően legalább 72 órával értesítik a következő információkról azon tagállam illetékes hatóságait, amelynek kikötőjét vagy kirakodóhelyeit használni kívánják: |
| --- | --- |

(1)

A vis maior eseteit kivéve, harmadik
  országok halászhajóinak parancsnoka vagy képviselőik a kikötőbe érkezés becsült idejét megelőzően legalább 72 órával értesítik a következő információkról azon tagállam illetékes hatóságait, amelynek kikötőjét vagy kirakodóhelyeit használni kívánják:

22. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

6. cikk – (1) bekezdés – ga) pont (új)

| ga) | a kirakodandó vagy átrakodandó mennyiségek. |
| --- | --- |

ga)

23. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

6. cikk – (3) bekezdés

| (3) | A Bizottság az 52. cikkben megállapított eljárással összhangban korlátozott és megújítható időszakra mentesítheti a harmadik országok halászhajóinak egyes kategóriáit az (1) bekezdésben foglalt kötelezettség alól, vagy rendelkezhet más értesítési időtartamról, figyelembe véve többek között azon halászterületek, kirakodóhelyek és kikötők közötti távolságot, ahol a kérdéses hajókat lajstromozták vagy listára vették. |
| --- | --- |

(3)

törölve

24. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

7. cikk – (4) bekezdés

| (4) | A (2) és (3) bekezdéstől eltérve, a kikötő szerinti tagállam engedélyezheti a kikötőbe történő belépést és a kirakodás egészét vagy egy részét azokban az esetekben, ha az (1) bekezdésben említett információ nem teljes, vagy ellenőrzése folyamatban van, de ezekben az esetekben raktáron tartják a halat, az illetékes hatóságok ellenőrzése alatt. A halat csak akkor adják ki eladásra, átvételre, vagy szállításra, ha az (1) bekezdésben említett információ beérkezett, vagy az ellenőrzési eljárás befejeződött. Ha ez az eljárás nem fejeződik be a kirakodástól számított 14 napon belül, a kikötő szerinti tagállam a halrakományt lefoglalhatja, és nemzeti szabályaival összhangban rendelkezhet vele. |
| --- | --- |

(4)

A (2) és (3) bekezdéstől eltérve, a kikötő szerinti tagállam engedélyezheti a kikötőbe történő belépést és a kirakodás egészét vagy egy részét azokban az esetekben, ha az (1) bekezdésben említett információ nem teljes, vagy ellenőrzése folyamatban van, de ezekben az esetekben raktáron tartják a halat, az illetékes hatóságok ellenőrzése alatt. A halat csak akkor adják ki eladásra, átvételre, vagy szállításra, ha az (1) bekezdésben említett információ beérkezett, vagy az ellenőrzési eljárás befejeződött. Ha ez az eljárás nem fejeződik be a kirakodástól számított 14 napon belül, a kikötő szerinti tagállam a halrakományt lefoglalhatja, és nemzeti szabályaival összhangban rendelkezhet vele.

| (4) | A (2) és (3) bekezdéstől eltérve, a kikötő szerinti tagállam engedélyezheti a kikötőbe történő belépést és a kirakodás egészét vagy egy részét azokban az esetekben, ha az (1) bekezdésben említett információ nem teljes, vagy ellenőrzése folyamatban van, de ezekben az esetekben raktáron tartják a
  mélyfagyasztott
  halat, az illetékes hatóságok ellenőrzése alatt. A halat csak akkor adják ki eladásra, átvételre, vagy szállításra, ha az (1) bekezdésben említett információ beérkezett, vagy az ellenőrzési eljárás befejeződött. Ha ez az eljárás nem fejeződik be a kirakodástól számított 14 napon belül, a kikötő szerinti tagállam a halrakományt lefoglalhatja, és nemzeti szabályaival összhangban rendelkezhet vele.
  A tárolás költségeit az üzemeltető viseli. |
| --- | --- |

(4)

A (2) és (3) bekezdéstől eltérve, a kikötő szerinti tagállam engedélyezheti a kikötőbe történő belépést és a kirakodás egészét vagy egy részét azokban az esetekben, ha az (1) bekezdésben említett információ nem teljes, vagy ellenőrzése folyamatban van, de ezekben az esetekben raktáron tartják a
  mélyfagyasztott
  halat, az illetékes hatóságok ellenőrzése alatt. A halat csak akkor adják ki eladásra, átvételre, vagy szállításra, ha az (1) bekezdésben említett információ beérkezett, vagy az ellenőrzési eljárás befejeződött. Ha ez az eljárás nem fejeződik be a kirakodástól számított 14 napon belül, a kikötő szerinti tagállam a halrakományt lefoglalhatja, és nemzeti szabályaival összhangban rendelkezhet vele.
  A tárolás költségeit az üzemeltető viseli.

25. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

7. cikk – (4a) bekezdés (új)

| (4a) | Ha a (4) bekezdésben említett hal friss, akkor azt a rendes csatornákon keresztül értékesítik. Az illetékes hatóságok a (4) bekezdésben említett időszak lejártáig megtartják az ellenőrzést az ilyen értékesítésből származó bevétel felett. |
| --- | --- |

(4a)

26. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

9. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A tagállamok minden évben vizsgálatot folytatnak kikötőikben a harmadik országbeli halászhajók által végzett kirakodások, átrakodások és fedélzeti feldolgozási műveletek legalább
  15 %
  -át illetően. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok minden évben vizsgálatot folytatnak kikötőikben a harmadik országbeli halászhajók által végzett kirakodások, átrakodások és fedélzeti feldolgozási műveletek legalább
  15 %
  -át illetően.

| (1) | A tagállamok minden évben vizsgálatot folytatnak kikötőikben a harmadik országbeli halászhajók által végzett kirakodások, átrakodások és fedélzeti feldolgozási műveletek legalább
  50 %
  -át illetően. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok minden évben vizsgálatot folytatnak kikötőikben a harmadik országbeli halászhajók által végzett kirakodások, átrakodások és fedélzeti feldolgozási műveletek legalább
  50 %
  -át illetően.

27. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

9. cikk – (2) bekezdés – d) pont

| d) | a feltételezett jogellenes hajók azon listáján szereplő halászhajók, amelyet egy regionális halászati irányítószervezet fogadott el, és amelyről a 29. cikknek megfelelően értesítést küldtek. |
| --- | --- |

d)

a feltételezett jogellenes hajók azon listáján szereplő halászhajók, amelyet egy regionális halászati irányítószervezet fogadott el, és amelyről a 29. cikknek megfelelően értesítést küldtek.

| d) | a feltételezett jogellenes hajók azon listáján szereplő halászhajók, amelyet egy regionális halászati irányítószervezet fogadott el, és amelyről a 29. cikknek megfelelően értesítést küldtek
  , és amelyek még nem szerepelnek a jogellenes halászhajók 26. cikkben említett közösségi listáján. |
| --- | --- |

d)

a feltételezett jogellenes hajók azon listáján szereplő halászhajók, amelyet egy regionális halászati irányítószervezet fogadott el, és amelyről a 29. cikknek megfelelően értesítést küldtek
  , és amelyek még nem szerepelnek a jogellenes halászhajók 26. cikkben említett közösségi listáján.

28. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

9. cikk – (3a) bekezdés (új)

| (3a) | E vizsgálat megfelel a korábban a Bizottság által meghatározott szabályoknak és céloknak, elvégzésére és megvalósítására pedig a különböző tagállamokban egységes módon kerül sor. A Bizottság által előírt követelmények alapján minden tagállam létrehoz egy adatbázist, amelyben nyilvántartják a területükön végzett valamennyi vizsgálatot. A tagállamok kérésre biztosítják a Bizottság számára az adatbázisaikhoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

(3a)

29. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

10. cikk

10. cikk – Ellenőrök

| 1. | A tagállamok azonosító okmányt állítanak ki minden ellenőr számára. Az ellenőrök ezt a halászhajó vizsgálata során magukkal viszik és bemutatják. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A tagállamok biztosítják, hogy az ellenőrök az e szakaszban megállapított szabályokkal összhangban lássák el feladatukat. |
| --- | --- |

2.

törölve

30. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

12. cikk – (1) bekezdés – bevezető rész

| (1) | Ha az ellenőr
  alapos okkal feltételezi
  , hogy a halászhajó a 3. cikkben megállapított kritériumok szerint jogellenes halászati tevékenységben vett részt: |
| --- | --- |

(1)

Ha az ellenőr
  alapos okkal feltételezi
  , hogy a halászhajó a 3. cikkben megállapított kritériumok szerint jogellenes halászati tevékenységben vett részt:

| (1) | Ha
  a vizsgálat során gyűjtött információ
  az ellenőr
  számára elegendő indokot szolgáltat arra
  , hogy
  azt gyanítsa, hogy
  a halászhajó a 3. cikkben megállapított kritériumok szerint jogellenes halászati tevékenységben vett részt: |
| --- | --- |

(1)

Ha
  a vizsgálat során gyűjtött információ
  az ellenőr
  számára elegendő indokot szolgáltat arra
  , hogy
  azt gyanítsa, hogy
  a halászhajó a 3. cikkben megállapított kritériumok szerint jogellenes halászati tevékenységben vett részt:

31. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

12. cikk – (1) bekezdés – a) pont

| a) | jelzi a jogsértést a vizsgálati jelentésben; |
| --- | --- |

a)

jelzi a jogsértést a vizsgálati jelentésben;

| a) | jelzi a
  feltételezett
  jogsértést a vizsgálati jelentésben; |
| --- | --- |

a)

jelzi a
  feltételezett
  jogsértést a vizsgálati jelentésben;

32. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

12. cikk – (1) bekezdés – aa) pont (új)

| aa) | leállítja a kirakodást, átrakodást vagy a fedélzeti feldolgozási műveleteket; |
| --- | --- |

aa)

33. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

13. cikk – (1) bekezdés

| (1) | Tilos
  a jogellenes, nem bejelentett vagy szabályozatlan halászat révén szerzett halászati termékek Közösségbe történő behozatala. |
| --- | --- |

(1)

Tilos
  a jogellenes, nem bejelentett vagy szabályozatlan halászat révén szerzett halászati termékek Közösségbe történő behozatala.

| (1) | A 3. cikkben meghatározott kritériumokkal összhangban, tilos
  a jogellenes, nem bejelentett vagy szabályozatlan halászat révén szerzett halászati termékek Közösségbe történő behozatala. |
| --- | --- |

(1)

A 3. cikkben meghatározott kritériumokkal összhangban, tilos
  a jogellenes, nem bejelentett vagy szabályozatlan halászat révén szerzett halászati termékek Közösségbe történő behozatala.

36. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

18. cikk – (4) bekezdés

| (4) | Bárki
  , akit a határozat közvetlenül és személyében érint, fellebbezhet az illetékes hatóságoknak az (1) vagy (2) bekezdés értelmében hozott határozata ellen. A fellebbezés jogával az érintett tagállam hatályos rendelkezéseinek megfelelően lehet élni. |
| --- | --- |

(4)

Bárki
  , akit a határozat közvetlenül és személyében érint, fellebbezhet az illetékes hatóságoknak az (1) vagy (2) bekezdés értelmében hozott határozata ellen. A fellebbezés jogával az érintett tagállam hatályos rendelkezéseinek megfelelően lehet élni.

| (4) | Bármely természetes vagy jogi személy
  , akit a határozat közvetlenül és személyében érint, fellebbezhet az illetékes hatóságoknak az (1) vagy (2) bekezdés értelmében hozott határozata ellen. A fellebbezés jogával az érintett tagállam hatályos rendelkezéseinek megfelelően lehet élni. |
| --- | --- |

(4)

Bármely természetes vagy jogi személy
  , akit a határozat közvetlenül és személyében érint, fellebbezhet az illetékes hatóságoknak az (1) vagy (2) bekezdés értelmében hozott határozata ellen. A fellebbezés jogával az érintett tagállam hatályos rendelkezéseinek megfelelően lehet élni.

37. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

20. cikk

20. cikk – Újrakivitel

| 1. | A fogási tanúsítvány alapján e fejezetnek megfelelően behozott halászati termékek újrakivitelét a reexportőr kérelmére az újrakiviteli bizonyítvány azon tagállam illetékes hatóságai általi hitelesítése révén kell engedélyezni, amelyből az újrakivitel kiindul. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az újrakiviteli bizonyítvány tartalmazza a II. melléklethez fűzött formanyomtatványban előírt információkat, és ahhoz csatolni kell a termékek behozatala tekintetében elfogadott fogási tanúsítványok másolatát. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A tagállamok értesítik a Bizottságot az újrakiviteli bizonyítványok hitelesítésére és ellenőrzésére jogosult illetékes hatóságaikról. |
| --- | --- |

3.

törölve

38. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

23. cikk – (3) bekezdés – b) pont

| b) | értesíti a lobogó szerinti államot a hatályon kívül helyezésről, és
  adott esetben az újrakivitel szerinti államot; |
| --- | --- |

b)

értesíti a lobogó szerinti államot a hatályon kívül helyezésről, és
  adott esetben az újrakivitel szerinti államot;

| b) | értesíti a lobogó szerinti államot a hatályon kívül helyezésről, és |
| --- | --- |

b)

értesíti a lobogó szerinti államot a hatályon kívül helyezésről, és

39. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

23. cikk – (4) bekezdés – b) pont

| b) | értesíti a lobogó szerinti államot, és
  adott esetben az újrakivitel szerinti államot; |
| --- | --- |

b)

értesíti a lobogó szerinti államot, és
  adott esetben az újrakivitel szerinti államot;

| b) | értesíti a lobogó szerinti államot, és |
| --- | --- |

b)

értesíti a lobogó szerinti államot, és

40. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

24. cikk – cím

24. cikk –
  Állítólagos
  jogellenes halászati tevékenységek

24. cikk –
  A
  jogellenes halászati tevékenységek
  feltárására irányuló eljárás

41. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

24. cikk – (1) bekezdés – bevezető rész

| (1) | A Bizottság, vagy egy általa kijelölt szerv összegyűjti és elemzi a jogellenes halászati tevékenységekről szóló valamennyi információt: |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság, vagy egy általa kijelölt szerv összegyűjti és elemzi a jogellenes halászati tevékenységekről szóló valamennyi információt:

| (1) | A Bizottság, vagy egy általa kijelölt szerv összegyűjti és elemzi a
  3. cikkben meghatározott kritériumok szerinti
  jogellenes halászati tevékenységekről szóló valamennyi információt: |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság, vagy egy általa kijelölt szerv összegyűjti és elemzi a
  3. cikkben meghatározott kritériumok szerinti
  jogellenes halászati tevékenységekről szóló valamennyi információt:

42. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

24. cikk – (1) bekezdés – ba) pont (új)

| ba) | a jogellenes hajókra kirótt szankciókra és pénzbírságokra vonatkozó információk. |
| --- | --- |

ba)

43. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

25. cikk – cím

25. cikk –
  Feltételezett
  jogellenes halászati tevékenységek

25. cikk –
  A
  jogellenes halászati tevékenységek
  kivizsgálása

44. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

25. cikk – (2) bekezdés – –a) pont (új)

| -a) | biztosítja az állítólagos jogellenes halászati tevékenységekre vonatkozóan a Bizottság által összeállított információkat, valamint a jogellenes halászhajók közösségi listájára való felvétel részletes indokolását; |
| --- | --- |

-a)

46. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

26. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A Bizottság összeállítja az Európai Közösség jogellenes hajókra vonatkozó listáját. E listán azok a hajók szerepelnek, amelyekkel kapcsolatban, a 24. és 25. cikk értelmében tett lépések alapján, az e rendeletnek megfelelően megszerzett információból megállapítható, hogy jogellenes halászati tevékenységekben vesznek részt, és amelyek lobogó szerinti állama nem hozott hatékony intézkedést e tevékenységekre válaszul. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság összeállítja az Európai Közösség jogellenes hajókra vonatkozó listáját. E listán azok a hajók szerepelnek, amelyekkel kapcsolatban, a 24. és 25. cikk értelmében tett lépések alapján, az e rendeletnek megfelelően megszerzett információból megállapítható, hogy jogellenes halászati tevékenységekben vesznek részt, és amelyek lobogó szerinti állama nem hozott hatékony intézkedést e tevékenységekre válaszul.

| (1) | A Bizottság összeállítja az Európai Közösség jogellenes hajókra vonatkozó listáját. E listán azok a hajók szerepelnek, amelyekkel kapcsolatban, a 24. és 25. cikk értelmében tett lépések alapján, az e rendeletnek megfelelően megszerzett információból megállapítható, hogy
  a 3. cikkben meghatározott kritériumok szerinti
  jogellenes halászati tevékenységekben vesznek részt, és amelyek lobogó szerinti állama nem hozott hatékony intézkedést e tevékenységekre válaszul. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság összeállítja az Európai Közösség jogellenes hajókra vonatkozó listáját. E listán azok a hajók szerepelnek, amelyekkel kapcsolatban, a 24. és 25. cikk értelmében tett lépések alapján, az e rendeletnek megfelelően megszerzett információból megállapítható, hogy
  a 3. cikkben meghatározott kritériumok szerinti
  jogellenes halászati tevékenységekben vesznek részt, és amelyek lobogó szerinti állama nem hozott hatékony intézkedést e tevékenységekre válaszul.

47. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

26. cikk – (1a) bekezdés (új)

| (1a) | A Bizottság értesíti a lobogó szerinti tagállamot arról, hogy a hajót felvették az Európai Közösség jogellenes hajókra vonatkozó listájára és tájékoztatja a hajó listára való felvételének részletes indokairól. |
| --- | --- |

(1a)

48. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

26. cikk – (4a) bekezdés (új)

| (4a) | Ha egy tulajdonos valamely hajóját felvették a jogellenes hajók listájára, részletes vizsgálatot kell tartani az említett tulajdonos valamennyi hajóján. |
| --- | --- |

(4a)

49. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

28. cikk – (1) bekezdés – h) pont

| h) | a
  jogellenes hajók listájára történő első felvétel időpontja; |
| --- | --- |

h)

a
  jogellenes hajók listájára történő első felvétel időpontja;

| h) | a Közösség
  jogellenes hajók listájára történő első felvétel időpontja
  és adott esetben az egy vagy több regionális halászati irányítószervezet jogellenes hajókra vonatkozó listájára történő első felvétel időpontja
  ; |
| --- | --- |

h)

a Közösség
  jogellenes hajók listájára történő első felvétel időpontja
  és adott esetben az egy vagy több regionális halászati irányítószervezet jogellenes hajókra vonatkozó listájára történő első felvétel időpontja
  ;

50. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

28. cikk – (1) bekezdés – ia) pont (új)

| ia) | az érintett hajó műszaki adatai. |
| --- | --- |

ia)

51. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

28. cikk – (2) bekezdés

| (2) | A Bizottság meghoz minden szükséges intézkedést a jogellenes hajókra vonatkozó európai közösségi lista nyilvánosságának biztosítására, beleértve annak a Halászati Főigazgatóság honlapján való közzétételét. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság meghoz minden szükséges intézkedést a jogellenes hajókra vonatkozó európai közösségi lista nyilvánosságának biztosítására, beleértve annak a Halászati Főigazgatóság honlapján való közzétételét.

| (2) | A Bizottság
  közzéteszi a Közösség jogellenes hajókra vonatkozó listáját az Európai Unió Hivatalos Lapjában és
  meghoz minden szükséges intézkedést a jogellenes hajókra vonatkozó közösségi lista nyilvánosságának biztosítására, beleértve annak a Halászati Főigazgatóság honlapján való közzétételét. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság
  közzéteszi a Közösség jogellenes hajókra vonatkozó listáját az Európai Unió Hivatalos Lapjában és
  meghoz minden szükséges intézkedést a jogellenes hajókra vonatkozó közösségi lista nyilvánosságának biztosítására, beleértve annak a Halászati Főigazgatóság honlapján való közzétételét.

52. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

30. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A Bizottság az 52. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően azonosítja azokat a harmadik államokat, amelyeket a jogellenes halászati tevékenységek elleni küzdelemben nem együttműködő államnak tekint. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság az 52. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően azonosítja azokat a harmadik államokat, amelyeket a jogellenes halászati tevékenységek elleni küzdelemben nem együttműködő államnak tekint.

| (1) | A Bizottság az 52. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően
  – egyértelmű, átlátható és objektív kritériumok alapján –
  azonosítja azokat a harmadik államokat, amelyeket a jogellenes halászati tevékenységek elleni küzdelemben nem együttműködő államnak tekint. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság az 52. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően
  – egyértelmű, átlátható és objektív kritériumok alapján –
  azonosítja azokat a harmadik államokat, amelyeket a jogellenes halászati tevékenységek elleni küzdelemben nem együttműködő államnak tekint.

53. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

30. cikk – (6) bekezdés – ba) pont (új)

| ba) | az, hogy az érintett állam tartozott-e valaha egy regionális halászati irányítószervezet által a halászati termékekre vonatkozóan elfogadott kereskedelemkorlátozó intézkedések hatálya alá; |
| --- | --- |

ba)

54. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

30. cikk – (7) bekezdés

| (7) | Adott esetben, e cikk végrehajtása során kellő mértékben figyelembe kell venni a fejlődő országok sajátos, különösen a halászati tevékenységek nyomon követésével, ellenőrzésével és felügyeletével kapcsolatos korlátait. |
| --- | --- |

(7)

Adott esetben, e cikk végrehajtása során kellő mértékben figyelembe kell venni a fejlődő országok sajátos, különösen a halászati tevékenységek nyomon követésével, ellenőrzésével és felügyeletével kapcsolatos korlátait.

| (7) | Adott esetben, e cikk végrehajtása során kellő mértékben figyelembe kell venni a fejlődő országok sajátos, különösen a halászati tevékenységek nyomon követésével, ellenőrzésével és felügyeletével kapcsolatos korlátait.
  A Bizottság az e rendelet hatálybalépésétől számított három hónapon belül közzétesz egy elemzést annak a fejlődő országokra gyakorolt valószínű hatásáról és egy, az annak végrehajtásának és esetleges negatív hatásai megszüntetésének támogatására irányuló egyedi programok finanszírozásáról szóló javaslatot. |
| --- | --- |

(7)

Adott esetben, e cikk végrehajtása során kellő mértékben figyelembe kell venni a fejlődő országok sajátos, különösen a halászati tevékenységek nyomon követésével, ellenőrzésével és felügyeletével kapcsolatos korlátait.
  A Bizottság az e rendelet hatálybalépésétől számított három hónapon belül közzétesz egy elemzést annak a fejlődő országokra gyakorolt valószínű hatásáról és egy, az annak végrehajtásának és esetleges negatív hatásai megszüntetésének támogatására irányuló egyedi programok finanszírozásáról szóló javaslatot.

55. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

34. cikk

A Bizottság az
  alkalmazandó bizalmassági követelményekkel összhangban
  meghoz minden szükséges intézkedést a nem együttműködő államokra vonatkozó lista nyilvánosságának biztosítására
  , beleértve a Halászati Főigazgatóság honlapján való közzétételt
  . A listát rendszeresen naprakésszé teszik, és a Bizottság olyan rendszert biztosít, amely a frissítésekről kérésre automatikusan értesíti a tagállamokat, a regionális halászati irányítószervezeteket és a civil társadalom bármely tagját. Ezenfelül a Bizottság továbbítja a nem együttműködő államok listáját az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének és a regionális halászati irányítószervezeteknek, hogy az Európai Közösség és e szervezetek között javítsa a jogellenes halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló együttműködést.

A Bizottság
  közzéteszi a nem együttműködő államok listáját
  az
  Európai Unió Hivatalos Lapjában és
  meghoz minden szükséges intézkedést a nem együttműködő államokra vonatkozó lista nyilvánosságának biztosítására
  az alkalmazandó titoktartási követelményekkel összhangban
  . A listát rendszeresen naprakésszé teszik, és a Bizottság olyan rendszert biztosít, amely a frissítésekről kérésre automatikusan értesíti a tagállamokat, a regionális halászati irányítószervezeteket és a civil társadalom bármely tagját. Ezenfelül a Bizottság továbbítja a nem együttműködő államok listáját az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének és a regionális halászati irányítószervezeteknek, hogy az Európai Közösség és e szervezetek között javítsa a jogellenes halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló együttműködést.

56. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

36. cikk – ha) pont (új)

| ha) | a tagállamok megtagadják a lobogójuk alatt közlekedő és a jogellenes hajók listáján szereplő hajó kivitelének engedélyezését; |
| --- | --- |

ha)

57. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

36. cikk – ja) pont (új)

| ja) | a tagállamok semmilyen körülmények mellett nem nyújthatnak támogatást vagy szubvenciót a jogellenes hajóknak. |
| --- | --- |

ja)

58. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

37. cikk – h) pont

| h) | a
  tagállamok tájékoztatják
  az
  importőröket, átrakodókat, felvásárlókat, felszerelés-beszállítókat, bankárokat, és más szolgáltatókat a halászati tevékenységekhez kapcsolódóan ezen államok bármelyikének állampolgáraival folytatott ügyletekhez társuló kockázatokról; |
| --- | --- |

h)

a
  tagállamok tájékoztatják
  az
  importőröket, átrakodókat, felvásárlókat, felszerelés-beszállítókat, bankárokat, és más szolgáltatókat a halászati tevékenységekhez kapcsolódóan ezen államok bármelyikének állampolgáraival folytatott ügyletekhez társuló kockázatokról;

| h) | az egyes
  tagállamok tájékoztatják
  a területükön letelepedett
  importőröket, átrakodókat, felvásárlókat, felszerelés-beszállítókat, bankárokat, és más szolgáltatókat a halászati tevékenységekhez kapcsolódóan ezen államok bármelyikének állampolgáraival folytatott ügyletekhez társuló kockázatokról. |
| --- | --- |

h)

az egyes
  tagállamok tájékoztatják
  a területükön letelepedett
  importőröket, átrakodókat, felvásárlókat, felszerelés-beszállítókat, bankárokat, és más szolgáltatókat a halászati tevékenységekhez kapcsolódóan ezen államok bármelyikének állampolgáraival folytatott ügyletekhez társuló kockázatokról.

59. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

37. cikk – i) pont

| i) | a Bizottság javaslatot tesz az ezen államokkal kötött, meglévő kétoldalú halászati megállapodások vagy halászati partnerségi megállapodások felmondására; |
| --- | --- |

i)

a Bizottság javaslatot tesz az ezen államokkal kötött, meglévő kétoldalú halászati megállapodások vagy halászati partnerségi megállapodások felmondására;

| i) | a Bizottság javaslatot tesz az ezen államokkal kötött, meglévő kétoldalú halászati megállapodások vagy halászati partnerségi megállapodások felmondására
  , amennyiben az érintett megállapodás szövege a jogellenes halászat elleni közdelemre irányuló kötelezettségvállalásokat tartalmaz
  ; |
| --- | --- |

i)

a Bizottság javaslatot tesz az ezen államokkal kötött, meglévő kétoldalú halászati megállapodások vagy halászati partnerségi megállapodások felmondására
  , amennyiben az érintett megállapodás szövege a jogellenes halászat elleni közdelemre irányuló kötelezettségvállalásokat tartalmaz
  ;

60. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

41. cikk – a) pont

| a) | a 3. cikkben megállapított kritériumoknak megfelelően jogellenes halászati tevékenységnek minősülő tevékenység; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikkben megállapított kritériumoknak megfelelően jogellenes halászati tevékenységnek minősülő tevékenység;

| a) | a 3. cikkben megállapított kritériumoknak megfelelően jogellenes halászati tevékenységnek minősülő
  és a
  [...]
  mellékletben szereplő listán a „súlyos jogsértések” között felsorolt
  tevékenység; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikkben megállapított kritériumoknak megfelelően jogellenes halászati tevékenységnek minősülő
  és a
  [...]
  mellékletben szereplő listán a „súlyos jogsértések” között felsorolt
  tevékenység;

61. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

43. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A tagállamok biztosítják, hogy a súlyos jogsértést elkövető természetes személy, vagy az e jogsértésért felelős jogi személy hatékony, arányos és visszatartó erejű szankcióval legyen büntethető, amelynek legnagyobb összege természetes személyek esetében legalább 300 000 EUR, jogi személyek esetében pedig legalább 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok biztosítják, hogy a súlyos jogsértést elkövető természetes személy, vagy az e jogsértésért felelős jogi személy hatékony, arányos és visszatartó erejű szankcióval legyen büntethető, amelynek legnagyobb összege természetes személyek esetében legalább 300 000 EUR, jogi személyek esetében pedig legalább 500 000 EUR.

| (1) | A tagállamok biztosítják, hogy a súlyos jogsértést elkövető természetes személy, vagy az e jogsértésért felelős jogi személy hatékony, arányos és visszatartó erejű
  közigazgatási
  szankcióval legyen büntethető, amelynek legnagyobb összege természetes személyek esetében legalább 300 000 EUR, jogi személyek esetében pedig legalább 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok biztosítják, hogy a súlyos jogsértést elkövető természetes személy, vagy az e jogsértésért felelős jogi személy hatékony, arányos és visszatartó erejű
  közigazgatási
  szankcióval legyen büntethető, amelynek legnagyobb összege természetes személyek esetében legalább 300 000 EUR, jogi személyek esetében pedig legalább 500 000 EUR.

62. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

43. cikk – (2a) bekezdés (új)

| (2a) | A tagállamok büntetőjogi szankciókat is választhatnak feltéve, hogy az ilyen szankciók összege legalább megegyezik a közigazgatási szankciókéval. |
| --- | --- |

(2a)

63. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

45a. cikk (új)

45a. cikk

Egyéb szankciók

Az e fejezetben előírt szankciókhoz más szankciók vagy intézkedések is kapcsolódhatnak, különösen:

| a) | legalább a programozási időszak időtartamára kiterjedő ideiglenes tilalom, vagy az állami támogatásokhoz vagy szubvenciókhoz való hozzáférésre vonatkozó végleges tilalom. |
| --- | --- |

a)

legalább a programozási időszak időtartamára kiterjedő ideiglenes tilalom, vagy az állami támogatásokhoz vagy szubvenciókhoz való hozzáférésre vonatkozó végleges tilalom.

| b) | a jogellenes hajóknak a vonatkozó pénzügyi időszak során nyújtott állami támogatás vagy szubvenció visszafizetése. |
| --- | --- |

b)

a jogellenes hajóknak a vonatkozó pénzügyi időszak során nyújtott állami támogatás vagy szubvenció visszafizetése.

64. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

53. cikk – (–1) bekezdés (új)

| –1. | Az e rendelet hatálybalépését követő első évben hathavonta ellenőrzéseket kell végezni annak meghatározása érdekében, hogy a tagállamok készek-e a rendelet rendelkezéseinek teljesen körű betartására; amennyiben a meg nem felelés esetét tárják fel, az érintett tagállamot felszólíthatják a szükséges kiigazítások megtételére. |
| --- | --- |

–1.

65. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

II. melléklet

A melléklet törölve

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/90 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/90

---

2008. június 5., csütörtökA veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák védelme *

P6_TA(2008)0246

Az Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása a veszélyeztetett nyílt tengeri ökoszisztémáknak a fenékhalászati eszközök káros hatásával szembeni védelméről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0605 – C6-0453/2007 – 2007/0224(CNS))

2009/C 285 E/17

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0605),

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére, amely alapján a Tanács konzultációt folytatott a Parlamenttel (C6-0453/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0183/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát, az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát, az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Rendeletre irányuló javaslat


  (10) preambulumbekezdés |
| (10) | A regionális halászati irányítószervezetek által nem szabályozott területeken található veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák feltérképezése folyamatban van, így e tekintetben viszonylag kevés tudományos ismeret áll rendelkezésre.
  A fenékhalászati eszközök lebocsátási mélységének meghatározása elővigyázatossági védelmi vonalat biztosít a vízoszlopon belüli mélytengeri koralloknak és szivacsoknak. Az 1 000 m-es mélység megfelelő védettségi fokot biztosító, ésszerű választás, ugyanakkor lehetővé teszi a tengerfenéken élő fajok, például a sekélyebb vizekben élő szürke tőkehal és kalmár halászatának folytatását. Ez a mélységi korlátozás megfelel a rendelet értelmében meghatározott területalapú intézkedések folyamatos fejlesztésének, ami arra irányul, hogy teljes védelmet biztosítson azon helyszíneknek, ahol ismert vagy valószínű a veszélyeztetett ökoszisztémák jelenléte. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(10) preambulumbekezdés

(10)

A regionális halászati irányítószervezetek által nem szabályozott területeken található veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák feltérképezése folyamatban van, így e tekintetben viszonylag kevés tudományos ismeret áll rendelkezésre.
  A fenékhalászati eszközök lebocsátási mélységének meghatározása elővigyázatossági védelmi vonalat biztosít a vízoszlopon belüli mélytengeri koralloknak és szivacsoknak. Az 1 000 m-es mélység megfelelő védettségi fokot biztosító, ésszerű választás, ugyanakkor lehetővé teszi a tengerfenéken élő fajok, például a sekélyebb vizekben élő szürke tőkehal és kalmár halászatának folytatását. Ez a mélységi korlátozás megfelel a rendelet értelmében meghatározott területalapú intézkedések folyamatos fejlesztésének, ami arra irányul, hogy teljes védelmet biztosítson azon helyszíneknek, ahol ismert vagy valószínű a veszélyeztetett ökoszisztémák jelenléte.

| (10) | A regionális halászati irányítószervezetek által nem szabályozott területeken található veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák feltérképezése folyamatban van, így e tekintetben viszonylag kevés tudományos ismeret áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

(10)

A regionális halászati irányítószervezetek által nem szabályozott területeken található veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák feltérképezése folyamatban van, így e tekintetben viszonylag kevés tudományos ismeret áll rendelkezésre.

2. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

(12a) preambulumbekezdés (új)

| (12a) | E rendelet figyelembe veszi a nyílt tengeri tengeren végzett mélytengeri halászat irányításával kapcsolatosan az ENSZ élelmezési és mezőgazdasági szervezete (FAO) által elfogadott nemzetközi irányelveket. A rendelet értelmezése kapcsán felmerülő kételyek esetén a rendeletet a FAO irányelveinek fényében kell értelmezni. |
| --- | --- |

(12a)

3. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

1. cikk – (1) bekezdés

| (1) | Ez a rendelet azokra a közösségi halászhajókra alkalmazandó, amelyek fenékhalászati eszközökkel végeznek halászati tevékenységet a nyílt tengeren. |
| --- | --- |

(1)

Ez a rendelet azokra a közösségi halászhajókra alkalmazandó, amelyek fenékhalászati eszközökkel végeznek halászati tevékenységet a nyílt tengeren.

| (1) | Ez a rendelet azokra a közösségi halászhajókra alkalmazandó, amelyek fenékhalászati eszközökkel végeznek halászati tevékenységet a nyílt tengeren,
  amennyiben ezek az eszközök a halászati műveletek szokásos lefolyása során érintkeznek a tengerfenékkel
  . |
| --- | --- |

(1)

Ez a rendelet azokra a közösségi halászhajókra alkalmazandó, amelyek fenékhalászati eszközökkel végeznek halászati tevékenységet a nyílt tengeren,
  amennyiben ezek az eszközök a halászati műveletek szokásos lefolyása során érintkeznek a tengerfenékkel
  .

4. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

1. cikk – (2) bekezdés – a) pont

| a) | az ilyen halászati tevékenységek szabályozására illetékes regionális halászati irányítószervezet illetékessége vagy megállapodás hatálya alá tartozó területek; |
| --- | --- |

a)

az ilyen halászati tevékenységek szabályozására illetékes regionális halászati irányítószervezet illetékessége vagy megállapodás hatálya alá tartozó területek;

| a) | az ilyen halászati tevékenységek szabályozására
  jogilag
  illetékes regionális halászati irányítószervezet illetékessége alá tartozó területek; |
| --- | --- |

a)

az ilyen halászati tevékenységek szabályozására
  jogilag
  illetékes regionális halászati irányítószervezet illetékessége alá tartozó területek;

6. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

2. cikk – b) pont

| b) | „veszélyeztetett tengeri ökoszisztéma”: bármely tengeri ökoszisztéma, amelynek sajátos szerkezetét
  és funkcióját – a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek és az elővigyázatosság elve alapján –
  nagy valószínűséggel veszélyezteti
  a halászati műveletek során a fenékhalászati eszközökkel való fizikai érintkezés által okozott károsodás; többek között ide tartoznak a zátonyok, fenékhegyek, hidrotermikus források, hidegvízi korallzátonyok és hidegvízi szivacsok
  ; |
| --- | --- |

b)

„veszélyeztetett tengeri ökoszisztéma”: bármely tengeri ökoszisztéma, amelynek sajátos szerkezetét
  és funkcióját – a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek és az elővigyázatosság elve alapján –
  nagy valószínűséggel veszélyezteti
  a halászati műveletek során a fenékhalászati eszközökkel való fizikai érintkezés által okozott károsodás; többek között ide tartoznak a zátonyok, fenékhegyek, hidrotermikus források, hidegvízi korallzátonyok és hidegvízi szivacsok
  ;

| b) | „veszélyeztetett tengeri ökoszisztéma”: bármely tengeri ökoszisztéma, amelynek sajátos szerkezetét
  és/vagy funkcióit
  nagy valószínűséggel veszélyezteti
  valamely külső tényező hatása
  ; |
| --- | --- |

b)

„veszélyeztetett tengeri ökoszisztéma”: bármely tengeri ökoszisztéma, amelynek sajátos szerkezetét
  és/vagy funkcióit
  nagy valószínűséggel veszélyezteti
  valamely külső tényező hatása
  ;

7. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

2. cikk – c) pont

| c) | „fenékhalászati eszközök”: fenékvonóhálók, kotróhálók, fenékhez rögzített kopoltyúhálók, fenékhez rögzített horogsorok, rákcsapdák és csapdák. |
| --- | --- |

c)

„fenékhalászati eszközök”: fenékvonóhálók, kotróhálók, fenékhez rögzített kopoltyúhálók, fenékhez rögzített horogsorok, rákcsapdák és csapdák.

| c) | „fenékhalászati eszközök”:
  tengerfenékkel érintkező halászati eszközök, azaz
  fenékvonóhálók, kotróhálók, fenékhez rögzített kopoltyúhálók, fenékhez rögzített horogsorok, rákcsapdák és csapdák. |
| --- | --- |

c)

„fenékhalászati eszközök”:
  tengerfenékkel érintkező halászati eszközök, azaz
  fenékvonóhálók, kotróhálók, fenékhez rögzített kopoltyúhálók, fenékhez rögzített horogsorok, rákcsapdák és csapdák.

8. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

4. cikk – (1) bekezdés – b) pont

| b) | a célfajokat, |
| --- | --- |

b)

a célfajokat,

| b) | a célfajokat
  , illetve azokat a fajokat, amelyek a járulékos fogás részeit képezhetik
  , |
| --- | --- |

b)

a célfajokat
  , illetve azokat a fajokat, amelyek a járulékos fogás részeit képezhetik
  ,

9. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

4. cikk – (1) bekezdés – c) pont

| c) | a halászeszközök lebocsátásának mélységét és |
| --- | --- |

c)

| c) | a használt eszközöket, alkalmazási mélységüket és |
| --- | --- |

c)

10. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

4. cikk – (1) bekezdés – d) pont

| d) | a tengerfenék topográfiai profiljának összetételét a tervezett halászati területen. |
| --- | --- |

d)

a tengerfenék topográfiai profiljának összetételét a tervezett halászati területen.

| d) | a tengerfenék topográfiai profiljának összetételét a tervezett halászati területen
  abban az esetben, ha annak az államnak az illetékes hatóságai, amelynek zászlaja alatt a hajók közlekednek, még nem rendelkeznek ezekkel az információkkal
  . |
| --- | --- |

d)

a tengerfenék topográfiai profiljának összetételét a tervezett halászati területen
  abban az esetben, ha annak az államnak az illetékes hatóságai, amelynek zászlaja alatt a hajók közlekednek, még nem rendelkeznek ezekkel az információkkal
  .

11. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

4. cikk – (1) bekezdés – da) pont (új)

| da) | a tevékenységek időtartamát. |
| --- | --- |

da)

12. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

4. cikk – (2) bekezdés

| (2) | Az illetékes hatóságok azt követően állítják ki a különleges halászati engedélyt, hogy értékelték a hajó tervezett halászati tevékenységeinek lehetséges hatásait, és megállapították, hogy ezek a tevékenységek valószínűleg nem járnak jelentős káros hatásokkal a veszélyeztetett tengeri ökoszisztémákra. |
| --- | --- |

(2)

Az illetékes hatóságok azt követően állítják ki a különleges halászati engedélyt, hogy értékelték a hajó tervezett halászati tevékenységeinek lehetséges hatásait, és megállapították, hogy ezek a tevékenységek valószínűleg nem járnak jelentős káros hatásokkal a veszélyeztetett tengeri ökoszisztémákra.

| (2) | Az illetékes hatóságok azt követően állítják ki a különleges halászati engedélyt, hogy értékelték a hajó tervezett halászati tevékenységeinek lehetséges hatásait, és megállapították, hogy ezek a tevékenységek valószínűleg nem járnak jelentős káros hatásokkal a veszélyeztetett tengeri ökoszisztémákra.
  A különleges halászati engedély érvényessége nem lehet hosszabb, mint a halászati tervé
  . |
| --- | --- |

(2)

Az illetékes hatóságok azt követően állítják ki a különleges halászati engedélyt, hogy értékelték a hajó tervezett halászati tevékenységeinek lehetséges hatásait, és megállapították, hogy ezek a tevékenységek valószínűleg nem járnak jelentős káros hatásokkal a veszélyeztetett tengeri ökoszisztémákra.
  A különleges halászati engedély érvényessége nem lehet hosszabb, mint a halászati tervé
  .

13. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

4. cikk – (4) bekezdés

| (4) | Az illetékes hatóságok a (2) bekezdésben említett értékelés elvégzése során elővigyázatossági kritériumokat alkalmaznak.
  Amennyiben kétség merül fel azzal kapcsolatban, hogy a káros hatások jelentősek-e vagy sem, a valószínűsített káros hatásokat a tudományos szakvélemény alapján jelentősnek kell tekinteni. 5. |
| --- | --- |

(4)

Az illetékes hatóságok a (2) bekezdésben említett értékelés elvégzése során elővigyázatossági kritériumokat alkalmaznak.
  Amennyiben kétség merül fel azzal kapcsolatban, hogy a káros hatások jelentősek-e vagy sem, a valószínűsített káros hatásokat a tudományos szakvélemény alapján jelentősnek kell tekinteni. 5.

| (4) | Az illetékes hatóságok a (2) bekezdésben említett értékelés elvégzése során elővigyázatossági kritériumokat alkalmaznak. |
| --- | --- |

(4)

Az illetékes hatóságok a (2) bekezdésben említett értékelés elvégzése során elővigyázatossági kritériumokat alkalmaznak.

14. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

6. cikk

6. cikk

Mélységi korlátok

A fenékhalászati eszközök használata 1 000 m-nél nagyobb mélységben tilos.

Törölve.

15. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

7. cikk – (1) bekezdés

| (1) | Amennyiben a halászati műveletek során valamely halászhajó veszélyeztetett tengeri ökoszisztémára
  bukkan
  , a halászatot azonnal abbahagyja vagy az érintett területen kívül folytatja. A műveleteket csak akkor folytatja, ha a 4. cikk (1) bekezdésében előírt halászati tervben megjelölt területen belül már legalább 5 tengeri mérföldnyire került a szóban forgó helyszíntől. |
| --- | --- |

(1)

Amennyiben a halászati műveletek során valamely halászhajó veszélyeztetett tengeri ökoszisztémára
  bukkan
  , a halászatot azonnal abbahagyja vagy az érintett területen kívül folytatja. A műveleteket csak akkor folytatja, ha a 4. cikk (1) bekezdésében előírt halászati tervben megjelölt területen belül már legalább 5 tengeri mérföldnyire került a szóban forgó helyszíntől.

| (1) | Amennyiben
  a 4. cikk rendelkezéseinek megfelelően hozott intézkedések ellenére a 12. cikk értelmében a fedélzeten tartózkodó tudományos megfigyelő elégséges bizonyítékot talál arra vonatkozóan, hogy
  a halászati műveletek során valamely halászhajó
  vélhetően
  veszélyeztetett tengeri ökoszisztémára
  bukkanhatott, a hajó
  a halászatot azonnal abbahagyja vagy az érintett területen kívül folytatja. A műveleteket csak akkor folytatja, ha a 4. cikk (1) bekezdésében előírt halászati tervben megjelölt területen belül már legalább 5 tengeri mérföldnyire került a szóban forgó helyszíntől. |
| --- | --- |

(1)

Amennyiben
  a 4. cikk rendelkezéseinek megfelelően hozott intézkedések ellenére a 12. cikk értelmében a fedélzeten tartózkodó tudományos megfigyelő elégséges bizonyítékot talál arra vonatkozóan, hogy
  a halászati műveletek során valamely halászhajó
  vélhetően
  veszélyeztetett tengeri ökoszisztémára
  bukkanhatott, a hajó
  a halászatot azonnal abbahagyja vagy az érintett területen kívül folytatja. A műveleteket csak akkor folytatja, ha a 4. cikk (1) bekezdésében előírt halászati tervben megjelölt területen belül már legalább 5 tengeri mérföldnyire került a szóban forgó helyszíntől.

16. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

7. cikk – (2a) bekezdés (új)

| (2a) | Ha erősen bizonytalan, hogy veszélyeztetett tengeri ökoszisztémát találtak-e, ezzel ellentétes megfelelő bizonyítékok hiányában a területet veszélyeztetett tengeri ökoszisztémának kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

(2a)

17. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

7. cikk – (3) bekezdés

| (3) | A halászhajó
  minden
  ilyen felfedezésről késedelem nélkül jelentést tesz az illetékes hatóságnak, pontos információkat szolgáltatva a felfedezés jellegéről, helyéről, idejéről és bármely egyéb fontos körülményéről. |
| --- | --- |

(3)

A halászhajó
  minden
  ilyen felfedezésről késedelem nélkül jelentést tesz az illetékes hatóságnak, pontos információkat szolgáltatva a felfedezés jellegéről, helyéről, idejéről és bármely egyéb fontos körülményéről.

| (3) | A halászhajó
  bármilyen
  ilyen felfedezésről késedelem nélkül jelentést tesz az illetékes hatóságnak, pontos információkat szolgáltatva a felfedezés jellegéről, helyéről, idejéről és bármely egyéb fontos körülményéről,
  az illetékes hatóság pedig haladéktalanul jelentést tesz a Bizottságnak és a tagállamoknak
  . |
| --- | --- |

(3)

A halászhajó
  bármilyen
  ilyen felfedezésről késedelem nélkül jelentést tesz az illetékes hatóságnak, pontos információkat szolgáltatva a felfedezés jellegéről, helyéről, idejéről és bármely egyéb fontos körülményéről,
  az illetékes hatóság pedig haladéktalanul jelentést tesz a Bizottságnak és a tagállamoknak
  .

18. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

7. cikk – (3a) bekezdés (új)

| (3a) | A váratlan felfedezéseket elektronikus térképrendszeren online kell regisztrálni annak érdekében, hogy létrejöjjön a veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák állandó adatbázisa. |
| --- | --- |

(3a)

19. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

8. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák biztos vagy valószínűsíthető előfordulására vonatkozóan rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek alapján a tagállamok meghatározzák azokat a területeket, amelyeket lezárnak a fenékhalászat elől azokban a régiókban, ahol halászhajóik tevékenykednek. A tagállamok késedelem nélkül megtiltják hajóik számára az e területekre való belépést,
  és a 13. cikkel összhangban jelentést nyújtanak be a Bizottságnak
  . |
| --- | --- |

(1)

A veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák biztos vagy valószínűsíthető előfordulására vonatkozóan rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek alapján a tagállamok meghatározzák azokat a területeket, amelyeket lezárnak a fenékhalászat elől azokban a régiókban, ahol halászhajóik tevékenykednek. A tagállamok késedelem nélkül megtiltják hajóik számára az e területekre való belépést,
  és a 13. cikkel összhangban jelentést nyújtanak be a Bizottságnak
  .

| (1) | A veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák biztos vagy valószínűsíthető előfordulására vonatkozóan rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek alapján a tagállamok meghatározzák azokat a területeket, amelyeket lezárnak a fenékhalászat elől azokban a régiókban, ahol halászhajóik tevékenykednek. A tagállamok késedelem nélkül megtiltják hajóik számára az e területekre való belépést,
  és az alkalmazott tilalomról haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. A Bizottság ezeket az információkat késedelem nélkül eljuttatja a többi tagállamhoz. |
| --- | --- |

(1)

A veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák biztos vagy valószínűsíthető előfordulására vonatkozóan rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek alapján a tagállamok meghatározzák azokat a területeket, amelyeket lezárnak a fenékhalászat elől azokban a régiókban, ahol halászhajóik tevékenykednek. A tagállamok késedelem nélkül megtiltják hajóik számára az e területekre való belépést,
  és az alkalmazott tilalomról haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. A Bizottság ezeket az információkat késedelem nélkül eljuttatja a többi tagállamhoz.

21. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

11. cikk

A 2002. december 16-i 2347/2002/EK
  rendeletben
  meghatározott követelmények az 1. cikk (1) bekezdésében említett, a mélytengeri állományokra halászó közösségi halászhajókra is vonatkoznak.

A 2002. december 16-i 2347/2002/EK
  rendelet 3., 5., 7. és 9. cikkében
  meghatározott követelmények az 1. cikk (1) bekezdésében említett, a mélytengeri állományokra halászó közösségi halászhajókra is vonatkoznak.

22. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

12. cikk – cím

Megfigyelők

Tudományos
  megfigyelők

23. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

12. cikk – (1) bekezdés

| (1) | Minden tagállam tudományos megfigyelőket rendel ki azokra a hajókra, amelyek számára
  a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott különleges halászati
  engedélyt állítottak ki
  . A megfigyelők a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott halászati terv végrehajtása során
  figyelemmel kísérik
  a hajó halászati tevékenységeit. |
| --- | --- |

(1)

Minden tagállam tudományos megfigyelőket rendel ki azokra a hajókra, amelyek számára
  a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott különleges halászati
  engedélyt állítottak ki
  . A megfigyelők a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott halászati terv végrehajtása során
  figyelemmel kísérik
  a hajó halászati tevékenységeit.

| 1. | A tagállamok által kiadott,
  a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott különleges halászati
  engedéllyel rendelkező hajók közül egy reprezentatív mintát alkotó hajócsoport tudományos megfigyelőt vesz fel a fedélzetére. A tudományos megfigyelők számát a Bizottság határozza meg a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság javaslata alapján, a halászati terület és a halászati módszer függvényében. A fedélzetre felvett tudományos megfigyelők száma arányos a tagállamoktól különleges halászati engedélyt kapott hajók számával. A Bizottság az egyes halászati időszakokat követően ügyel a tudományos megfigyelők hajók közötti cserélődésére.
  A
  tudományos
  megfigyelők a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott halászati terv végrehajtása során
  nyomon követik
  a hajó halászati tevékenységeit
  , és végrehajtják az e cikk (2) bekezdésében meghatározott feladatokat
  . |
| --- | --- |

1.

A tagállamok által kiadott,
  a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott különleges halászati
  engedéllyel rendelkező hajók közül egy reprezentatív mintát alkotó hajócsoport tudományos megfigyelőt vesz fel a fedélzetére. A tudományos megfigyelők számát a Bizottság határozza meg a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság javaslata alapján, a halászati terület és a halászati módszer függvényében. A fedélzetre felvett tudományos megfigyelők száma arányos a tagállamoktól különleges halászati engedélyt kapott hajók számával. A Bizottság az egyes halászati időszakokat követően ügyel a tudományos megfigyelők hajók közötti cserélődésére.
  A
  tudományos
  megfigyelők a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott halászati terv végrehajtása során
  nyomon követik
  a hajó halászati tevékenységeit
  , és végrehajtják az e cikk (2) bekezdésében meghatározott feladatokat
  .

24. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

12. cikk – (3a) bekezdés (új)

| (3a) | A tudományos megfigyelőnek a megfigyelendő hajótól vagy társaságtól függetlennek kell lennie. Nem rendelkezhet pénzügyi vagy más érdekeltséggel e hajóban vagy társaságban. A megfigyelőknek súlyos bűncselekményektől mentes büntetlen előélettel kell rendelkezniük, és megfelelő szintű ismerettel kell rendelkezniük a mélytengeri halászati módszerek, valamint a célfajok és az ökoszisztémák terén. |
| --- | --- |

(3a)

25. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

13. cikk – (1) bekezdés – aa) pont (új)

| aa) | a 4. cikk (2) bekezdésével összhangban a halászati tevékenységek hatásairól; |
| --- | --- |

aa)

26. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

13. cikk – (2) bekezdés

| (2) | A Bizottság késedelem nélkül továbbítja az (1) bekezdésben említett jelentésben szereplő információkat az illetékes tudományos testületeknek. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság késedelem nélkül továbbítja az (1) bekezdésben említett jelentésben szereplő információkat az illetékes tudományos testületeknek.

| (2) | A Bizottság késedelem nélkül továbbítja az (1) bekezdésben említett jelentésben szereplő információkat az illetékes tudományos testületeknek,
  valamint az ezekre az információkra igényt tartó tagállamoknak
  . |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság késedelem nélkül továbbítja az (1) bekezdésben említett jelentésben szereplő információkat az illetékes tudományos testületeknek,
  valamint az ezekre az információkra igényt tartó tagállamoknak
  .

27. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

14. cikk – cím

Nyomon követés

Felülvizsgálat

28. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

14. cikk

A Bizottság
  2010. június 30-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról. A jelentéshez szükség esetén csatolni kell a rendelet módosítására vonatkozó javaslatokat.

A Bizottság
  2009. június 30-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról. A jelentéshez szükség esetén csatolni kell a rendelet módosítására vonatkozó javaslatokat.

29. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat

15. cikk – első albekezdés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő
  hetedik
  napon lép hatályba.

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő
  harmincadik
  napon lép hatályba.

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/96 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/96

---

2008. június 5., csütörtökAz EU Szolidaritási Alapjának igénybevétele

P6_TA(2008)0248

Az Európai Parlament 2008. június 5-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0200 – C6-0164/2008 – 2008/2091(ACI))

2009/C 285 E/18

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0200 – C6-0164/2008),

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 26. pontjára,

tekintettel a Bizottság és a költségvetési hatóság két ága között megtartott, 2008. április 16-i háromoldalú párbeszéd eredményeire,

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A6-0205/2008),

| 1. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 2. | Az EU Szolidaritási Alapját illetően nyomatékosan ajánlja a Bizottságnak, hogy nyújtson be olyan költségvetés-módosításokat, amelyeknek egyetlen célja az Alap annak érdekében történő mozgósítása, hogy katasztrófák esetén a pénzügyi támogatások késedelem nélkül célhoz juthassanak. |
| --- | --- |

2.

Az EU Szolidaritási Alapját illetően nyomatékosan ajánlja a Bizottságnak, hogy nyújtson be olyan költségvetés-módosításokat, amelyeknek egyetlen célja az Alap annak érdekében történő mozgósítása, hogy katasztrófák esetén a pénzügyi támogatások késedelem nélkül célhoz juthassanak.

| 3. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o. A legutóbb a 2008/371/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal módosított (HL L 128., 2008.5.16., 8. o.) megállapodás.

---

2008. június 5., csütörtökMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

(2008. június 5.)

az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontja alapján történő igénybevételéről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 26. pontjára,

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre, (2),

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | az Európai Unió Szolidaritási Alapot (a továbbiakban: Alap) hozott létre, hogy a katasztrófasújtott régiók lakosságával szemben szolidaritását kifejezze, |
| --- | --- |

(1)

az Európai Unió Szolidaritási Alapot (a továbbiakban: Alap) hozott létre, hogy a katasztrófasújtott régiók lakosságával szemben szolidaritását kifejezze,

| (2) | a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az Alap igénybevételét évi 1 milliárd eurós felső határig engedélyezi, |
| --- | --- |

(2)

a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az Alap igénybevételét évi 1 milliárd eurós felső határig engedélyezi,

| (3) | a 2012/2002/EK rendelet tartalmazza azon rendelkezéseket, melyek alapján az Alap igénybe vehető, |
| --- | --- |

(3)

a 2012/2002/EK rendelet tartalmazza azon rendelkezéseket, melyek alapján az Alap igénybe vehető,

| (4) | Görögország a 2007. augusztusi erdőtüzek okozta csapásra vonatkozóan kérelmet nyújtott be az Alap igénybevételére. |
| --- | --- |

(4)

Görögország a 2007. augusztusi erdőtüzek okozta csapásra vonatkozóan kérelmet nyújtott be az Alap igénybevételére.

| (5) | Szlovénia a 2007. szeptemberi áradások okozta csapásra vonatkozóan kérelmet nyújtott be az Alap igénybevételére. |
| --- | --- |

(5)

Szlovénia a 2007. szeptemberi áradások okozta csapásra vonatkozóan kérelmet nyújtott be az Alap igénybevételére.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjából az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetése javára 98 023 212 euró összeget vesznek igénybe kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell kihirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2008. június 5-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o. A legutóbb a 2008/371/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal módosított (HL L 128., 2008.5.16., 8. o.) megállapodás.

1

(2)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

2

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/98 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/98

---

2008. június 5., csütörtökAutóbusszal végzett személyszállítás (átdolgozás) ***I

P6_TA(2008)0249

Az Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása az autóbusszal végzett személyszállítás piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0264 – C6-0147/2007 – 2007/0097(COD))

2009/C 285 E/19

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0264),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 71. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0147/2007),

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel a Jogi Bizottságnak az Eljárási Szabályzat 80a. cikke (3) bekezdésének értelmében kelt, 2007. november 20-i levelére,

tekintettel eljárási szabályzata 80a. és 51. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A6-0037/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak az alábbi, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport javaslatai alapján módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak az alábbi, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport javaslatai alapján módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2008. június 5., csütörtökP6_TC1-COD(2007)0097

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 5-én került elfogadásra az autóbusszal végzett személyszállítás piacához való hozzáférés közös szabályairól és az 561/2006/EK rendelet módosításárólszóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 71. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | Az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás közös szabályairól szóló, 1992. március 16-i 684/92/EGK tanácsi rendelet (4) és a valamely tagállamban nem honos fuvarozók számára a belföldi közúti személyszállítási szolgáltatás feltételeinek megállapításáról szóló, 1997. december 11-i 12/98/EK tanácsi rendelet (5) számos jelentős változtatásra szorul. Az érthetőség és egyszerűsítés érdekében ezeket a rendeleteket át kell dolgozni és egy egységes rendeletbe kell szerkeszteni. |
| --- | --- |

(1)

Az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás közös szabályairól szóló, 1992. március 16-i 684/92/EGK tanácsi rendelet (4) és a valamely tagállamban nem honos fuvarozók számára a belföldi közúti személyszállítási szolgáltatás feltételeinek megállapításáról szóló, 1997. december 11-i 12/98/EK tanácsi rendelet (5) számos jelentős változtatásra szorul. Az érthetőség és egyszerűsítés érdekében ezeket a rendeleteket át kell dolgozni és egy egységes rendeletbe kell szerkeszteni.

| (2) | A közös közlekedéspolitika bevezetése többek között a nemzetközi közúti személyszállításra vonatkozó közös szabályok, valamint a valamely tagállamban nem honos fuvarozók számára a belföldi közúti személyszállítási szolgáltatás feltételeinek megállapítását is jelenti. |
| --- | --- |

(2)

A közös közlekedéspolitika bevezetése többek között a nemzetközi közúti személyszállításra vonatkozó közös szabályok, valamint a valamely tagállamban nem honos fuvarozók számára a belföldi közúti személyszállítási szolgáltatás feltételeinek megállapítását is jelenti.

| (3) | E rendeletet a Közösség területén végzett minden nemzetközi fuvarozásra alkalmazni kell annak érdekében, hogy a nemzetközi személyszállítást végző buszjáratok közösségszerte egységes szabályzási keretek között működhessenek. A tagállamokból harmadik országokba irányuló fuvarozást még mindig többnyire a tagállam és az adott harmadik ország közötti kétoldalú szerződések szabályozzák. Ezért ez a rendelet nem vonatkozik az utazás azon részére, amely a felszállás vagy a leszállás szerinti tagállam területére esik, ameddig a Közösség és az érintett harmadik állam nem kötötte meg a szükséges megállapodást. Alkalmazandó azonban a tranzittagállamokon belül. |
| --- | --- |

(3)

E rendeletet a Közösség területén végzett minden nemzetközi fuvarozásra alkalmazni kell annak érdekében, hogy a nemzetközi személyszállítást végző buszjáratok közösségszerte egységes szabályzási keretek között működhessenek. A tagállamokból harmadik országokba irányuló fuvarozást még mindig többnyire a tagállam és az adott harmadik ország közötti kétoldalú szerződések szabályozzák. Ezért ez a rendelet nem vonatkozik az utazás azon részére, amely a felszállás vagy a leszállás szerinti tagállam területére esik, ameddig a Közösség és az érintett harmadik állam nem kötötte meg a szükséges megállapodást. Alkalmazandó azonban a tranzittagállamokon belül.

| (4) | A szolgáltatásnyújtás szabadsága a közös közlekedéspolitika egyik alapelve, amely biztosítja, hogy bármely tagállam fuvarozója állampolgárságán vagy letelepedésének helyén alapuló megkülönböztetés nélkül hozzáférhessen a nemzetközi fuvarozási piacokhoz. |
| --- | --- |

(4)

A szolgáltatásnyújtás szabadsága a közös közlekedéspolitika egyik alapelve, amely biztosítja, hogy bármely tagállam fuvarozója állampolgárságán vagy letelepedésének helyén alapuló megkülönböztetés nélkül hozzáférhessen a nemzetközi fuvarozási piacokhoz.

| (5) | Az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás biztosítása közösségi engedély birtoklásához kötött. A fuvarozókat kötelezni kell arra, hogy minden egyes járművükön tartsanak egy példányt a közösségi engedély hiteles másolatából annak érdekében, hogy segítsék a végrehajtó szervek által végzett hatékony ellenőrzést, különösen a fuvarozó székhelye szerinti tagállamon kívül végzett ellenőrzéseket. Meg kell határozni a közösségi engedélyek kibocsátásának feltételeit, érvényességi idejét és használatának részletes szabályait. Meg kell állapítani a közösségi engedély és a hiteles másolatok formátumára és egyéb jellemzőire vonatkozó részletes előírásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás biztosítása közösségi engedély birtoklásához kötött. A fuvarozókat kötelezni kell arra, hogy minden egyes járművükön tartsanak egy példányt a közösségi engedély hiteles másolatából annak érdekében, hogy segítsék a végrehajtó szervek által végzett hatékony ellenőrzést, különösen a fuvarozó székhelye szerinti tagállamon kívül végzett ellenőrzéseket. Meg kell határozni a közösségi engedélyek kibocsátásának feltételeit, érvényességi idejét és használatának részletes szabályait. Meg kell állapítani a közösségi engedély és a hiteles másolatok formátumára és egyéb jellemzőire vonatkozó részletes előírásokat.

| (6) | A piaci igények kielégítése céljából – bizonyos feltételek mellett – rugalmas rendszert kell biztosítani a menetrend szerinti különcélú járatok és egyes különjáratok tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

A piaci igények kielégítése céljából – bizonyos feltételek mellett – rugalmas rendszert kell biztosítani a menetrend szerinti különcélú járatok és egyes különjáratok tekintetében.

| (7) | E rendelet nem alkalmazandó azokra a fuvarozókra, akiknek csak az autóbusszal végzett személyszállítás hazai piacához van hozzáférésük, valamint azokra az engedélyekre, amelyeket az e fuvarozók székhelye szerinti tagállamok bocsátanak ki számukra. |
| --- | --- |

(7)

E rendelet nem alkalmazandó azokra a fuvarozókra, akiknek csak az autóbusszal végzett személyszállítás hazai piacához van hozzáférésük, valamint azokra az engedélyekre, amelyeket az e fuvarozók székhelye szerinti tagállamok bocsátanak ki számukra.

| (8) | A menetrend szerinti járatok engedélyezésére vonatkozó szabályozás fenntartása mellett bizonyos szabályokat – különösen az engedélyezési eljárásra vonatkozóan – módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A menetrend szerinti járatok engedélyezésére vonatkozó szabályozás fenntartása mellett bizonyos szabályokat – különösen az engedélyezési eljárásra vonatkozóan – módosítani kell.

| (9) | Az engedélyeket ezentúl meg kell adni, kivéve ha a kérelem elutasítására a kérelmezőhöz kapcsolódó, egyértelmű indokok állnak fenn. A szóban forgó piachoz kapcsolódó elutasítás alapjául csak egy indok szolgálhat, nevezetesen ha a kérelmezett szolgáltatás súlyosan veszélyeztetné az érintett közvetlen szakaszokon közszolgáltatási kötelezettség értelmében működtetett hasonló szolgáltatás fennmaradását. |
| --- | --- |

(9)

Az engedélyeket ezentúl meg kell adni, kivéve ha a kérelem elutasítására a kérelmezőhöz kapcsolódó, egyértelmű indokok állnak fenn. A szóban forgó piachoz kapcsolódó elutasítás alapjául csak egy indok szolgálhat, nevezetesen ha a kérelmezett szolgáltatás súlyosan veszélyeztetné az érintett közvetlen szakaszokon közszolgáltatási kötelezettség értelmében működtetett hasonló szolgáltatás fennmaradását.

| (10) | A nem honos fuvarozók számára engedélyezni kell egyes belföldi közúti személyszállítási szolgáltatások nyújtását, az egyes szállítási módokra jellemző sajátosságok figyelembevételével. |
| --- | --- |

(10)

A nem honos fuvarozók számára engedélyezni kell egyes belföldi közúti személyszállítási szolgáltatások nyújtását, az egyes szállítási módokra jellemző sajátosságok figyelembevételével.

| (11) | A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) rendelkezései érvényesek arra az esetre, amikor a fuvarozók menetrend szerinti különcélú járat lebonyolítása céljából a rendszeres munkavégzésük szerinti tagállamból olyan munkavállalókat küldenek ki, akik e fuvarozóknál munkaviszonyban állnak. |
| --- | --- |

(11)

A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) rendelkezései érvényesek arra az esetre, amikor a fuvarozók menetrend szerinti különcélú járat lebonyolítása céljából a rendszeres munkavégzésük szerinti tagállamból olyan munkavállalókat küldenek ki, akik e fuvarozóknál munkaviszonyban állnak.

| (12) | A menetrend szerinti járatok esetén a nem honos fuvarozók szolgáltatása bizonyos feltételekkel, különösen a fogadó tagállamban hatályos jogszabályok betartása mellett – a városi és az elővárosi járatok kizárásával – nemzetközi menetrend szerinti járat keretében engedhető meg. |
| --- | --- |

(12)

A menetrend szerinti járatok esetén a nem honos fuvarozók szolgáltatása bizonyos feltételekkel, különösen a fogadó tagállamban hatályos jogszabályok betartása mellett – a városi és az elővárosi járatok kizárásával – nemzetközi menetrend szerinti járat keretében engedhető meg.

| (13) | Helyénvaló, hogy a tagállamok kölcsönösen segítséget nyújtsanak egymásnak e rendelet megfelelő alkalmazása érdekében. |
| --- | --- |

(13)

Helyénvaló, hogy a tagállamok kölcsönösen segítséget nyújtsanak egymásnak e rendelet megfelelő alkalmazása érdekében.

| (14) | A közigazgatási alaki követelményeket – amennyire csak lehet – az e rendelet megfelelő alkalmazását és tényleges végrehajtását biztosító ellenőrzésekről és szankciókról való lemondás nélkül egyszerűsíteni kell. Ennek érdekében egyértelművé kell tenni és meg kell erősíteni a közösségi engedély visszavonásának jelenlegi szabályait. A jelenlegi szabályokat oly módon kell kiigazítani, hogy lehetővé tegyék a székhelyétől eltérő
  tagállamokban
  elkövetett súlyos ▐ jogsértések büntetését. A szankciók nem lehetnek diszkriminatív jellegűek, és arányban kell állniuk a jogsértés súlyával. Biztosítani kell a bírósági jogorvoslat lehetőségét bármilyen kiszabott szankcióval szemben. |
| --- | --- |

(14)

A közigazgatási alaki követelményeket – amennyire csak lehet – az e rendelet megfelelő alkalmazását és tényleges végrehajtását biztosító ellenőrzésekről és szankciókról való lemondás nélkül egyszerűsíteni kell. Ennek érdekében egyértelművé kell tenni és meg kell erősíteni a közösségi engedély visszavonásának jelenlegi szabályait. A jelenlegi szabályokat oly módon kell kiigazítani, hogy lehetővé tegyék a székhelyétől eltérő
  tagállamokban
  elkövetett súlyos ▐ jogsértések büntetését. A szankciók nem lehetnek diszkriminatív jellegűek, és arányban kell állniuk a jogsértés súlyával. Biztosítani kell a bírósági jogorvoslat lehetőségét bármilyen kiszabott szankcióval szemben.

| (15) | A tagállamok a fuvarozók minden súlyos ▐ szankcióval sújtott jogsértését bevezetik a közúti fuvarozó vállalkozásokat tartalmazó nemzeti nyilvántartásukba. |
| --- | --- |

(15)

A tagállamok a fuvarozók minden súlyos ▐ szankcióval sújtott jogsértését bevezetik a közúti fuvarozó vállalkozásokat tartalmazó nemzeti nyilvántartásukba.

| (16) | A nemzeti hatóságok közötti információcsere javítása és elősegítése érdekében a tagállamoknak a [közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról szóló] (7)
  .../2008/EK ...-i európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján létrehozott nemzeti kapcsolattartó pontokon keresztül meg kell osztaniuk egymással a vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(16)

A nemzeti hatóságok közötti információcsere javítása és elősegítése érdekében a tagállamoknak a [közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról szóló] (7)
  .../2008/EK ...-i európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján létrehozott nemzeti kapcsolattartó pontokon keresztül meg kell osztaniuk egymással a vonatkozó információkat.

| (17) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (8) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(17)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (8) összhangban kell elfogadni.

| (18) | Különösen az I. és a II. melléklet technikai fejlődéshez való kiigazítására vonatkozó hatáskört kell a Bizottságra ruházni. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a rendelet többek között új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésével annak nem alapvető fontosságú elemei módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(18)

Különösen az I. és a II. melléklet technikai fejlődéshez való kiigazítására vonatkozó hatáskört kell a Bizottságra ruházni. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a rendelet többek között új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésével annak nem alapvető fontosságú elemei módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (19) | Ezen intézkedések elfogadása tekintetében a hatékonyság érdekében le kell rövidíteni az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szokásos határidejét. |
| --- | --- |

(19)

Ezen intézkedések elfogadása tekintetében a hatékonyság érdekében le kell rövidíteni az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szokásos határidejét.

| (20) | A tagállamoknak meg kell hozniuk az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket, különösen a hatásos, arányos és visszatartó erejű szankciókat illetően. |
| --- | --- |

(20)

A tagállamoknak meg kell hozniuk az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket, különösen a hatásos, arányos és visszatartó erejű szankciókat illetően.

| (21) | Mivel a tervezett intézkedés céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés terjedelme vagy hatásai miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanazon cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(21)

Mivel a tervezett intézkedés céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés terjedelme vagy hatásai miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanazon cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (22) | A kifejezetten az alacsony jövedelmű turistáknak szóló autóbuszos kirándulások ösztönzése és a régiókban az idegenforgalom előmozdítása érdekében újból be kell vezetni az autóbuszos körutazásokra vonatkozó 12 napos szabályt, amint azt az Európai Parlament 2007. november 29-i, „Az EU új idegenforgalmi politikájáról: a partnerség erősítése az európai idegenforgalom területén” című állásfoglalásának (9) 78. bekezdésében kiemelte. Emiatt a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (10) ennek megfelelően ki kell terjeszteni, |
| --- | --- |

(22)

A kifejezetten az alacsony jövedelmű turistáknak szóló autóbuszos kirándulások ösztönzése és a régiókban az idegenforgalom előmozdítása érdekében újból be kell vezetni az autóbuszos körutazásokra vonatkozó 12 napos szabályt, amint azt az Európai Parlament 2007. november 29-i, „Az EU új idegenforgalmi politikájáról: a partnerség erősítése az európai idegenforgalom területén” című állásfoglalásának (9) 78. bekezdésében kiemelte. Emiatt a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (10) ennek megfelelően ki kell terjeszteni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   fejezet

Általános rendelkezések

1. cikk

Hatály

(1)   Ezt a rendeletet a Közösség területén autóbusszal végzett nemzetközi személyszállításra kell alkalmazni, amelyet valamely tagállamban annak joga szerint letelepedett, ellenszolgáltatás fejében fuvarozó vagy saját számlás fuvarozók a fenti tagállamban bejegyzett, kialakításuknál és felszereltségüknél fogva – a járművezetőt is beleértve – kilencnél több személy fuvarozására tervezett és arra alkalmas járművel biztosítanak, illetve akkor kell alkalmazni, ha a fenti járművek az ilyen személyszállítással kapcsolatban üresen közlekednek.

A rendelet alkalmazását nem érinti a jármű cseréje, vagy ha a személyszállítást amiatt szakítják meg, hogy az utazás egy részét más szállítóeszközzel tegyék meg.

(2)   Valamely tagállamból egy harmadik országba és vissza történő személyszállítás esetén e rendeletet az utazás azon részére kell alkalmazni, amely során a jármű egy tagállam területén halad át. Nem kell alkalmazni az utazás azon részére, amely a felszállás vagy a leszállás szerinti tagállam területére esik, amíg a Közösség és az érintett harmadik állam nem kötötte meg az ehhez szükséges megállapodást.

(3)   A Közösség és az érintett harmadik országok közötti, a (2) bekezdésében említett megállapodások megkötéséig e rendelet nem érinti a tagállamok és az érintett harmadik országok között megkötött kétoldalú megállapodásoknak a tagállamok és a harmadik országok közötti személyszállításra vonatkozó rendelkezéseit. A tagállamoknak azonban kötelességük e megállapodásokat úgy kiigazítani, hogy azok biztosítsák a közösségi fuvarozók közötti megkülönböztetés tilalma elvének érvényesülését.

(4)   Ezt a rendeletet az V. fejezetnek megfelelően alkalmazni kell az ideiglenesen, ellenszolgáltatás fejében belföldi közúti személyszállítási szolgáltatást végző, az adott tagállamban nem honos fuvarozókra.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „menetrend szerinti járatok”: olyan járatok, amelyeken az utasok fuvarozása meghatározott időközönként, meghatározott útvonalon, az utasokat előre meghatározott megállóhelyeken felvéve és kitéve történik. |
| --- | --- |

a)

„menetrend szerinti járatok”: olyan járatok, amelyeken az utasok fuvarozása meghatározott időközönként, meghatározott útvonalon, az utasokat előre meghatározott megállóhelyeken felvéve és kitéve történik.

| b) | A „menetrend szerinti különcélú járatok”: olyan menetrend szerinti járatokat, amelyeken, függetlenül attól, hogy ki szervezi meg azokat, a meghatározott utascsoport fuvarozása más utasok kizárásával történik. |
| --- | --- |

b)

A „menetrend szerinti különcélú járatok”: olyan menetrend szerinti járatokat, amelyeken, függetlenül attól, hogy ki szervezi meg azokat, a meghatározott utascsoport fuvarozása más utasok kizárásával történik.

| c) | „különjáratok”: olyan járatok, amelyekre sem a menetrend szerinti járatok, , sem a menetrend szerinti különcélú járatok, meghatározása nem terjed ki és amelyek legfontosabb jellemzője, hogy az ügyfél, vagy maga a fuvarozó kezdeményezésére összeállított utascsoportot szállítanak. |
| --- | --- |

c)

„különjáratok”: olyan járatok, amelyekre sem a menetrend szerinti járatok, , sem a menetrend szerinti különcélú járatok, meghatározása nem terjed ki és amelyek legfontosabb jellemzője, hogy az ügyfél, vagy maga a fuvarozó kezdeményezésére összeállított utascsoportot szállítanak.

| d) | „saját számlás szállítási tevékenység”: olyan szállítási tevékenység, amelyet egy természetes vagy jogi személy nem kereskedelmi célból, nonprofit jelleggel végez, amennyiben:






  — | a szállítás a természetes vagy jogi személynek csak melléktevékenysége, |
| --- | --- | --- |

d)

„saját számlás szállítási tevékenység”: olyan szállítási tevékenység, amelyet egy természetes vagy jogi személy nem kereskedelmi célból, nonprofit jelleggel végez, amennyiben:

—

a szállítás a természetes vagy jogi személynek csak melléktevékenysége,

| — | a használt járművek a természetes vagy jogi személy tulajdonában vannak, vagy a természetes vagy jogi személy azokat részletre vagy egy tartósbérleti szerződés keretében szerezte be, és azokat a természetes személy vagy jogi személy által alkalmazott személyzet egy tagja, vagy a természetes személy maga vezeti. |
| --- | --- |

—

a használt járművek a természetes vagy jogi személy tulajdonában vannak, vagy a természetes vagy jogi személy azokat részletre vagy egy tartósbérleti szerződés keretében szerezte be, és azokat a természetes személy vagy jogi személy által alkalmazott személyzet egy tagja, vagy a természetes személy maga vezeti.

| e) | „kabotázs”: nem honos fuvarozó által ellenszolgáltatás fejében egy fogadó tagállamban ideiglenesen nyújtott belföldi közúti személyszállítási szolgáltatás. |
| --- | --- |

e)

„kabotázs”: nem honos fuvarozó által ellenszolgáltatás fejében egy fogadó tagállamban ideiglenesen nyújtott belföldi közúti személyszállítási szolgáltatás.

| f) | „fogadó tagállam”: a fuvarozó székhelye szerinti tagállamtól eltérő olyan tagállam, amelyben a fuvarozó szolgáltatást nyújt. |
| --- | --- |

f)

„fogadó tagállam”: a fuvarozó székhelye szerinti tagállamtól eltérő olyan tagállam, amelyben a fuvarozó szolgáltatást nyújt.

| g) | „a közösségi közúti fuvarozási jogszabályok súlyos ▐ megsértése”: olyan jogsértés, amely –
  miután tekintetében bírósági eljárást kezdeményeztek
  – a [közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról szóló] .../.../EK rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban a jó hírnév elveszítéséhez vezet. |
| --- | --- |

g)

„a közösségi közúti fuvarozási jogszabályok súlyos ▐ megsértése”: olyan jogsértés, amely –
  miután tekintetében bírósági eljárást kezdeményeztek
  – a [közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról szóló] .../.../EK rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban a jó hírnév elveszítéséhez vezet.

3. cikk

A szolgáltatásnyújtás szabadsága

(1)   E rendelettel összhangban az 1. cikkben említett bármely fuvarozó ellenszolgáltatás fejében az állampolgárságán vagy letelepedésének helyén alapuló megkülönböztetés nélkül nyújthat menetrend szerinti autóbuszos személyszállítási szolgáltatásokat, ideértve a menetrend szerinti különcélú járatok és a különjáratok üzemeltetését, amennyiben:

| a) | a székhelye szerinti tagállamban jogosult autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállítás – ideértve a menetrend szerinti különcélú járatokat és a különjáratokat is – végzésére a nemzeti jog által a piachoz való hozzáférés tekintetétben megállapított feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

a)

a székhelye szerinti tagállamban jogosult autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállítás – ideértve a menetrend szerinti különcélú járatokat és a különjáratokat is – végzésére a nemzeti jog által a piachoz való hozzáférés tekintetétben megállapított feltételekkel összhangban;

| b) | megfelel a közösségi szabályokkal összhangban meghatározott, a személyszállítói foglalkozás folytatására vonatkozó feltételeknek a belföldi és nemzetközi személyszállítás terén; |
| --- | --- |

b)

megfelel a közösségi szabályokkal összhangban meghatározott, a személyszállítói foglalkozás folytatására vonatkozó feltételeknek a belföldi és nemzetközi személyszállítás terén;

| c) | megfelel különösen a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló, 1992. február 10-i 92/6/EGK tanácsi irányelv (11), a Közösségben egyes gépjármű-kategóriákra sebességkorlátozó készülékek felszereléséről és használatáról szóló, 1996. július 25-i 96/53/EK tanácsi irányelv (12) és az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről szóló,2003. július 15-i 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) által megállapított jogszabályi előírásoknak a járművezetők és a járművek tekintetében. |
| --- | --- |

c)

megfelel különösen a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló, 1992. február 10-i 92/6/EGK tanácsi irányelv (11), a Közösségben egyes gépjármű-kategóriákra sebességkorlátozó készülékek felszereléséről és használatáról szóló, 1996. július 25-i 96/53/EK tanácsi irányelv (12) és az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről szóló,2003. július 15-i 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) által megállapított jogszabályi előírásoknak a járművezetők és a járművek tekintetében.

(2)   Az 1. cikkben említett bármely saját számlás fuvarozó az állampolgárságán vagy letelepedésének helyén alapuló megkülönböztetés nélkül végezheti az 5. cikk (5) bekezdésében meghatározott személyszállítási szolgáltatásokat, amennyiben:

| a) | a székhelye szerinti tagállamban autóbusszal végzett személyszállítás végzésére jogosult a tevékenység folytatására a nemzeti jog által a piachoz való hozzáférés tekintetétben megállapított feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

a)

a székhelye szerinti tagállamban autóbusszal végzett személyszállítás végzésére jogosult a tevékenység folytatására a nemzeti jog által a piachoz való hozzáférés tekintetétben megállapított feltételekkel összhangban;

| b) | megfelel különösen a 92/6/EGK, a 96/53/EK és a 2003/59/EK irányelv által megállapított jogszabályi előírásoknak a járművezetők és a járművek tekintetében. |
| --- | --- |

b)

megfelel különösen a 92/6/EGK, a 96/53/EK és a 2003/59/EK irányelv által megállapított jogszabályi előírásoknak a járművezetők és a járművek tekintetében.

II.   fejezet

Közösségi engedély és a piachoz való hozzáférés

4. cikk

Közösségi engedély

(1)   Az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás a letelepedés szerinti tagállam illetékes hatóságai által kiállított közösségi engedély birtoklásához kötött.

(2)   A közösségi engedély eredeti példányát, amelyet a fuvarozó őriz meg, továbbá a nemzetközi személyszállításban használt, a közösségi engedély jogosultja rendelkezésére álló, tulajdonát képező, vagy más formában, nevezetesen részletvételi, bérleti, vagy lízingszerződés keretében szerzett járművek számának megfelelő számú hiteles másolatot a letelepedés szerinti tagállam illetékes hatóságai állítják ki a jogosult részére.

A közösségi engedélyek és a hiteles másolatok formátumát az I. melléklet határozza meg.

Azokat a kibocsátó hatóság dombornyomásos pecsétjével vagy bélyegzőjével, valamint eredeti aláírással és sorszámmal kell ellátni. A közösségi engedély és a hiteles másolatok sorszámát a fuvarozó adatainak részeként be kell jegyezni a közúti fuvarozási vállalkozásoknak a [közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról szóló] .../2008/EK rendelet 15. cikkében előírt nemzeti elektronikus nyilvántartásába.

A Bizottság az I. mellékletet a technikai fejlődéshez igazítja. Mivel ezek az intézkedések e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(3)   A közösségi engedélyt a fuvarozó nevére kell kiállítani, és az harmadik személy részére nem átruházható. A közösségi engedély egy hitelesített másolatát a járművön kell tartani, és az ellenőrzésre jogosult személy felszólítására be kell mutatni.

(4)   A közösségi engedélyt ötéves időszakra kell kiállítani, amely megújítható.

Az e rendelet alkalmazási időpontja előtt kibocsátott közösségi engedélyek és hiteles másolatok lejáratukig érvényesek maradnak.

(5)   Az engedélykérelem benyújtásakor és azt követően legalább ötévente a letelepedés szerinti tagállam illetékes hatóságai ellenőrzik, hogy a fuvarozó megfelel-e, illetve, hogy továbbra is megfelel-e a 3. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek.

(6)   Amennyiben a 3. cikk (1) bekezdésében említett feltételek nem teljesülnek, a letelepedés szerinti tagállam illetékes hatóságai egy indokolással ellátott határozatban megtagadják a közösségi engedély kiadását vagy meghosszabbítását, illetve visszavonják azt.

(7)   A tagállamok biztosítják a közösségi engedély kérelmezőjének vagy jogosultjának fellebbezési jogát a letelepedés szerinti tagállam illetékes hatóságainak az engedély kiadásának megtagadására vagy az engedély visszavonására irányuló határozatával szemben.

(8)   A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a közösségi engedély a belföldi szállítási tevékenységekre is érvényes legyen.

5. cikk

Hozzáférés a piachoz

(1)   A menetrend szerinti járatokat bárki igénybe veheti, adott esetben helyfoglalási kötelezettség mellett.

E járatok működtetése a III. fejezet rendelkezéseivel összhangban engedélyköteles.

A járatok menetrend szerinti jellegét nem befolyásolja a járat működési feltételeinek kiigazítása.

A fennálló menetrend szerinti járatokéval azonos utasokat kiszolgáló párhuzamos vagy időszakos járatok szervezésére, bizonyos megállók kihagyására és a menetrend szerinti útvonalon további megállók kiszolgálására a fennálló menetrend szerinti járatokra érvényes szabályok vonatkoznak.

(2)   Menetrend szerinti különcélú járatok az (1) bekezdésben meghatározott feltételek mellett működtethetők. Ezek közé a következők tartoznak:

| a) | a dolgozók otthonuk és munkahelyük közötti fuvarozása; |
| --- | --- |

a)

a dolgozók otthonuk és munkahelyük közötti fuvarozása;

| b) | a tanulók és hallgatók otthonuk és oktatási intézményük közötti fuvarozása. |
| --- | --- |

b)

a tanulók és hallgatók otthonuk és oktatási intézményük közötti fuvarozása.

Az a tény, hogy egy különcélú járat az azt használók igényeihez igazodik, nem befolyásolhatja annak menetrend szerinti járatként történő besorolását.

A menetrend szerinti különcélú járatok nem engedélykötelesek, amennyiben azokat a szervező és a fuvarozó közötti szerződés szabályozza.

(3)   A különjáratok nem engedélykötelesek.

A meglévő menetrend szerinti járatokkal összevethető és ugyanazokat az utasokat kiszolgáló párhuzamos vagy időszakos járatok szervezése azonban a III. fejezetben megállapított eljárásnak megfelelően engedélyköteles.

A különjáratok akkor is különjáratok, ha bizonyos időközönként közlekednek.

A különjáratokat egy fuvarozókból álló csoport ugyanazon vállalkozó nevében eljárva üzemeltetheti, és az utasok útközben valamely tagállam területén az azonos csoporthoz tartozó másik fuvarozó valamely csatlakozó járatára is átszállhatnak.

A Bizottság elfogadja a szóban forgó fuvarozók nevének és az út során érintett átszállási pontoknak az érintett tagállamok illetékes hatóságaival való közlésére vonatkozó eljárásokat. Mivel ezek az intézkedések e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat a 27. cikk (2) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(4)   A (2) bekezdés harmadik albekezdésében és a (3) bekezdésben említett szállítási tevékenységgel kapcsolatos üres járatok szintén nem engedélykötelesek.

(5)   A saját számlás személyszállítási tevékenység mentesül minden engedélyezési eljárás alól, ugyanakkor igazolványrendszer vonatkozik rá.

Az igazolványokat a jármű bejegyzése szerinti tagállam illetékes hatóságai adják ki, és azok a teljes utazásra érvényesek, beleértve a tranzitot is.

A Bizottság megállapítja az igazolványok formátumát. Mivel ezek a rendelkezések e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

III.   fejezet

Menetrend szerinti engedélyköteles járatok

6. cikk

Az engedély jellege

(1)   Az engedélyeket a fuvarozó nevére állítják ki. Azokat a fuvarozó nem ruházhatja át harmadik félre. Ugyanakkor az engedélyt megszerző fuvarozó a 7. cikk (1) bekezdésében említett hatóság egyetértésével a járatot alvállalkozó bevonásával is üzemeltetheti. Ebben az esetben az alvállalkozó nevét és alvállalkozói szerepét fel kell tüntetni az engedélyen. Az alvállalkozónak teljesítenie kell a 3. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeket.

A menetrend szerinti járatok lebonyolítása céljából társult vállalkozások esetében az engedélyt valamennyi vállalkozás nevére ki kell állítani. Az engedélyt a tevékenységet irányító vállalkozásnak adják ki, a többi vállalkozás másolatot kap. Az engedélyen mindegyik fuvarozó nevét fel kell tüntetni.

(2)   Az engedély érvényességének időbeli hatálya legfeljebb öt év. Ez az időtartam a kérelmező kérelmére vagy az utasok fel-, illetve leszállása szerinti tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak kölcsönös egyetértése alapján rövidebb is lehet.

(3)   Az engedélyben a következőket kell meghatározni:

| a) | a járat típusa; |
| --- | --- |

a)

a járat típusa;

| b) | a járat útvonala, különösen az indulás és az érkezés helyét megjelölve; |
| --- | --- |

b)

a járat útvonala, különösen az indulás és az érkezés helyét megjelölve;

| c) | az engedély érvényességének időtartama; |
| --- | --- |

c)

az engedély érvényességének időtartama;

| d) | a megállóhelyek és a menetrend. |
| --- | --- |

d)

a megállóhelyek és a menetrend.

(4)   A Bizottság megállapítja az igazolványok formátumát. Mivel ezek a rendelkezések e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(5)   Az engedélyek menetrend szerinti járatok üzemeltetésére jogosítják fel a jogosult(ak)at mindazon tagállamok területén, amelyeken a járatok útvonala áthalad.

(6)   A menetrend szerinti járatok üzemeltetője átmeneti jellegű és kivételes helyzetek kezelésére további járműveket alkalmazhat.
  Ezen átmeneti jellegű és kivételes helyzet okairól tájékoztatja azt a tagállamot, amelynek területéről indul.

Ebben az esetben a fuvarozónak biztosítania kell, hogy a következő dokumentumok a járművön legyenek:

| a) | a menetrend szerinti járat engedélyének másolata; |
| --- | --- |

a)

a menetrend szerinti járat engedélyének másolata;

| b) | a menetrend szerinti járatok üzemeltetője és a további járműveket biztosító vállalkozás közötti szerződés másolata, vagy azzal egyenértékű dokumentum; |
| --- | --- |

b)

a menetrend szerinti járatok üzemeltetője és a további járműveket biztosító vállalkozás közötti szerződés másolata, vagy azzal egyenértékű dokumentum;

| c) | a menetrend szerinti járatok üzemeltetője részére kiállított közösségi engedély hiteles másolata. |
| --- | --- |

c)

a menetrend szerinti járatok üzemeltetője részére kiállított közösségi engedély hiteles másolata.

(7)
     
  A tagállamok mentesítést adhatnak az engedélyezési eljárás alól azoknak a határokat átszelő, menetrend szerinti járatoknak az esetében, amelyek a határtól legfeljebb 50 kilométerre távolodnak el. Erről tájékoztatják a Bizottságot és a szomszédos országokat.

7. cikk

Az engedélykérelmek benyújtása

(1)   Az engedélykérelmeket azon tagállam illetékes hatóságához kell benyújtani, amelynek területén az indulás helye található.

(2)   A Bizottság megállapítja a kérelmek formátumát. Mivel ezek a rendelkezések e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(3)   Az engedélykérelmet benyújtó személyeknek minden további, általuk lényegesnek tartott vagy az engedélyező hatóság által előírt adatot meg kell adniuk, így különösen a vezetési- és pihenőidőről szóló közösségi jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzését lehetővé tévő vezetési tervet, továbbá az ellenszolgáltatás fejében végzett nemzetközi közúti személyszállításhoz szükséges, a 4. cikk szerinti közösségi engedély másolatát.

8. cikk

Engedélyezési eljárás

(1)   Az engedélyek kiadásához minden olyan tagállam hatóságainak egyetértése szükséges, amelynek területén az utasok fel-, illetve leszállhatnak. Az engedélyező hatóság e hatóságok, illetve azon tagállamok illetékes hatóságai számára, amelyek területén a járat az utasok fel-, illetve leszállása nélkül áthalad, megküldi a kérelem, valamint minden lényeges dokumentum másolatát, illetve azok értékelését.

(2)   A tagállamok azon illetékes hatóságai, amelyek hozzájárulását kérelmezték, a kérelemmel kapcsolatos határozatukról két hónapon belül értesítik az engedélyező hatóságot. Ezt a határidőt a hozzájárulás kézhezvételének az átvételi elismervényen feltüntetett dátumától kell számítani. Ha az engedélyező hatóság két hónapon belül nem kap választ, akkor úgy kell tekinteni, hogy a megkeresett hatóságok hozzájárulása biztosított, és az engedélyező hatóság kiadhatja az engedélyt.

(3)   Az engedélyező hatóságnak a kérelem benyújtásától számított
  három hónapon
  belül határoznia kell a fuvarozó kérelméről.

(4)   Az engedélyt nem lehet kiállítani, ha:

| a) | a kérelmező nem képes a kérelmezett járatot közvetlenül a rendelkezésére álló eszközökkel üzemeltetni; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező nem képes a kérelmezett járatot közvetlenül a rendelkezésére álló eszközökkel üzemeltetni;

| b) | a kérelmező korábban nem tartotta be a közúti fuvarozás hazai vagy nemzetközi előírásait, különösen a nemzetközi közúti személyszállítás engedélyezésére vonatkozó feltételeket és követelményeket, vagy ha a kérelmező súlyosan ▐ megsértette a közúti közlekedés biztonságára, különösen a járművekre, valamint a járművezetők vezetési- és
  pihenőidőre
  vonatkozó előírásokat
  , és a kérdéses szabálysértések a jó hírnév elveszítéséhez vezettek a [közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról szóló] .../.../EK rendelet értelmében; |
| --- | --- |

b)

a kérelmező korábban nem tartotta be a közúti fuvarozás hazai vagy nemzetközi előírásait, különösen a nemzetközi közúti személyszállítás engedélyezésére vonatkozó feltételeket és követelményeket, vagy ha a kérelmező súlyosan ▐ megsértette a közúti közlekedés biztonságára, különösen a járművekre, valamint a járművezetők vezetési- és
  pihenőidőre
  vonatkozó előírásokat
  , és a kérdéses szabálysértések a jó hírnév elveszítéséhez vezettek a [közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról szóló] .../.../EK rendelet értelmében;

| c) | engedély megújítása iránti kérelem esetén nem tartották be az engedélyezés feltételeit; |
| --- | --- |

c)

engedély megújítása iránti kérelem esetén nem tartották be az engedélyezés feltételeit;

| d) | a tagállamok részletes elemzés során úgy ítélik meg, hogy az említett szállítási szolgáltatás komolyan veszélyezteti a közvetlenül érintett szakaszokon, a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 2007. október 23-i1370/2007/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletben (14) meghatározott közszolgáltatási kötelezettség szerint közszolgáltatási szerződés értelmében működtetett hasonló szolgáltatás életképességét. |
| --- | --- |

d)

a tagállamok részletes elemzés során úgy ítélik meg, hogy az említett szállítási szolgáltatás komolyan veszélyezteti a közvetlenül érintett szakaszokon, a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 2007. október 23-i1370/2007/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletben (14) meghatározott közszolgáltatási kötelezettség szerint közszolgáltatási szerződés értelmében működtetett hasonló szolgáltatás életképességét.

▐

Az a tény, hogy valamely fuvarozó más közúti fuvarozónál alacsonyabb árat ajánl, illetve hogy a kérdéses útvonalat már más közúti fuvarozók kiszolgálják, önmagában még nem indokolja a kérelem elutasítását.

(5)   Az engedélyező hatóság és az (1) bekezdésben előírt egyetértés létrejöttére irányuló eljárásban érintett valamennyi tagállam illetékes hatóságai kizárólag az e rendeletben megállapított okok alapján utasíthatják el a kérelmeket.

(6)   Az (1)–(5) bekezdésben megállapított eljárás befejezését követően az engedélyező hatóság kibocsátja az engedélyt vagy hivatalosan visszautasítja a kérelmet.

A kérelmet elutasító határozatokat indokolni kell. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy kérelmük elutasítása esetén a fuvarozó vállalkozások benyújthassák észrevételeiket.Az engedélyező hatóság határozatáról egy másolat elküldése révén tájékoztatja az e határozat (1) bekezdésében említett összes hatóságot.

(7)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett egyetértés elérését célzó eljárás alapján az engedélyező hatóság valamely kérelem ügyében nem tud dönteni, az ügy az (1) bekezdés értelmében megkeresett egy vagy több tagállam elutasító határozata közlésének időpontjától számított egy hónapos határidőn belül a Bizottság elé terjeszthető.

(8)   Az érintett tagállamokkal folytatott konzultációt követően a Bizottság az engedélyező hatóságtól érkezett közlés kézhezvételét követő
  10 héten
  belül határozatot hoz, amely az érintett tagállamoknak küldött értesítésétől számított 30 nap elteltével lép hatályba.

(9)   A Bizottság határozata addig alkalmazandó, ameddig az érintett tagállamok között megállapodás nem jön létre.

9. cikk

Az engedély meghosszabbítása és módosítása

A 8. cikket értelemszerűen alkalmazni kell az engedélyek meghosszabbítására vagy az engedélyköteles járatok üzemeltetésére vonatkozó feltételek módosítására is.

Az üzemeltetési feltételek kismértékű módosítása esetén, különösen ha az a viteldíjakat, a járatok sűrűségét és a menetrendeket érinti, elég, ha a változtatásokról csak az érintett tagállamokat értesíti az engedélyező hatóság.

Az érintett tagállamok abban is megállapodhatnak, hogy az engedélyező hatóság egy járat üzemeltetési feltételeinek módosításáról egyedül határoz.

10. cikk

Az engedélyek megszűnése

(1)   Az 1370/2007/EK rendelet rendelkezéseinek sérelme nélkül a menetrend szerinti járat üzemeltetésére vonatkozó engedély érvényessége az érvényességi időtartam lejártakor szűnik meg, vagy három hónappal azután, hogy az engedélyező hatóság kézhez kapta az engedély jogosultjától a járat megszüntetésének szándékáról szóló értesítést. A fenti értesítést indokolni kell.

(2)   Amennyiben a járat iránti igény szűnik meg, úgy az (1) bekezdésben megállapított időtartam egy hónap lesz.

(3)   Az engedély megszűnéséről az engedélyező hatóság értesíti a többi érintett tagállam illetékes hatóságait.

(4)   Az engedély jogosultja megfelelő hirdetmények útján egy hónappal a járat megszűnése előtt értesíti az érintett járat igénybevevőit.

11. cikk

A fuvarozók kötelezettségei

(1)   Vis maior esetének kivételével a menetrend szerinti járat üzemeltetője az engedély megszűnéséig megtesz minden intézkedést annak érdekében, hogy eleget tegyen a folyamatosságra, a menetrend betartására és a kapacitásra vonatkozó előírásoknak, és megfeleljen a hatáskörrel rendelkező hatóság által a 6. cikk (3) bekezdésével összhangban megállapított egyéb feltételeknek.

(2)   A fuvarozónak a járat útvonalát, megállóit, menetrendjét, viteldíjait és fuvarozási feltételeit valamennyi felhasználó számára könnyen elérhető módon meg kell jelentetnie.

(3)   Az 1370/2007/EK rendelet rendelkezéseinek sérelme nélkül az érintett tagállamok számára a közöttük létrejött közös megegyezés és az engedély jogosultjával történt megegyezés útján lehetőséget kell biztosítani a menetrend szerinti járat üzemeltetési feltételeinek módosítására.

IV.   fejezet

Különjáratok és más nem engedélyköteles járatok

12. cikk

Útiokmányok

(1)   Az 5. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett járatok kivételével a különjáratokat menetlevél kíséretében kell lebonyolítani.

(2)   A különjáratokat üzemeltető fuvarozó az egyes utazások megkezdése előtt menetlevelet tölt ki.

(3)   A menetlevélnek legalább a következő adatokat kell tartalmaznia:

| a) | a járat típusa; |
| --- | --- |

a)

a járat típusa;

| b) | az útvonal főbb pontjai; |
| --- | --- |

b)

az útvonal főbb pontjai;

| c) | a résztvevő fuvarozó(k). |
| --- | --- |

c)

a résztvevő fuvarozó(k).

(4)   A Bizottság megállapítja a menetlevél formátumát, illetve használatának módját. Mivel ezek a rendelkezések e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

A Bizottság és a tagállamok vállalják, hogy elfogadják az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a harmadik országokkal kötött megállapodásokban a menetlevélre vonatkozó rendelkezéseket legkésőbb 2010. január 1-jéig összhangba hozzák e rendelet rendelkezéseivel.

(5)   A menetlevéltömböket a fuvarozó vállalkozás székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai, vagy az általuk kijelölt szervek
  hatékony és felhasználóbarát módon
  biztosítják.

(6)   A Bizottság megállapítja a menetlevéltömbök formátumát, illetve használatuk módját. Mivel ezek a rendelkezések e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(7)   Az 5. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében meghatározott menetrend szerinti különcélú járatok esetén a szerződés vagy annak hiteles másolata szolgál útiokmányként.

13. cikk

Helyi kirándulások

Nemzetközi különjárat keretében a fuvarozó más tagállamokban is üzemeltethet különjáratokat (helyi kirándulásokat), mint amelyekben letelepedett.

Ezeket a járatokat azok ▐ az utasok vehetik igénybe, akiket az első albekezdésben említett nemzetközi járatok egyikén előzőleg ugyanaz a fuvarozó szállított, és ugyanazzal a járművel vagy ugyanannak a fuvarozónak, illetve fuvarozók csoportjának a járműjével szállítanak.

V.   fejezet

Kabotázs

14. cikk

Alapelv

(1)   Az a fuvarozó, aki ellenszolgáltatás fejében közúti személyszállítást végez és rendelkezik közösségi engedéllyel, az e fejezetben megállapított feltételekkel és a fuvarozó állampolgárságán vagy letelepedésének helyén alapuló megkülönböztetés nélkül végezhet a 15. cikkben meghatározott kabotázst.

(2)   A közösségi engedély hiteles másolatát a járművön kell tartani, és az ellenőrzésre jogosult személy felszólítására be kell mutatni.

15. cikk

Engedélyezett kabotázs

Kabotázs a következő járatok esetén megengedett:

| a) | menetrend szerinti különcélú járat, amennyiben a szervező és a fuvarozó egymással szerződést kötött; |
| --- | --- |

a)

menetrend szerinti különcélú járat, amennyiben a szervező és a fuvarozó egymással szerződést kötött;

| b) | különjárat; |
| --- | --- |

b)

különjárat;

| c) | menetrend szerinti járat, amelyet a fogadó államban nem honos fuvarozó e rendelettel összhangban üzemeltetett nemzetközi menetrend szerinti járat keretében bonyolít le, kivéve egy városközpont vagy agglomeráció szállítási igényeinek, illetve egy ilyen központ és a vonzáskörzete között felmerülő szállítási igények kielégítését szolgáló járatokat. Ilyen nemzetközi szolgáltatástól függetlenül kabotázs nem végezhető. |
| --- | --- |

c)

menetrend szerinti járat, amelyet a fogadó államban nem honos fuvarozó e rendelettel összhangban üzemeltetett nemzetközi menetrend szerinti járat keretében bonyolít le, kivéve egy városközpont vagy agglomeráció szállítási igényeinek, illetve egy ilyen központ és a vonzáskörzete között felmerülő szállítási igények kielégítését szolgáló járatokat. Ilyen nemzetközi szolgáltatástól függetlenül kabotázs nem végezhető.

16. cikk

A kabotázsra vonatkozó szabályok

(1)   A 15. cikkben említett kabotázsra, amennyiben közösségi jogszabályok másként nem rendelkeznek, a fogadó tagállam hatályos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései az irányadók a következő területeken:

| a) | a személyszállítási szerződésekre érvényes feltételek; |
| --- | --- |

a)

a személyszállítási szerződésekre érvényes feltételek;

| b) | a közúti járművek tömege és méretei; |
| --- | --- |

b)

a közúti járművek tömege és méretei;

| c) | az utasok bizonyos kategóriái, vagyis tanulók, gyerekek, valamint mozgáskorlátozott személyek szállítására vonatkozó követelmények; |
| --- | --- |

c)

az utasok bizonyos kategóriái, vagyis tanulók, gyerekek, valamint mozgáskorlátozott személyek szállítására vonatkozó követelmények;

| d) | ▐ vezetési idő és pihenőidő; |
| --- | --- |

d)

▐ vezetési idő és pihenőidő;

| e) | a szállítási szolgáltatásokat terhelő áfa (általános forgalmi adó); |
| --- | --- |

e)

a szállítási szolgáltatásokat terhelő áfa (általános forgalmi adó);

| f) | munkavállalók kiküldetése esetén, a 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében. |
| --- | --- |

f)

munkavállalók kiküldetése esetén, a 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében.

Az első albekezdés b) pontjában említett tömegek és méretek adott esetben meghaladhatják a fuvarozó székhelye szerinti tagállamban érvényes tömeget és méreteket, ugyanakkor semmilyen körülmények között nem haladhatják meg a fogadó tagállamban a belföldi forgalomra vonatkozó határértékeket vagy a 96/53/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében említett igazolásokban szereplő műszaki jellemzőket.

(2)   Amennyiben a közösségi jogszabályok másként nem rendelkeznek, a 15. cikk c) pontjában szabályozott szállítási szolgáltatások részeként végzett kabotázs a fogadó tagállam hatályos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek hatálya alá tartozik az engedélyezést, a versenytárgyalási eljárásokat, a kiszolgálandó vonalakat, a járat rendszerességét, folyamatosságát és gyakoriságát, valamint az útvonalakat illetően.

(3)   A kabotázst végző járművek kialakítására és felszereltségére ugyanazok a műszaki szabványok vonatkoznak, mint a nemzetközi szállításban forgalomba állított járművekre.

(4)   A tagállamok az (1) és (2) bekezdésben említett nemzeti törvényeket, rendeleteket és közigazgatási rendelkezéseket ugyanolyan feltételekkel alkalmazzák a nem honos fuvarozókra, mint amelyek saját állampolgáraikra is vonatkoznak, annak érdekében, hogy minden, az állampolgárságon vagy a letelepedés helyén alapuló megkülönböztetést megelőzzenek.

17. cikk

Útiokmányok kabotázs esetén

(1)   A különjáratként végzett kabotázs a 12. cikkben említett menetlevél alapján történik, amelyet a járművön kell tartani, és az ellenőrzésre jogosult személy felszólítására be kell mutatni.

(2)   A menetlevélnek a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | a járat indulási és érkezési helye; |
| --- | --- |

a)

a járat indulási és érkezési helye;

| b) | a járat indulási és érkezési időpontja. |
| --- | --- |

b)

a járat indulási és érkezési időpontja.

(3)   A menetleveleket a 12. cikknek megfelelően tömbökben adják ki, amelyeket a letelepedés szerinti tagállamban illetékes hatóság vagy hivatal hitelesít.

(4)   Menetrend szerinti különcélú járat esetén útiokmányként a fuvarozó és a szállításszervező által megkötött szerződés vagy annak hitelesített másolata szolgál.

A menetlevél kitöltése ilyen esetben havi nyilatkozat formájában történik.

(5)   A menetleveleket a letelepedés szerinti tagállam illetékes hatósága vagy hivatala részére kell visszaküldeni az adott hatóság vagy hivatal által megállapított eljárással összhangban.

18. cikk

Védintézkedések

(1)
     
  Amennyiben egy adott földrajzi területen a nemzeti fuvarozási piacon kabotázs következtében vagy az által súlyosbítva súlyos zavar alakul ki, védintézkedések elfogadása céljából bármely tagállam a Bizottsághoz fordulhat, megadva a Bizottság számára a szükséges információkat és tájékoztatva azt az általa a honos szállítók tekintetében meghozni kívánt intézkedésekről.

(2)
     
  Az (1) bekezdés alkalmazásában:

| — | „nemzeti fuvarozási piac súlyos zavara egy adott földrajzi területen” az adott piacra jellemző problémák fennállását jelenti, mint például a kereslethez képest súlyos és potenciálisan tartós túlkínálat létrejöttét, ami jelentős számú, utasszállítási szolgáltatásokat működtető fuvarozó pénzügyi stabilitását és túlélését veszélyezteti; |
| --- | --- |

—

„nemzeti fuvarozási piac súlyos zavara egy adott földrajzi területen” az adott piacra jellemző problémák fennállását jelenti, mint például a kereslethez képest súlyos és potenciálisan tartós túlkínálat létrejöttét, ami jelentős számú, utasszállítási szolgáltatásokat működtető fuvarozó pénzügyi stabilitását és túlélését veszélyezteti;

| — | „földrajzi terület”: egy tagállam területének egészére vagy egy részére kiterjedő, vagy más tagállamok területének egészére vagy egy részére kiterjedő terület. |
| --- | --- |

—

„földrajzi terület”: egy tagállam területének egészére vagy egy részére kiterjedő, vagy más tagállamok területének egészére vagy egy részére kiterjedő terület.

(3)
     
  A Bizottság a 27. cikkben említett bizottsággal történt konzultációt követően megvizsgálja a kialakult helyzetet, az érintett tagállam kérelmének beérkezését követő egy hónapon belül dönt a védintézkedések szükségességéről, és szükségességük esetén elrendeli azokat. Az e cikk szerint meghozott intézkedések legfeljebb hat hónapos érvényességi időtartamra maradnak hatályban, és egyszer meghosszabbíthatók. A Bizottság késedelem nélkül értesíti a tagállamokat és a Tanácsot minden, e bekezdés alapján meghozott határozatról

(4)
     
  Amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy egy vagy több tagállamot érintő védintézkedést hoz, akkor az illetékes hatóságok kötelesek azonos hatályú intézkedéseket hozni a honos fuvarozók tekintetében, és erről tájékoztatják a Bizottságot. Ezek az intézkedések legkésőbb a Bizottság által meghatározott védintézkedésekkel megegyező időponttól alkalmazandók.

(5)
     
  Bármely tagállam a Tanács elé terjesztheti a Bizottság (3) bekezdés szerinti határozatát az értesítésétől számított 30 napon belül. A Tanács valamely tagállam beterjesztését követő 30 napon belül, vagy több tagállam beterjesztése esetén az első beterjesztést követő 30 napon belül, minősített többséggel eltérő határozatot hozhat.

A Tanács döntésére a (3) bekezdésben kiszabott határidők alkalmazandók. Az érintett tagállamok illetékes hatóságai kötelesek azonos hatályú intézkedéseket hozni a honos fuvarozók tekintetében, és erről tájékoztatják a Bizottságot. Amennyiben a Tanács nem hoz határozatot a második albekezdés szerinti határidőn belül, a Bizottság határozata véglegessé válik.

(6)
     
  Amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy a (3) bekezdés szerinti intézkedéseket meg kell hosszabbítani, javaslatot terjeszt a Tanács elé, amely minősített többséggel határoz.

VI.   fejezet

Ellenőrzés és szankciók

19. cikk

Menetjegyek

(1)   A menetrend szerinti különcélú járatok kivételével a menetrend szerinti járatokat működtető fuvarozóknak egyéni vagy közös menetjegyet kell kibocsátaniuk, amely a következő adatokat tartalmazza:

| a) | az indulás és az érkezés helye, valamint adott esetben a visszautazás; |
| --- | --- |

a)

az indulás és az érkezés helye, valamint adott esetben a visszautazás;

| b) | a menetjegy érvényességi ideje; |
| --- | --- |

b)

a menetjegy érvényességi ideje;

| c) | a szállítás díja. |
| --- | --- |

c)

a szállítás díja.

(2)   Az (1) bekezdésben említett menetjegyet bármely ellenőrzésre jogosult személy kérésére fel kell mutatni.

20. cikk

Ellenőrzés a közutakon és a vállalkozásoknál

(1)   Az engedélyt vagy az útiokmányt a járműben kell tartani, és bármely ellenőrzésre jogosult személy kérésére fel kell mutatni.

(2)   A nemzetközi személyforgalomban autóbuszokat üzemeltető fuvarozóknak minden olyan ellenőrzést lehetővé kell tenniük, amely annak megállapítását szolgálja, hogy a személyszállítás – különösen a vezetési- és pihenőidő tekintetében – megfelelően történik-e. E rendelet végrehajtásának keretében az ellenőrzésre jogosult személyek:

| a) | ellenőrizhetik a személyszállítási vállalkozás könyveit és a működésre vonatkozó egyéb dokumentumait; |
| --- | --- |

a)

ellenőrizhetik a személyszállítási vállalkozás könyveit és a működésre vonatkozó egyéb dokumentumait;

| b) | a helyszínen másolatokat vagy kivonatokat készíthetnek a könyvekről és a dokumentumokról; |
| --- | --- |

b)

a helyszínen másolatokat vagy kivonatokat készíthetnek a könyvekről és a dokumentumokról;

| c) | beléphetnek a személyszállítási vállalkozás minden helyiségébe, területére és járművébe; |
| --- | --- |

c)

beléphetnek a személyszállítási vállalkozás minden helyiségébe, területére és járművébe;

| d) | a könyvekben, dokumentumokban vagy adatbázisokban található bármely adat bemutatását kérhetik. |
| --- | --- |

d)

a könyvekben, dokumentumokban vagy adatbázisokban található bármely adat bemutatását kérhetik.

21. cikk

Kölcsönös segítségnyújtás

A tagállamok kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak e rendelet alkalmazásában. Információt cserélnek a [közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról szóló] .../2008/EK rendelet 17. cikke alapján létrehozott nemzeti kapcsolattartó pontokon keresztül.

22. cikk

A közösségi engedélyek visszavonása

(1)   A fuvarozó székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai visszavonják a 4. cikkben meghatározott közösségi engedélyt, amennyiben az engedély jogosultja:

| a) | már nem teljesíti a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeket; |
| --- | --- |

a)

már nem teljesíti a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeket;

| b) | a közösségi engedély kiállításához szükséges adatokat tévesen közölte. |
| --- | --- |

b)

a közösségi engedély kiállításához szükséges adatokat tévesen közölte.

(2)   Az engedélyező hatóság az engedélyt visszavonja, ha az engedély jogosultja az e rendelet alapján kiadott engedély feltételeinek már nem felel meg, különösen ha a fuvarozó székhelye szerinti tagállam ezt kéri. A hatóság erről haladéktalanul értesíti az érintett tagállam illetékes hatóságait.

23. cikk

A jogsértések szankcionálása a székhely szerinti tagállam által

(1)   A közösségi közúti szállításra vonatkozó jogszabályok bármely tagállamban elkövetett, illetve megállapított súlyos ▐ megsértése esetén, különös tekintettel a járművekre, valamint a járművezetők vezetési- és pihenőidejére vonatkozó előírások megsértésére, továbbá az 5. cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdésében említett párhuzamos vagy időszakos járatok engedély nélküli üzemeltetése esetén a jogsértést elkövető fuvarozó székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai figyelmeztetésben részesítik a fuvarozót, és többek között a következő közigazgatási szankciókkal élhetnek:

| a) | a közösségi engedély egyes vagy az összes hiteles másolatának ideiglenes, illetve végleges visszavonása; |
| --- | --- |

a)

a közösségi engedély egyes vagy az összes hiteles másolatának ideiglenes, illetve végleges visszavonása;

| b) | a közösségi engedély ideiglenes, illetve végleges visszavonása; |
| --- | --- |

b)

a közösségi engedély ideiglenes, illetve végleges visszavonása;

| c) | pénzbírságok. |
| --- | --- |

c)

pénzbírságok.

A szankciókat a közösségi engedély jogosultja által elkövetett jogsértés súlyosságának, valamint a nemzetközi fuvarozási szolgáltatások vonatkozásában rendelkezésére álló hiteles másolatok számának megfelelően kell meghatározni.

(2)   Amennyiben a fuvarozó a közösségi közúti szállításra vonatkozó jogszabályokat – különös tekintettel a járművekre és a járművezetők vezetési és pihenőidejére vonatkozó előírásokra – súlyosan megsérti,
  valamint végleges határozat született a fuvarozó rendelkezésére álló összes felülvizsgálati lehetőség kimerítését követően,
  a tagállam illetékes hatóságai eltiltják a fuvarozót a nemzetközi személyszállító járatok e rendelet alapján területükön történő üzemeltetésétől. A hatóságok haladéktalanul tájékoztatják az érintett tagállam illetékes hatóságait.

(3)   
  Amikor a

  24. cikk (1) bekezdésében említett esetben
  súlyos jogsértés történt
  , a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai döntenek arról, hogy az érintett
  fuvarozóval szemben milyen szankciót alkalmazzanak
  . E hatóságoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb három hónappal azután, hogy a jogsértésről tudomást szereztek, tájékoztatniuk kell azon tagállam illetékes hatóságait, ahol a jogsértést megállapították, hogy az e cikk (1) és a (2) bekezdésében említett szankciók közül melyeket alkalmazták. Amennyiben a szóban forgó szankciókat nem lehetett kiszabni, annak okát a hatóságoknak meg kell indokolniuk.

(4)   Az illetékes hatóságok figyelembe veszik a jogsértés helye szerinti tagállamban már kiszabott szankciókat, és biztosítják, hogy az érintett fuvarozóra már kiszabott szankciók együttesen arányban álljanak a szankció alapjául szolgáló jogsértés vagy jogsértések súlyosságával.

A 24. cikk (1) bekezdésében említett esetben a letelepedés szerinti tagállam illetékes hatóságai a fogadó tagállam illetékes hatóságaival folytatott konzultációt követően kiszabhatják szankcióként a közúti személyszállítási szakma végzésére jogosító engedély visszavonását is.

(5)   Továbbá a fuvarozó székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai a nemzeti jogszabályokkal összhangban egy illetékes nemzeti bíróság előtt eljárást indíthatnak az érintett fuvarozó ellen. Tájékoztatják a fogadó tagállam illetékes hatóságait az e célból hozott határozatokról.

(6)   A tagállamok biztosítják azt, hogy a fuvarozók fellebbezési joggal rendelkezzenek bármely, e bekezdés értelmében kiszabott közigazgatási szankcióval szemben.

24. cikk

A jogsértések szankcionálása a fogadó tagállam által

(1)   Amennyiben egy tagállam illetékes hatóságai tudomást szereznek arról, hogy egy nem honos fuvarozó e rendeletet vagy a közösségi közúti szállításra vonatkozó jogszabályokat súlyosan ▐ megsértette, az a tagállam, amelynek a területén a jogsértést megállapították, a lehető leghamarabb, de legkésőbb egy hónappal azután, hogy tudomást szerzett a jogsértésről, a letelepedés szerinti tagállam számára eljuttatja az alábbi információkat:

| a) | a jogsértés leírása, elkövetésének dátuma és időpontja; |
| --- | --- |

a)

a jogsértés leírása, elkövetésének dátuma és időpontja;

| b) | a jogsértés kategóriája, típusa és súlyossága; |
| --- | --- |

b)

a jogsértés kategóriája, típusa és súlyossága;

| c) | a kivetett és a végrehajtott szankciók. |
| --- | --- |

c)

a kivetett és a végrehajtott szankciók.

A fogadó tagállam illetékes hatóságai felkérhetik a fuvarozó letelepedés szerinti tagállamának illetékes hatóságait, hogy a 23. cikkel összhangban közigazgatási szankciókat szabjanak ki.

(2)   A fogadó tagállam az esetleges büntetőjogi üldözés sérelme nélkül szankciót szabhat ki azon nem honos fuvarozókra, amelyek a tagállam területén kabotázs során sértették meg e rendeletet, illetve a szállításra vonatkozó közösségi vagy nemzeti előírásokat. A szankciók kiszabására megkülönböztetés nélkül kerül sor, és az többek között lehet figyelmeztetés, illetve súlyos ▐ jogsértés esetén kabotázstól való ideiglenes eltiltás azon fogadó tagállam területén, ahol a jogsértés történt
  , és/vagy pénzbírság kiszabása
  .

(3)   A tagállamok biztosítják azt, hogy a fuvarozók fellebbezési joggal rendelkezzenek bármely, e bekezdés értelmében kiszabott közigazgatási szankcióval szemben.

25. cikk

Országos nyilvántartásba vétel

A tagállamok biztosítják, hogy a területükön honos fuvarozók által elkövetett, a közösségi közúti fuvarozásra vonatkozó jogszabályok szankciókkal sújtott súlyos ▐ megsértésének tényét illetve a kivetett szankciót bevezetik a [közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról szóló] .../.../EK rendelettel létrehozott, a fuvarozási vállalkozásokat tartalmazó országos nyilvántartásba. A közösségi engedély ideiglenes vagy végleges visszavonását tartalmazó bejegyzéseknek legalább két évig az adatbázisban kell maradniuk.

VII.   fejezet

Végrehajtás

26. cikk

Tagállamok közötti megállapodások

(1)   A tagállamok az e rendelet hatálya alá tartozó járatok további liberalizációjára – különös tekintettel az engedélyezési rendszerre és az útiokmányok egyszerűsítésére vagy megszüntetésére – vonatkozóan két- vagy többoldalú megállapodásokat köthetnek.

(2)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az (1) bekezdés alapján megkötött valamennyi megállapodásról.

27. cikk

Bizottság

(1)   A Bizottságot a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet (15) 18. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság segíti.

(2)   E bekezdésre való hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)-(4) bekezdését, valamint (5) bekezdésének b) pontját, és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel 8. cikke rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (3) bekezdésének c) pontjában, valamint (4) bekezdésének b) és e) pontjában megállapított határidő egy hónap.

28. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megsértésére alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, valamint minden szükséges intézkedést meghoznak azok végrehajtása érdekében. Az előírt szankcióknak hatásosnak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok legkésőbb ... (16) értesítik a Bizottságot ezekről az intézkedésekről, illetve haladéktalanul értesítik bármilyen későbbi, ezeket érintő módosításokról.

A tagállamok biztosítják, hogy ezen intézkedéseket a fuvarozó nemzetisége és székhelye tekintetében hátrányos megkülönböztetés nélkül alkalmazzák.

29. cikk

Jelentés

(1)   A tagállamok minden év január 31-ig közlik a Bizottsággal az előző évben a menetrend szerinti járatokra kibocsátott engedélyek számát és a menetrend szerinti járatokra e jelentési időszak végéig érvényes összes engedély számát. A tájékoztatást a menetrend szerinti járatok célországai szerinti lebontásban kell megadni. A tagállamok szintén közlik a Bizottsággal a honos fuvarozók által a jelentési időszakban a menetrend szerinti különcélú járatok és különjáratok formájában kabotázs keretében üzemeltetett járatok adatait.

(2)   A fogadó tagállam illetékes hatóságai minden év január 31-ig megküldik a Bizottság részére a 15. cikk c) pontjában említett menetrend szerinti járatként végzett kabotázshoz kiadott engedélyek számáról szóló statisztikai kimutatást.

(3)   A Bizottság megállapítja a (2) bekezdésben hivatkozott statisztikai kimutatások közlésére használt táblázatok formáját. Mivel ezek az intézkedések e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadnia.

(4)   A tagállamok legkésőbb minden év január 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző év december 31-én közösségi engedéllyel rendelkező fuvarozók, valamint az akkor forgalomban lévő járművek számának megfelelő példányszámú hiteles másolatok számáról.

30. cikk

Az 561/2006/EK rendelet módosítása

A 561/2006/EK rendelet 8. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:

„
  (6a)
     
  A (6) bekezdéstől eltérve és a következő feltételek teljesülése mellett az [autóbusszal végzett személyszállítás piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló] ...-i .../2008/EK európai parlementi és tanácsi rendeletben ( (17)) meghatározott nemzetközi alkalmi szállítással foglalkozó gépjárművezetők heti pihenőidejüket az azt megelőző rendes heti pihenőidőt követően legfeljebb 12 egymást követő 24 órás időszakkal elhalaszthatják, feltéve, ha:

| — | a nemzetközi alkalmi szállítási szolgáltatás legalább 24 órán keresztül olyan tagállamban vagy harmadik országban zajlik, amely nem a szolgáltatás kiindulópontja, és |
| --- | --- |

—

a nemzetközi alkalmi szállítási szolgáltatás legalább 24 órán keresztül olyan tagállamban vagy harmadik országban zajlik, amely nem a szolgáltatás kiindulópontja, és

| — | az eltérés alkalmazása utáni heti pihenő minden esetben legalább egy 45 órás rendes heti pihenő; az eltérés alkalmazását követő harmadik hét vége előtt egyhuzamban 24 órás kompenzációs pihenőt kell tartani; e kompenzációs pihenő alkalmazásának körülményeit és feltételeit az érintett résztvevőknek kell nemzeti szinten, megfelelő módon meghatározniuk, és |
| --- | --- |

—

az eltérés alkalmazása utáni heti pihenő minden esetben legalább egy 45 órás rendes heti pihenő; az eltérés alkalmazását követő harmadik hét vége előtt egyhuzamban 24 órás kompenzációs pihenőt kell tartani; e kompenzációs pihenő alkalmazásának körülményeit és feltételeit az érintett résztvevőknek kell nemzeti szinten, megfelelő módon meghatározniuk, és

| — | abban az esetben, ha a vezetés a 22.00 és 6.00 óra közötti időszakot teljes egészében magában foglalja, a járműben végig 2 gépkocsivezetőnek kell tartózkodnia, vagy a 7. cikkben említett vezetési időtartamot 3 órára kell csökkenteni, és |
| --- | --- |

—

abban az esetben, ha a vezetés a 22.00 és 6.00 óra közötti időszakot teljes egészében magában foglalja, a járműben végig 2 gépkocsivezetőnek kell tartózkodnia, vagy a 7. cikkben említett vezetési időtartamot 3 órára kell csökkenteni, és

| — | 2014. január 1-jétől ez az eltérés csak a 3821/85/EGK rendelet IB. melléklete előírásainak megfelelő menetíró készülékkel felszerelt jármű használata esetén alkalmazható. |
| --- | --- |

—

2014. január 1-jétől ez az eltérés csak a 3821/85/EGK rendelet IB. melléklete előírásainak megfelelő menetíró készülékkel felszerelt jármű használata esetén alkalmazható.

VIII.   fejezet

VIII.

fejezet

Záró rendelkezések

Záró rendelkezések

31. cikk

Hatályon kívül helyezés

Hatályon kívül helyezés

A 684/92/EGK és a 12/98/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletekre való hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni a II. mellékletben található megfelelési táblázattal összhangban.

32. cikk

Hatálybalépés

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet
  2009. január 1-jétől
  kell alkalmazni.

2009. január 1-jétől

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 10., 2008.1.15., 44. o
  .

1

10., 2008.1.15., 44. o

(2)  HL C ....

2

(3)  Az Európai Parlament 2008. június 5-i álláspontja.

3

z Európai Parlament 2008. június 5-i álláspontja

(4)  HL L 74., 1992.3.20., 1. o ║.

4

(5)  HL L 4., 1998.1.8., 4. o.

5

(6)  HL L 18., 1997.1.21., 1. o.

6

(7)  HL L ...

7

(8)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. ║.

8

(9)  
  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0575.

9

Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0575.

(10)  

  HL L 102., 2006.4.11., 1. o.

10

HL L 102., 2006.4.11., 1. o.

(11)  HL L 57., 1992.3.2., 27. o.

11

(12)  HL L 235., 1996.9.17., 59. o.

12

(13)  HL L 226., 2003.9.10., 4. o.

13

(14)  
  HL L 315., 2007.12.3., 1. o
  .

14

HL L 315., 2007.12.3., 1. o

(15)  HL L 370., 1985.12.31., 8. o.

15

(16)  12 hónappal jelen rendelet hatálybalépése után.

16

12 hónappal jelen rendelet hatálybalépése után

(17)  
  HL L ...
  ”

17

HL L ...

2008. június 5., csütörtökI. MELLÉKLET

EURÓPAI KÖZÖSSÉG

(a)

(Világoskék DIN A4-es szintetikus papír, legalább 150 g/m2)

(Az engedély első oldala)

(Szöveg az engedélyt kiállító tagállam hivatalos nyelvén (nyelvein), vagy egyik hivatalos nyelvén)

| AZ ENGEDÉLYT KIÁLLÍTÓ TAGÁLLAM (1) MEGKÜLÖNBÖZTETŐ JELZÉSE | AZ ILLETÉKES HATÓSÁG VAGY SZERV MEGNEVEZÉSE |
| --- | --- |

AZ ENGEDÉLYT KIÁLLÍTÓ TAGÁLLAM (1) MEGKÜLÖNBÖZTETŐ JELZÉSE

AZ ILLETÉKES HATÓSÁG VAGY SZERV MEGNEVEZÉSE

... ENGEDÉLY

... HITELES MÁSOLAT

Ellenszolgáltatás fejében autóbusszal végzett nemzetközi személyszállításra
  és kabotázsra

Ezen engedély jogosultja (2) ...

...

...

a(z) [autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló] ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) megállapított feltételekkel, valamint ezen engedély általános rendelkezéseinek megfelelően jogosult ellenszolgáltatás fejében nemzetközi közúti személyszállítást végezni a Közösség területén.

Megjegyzések: ...

...

Az engedély ... -tól/-től ... -ig érvényes.

Kelt: ... -ban/-ben, ... -án/-én (4)

Általános rendelkezések

| (1) | Ez az engedély az autóbusszal végzett személyszállítás piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló, .../2008/EK rendelet értelmében került kiállításra. |
| --- | --- |

(1)

Ez az engedély az autóbusszal végzett személyszállítás piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló, .../2008/EK rendelet értelmében került kiállításra.

| (2) | Ezt az engedélyt az ellenszolgáltatás fejében szállítási szolgáltatást végző fuvarozó letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatósága állítja ki azon fuvarozó részére, aki:






  a) | a székhelye szerinti tagállamban autóbusszal végzett menetrend szerinti járatok, menetrend szerinti különcélú járatok és különjáratok üzemeltetésére jogosult; |
| --- | --- | --- |

(2)

Ezt az engedélyt az ellenszolgáltatás fejében szállítási szolgáltatást végző fuvarozó letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatósága állítja ki azon fuvarozó részére, aki:

a)

a székhelye szerinti tagállamban autóbusszal végzett menetrend szerinti járatok, menetrend szerinti különcélú járatok és különjáratok üzemeltetésére jogosult;

| b) | megfelel a közösségi szabályokkal összhangban meghatározott személyszállítói foglalkozás folytatására vonatkozó feltételeknek a belföldi és nemzetközi személyszállítás terén; |
| --- | --- |

b)

megfelel a közösségi szabályokkal összhangban meghatározott személyszállítói foglalkozás folytatására vonatkozó feltételeknek a belföldi és nemzetközi személyszállítás terén;

| c) | eleget tesz a közúti közlekedés biztonságára vonatkozó jogi követelményeknek a járművezetők és járművek tekintetében. |
| --- | --- |

c)

eleget tesz a közúti közlekedés biztonságára vonatkozó jogi követelményeknek a járművezetők és járművek tekintetében.

| (3) | Ez az engedély lehetővé teszi az ellenszolgáltatás fejében autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás lebonyolítását a Közösség területén található valamennyi közlekedési vonalon:






  a) | amennyiben az indulás és az érkezés helye két különböző tagállamban van, függetlenül attól, hogy áthalad-e a járat egy vagy több tagállam, illetve harmadik országok területén; |
| --- | --- | --- |

(3)

Ez az engedély lehetővé teszi az ellenszolgáltatás fejében autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás lebonyolítását a Közösség területén található valamennyi közlekedési vonalon:

a)

amennyiben az indulás és az érkezés helye két különböző tagállamban van, függetlenül attól, hogy áthalad-e a járat egy vagy több tagállam, illetve harmadik országok területén;

| b) | valamelyik tagállamból egy harmadik országba és fordítva, függetlenül attól, hogy áthalad-e a járat egy vagy több tagállam, illetve harmadik országok területén; |
| --- | --- |

b)

valamelyik tagállamból egy harmadik országba és fordítva, függetlenül attól, hogy áthalad-e a járat egy vagy több tagállam, illetve harmadik országok területén;

| c) | harmadik országok között, egy vagy több tagállam területén áthaladó tranzittal, |
| --- | --- |

c)

harmadik országok között, egy vagy több tagállam területén áthaladó tranzittal,

valamint a(z) [autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló] .../2008/EK rendeletben megállapított feltételek szerint végzett szállítási tevékenységgel összefüggő üres járatokat.

Valamely tagállamból egy harmadik országba irányuló szállítás esetén és fordítva, a(z) [ autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló] .../2008/EK rendeletet az utazás azon részére kell alkalmazni, amelynek során a jármű egy tagállam területén halad át. Nem kell alkalmazni az utazás azon részére, amely a felszállás vagy a leszállás szerinti tagállam területére esik, amíg a Közösség és az érintett harmadik állam nem kötötte meg a szükséges megállapodást.

| (4) | Az engedély személyre szóló és nem átruházható. |
| --- | --- |

(4)

Az engedély személyre szóló és nem átruházható.

| (5) | Az engedélyt a kibocsátó tagállam illetékes hatóságai visszavonhatják, különösen akkor, ha a fuvarozó:






  a) | már nem teljesíti a(z) [az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló] .../2008/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételeket; |
| --- | --- | --- |

(5)

Az engedélyt a kibocsátó tagállam illetékes hatóságai visszavonhatják, különösen akkor, ha a fuvarozó:

a)

már nem teljesíti a(z) [az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló] .../2008/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételeket;

| b) | a közösségi engedély kiállításához és meghosszabbításához szükséges adatokat tévesen közölte; |
| --- | --- |

b)

a közösségi engedély kiállításához és meghosszabbításához szükséges adatokat tévesen közölte;

| c) | egy vagy több
  tagállamban súlyosan vagy kisebb mértékben, de ismétlődően megsértette a közösségi közúti szállításra vonatkozó jogszabályokat, különös tekintettel a járművekre, valamint a járművezetők vezetési és pihenőidejére vonatkozó szabályokra, továbbá az [autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló] .../2008/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdésében említett párhuzamos vagy időszakos járatok engedély nélküli végzésére. A jogsértést elkövető fuvarozó letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatóságai többek között visszavonhatják a közösségi engedélyt, vagy ideiglenesen illetve véglegesen visszavonhatják a közösségi engedély egyik vagy összes hiteles másolatát. |
| --- | --- |

c)

egy vagy több
  tagállamban súlyosan vagy kisebb mértékben, de ismétlődően megsértette a közösségi közúti szállításra vonatkozó jogszabályokat, különös tekintettel a járművekre, valamint a járművezetők vezetési és pihenőidejére vonatkozó szabályokra, továbbá az [autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló] .../2008/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdésében említett párhuzamos vagy időszakos járatok engedély nélküli végzésére. A jogsértést elkövető fuvarozó letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatóságai többek között visszavonhatják a közösségi engedélyt, vagy ideiglenesen illetve véglegesen visszavonhatják a közösségi engedély egyik vagy összes hiteles másolatát.

A szankció mértékének megállapítása a közösségi engedély tulajdonosa által elkövetett jogsértés súlyosságának, valamint a nemzetközi járatok vonatkozásában az illető birtokában lévő hiteles másolatok teljes számának megfelelően történik.

| (6) | Az engedély eredeti példányát a fuvarozó köteles megőrizni. Az engedély hiteles másolatait a nemzetközi szállítást végző járműveken kell tartani. |
| --- | --- |

(6)

Az engedély eredeti példányát a fuvarozó köteles megőrizni. Az engedély hiteles másolatait a nemzetközi szállítást végző járműveken kell tartani.

| (7) | Ezt az engedélyt az ellenőrzésre jogosult személy felszólítására be kell mutatni. |
| --- | --- |

(7)

Ezt az engedélyt az ellenőrzésre jogosult személy felszólítására be kell mutatni.

| (8) | Az engedély jogosultja köteles valamennyi tagállam területén betartani az adott államban érvényes törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, különösen a szállítás és a közlekedés tekintetében. |
| --- | --- |

(8)

Az engedély jogosultja köteles valamennyi tagállam területén betartani az adott államban érvényes törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, különösen a szállítás és a közlekedés tekintetében.

| (9) | „Menetrend szerinti járatok” azok a járatok, amelyeken az utasok szállítása meghatározott időközönként, meghatározott útvonalon, az utasokat előre meghatározott megállóhelyeken felvéve és kitéve történik, és amelyeket bárki igénybe vehet, adott esetben helyfoglalási kötelezettség mellett.
  A járatok üzemeltetési feltételeinek módosulása nem érinti azok menetrend szerinti járatként történő besorolását.
  A menetrend szerinti járatok engedélykötelesek.
  A „menetrend szerinti különcélú járatok” olyan menetrend szerinti járatok, amelyek meghatározott utascsoportok szállítását bonyolítják le más utasok kizárásával, meghatározott időközönként, meghatározott útvonalon úgy, hogy az utasok előre meghatározott megállóhelyeken szállnak fel és le.
  A menetrend szerinti különcélú járatok közé a következők tartoznak:






  a) | a dolgozók otthonuk és munkahelyük közötti fuvarozása; |
| --- | --- | --- |

(9)

„Menetrend szerinti járatok” azok a járatok, amelyeken az utasok szállítása meghatározott időközönként, meghatározott útvonalon, az utasokat előre meghatározott megállóhelyeken felvéve és kitéve történik, és amelyeket bárki igénybe vehet, adott esetben helyfoglalási kötelezettség mellett.

A járatok üzemeltetési feltételeinek módosulása nem érinti azok menetrend szerinti járatként történő besorolását.

A menetrend szerinti járatok engedélykötelesek.

A „menetrend szerinti különcélú járatok” olyan menetrend szerinti járatok, amelyek meghatározott utascsoportok szállítását bonyolítják le más utasok kizárásával, meghatározott időközönként, meghatározott útvonalon úgy, hogy az utasok előre meghatározott megállóhelyeken szállnak fel és le.

A menetrend szerinti különcélú járatok közé a következők tartoznak:

a)

a dolgozók otthonuk és munkahelyük közötti fuvarozása;

| b) | a tanulók és hallgatók otthonuk és oktatási intézményük közötti fuvarozása; |
| --- | --- |

b)

a tanulók és hallgatók otthonuk és oktatási intézményük közötti fuvarozása;

Az a tény, hogy egy különcélú járat az azt használók igényeihez igazodik, nem befolyásolhatja annak menetrend szerinti járatként történő besorolását.

A különcélú menetrend szerinti járatok nem engedélykötelesek, amennyiben azokat a szervező és a fuvarozó közötti szerződés szabályozza.

A párhuzamos vagy időszakos és a már meglévő menetrend szerinti járatokéval azonos utasokat kiszolgáló járatok megszervezése engedélyköteles.

A „különjáratok” olyan járatok, amelyek nem felelnek meg sem a menetrend szerinti járatok, sem a különcélú menetrend szerinti járatok meghatározásának, és amelyek fő jellemzője, hogy a megrendelő vagy maga a fuvarozó kezdeményezésére összeállított csoportokat szállítanak. A már meglévő menetrend szerinti járatokkal összevethető és azokéval azonos utasokat kiszolgáló párhuzamos vagy időszakos járatok megszervezése a(z) [autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló].../2008/EK rendelet III. fejezetében megállapított eljárással összhangban engedélyköteles. Az a tény, hogy ezek a járatok bizonyos időközönként közlekednek, nem érinti különjáratokként történő besorolásukat.

A különjáratok nem engedélykötelesek.

---

(1)  A tagállamok megkülönböztető jelzései az alábbiak: (B) Belgium, ║ (BG) Bulgária, ║ (CZ) Cseh Köztársaság, (DK) Dánia, (D) Németország, ║ (EST) Észtország, (IRL) Írország, (GR) Görögország, (E) Spanyolország, (F) Franciaország, (I) Olaszország, ║ (CY) Ciprus, (LV) Lettország, (LT) Litvánia, (L) Luxemburg, ║ (H) Magyarország, (MT) Málta, (NL) Hollandia, (A) Ausztria, ║ (PL) Lengyelország, (P) Portugália, ║ (RO) Románia, ║ (SLO) Szlovénia, (SK) Szlovákia, (FIN) Finnország, (S) Svédország, (UK) Egyesült Királyság.

(2)  A fuvarozó teljes neve vagy cégneve és teljes címe.

(3)  HL L ...

(4)  Az engedélyt kiállító illetékes hatóság vagy szerv aláírása és bélyegzője.

2008. június 5., csütörtökII. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 684/92/EGK rendelet | 12/98/EK rendelet | E rendelet |
| --- | --- | --- |
| 1. cikk, (1) bekezdés | | Módosított 1. cikk, (1) bekezdés |
| – | | Új 1. cikk, (4) bekezdés |
| 2. cikk, 1.1. pont | | 2. cikk, a) pont, 5. cikk, (1) bekezdés |
| 2. cikk, 1.2. pont | | 2. cikk, b) pont, 5. cikk, (2) bekezdés |
| 2. cikk, 1.3. pont | | 5. cikk, (1) bekezdés |
| 2. cikk, 3.1. pont | | 2. cikk, c) pont, 5. cikk, (3) bekezdés |
| 2. cikk, 3.3. pont | | 5. cikk, (3) bekezdés |
| 2. cikk, 3.4. pont | | 5. cikk, (3) bekezdés |
| 2. cikk, 4. pont | | 2. cikk, d) pont, 5. cikk, (5) bekezdés |
| – | | Új 2. cikk, e), f) és g) pont |
| 3. cikk | | Módosított 3. cikk, 29. cikk |
| 3a. cikk | | 4. cikk |
| 4. cikk | | Módosított 5. cikk |
| 5. cikk | | 6. cikk |
| 6. cikk | | 7. cikk |
| 7. cikk | | Módosított 8. cikk |
| 8. cikk | | 9. cikk |
| 9. cikk | | Módosított 10. cikk |
| 10. cikk | | 11. cikk |
| 11. cikk | | 12. cikk |
| 12. cikk | | 13. cikk |
| 13. cikk | | Módosított 5. cikk, (5) bekezdés |
| | 1. cikk | Módosított 14. cikk |
| | 2. cikk | 2. cikk, 5. cikk |
| | 3. cikk | 15. cikk |
| | 4. cikk, (1) bekezdés | Módosított 16. cikk, (1) bekezdés |
| | 4. cikk, (2) bekezdés | 16. cikk, (2) bekezdés |
| | 4. cikk, (3) bekezdés | 16. cikk, (3) bekezdés |
| | 4. cikk, (4) bekezdés | 16. cikk, (4) bekezdés |
| | 4. cikk, (5) bekezdés | – |
| | 5. cikk | 4. cikk, (3) bekezdés |
| | 6. cikk | 17. cikk |
| | 7. cikk | Módosított 29. cikk, (3) bekezdés |
| | 8. cikk | Módosított 27. cikk |
| | 9. cikk | – |
| | 10. cikk | Módosított 27. cikk |
| – | – | 18. cikk |
| 14. cikk | | 19. cikk |
| 15. cikk | | 12. cikk, 20. cikk |
| | 11. cikk, (1) bekezdés | Módosított 21. cikk |
| 16. cikk, (1) bekezdés | | 22. cikk, (1) bekezdés |
| 16. cikk, (2) bekezdés | | 22. cikk, (2) bekezdés |
| 16. cikk, (3) bekezdés | | Módosított 23. cikk, (1) bekezdés |
| 16. cikk, (4) bekezdés | | Módosított 23. cikk, (2) bekezdés |
| 16. cikk, (5) bekezdés | | 25. cikk |
| | | Új 24. cikk, (1) bekezdés |
| | 11. cikk, (2) bekezdés | 24. cikk, (2) bekezdés |
| | 11. cikk, (3) bekezdés | 24. cikk, (2) bekezdés |
| | 11. cikk, (4) bekezdés | – |
| | 12. cikk | 23. cikk, 24. cikk |
| | 13. cikk | – |
| 16a. cikk | | – |
| 17. cikk | | – |
| 18. cikk | | 26. cikk |
| 19. cikk | 14. cikk | 28. cikk |
| – | – | 30. cikk |
| 21. cikk | | 31. cikk |
| 22. cikk | 15. cikk | 32. cikk |
| I. melléklet | | I. melléklet |
| | | II. melléklet, új |

684/92/EGK rendelet

12/98/EK rendelet

E rendelet

1. cikk, (1) bekezdés

Módosított 1. cikk, (1) bekezdés

–

Új 1. cikk, (4) bekezdés

2. cikk, 1.1. pont

2. cikk, a) pont, 5. cikk, (1) bekezdés

2. cikk, 1.2. pont

2. cikk, b) pont, 5. cikk, (2) bekezdés

2. cikk, 1.3. pont

5. cikk, (1) bekezdés

2. cikk, 3.1. pont

2. cikk, c) pont, 5. cikk, (3) bekezdés

2. cikk, 3.3. pont

5. cikk, (3) bekezdés

2. cikk, 3.4. pont

5. cikk, (3) bekezdés

2. cikk, 4. pont

2. cikk, d) pont, 5. cikk, (5) bekezdés

–

Új 2. cikk, e), f) és g) pont

3. cikk

Módosított 3. cikk, 29. cikk

3a. cikk

4. cikk

4. cikk

Módosított 5. cikk

5. cikk

6. cikk

6. cikk

7. cikk

7. cikk

Módosított 8. cikk

8. cikk

9. cikk

9. cikk

Módosított 10. cikk

10. cikk

11. cikk

11. cikk

12. cikk

12. cikk

13. cikk

13. cikk

Módosított 5. cikk, (5) bekezdés

1. cikk

Módosított 14. cikk

2. cikk

2. cikk, 5. cikk

3. cikk

15. cikk

4. cikk, (1) bekezdés

Módosított 16. cikk, (1) bekezdés

4. cikk, (2) bekezdés

16. cikk, (2) bekezdés

4. cikk, (3) bekezdés

16. cikk, (3) bekezdés

4. cikk, (4) bekezdés

16. cikk, (4) bekezdés

4. cikk, (5) bekezdés

–

5. cikk

4. cikk, (3) bekezdés

6. cikk

17. cikk

7. cikk

Módosított 29. cikk, (3) bekezdés

8. cikk

Módosított 27. cikk

9. cikk

–

10. cikk

Módosított 27. cikk

–

–

18. cikk

14. cikk

19. cikk

15. cikk

12. cikk, 20. cikk

11. cikk, (1) bekezdés

Módosított 21. cikk

16. cikk, (1) bekezdés

22. cikk, (1) bekezdés

16. cikk, (2) bekezdés

22. cikk, (2) bekezdés

16. cikk, (3) bekezdés

Módosított 23. cikk, (1) bekezdés

16. cikk, (4) bekezdés

Módosított 23. cikk, (2) bekezdés

16. cikk, (5) bekezdés

25. cikk

Új 24. cikk, (1) bekezdés

11. cikk, (2) bekezdés

24. cikk, (2) bekezdés

11. cikk, (3) bekezdés

24. cikk, (2) bekezdés

11. cikk, (4) bekezdés

–

12. cikk

23. cikk, 24. cikk

13. cikk

–

16a. cikk

–

17. cikk

–

18. cikk

26. cikk

19. cikk

14. cikk

28. cikk

–

–

30. cikk

21. cikk

31. cikk

22. cikk

15. cikk

32. cikk

I. melléklet

I. melléklet

II. melléklet, új

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/122 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/122

---

2008. június 5., csütörtökAz élelmiszer-higiénia ***I

P6_TA(2008)0250

Az Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Gazdasági Közösségetlétrehozó szerződés 79. cikke (3) bekezdésének végrehajtása keretében a fuvardíjakban és a fuvarozásifeltételek terén alkalmazott hátrányos megkülönböztetés megszüntetéséről szóló 11. rendelet ésaz élelmiszer-higiéniáról szóló 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításárólszóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0090 –C6-0211/2007 – 2007/0037B(COD))

2009/C 285 E/20

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0090),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0211/2007),

tekintettel az Elnökök Értekezlete 2007. július 5-i határozatára, amely felhatalmazza a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottságot és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottságot egy-egy jogalkotási jelentés kidolgozására, a Bizottság fent említett javaslata alapján,

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére,

tekintettel eljárási szabályzata 51. és 35. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A6-0143/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság élelmiszer-higiéniáról szóló javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság élelmiszer-higiéniáról szóló javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. június 5., csütörtökP6_TC1-COD(2007)0037B

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 5-én került elfogadásra ▐ az élelmiszer-higiéniáról szóló 852/2004/EK rendelet módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak ▐ 95. cikkére és 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással (3) összhangban,

mivel:

| (1) | A jobb szabályozásra vonatkozó közösségi politikák – különösen „Az Európai Unión belüli jobb szabályozás stratégiai felülvizsgálata”║ című, ║ valamint „Az adminisztratív terhek csökkentésének cselekvési programja az Európai Unióban” ║ című, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemények – hangsúlyozzák a meglévő jogszabályok által a vállalkozásokra rótt adminisztratív terhek csökkentésének fontosságát, mivel ez lényeges eleme versenyképességük javításának és a lisszaboni menetrend célkitűzései elérésének.
  ▐ |
| --- | --- |

(1)

A jobb szabályozásra vonatkozó közösségi politikák – különösen „Az Európai Unión belüli jobb szabályozás stratégiai felülvizsgálata”║ című, ║ valamint „Az adminisztratív terhek csökkentésének cselekvési programja az Európai Unióban” ║ című, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemények – hangsúlyozzák a meglévő jogszabályok által a vállalkozásokra rótt adminisztratív terhek csökkentésének fontosságát, mivel ez lényeges eleme versenyképességük javításának és a lisszaboni menetrend célkitűzései elérésének.

▐

| (2) | Az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (4) 5. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy valamennyi élelmiszeripari-vállalkozó a veszélyelemzés és kritikus ellenőrzési pontok (HACCP) alapelvein alapuló eljárást vagy eljárásokat vezet be, alkalmaz és tart fenn. |
| --- | --- |

(2)

Az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (4) 5. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy valamennyi élelmiszeripari-vállalkozó a veszélyelemzés és kritikus ellenőrzési pontok (HACCP) alapelvein alapuló eljárást vagy eljárásokat vezet be, alkalmaz és tart fenn.

| (3) | tapasztalat azt mutatja, hogy egyes élelmiszer-ipari vállalkozásokban az élelmiszer-higiéniát biztosíthatja a 852/2004/EK rendeletben meghatározott élelmiszer-higiéniai követelmények megfelelő végrehajtása anélkül, hogy sor kerülne a HACCP-rendszer alkalmazására. Az érintett vállalkozások nevezetesen azok a kisvállalkozások, amelyek legjellemzőbb tevékenysége termékeik közvetlen értékesítése végfelhasználók számára (mint például pékségek, hentesek, élelmiszerboltok, piaci árusítóhelyek, éttermek és bárok), és amelyek a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás (5) értelmében mikrovállalkozások. |
| --- | --- |

(3)

tapasztalat azt mutatja, hogy egyes élelmiszer-ipari vállalkozásokban az élelmiszer-higiéniát biztosíthatja a 852/2004/EK rendeletben meghatározott élelmiszer-higiéniai követelmények megfelelő végrehajtása anélkül, hogy sor kerülne a HACCP-rendszer alkalmazására. Az érintett vállalkozások nevezetesen azok a kisvállalkozások, amelyek legjellemzőbb tevékenysége termékeik közvetlen értékesítése végfelhasználók számára (mint például pékségek, hentesek, élelmiszerboltok, piaci árusítóhelyek, éttermek és bárok), és amelyek a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás (5) értelmében mikrovállalkozások.

| (4) | Helyénvaló tehát e vállalkozásoknak mentességet biztosítani a 852/2004/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében előírt követelmények alól, miközben természetesen meg kell felelniük e rendelet valamennyi egyéb követelményének,
  ▐ |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló tehát e vállalkozásoknak mentességet biztosítani a 852/2004/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében előírt követelmények alól, miközben természetesen meg kell felelniük e rendelet valamennyi egyéb követelményének,

▐

ELFOGADTA EZT A RENDELETET: ▐

1. cikk

| (1) | A 852/2004/EK rendelet a következő új preambulumbekezdéssel egészül ki:










  „(15a) | Fontos, hogy az illetékes hatóságok engedjék a jelen rendelet, különösen az 5. cikk (2) bekezdés g) pont és az (5) bekezdés biztosította rugalmasság alkalmazását, főleg a mikro-, kisés középvállalkozásokra vonatkozó 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás értelmében mikrovállalkozásnak minősülő cégekkel kapcsolatban (6). |
| --- | --- | --- |

(1)

A 852/2004/EK rendelet a következő új preambulumbekezdéssel egészül ki:

„(15a)

Fontos, hogy az illetékes hatóságok engedjék a jelen rendelet, különösen az 5. cikk (2) bekezdés g) pont és az (5) bekezdés biztosította rugalmasság alkalmazását, főleg a mikro-, kisés középvállalkozásokra vonatkozó 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás értelmében mikrovállalkozásnak minősülő cégekkel kapcsolatban (6).

| (2) | A 852/2004/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
  „E rendelet egyéb követelményeinek sérelme nélkül az élelmiszer-ipari vállalkozások mentességet kaphatnak a HACCP alapelvein alapuló folyamatos eljárás vagy eljárások bevezetésének, alkalmazásának és fenntartásának követelménye alól. Ez a mentesség csak a ║ 2003/361/EK ║ajánlás értelmében vett vállalkozásokra (különös tekintettel a mikrovállalkozásokra) alkalmazandó, amelyek legjellemzőbb tevékenysége a végfelhasználók számára történő közvetlen élelmiszer-értékesítés, és ha az illetékes hatóság úgy véli a rendszeresen végzett kockázatelemzés alapján, hogy vagy nincs megelőzendő, eltörlendő vagy elfogadható szintre csökkentendő kockázat, vagy minden azonosított kockázatot megfelelő és rendszeres ellenőrzés alatt tartanak e rendelet 4. cikke (2)–(6) bekezdésében szereplő általános és speciális élelmiszer-higiéniai követelmények végrehajtásával. A 4. cikk (2)–(6) bekezdésében szereplő követelmények betartásáról szóló bizonyítékok előírásakor az illetékes hatóság figyelembe veszi az élelmiszer-ipari vállalkozás jellegét és méretét.” |
| --- | --- |

(2)

A 852/2004/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdése a következő mondattal egészül ki:

„E rendelet egyéb követelményeinek sérelme nélkül az élelmiszer-ipari vállalkozások mentességet kaphatnak a HACCP alapelvein alapuló folyamatos eljárás vagy eljárások bevezetésének, alkalmazásának és fenntartásának követelménye alól. Ez a mentesség csak a ║ 2003/361/EK ║ajánlás értelmében vett vállalkozásokra (különös tekintettel a mikrovállalkozásokra) alkalmazandó, amelyek legjellemzőbb tevékenysége a végfelhasználók számára történő közvetlen élelmiszer-értékesítés, és ha az illetékes hatóság úgy véli a rendszeresen végzett kockázatelemzés alapján, hogy vagy nincs megelőzendő, eltörlendő vagy elfogadható szintre csökkentendő kockázat, vagy minden azonosított kockázatot megfelelő és rendszeres ellenőrzés alatt tartanak e rendelet 4. cikke (2)–(6) bekezdésében szereplő általános és speciális élelmiszer-higiéniai követelmények végrehajtásával. A 4. cikk (2)–(6) bekezdésében szereplő követelmények betartásáról szóló bizonyítékok előírásakor az illetékes hatóság figyelembe veszi az élelmiszer-ipari vállalkozás jellegét és méretét.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  
  HL C 175., 2007.7.27., 37. o.

1

HL C 175., 2007.7.27., 37. o.

(2)  HL C ....

2

(3)  Az Európai Parlament 2008. június 5-i álláspontja.

3

Az Európai Parlament 2008. június 5-i álláspontja.

(4)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o. Helyesbített változat: HL L 226., 2004.6.25., 3. o.

4

(5)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

5

(6)  

  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.”

6

HL L 124., 2003.5.20., 36. o.”

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/125 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/125

---

2008. június 5., csütörtökEgyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a béta-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalom ***I

P6_TA(2008)0251

Az Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a béta-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról szóló 96/22/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0292 – C6-0154/2007 – 2007/0102(COD))

2009/C 285 E/21

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0292),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0154/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A6-0067/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik javaslatát vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik javaslatát vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. június 5., csütörtökP6_TC1-COD(2007)0102

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 5-én került elfogadásra az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a béta-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról szóló 96/22/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 2008/97/EK irányelv)

---

| 26.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/126 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/126

---

2008. június 5., csütörtökÁltalános tarifális preferenciák a 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig terjedő időszakra *

P6_TA(2008)0252

Az Európai Parlament 2008. június 5-i jogalkotási állásfoglalása az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról, illetve az 552/97/EK és az 1933/2006/EK rendelet, valamint a 964/2007/EK és az 1100/2006/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0857 – C6-0051/2008 – 2007/0289(CNS))

2009/C 285 E/22

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0857)

tekintettel az EK-Szerződés 133. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0051/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0200/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  (1a) preambulumbekezdés (új) |
| | (1a) | Az Általános Preferenciarendszer, annak létrehozása óta az EU egyik kulcsfontosságú kereskedelmi és fejlesztéspolitikai eszköze volt a fejlődő országok támogatásában, a szegénység visszaszorításában a nemzetközi kereskedelem által létrehozott bevételeken keresztül, valamint a fenntartható fejlődésükhöz történő hozzájárulásban az ipari fejlődés előmozdítása és gazdaságuk diverzifikálása révén. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(1a) preambulumbekezdés (új)

(1a)

2. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(2a) preambulumbekezdés (új)

| (2a) | Az EU fejlesztési politikájának és ennek következtében az általános preferenciarendszernek (GSP) fő célkitűzése az, hogy – a fejlődő országok gazdaságainak nagyobb diverzifikálása és a globális kereskedelemben való fokozottabb részvétele által – hozzájáruljon a millenniumi fejlesztési célok megvalósításához, a szegénység megszüntetéséhez, a fenntartható fejlődés és a helyes kormányzás előmozdításához a fejlődő országokban. |
| --- | --- |

(2a)

3. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(6a) preambulumbekezdés (új)

| (6a) | A GSP hasznosításának és hatékonyságának fokozása, valamint annak érdekében, hogy a fejlődő országok élvezhessék a nemzetközi kereskedelem és a preferenciális szabályozások előnyeit, az Európai Uniónak törekednie kell arra, hogy megfelelő technikai segítségnyújtást biztosítson ezeknek az országoknak, különösen pedig a legkevésbé fejlett országoknak (LDC). |
| --- | --- |

(6a)

4. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(8a) preambulumbekezdés (új)

| (8a) | Technikai segítségnyújtást kell biztosítani a fenntartható fejlődésre és a felelősségteljes kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző rendszerben hivatkozott egyezmények megvalósításához. |
| --- | --- |

(8a)

5. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(10a) preambulumbekezdés (új)

| (10a) | Azon fejlődő országok számára, amelyek megfelelnek a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző rendszer kritériumainak, 2008. október 31-től további tarifális preferenciák nyújthatók, amint ezeknek a kritériumoknak megfelelnek. A Bizottság az új kérelmekről évente határoz. |
| --- | --- |

(10a)

38. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(15) preambulumbekezdés

| (15) | A nem érzékeny termékekre vonatkozó vámtételeket továbbra is fel kell függeszteni, míg az érzékeny termékekre vonatkozó vámtarifákat csökkenteni kell a megfelelő kihasználtsági fok biztosítása érdekében, figyelembe véve ugyanakkor az adott közösségi gazdasági ágazatok helyzetét. |
| --- | --- |

(15)

A nem érzékeny termékekre vonatkozó vámtételeket továbbra is fel kell függeszteni, míg az érzékeny termékekre vonatkozó vámtarifákat csökkenteni kell a megfelelő kihasználtsági fok biztosítása érdekében, figyelembe véve ugyanakkor az adott közösségi gazdasági ágazatok helyzetét.

| (15) | A nem érzékeny termékekre vonatkozó vámtételeket továbbra is fel kell függeszteni, míg az érzékeny termékekre vonatkozó vámtarifákat csökkenteni kell a megfelelő kihasználtsági fok biztosítása érdekében, figyelembe véve ugyanakkor az adott közösségi gazdasági ágazatok helyzetét. |
| --- | --- |

(15)

A nem érzékeny termékekre vonatkozó vámtételeket továbbra is fel kell függeszteni, míg az érzékeny termékekre vonatkozó vámtarifákat csökkenteni kell a megfelelő kihasználtsági fok biztosítása érdekében, figyelembe véve ugyanakkor az adott közösségi gazdasági ágazatok helyzetét.

6. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(15a) preambulumbekezdés (új)

| (15a) | A preferenciák szétforgácsolódásának megelőzésére a Bizottságnak meg kell fontolnia, hogy a következő rendeletben a jelenleg érzékeny termékként besorolt termékeket a nem érzékeny kategóriába átsorolja. |
| --- | --- |

(15a)

7. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(19) preambulumbekezdés

| (19) | A közösségi kereskedelempolitika koherenciájának érdekében egy adott kedvezményezett ország nem részesülhet egyszerre a rendszer és egy szabadkereskedelmi megállapodás nyújtotta előnyökből, amennyiben e megállapodás legalább azon kedvezményeket magában foglalja, amelyeket a jelenlegi rendszer biztosít az adott ország számára. |
| --- | --- |

(19)

A közösségi kereskedelempolitika koherenciájának érdekében egy adott kedvezményezett ország nem részesülhet egyszerre a rendszer és egy szabadkereskedelmi megállapodás nyújtotta előnyökből, amennyiben e megállapodás legalább azon kedvezményeket magában foglalja, amelyeket a jelenlegi rendszer biztosít az adott ország számára.

| (19) | A közösségi kereskedelempolitika koherenciájának érdekében egy adott kedvezményezett ország nem részesülhet egyszerre a rendszer és egy szabadkereskedelmi megállapodás nyújtotta előnyökből, amennyiben e megállapodás legalább azon kedvezményeket magában foglalja,
  hatékonyan végrehajtja, illetve adott esetben megszilárdítja,
  amelyeket a jelenlegi rendszer biztosít az adott ország számára. |
| --- | --- |

(19)

A közösségi kereskedelempolitika koherenciájának érdekében egy adott kedvezményezett ország nem részesülhet egyszerre a rendszer és egy szabadkereskedelmi megállapodás nyújtotta előnyökből, amennyiben e megállapodás legalább azon kedvezményeket magában foglalja,
  hatékonyan végrehajtja, illetve adott esetben megszilárdítja,
  amelyeket a jelenlegi rendszer biztosít az adott ország számára.

8. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(21a) preambulumbekezdés (új)

| (21a) | Az eredeti szabályozást felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a régiókon átívelő, illetve a globális kumulációt, és azt, hogy egy ország a GSP, a GSP+ és a „Mindent csak fegyvert nem” kezdeményezés (EBA) keretében akkor is preferenciális elbánásra jogosult legyen, ha nem a végső exportországról van szó, feltéve, hogy az adott országban jelentős értéket adnak hozzá a termékhez. E felülvizsgálat keretében kell megszüntetni az egyes termékek kétszeri feldolgozására vonatkozó előírást is. |
| --- | --- |

(21a)

9. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(21b) preambulumbekezdés (új)

| (21b) | A Bizottságnak a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében elsősorban olyan, az eredetre vonatkozó szabályok harmonizálásáról szóló egyezmény elérésére kellene törekednie, amely alapján a fejlődő és a legkevésbé fejlett országok kedvezményes elbánásban részesülnek. |
| --- | --- |

(21b)

37. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

(21c) preambulumbekezdés (új)

| (21c) | Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 37. cikkének (6) bekezdése szerint a Bizottság kötelezettséget vállalt az összes alternatív lehetőség megvizsgálására annak érdekében, hogy azok a legkevésbé fejlett országnak nem minősülő országok, amelyek nem kötöttek gazdasági társulási megállapodást, részesülhessenek a legalább a Cotonoui Megállapodással egyenértékű kedvezményeket biztosító új kereskedelmi keretből. |
| --- | --- |

(21c)

10. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

3. cikk – (1a) bekezdés (új)

| (1a) | Az ezen rendelet elfogadásakor rendelkezésre álló legújabb összehasonlítható és kiigazított adatok alapján a Bizottság megállapítja mely kedvezményezett országok tesznek eleget az (1) bekezdésben megállapított feltételeknek. |
| --- | --- |

(1a)

11. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

3. cikk – (1b) bekezdés (új)

| (1b) | A Bizottság minden évben az Európai Unió Hivatalos Lapjában értesítést tesz közzé, amely felsorolja azokat a kedvezményezett országokat, amelyek kielégítik az (1) bekezdésben foglalt kritériumokat. |
| --- | --- |

(1b)

12. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

3. cikk – (2) bekezdés

| (2) | Amennyiben egy kedvezményezett ország a Közösséggel kötött
  olyan
  preferenciális kereskedelmi megállapodás előnyeiből részesül,
  amely
  legalább azon kedvezményeket
  magában foglalja
  , amelyeket a rendszer biztosít az adott ország számára, az
  illető ország lekerül a kedvezményezett országokat felsoroló listáról. |
| --- | --- |

(2)

Amennyiben egy kedvezményezett ország a Közösséggel kötött
  olyan
  preferenciális kereskedelmi megállapodás előnyeiből részesül,
  amely
  legalább azon kedvezményeket
  magában foglalja
  , amelyeket a rendszer biztosít az adott ország számára, az
  illető ország lekerül a kedvezményezett országokat felsoroló listáról.

| (2) | Amennyiben egy kedvezményezett ország a Közösséggel kötött preferenciális kereskedelmi megállapodás előnyeiből részesül,
  a kereskedelmi megállapodás alkalmazása elsőbbséget élvez a jelen rendszer alkalmazásához képest, amennyiben az hatékonyan végrehajtja, illetve adott esetben megszilárdítja
  legalább azon kedvezményeket, amelyeket a rendszer biztosít az adott ország számára.
  A Közösséggel kötött kereskedelmi megállapodás nem zárja ki
  az
  e rendelet 7–10. cikkében meghatározott különleges ösztönző rendszerhez való jogosultságot. |
| --- | --- |

(2)

Amennyiben egy kedvezményezett ország a Közösséggel kötött preferenciális kereskedelmi megállapodás előnyeiből részesül,
  a kereskedelmi megállapodás alkalmazása elsőbbséget élvez a jelen rendszer alkalmazásához képest, amennyiben az hatékonyan végrehajtja, illetve adott esetben megszilárdítja
  legalább azon kedvezményeket, amelyeket a rendszer biztosít az adott ország számára.
  A Közösséggel kötött kereskedelmi megállapodás nem zárja ki
  az
  e rendelet 7–10. cikkében meghatározott különleges ösztönző rendszerhez való jogosultságot.

13. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

3. cikk – (3) bekezdés

| (3) | A
  Bizottság értesíti a
  kedvezményezett
  országot, ha törlik a kedvezményezett
  országokat felsoroló listáról. |
| --- | --- |

(3)

A
  Bizottság értesíti a
  kedvezményezett
  országot, ha törlik a kedvezményezett
  országokat felsoroló listáról.

| (3) | A kedvezményezett országokat felsoroló listáról
  való törlés esetén a Bizottság erről értesíti az érintett országot és az Európai Parlamentet. |
| --- | --- |

(3)

A kedvezményezett országokat felsoroló listáról
  való törlés esetén a Bizottság erről értesíti az érintett országot és az Európai Parlamentet.

14. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

3. cikk – (3a) bekezdés (új)

| (3a) | A rendszer hatásának javítása érdekében a Bizottság megfelelő technikai segítségnyújtást biztosít a fejlődő országoknak – és különösen a legkevésbé fejlett országoknak– a nemzetközi kereskedelem és a GSP előnyeinek kihasználásához szükséges intézményi és szabályozói kapacitás kiépítéséhez. |
| --- | --- |

(3a)

15. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat– módosító jogszabály

5. cikk – (2) bekezdés

| (2) | Az 1. cikk (2) bekezdésében említett előírások alkalmazásában a származó termékek fogalmának meghatározására vonatkozó származási szabályokat, valamint az igazgatási együttműködés eljárásait és módszereit a 2454/93/EGK rendelet határozza meg. |
| --- | --- |

(2)

Az 1. cikk (2) bekezdésében említett előírások alkalmazásában a származó termékek fogalmának meghatározására vonatkozó származási szabályokat, valamint az igazgatási együttműködés eljárásait és módszereit a 2454/93/EGK rendelet határozza meg.

| (2) | Az 1. cikk (2) bekezdésében említett előírások alkalmazásában a származó termékek fogalmának meghatározására vonatkozó származási szabályokat, valamint az igazgatási együttműködés eljárásait és módszereit a 2454/93/EGK rendelet határozza meg.
  Az eredetre vonatkozó szabályok rendszerének formáját, tartalmát és eljárásait rendszeresen felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy értékeljék azoknak a GSP felhasználási arányaira kifejtett hatását, és hogy azok jobban szolgálják a gazdasági fejlődés előmozdításának célját. |
| --- | --- |

(2)

Az 1. cikk (2) bekezdésében említett előírások alkalmazásában a származó termékek fogalmának meghatározására vonatkozó származási szabályokat, valamint az igazgatási együttműködés eljárásait és módszereit a 2454/93/EGK rendelet határozza meg.
  Az eredetre vonatkozó szabályok rendszerének formáját, tartalmát és eljárásait rendszeresen felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy értékeljék azoknak a GSP felhasználási arányaira kifejtett hatását, és hogy azok jobban szolgálják a gazdasági fejlődés előmozdításának célját.

16. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

5. cikk – (3a) bekezdés (új)

| (3a) | A Bizottság prioritást biztosít a WTO-n belül az eredetre vonatkozó szabályok harmonizálásának, amelyek preferenciális elbánást vezetnek be a fejlődő országok és a legkevésbé fejlett országok számára. |
| --- | --- |

(3a)

17. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

7. cikk – (3a) bekezdés (új)

| (3a) | A támogatható fejlődő országok a fenntartható fejlődésre és a felelős kormányzásra vonatkozó új, különleges ösztönző rendszer követelményeinek megerősítése és tényleges végrehajtása céljából is részesülnek technikai segítségnyújtásban. |
| --- | --- |

(3a)

18. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

8. cikk – (3) bekezdés

| (3) | A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri a III. mellékletben szereplő egyezmények megerősítésének és tényleges végrehajtásának helyzetét. A Bizottság – e rendelet alkalmazási időszakának vége előtt, ugyanakkor a következő rendelet megtárgyalására elegendő időt hagyva – az említett egyezmények megerősítésének helyzetéről jelentést nyújt be a Tanácshoz,
  amely tartalmazza
  az ellenőrző testületek ajánlásait. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri a III. mellékletben szereplő egyezmények megerősítésének és tényleges végrehajtásának helyzetét. A Bizottság – e rendelet alkalmazási időszakának vége előtt, ugyanakkor a következő rendelet megtárgyalására elegendő időt hagyva – az említett egyezmények megerősítésének helyzetéről jelentést nyújt be a Tanácshoz,
  amely tartalmazza
  az ellenőrző testületek ajánlásait.

| (3) | A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri a III. mellékletben szereplő egyezmények megerősítésének és tényleges végrehajtásának helyzetét. A Bizottság – e rendelet alkalmazási időszakának vége előtt, ugyanakkor a következő rendelet megtárgyalására elegendő időt hagyva – az említett egyezmények megerősítésének
  és végrehajtásának
  helyzetéről jelentést nyújt be
  az Európai Parlamenthez és
  a Tanácshoz,
  a különleges ösztönző rendszerben részesülő valamennyi ország tekintetében. A Bizottság adott esetben ebbe belefoglalja
  az ellenőrző testületek
  arra vonatkozó
  ajánlásait
  , hogy valamely egyezmény hatékony végrehajtásához valamely országnak további lépéseket kell-e tennie.




  A Bizottság jelentésében értékeli a különleges ösztönző rendszer hatékonyságát azok céljainak elérésében, és adott esetben ajánlást tesz a III. melléklet módosítására. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri a III. mellékletben szereplő egyezmények megerősítésének és tényleges végrehajtásának helyzetét. A Bizottság – e rendelet alkalmazási időszakának vége előtt, ugyanakkor a következő rendelet megtárgyalására elegendő időt hagyva – az említett egyezmények megerősítésének
  és végrehajtásának
  helyzetéről jelentést nyújt be
  az Európai Parlamenthez és
  a Tanácshoz,
  a különleges ösztönző rendszerben részesülő valamennyi ország tekintetében. A Bizottság adott esetben ebbe belefoglalja
  az ellenőrző testületek
  arra vonatkozó
  ajánlásait
  , hogy valamely egyezmény hatékony végrehajtásához valamely országnak további lépéseket kell-e tennie.

A Bizottság jelentésében értékeli a különleges ösztönző rendszer hatékonyságát azok céljainak elérésében, és adott esetben ajánlást tesz a III. melléklet módosítására.

19. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

9. cikk – (1) bekezdés – a) pont

| a) | az I. mellékletben felsorolt ország vagy terület 2008. október 31-ig ezirányú kérelmet nyújtott be, és |
| --- | --- |

a)

az I. mellékletben felsorolt ország vagy terület 2008. október 31-ig ezirányú kérelmet nyújtott be, és

| a) | az I. mellékletben felsorolt ország vagy terület 2008. október 31-ig
  , vagy a 8. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő országok esetén annál később, évente,
  ezirányú kérelmet nyújtott be, és |
| --- | --- |

a)

az I. mellékletben felsorolt ország vagy terület 2008. október 31-ig
  , vagy a 8. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő országok esetén annál később, évente,
  ezirányú kérelmet nyújtott be, és

20. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

10. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A Bizottság megvizsgálja a 9. cikk (2) bekezdésében említett információkkal együtt benyújtott kérelmet. A kérelem megvizsgálásakor a Bizottság figyelembe veszi a megfelelő nemzetközi szervezetek és intézmények megállapításait. A Bizottság a kérelmező ország felé mindennemű lényegesnek ítélt kérdést feltehet, és a kapott tájékoztatást a kérelmező országgal, illetve bármely más
  vonatkozó
  forrással
  ellenőriztetheti. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság megvizsgálja a 9. cikk (2) bekezdésében említett információkkal együtt benyújtott kérelmet. A kérelem megvizsgálásakor a Bizottság figyelembe veszi a megfelelő nemzetközi szervezetek és intézmények megállapításait. A Bizottság a kérelmező ország felé mindennemű lényegesnek ítélt kérdést feltehet, és a kapott tájékoztatást a kérelmező országgal, illetve bármely más
  vonatkozó
  forrással
  ellenőriztetheti.

| (1) | A Bizottság megvizsgálja a 9. cikk (2) bekezdésében említett információkkal együtt benyújtott kérelmet. A kérelem megvizsgálásakor a Bizottság figyelembe veszi a megfelelő nemzetközi szervezetek és intézmények megállapításait. A Bizottság a kérelmező ország felé mindennemű lényegesnek ítélt kérdést feltehet, és a kapott tájékoztatást a kérelmező országgal, illetve bármely más
  megfelelő
  forrással
  ellenőriztetnie kell, ideértve az Európai Parlamentet és a civil társadalom képviselőit, többek között a társadalmi partnereket. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság megvizsgálja a 9. cikk (2) bekezdésében említett információkkal együtt benyújtott kérelmet. A kérelem megvizsgálásakor a Bizottság figyelembe veszi a megfelelő nemzetközi szervezetek és intézmények megállapításait. A Bizottság a kérelmező ország felé mindennemű lényegesnek ítélt kérdést feltehet, és a kapott tájékoztatást a kérelmező országgal, illetve bármely más
  megfelelő
  forrással
  ellenőriztetnie kell, ideértve az Európai Parlamentet és a civil társadalom képviselőit, többek között a társadalmi partnereket.

21. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

10. cikk – (3) bekezdés

| (3) | A Bizottság értesíti a kérelmező országot a (2) bekezdésnek megfelelően meghozott határozatról. Amennyiben egy ország esetében biztosítják a különleges ösztönző előírás alkalmazását, az érintett országot értesíteni kell a határozat hatálybalépésének napjáról. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2008. december 15-ig értesítésben teszi közzé a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásra jogosult kedvezményezett országok listáját. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság értesíti a kérelmező országot a (2) bekezdésnek megfelelően meghozott határozatról. Amennyiben egy ország esetében biztosítják a különleges ösztönző előírás alkalmazását, az érintett országot értesíteni kell a határozat hatálybalépésének napjáról. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2008. december 15-ig értesítésben teszi közzé a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásra jogosult kedvezményezett országok listáját.

| (3) | A Bizottság értesíti a kérelmező országot a (2) bekezdésnek megfelelően meghozott határozatról. Amennyiben egy ország esetében biztosítják a különleges ösztönző előírás alkalmazását, az érintett országot értesíteni kell a határozat hatálybalépésének napjáról. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2008. december 15-ig értesítésben teszi közzé a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásra jogosult kedvezményezett országok listáját
  , amelyet ezután évente frissít. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság értesíti a kérelmező országot a (2) bekezdésnek megfelelően meghozott határozatról. Amennyiben egy ország esetében biztosítják a különleges ösztönző előírás alkalmazását, az érintett országot értesíteni kell a határozat hatálybalépésének napjáról. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2008. december 15-ig értesítésben teszi közzé a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásra jogosult kedvezményezett országok listáját
  , amelyet ezután évente frissít.

22. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

10. cikk – (4) bekezdés

| (4) | Amennyiben a kérelmező ország
  esetében
  nem biztosítják a különleges ösztönző
  előírás alkalmazását
  , a Bizottság a kérelmező
  ország kérésére kifejti
  az
  okokat. |
| --- | --- |

(4)

Amennyiben a kérelmező ország
  esetében
  nem biztosítják a különleges ösztönző
  előírás alkalmazását
  , a Bizottság a kérelmező
  ország kérésére kifejti
  az
  okokat.

| (4) | Amennyiben a kérelmező ország
  számára
  nem biztosítják a különleges ösztönző
  rendszert
  ,
  akkor
  a Bizottság
  indoklást készít, és erről tájékoztatja
  a kérelmező
  országot és
  az
  Európai Parlamentet. |
| --- | --- |

(4)

Amennyiben a kérelmező ország
  számára
  nem biztosítják a különleges ösztönző
  rendszert
  ,
  akkor
  a Bizottság
  indoklást készít, és erről tájékoztatja
  a kérelmező
  országot és
  az
  Európai Parlamentet.

23. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

17. cikk – (–1) bekezdés (új)

| (-1) | A Bizottság rendszeresen ellenőrzi, hogy a kedvezményezett államok kötelezettségvállalásaikat teljesítik-e, és a preferenciális bánásmód ideiglenes visszavonásának a 15. cikk (1) és (2) bekezdésében és a 16. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott okai közül egyik sem áll fenn. A Bizottság éves jelentést készít az ideiglenes visszavonásokról, és megküldi azt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

(-1)

24. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

17. cikk – (1) bekezdés

| (1) | Amennyiben a Bizottság vagy valamely tagállam olyan információt kap, amely indokolhatja az ideiglenes visszavonást, vagy amennyiben a Bizottság vagy valamely tagállam úgy ítéli meg, hogy elegendő indok áll rendelkezésre vizsgálat lefolytatásához, úgy tájékoztatja a bizottságot és konzultációkat kér. A konzultációkat egy hónapon belül le kell folytatni. |
| --- | --- |

(1)

Amennyiben a Bizottság vagy valamely tagállam olyan információt kap, amely indokolhatja az ideiglenes visszavonást, vagy amennyiben a Bizottság vagy valamely tagállam úgy ítéli meg, hogy elegendő indok áll rendelkezésre vizsgálat lefolytatásához, úgy tájékoztatja a bizottságot és konzultációkat kér. A konzultációkat egy hónapon belül le kell folytatni.

| (1) | Amennyiben
  az Európai Parlament,
  a Bizottság vagy valamely tagállam olyan információt kap, amely indokolhatja az ideiglenes visszavonást, vagy amennyiben
  az Európai Parlament,
  a Bizottság vagy valamely tagállam úgy ítéli meg, hogy elegendő indok áll rendelkezésre vizsgálat lefolytatásához, úgy tájékoztatja a bizottságot és
  az Európai Parlamentet és
  konzultációkat kér. A konzultációkat egy hónapon belül le kell folytatni. |
| --- | --- |

(1)

Amennyiben
  az Európai Parlament,
  a Bizottság vagy valamely tagállam olyan információt kap, amely indokolhatja az ideiglenes visszavonást, vagy amennyiben
  az Európai Parlament,
  a Bizottság vagy valamely tagállam úgy ítéli meg, hogy elegendő indok áll rendelkezésre vizsgálat lefolytatásához, úgy tájékoztatja a bizottságot és
  az Európai Parlamentet és
  konzultációkat kér. A konzultációkat egy hónapon belül le kell folytatni.

25. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

17. cikk – (2) bekezdés

| (2) | A konzultációk lefolytatását követően a Bizottság a 27. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően egy hónapon belül határozhat arról, hogy kezdeményez-e vizsgálatot. |
| --- | --- |

(2)

A konzultációk lefolytatását követően a Bizottság a 27. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően egy hónapon belül határozhat arról, hogy kezdeményez-e vizsgálatot.

| (2) | A konzultációk lefolytatását követően a Bizottság a 27. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően egy hónapon belül határozhat arról, hogy kezdeményez-e vizsgálatot.
  A 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott okok fennállása esetén a Bizottság automatikusan vizsgálatot indít minden olyan esetben, amikor az ILO normák alkalmazásával foglalkozó bizottsága „különleges bekezdést” hagy jóvá egy, az alapvető munkaügyi szabványokat megszegő kedvezményezett ország vonatkozásában. |
| --- | --- |

(2)

A konzultációk lefolytatását követően a Bizottság a 27. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően egy hónapon belül határozhat arról, hogy kezdeményez-e vizsgálatot.
  A 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott okok fennállása esetén a Bizottság automatikusan vizsgálatot indít minden olyan esetben, amikor az ILO normák alkalmazásával foglalkozó bizottsága „különleges bekezdést” hagy jóvá egy, az alapvető munkaügyi szabványokat megszegő kedvezményezett ország vonatkozásában.

26. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

18. cikk – (3) bekezdés

| (3) | A Bizottság felkutat minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítél, beleértve az ENSZ, az ILO és más illetékes nemzetközi szervezetek vonatkozó felügyelő testületei révén rendelkezésre álló értékeléseket, észrevételeket, határozatokat, ajánlásokat és következtetéseket. Ezek kiindulási alapul szolgálnak annak vizsgálatához, hogy indokolt-e az ideiglenes visszavonás a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett ok miatt. A Bizottság a kapott információkat az érintett gazdasági szereplőkkel és a kedvezményezett országgal közösen ellenőrizheti. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság felkutat minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítél, beleértve az ENSZ, az ILO és más illetékes nemzetközi szervezetek vonatkozó felügyelő testületei révén rendelkezésre álló értékeléseket, észrevételeket, határozatokat, ajánlásokat és következtetéseket. Ezek kiindulási alapul szolgálnak annak vizsgálatához, hogy indokolt-e az ideiglenes visszavonás a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett ok miatt. A Bizottság a kapott információkat az érintett gazdasági szereplőkkel és a kedvezményezett országgal közösen ellenőrizheti.

| 3. | A Bizottság felkutat minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítél, beleértve
  az egyéb európai intézmények, valamint
  az ENSZ, az ILO és más illetékes nemzetközi szervezetek vonatkozó felügyelő testületei révén rendelkezésre álló értékeléseket, észrevételeket, határozatokat, ajánlásokat és következtetéseket. Ezek kiindulási alapul szolgálnak annak vizsgálatához, hogy indokolt-e az ideiglenes visszavonás a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett ok miatt. A Bizottság a kapott információkat az érintett gazdasági szereplőkkel
  , a civil társadalom képviselőivel, ideértve a társadalmi partnereket,
  és a kedvezményezett országgal közösen ellenőrizheti. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság felkutat minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítél, beleértve
  az egyéb európai intézmények, valamint
  az ENSZ, az ILO és más illetékes nemzetközi szervezetek vonatkozó felügyelő testületei révén rendelkezésre álló értékeléseket, észrevételeket, határozatokat, ajánlásokat és következtetéseket. Ezek kiindulási alapul szolgálnak annak vizsgálatához, hogy indokolt-e az ideiglenes visszavonás a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett ok miatt. A Bizottság a kapott információkat az érintett gazdasági szereplőkkel
  , a civil társadalom képviselőivel, ideértve a társadalmi partnereket,
  és a kedvezményezett országgal közösen ellenőrizheti.

27. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

19. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A Bizottság
  a
  megállapításairól jelentést nyújt be a
  bizottságnak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság
  a
  megállapításairól jelentést nyújt be a
  bizottságnak.

| 1. | A Bizottság megállapításairól jelentést nyújt be a
  bizottsághoz és az Európai Parlamenthez. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság megállapításairól jelentést nyújt be a
  bizottsághoz és az Európai Parlamenthez.

28. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

19. cikk – (4) bekezdés

| (4) | Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy ideiglenes visszavonásra van szükség, megfelelő javaslatot nyújt be a Tanácshoz, amely két hónapon belül minősített többséggel határoz. A (3) bekezdésben említett esetben a Bizottság a bekezdésben említett időszak végén nyújtja be javaslatát. |
| --- | --- |

(4)

Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy ideiglenes visszavonásra van szükség, megfelelő javaslatot nyújt be a Tanácshoz, amely két hónapon belül minősített többséggel határoz. A (3) bekezdésben említett esetben a Bizottság a bekezdésben említett időszak végén nyújtja be javaslatát.

| 4. | Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy ideiglenes visszavonásra van szükség,
  az Európai Parlament tájékoztatását követően,
  megfelelő javaslatot nyújt be a Tanácshoz, amely két hónapon belül minősített többséggel határoz. A (3) bekezdésben említett esetben a Bizottság a bekezdésben említett időszak végén nyújtja be javaslatát. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy ideiglenes visszavonásra van szükség,
  az Európai Parlament tájékoztatását követően,
  megfelelő javaslatot nyújt be a Tanácshoz, amely két hónapon belül minősített többséggel határoz. A (3) bekezdésben említett esetben a Bizottság a bekezdésben említett időszak végén nyújtja be javaslatát.

29. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

20. cikk – (7) bekezdés

| (7) | Amikor az azonnali cselekvést igénylő kivételes körülmények lehetetlenné teszik a vizsgálatot, a Bizottság – a bizottság tájékoztatását követően – minden olyan megelőző intézkedést megtehet, amely feltétlenül szükséges. |
| --- | --- |

(7)

Amikor az azonnali cselekvést igénylő kivételes körülmények lehetetlenné teszik a vizsgálatot, a Bizottság – a bizottság tájékoztatását követően – minden olyan megelőző intézkedést megtehet, amely feltétlenül szükséges.

| 7. | Amikor az azonnali cselekvést igénylő kivételes körülmények lehetetlenné teszik a vizsgálatot, a Bizottság – a bizottság
  és az Európai Parlament
  tájékoztatását követően – minden olyan megelőző intézkedést megtehet, amely feltétlenül szükséges. |
| --- | --- |

7.

Amikor az azonnali cselekvést igénylő kivételes körülmények lehetetlenné teszik a vizsgálatot, a Bizottság – a bizottság
  és az Európai Parlament
  tájékoztatását követően – minden olyan megelőző intézkedést megtehet, amely feltétlenül szükséges.

30. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

21. cikk

Amennyiben a Szerződés I. mellékletében szereplő termékek behozatala súlyos zavart okoz a közösségi piacokon – különösen egy vagy több legkülső régió tekintetében – vagy e piacok szabályozó mechanizmusaiban, vagy ilyen zavar bekövetkezésével fenyeget, úgy a Bizottság – valamely tagállam, illetőleg a saját kezdeményezésére – az érintett közös piacszervezésért felelős irányítóbizottsággal folytatott konzultációt követően felfüggesztheti a kedvezményes előírások alkalmazását az adott termékek tekintetében.

Amennyiben a Szerződés I. mellékletében szereplő termékek behozatala súlyos zavart okoz a közösségi piacokon – különösen egy vagy több legkülső régió tekintetében – vagy e piacok szabályozó mechanizmusaiban, vagy ilyen zavar bekövetkezésével fenyeget, úgy a Bizottság – valamely tagállam
  vagy az Európai Parlament
  , illetőleg a saját kezdeményezésére – az érintett közös piacszervezésért felelős irányítóbizottsággal folytatott konzultációt követően felfüggesztheti a kedvezményes előírások alkalmazását az adott termékek tekintetében.

31. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

22. cikk – (1) bekezdés

| (1) | A Bizottság a lehető leghamarabb tájékoztatja az érintett kedvezményezett országot minden olyan határozatáról, amelyet a 20. vagy a 21. cikknek megfelelően hozott, még annak hatálybalépését megelőzően. A Bizottság erről értesíti a Tanácsot és a tagállamokat is. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a lehető leghamarabb tájékoztatja az érintett kedvezményezett országot minden olyan határozatáról, amelyet a 20. vagy a 21. cikknek megfelelően hozott, még annak hatálybalépését megelőzően. A Bizottság erről értesíti a Tanácsot és a tagállamokat is.

| (1) | A Bizottság a lehető leghamarabb tájékoztatja az érintett kedvezményezett országot minden olyan határozatáról, amelyet a 20. vagy a 21. cikknek megfelelően hozott, még annak hatálybalépését megelőzően. A Bizottság erről értesíti
  az Európai Parlamentet,
  a Tanácsot és a tagállamokat is. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a lehető leghamarabb tájékoztatja az érintett kedvezményezett országot minden olyan határozatáról, amelyet a 20. vagy a 21. cikknek megfelelően hozott, még annak hatálybalépését megelőzően. A Bizottság erről értesíti
  az Európai Parlamentet,
  a Tanácsot és a tagállamokat is.

32. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

22. cikk – (2) bekezdés

| (2) | A 20. vagy a 21. cikk értelmében hozott határozat tekintetében egy hónapon belül bármely tagállam a Tanácshoz fordulhat. A Tanács minősített többséggel egy hónapon belül eltérő határozatot hozhat. |
| --- | --- |

(2)

A 20. vagy a 21. cikk értelmében hozott határozat tekintetében egy hónapon belül bármely tagállam a Tanácshoz fordulhat. A Tanács minősített többséggel egy hónapon belül eltérő határozatot hozhat.

| 2. | A 20. vagy a 21. cikk értelmében hozott határozat tekintetében egy hónapon belül bármely tagállam,
  illetve az Európai Parlament
  a Tanácshoz fordulhat. A Tanács minősített többséggel egy hónapon belül eltérő határozatot hozhat.
  Adott esetben a Tanács az általa meghozott határozatról értesíti a kérelmező országot és az Európai Parlamentet. |
| --- | --- |

2.

A 20. vagy a 21. cikk értelmében hozott határozat tekintetében egy hónapon belül bármely tagállam,
  illetve az Európai Parlament
  a Tanácshoz fordulhat. A Tanács minősített többséggel egy hónapon belül eltérő határozatot hozhat.
  Adott esetben a Tanács az általa meghozott határozatról értesíti a kérelmező országot és az Európai Parlamentet.

33. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

25. cikk – e) pont

| e) | a kedvezményezett országok listájának legkésőbb 2008. december 15-ig történő összeállítása a 10. cikkel összhangban. |
| --- | --- |

e)

a kedvezményezett országok listájának legkésőbb 2008. december 15-ig történő összeállítása a 10. cikkel összhangban.

| e) | a kedvezményezett országok
  évente frissítendő
  listájának legkésőbb 2008. december 15-ig történő összeállítása a 10. cikkel összhangban. |
| --- | --- |

e)

a kedvezményezett országok
  évente frissítendő
  listájának legkésőbb 2008. december 15-ig történő összeállítása a 10. cikkel összhangban.

34. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

26a. cikk (új)

26a. cikk

1.
     
  A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet a következőkről:

| (a) | az Európai Unió és a GSP kedvezményezett országok közötti kereskedelmi statisztikákról; |
| --- | --- |

(a)

az Európai Unió és a GSP kedvezményezett országok közötti kereskedelmi statisztikákról;

| (b) | a III. mellékletben szereplő egyezményeknek a különleges ösztönző rendszer kedvezményezett országai által történő megerősítésének és végrehajtásának állapotáról. A Bizottság adott esetben ebbe belefoglalja az arra vonatkozó ajánlásokat, hogy valamely egyezmény hatékony végrehajtásához egy adott országnak további lépéseket kell-e tennie. |
| --- | --- |

(b)

a III. mellékletben szereplő egyezményeknek a különleges ösztönző rendszer kedvezményezett országai által történő megerősítésének és végrehajtásának állapotáról. A Bizottság adott esetben ebbe belefoglalja az arra vonatkozó ajánlásokat, hogy valamely egyezmény hatékony végrehajtásához egy adott országnak további lépéseket kell-e tennie.

| (c) | a millenniumi fejlesztési célok elérésében való előrehaladásra vonatozó információkról, különösen a legkevésbé fejlett országokban |
| --- | --- |

(c)

a millenniumi fejlesztési célok elérésében való előrehaladásra vonatozó információkról, különösen a legkevésbé fejlett országokban

2.
     
  A Bizottság hatásvizsgálati tanulmányt készít a GSP hatásairól a 2006. január 1-től2009. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan. A tanulmányt 2010. március 1-jéig továbbítja a bizottságnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak.

3.
     
  A Bizottság a bizottsággal történő konzultáció után meghatározza a (2) bekezdésben említett hatásvizsgálati tanulmány tartalmát, melynek tartalmaznia kell a kedvezményezett országok nézeteit, és minden esetben tartalmaznia kell legalább az alábbi elemeket:

| — | mélyreható statisztikai elemzés a GSP hasznosulásáról országonként és ágazatonként, ideértve a korábbi évekkel való összehasonlítást; |
| --- | --- |

—

mélyreható statisztikai elemzés a GSP hasznosulásáról országonként és ágazatonként, ideértve a korábbi évekkel való összehasonlítást;

| — | az átsorolás szociális és kereskedelmi vonatkozású hatásai az átsorolt országokra; |
| --- | --- |

—

az átsorolás szociális és kereskedelmi vonatkozású hatásai az átsorolt országokra;

| — | a következő rendeletben valószínűleg átsorolásra kerülő országok tekintetében a jövőbeli átsorolás hatásainak előzetes értékelése; |
| --- | --- |

—

a következő rendeletben valószínűleg átsorolásra kerülő országok tekintetében a jövőbeli átsorolás hatásainak előzetes értékelése;

| — | a lehetséges hatások elemzése az érzékeny termékekhez rendelt preferenciális kulcsok növelésével a preferenciarendszer kiterjesztése és/vagy az érzékeny termékeknek a nem érzékeny kategóriába történő átsorolása tekintetében; |
| --- | --- |

—

a lehetséges hatások elemzése az érzékeny termékekhez rendelt preferenciális kulcsok növelésével a preferenciarendszer kiterjesztése és/vagy az érzékeny termékeknek a nem érzékeny kategóriába történő átsorolása tekintetében;

| — | e rendelet millenniumi fejlesztési célokhoz való hozzájárulásának értékelése, különösen a legkevésbé fejlett országok tekintetében. |
| --- | --- |

—

e rendelet millenniumi fejlesztési célokhoz való hozzájárulásának értékelése, különösen a legkevésbé fejlett országok tekintetében.

4.
     
  A Bizottság a dohai fejlesztési menetrend befejezésekor külön jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez, amelyben megvizsgálja a tárgyalásoknak az e rendeletben létrehozott rendszerre gyakorolt hatását, és megfontolja az általános preferenciarendszer hatékonyságának biztosításához elfogadandó intézkedéseket.

39. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

27. cikk – (3) bekezdés

| 3. | A bizottság megvizsgálja a rendszer hatásait a
  2009. január 1-jén
  kezdődő időszakra kiterjedő európai bizottsági jelentés alapján. Ez a jelentés az 1. cikk (2) bekezdésében említett valamennyi kedvezményes előírásra kiterjed, és a jelentést a következő rendelet megtárgyalására elegendő időt hagyva teszik közzé. |
| --- | --- |

3.

A bizottság megvizsgálja a rendszer hatásait a
  2009. január 1-jén
  kezdődő időszakra kiterjedő európai bizottsági jelentés alapján. Ez a jelentés az 1. cikk (2) bekezdésében említett valamennyi kedvezményes előírásra kiterjed, és a jelentést a következő rendelet megtárgyalására elegendő időt hagyva teszik közzé.

| 3. | A bizottság megvizsgálja a rendszer hatásait a
  2006. január 1-jén
  kezdődő időszakra kiterjedő európai bizottsági jelentés alapján.
  A
  jelentés
  részét képezi egy hatástanulmány, melynek minimális tartalmi elemei
  az
  alábbiak:








  — | a pozitív és negatív folyamatok azonosítása érdekében a jelen rendelet szerinti GSP felhasználási aránnyal kapcsolatos összehasonlító tanulmány, |
| --- | --- | --- |

3.

A bizottság megvizsgálja a rendszer hatásait a
  2006. január 1-jén
  kezdődő időszakra kiterjedő európai bizottsági jelentés alapján.
  A
  jelentés
  részét képezi egy hatástanulmány, melynek minimális tartalmi elemei
  az
  alábbiak:

—

a pozitív és negatív folyamatok azonosítása érdekében a jelen rendelet szerinti GSP felhasználási aránnyal kapcsolatos összehasonlító tanulmány,

| — | az érintett országok szegénységi szintre vonatkozó indikátorainak kiegyenlítéséből származó hatások értékelése, |
| --- | --- |

—

az érintett országok szegénységi szintre vonatkozó indikátorainak kiegyenlítéséből származó hatások értékelése,

| — | összehasonlító tanulmány a Gazdasági Partnerségi Megállapodások és a GSP által ajánlott kedvezményes elbánásról. |
| --- | --- |

—

összehasonlító tanulmány a Gazdasági Partnerségi Megállapodások és a GSP által ajánlott kedvezményes elbánásról.

A jelentés
  az 1. cikk (2) bekezdésében említett valamennyi kedvezményes előírásra kiterjed, és a jelentést a következő rendelet megtárgyalására elegendő időt hagyva teszik közzé.

36. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

29. cikk – (2a) bekezdés (új)

| 2a. | A 2012. január 1. és 2014. december 31. közötti időszakra vonatkozó felülvizsgált rendeletre irányuló javaslatot a Bizottság 2010. június 1-jéig megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. Az új javaslat megfelelően figyelembe veszi a 26a. cikk (2) bekezdésében említett hatásvizsgálati tanulmány eredményeit. |
| --- | --- |

2a.

---