# Jurnalul Oficial C 271E/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.CE2009.271.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 271E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5212 noiembrie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.CE2009.271.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 271E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5212 noiembrie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2008-2009Ședinta din 8 mai 2008TEXTE ADOPTATEProcesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 168 E, 3.7.2008. |
| | |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 8 mai 2008 |
| 2009/C 271E/01 | Consiliul economic transatlanticRezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 privind Consiliul economic transatlantic | 1 |
| 2009/C 271E/02 | Drepturile omului în lume (2007) și politica europeană în acest domeniuRezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 referitoare la Raportul anual 2007 privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în această privință (2007/2274(INI)) | 7 |
| 2009/C 271E/03 | Misiunile UE de observare a alegerilorRezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 privind misiunile UE de observare a alegerilor: obiective, practici și provocări viitoare (2007/2217(INI)) | 31 |
| 2009/C 271E/04 | Relațiile comerciale și economice cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN)Rezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 privind relațiile comerciale și economice cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) (2007/2265(INI)) | 38 |
| 2009/C 271E/05 | Gestionarea rezervelor de pești de adâncimeRezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 privind gestionarea rezervelor de pești de adâncime (2007/2110(INI)) | 45 |
| 2009/C 271E/06 | Cadrul de reglementare a activităților reprezentanților grupurilor de interese (persoane care desfășoară activități de lobby) în instituțiile europeneRezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 privind dezvoltarea cadrului de reglementare a activităților reprezentanților de interese (persoane care desfășoară activități de lobby) în instituțiile europene (2007/2115(INI)) | 48 |
| 2009/C 271E/07 | Cartea albă privind sportulRezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 referitoare la Cartea albă privind sportul (2007/2261(INI)) | 51 |
| 2009/C 271E/08 | MicrocreditulDeclarația Parlamentului European privind microcreditul | 67 |
| | |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 8 mai 2008 |
| 2009/C 271E/09 | Exercitarea competențelor de executare conferite ComisieiDecizia Parlamentului European din 8 mai 2008 referitoare la încheierea unui Acord interinstituțional între Parlamentul European și Comisie privind normele de punere în aplicare a Deciziei 1999/468/CE a Consiliului de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei, modificată prin Decizia 2006/512/CE (C6-0009/2008 — 2008/2002(ACI)) | 70 |
| 2009/C 271E/10 | Măsuri de executare (modificarea articolului 81 din Regulamentul de procedură)Decizia Parlamentului European din 8 mai 2008 privind modificarea articolului 81 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European privind măsurile de executare (2008/2027(REG)) | 76 |
| | |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 8 mai 2008 |
| 2009/C 271E/11 | Modificările posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul CE/Seychelles *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 mai 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului cu privire la încheierea acordului sub forma unui schimb de scrisori cu privire la modificările Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica Seychelles privind pescuitul în largul coastelor Republicii Seychelles, pentru perioada cuprinsă între 18 ianuarie 2005 și 17 ianuarie 2011 (COM(2007)0664 — C6-0430/2007 — 2007/0232(CNS)) | 78 |
| 2009/C 271E/12 | Nivelul accizei pentru berea produsă în Madeira *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 mai 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a Portugaliei în vederea aplicării unui nivel redus al accizei pentru berea produsă local în regiunea autonomă Madeira (COM(2007)0772 — C6-0012/2008 — 2007/0273(CNS)) | 80 |
| 2009/C 271E/13 | Scheme de sprijin pentru agricultori (schema de sprijin pentru bumbac) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 mai 2008 privind propunerea de Regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori, în ceea ce privește schema de sprijin pentru bumbac (COM(2007)0701 — C6-0447/2007 — 2007/0242(CNS)) | 80 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2008-2009Ședinta din 8 mai 2008TEXTE ADOPTATEProcesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 168 E, 3.7.2008.

REZOLUȚII

Parlamentul European

Joi, 8 mai 2008

2009/C 271E/01

Consiliul economic transatlanticRezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 privind Consiliul economic transatlantic

1

2009/C 271E/02

Drepturile omului în lume (2007) și politica europeană în acest domeniuRezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 referitoare la Raportul anual 2007 privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în această privință (2007/2274(INI))

7

2009/C 271E/03

Misiunile UE de observare a alegerilorRezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 privind misiunile UE de observare a alegerilor: obiective, practici și provocări viitoare (2007/2217(INI))

31

2009/C 271E/04

Relațiile comerciale și economice cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN)Rezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 privind relațiile comerciale și economice cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) (2007/2265(INI))

38

2009/C 271E/05

Gestionarea rezervelor de pești de adâncimeRezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 privind gestionarea rezervelor de pești de adâncime (2007/2110(INI))

45

2009/C 271E/06

Cadrul de reglementare a activităților reprezentanților grupurilor de interese (persoane care desfășoară activități de lobby) în instituțiile europeneRezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 privind dezvoltarea cadrului de reglementare a activităților reprezentanților de interese (persoane care desfășoară activități de lobby) în instituțiile europene (2007/2115(INI))

48

2009/C 271E/07

Cartea albă privind sportulRezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 referitoare la Cartea albă privind sportul (2007/2261(INI))

51

2009/C 271E/08

MicrocreditulDeclarația Parlamentului European privind microcreditul

67

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Joi, 8 mai 2008

2009/C 271E/09

Exercitarea competențelor de executare conferite ComisieiDecizia Parlamentului European din 8 mai 2008 referitoare la încheierea unui Acord interinstituțional între Parlamentul European și Comisie privind normele de punere în aplicare a Deciziei 1999/468/CE a Consiliului de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei, modificată prin Decizia 2006/512/CE (C6-0009/2008 — 2008/2002(ACI))

70

2009/C 271E/10

Măsuri de executare (modificarea articolului 81 din Regulamentul de procedură)Decizia Parlamentului European din 8 mai 2008 privind modificarea articolului 81 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European privind măsurile de executare (2008/2027(REG))

76

Parlamentul European

Joi, 8 mai 2008

2009/C 271E/11

Modificările posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul CE/Seychelles *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 mai 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului cu privire la încheierea acordului sub forma unui schimb de scrisori cu privire la modificările Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica Seychelles privind pescuitul în largul coastelor Republicii Seychelles, pentru perioada cuprinsă între 18 ianuarie 2005 și 17 ianuarie 2011 (COM(2007)0664 — C6-0430/2007 — 2007/0232(CNS))

78

2009/C 271E/12

Nivelul accizei pentru berea produsă în Madeira *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 mai 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a Portugaliei în vederea aplicării unui nivel redus al accizei pentru berea produsă local în regiunea autonomă Madeira (COM(2007)0772 — C6-0012/2008 — 2007/0273(CNS))

80

2009/C 271E/13

Scheme de sprijin pentru agricultori (schema de sprijin pentru bumbac) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 mai 2008 privind propunerea de Regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori, în ceea ce privește schema de sprijin pentru bumbac (COM(2007)0701 — C6-0447/2007 — 2007/0242(CNS))

80

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2008-2009Ședinta din 8 mai 2008TEXTE ADOPTATEProcesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 168 E, 3.7.2008.

REZOLUȚII

Parlamentul European

Joi, 8 mai 2008

| 12.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/1

---

Joi, 8 mai 2008Consiliul economic transatlantic

P6_TA(2008)0192

Rezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 privind Consiliul economic transatlantic

2009/C 271 E/01

Parlamentul European,

având în vedere în special rezoluția sa din 25 aprilie 2007 privind relațiile transatlantice (1), precum și cele două rezoluții ale sale din 1 iunie 2006 privind îmbunătățirea relațiilor UE-SUA în cadrul Acordului de parteneriat transatlantic (2) și privind relațiile economice transatlantice UE-SUA (3),

având în vedere rezoluția sa din 26 septembrie 2007 privind siguranța produselor și îndeosebi a jucăriilor (4),

având în vedere rezoluțiile sale privind schimbările climatice, îndeosebi cele din 16 noiembrie 2005 (5), 26 octombrie 2006 (6) și 14 februarie 2007 (7),

având în vedere rezultatele reuniunii la vârf UE-SUA din 30 aprilie 2007, care a avut loc la Washington D.C., și în mod deosebit Cadrul de aprofundare a integrării economice transatlantice dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii,

având în vedere Declarația comună și raportul de evaluare adoptate cu ocazia primei reuniuni a Consiliului Economic Transatlantic (CET), la 9 noiembrie 2007,

având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât atât Parlamentul, cât și Congresul Statelor Unite ale Americii (SUA) au sprijinit în mod constant realizarea pieței transatlantice până în 2015; |
| --- | --- |

A.

întrucât atât Parlamentul, cât și Congresul Statelor Unite ale Americii (SUA) au sprijinit în mod constant realizarea pieței transatlantice până în 2015;

| B. | întrucât pacea, democrația, drepturile omului și statul de drept, dreptul internațional, economia și dezvoltarea durabile reprezintă valori comune ce stau la baza Parteneriatului transatlantic, componentă esențială a politicii externe a UE și a politicii sale economice globale; |
| --- | --- |

B.

întrucât pacea, democrația, drepturile omului și statul de drept, dreptul internațional, economia și dezvoltarea durabile reprezintă valori comune ce stau la baza Parteneriatului transatlantic, componentă esențială a politicii externe a UE și a politicii sale economice globale;

| C. | întrucât, având în vedere rolul lor economic dominant pe plan mondial, partenerii transatlantici dețin o responsabilitate comună pentru situația economică globală și pentru găsirea de soluții la provocările economice globale; |
| --- | --- |

C.

întrucât, având în vedere rolul lor economic dominant pe plan mondial, partenerii transatlantici dețin o responsabilitate comună pentru situația economică globală și pentru găsirea de soluții la provocările economice globale;

| D. | întrucât un parteneriat puternic și funcțional între UE și SUA este vital pentru conturarea unei dezvoltări globale în temeiul valorilor comune precum și având în vedere multilateralismul și dreptul internațional; întrucât este necesară asumarea unei poziții ferme și constante de conducere, pentru a permite partenerilor realizarea acestui obiectiv, |
| --- | --- |

D.

întrucât un parteneriat puternic și funcțional între UE și SUA este vital pentru conturarea unei dezvoltări globale în temeiul valorilor comune precum și având în vedere multilateralismul și dreptul internațional; întrucât este necesară asumarea unei poziții ferme și constante de conducere, pentru a permite partenerilor realizarea acestui obiectiv,

| 1. | subliniază că un parteneriat transatlantic strâns reprezintă un instrument esențial pentru conturarea globalizării în interesul valorilor comune, precum și în interesul unei ordini globale economice și politice echitabile; își reafirmă opinia conform căreia o piață transatlantică funcțională și competitivă reprezintă o bază solidă pentru parteneriatul transatlantic, care va permite UE și SUA să abordeze împreună provocările economice și politice globale; |
| --- | --- |

1.

subliniază că un parteneriat transatlantic strâns reprezintă un instrument esențial pentru conturarea globalizării în interesul valorilor comune, precum și în interesul unei ordini globale economice și politice echitabile; își reafirmă opinia conform căreia o piață transatlantică funcțională și competitivă reprezintă o bază solidă pentru parteneriatul transatlantic, care va permite UE și SUA să abordeze împreună provocările economice și politice globale;

| 2. | susține ferm procesul de consolidare a integrării economice transatlantice inițiat în 2007, cu ocazia reuniunii la nivel înalt UE-SUA, prin adoptarea Cadrului de aprofundare a integrării economice transatlantice dintre UE și SUA și prin instituirea CET, al cărui rol este de a supraveghea și de a impulsiona eforturile descrise în acest cadru; |
| --- | --- |

2.

susține ferm procesul de consolidare a integrării economice transatlantice inițiat în 2007, cu ocazia reuniunii la nivel înalt UE-SUA, prin adoptarea Cadrului de aprofundare a integrării economice transatlantice dintre UE și SUA și prin instituirea CET, al cărui rol este de a supraveghea și de a impulsiona eforturile descrise în acest cadru;

| 3. | salută decizia Comisiei de a comanda un studiu, la recomandarea Parlamentului, privind obstacolele care trebuie eliminate în vederea realizării pieței transatlantice, ale cărui rezultate vor fi disponibile în 2008; consideră că acest studiu ar trebui făcut cunoscut îndeaproape partenerilor transatlantici; invită Comisia să se asigure că rezultatele studiilor întreprinse privind realizarea pieței transatlantic sunt discutate cu comisiile parlamentare competente, anterior formulării de concluzii ce vor servi pentru viitoare recomandări adresate CET; |
| --- | --- |

3.

salută decizia Comisiei de a comanda un studiu, la recomandarea Parlamentului, privind obstacolele care trebuie eliminate în vederea realizării pieței transatlantice, ale cărui rezultate vor fi disponibile în 2008; consideră că acest studiu ar trebui făcut cunoscut îndeaproape partenerilor transatlantici; invită Comisia să se asigure că rezultatele studiilor întreprinse privind realizarea pieței transatlantic sunt discutate cu comisiile parlamentare competente, anterior formulării de concluzii ce vor servi pentru viitoare recomandări adresate CET;

| 4. | consideră că este necesară elaborarea unei foi de parcurs de către administrațiile celor două părți, înainte de reuniunea la nivel înalt UE-SUA din 2009, care să prezinte modul în care angajamentul pe termen lung pentru piața transatlantică poate fi realizat, și prin care să se stabilească un calendar specific pentru fiecare sector în parte; |
| --- | --- |

4.

consideră că este necesară elaborarea unei foi de parcurs de către administrațiile celor două părți, înainte de reuniunea la nivel înalt UE-SUA din 2009, care să prezinte modul în care angajamentul pe termen lung pentru piața transatlantică poate fi realizat, și prin care să se stabilească un calendar specific pentru fiecare sector în parte;

| 5. | salută succesele realizate până în prezent de CET, în asumarea responsabilității politice pentru identificarea priorităților și pentru deschiderea procesului de încheiere a acordurilor menite să asigure eliminarea barierelor în calea comerțului și a investițiilor, și să contribuie la intensificarea concurenței pe piața transatlantică; |
| --- | --- |

5.

salută succesele realizate până în prezent de CET, în asumarea responsabilității politice pentru identificarea priorităților și pentru deschiderea procesului de încheiere a acordurilor menite să asigure eliminarea barierelor în calea comerțului și a investițiilor, și să contribuie la intensificarea concurenței pe piața transatlantică;

| 6. | consideră că progresele realizate de CET de la înființarea sa demonstrează că piața transatlantică nu poate fi atinsă numai prin intermediul unor activități administrative, fiind în plus necesară o orientare politică fermă și constantă; încurajează CET să își continue eforturile cu determinare; |
| --- | --- |

6.

consideră că progresele realizate de CET de la înființarea sa demonstrează că piața transatlantică nu poate fi atinsă numai prin intermediul unor activități administrative, fiind în plus necesară o orientare politică fermă și constantă; încurajează CET să își continue eforturile cu determinare;

| 7. | subliniază nevoia urgentă de a menține ritmul acestui proces în timpul anilor electorali 2008 și 2009, asigurând că ambii parteneri continuă să avanseze rapid către atingerea obiectivelor comune și că guvernele ambelor părți își respectă angajamentul de realizare a obiectivului pe termen lung; |
| --- | --- |

7.

subliniază nevoia urgentă de a menține ritmul acestui proces în timpul anilor electorali 2008 și 2009, asigurând că ambii parteneri continuă să avanseze rapid către atingerea obiectivelor comune și că guvernele ambelor părți își respectă angajamentul de realizare a obiectivului pe termen lung;

| 8. | subliniază că realizarea de progrese concrete, îndeosebi în domenii precum: standardele de contabilitate, tranzacțiile cu valori mobiliare, reasigurare, siguranța importurilor, declarațiile de conformitate ale producătorilor și importurile de carne de pui tratată în vederea reducerii agenților patogeni, reprezintă o prioritate pentru reuniunea CET care va avea loc la Bruxelles în data de 14 mai 2008; consideră, de asemenea, că este importantă abordarea în viitor, în cadrul CET, și a altor aspecte relevante; |
| --- | --- |

8.

subliniază că realizarea de progrese concrete, îndeosebi în domenii precum: standardele de contabilitate, tranzacțiile cu valori mobiliare, reasigurare, siguranța importurilor, declarațiile de conformitate ale producătorilor și importurile de carne de pui tratată în vederea reducerii agenților patogeni, reprezintă o prioritate pentru reuniunea CET care va avea loc la Bruxelles în data de 14 mai 2008; consideră, de asemenea, că este importantă abordarea în viitor, în cadrul CET, și a altor aspecte relevante;

| 9. | invită Comisia să informeze Parlamentul European de rezultatele studiului menționat anterior; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să informeze Parlamentul European de rezultatele studiului menționat anterior;

Servicii financiare

| 10. | susține abordarea descrisă în Regulamentul (CE) nr. 1569/2007 (8) și în scrisoarea Comisiei, din 26 septembrie 2007 adresată Comisiei pentru valori mobiliare și burse de valori din SUA (Securities and Exchange Commission — SEC), referitoare la documentul intitulat „Propunere de reglementări privind acceptarea de declarații financiare din partea emitenților de valori mobiliare străini privați, elaborate în conformitate cu Standardele internaționale de raportare financiară, fără a fi necesară o regularizare cu principiile generale de contabilitate utilizate în SUA”, precum și în rezoluția sa din 14 noiembrie 2007 (9) privind aplicarea standardelor de contabilitate internaționale, prin care se subliniază, în special, faptul că „o decizie a Comisiei va trebui să implice, în toate cazurile, dreptul emitenților [de valori mobiliare] comunitari de a utiliza, în orice țară terță, standardele internaționale de raportare contabilă, astfel cum au fost adoptate în Uniunea Europeană”; |
| --- | --- |

10.

susține abordarea descrisă în Regulamentul (CE) nr. 1569/2007 (8) și în scrisoarea Comisiei, din 26 septembrie 2007 adresată Comisiei pentru valori mobiliare și burse de valori din SUA (Securities and Exchange Commission — SEC), referitoare la documentul intitulat „Propunere de reglementări privind acceptarea de declarații financiare din partea emitenților de valori mobiliare străini privați, elaborate în conformitate cu Standardele internaționale de raportare financiară, fără a fi necesară o regularizare cu principiile generale de contabilitate utilizate în SUA”, precum și în rezoluția sa din 14 noiembrie 2007 (9) privind aplicarea standardelor de contabilitate internaționale, prin care se subliniază, în special, faptul că „o decizie a Comisiei va trebui să implice, în toate cazurile, dreptul emitenților [de valori mobiliare] comunitari de a utiliza, în orice țară terță, standardele internaționale de raportare contabilă, astfel cum au fost adoptate în Uniunea Europeană”;

| 11. | consideră că recunoașterea reciprocă a piețelor de valori mobiliare între SUA și UE ar constitui un progres important, care ar îmbunătăți piața transatlantică, prin facilitarea accesului UE și SUA la o piață transatlantică mai bine dimensionată; subliniază, cu toate acestea, că un astfel de proiect trebuie să constituie rezultatul unui acord bilateral și că ar trebui încheiat un Acord cadru între SUA și UE, care să ia pe deplin în considerare legislația UE de supraveghere a piețelor financiare și că Comisia nu ar trebui să încurajeze încheierea de acorduri bilaterale între statele membre și SUA, întrucât acest lucru ar putea periclita condițiile echitabile de concurență din UE; |
| --- | --- |

11.

consideră că recunoașterea reciprocă a piețelor de valori mobiliare între SUA și UE ar constitui un progres important, care ar îmbunătăți piața transatlantică, prin facilitarea accesului UE și SUA la o piață transatlantică mai bine dimensionată; subliniază, cu toate acestea, că un astfel de proiect trebuie să constituie rezultatul unui acord bilateral și că ar trebui încheiat un Acord cadru între SUA și UE, care să ia pe deplin în considerare legislația UE de supraveghere a piețelor financiare și că Comisia nu ar trebui să încurajeze încheierea de acorduri bilaterale între statele membre și SUA, întrucât acest lucru ar putea periclita condițiile echitabile de concurență din UE;

| 12. | subliniază că asigurarea stabilității financiare este de o importanță fundamentală; reamintește, în acest sens, rolul Fondului Monetar Internațional (FMI); subliniază, în acest context, neajunsurile relevate de actuala criză financiară, mai ales în anumite piețe financiare cheie, dezechilibrele crescânde în fluctuațiile valutare și relațiile comerciale, criza creditelor actuală sau emergentă într-unele dintre țările cele mai sărace și diferențele crescânde de avuție între țări, dar și în interiorul acestora; consideră că intensificarea cooperării între autoritățile de supraveghere din SUA și UE este vitală; |
| --- | --- |

12.

subliniază că asigurarea stabilității financiare este de o importanță fundamentală; reamintește, în acest sens, rolul Fondului Monetar Internațional (FMI); subliniază, în acest context, neajunsurile relevate de actuala criză financiară, mai ales în anumite piețe financiare cheie, dezechilibrele crescânde în fluctuațiile valutare și relațiile comerciale, criza creditelor actuală sau emergentă într-unele dintre țările cele mai sărace și diferențele crescânde de avuție între țări, dar și în interiorul acestora; consideră că intensificarea cooperării între autoritățile de supraveghere din SUA și UE este vitală;

| 13. | salută abordarea Forumului pentru stabilitate financiară (FSF) și a FMI de stabilire în comun a cauzelor actualei crize financiare și așteaptă cu interes punerea în aplicare de către ambele părți a concluziilor și recomandărilor Grupului de lucru FSF pentru durabilitate instituțională și a pieței; consideră, totuși, că aceste inițiative trebuie să completeze, dar nu să înlocuiască propriile investigații și decizii ale SUA și UE în privința unor reacții adecvate; |
| --- | --- |

13.

salută abordarea Forumului pentru stabilitate financiară (FSF) și a FMI de stabilire în comun a cauzelor actualei crize financiare și așteaptă cu interes punerea în aplicare de către ambele părți a concluziilor și recomandărilor Grupului de lucru FSF pentru durabilitate instituțională și a pieței; consideră, totuși, că aceste inițiative trebuie să completeze, dar nu să înlocuiască propriile investigații și decizii ale SUA și UE în privința unor reacții adecvate;

| 14. | invită SUA să informeze UE cu privire la progresul înregistrat în punerea în aplicare a cadrului Basel II; reamintește importanța unei abordări coordonate în dezvoltarea și modificarea reglementărilor la nivel mondial pentru actorii de pe piețele financiare internaționale; în acest sens, consideră că punerea în aplicare a cadrului Basel II în SUA este esențială pentru conservarea unor condiții echitabile la nivel mondial; |
| --- | --- |

14.

invită SUA să informeze UE cu privire la progresul înregistrat în punerea în aplicare a cadrului Basel II; reamintește importanța unei abordări coordonate în dezvoltarea și modificarea reglementărilor la nivel mondial pentru actorii de pe piețele financiare internaționale; în acest sens, consideră că punerea în aplicare a cadrului Basel II în SUA este esențială pentru conservarea unor condiții echitabile la nivel mondial;

| 15. | salută inițiativa Congresului SUA de creare a unui Oficiu federal pentru informații în domeniul asigurărilor, în cadrul ministerului american de finanțe (US Treasury); consideră că, împreună cu codul de bune practici al acestui minister (Treasury „Blue Print”), acest lucru constituie un progres în recunoașterea reciprocă a abordărilor de reglementare a serviciilor financiare; recunoaște că multe aspecte trebuie încă convenite și că garanțiile de reasigurare rămân un subiect esențial de rezolvat; consideră, de asemenea, că atingerea obiectivelor vizate prin regimul Solvency II va fi îmbunătățită în mod semnificativ printr-o mai strânsă cooperare parlamentară; |
| --- | --- |

15.

salută inițiativa Congresului SUA de creare a unui Oficiu federal pentru informații în domeniul asigurărilor, în cadrul ministerului american de finanțe (US Treasury); consideră că, împreună cu codul de bune practici al acestui minister (Treasury „Blue Print”), acest lucru constituie un progres în recunoașterea reciprocă a abordărilor de reglementare a serviciilor financiare; recunoaște că multe aspecte trebuie încă convenite și că garanțiile de reasigurare rămân un subiect esențial de rezolvat; consideră, de asemenea, că atingerea obiectivelor vizate prin regimul Solvency II va fi îmbunătățită în mod semnificativ printr-o mai strânsă cooperare parlamentară;

Comerțul UE-SUA, cooperare normativă

| 16. | subliniază că elaborarea de standarde uniforme pentru comerț și investiții, după cum s-a dezbătut la reuniunea CET din noiembrie 2007 privind o foaie de parcurs pentru procesul de realizare a recunoașterii reciproce a acordurilor de parteneriat comercial UE-SUA în 2009, trebuie să garanteze un nivel înalt al standardelor sociale, de mediu și de sănătate; |
| --- | --- |

16.

subliniază că elaborarea de standarde uniforme pentru comerț și investiții, după cum s-a dezbătut la reuniunea CET din noiembrie 2007 privind o foaie de parcurs pentru procesul de realizare a recunoașterii reciproce a acordurilor de parteneriat comercial UE-SUA în 2009, trebuie să garanteze un nivel înalt al standardelor sociale, de mediu și de sănătate;

| 17. | reafirmă că numeroase bariere, așa-numite „netarifare”, în calea comerțului și a investițiilor își au originea în măsuri ale instituțiilor legislative, care au ca scop realizarea de obiective sociale, culturale sau în domeniul sănătății și al mediului, și ca atare nu trebuie eliminate fără emiterea de reglementări adecvate; în acest sens, subliniază rolul esențial al Parlamentului și al Congresului SUA în controlarea procesului de aliniere a standardelor și de eliminare a barierelor în calea comerțului și investițiilor; |
| --- | --- |

17.

reafirmă că numeroase bariere, așa-numite „netarifare”, în calea comerțului și a investițiilor își au originea în măsuri ale instituțiilor legislative, care au ca scop realizarea de obiective sociale, culturale sau în domeniul sănătății și al mediului, și ca atare nu trebuie eliminate fără emiterea de reglementări adecvate; în acest sens, subliniază rolul esențial al Parlamentului și al Congresului SUA în controlarea procesului de aliniere a standardelor și de eliminare a barierelor în calea comerțului și investițiilor;

| 18. | subliniază că siguranța produselor importate trebuie să devină o prioritate și în cadrul CET; consideră că încrederea generală într-un mediu comercial deschis va putea fi menținută numai prin garantarea siguranței și sănătății populației; invită Comisia pentru siguranța produselor și consumatorilor a SUA să uzeze de libertatea sa de a comunica informații legate de anumite cazuri, dar propune ca CET să elaboreze un instrument de cooperare obligatoriu din punct de vedere juridic, care să structureze și să faciliteze comunicarea de informații privind siguranța produselor și dezvoltarea unui program comun de acțiuni de cooperare; invită Comisia și Consiliul să consolideze cooperarea dintre autoritățile vamale din UE și SUA, precum și dintre autoritățile de supraveghere a pieței, pentru a asigura că controalele la frontieră sunt adecvate pentru a preîntâmpina accesul consumatorilor la produse periculoase, îndeosebi la jucării periculoase, fără însă a se institui sarcini administrative inutile; invită statele membre UE și SUA să asigure punerea în aplicare cu strictețe a legislației privind siguranța produselor, mai ales a jucăriilor, și să asigure controale naționale mai severe; subliniază necesitatea unei mai strânse cooperări UE-SUA, în vederea asigurării faptului că China și alte țări terțe își îmbunătățesc standardele de producție astfel încât să respecte cerințele de siguranță din UE/SUA, îndeosebi în cazul jucăriilor, și pentru a convinge aceste țări că standardele de siguranță a produselor trebuie integrate în procesul de producție și distribuție; |
| --- | --- |

18.

subliniază că siguranța produselor importate trebuie să devină o prioritate și în cadrul CET; consideră că încrederea generală într-un mediu comercial deschis va putea fi menținută numai prin garantarea siguranței și sănătății populației; invită Comisia pentru siguranța produselor și consumatorilor a SUA să uzeze de libertatea sa de a comunica informații legate de anumite cazuri, dar propune ca CET să elaboreze un instrument de cooperare obligatoriu din punct de vedere juridic, care să structureze și să faciliteze comunicarea de informații privind siguranța produselor și dezvoltarea unui program comun de acțiuni de cooperare; invită Comisia și Consiliul să consolideze cooperarea dintre autoritățile vamale din UE și SUA, precum și dintre autoritățile de supraveghere a pieței, pentru a asigura că controalele la frontieră sunt adecvate pentru a preîntâmpina accesul consumatorilor la produse periculoase, îndeosebi la jucării periculoase, fără însă a se institui sarcini administrative inutile; invită statele membre UE și SUA să asigure punerea în aplicare cu strictețe a legislației privind siguranța produselor, mai ales a jucăriilor, și să asigure controale naționale mai severe; subliniază necesitatea unei mai strânse cooperări UE-SUA, în vederea asigurării faptului că China și alte țări terțe își îmbunătățesc standardele de producție astfel încât să respecte cerințele de siguranță din UE/SUA, îndeosebi în cazul jucăriilor, și pentru a convinge aceste țări că standardele de siguranță a produselor trebuie integrate în procesul de producție și distribuție;

| 19. | solicită o mai bună informare în privința Legii americane actualizate privind siguranța produselor și a consumatorilor și își exprimă îngrijorarea față de faptul că acest nou instrument va introduce sarcini administrative inutile pentru societățile europene, prin impunerea de cerințe obligatorii de siguranță a produsului, inclusiv testarea produselor efectuată de terți; îndeamnă părțile să se îndrepte către recunoaștere reciprocă, pentru a evita paralelismele normative; |
| --- | --- |

19.

solicită o mai bună informare în privința Legii americane actualizate privind siguranța produselor și a consumatorilor și își exprimă îngrijorarea față de faptul că acest nou instrument va introduce sarcini administrative inutile pentru societățile europene, prin impunerea de cerințe obligatorii de siguranță a produsului, inclusiv testarea produselor efectuată de terți; îndeamnă părțile să se îndrepte către recunoaștere reciprocă, pentru a evita paralelismele normative;

| 20. | ia act de importanța deosebită a comerțului sigur, într-o economie din ce în ce mai globalizată, dar consideră că propunerea care prevede inspectarea completă a containerelor expediate din alte țări, ca măsură de eliminare a amenințărilor teroriste, este inutilă și nerealistă; invită, prin urmare, Congresul SUA să își retragă propunerea legislativă, fiind convins că „Inițiativa pentru securitatea containerelor”, care prevede inspectarea containerelor maritime „cu risc înalt”, reprezintă o măsură suficientă pentru garantarea securității transportului maritim internațional; |
| --- | --- |

20.

ia act de importanța deosebită a comerțului sigur, într-o economie din ce în ce mai globalizată, dar consideră că propunerea care prevede inspectarea completă a containerelor expediate din alte țări, ca măsură de eliminare a amenințărilor teroriste, este inutilă și nerealistă; invită, prin urmare, Congresul SUA să își retragă propunerea legislativă, fiind convins că „Inițiativa pentru securitatea containerelor”, care prevede inspectarea containerelor maritime „cu risc înalt”, reprezintă o măsură suficientă pentru garantarea securității transportului maritim internațional;

| 21. | invită Comisia să negocieze standarde comune globale în cadrul CET, în măsura în care acest lucru este posibil; consideră că adoptarea de standarde de siguranță comune în domeniul automobilelor (Regulamentul tehnic global al Comisiei economice pentru Europa a ONU — „UN-ECE Global Technical Regulation”) ar reduce în mod semnificativ costurile din industria automobilelor, industrie care asigură o deosebită ocupare a forței de muncă atât în UE, cât și în SUA; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să negocieze standarde comune globale în cadrul CET, în măsura în care acest lucru este posibil; consideră că adoptarea de standarde de siguranță comune în domeniul automobilelor (Regulamentul tehnic global al Comisiei economice pentru Europa a ONU — „UN-ECE Global Technical Regulation”) ar reduce în mod semnificativ costurile din industria automobilelor, industrie care asigură o deosebită ocupare a forței de muncă atât în UE, cât și în SUA;

| 22. | invită Comisia să urmărească adoptarea formală de proceduri pentru recunoașterea reciprocă a declarațiilor de conformitate pentru produsele care fac obiectul unor testări obligatorii efectuate de terți, îndeosebi pentru echipamentul electric și pentru produsele de informatică și telecomunicații; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să urmărească adoptarea formală de proceduri pentru recunoașterea reciprocă a declarațiilor de conformitate pentru produsele care fac obiectul unor testări obligatorii efectuate de terți, îndeosebi pentru echipamentul electric și pentru produsele de informatică și telecomunicații;

| 23. | își reafirmă sprijinul său acordat Comisiei în efortul de găsire a unui acord reciproc pentru etichetarea produselor de import care să conțină măsurători exprimate atât în sistemul metric cât și în cel anglo-saxon și insistă asupra necesității de acceptare a unităților de măsură convenite prin standarde internaționale, îndeosebi asupra acceptării de către SUA a produselor etichetate doar prin folosirea sistemului metric; consideră că acest efort va duce la creșterea economiilor de scală ale societăților europene, americane și din țări terțe și va aduce beneficii îndeosebi întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri); |
| --- | --- |

23.

își reafirmă sprijinul său acordat Comisiei în efortul de găsire a unui acord reciproc pentru etichetarea produselor de import care să conțină măsurători exprimate atât în sistemul metric cât și în cel anglo-saxon și insistă asupra necesității de acceptare a unităților de măsură convenite prin standarde internaționale, îndeosebi asupra acceptării de către SUA a produselor etichetate doar prin folosirea sistemului metric; consideră că acest efort va duce la creșterea economiilor de scală ale societăților europene, americane și din țări terțe și va aduce beneficii îndeosebi întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri);

| 24. | invită Comisia și Consiliul să consolideze cooperarea dintre UE și SUA privind sistemul armonizat la nivel mondial de clasificare și etichetare a substanțelor chimice (Globally Harmonized System of Classification and Labelling of Chemicals (GHS)), în ceea ce privește punerea în aplicare a criteriilor internaționale convenite de Consiliul Economic și Social al ONU; consideră că un obiectiv important al sistemului îl constituie facilitarea comerțului și consolidarea protecției consumatorului, și, ca atare, insistă ca acesta să fie pus în aplicare în același timp și de o manieră compatibilă în UE și SUA; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia și Consiliul să consolideze cooperarea dintre UE și SUA privind sistemul armonizat la nivel mondial de clasificare și etichetare a substanțelor chimice (Globally Harmonized System of Classification and Labelling of Chemicals (GHS)), în ceea ce privește punerea în aplicare a criteriilor internaționale convenite de Consiliul Economic și Social al ONU; consideră că un obiectiv important al sistemului îl constituie facilitarea comerțului și consolidarea protecției consumatorului, și, ca atare, insistă ca acesta să fie pus în aplicare în același timp și de o manieră compatibilă în UE și SUA;

| 25. | subliniază faptul că datele cu caracter personal au devenit o componentă esențială în cadrul multor activități economice, îndeosebi în domeniul telecomunicațiilor electronice; ia act de faptul că valoarea datelor cu caracter personal și a operațiunilor de creare de valoare bazate pe astfel de date este în creștere rapidă; invită Comisia să inițieze elaborarea de principii transatlantice privind datele cu caracter personal, în strânsă cooperare cu Parlamentul și cu Comisia federală pentru comerț din SUA; solicită, de asemenea, elaborarea de urgență de standarde globale de protecție a datelor în cadrul CET, în vederea garantării unui nivel înalt de protecție a datelor cu caracter personal și a securității juridice pentru societăți; |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că datele cu caracter personal au devenit o componentă esențială în cadrul multor activități economice, îndeosebi în domeniul telecomunicațiilor electronice; ia act de faptul că valoarea datelor cu caracter personal și a operațiunilor de creare de valoare bazate pe astfel de date este în creștere rapidă; invită Comisia să inițieze elaborarea de principii transatlantice privind datele cu caracter personal, în strânsă cooperare cu Parlamentul și cu Comisia federală pentru comerț din SUA; solicită, de asemenea, elaborarea de urgență de standarde globale de protecție a datelor în cadrul CET, în vederea garantării unui nivel înalt de protecție a datelor cu caracter personal și a securității juridice pentru societăți;

Aspecte agricole

| 26. | solicită o soluție urgentă la dezbaterile în curs privind interzicerea importurilor în UE de carne de pui americană tratată în vederea reducerii agenților patogeni; recunoaște necesitatea expertizei științifice în privința protejării și informării consumatorilor recunoaște, de asemenea, investițiile considerabile făcute de producătorii europeni de carne de pui, în conformitate cu legislația europeană, de reducere a contaminării cu salmonella, utilizând o abordare cuprinzătoare a întregului lanț de producție; consideră că orice soluție trebuie să evite distorsionarea concurenței; |
| --- | --- |

26.

solicită o soluție urgentă la dezbaterile în curs privind interzicerea importurilor în UE de carne de pui americană tratată în vederea reducerii agenților patogeni; recunoaște necesitatea expertizei științifice în privința protejării și informării consumatorilor recunoaște, de asemenea, investițiile considerabile făcute de producătorii europeni de carne de pui, în conformitate cu legislația europeană, de reducere a contaminării cu salmonella, utilizând o abordare cuprinzătoare a întregului lanț de producție; consideră că orice soluție trebuie să evite distorsionarea concurenței;

| 27. | consideră că decizia Comunității de interzicere a importurilor de carne de vită tratată cu hormoni a fost pe deplin justificată pe baza dovezilor științifice aduse și invită SUA să elimine neîntârziat sancțiunile aplicate bunurilor europene; |
| --- | --- |

27.

consideră că decizia Comunității de interzicere a importurilor de carne de vită tratată cu hormoni a fost pe deplin justificată pe baza dovezilor științifice aduse și invită SUA să elimine neîntârziat sancțiunile aplicate bunurilor europene;

| 28. | subliniază importanța procedurii de unică autorizare pentru toate bunurile alimentare ce conțin organisme modificate genetic (OMG), în conformitate cu principiul prudenței, precum și importanța etichetării și a trasabilității OMG, care să permită consumatorilor să ia o decizie informată; |
| --- | --- |

28.

subliniază importanța procedurii de unică autorizare pentru toate bunurile alimentare ce conțin organisme modificate genetic (OMG), în conformitate cu principiul prudenței, precum și importanța etichetării și a trasabilității OMG, care să permită consumatorilor să ia o decizie informată;

| 29. | solicită un dialog cu privire la recentele schimbări înregistrate pe piețele agricole, îndeosebi cu privire la fluctuațiile de prețuri ale bunurilor fungibile, la verificarea intermediară a Politicii agricole comune („bilanțul PAC”) și a legii americane privind agricultura („US Farm Bill”), compensațiile anticiclice, importanța în creștere a dezvoltării rurale, precum și instrumentul de eco-condiționalitate; |
| --- | --- |

29.

solicită un dialog cu privire la recentele schimbări înregistrate pe piețele agricole, îndeosebi cu privire la fluctuațiile de prețuri ale bunurilor fungibile, la verificarea intermediară a Politicii agricole comune („bilanțul PAC”) și a legii americane privind agricultura („US Farm Bill”), compensațiile anticiclice, importanța în creștere a dezvoltării rurale, precum și instrumentul de eco-condiționalitate;

Cooperarea în domeniile energetic, industrial și științific

| 30. | solicită intensificarea cooperării transatlantice strategice în domeniile energetic, industrial și științific; subliniază importanța aspectelor energetice și susține diversificarea surselor de energie și a traseelor de transport, astfel încât să se garanteze siguranța furnizării de energie și a infrastructurilor și promovarea de politici de securitate energetică bazate pe piață; ia act de dezbaterile tot mai extinse, de pe cele două continente, în privința comercializării drepturilor de emisie de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

30.

solicită intensificarea cooperării transatlantice strategice în domeniile energetic, industrial și științific; subliniază importanța aspectelor energetice și susține diversificarea surselor de energie și a traseelor de transport, astfel încât să se garanteze siguranța furnizării de energie și a infrastructurilor și promovarea de politici de securitate energetică bazate pe piață; ia act de dezbaterile tot mai extinse, de pe cele două continente, în privința comercializării drepturilor de emisie de dioxid de carbon;

| 31. | subliniază necesitatea unei cooperări normative și științifice îmbunătățite între UE și SUA cu privire la biocombustibili și biomasă, prin promovarea de resurse alternative și durabile de combustibil pentru sectorul transportului, pe baze comune; încurajează CET în continuarea activității sale de identificare împreună cu Brazilia a unor standarde comune pentru biocombustibili, care să asigure cel mai înalt grad de durabilitate a mediului și de securitate alimentară la nivel mondial; |
| --- | --- |

31.

subliniază necesitatea unei cooperări normative și științifice îmbunătățite între UE și SUA cu privire la biocombustibili și biomasă, prin promovarea de resurse alternative și durabile de combustibil pentru sectorul transportului, pe baze comune; încurajează CET în continuarea activității sale de identificare împreună cu Brazilia a unor standarde comune pentru biocombustibili, care să asigure cel mai înalt grad de durabilitate a mediului și de securitate alimentară la nivel mondial;

Organizația Mondială a Comerțului (OMC) și Agenda de dezvoltare de la Doha

| 32. | invită Comisia să se asigure de aportul pozitiv al CET în încheierea cu succes a Agendei de dezvoltare de la Doha; consideră dominația exercitată de UE și SUA asupra comerțului mondial (în prezent 60 % din acesta) ca un potențial avantaj pentru sistemul comercial global și cadrul său comun; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să se asigure de aportul pozitiv al CET în încheierea cu succes a Agendei de dezvoltare de la Doha; consideră dominația exercitată de UE și SUA asupra comerțului mondial (în prezent 60 % din acesta) ca un potențial avantaj pentru sistemul comercial global și cadrul său comun;

| 33. | solicită Comisiei să evalueze în ce măsură o procedură bilaterală de reglementare a diferendelor comerciale ar putea constitui un subiect de interes pentru CET; observă, în acest context, că deși diferendele comerciale au implicat doar circa 2 % din comerțul dintre UE și SUA, unele dintre acestea au efecte costisitoare și deosebit de negative; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei să evalueze în ce măsură o procedură bilaterală de reglementare a diferendelor comerciale ar putea constitui un subiect de interes pentru CET; observă, în acest context, că deși diferendele comerciale au implicat doar circa 2 % din comerțul dintre UE și SUA, unele dintre acestea au efecte costisitoare și deosebit de negative;

| 34. | solicită Comisiei să dezbată în cadrul CET cum poate fi realizată o mai bună coerență între acordurile comerciale bilaterale și normele comerciale multilaterale ale OMC, în vederea realizării unui sistem comercial mai simplu și mai armonios pentru toți participanții; îndeamnă Comisia să dezbată asupra modului în care se poate realiza o mai bună coordonare între UE și SUA în privința semnării de acorduri bilaterale cu țări terțe, referitoare la impunerea de cerințe asupra comerțului, cum ar fi comerțul și protecția mediului, comerțul și standardele sociale, comerțul și dreptul muncii; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei să dezbată în cadrul CET cum poate fi realizată o mai bună coerență între acordurile comerciale bilaterale și normele comerciale multilaterale ale OMC, în vederea realizării unui sistem comercial mai simplu și mai armonios pentru toți participanții; îndeamnă Comisia să dezbată asupra modului în care se poate realiza o mai bună coordonare între UE și SUA în privința semnării de acorduri bilaterale cu țări terțe, referitoare la impunerea de cerințe asupra comerțului, cum ar fi comerțul și protecția mediului, comerțul și standardele sociale, comerțul și dreptul muncii;

| 35. | invită Comisia să elaboreze de urgență o abordare cuprinzătoare a aspectelor necomerciale de interes european în cadrul negocierilor la nivel mondial, îndeosebi în materie de aspecte sociale și de mediu, de recunoaștere și protejare a indicațiilor geografice, de bunăstare a animalelor, de stare a sănătății animalelor și produselor din plante importate, pentru a preîntâmpina concurența neloială în detrimentul producătorilor europeni; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia să elaboreze de urgență o abordare cuprinzătoare a aspectelor necomerciale de interes european în cadrul negocierilor la nivel mondial, îndeosebi în materie de aspecte sociale și de mediu, de recunoaștere și protejare a indicațiilor geografice, de bunăstare a animalelor, de stare a sănătății animalelor și produselor din plante importate, pentru a preîntâmpina concurența neloială în detrimentul producătorilor europeni;

| 36. | invită Comisia să solicite un raport din partea CET, privind progresul activităților de cooperare în vederea respectării drepturilor de proprietate intelectuală, care să includă și măsurile viitoare de consolidare a cooperării pentru combaterea contrafacerilor și a produselor piratate; solicită o foaie de parcurs clară pentru a facilita recunoașterea reciprocă internațională a legislației de protejare a mărcilor comerciale; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să solicite un raport din partea CET, privind progresul activităților de cooperare în vederea respectării drepturilor de proprietate intelectuală, care să includă și măsurile viitoare de consolidare a cooperării pentru combaterea contrafacerilor și a produselor piratate; solicită o foaie de parcurs clară pentru a facilita recunoașterea reciprocă internațională a legislației de protejare a mărcilor comerciale;

| 37. | invită CET să sprijine în mod activ declarația de la Doha privind acordul TRIPS de facilitare a accesului la medicamente esențiale, în favoarea acelor țări care nu au capacități de producție a produselor farmaceutice; invită Comisia să aducă în discuție politica SUA de includere în acordurile bilaterale negociate cu țările în curs de dezvoltare de clauze prin care respectivele țări renunță la dreptul lor de a uza de prevederile declarației de la Doha privind acordul TRIPS, care le permit să producă și să importe medicamente de uz general, necesare pentru tratarea unor probleme majore de sănătate publică (SIDA, tuberculoză etc.); |
| --- | --- |

37.

invită CET să sprijine în mod activ declarația de la Doha privind acordul TRIPS de facilitare a accesului la medicamente esențiale, în favoarea acelor țări care nu au capacități de producție a produselor farmaceutice; invită Comisia să aducă în discuție politica SUA de includere în acordurile bilaterale negociate cu țările în curs de dezvoltare de clauze prin care respectivele țări renunță la dreptul lor de a uza de prevederile declarației de la Doha privind acordul TRIPS, care le permit să producă și să importe medicamente de uz general, necesare pentru tratarea unor probleme majore de sănătate publică (SIDA, tuberculoză etc.);

| 38. | consideră că, indiferent de rezultatul Agendei de dezvoltare de la Doha, ideea ca în cadrul pieței transatlantice să se abordeze o cooperare reglementată în vederea eliminării graduale a barierelor netarifare ar putea fi esențială pentru asigurarea unui ritm susținut de generare a integrării comerciale globale; |
| --- | --- |

38.

consideră că, indiferent de rezultatul Agendei de dezvoltare de la Doha, ideea ca în cadrul pieței transatlantice să se abordeze o cooperare reglementată în vederea eliminării graduale a barierelor netarifare ar putea fi esențială pentru asigurarea unui ritm susținut de generare a integrării comerciale globale;

| 39. | consideră drept o sarcină importantă pentru partea europeană din cadrul CET, ca aceasta să își convingă partenerii americani de necesitatea convenirii, până în 2012, a unui regim post-Kyoto de anvergură, ambițios și obligatoriu din punct de vedere juridic, privind emisiile de gaze cu efect de seră, precum și a conceperii unui cadru transatlantic de mare amploare de investiții și de schimb de tehnologie în domeniul producerii de energie sigură și nepoluantă; |
| --- | --- |

39.

consideră drept o sarcină importantă pentru partea europeană din cadrul CET, ca aceasta să își convingă partenerii americani de necesitatea convenirii, până în 2012, a unui regim post-Kyoto de anvergură, ambițios și obligatoriu din punct de vedere juridic, privind emisiile de gaze cu efect de seră, precum și a conceperii unui cadru transatlantic de mare amploare de investiții și de schimb de tehnologie în domeniul producerii de energie sigură și nepoluantă;

Dezvoltare regională

| 40. | subliniază impactul pozitiv pe care aprofundarea integrării economice transatlantice îl poate avea asupra dezvoltării regionale durabile și consideră că această aprofundare contribuie la eforturile UE de punere în aplicare a Strategiei de la Lisabona și de realizare a unei mai bune coeziuni sociale, economice și teritoriale; în acest context, invită instituțiile UE responsabile să se asigure că acest progres contribuie la dezvoltarea armonioasă și echilibrată a tuturor regiunilor UE și să aibă în vedere principiul european al accesului universal la serviciile de interes general; |
| --- | --- |

40.

subliniază impactul pozitiv pe care aprofundarea integrării economice transatlantice îl poate avea asupra dezvoltării regionale durabile și consideră că această aprofundare contribuie la eforturile UE de punere în aplicare a Strategiei de la Lisabona și de realizare a unei mai bune coeziuni sociale, economice și teritoriale; în acest context, invită instituțiile UE responsabile să se asigure că acest progres contribuie la dezvoltarea armonioasă și echilibrată a tuturor regiunilor UE și să aibă în vedere principiul european al accesului universal la serviciile de interes general;

| 41. | invită părțile să ia în calcul posibilitatea inițierii unui dialog structurat de politică regională, care ar oferi o modalitate adecvată de investigare a unor noi abordări în politica regională, prin schimbul de bune practici, inclusiv în domeniul cercetării și dezvoltării, precum și prin noi soluții la provocările comune, cum ar fi schimbările climatice și evoluția prețurilor resurselor energetice; |
| --- | --- |

41.

invită părțile să ia în calcul posibilitatea inițierii unui dialog structurat de politică regională, care ar oferi o modalitate adecvată de investigare a unor noi abordări în politica regională, prin schimbul de bune practici, inclusiv în domeniul cercetării și dezvoltării, precum și prin noi soluții la provocările comune, cum ar fi schimbările climatice și evoluția prețurilor resurselor energetice;

Agenda viitoare a Dialogului transatlantic pentru legiuitori și dezvoltarea structurală

| 42. | invită Dialogul transatlantic pentru legiuitori să includă în agenda sa pentru viitoarele reuniuni dezbaterea legislației SUA privind scanarea containerelor, în vederea asigurării unei mai bune înțelegeri reciproce între Parlament și Congresul SUA pe această temă; subliniază, de asemenea, necesitatea de a reflecta, în cadrul Dialogului transatlantic pentru legiuitori, asupra unei agende a OMC post-Doha,, inclusiv asupra unei reforme a OMC, precum și de a dezbate clauzele privind drepturile omului, drepturile sociale și aspectele de mediu din acordurile comerciale bilaterale, luând în considerare, printre altele, experiențele din cel mai recent acord bilateral încheiat de SUA cu Peru, care conține prevederi detaliate și obligatorii asupra standardelor în câmpul muncii; |
| --- | --- |

42.

invită Dialogul transatlantic pentru legiuitori să includă în agenda sa pentru viitoarele reuniuni dezbaterea legislației SUA privind scanarea containerelor, în vederea asigurării unei mai bune înțelegeri reciproce între Parlament și Congresul SUA pe această temă; subliniază, de asemenea, necesitatea de a reflecta, în cadrul Dialogului transatlantic pentru legiuitori, asupra unei agende a OMC post-Doha,, inclusiv asupra unei reforme a OMC, precum și de a dezbate clauzele privind drepturile omului, drepturile sociale și aspectele de mediu din acordurile comerciale bilaterale, luând în considerare, printre altele, experiențele din cel mai recent acord bilateral încheiat de SUA cu Peru, care conține prevederi detaliate și obligatorii asupra standardelor în câmpul muncii;

| 43. | subliniază rolul esențial al Parlamentului și al Congresului SUA în menținerea acestui impuls, cât și faptul că barierele netarifare nu pot fi eliminate decât de puterea legislativă; propune organizarea unei dezbateri anuale bine pregătite de evaluare a progresului înregistrat în domeniile dezbătute în cadrul CET, precum și a structurii acestuia; |
| --- | --- |

43.

subliniază rolul esențial al Parlamentului și al Congresului SUA în menținerea acestui impuls, cât și faptul că barierele netarifare nu pot fi eliminate decât de puterea legislativă; propune organizarea unei dezbateri anuale bine pregătite de evaluare a progresului înregistrat în domeniile dezbătute în cadrul CET, precum și a structurii acestuia;

| 44. | invită, prin urmare, structurile de decizie de la nivelul UE și SUA și co-președinții CET să aibă în vedere rolul esențial al puterii legislative în asigurarea succesului pe termen-lung al acestui proces și îndeamnă aceste entități să implice direct și complet pe reprezentanții Dialogului transatlantic pentru legiuitori în activitatea CET; recunoaște, totodată, importanța actorilor economici și a consumatorilor, care pot avea un aport deosebit la activitatea CET; consideră, însă, că rolul consultativ al acestora trebuie diferențiat de cel legislativ al Congresului SUA și al Parlamentului; |
| --- | --- |

44.

invită, prin urmare, structurile de decizie de la nivelul UE și SUA și co-președinții CET să aibă în vedere rolul esențial al puterii legislative în asigurarea succesului pe termen-lung al acestui proces și îndeamnă aceste entități să implice direct și complet pe reprezentanții Dialogului transatlantic pentru legiuitori în activitatea CET; recunoaște, totodată, importanța actorilor economici și a consumatorilor, care pot avea un aport deosebit la activitatea CET; consideră, însă, că rolul consultativ al acestora trebuie diferențiat de cel legislativ al Congresului SUA și al Parlamentului;

| 45. | ia act de înființarea unui grup de consilieri, format din reprezentanți ai Dialogului transatlantic pentru legiuitori, ai Dialogului transatlantic pentru actori economici și ai Dialogului transatlantic pentru consumatori; salută contribuția legiuitorilor și a actorilor implicați la succesul primei reuniuni a CET din noiembrie 2007; speră că Dialogul transatlantic pentru muncă și Dialogul transatlantic pentru mediu vor avea un rol mai important în viitorul apropiat; solicită ca președinții Dialogului transatlantic pentru muncă și al Dialogului transatlantic pentru mediu să fie incluși în grupul de consilieri; |
| --- | --- |

45.

ia act de înființarea unui grup de consilieri, format din reprezentanți ai Dialogului transatlantic pentru legiuitori, ai Dialogului transatlantic pentru actori economici și ai Dialogului transatlantic pentru consumatori; salută contribuția legiuitorilor și a actorilor implicați la succesul primei reuniuni a CET din noiembrie 2007; speră că Dialogul transatlantic pentru muncă și Dialogul transatlantic pentru mediu vor avea un rol mai important în viitorul apropiat; solicită ca președinții Dialogului transatlantic pentru muncă și al Dialogului transatlantic pentru mediu să fie incluși în grupul de consilieri;

| 46. | reafirmă dorința sa de a consolida dialogul între parlamentele părților și solicită implicarea acestora încă dintr-un stadiu incipient, în vederea acoperirii aspectelor de răspundere politică, în special în ceea ce privește elaborarea de viitoare reglementări de către organismele de autoreglementare globale; |
| --- | --- |

46.

reafirmă dorința sa de a consolida dialogul între parlamentele părților și solicită implicarea acestora încă dintr-un stadiu incipient, în vederea acoperirii aspectelor de răspundere politică, în special în ceea ce privește elaborarea de viitoare reglementări de către organismele de autoreglementare globale;

| 47. | consideră că aceste elemente reprezintă în prezent aspecte de fond și că parlamentele naționale trebuie să fie informate în mod periodic cu privire la evoluțiile acestora; invită Președintele Parlamentului să se asigure că se va institui un mecanism în acest sens; |
| --- | --- |

47.

consideră că aceste elemente reprezintă în prezent aspecte de fond și că parlamentele naționale trebuie să fie informate în mod periodic cu privire la evoluțiile acestora; invită Președintele Parlamentului să se asigure că se va institui un mecanism în acest sens;

*

* *

| 48. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, secretariatului Consiliului Economic Transatlantic, precum și Congresului SUA. |
| --- | --- |

48.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, secretariatului Consiliului Economic Transatlantic, precum și Congresului SUA.

---

(1)  JO C 74 E, 20.3.2008, p. 670.

(2)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 226.

(3)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 235.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0412.

(5)  JO C 280 E, 18.11.2006, p. 120.

(6)  JO C 313 E, 20.12.2006, p. 439.

(7)  JO C 287 E, 29.11.2007, p. 344.

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1569/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de instituire a unui mecanism pentru determinarea echivalenței standardelor de contabilitate aplicate de emitenți de valori mobiliare din țări terțe, în conformitate cu Directivele 2003/71/CE și 2004/109/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 340, 22.12.2007, p. 66).

(9)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0527.

---

| 12.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/7

---

Joi, 8 mai 2008Drepturile omului în lume (2007) și politica europeană în acest domeniu

P6_TA(2008)0193

Rezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 referitoare la Raportul anual 2007 privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în această privință (2007/2274(INI))

2009/C 271 E/02

Parlamentul European,

având în vedere cel de-al nouălea Raport anual UE privind drepturile omului (2007) (1),

având în vedere articolele 3, 6, 11, 13 și 19 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 177 și 300 din Tratatul CE,

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și toate instrumentele internaționale relevante privind drepturile omului (2),

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite,

având în vedere toate convențiile Organizației Națiunilor Unite privind drepturile omului și protocoalele lor opționale,

având în vedere instrumentele regionale privind drepturile omului și, în special, Carta africană a drepturilor omului și popoarelor și Protocolul facultativ privind drepturile femeilor în Africa, Convenția americană privind drepturile omului și Carta arabă a drepturilor omului,

având în vedere intrarea în vigoare, la 1 iulie 2002, a Statutului de la Roma al Tribunalului Penal Internațional (TPI) și rezoluțiile sale privind TPI (3),

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane și planul Uniunii Europene pe 2005 privind cele mai bune practici, standarde și proceduri pentru combaterea și prevenirea traficului cu ființe umane (4),

având în vedere protocolul nr. 13 la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), privind abolirea pedepsei cu moartea în toate circumstanțele,

având în vedere Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante (Convenția împotriva torturii),

având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile copilului,

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor și protocolul facultativ la aceasta,

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene (5),

având în vedere Acordul de parteneriat ACP-CE și revizuirea acestuia (6),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1889/2006 a Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind stabilirea unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și a drepturilor omului în lume (7) (Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului),

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind drepturile omului în lume,

având în vedere rezoluțiile sale privind cea de-a cincea și cea de-a șaptea sesiune a Consiliului pentru drepturile omului al Organizației Națiunilor Unite (UNHRC), adoptate la 7 iunie 2007 (8), respectiv la 21 februarie 2008 (9), și rezultatul negocierilor asupra acestuia,

având în vedere Rezoluția sa din 14 februarie 2006 privind clauza referitoare la drepturile omului și la democrație în acordurile UE (10),

având în vedere rezoluțiile sale din 1 februarie 2007 (11) și 26 aprilie 2007 (12) privind inițiativa pentru un moratoriu universal asupra pedepsei capitale și având în vedere rezoluția 62/149 din 18 decembrie 2007 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite privind un moratoriu asupra aplicării pedepsei capitale,

având în vedere rezoluția sa din 20 septembrie 2001 privind mutilarea genitală a femeilor (13), în care se afirmă că orice formă de astfel de mutilare, indiferent de gravitate, constituie un act de violență împotriva femeilor și o violare a drepturilor lor fundamentale,

având în vedere rezoluția sa din 6 septembrie 2007 privind funcționarea dialogurilor și a consultărilor cu țările terțe cu privire la drepturile omului (14), inclusiv drepturile femeilor, care trebuie să fie abordate explicit în cadrul tuturor dialogurilor pe tema drepturilor omului,

având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2006 privind libertatea de expresie pe internet (15),

având în vedere toate rezoluțiile sale privind cazuri urgente de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept,

având în vedere Forumul ONG-urilor din Uniunea Europeană pe tema drepturilor omului, organizat la Lisabona, în decembrie 2007,

având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, semnată de Comunitatea Europeană și de majoritatea statelor membre ale acesteia la 30 martie 2007, în care se instituie obligația de a include interesele și preocupările persoanelor cu handicap în acțiunile din domeniul drepturilor omului care vizează țările terțe,

având în vedere nota orientativă privind handicapul și dezvoltarea, adresată delegațiilor și serviciilor Uniunii Europene și publicată în iulie 2004,

având în vedere Declarația Organizației Națiunilor Unite privind apărătorii drepturilor omului și activitățile reprezentantului special al Secretarului General al Națiunilor Unite în legătură cu situația apărătorilor drepturilor omului,

având în vedere Convenția internațională privind protecția tuturor persoanelor împotriva dispariției forțate, adoptată în decembrie 2006,

având în vedere Orientările Uniunii Europene referitoare la promovarea respectării dreptului internațional în domeniul umanitar (16), la copii și conflictele armate și la apărătorii drepturilor omului, precum și la pedeapsa capitală, tortura și alte tratamente crude, inumane sau degradante, la dialogurile cu țările terțe pe tema drepturilor omului și la promovarea și protecția drepturilor copilului,

având în vedere articolul 45 și articolul 112 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru libertăți civile, justiției și afaceri interne (A6-0153/2008),

| A. | întrucât al nouălea Raport anual al Uniunii Europene privind drepturile omului (2007), elaborat de Consiliu și Comisie, oferă o perspectivă de ansamblu asupra activităților instituțiilor Uniunii Europene din domeniul drepturilor omului în interiorul și în afara Uniunii Europene, |
| --- | --- |

A.

întrucât al nouălea Raport anual al Uniunii Europene privind drepturile omului (2007), elaborat de Consiliu și Comisie, oferă o perspectivă de ansamblu asupra activităților instituțiilor Uniunii Europene din domeniul drepturilor omului în interiorul și în afara Uniunii Europene,

| B. | întrucât prezenta rezoluție își propune să examineze, să evalueze și, acolo unde este cazul, să prezinte critici constructive ale activităților referitoare la drepturile omului întreprinse de Comisie, Consiliu și Parlament; |
| --- | --- |

B.

întrucât prezenta rezoluție își propune să examineze, să evalueze și, acolo unde este cazul, să prezinte critici constructive ale activităților referitoare la drepturile omului întreprinse de Comisie, Consiliu și Parlament;

| C. | întrucât situația drepturilor omului din interiorul Uniunii Europene are, în mod cert, un impact direct asupra credibilității și capacității sale de a implementa o politică externă eficientă, |
| --- | --- |

C.

întrucât situația drepturilor omului din interiorul Uniunii Europene are, în mod cert, un impact direct asupra credibilității și capacității sale de a implementa o politică externă eficientă,

| D. | întrucât drepturile omului și protecția acestora se bazează pe — și ar trebui promovată în paralel cu — statul de drept, guvernarea democratică, principiul separației puterilor și al răspunderii politice, precum și o serie de drepturi politice care să le permită beneficiarilor să fie proprii lor avocați în materie de drepturi ale omului, |
| --- | --- |

D.

întrucât drepturile omului și protecția acestora se bazează pe — și ar trebui promovată în paralel cu — statul de drept, guvernarea democratică, principiul separației puterilor și al răspunderii politice, precum și o serie de drepturi politice care să le permită beneficiarilor să fie proprii lor avocați în materie de drepturi ale omului,

| E. | întrucât trebuie făcute eforturi pentru a acorda o mai mare atenție respectării drepturilor fundamentale ale omului, în special a drepturilor politice, în cadrul negocierii și implementării acordurilor comerciale bilaterale sau regionale, chiar și a celor încheiate cu parteneri comerciali importanți, |
| --- | --- |

E.

întrucât trebuie făcute eforturi pentru a acorda o mai mare atenție respectării drepturilor fundamentale ale omului, în special a drepturilor politice, în cadrul negocierii și implementării acordurilor comerciale bilaterale sau regionale, chiar și a celor încheiate cu parteneri comerciali importanți,

| F. | întrucât dreptatea, libertatea, democrația și statul de drept, garantând libertățile fundamentale și drepturile omului, constituie pilonii unei păci durabile; întrucât o pace durabilă nu poate exista în condițiile în care cei care încalcă sistematic drepturile omului și dreptul internațional din domeniul umanitar sunt protejați, |
| --- | --- |

F.

întrucât dreptatea, libertatea, democrația și statul de drept, garantând libertățile fundamentale și drepturile omului, constituie pilonii unei păci durabile; întrucât o pace durabilă nu poate exista în condițiile în care cei care încalcă sistematic drepturile omului și dreptul internațional din domeniul umanitar sunt protejați,

| G. | întrucât politicile de promovare a drepturilor omului sunt periclitate în multe regiuni ale globului, deoarece încălcarea drepturilor omului este însoțită inevitabil de încercarea celor care le încalcă de a reduce efectele oricărei politici de promovare a acestor drepturi, în special în țările în care încălcarea drepturilor omului constituie un element esențial pentru menținerea la putere a unui guvern nedemocratic, |
| --- | --- |

G.

întrucât politicile de promovare a drepturilor omului sunt periclitate în multe regiuni ale globului, deoarece încălcarea drepturilor omului este însoțită inevitabil de încercarea celor care le încalcă de a reduce efectele oricărei politici de promovare a acestor drepturi, în special în țările în care încălcarea drepturilor omului constituie un element esențial pentru menținerea la putere a unui guvern nedemocratic,

| H. | întrucât 82 % dintre persoanele cu handicap din țările în curs de dezvoltare trăiesc încă sub pragul sărăciei și continuă să facă obiectul unor abuzuri din punctul de vedere al drepturilor omului, incluzând negarea dreptului la viață și tratamente inumane sau degradante, și întrucât situația copiilor cu handicap este deosebit de îngrijorătoare din această perspectivă, |
| --- | --- |

H.

întrucât 82 % dintre persoanele cu handicap din țările în curs de dezvoltare trăiesc încă sub pragul sărăciei și continuă să facă obiectul unor abuzuri din punctul de vedere al drepturilor omului, incluzând negarea dreptului la viață și tratamente inumane sau degradante, și întrucât situația copiilor cu handicap este deosebit de îngrijorătoare din această perspectivă,

| I. | întrucât, conform Constituției Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), atingerea celui mai înalt grad posibil de sănătate este unul dintre drepturile fundamentale ale tuturor ființelor umane, indiferent de rasă, religie, convingeri politice și condiție economică sau socială, și întrucât sănătatea oamenilor este fundamentală pentru instaurarea păcii sau a securității, |
| --- | --- |

I.

întrucât, conform Constituției Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), atingerea celui mai înalt grad posibil de sănătate este unul dintre drepturile fundamentale ale tuturor ființelor umane, indiferent de rasă, religie, convingeri politice și condiție economică sau socială, și întrucât sănătatea oamenilor este fundamentală pentru instaurarea păcii sau a securității,

| 1. | își exprimă regretul pentru faptul că Uniunea Europeană este încă departe de a duce o politică coerentă și intransigentă de promovare a drepturilor omului în lume și subliniază necesitatea creșterii eficienței acestei politici; consideră că trebuie realizate progrese semnificative pentru a asigura respectarea strictă a dispozițiilor existente ale UE privind drepturile omului; |
| --- | --- |

1.

își exprimă regretul pentru faptul că Uniunea Europeană este încă departe de a duce o politică coerentă și intransigentă de promovare a drepturilor omului în lume și subliniază necesitatea creșterii eficienței acestei politici; consideră că trebuie realizate progrese semnificative pentru a asigura respectarea strictă a dispozițiilor existente ale UE privind drepturile omului;

| 2. | consideră că, pentru a realiza o ameliorare semnificativă a promovării drepturilor omului, trebuie luate măsuri pentru a consolida politica externă și de securitate comună a UE (PESC) — adesea pusă în umbră din cauza preeminenței intereselor naționale ale statelor membre — cu scopul de a garanta că promovarea drepturilor omului este tratată ca o prioritate și că, reprezentând un obiectiv al PESC, așa cum se subliniază în articolul 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană, este strict transpusă în fapt; |
| --- | --- |

2.

consideră că, pentru a realiza o ameliorare semnificativă a promovării drepturilor omului, trebuie luate măsuri pentru a consolida politica externă și de securitate comună a UE (PESC) — adesea pusă în umbră din cauza preeminenței intereselor naționale ale statelor membre — cu scopul de a garanta că promovarea drepturilor omului este tratată ca o prioritate și că, reprezentând un obiectiv al PESC, așa cum se subliniază în articolul 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană, este strict transpusă în fapt;

| 3. | solicită Consiliului și Comisiei să depună eforturi mai substanțiale pentru a ameliora capacitatea Uniunii Europene de a reacționa rapid la încălcările drepturilor omului din țările terțe, nu în ultimul rând prin integrarea politicii referitoare la drepturile omului în toate politicile externe ale Uniunii Europene cu privire la țările respective și prin abordarea sistematică a problematicii drepturilor omului în cadrul dialogului politic la toate nivelurile; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului și Comisiei să depună eforturi mai substanțiale pentru a ameliora capacitatea Uniunii Europene de a reacționa rapid la încălcările drepturilor omului din țările terțe, nu în ultimul rând prin integrarea politicii referitoare la drepturile omului în toate politicile externe ale Uniunii Europene cu privire la țările respective și prin abordarea sistematică a problematicii drepturilor omului în cadrul dialogului politic la toate nivelurile;

Principii generale și propuneri privind drepturile omului, democrația, pacea și non-violența

| 4. | reafirmă că drepturile omului — așa cum sunt definite în principalele instrumente și convenții internaționale, printre care și Carta Drepturilor Fundamentale ale Uniunii Europene — sunt drepturi universale, și indivizibile a căror respectare practică și efectivă constituie o garanție esențială pentru implementarea și aplicarea dreptului și ordinii internaționale, precum și pentru promovarea păcii, libertății, dreptății și democrației; |
| --- | --- |

4.

reafirmă că drepturile omului — așa cum sunt definite în principalele instrumente și convenții internaționale, printre care și Carta Drepturilor Fundamentale ale Uniunii Europene — sunt drepturi universale, și indivizibile a căror respectare practică și efectivă constituie o garanție esențială pentru implementarea și aplicarea dreptului și ordinii internaționale, precum și pentru promovarea păcii, libertății, dreptății și democrației;

| 5. | consideră că posibilitatea de a invoca efectiv drepturile omului în instanțele locale și naționale din lumea întreagă sau, dacă nu, în fața instanțelor supranaționale, trebuie să fie stabilită ca un obiectiv explicit și esențial al politicilor UE, și în primul rând al politicii externe și de securitate comune; |
| --- | --- |

5.

consideră că posibilitatea de a invoca efectiv drepturile omului în instanțele locale și naționale din lumea întreagă sau, dacă nu, în fața instanțelor supranaționale, trebuie să fie stabilită ca un obiectiv explicit și esențial al politicilor UE, și în primul rând al politicii externe și de securitate comune;

| 6. | consideră că unul dintre principalele obiective politice ale Uniunii Europene ar trebui să fie sprijinirea instituțiilor juridice la toate nivelurile, ca parte a eforturilor de asigurare a respectării eficiente a drepturilor omului și, în special, oferirea de sprijin tribunalelor internaționale; |
| --- | --- |

6.

consideră că unul dintre principalele obiective politice ale Uniunii Europene ar trebui să fie sprijinirea instituțiilor juridice la toate nivelurile, ca parte a eforturilor de asigurare a respectării eficiente a drepturilor omului și, în special, oferirea de sprijin tribunalelor internaționale;

| 7. | solicită, de aceea, Consiliului și Comisiei să ia măsuri urgente — luând ca model ceea ce s-a făcut pentru crearea TPI — pentru a susține activitatea tuturor instanțelor implicate în protecția drepturilor omului; consideră, mai precis, că trebuie alocate resurse financiare suplimentare Curții Europene a Drepturilor Omului, datorită numărului foarte mare de cazuri cu care se confruntă și că ar trebui acordat un sprijin maxim activității Curții interamericane a drepturilor omului și a Curții Africane pentru drepturile omului și ale popoarelor și ar trebui avansat în direcția facilitării instituirii unei Curți a Drepturilor Omului a statelor din Asia și Pacific; |
| --- | --- |

7.

solicită, de aceea, Consiliului și Comisiei să ia măsuri urgente — luând ca model ceea ce s-a făcut pentru crearea TPI — pentru a susține activitatea tuturor instanțelor implicate în protecția drepturilor omului; consideră, mai precis, că trebuie alocate resurse financiare suplimentare Curții Europene a Drepturilor Omului, datorită numărului foarte mare de cazuri cu care se confruntă și că ar trebui acordat un sprijin maxim activității Curții interamericane a drepturilor omului și a Curții Africane pentru drepturile omului și ale popoarelor și ar trebui avansat în direcția facilitării instituirii unei Curți a Drepturilor Omului a statelor din Asia și Pacific;

| 8. | consideră că dreptul la democrație — înțeles ca drept al fiecărui cetățean de a participa, fără discriminare, la exercitarea suveranității poporului în cadrul instituțiilor statului de drept — este un drept universal, dobândit istoric și recunoscut explicit în CEDO, în Pactul internațional privind drepturile civile și politice, în Declarația de la Viena din 1993 a Conferinței mondiale privind drepturile omului și în Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite; dreptul la democrație implică, din partea instituțiilor comunității internaționale, a Uniunii Europene și a tuturor statelor membre, datoria de a conlucra pentru ca oamenii din toată lumea să beneficieze fără impedimente de acest drept; consideră că pentru realizarea acestei stări de lucruri, se impune întreprinderea unui pas suplimentar, mai precis crearea unei rețele autentice a democrațiilor din toată lumea prin transformarea și consolidarea organizațiilor existente; |
| --- | --- |

8.

consideră că dreptul la democrație — înțeles ca drept al fiecărui cetățean de a participa, fără discriminare, la exercitarea suveranității poporului în cadrul instituțiilor statului de drept — este un drept universal, dobândit istoric și recunoscut explicit în CEDO, în Pactul internațional privind drepturile civile și politice, în Declarația de la Viena din 1993 a Conferinței mondiale privind drepturile omului și în Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite; dreptul la democrație implică, din partea instituțiilor comunității internaționale, a Uniunii Europene și a tuturor statelor membre, datoria de a conlucra pentru ca oamenii din toată lumea să beneficieze fără impedimente de acest drept; consideră că pentru realizarea acestei stări de lucruri, se impune întreprinderea unui pas suplimentar, mai precis crearea unei rețele autentice a democrațiilor din toată lumea prin transformarea și consolidarea organizațiilor existente;

| 9. | consideră că nonviolența este mijlocul cel mai potrivit pentru exercitarea deplină, pentru afirmarea, promovarea și respectarea deplină a drepturilor fundamentale ale omului; își exprimă convingerea că difuzarea acestui concept de nonviolență trebuie să constituie un obiectiv prioritar al politicii UE de promovare a drepturilor omului și a democrației și își afirmă intenția de a contribui la actualizarea și la studiul teoriilor și practicilor moderne ale acțiunii nonviolente, inclusiv printr-o analiză comparată a celor mai bune practici utilizate de-a lungul istoriei; pentru a plasa acest demers într-o poziție politică centrală, propune ca în 2009 să fie convocată o conferință europeană pe tema nonviolenței, iar 2010 să fie declarat Anul european al nonviolenței; solicită statelor membre să conlucreze, sub egida Organizației Națiunilor Unite, în vederea proclamării deceniului 2010-2020, „deceniul nonviolenței”; |
| --- | --- |

9.

consideră că nonviolența este mijlocul cel mai potrivit pentru exercitarea deplină, pentru afirmarea, promovarea și respectarea deplină a drepturilor fundamentale ale omului; își exprimă convingerea că difuzarea acestui concept de nonviolență trebuie să constituie un obiectiv prioritar al politicii UE de promovare a drepturilor omului și a democrației și își afirmă intenția de a contribui la actualizarea și la studiul teoriilor și practicilor moderne ale acțiunii nonviolente, inclusiv printr-o analiză comparată a celor mai bune practici utilizate de-a lungul istoriei; pentru a plasa acest demers într-o poziție politică centrală, propune ca în 2009 să fie convocată o conferință europeană pe tema nonviolenței, iar 2010 să fie declarat Anul european al nonviolenței; solicită statelor membre să conlucreze, sub egida Organizației Națiunilor Unite, în vederea proclamării deceniului 2010-2020, „deceniul nonviolenței”;

Raportul anual 2007 al Uniunii Europene privind drepturile omului

| 10. | subliniază importanța Raportului anual al Uniunii Europene privind drepturile omului din perspectiva analizării și evaluării politicii UE în materie de drepturile omului și recunoaște că acest raport oferă o imagine de ansamblu asupra volumului crescând de activități ale Uniunii Europene în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța Raportului anual al Uniunii Europene privind drepturile omului din perspectiva analizării și evaluării politicii UE în materie de drepturile omului și recunoaște că acest raport oferă o imagine de ansamblu asupra volumului crescând de activități ale Uniunii Europene în domeniul drepturilor omului;

| 11. | consideră că este necesar un volum mai mare de informații de mai bună calitate pentru evaluarea politicilor anterioare și că trebuie propuse idei și orientări pentru a modifica abordarea generală și a adapta prioritățile politicilor în funcție de fiecare țară; în vederea adoptării strategiei de țară privind drepturile omului, sau cel puțin a unei secțiuni în documentele de strategie de țară; solicită din nou evaluarea periodică regulată a funcționării și a rezultatelor politicilor Uniunii Europene, a instrumentelor și inițiativelor sale în materie de drepturi ale omului din țările terțe; invită Consiliul și Comisia să creeze indici și standarde specifice cuantificabile pentru evaluarea eficienței acestor politici; |
| --- | --- |

11.

consideră că este necesar un volum mai mare de informații de mai bună calitate pentru evaluarea politicilor anterioare și că trebuie propuse idei și orientări pentru a modifica abordarea generală și a adapta prioritățile politicilor în funcție de fiecare țară; în vederea adoptării strategiei de țară privind drepturile omului, sau cel puțin a unei secțiuni în documentele de strategie de țară; solicită din nou evaluarea periodică regulată a funcționării și a rezultatelor politicilor Uniunii Europene, a instrumentelor și inițiativelor sale în materie de drepturi ale omului din țările terțe; invită Consiliul și Comisia să creeze indici și standarde specifice cuantificabile pentru evaluarea eficienței acestor politici;

| 12. | salută prezentarea publică a raportului pe anul 2007 elaborat de Consiliu și Comisie în cadrul ședinței plenare din decembrie 2007 a Parlamentului, în paralel cu acordarea premiului anual Saharov pentru libertatea în gândire lui Salih Mahmoud Mohamed Osman, din Sudan; s-a instituit astfel o practică regulată, care a transformat ședința plenară din decembrie într-un eveniment anual major în contextul activităților UE din domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

12.

salută prezentarea publică a raportului pe anul 2007 elaborat de Consiliu și Comisie în cadrul ședinței plenare din decembrie 2007 a Parlamentului, în paralel cu acordarea premiului anual Saharov pentru libertatea în gândire lui Salih Mahmoud Mohamed Osman, din Sudan; s-a instituit astfel o practică regulată, care a transformat ședința plenară din decembrie într-un eveniment anual major în contextul activităților UE din domeniul drepturilor omului;

| 13. | solicită din nou Consiliului și Comisiei să identifice „țările cu o situație îngrijorătoare” în care este deosebit de dificilă promovarea drepturilor omului și să stabilească, în acest scop, criterii de evaluare a țărilor pe baza scorului lor în materie de drepturile omului, permițând astfel stabilirea unor priorități specifice în cadrul politicilor; |
| --- | --- |

13.

solicită din nou Consiliului și Comisiei să identifice „țările cu o situație îngrijorătoare” în care este deosebit de dificilă promovarea drepturilor omului și să stabilească, în acest scop, criterii de evaluare a țărilor pe baza scorului lor în materie de drepturile omului, permițând astfel stabilirea unor priorități specifice în cadrul politicilor;

Activitățile Consiliului și Comisiei în domeniul drepturilor omului în cadrul forurilor internaționale

| 14. | consideră că o consolidare atât cantitativă, cât și calitativă a secretariatului drepturilor omului din cadrul Consiliului ar permite creșterea vizibilității și întărirea rolului Uniunii Europene în domeniul promovării și respectării drepturilor omului în politica sa externă; așteaptă ca numirea unui Înalt Reprezentant pentru Politică Externă și de Securitate Comună, care va fi, în același timp, vicepreședinte al Comisiei, să mărească în mod considerabil coerența și eficiența UE în acest domeniu; |
| --- | --- |

14.

consideră că o consolidare atât cantitativă, cât și calitativă a secretariatului drepturilor omului din cadrul Consiliului ar permite creșterea vizibilității și întărirea rolului Uniunii Europene în domeniul promovării și respectării drepturilor omului în politica sa externă; așteaptă ca numirea unui Înalt Reprezentant pentru Politică Externă și de Securitate Comună, care va fi, în același timp, vicepreședinte al Comisiei, să mărească în mod considerabil coerența și eficiența UE în acest domeniu;

| 15. | consideră că progresul realizat în înființarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale reprezintă un prim pas care răspunde apelului Parlamentului de stabilire a unui cadru integrat de reguli și instituții concepute pentru a conferi un caracter obligatoriu Cartei drepturilor fundamentale și pentru a asigura respectarea sistemului prevăzut în CEDO, precum și apelului său de elaborare a unei politici cuprinzătoare a UE privind drepturile minorităților; subliniază importanța faptului că mandatul Agenției include și acele țări care au încheiat un acord de stabilizare și asociere cu UE; |
| --- | --- |

15.

consideră că progresul realizat în înființarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale reprezintă un prim pas care răspunde apelului Parlamentului de stabilire a unui cadru integrat de reguli și instituții concepute pentru a conferi un caracter obligatoriu Cartei drepturilor fundamentale și pentru a asigura respectarea sistemului prevăzut în CEDO, precum și apelului său de elaborare a unei politici cuprinzătoare a UE privind drepturile minorităților; subliniază importanța faptului că mandatul Agenției include și acele țări care au încheiat un acord de stabilizare și asociere cu UE;

| 16. | consideră că este indispensabil ca, pe viitor, mandatul reprezentanților speciali ai Uniunii Europene să cuprindă, în mod explicit, promovarea și garantarea respectării drepturilor omului; |
| --- | --- |

16.

consideră că este indispensabil ca, pe viitor, mandatul reprezentanților speciali ai Uniunii Europene să cuprindă, în mod explicit, promovarea și garantarea respectării drepturilor omului;

| 17. | consideră că capacitatea Uniunii Europene de prevenire, reacție, gestionare și soluționare a crizelor s-a dovedit a fi insuficientă și solicită Consiliului, urmare a recomandărilor sale anterioare privind înființarea unui Corp civil european pentru pace, să transforme treptat aspectele civile ale Politicii Europene de Securitate și Apărare într-un „Serviciu civil de pace”, care să gestioneze crizele civile pe termen scurt și să contribuie la instaurarea păcii pe termen lung; consideră că, în acest cadru, Uniunea Europeană ar trebui să consolideze rețelele societății civile pe teren — la nivel subnațional, național și regional — astfel încât să impulsioneze instaurarea încrederii, consolidarea capacităților, monitorizarea și sensibilizarea, susținând astfel instituționalizarea participării societății civile la structurile regionale și subregionale de pace și securitate; |
| --- | --- |

17.

consideră că capacitatea Uniunii Europene de prevenire, reacție, gestionare și soluționare a crizelor s-a dovedit a fi insuficientă și solicită Consiliului, urmare a recomandărilor sale anterioare privind înființarea unui Corp civil european pentru pace, să transforme treptat aspectele civile ale Politicii Europene de Securitate și Apărare într-un „Serviciu civil de pace”, care să gestioneze crizele civile pe termen scurt și să contribuie la instaurarea păcii pe termen lung; consideră că, în acest cadru, Uniunea Europeană ar trebui să consolideze rețelele societății civile pe teren — la nivel subnațional, național și regional — astfel încât să impulsioneze instaurarea încrederii, consolidarea capacităților, monitorizarea și sensibilizarea, susținând astfel instituționalizarea participării societății civile la structurile regionale și subregionale de pace și securitate;

| 18. | reiterează solicitarea adresată Comisiei, de a încuraja statele membre și țările terțe cu care sunt în curs negocierile de aderare să semneze și să ratifice toate convențiile fundamentale și protocoalele anexate acestora ale Națiunilor Unite și Consiliului Europei din domeniul drepturilor omului; atrage în mod special atenția statelor membre ale Uniunii Europene asupra necesității de a ratifica Convenția Internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora din 1990, pe care nici un stat membru nu a ratificat-o până în prezent (17); |
| --- | --- |

18.

reiterează solicitarea adresată Comisiei, de a încuraja statele membre și țările terțe cu care sunt în curs negocierile de aderare să semneze și să ratifice toate convențiile fundamentale și protocoalele anexate acestora ale Națiunilor Unite și Consiliului Europei din domeniul drepturilor omului; atrage în mod special atenția statelor membre ale Uniunii Europene asupra necesității de a ratifica Convenția Internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora din 1990, pe care nici un stat membru nu a ratificat-o până în prezent (17);

| 19. | solicită ratificarea promptă de către Comunitatea Europeană, precum și de către statele membre, a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap; insistă asupra faptului că Protocolul facultativ la Convenție trebuie considerat ca reprezentând o parte integrantă a acesteia și solicită aderarea simultană la Convenție și la Protocol; |
| --- | --- |

19.

solicită ratificarea promptă de către Comunitatea Europeană, precum și de către statele membre, a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap; insistă asupra faptului că Protocolul facultativ la Convenție trebuie considerat ca reprezentând o parte integrantă a acesteia și solicită aderarea simultană la Convenție și la Protocol;

| 20. | subliniază necesitatea intensificării implicării active, în 2008, a Uniunii Europene și a statelor sale membre în chestiunile legate de respectarea drepturilor omului și a democrației, în cadrul diferitelor foruri internaționale, printre care UNHRC, Adunarea Generală a ONU, Consiliul Ministerial al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și Consiliul Europei; |
| --- | --- |

20.

subliniază necesitatea intensificării implicării active, în 2008, a Uniunii Europene și a statelor sale membre în chestiunile legate de respectarea drepturilor omului și a democrației, în cadrul diferitelor foruri internaționale, printre care UNHRC, Adunarea Generală a ONU, Consiliul Ministerial al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și Consiliul Europei;

| 21. | solicită îmbunătățirea cooperării și a coordonării dintre Consiliul Europei și Uniunea Europeană; salută semnarea, la 11 mai 2007, a memorandumul de înțelegere dintre Consiliul Europei și Uniunea Europeană și solicită ambelor părți să-l pună în practică; atrage atenția cu precădere asupra următoarelor recomandări din Raportul Juncker din 11 aprilie 2006„Consiliul Europei — Uniunea Europeană: o ambiție unică pentru continentul european”:






  — | recomandarea de a crea un mecanism special pentru Uniunea Europeană, prin care aceasta să sesizeze Comisarul pentru drepturile omului, completând acțiunea organelor existente ale Uniunii, atât în cadrul procesului său de extindere, cât și în cadrul politicii sale europene de vecinătate (PEV) sau în acela al procesului de stabilizare și asociere; |
| --- | --- | --- |

21.

solicită îmbunătățirea cooperării și a coordonării dintre Consiliul Europei și Uniunea Europeană; salută semnarea, la 11 mai 2007, a memorandumul de înțelegere dintre Consiliul Europei și Uniunea Europeană și solicită ambelor părți să-l pună în practică; atrage atenția cu precădere asupra următoarelor recomandări din Raportul Juncker din 11 aprilie 2006„Consiliul Europei — Uniunea Europeană: o ambiție unică pentru continentul european”:

—

recomandarea de a crea un mecanism special pentru Uniunea Europeană, prin care aceasta să sesizeze Comisarul pentru drepturile omului, completând acțiunea organelor existente ale Uniunii, atât în cadrul procesului său de extindere, cât și în cadrul politicii sale europene de vecinătate (PEV) sau în acela al procesului de stabilizare și asociere;

| — | recomandarea de a crea un sistem de promovare și consolidare a democrației, folosind experiența și competențele Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei; |
| --- | --- |

—

recomandarea de a crea un sistem de promovare și consolidare a democrației, folosind experiența și competențele Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei;

| — | recomandarea de sistematizare a recursului la expertiza Consiliului Europei în vederea asigurării complementarității și coerenței activității desfășurate de Uniunea Europeană și de Consiliul Europei; |
| --- | --- |

—

recomandarea de sistematizare a recursului la expertiza Consiliului Europei în vederea asigurării complementarității și coerenței activității desfășurate de Uniunea Europeană și de Consiliul Europei;

| 22. | solicită consolidarea cooperării între Consiliul Europei și Uniunea Europeană în domeniul promovării drepturilor minorităților și al protejării limbilor regionale și a celor vorbite de minorități; solicită folosirea convențiilor obligatorii din punct de vedere legal ale Consiliului Europei, precum Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale și Carta europeană pentru limbile regionale sau minoritare, precum și a mecanismului eficient de monitorizare a acestora; îndeamnă să se ia în considerare opinia comitetului consultativ privind convenția în legătură cu măsurile adoptate de statele care raportează, precum și rapoartele comitetului de experți privind carta, în legătură cu îndeplinirea angajamentelor asumate de statele participante în activitatea instituțiilor UE și, în special, în cadrul procesului de aderare în ceea ce privește țările candidate; |
| --- | --- |

22.

solicită consolidarea cooperării între Consiliul Europei și Uniunea Europeană în domeniul promovării drepturilor minorităților și al protejării limbilor regionale și a celor vorbite de minorități; solicită folosirea convențiilor obligatorii din punct de vedere legal ale Consiliului Europei, precum Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale și Carta europeană pentru limbile regionale sau minoritare, precum și a mecanismului eficient de monitorizare a acestora; îndeamnă să se ia în considerare opinia comitetului consultativ privind convenția în legătură cu măsurile adoptate de statele care raportează, precum și rapoartele comitetului de experți privind carta, în legătură cu îndeplinirea angajamentelor asumate de statele participante în activitatea instituțiilor UE și, în special, în cadrul procesului de aderare în ceea ce privește țările candidate;

| 23. | constată că noul UNHRC poate deveni un cadru valoros pentru eforturile multilaterale ale UE în domeniul drepturilor omului; ia act de faptul că în timpul ultimului an de activitate acest organism nu și-a făcut dovada credibilității dar subliniază din nou rolul esențial al UNHRC în cadrul arhitecturii generale a ONU; crede că implementarea mecanismului universal periodic de revizuire va produce curând rezultate și îmbunătățiri concrete; solicită Consiliului și Comisiei să monitorizeze îndeaproape acest proces, astfel încât să se asigure că se implementează Rezoluția 60/251din 15 martie 2006 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite privind UNHRC, aceasta reprezentând punctul de plecare pentru revizuirea universală periodică, bazată pe informații obiective și fiabile, pe îndeplinirea de către fiecare stat membru a obligațiilor și angajamentelor sale în materie de drepturile omului, de o manieră care să asigure universalitatea acțiunii și egalitatea de tratament a tuturor statelor; solicită Consiliului să consulte Parlamentul cu privire la această chestiune; |
| --- | --- |

23.

constată că noul UNHRC poate deveni un cadru valoros pentru eforturile multilaterale ale UE în domeniul drepturilor omului; ia act de faptul că în timpul ultimului an de activitate acest organism nu și-a făcut dovada credibilității dar subliniază din nou rolul esențial al UNHRC în cadrul arhitecturii generale a ONU; crede că implementarea mecanismului universal periodic de revizuire va produce curând rezultate și îmbunătățiri concrete; solicită Consiliului și Comisiei să monitorizeze îndeaproape acest proces, astfel încât să se asigure că se implementează Rezoluția 60/251din 15 martie 2006 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite privind UNHRC, aceasta reprezentând punctul de plecare pentru revizuirea universală periodică, bazată pe informații obiective și fiabile, pe îndeplinirea de către fiecare stat membru a obligațiilor și angajamentelor sale în materie de drepturile omului, de o manieră care să asigure universalitatea acțiunii și egalitatea de tratament a tuturor statelor; solicită Consiliului să consulte Parlamentul cu privire la această chestiune;

| 24. | salută faptul că procedura de plângeri bazată pe fosta „procedură 1503” va continua să permită persoanelor și organizațiilor să depună pe lângă UNHRC plângeri legate de încălcări grave și probate corespunzător ale drepturilor omului și solicită Consiliului și Comisiei să se asigure că organizațiile neguvernamentale (ONG) continuă să se facă auzite la UNHRC, astfel încât să se poată prevala de prerogativele conferite prin statutul lor consultativ, prezentând comunicări scrise și declarații orale; |
| --- | --- |

24.

salută faptul că procedura de plângeri bazată pe fosta „procedură 1503” va continua să permită persoanelor și organizațiilor să depună pe lângă UNHRC plângeri legate de încălcări grave și probate corespunzător ale drepturilor omului și solicită Consiliului și Comisiei să se asigure că organizațiile neguvernamentale (ONG) continuă să se facă auzite la UNHRC, astfel încât să se poată prevala de prerogativele conferite prin statutul lor consultativ, prezentând comunicări scrise și declarații orale;

| 25. | reafirmă importanța, în cadrul Consiliului pentru drepturile omului, al ONU, a procedurilor speciale și a mandatelor specifice pentru diferite țări; insistă asupra transparenței procesului de reînnoire a mandatelor și asupra necesității de a se acționa în vederea numirii de candidați independenți, experimentați și care se bucură de o reprezentativitate corespunzătoare, atât pe plan geografic, cât și în ceea ce privește genul; observă că mandatul grupului de experți pentru Darfur a trebuit să fie îmbinat cu cel al raportorului special pentru Sudan; ia notă și de decizia Uniunii Europene de a susține o rezoluție prin care se solicita neînnoirea mandatului experților în drepturile omului pentru Darfur, precum și de decizia UNHRC de a nu prelungi mandatele pentru Belarus și Cuba; |
| --- | --- |

25.

reafirmă importanța, în cadrul Consiliului pentru drepturile omului, al ONU, a procedurilor speciale și a mandatelor specifice pentru diferite țări; insistă asupra transparenței procesului de reînnoire a mandatelor și asupra necesității de a se acționa în vederea numirii de candidați independenți, experimentați și care se bucură de o reprezentativitate corespunzătoare, atât pe plan geografic, cât și în ceea ce privește genul; observă că mandatul grupului de experți pentru Darfur a trebuit să fie îmbinat cu cel al raportorului special pentru Sudan; ia notă și de decizia Uniunii Europene de a susține o rezoluție prin care se solicita neînnoirea mandatului experților în drepturile omului pentru Darfur, precum și de decizia UNHRC de a nu prelungi mandatele pentru Belarus și Cuba;

| 26. | solicită Consiliului, Comisiei și statelor membre să continue să facă presiuni în vederea instituirii unor criterii de aderare pentru alegerea în UNHRC, inclusiv emiterea unor invitații permanente la procedurile speciale; solicită, de asemenea, monitorizarea punerii efective în aplicare a angajamentelor electorale ale statelor membre ale ONU; solicită aplicarea acestei reguli pentru a decide asupra sprijinului acordat de UE țărilor candidate; |
| --- | --- |

26.

solicită Consiliului, Comisiei și statelor membre să continue să facă presiuni în vederea instituirii unor criterii de aderare pentru alegerea în UNHRC, inclusiv emiterea unor invitații permanente la procedurile speciale; solicită, de asemenea, monitorizarea punerii efective în aplicare a angajamentelor electorale ale statelor membre ale ONU; solicită aplicarea acestei reguli pentru a decide asupra sprijinului acordat de UE țărilor candidate;

| 27. | solicită, în acest sens, Uniunii Europene să se angajeze oficial, alături de guverne democratice din alte grupuri regionale, în inițierea unor acțiuni formale de cooperare și consultare în cadrul UNHRC, având drept scop asigurarea succesului inițiativelor legate de respectarea principiilor înscrise în Declarația Universală a Drepturilor Omului; consideră că eforturile multilaterale ale Uniunii Europene în domeniul drepturilor omului pot da rezultate în cadrul forurilor Organizației Națiunilor Unite doar printr-o acțiune concertată a unei alianțe interregionale a statelor democratice, așa cum exemplifică recenta adoptare, la 18 decembrie 2007, a rezoluției menționate anterior a Adunării Generale a Națiunilor Unite 62/149 privind un moratoriu asupra aplicării pedepsei capitale; |
| --- | --- |

27.

solicită, în acest sens, Uniunii Europene să se angajeze oficial, alături de guverne democratice din alte grupuri regionale, în inițierea unor acțiuni formale de cooperare și consultare în cadrul UNHRC, având drept scop asigurarea succesului inițiativelor legate de respectarea principiilor înscrise în Declarația Universală a Drepturilor Omului; consideră că eforturile multilaterale ale Uniunii Europene în domeniul drepturilor omului pot da rezultate în cadrul forurilor Organizației Națiunilor Unite doar printr-o acțiune concertată a unei alianțe interregionale a statelor democratice, așa cum exemplifică recenta adoptare, la 18 decembrie 2007, a rezoluției menționate anterior a Adunării Generale a Națiunilor Unite 62/149 privind un moratoriu asupra aplicării pedepsei capitale;

| 28. | salută utilizarea de către Comisie a poziției sale de președinte al Procesului Kimberley în 2007, pentru a consolida mecanismele menite să pună capăt comerțului cu diamante de război; reiterează importanța Procesului Kimberley, dată fiind legătura dintre stoparea comerțului cu diamante de război și instaurarea unei păci și securități durabile; salută Turcia și Liberia ca noi participanți, în 2007, la Procesul Kimberley, precum și readmiterea Republicii Congo (numărul total al participanților ajungând astfel la 48, inclusiv cele 27 de state membre ale Comunității Europene); |
| --- | --- |

28.

salută utilizarea de către Comisie a poziției sale de președinte al Procesului Kimberley în 2007, pentru a consolida mecanismele menite să pună capăt comerțului cu diamante de război; reiterează importanța Procesului Kimberley, dată fiind legătura dintre stoparea comerțului cu diamante de război și instaurarea unei păci și securități durabile; salută Turcia și Liberia ca noi participanți, în 2007, la Procesul Kimberley, precum și readmiterea Republicii Congo (numărul total al participanților ajungând astfel la 48, inclusiv cele 27 de state membre ale Comunității Europene);

| 29. | salută faptul că cea de-a treia conferință internațională vizând încheierea unui tratat internațional de interzicere a producției, utilizării, transferului și depozitării bombelor cu dispersie, în conformitate cu principiile dreptului internațional din domeniul umanitar, a avut loc la Viena în decembrie 2007, cu sprijinul fără rezerve al Uniunii Europene (18); solicită României și Ciprului, singurele state membre care nu au făcut încă acest lucru, să adere la Declarația de la Oslo din 23 februarie 2007 privind munițiile cu dispersie; susține fără rezerve conferințele din cadrul procesului Oslo, și anume cea care a avut loc la Wellington între 18 și 22 februarie 2008 și cea programată să aibă loc la Dublin între 19 și 30 mai 2008; se așteaptă ca toate statele membre ale Uniunii Europene să semneze tratatul la ceremonia planificată la sfârșitul anului 2008, la Oslo; |
| --- | --- |

29.

salută faptul că cea de-a treia conferință internațională vizând încheierea unui tratat internațional de interzicere a producției, utilizării, transferului și depozitării bombelor cu dispersie, în conformitate cu principiile dreptului internațional din domeniul umanitar, a avut loc la Viena în decembrie 2007, cu sprijinul fără rezerve al Uniunii Europene (18); solicită României și Ciprului, singurele state membre care nu au făcut încă acest lucru, să adere la Declarația de la Oslo din 23 februarie 2007 privind munițiile cu dispersie; susține fără rezerve conferințele din cadrul procesului Oslo, și anume cea care a avut loc la Wellington între 18 și 22 februarie 2008 și cea programată să aibă loc la Dublin între 19 și 30 mai 2008; se așteaptă ca toate statele membre ale Uniunii Europene să semneze tratatul la ceremonia planificată la sfârșitul anului 2008, la Oslo;

| 30. | invită Consiliul și Comisia să își continue eforturile ferme de promovare a ratificării universale a Statutului de la Roma și adoptarea legislației necesare de punere în aplicare la nivel național, în conformitate cu poziția comună a Consiliului 2003/444/PESC din 16 iunie 2003 privind TPI (19) și Planul de acțiune; atrage atenția asupra faptului că nu toate președințiile Consiliului urmăresc acest obiectiv cu aceeași vigoare; solicită tuturor președințiilor să prezinte situația cooperării în cadrul TPI la toate summit-urile cu țările terțe; cere ca eforturile să fie continuate în direcția ratificării și implementării Acordului privind privilegiile și imunitățile TPI, acord care constituie un instrument operațional important pentru această instituție; ia act de intrarea în vigoare, la 8 decembrie 2007, a acordului cu Regatul Unit privind executarea sentințelor (precum și de intrarea în vigoare a unui acord similar cu Austria, în 2005) și recomandă insistent tuturor celorlalte state membre să preconizeze încheierea unor acorduri de aceeași natură cu TPI; recunoaște Acordul de cooperare și asistență dintre Uniunea Europeană și TPI ca un important mijloc de a completa obligațiile incumbând statelor membre; |
| --- | --- |

30.

invită Consiliul și Comisia să își continue eforturile ferme de promovare a ratificării universale a Statutului de la Roma și adoptarea legislației necesare de punere în aplicare la nivel național, în conformitate cu poziția comună a Consiliului 2003/444/PESC din 16 iunie 2003 privind TPI (19) și Planul de acțiune; atrage atenția asupra faptului că nu toate președințiile Consiliului urmăresc acest obiectiv cu aceeași vigoare; solicită tuturor președințiilor să prezinte situația cooperării în cadrul TPI la toate summit-urile cu țările terțe; cere ca eforturile să fie continuate în direcția ratificării și implementării Acordului privind privilegiile și imunitățile TPI, acord care constituie un instrument operațional important pentru această instituție; ia act de intrarea în vigoare, la 8 decembrie 2007, a acordului cu Regatul Unit privind executarea sentințelor (precum și de intrarea în vigoare a unui acord similar cu Austria, în 2005) și recomandă insistent tuturor celorlalte state membre să preconizeze încheierea unor acorduri de aceeași natură cu TPI; recunoaște Acordul de cooperare și asistență dintre Uniunea Europeană și TPI ca un important mijloc de a completa obligațiile incumbând statelor membre;

| 31. | salută faptul că Japonia a ratificat Statutul de la Roma în iulie 2007, ridicând astfel numărul total al statelor părți la 105 în decembrie 2007; îndeamnă Republica Cehă, singurul stat membru al Uniunii Europene care nu a ratificat Statutul de la Roma, să îl ratifice imediat; solicită încă o dată tuturor țărilor care nu au ratificat încă Statutul de la Roma să facă acest lucru fără întârziere (20); invită România să anuleze acordul bilateral de imunitate încheiat cu Statele Unite ale Americii; |
| --- | --- |

31.

salută faptul că Japonia a ratificat Statutul de la Roma în iulie 2007, ridicând astfel numărul total al statelor părți la 105 în decembrie 2007; îndeamnă Republica Cehă, singurul stat membru al Uniunii Europene care nu a ratificat Statutul de la Roma, să îl ratifice imediat; solicită încă o dată tuturor țărilor care nu au ratificat încă Statutul de la Roma să facă acest lucru fără întârziere (20); invită România să anuleze acordul bilateral de imunitate încheiat cu Statele Unite ale Americii;

| 32. | îndeamnă toate statele membre să colaboreze pe deplin cu mecanismele justiției penale internaționale și, în special, prin aducerea în fața justiției a criminalilor aflați în libertate; ia, cu satisfacție, act de cooperarea Republicii Democrate Congo în cadrul operațiunii de transfer al lui Germain Katanga la TPI, de cooperarea Serbiei la arestarea și transferul lui Zdravko Tolimir la Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPII) și de cooperarea Serbiei și Muntenegrului la arestarea și transferul lui Vlastimir Đjorđjević la TPII; cu toate acestea, observă cu îngrijorare faptul că Sudanul continuă să nu coopereze cu TPI în ceea ce privește arestarea și transferul lui Ahmad Muhammad Harun și ale lui Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman; constată cu îngrijorare că mandatele TPI de arestare a patru membri ai „Armatei de rezistență a Domnului” din Uganda nu au fost încă executate; observă, de asemenea, cu îngrijorare, că Radovan Karadžić și Ratko Mladić sunt încă în libertate, nefiind deferiți TPII; invită, în această privință, autoritățile sârbe să asigure cooperarea deplină cu TPII, ceea ce ar contribui la arestarea și transferul tuturor celorlalți inculpați, pentru a deschide calea către ratificarea unui acord de stabilitate și asociere; consideră că procedura în curs deschisă la Haga împotriva fostului președinte al Liberiei, Charles Taylor, de către Tribunalul Special pentru Sierra Leone, constituie un important pas înainte spre eradicarea impunității; |
| --- | --- |

32.

îndeamnă toate statele membre să colaboreze pe deplin cu mecanismele justiției penale internaționale și, în special, prin aducerea în fața justiției a criminalilor aflați în libertate; ia, cu satisfacție, act de cooperarea Republicii Democrate Congo în cadrul operațiunii de transfer al lui Germain Katanga la TPI, de cooperarea Serbiei la arestarea și transferul lui Zdravko Tolimir la Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPII) și de cooperarea Serbiei și Muntenegrului la arestarea și transferul lui Vlastimir Đjorđjević la TPII; cu toate acestea, observă cu îngrijorare faptul că Sudanul continuă să nu coopereze cu TPI în ceea ce privește arestarea și transferul lui Ahmad Muhammad Harun și ale lui Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman; constată cu îngrijorare că mandatele TPI de arestare a patru membri ai „Armatei de rezistență a Domnului” din Uganda nu au fost încă executate; observă, de asemenea, cu îngrijorare, că Radovan Karadžić și Ratko Mladić sunt încă în libertate, nefiind deferiți TPII; invită, în această privință, autoritățile sârbe să asigure cooperarea deplină cu TPII, ceea ce ar contribui la arestarea și transferul tuturor celorlalți inculpați, pentru a deschide calea către ratificarea unui acord de stabilitate și asociere; consideră că procedura în curs deschisă la Haga împotriva fostului președinte al Liberiei, Charles Taylor, de către Tribunalul Special pentru Sierra Leone, constituie un important pas înainte spre eradicarea impunității;

| 33. | subliniază necesitatea consolidării sistemului justiției penale internaționale și recunoaște, în acest sens, instituirea mecanismului judiciar de reacție rapidă în noiembrie 2007 ca nou mecanism internațional de cooperare, având drept scop oferirea de competențe specifice și asistență în condițiile în care identificarea, colectarea și păstrarea informațiilor poate fi utilă într-o gamă largă de opțiuni judiciare internaționale și tranzitorie; solicită insistent TPI să-și intensifice eforturile de comunicare, pentru a angaja comunitățile unde există situații în curs de anchetă întru-un proces de interacțiune constructivă cu TPI, prin care populația să fie ajutată să înțeleagă și să susțină mandatul TPI, așteptările acesteia să fie luate în considerare, iar comunităților respective să li se dea posibilitatea de a urmări și înțelege procesul penal internațional; atrage atenția asupra rolului pe care îl pot juca mecanismele non-judiciare în combaterea încălcărilor drepturilor omului și a dreptului penal internațional, cu condiția să nu perturbe cursul normal al procedurii și să nu degenereze în parodie; |
| --- | --- |

33.

subliniază necesitatea consolidării sistemului justiției penale internaționale și recunoaște, în acest sens, instituirea mecanismului judiciar de reacție rapidă în noiembrie 2007 ca nou mecanism internațional de cooperare, având drept scop oferirea de competențe specifice și asistență în condițiile în care identificarea, colectarea și păstrarea informațiilor poate fi utilă într-o gamă largă de opțiuni judiciare internaționale și tranzitorie; solicită insistent TPI să-și intensifice eforturile de comunicare, pentru a angaja comunitățile unde există situații în curs de anchetă întru-un proces de interacțiune constructivă cu TPI, prin care populația să fie ajutată să înțeleagă și să susțină mandatul TPI, așteptările acesteia să fie luate în considerare, iar comunităților respective să li se dea posibilitatea de a urmări și înțelege procesul penal internațional; atrage atenția asupra rolului pe care îl pot juca mecanismele non-judiciare în combaterea încălcărilor drepturilor omului și a dreptului penal internațional, cu condiția să nu perturbe cursul normal al procedurii și să nu degenereze în parodie;

| 34. | salută adoptarea, de către Adunarea Generală a Națiunilor Unite, a declarației privind drepturile populațiilor indigene și felicită Consiliul și statele membre pentru contribuția lor la adoptarea acestui text, care va institui un cadru în care statele să poată proteja și promova drepturile popoarelor indigene, fără excluderi sau discriminare; în același timp, observă cu îngrijorare că, fără noi instrumente care să garanteze transpunerea în practică a declarației respective, nu se poate spera o reală îmbunătățire a vieții popoarelor indigene, în special a celor trăind în regimuri autoritare sau dictatoriale; îndeamnă Comisia, prin urmare, să urmărească transpunerea în practică a declarației, în primul rând prin intermediul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului, recomandând în mod special statelor membre să ratifice, în regim de urgență, Convenția 169 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind populațiile indigene și tribale, care susține, prin intermediul unui instrument obligatoriu din punct de vedere juridic, principiile prevăzute în declarație; |
| --- | --- |

34.

salută adoptarea, de către Adunarea Generală a Națiunilor Unite, a declarației privind drepturile populațiilor indigene și felicită Consiliul și statele membre pentru contribuția lor la adoptarea acestui text, care va institui un cadru în care statele să poată proteja și promova drepturile popoarelor indigene, fără excluderi sau discriminare; în același timp, observă cu îngrijorare că, fără noi instrumente care să garanteze transpunerea în practică a declarației respective, nu se poate spera o reală îmbunătățire a vieții popoarelor indigene, în special a celor trăind în regimuri autoritare sau dictatoriale; îndeamnă Comisia, prin urmare, să urmărească transpunerea în practică a declarației, în primul rând prin intermediul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului, recomandând în mod special statelor membre să ratifice, în regim de urgență, Convenția 169 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind populațiile indigene și tribale, care susține, prin intermediul unui instrument obligatoriu din punct de vedere juridic, principiile prevăzute în declarație;

| 35. | invită din nou Comisia să dezvolte o strategie-cadru europeană privind romii, având în vedere situația socială deosebită a comunităților de romi în Uniunea Europeană, în țările candidate, precum și în țările implicate în procesul de stabilizare și de asociere în ceea ce privește Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

35.

invită din nou Comisia să dezvolte o strategie-cadru europeană privind romii, având în vedere situația socială deosebită a comunităților de romi în Uniunea Europeană, în țările candidate, precum și în țările implicate în procesul de stabilizare și de asociere în ceea ce privește Balcanii de Vest;

| 36. | îndeamnă UE să joace un rol cheie în cadrul conferinței de evaluare a conferinței de la Durban în vederea promovării unui text echilibrat, care să combată rasismul și nu să încerce să nege legitimitatea statelor democratice și să promoveze ura, așa cum s-a întâmplat în Durban în 2001; |
| --- | --- |

36.

îndeamnă UE să joace un rol cheie în cadrul conferinței de evaluare a conferinței de la Durban în vederea promovării unui text echilibrat, care să combată rasismul și nu să încerce să nege legitimitatea statelor democratice și să promoveze ura, așa cum s-a întâmplat în Durban în 2001;

| 37. | constată cu regret că, în ciuda recomandării Comisiei, exprimată în mai multe ocazii, de ratificare a Convenției 169 a OIM, acum, la aproape 20 de ani de la intrarea ei în vigoare, doar 3 state membre — Danemarca, Țările de Jos și Spania — au ratificat-o; încurajează, prin urmare, inițiativele menite să crească gradul de sensibilizare cu privire la acest important instrument juridic și la consolidarea eficienței sale în întreaga lume, prin asigurarea ratificării sale de către toate statele membre; |
| --- | --- |

37.

constată cu regret că, în ciuda recomandării Comisiei, exprimată în mai multe ocazii, de ratificare a Convenției 169 a OIM, acum, la aproape 20 de ani de la intrarea ei în vigoare, doar 3 state membre — Danemarca, Țările de Jos și Spania — au ratificat-o; încurajează, prin urmare, inițiativele menite să crească gradul de sensibilizare cu privire la acest important instrument juridic și la consolidarea eficienței sale în întreaga lume, prin asigurarea ratificării sale de către toate statele membre;

Rezultate de obținut în legătură cu orientările Uniunii Europene în domeniul drepturilor omului

| 38. | reiterează solicitarea adresată Comisiei și ambasadelor și consulatelor statelor membre de a se asigura că toți membrii personalului lor sunt la curent cu orientările privind drepturile omului; consideră că instituirea unui nou Serviciu european de acțiune externă ar trebui să constituie o oportunitate pentru armonizarea abordărilor misiunilor externe ale statelor membre și ale Comisiei în domeniul drepturilor omului, utilizând în comun structurile și personalul, astfel încât să se creeze adevărate „ambasade ale Uniunii Europene”; |
| --- | --- |

38.

reiterează solicitarea adresată Comisiei și ambasadelor și consulatelor statelor membre de a se asigura că toți membrii personalului lor sunt la curent cu orientările privind drepturile omului; consideră că instituirea unui nou Serviciu european de acțiune externă ar trebui să constituie o oportunitate pentru armonizarea abordărilor misiunilor externe ale statelor membre și ale Comisiei în domeniul drepturilor omului, utilizând în comun structurile și personalul, astfel încât să se creeze adevărate „ambasade ale Uniunii Europene”;

| 39. | ia act de demersul Președinției germane și a celei portugheze în vederea finalizării orientărilor privind drepturile omului în privința drepturilor copilului; se așteaptă să primească în cursul anului viitor proiecte referitoare la măsurile specifice de implementare, care să se concentreze asupra transpunerii în practică a abordării holistice și exhaustive care constituie fundamentul orientărilor; |
| --- | --- |

39.

ia act de demersul Președinției germane și a celei portugheze în vederea finalizării orientărilor privind drepturile omului în privința drepturilor copilului; se așteaptă să primească în cursul anului viitor proiecte referitoare la măsurile specifice de implementare, care să se concentreze asupra transpunerii în practică a abordării holistice și exhaustive care constituie fundamentul orientărilor;

| 40. | solicită Președinției să caute modalități de a îmbunătăți coordonarea și cooperarea dintre grupurile de lucru ale Consiliului pentru a acționa în domenii de interes comun, de exemplu, justiția penală internațională și copiii implicați în conflictele armate, între Grupul de lucru pentru drepturile omului (GLDO) și Grupul de lucru privind dreptul internațional public, care se ocupă de TPI; |
| --- | --- |

40.

solicită Președinției să caute modalități de a îmbunătăți coordonarea și cooperarea dintre grupurile de lucru ale Consiliului pentru a acționa în domenii de interes comun, de exemplu, justiția penală internațională și copiii implicați în conflictele armate, între Grupul de lucru pentru drepturile omului (GLDO) și Grupul de lucru privind dreptul internațional public, care se ocupă de TPI;

| 41. | cere Consiliului să actualizeze orientările, astfel încât să se recunoască importanța dreptului fundamental de a beneficia de cea mai bună stare de sănătate, acordând o atenție specială tratamentului durerii; |
| --- | --- |

41.

cere Consiliului să actualizeze orientările, astfel încât să se recunoască importanța dreptului fundamental de a beneficia de cea mai bună stare de sănătate, acordând o atenție specială tratamentului durerii;

Pedeapsa capitală

| 42. | salută rezoluția 62/149, menționată anterior, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 18 decembrie 2007, solicită un moratoriu mondial privind pedeapsa capitală și recunoaște natura pozitivă interregională a acestei inițiative; |
| --- | --- |

42.

salută rezoluția 62/149, menționată anterior, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 18 decembrie 2007, solicită un moratoriu mondial privind pedeapsa capitală și recunoaște natura pozitivă interregională a acestei inițiative;

| 43. | solicită insistent Consiliului să actualizeze orientările în ceea ce privește pedeapsa capitală, astfel încât să se susțină activitățile vizând implementarea completă a rezoluției Adunării Generale a Națiunilor Unite, prin care se cere, printre altele, tuturor statelor care mențin încă pedeapsa capitală să respecte normele internaționale privind garantarea protecției drepturilor persoanelor condamnate la moarte, în special a normelor minime stabilite în anexa la Rezoluția 1984/50 din 25 mai 1984 a Consiliului economic și social; atrage atenția asupra faptului că rezoluția informează Secretarul General cu privire la aplicarea pedepsei capitale și la respectarea garanțiilor de protecție a drepturilor celor condamnați, și încearcă să restrângă treptat aplicarea pedepsei capitale și să reducă numărul de delicte susceptibile de a fi pedepsite în acest mod; subliniază, de asemenea, că rezoluția se încheie cu apel la adresa statelor membre ONU de a elabora un moratoriu privind execuțiile, având drept scop abolirea pedepsei capitale; |
| --- | --- |

43.

solicită insistent Consiliului să actualizeze orientările în ceea ce privește pedeapsa capitală, astfel încât să se susțină activitățile vizând implementarea completă a rezoluției Adunării Generale a Națiunilor Unite, prin care se cere, printre altele, tuturor statelor care mențin încă pedeapsa capitală să respecte normele internaționale privind garantarea protecției drepturilor persoanelor condamnate la moarte, în special a normelor minime stabilite în anexa la Rezoluția 1984/50 din 25 mai 1984 a Consiliului economic și social; atrage atenția asupra faptului că rezoluția informează Secretarul General cu privire la aplicarea pedepsei capitale și la respectarea garanțiilor de protecție a drepturilor celor condamnați, și încearcă să restrângă treptat aplicarea pedepsei capitale și să reducă numărul de delicte susceptibile de a fi pedepsite în acest mod; subliniază, de asemenea, că rezoluția se încheie cu apel la adresa statelor membre ONU de a elabora un moratoriu privind execuțiile, având drept scop abolirea pedepsei capitale;

| 44. | solicită Președinției să încurajeze Italia, Letonia, Polonia și Spania, care nu au ratificat încă al 13-lea protocol la CEDO, privind abolirea pedeapsei capitale în toate circumstanțele, să facă acest lucru (21); recunoaște, în această privință, faptul că orientările privind pedeapsa cu moartea ar putea fi puse în aplicare într-un mod mult mai coerent dacă statele membre ar semna și ratifica astfel de protocoale și convenții; |
| --- | --- |

44.

solicită Președinției să încurajeze Italia, Letonia, Polonia și Spania, care nu au ratificat încă al 13-lea protocol la CEDO, privind abolirea pedeapsei capitale în toate circumstanțele, să facă acest lucru (21); recunoaște, în această privință, faptul că orientările privind pedeapsa cu moartea ar putea fi puse în aplicare într-un mod mult mai coerent dacă statele membre ar semna și ratifica astfel de protocoale și convenții;

| 45. | salută decizia Consiliului Justiție și Afaceri Interne din 7 decembrie 2007 de a subscrie la Declarația Consiliului Europei / Uniunii Europene de stabilire a unei Zile europene împotriva pedepsei cu moartea, celebrată anual la 10 octombrie; salută concluziile Conferinței Europene de la Lisabona, din 9 octombrie 2007, prin care s-a lansat un nou apel la abolirea pedepsei cu moartea în Europa și s-a luat poziție în vederea abolirii acesteia la nivel global; |
| --- | --- |

45.

salută decizia Consiliului Justiție și Afaceri Interne din 7 decembrie 2007 de a subscrie la Declarația Consiliului Europei / Uniunii Europene de stabilire a unei Zile europene împotriva pedepsei cu moartea, celebrată anual la 10 octombrie; salută concluziile Conferinței Europene de la Lisabona, din 9 octombrie 2007, prin care s-a lansat un nou apel la abolirea pedepsei cu moartea în Europa și s-a luat poziție în vederea abolirii acesteia la nivel global;

| 46. | salută abolirea pedepsei capitale în Albania, la 25 martie 2007, pentru toate infracțiunile; în Kârgâstan, la 27 iunie 2007; în Rwanda, la 26 iulie 2007; în statul New Jersey (Statele Unite), la 13 decembrie 2007; și în Uzbekistan, la 1 ianuarie 2008; își exprimă îngrijorare cu privire la posibilitatea ca pedeapsa capitală să fie pusă din nou în aplicare în Guatemala; îndeamnă guvernul guatemalez ca, dimpotrivă, să se angajeze cu adevărat în vederea respectării moratoriului privind pedeapsa cu moartea; salută decizia Chinei ca toate cazurile de aplicare a pedepsei capitale să fie revizuite de Curtea Supremă, este însă în continuare îngrijorat de faptul că în China au loc și acum cele mai multe execuții la nivel mondial; condamnă aplicarea pedepsei capitale în Belarus, situație care contravine valorilor europene; condamnă faptul că regimul iranian aplică, din ce în ce mai frecvent, pedeapsa capitală; este foarte îngrijorat din cauza faptului că regimul iranian încă condamnă la moarte inculpați cu vârsta mai mică de 18 ani; |
| --- | --- |

46.

salută abolirea pedepsei capitale în Albania, la 25 martie 2007, pentru toate infracțiunile; în Kârgâstan, la 27 iunie 2007; în Rwanda, la 26 iulie 2007; în statul New Jersey (Statele Unite), la 13 decembrie 2007; și în Uzbekistan, la 1 ianuarie 2008; își exprimă îngrijorare cu privire la posibilitatea ca pedeapsa capitală să fie pusă din nou în aplicare în Guatemala; îndeamnă guvernul guatemalez ca, dimpotrivă, să se angajeze cu adevărat în vederea respectării moratoriului privind pedeapsa cu moartea; salută decizia Chinei ca toate cazurile de aplicare a pedepsei capitale să fie revizuite de Curtea Supremă, este însă în continuare îngrijorat de faptul că în China au loc și acum cele mai multe execuții la nivel mondial; condamnă aplicarea pedepsei capitale în Belarus, situație care contravine valorilor europene; condamnă faptul că regimul iranian aplică, din ce în ce mai frecvent, pedeapsa capitală; este foarte îngrijorat din cauza faptului că regimul iranian încă condamnă la moarte inculpați cu vârsta mai mică de 18 ani;

Tortura și alte tratamente crude, inumane sau degradante

| 47. | constată că Grecia, Ungaria, Letonia, Lituania și Slovacia nu au semnat, nici nu au ratificat până acum Protocolul facultativ la Convenția împotriva torturii; constată că Austria, Belgia, Cipru, Finlanda, Franța, Germania, Italia, Luxembourg, Regatul Țărilor de Jos, Portugalia și România au semnat protocolul, dar nu l-au ratificat; solicită insistent statelor membre ale Uniunii Europene care nu au semnat sau nu au ratificat acest protocol să o facă fără întârziere; |
| --- | --- |

47.

constată că Grecia, Ungaria, Letonia, Lituania și Slovacia nu au semnat, nici nu au ratificat până acum Protocolul facultativ la Convenția împotriva torturii; constată că Austria, Belgia, Cipru, Finlanda, Franța, Germania, Italia, Luxembourg, Regatul Țărilor de Jos, Portugalia și România au semnat protocolul, dar nu l-au ratificat; solicită insistent statelor membre ale Uniunii Europene care nu au semnat sau nu au ratificat acest protocol să o facă fără întârziere;

| 48. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu sinceritatea angajamentului față de drepturile omului al acelor state ale Uniunii Europene care au refuzat să semneze susmenționata Convenție Internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva dispariției forțate; cere tuturor statelor membre ale Uniunii Europene care nu au făcut încă acest lucru să semneze și să ratifice această convenție cât mai curând (22); |
| --- | --- |

48.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu sinceritatea angajamentului față de drepturile omului al acelor state ale Uniunii Europene care au refuzat să semneze susmenționata Convenție Internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva dispariției forțate; cere tuturor statelor membre ale Uniunii Europene care nu au făcut încă acest lucru să semneze și să ratifice această convenție cât mai curând (22);

| 49. | aduce în atenția Consiliului și Comisiei recentul studiu intitulat „Implementarea Orientărilor Uniunii Europene privind tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante”, prezentat Subcomisiei pentru drepturile omului a Parlamentului European la 28 iunie 2007 și grupului de lucru al Consiliului pentru drepturile omului în decembrie 2007; solicită ambelor foruri să urmeze recomandările acestui studiu, cum ar fi cea de a dezvolta o perspectivă globală clară, concomitent cu concentrarea la nivel național asupra contextului specific politic, social, cultural și juridic; solicită Consiliuliu și Comisiei ca, în urma unei analize, să trimită delegațiilor sale și misiunilor statelor membre instrucțiuni care să îi ajute la punerea în aplicare a orientărilor; |
| --- | --- |

49.

aduce în atenția Consiliului și Comisiei recentul studiu intitulat „Implementarea Orientărilor Uniunii Europene privind tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante”, prezentat Subcomisiei pentru drepturile omului a Parlamentului European la 28 iunie 2007 și grupului de lucru al Consiliului pentru drepturile omului în decembrie 2007; solicită ambelor foruri să urmeze recomandările acestui studiu, cum ar fi cea de a dezvolta o perspectivă globală clară, concomitent cu concentrarea la nivel național asupra contextului specific politic, social, cultural și juridic; solicită Consiliuliu și Comisiei ca, în urma unei analize, să trimită delegațiilor sale și misiunilor statelor membre instrucțiuni care să îi ajute la punerea în aplicare a orientărilor;

| 50. | invită Consiliul și Comisia să intensifice colaborarea cu Consiliul Europei în vederea creării unei zone, la nivelul întregii Europe, în care să nu existe cazuri de tortură sau alte forme de maltratare, acesta fiind un semnal clar că țările europene susțin ferm eradicarea acestor practici și în cadrul granițelor proprii; |
| --- | --- |

50.

invită Consiliul și Comisia să intensifice colaborarea cu Consiliul Europei în vederea creării unei zone, la nivelul întregii Europe, în care să nu existe cazuri de tortură sau alte forme de maltratare, acesta fiind un semnal clar că țările europene susțin ferm eradicarea acestor practici și în cadrul granițelor proprii;

| 51. | așteaptă cu interes evaluarea implementării Orientărilor Uniunii Europene privind tortura și alte tratamente și pedepse crude, inumane sau degradante, care este în curs de pregătire pentru a fi prezentată grupului de lucru al Consiliului pentru drepturile omului; în contextul revizuirii acestor orientări, se așteaptă ca Grupul de lucru al Consiliului pentru drepturile omului să discute o serie de criterii specifice referitoare la acțiuni vizând cazuri individuale, în ideea îmbunătățirii transpunerii în practică a orientărilor; recomandă adoptarea unor măsuri care să asigure respectarea interdicției absolute a torturii și a altor pedepse inumane sau degradante și să nu cedeze în fața nici unei încercări de a contura o poziție a Uniunii Europene care să legitimeze folosirea garanțiilor diplomatice pentru a facilita transferul de persoane în țări unde riscă să fie supuși torturii și altor pedepse inumane sau degradante; |
| --- | --- |

51.

așteaptă cu interes evaluarea implementării Orientărilor Uniunii Europene privind tortura și alte tratamente și pedepse crude, inumane sau degradante, care este în curs de pregătire pentru a fi prezentată grupului de lucru al Consiliului pentru drepturile omului; în contextul revizuirii acestor orientări, se așteaptă ca Grupul de lucru al Consiliului pentru drepturile omului să discute o serie de criterii specifice referitoare la acțiuni vizând cazuri individuale, în ideea îmbunătățirii transpunerii în practică a orientărilor; recomandă adoptarea unor măsuri care să asigure respectarea interdicției absolute a torturii și a altor pedepse inumane sau degradante și să nu cedeze în fața nici unei încercări de a contura o poziție a Uniunii Europene care să legitimeze folosirea garanțiilor diplomatice pentru a facilita transferul de persoane în țări unde riscă să fie supuși torturii și altor pedepse inumane sau degradante;

| 52. | solicită o actualizare a orientărilor Uniunii Europene privind tortura și alte tratamente și pedepse crude, inumane sau degradante, în lumina dispozițiilor articolului 15 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, care se referă la dreptul de a nu fi supus torturii sau altor tratamente și pedepse crude, inumane și degradante; |
| --- | --- |

52.

solicită o actualizare a orientărilor Uniunii Europene privind tortura și alte tratamente și pedepse crude, inumane sau degradante, în lumina dispozițiilor articolului 15 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, care se referă la dreptul de a nu fi supus torturii sau altor tratamente și pedepse crude, inumane și degradante;

| 53. | solicită o prezență regulată a Președinției sau a secretariatului Consiliului în cadrul respectivelor comitete ONU, precum și consolidarea cooperării cu Consiliul Europei și Comitetul său pentru prevenirea torturii, în vederea unei contribuții substanțiale și utile la procesul decizional privind demersurile în direcția anumitor țări; |
| --- | --- |

53.

solicită o prezență regulată a Președinției sau a secretariatului Consiliului în cadrul respectivelor comitete ONU, precum și consolidarea cooperării cu Consiliul Europei și Comitetul său pentru prevenirea torturii, în vederea unei contribuții substanțiale și utile la procesul decizional privind demersurile în direcția anumitor țări;

| 54. | îndeamnă Consiliul și Comisia să continue practica demersurilor pe lângă toți partenerii internaționali ai UE, pentru ratificarea convențiilor internaționale de interzicere a utilizării torturii și maltratării, punerea lor în aplicare, precum și oferirea de asistență pentru reabilitarea victimelor torturii; invită Uniunea Europeană să privească lupta împotriva torturii și a maltratării ca o prioritate absolută a politicii sale în domeniul drepturilor omului, în special printr-o punere în aplicare consolidată a orientărilor UE și a tuturor celorlalte instrumente ale Uniunii Europene, precum EIDHR, și prin acțiuni de disuasiune a statelor membre de a accepta garanții diplomatice din partea țărilor terțe în care există un real risc de tortură sau maltratare; |
| --- | --- |

54.

îndeamnă Consiliul și Comisia să continue practica demersurilor pe lângă toți partenerii internaționali ai UE, pentru ratificarea convențiilor internaționale de interzicere a utilizării torturii și maltratării, punerea lor în aplicare, precum și oferirea de asistență pentru reabilitarea victimelor torturii; invită Uniunea Europeană să privească lupta împotriva torturii și a maltratării ca o prioritate absolută a politicii sale în domeniul drepturilor omului, în special printr-o punere în aplicare consolidată a orientărilor UE și a tuturor celorlalte instrumente ale Uniunii Europene, precum EIDHR, și prin acțiuni de disuasiune a statelor membre de a accepta garanții diplomatice din partea țărilor terțe în care există un real risc de tortură sau maltratare;

Copiii și conflictul armat

| 55. | salută raportul Reprezentantului special al Secretarului General al ONU pentru copii și conflicte armate, publicat la 13 august 2007, care concluzionează că statele membre și Organizația Națiunilor Unite ar trebui să aplice măsuri concrete, vizând obiective precise, împotriva contravenienților recalcitranți; |
| --- | --- |

55.

salută raportul Reprezentantului special al Secretarului General al ONU pentru copii și conflicte armate, publicat la 13 august 2007, care concluzionează că statele membre și Organizația Națiunilor Unite ar trebui să aplice măsuri concrete, vizând obiective precise, împotriva contravenienților recalcitranți;

| 56. | salută raportul și recomandările Secretarului General ONU cu privire la copiii în conflictul armat din Burma; condamnă încălcările grave ale drepturile copilului în această țară și invită COHOM să acorde prioritate Burmei în implementarea orientărilor sale generale cu privire la copii în conflicte armate; |
| --- | --- |

56.

salută raportul și recomandările Secretarului General ONU cu privire la copiii în conflictul armat din Burma; condamnă încălcările grave ale drepturile copilului în această țară și invită COHOM să acorde prioritate Burmei în implementarea orientărilor sale generale cu privire la copii în conflicte armate;

| 57. | salută progresele în materie de aplicare a normelor internaționale de protecție a copiilor în ceea ce privește responsabilizarea vinovaților, cum a fost cazul cu acuzațiile reținute de TPI împotriva unor lideri majori ai diferitelor facțiuni combătând în Republica Democrată Congo, precum și cu acuzațiile împotriva a patru membri importanți ai „Armatei de rezistență a Domnului” din Uganda; consideră că hotărârea Tribunalului Special pentru Sierra Leone, conform căreia recrutarea sau folosirea copiilor mai mici de 15 ani în conflicte constituie o crimă de război în conformitate cu dreptul internațional cutumiar, precum și recentele condamnări ale comandanților militari pentru faptul de a fi recrutat copii, constituie o realizare remarcabilă; |
| --- | --- |

57.

salută progresele în materie de aplicare a normelor internaționale de protecție a copiilor în ceea ce privește responsabilizarea vinovaților, cum a fost cazul cu acuzațiile reținute de TPI împotriva unor lideri majori ai diferitelor facțiuni combătând în Republica Democrată Congo, precum și cu acuzațiile împotriva a patru membri importanți ai „Armatei de rezistență a Domnului” din Uganda; consideră că hotărârea Tribunalului Special pentru Sierra Leone, conform căreia recrutarea sau folosirea copiilor mai mici de 15 ani în conflicte constituie o crimă de război în conformitate cu dreptul internațional cutumiar, precum și recentele condamnări ale comandanților militari pentru faptul de a fi recrutat copii, constituie o realizare remarcabilă;

| 58. | salută atenția din ce în ce mai mare acordată drepturilor copilului într-un mare număr de negocieri, acorduri, ordini de zi, tratate și luarea lor în considerare în cadrul acțiunilor de instaurare și menținere a păcii; subliniază, cu toate acestea, faptul că clauzele referitoare la copii din acordurile de pace ar trebui să fie precise, iar obiectivele propuse, realizabile; |
| --- | --- |

58.

salută atenția din ce în ce mai mare acordată drepturilor copilului într-un mare număr de negocieri, acorduri, ordini de zi, tratate și luarea lor în considerare în cadrul acțiunilor de instaurare și menținere a păcii; subliniază, cu toate acestea, faptul că clauzele referitoare la copii din acordurile de pace ar trebui să fie precise, iar obiectivele propuse, realizabile;

| 59. | salută atenția din ce în ce mai mare acordată drepturilor copilului în mecanismele de condamnare a crimelor în temeiul dreptului internațional (recunoscând, în acest sens, eforturile depuse în această direcție, în 2007, de Comisia liberiană pentru adevăr și reconciliere) ca o importantă modalitate de a transforma într-o realitate dreptul copiilor de a participa la deciziile care le afectează viața; subliniază, cu toate acestea, că interesul suprem al copilului trebuie să primeze în orice astfel de acțiune, inclusiv prin implementarea unor politici și proceduri adaptate în funcție de vârstă și prin promovarea reabilitării și reintegrării copiilor victime; |
| --- | --- |

59.

salută atenția din ce în ce mai mare acordată drepturilor copilului în mecanismele de condamnare a crimelor în temeiul dreptului internațional (recunoscând, în acest sens, eforturile depuse în această direcție, în 2007, de Comisia liberiană pentru adevăr și reconciliere) ca o importantă modalitate de a transforma într-o realitate dreptul copiilor de a participa la deciziile care le afectează viața; subliniază, cu toate acestea, că interesul suprem al copilului trebuie să primeze în orice astfel de acțiune, inclusiv prin implementarea unor politici și proceduri adaptate în funcție de vârstă și prin promovarea reabilitării și reintegrării copiilor victime;

| 60. | salută progresul în materie de formulare a politicii privind Normele integrate privind dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea (2006), precum și Principiile și orientările, stabilite la Paris, privind copii asociați forțelor și grupurilor armate (2007); subliniază, totodată, că este necesară implementarea lor efectivă; |
| --- | --- |

60.

salută progresul în materie de formulare a politicii privind Normele integrate privind dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea (2006), precum și Principiile și orientările, stabilite la Paris, privind copii asociați forțelor și grupurilor armate (2007); subliniază, totodată, că este necesară implementarea lor efectivă;

| 61. | salută faptul că încă șapte națiuni (Argentina, Croația, Guatemala, Laos, Mauritania, Maroc și Ucraina) s-au alăturat angajamentului internațional de a opri recrutarea copiilor în conflictele armate, cunoscut sub numele de Angajamentele de la Paris și regretă că Statele Unite ale Americii nu a semnat acest angajament întrucât se opunea clauzei privind TPI; |
| --- | --- |

61.

salută faptul că încă șapte națiuni (Argentina, Croația, Guatemala, Laos, Mauritania, Maroc și Ucraina) s-au alăturat angajamentului internațional de a opri recrutarea copiilor în conflictele armate, cunoscut sub numele de Angajamentele de la Paris și regretă că Statele Unite ale Americii nu a semnat acest angajament întrucât se opunea clauzei privind TPI;

| 62. | salută faptul că 11 state membre ale Uniunii Europene au semnat Declarația de la Geneva privind violența armată și dezvoltarea, numărul total de state semnatare ridicându-se acum la 42; îndeamnă restul de 16 state membre ale Uniunii Europene care nu au semnat încă declarația de la Geneva să facă acest lucru fără întârziere; |
| --- | --- |

62.

salută faptul că 11 state membre ale Uniunii Europene au semnat Declarația de la Geneva privind violența armată și dezvoltarea, numărul total de state semnatare ridicându-se acum la 42; îndeamnă restul de 16 state membre ale Uniunii Europene care nu au semnat încă declarația de la Geneva să facă acest lucru fără întârziere;

| 63. | solicită statelor membre care nu au făcut acest lucru să semneze și să ratifice neîntârziat protocoalele opționale ale Convenției privind drepturile copilului (23); |
| --- | --- |

63.

solicită statelor membre care nu au făcut acest lucru să semneze și să ratifice neîntârziat protocoalele opționale ale Convenției privind drepturile copilului (23);

| 64. | reamintește că există încă, în țările vizate de PEV, conflicte care nu au fost definitiv soluționate; subliniază faptul că aceste situații conflictuale creează un context în care se neglijează încălcările statului de drept și ale drepturilor omului și reprezintă un impediment major pentru garantarea și respectarea totalității drepturilor copilului; solicită abordarea prioritară a situației specifice a copiilor și a familiilor lor în zonele cu conflicte nesoluționate din țările PEV, în contextul acțiunilor întreprinse de UE în această privință; |
| --- | --- |

64.

reamintește că există încă, în țările vizate de PEV, conflicte care nu au fost definitiv soluționate; subliniază faptul că aceste situații conflictuale creează un context în care se neglijează încălcările statului de drept și ale drepturilor omului și reprezintă un impediment major pentru garantarea și respectarea totalității drepturilor copilului; solicită abordarea prioritară a situației specifice a copiilor și a familiilor lor în zonele cu conflicte nesoluționate din țările PEV, în contextul acțiunilor întreprinse de UE în această privință;

| 65. | ia act de faptul că Președinția portugheză a continuat inițiativele celei germane, bazate pe aceste orientări, și a cerut tuturor misiunilor diplomatice ale UE din țările prioritare să considere strategiile specifice fiecărei țări, adoptate de grupul de lucru al Consiliului pentru drepturile omului la 15 iunie 2007, ca instrucțiuni ferme, care trebuie integrate în activitatea șefului misiunii în ceea ce privește copiii implicați în conflicte armate; salută faptul că Președinția în exercițiu a transmis președințiilor locale rapoartele referitoare la anumite țări, primite de la ONG-urile acționând în acestea; salută inițiativa președinției slovene de a comanda un studiu care să analizeze efectul acțiunilor UE asupra copiilor afectați de conflictele armate; subliniază, în acest sens, efectul limitat al orientărilor asupra copiilor afectați de conflictele armate, în special din cauza faptului că majoritatea delegațiilor Comisiei și a ambasadelor statelor membre nu a fost informată că țara lor gazdă este considerată ca prioritară în ceea ce privește aplicarea acestor orientări; |
| --- | --- |

65.

ia act de faptul că Președinția portugheză a continuat inițiativele celei germane, bazate pe aceste orientări, și a cerut tuturor misiunilor diplomatice ale UE din țările prioritare să considere strategiile specifice fiecărei țări, adoptate de grupul de lucru al Consiliului pentru drepturile omului la 15 iunie 2007, ca instrucțiuni ferme, care trebuie integrate în activitatea șefului misiunii în ceea ce privește copiii implicați în conflicte armate; salută faptul că Președinția în exercițiu a transmis președințiilor locale rapoartele referitoare la anumite țări, primite de la ONG-urile acționând în acestea; salută inițiativa președinției slovene de a comanda un studiu care să analizeze efectul acțiunilor UE asupra copiilor afectați de conflictele armate; subliniază, în acest sens, efectul limitat al orientărilor asupra copiilor afectați de conflictele armate, în special din cauza faptului că majoritatea delegațiilor Comisiei și a ambasadelor statelor membre nu a fost informată că țara lor gazdă este considerată ca prioritară în ceea ce privește aplicarea acestor orientări;

| 66. | solicită Consiliului și Comisiei să includă în politica lor umanitară și comercială eforturi în vederea combaterii exploatării copiilor prin muncă forțată; |
| --- | --- |

66.

solicită Consiliului și Comisiei să includă în politica lor umanitară și comercială eforturi în vederea combaterii exploatării copiilor prin muncă forțată;

Apărătorii drepturilor omului

| 67. | solicită Comisiei și Consiliului să acționeze în vederea unei implementări mai transparente și mai sistematice a Orientărilor Uniunii Europene privind apărătorii drepturilor omului, dat fiind faptul că acestea reprezintă un instrument important și inovator, creat pentru a susține apărătorii drepturilor omului și a proteja pe cei mai expuși riscurilor; |
| --- | --- |

67.

solicită Comisiei și Consiliului să acționeze în vederea unei implementări mai transparente și mai sistematice a Orientărilor Uniunii Europene privind apărătorii drepturilor omului, dat fiind faptul că acestea reprezintă un instrument important și inovator, creat pentru a susține apărătorii drepturilor omului și a proteja pe cei mai expuși riscurilor;

| 68. | se așteaptă ca definirea Orientărilor privind apărătorii drepturilor omului ca element prioritar al politicii externe a Uniunii Europene în materie de drepturi ale omului să fie însoțită de o implementare efectivă a acestor orientări în cadrul strategiilor locale referitoare la 120 de țări; subliniază că lipsa intervențiilor Uniunii Europene în numele apărătorilor drepturilor omului în anumite țări, precum China, Tunisia, Etiopia, Iran și Rusia, pare să reflecte lipsa consensului între statele membre ale Uniunii Europene, acestea având priorități diferite în privința intereselor de politică externă, ceea ce face imposibilă o acțiune comună; |
| --- | --- |

68.

se așteaptă ca definirea Orientărilor privind apărătorii drepturilor omului ca element prioritar al politicii externe a Uniunii Europene în materie de drepturi ale omului să fie însoțită de o implementare efectivă a acestor orientări în cadrul strategiilor locale referitoare la 120 de țări; subliniază că lipsa intervențiilor Uniunii Europene în numele apărătorilor drepturilor omului în anumite țări, precum China, Tunisia, Etiopia, Iran și Rusia, pare să reflecte lipsa consensului între statele membre ale Uniunii Europene, acestea având priorități diferite în privința intereselor de politică externă, ceea ce face imposibilă o acțiune comună;

| 69. | consideră că o abordare coerentă ar trebui să se concentreze și asupra consolidării capacităților militanților pentru drepturile omului, inclusiv a acelora angajați în apărarea drepturilor economice, sociale și culturale, precum și a stimulării mecanismelor de consultare și interacțiune dintre aceștia și guvernele lor în ceea ce privește reforma democratică și promovarea drepturilor omului, în special atunci când este în joc procesul însuși de democratizare; |
| --- | --- |

69.

consideră că o abordare coerentă ar trebui să se concentreze și asupra consolidării capacităților militanților pentru drepturile omului, inclusiv a acelora angajați în apărarea drepturilor economice, sociale și culturale, precum și a stimulării mecanismelor de consultare și interacțiune dintre aceștia și guvernele lor în ceea ce privește reforma democratică și promovarea drepturilor omului, în special atunci când este în joc procesul însuși de democratizare;

| 70. | solicită Consiliului și Comisiei să încurajeze activ apărătorii drepturilor omului să difuzeze informații privind teoria și practica non-violenței și să încerce să promoveze în rândurile lor cunoașterea și schimbul de bune practici, bazate pe experiența lor directă pe teren; |
| --- | --- |

70.

solicită Consiliului și Comisiei să încurajeze activ apărătorii drepturilor omului să difuzeze informații privind teoria și practica non-violenței și să încerce să promoveze în rândurile lor cunoașterea și schimbul de bune practici, bazate pe experiența lor directă pe teren;

| 71. | solicită Consiliului și statelor membre să examineze neîntârziat problema atribuirii vizelor în regim de urgență pentru apărătorii drepturilor omului prin includerea unei mențiuni clare cu privire la apărătorii drepturilor omului în noul Cod comun al vizelor, creând astfel o procedură specifică și accelerată de acordare a vizei, care s-ar putea baza pe experiența în materie a guvernelor irlandez și spaniol; consideră că confidențialitatea demersurilor Uniunii Europene în favoarea apărătorilor drepturilor omului este uneori utilă, dar cere ca, în ciuda acestei confidențialități, personalul local al Uniunii Europene să informeze întotdeauna ONG-urile de la fața locului cu privire la aceste demersuri, de o manieră confidențială; |
| --- | --- |

71.

solicită Consiliului și statelor membre să examineze neîntârziat problema atribuirii vizelor în regim de urgență pentru apărătorii drepturilor omului prin includerea unei mențiuni clare cu privire la apărătorii drepturilor omului în noul Cod comun al vizelor, creând astfel o procedură specifică și accelerată de acordare a vizei, care s-ar putea baza pe experiența în materie a guvernelor irlandez și spaniol; consideră că confidențialitatea demersurilor Uniunii Europene în favoarea apărătorilor drepturilor omului este uneori utilă, dar cere ca, în ciuda acestei confidențialități, personalul local al Uniunii Europene să informeze întotdeauna ONG-urile de la fața locului cu privire la aceste demersuri, de o manieră confidențială;

| 72. | constată că, în ciuda unor importante reforme economice, în China există încă încălcări sistematice ale drepturilor politice și ale drepturilor omului, concretizate în arestări politice, atacuri și intimidări ale avocaților și apărătorilor drepturilor omului, precum și ale jurnaliștilor, inclusiv asupra mișcării weiquan, lipsa de independență a sistemului judiciar, munca forțată, suprimarea libertății de expresie, a libertății religioase și a drepturilor minorităților etnice și religioase, detenții arbitrare, lagărul Laogai și presupusul trafic de organe; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea față de existența unei liste negre a jurnaliștilor și a activiștilor pentru drepturile omului, a lui Dalai Lama și a asociaților săi, precum și a practicanților Falun Gong; |
| --- | --- |

72.

constată că, în ciuda unor importante reforme economice, în China există încă încălcări sistematice ale drepturilor politice și ale drepturilor omului, concretizate în arestări politice, atacuri și intimidări ale avocaților și apărătorilor drepturilor omului, precum și ale jurnaliștilor, inclusiv asupra mișcării weiquan, lipsa de independență a sistemului judiciar, munca forțată, suprimarea libertății de expresie, a libertății religioase și a drepturilor minorităților etnice și religioase, detenții arbitrare, lagărul Laogai și presupusul trafic de organe; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea față de existența unei liste negre a jurnaliștilor și a activiștilor pentru drepturile omului, a lui Dalai Lama și a asociaților săi, precum și a practicanților Falun Gong;

| 73. | își exprimă regretul că în Belarus au rămas înregistrate numai cinci organizații de apărare a drepturilor omului și că autoritățile urmăresc în mod constant să intimideze și să controleze aceste grupuri, refuzând, totodată, în mod repetat, cererile de înregistrare juridică a altor grupuri care apără drepturile omului; salută hotărârea Adunării Generale ONU din mai 2007 de a refuza cererea înaintată de Belarus în vederea ocupării unui loc în UNHRC, subliniind situația precară a drepturilor omului în această țară; îndeamnă încă o dată autoritățile din Belarus să nu mai folosească intimidarea, hărțuirea, arestările cu țintă precisă, precum și persecuțiile pe motive politice împotriva apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor societății civile din Belarus |
| --- | --- |

73.

își exprimă regretul că în Belarus au rămas înregistrate numai cinci organizații de apărare a drepturilor omului și că autoritățile urmăresc în mod constant să intimideze și să controleze aceste grupuri, refuzând, totodată, în mod repetat, cererile de înregistrare juridică a altor grupuri care apără drepturile omului; salută hotărârea Adunării Generale ONU din mai 2007 de a refuza cererea înaintată de Belarus în vederea ocupării unui loc în UNHRC, subliniind situația precară a drepturilor omului în această țară; îndeamnă încă o dată autoritățile din Belarus să nu mai folosească intimidarea, hărțuirea, arestările cu țintă precisă, precum și persecuțiile pe motive politice împotriva apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor societății civile din Belarus

| 74. | este foarte preocupat de faptul că în 2007 autoritățile iraniene și-au intensificat acțiunile de hărțuire a apărătorilor și avocaților pentru drepturile omului, încercând să îi împiedice să facă publice și să urmărească cazurile de încălcare a drepturilor omului; regretă faptul că guvernul iranian a interzis activitatea ONG-urilor care încurajează participarea societății civile și atrag atenția asupra încălcărilor drepturilor omului, inclusiv a celor care ofereau asistență juridică și socială femeilor victime ale violenței; |
| --- | --- |

74.

este foarte preocupat de faptul că în 2007 autoritățile iraniene și-au intensificat acțiunile de hărțuire a apărătorilor și avocaților pentru drepturile omului, încercând să îi împiedice să facă publice și să urmărească cazurile de încălcare a drepturilor omului; regretă faptul că guvernul iranian a interzis activitatea ONG-urilor care încurajează participarea societății civile și atrag atenția asupra încălcărilor drepturilor omului, inclusiv a celor care ofereau asistență juridică și socială femeilor victime ale violenței;

| 75. | subliniază că este important să se pună la dispoziția apărătorilor drepturilor omului pe teren manualul de punere în aplicare a orientărilor; încurajează COHOM să distribuie traducerile orientărilor Uniunii Europene privind apărătorii drepturilor omului în limbile UE care constituie lingua franca în țările terțe și în limbi, altele decât cele UE, care sunt deosebit de importante în birourile regionale și ambasade/delegații; salută faptul că, până acum, sunt disponibile traduceri în limbi precum rusa, araba, chineza și farsi, dar subliniază necesitatea realizării mai multor traduceri la nivel local; îndeamnă statele membre ale Uniunii Europene să simplifice acordarea vizelor pentru apărătorii drepturilor omului care sunt invitați să participe la evenimente organizate în Uniunea Europeană sau care sunt nevoiți sa se salveze din cauza condițiilor de securitate în curs de degradare; |
| --- | --- |

75.

subliniază că este important să se pună la dispoziția apărătorilor drepturilor omului pe teren manualul de punere în aplicare a orientărilor; încurajează COHOM să distribuie traducerile orientărilor Uniunii Europene privind apărătorii drepturilor omului în limbile UE care constituie lingua franca în țările terțe și în limbi, altele decât cele UE, care sunt deosebit de importante în birourile regionale și ambasade/delegații; salută faptul că, până acum, sunt disponibile traduceri în limbi precum rusa, araba, chineza și farsi, dar subliniază necesitatea realizării mai multor traduceri la nivel local; îndeamnă statele membre ale Uniunii Europene să simplifice acordarea vizelor pentru apărătorii drepturilor omului care sunt invitați să participe la evenimente organizate în Uniunea Europeană sau care sunt nevoiți sa se salveze din cauza condițiilor de securitate în curs de degradare;

Orientări privind dialogurile și consultările oficiale cu țările terțe pe tema drepturile omului

| 76. | solicită Consiliului și Comisiei să întreprindă o evaluare cuprinzătoare a orientărilor privind dialogurile pe tema drepturilor omului și să stabilească o serie de indicatori clari ai impactului fiecărui dialog, precum și criterii pentru deschiderea, încheierea și reluarea acestora; |
| --- | --- |

76.

solicită Consiliului și Comisiei să întreprindă o evaluare cuprinzătoare a orientărilor privind dialogurile pe tema drepturilor omului și să stabilească o serie de indicatori clari ai impactului fiecărui dialog, precum și criterii pentru deschiderea, încheierea și reluarea acestora;

| 77. | reiterează solicitarea ca dialogurile pe tema drepturilor omului să fie extinse pentru a include atât situația din țările terțe, cât și cea din Uniunea Europeană, în vederea sporirii credibilității dialogului la care se face referire; |
| --- | --- |

77.

reiterează solicitarea ca dialogurile pe tema drepturilor omului să fie extinse pentru a include atât situația din țările terțe, cât și cea din Uniunea Europeană, în vederea sporirii credibilității dialogului la care se face referire;

| 78. | reiterează solicitarea ca aspectele legate de drepturile omului să fie revizuite la cel mai înalt nivel politic, în vederea acordării unei ponderi politice mai mari preocupărilor ce țin de drepturile omului, și ca statele membre sau țările terțe să includă în dialogul politic aspectele legate de drepturile omului; consideră, prin urmare, că acest dialog nu ar trebui să ducă la discutarea acestei teme exclusiv în cadrul unor reuniuni ale experților, atribuindu-i astfel un caracter secundar în raport cu alte probleme politice; de aceea, solicită Consiliului și Comisiei să ia următoarele măsuri:






  — | să facă publice obiectivele stabilite pentru fiecare dialog și să monitorizeze realizarea acestora; |
| --- | --- | --- |

78.

reiterează solicitarea ca aspectele legate de drepturile omului să fie revizuite la cel mai înalt nivel politic, în vederea acordării unei ponderi politice mai mari preocupărilor ce țin de drepturile omului, și ca statele membre sau țările terțe să includă în dialogul politic aspectele legate de drepturile omului; consideră, prin urmare, că acest dialog nu ar trebui să ducă la discutarea acestei teme exclusiv în cadrul unor reuniuni ale experților, atribuindu-i astfel un caracter secundar în raport cu alte probleme politice; de aceea, solicită Consiliului și Comisiei să ia următoarele măsuri:

—

să facă publice obiectivele stabilite pentru fiecare dialog și să monitorizeze realizarea acestora;

| — | să solicite efectuarea unei evaluări a fiecărui dialog, de preferință, anual și cel puțin o dată la doi ani; |
| --- | --- |

—

să solicite efectuarea unei evaluări a fiecărui dialog, de preferință, anual și cel puțin o dată la doi ani;

| — | să se asigure că la toate întâlnirile de pe parcursul unui dialog există, pe lângă curentul discuțiilor tehnice destinate oficialităților, un curent politic care îi implică pe toți cei cu responsabilități la nivel „ministerial”; |
| --- | --- |

—

să se asigure că la toate întâlnirile de pe parcursul unui dialog există, pe lângă curentul discuțiilor tehnice destinate oficialităților, un curent politic care îi implică pe toți cei cu responsabilități la nivel „ministerial”;

| 79. | aduce în atenție încă o dată, în acest context, propunerile prezentate în rezoluția susmenționată a Parlamentului din 6 septembrie 2007 privind funcționarea dialogurilor și consultărilor cu țări terțe referitoare la drepturile omului; subliniază, în acest sens, că un dialog între Consiliu, Comisie și Subcomisia pentru drepturile omului a fost lansat în 2008 în vederea punerii în practică a recomandărilor rezoluției respective în ceea ce privește implicarea Parlamentului, în general, în cadrul acestor dialoguri; reamintește, în acest sens, obligația Consiliului de a consulta Parlamentul și de a lua în considerare poziția sa în mod corespunzător, în conformitate cu articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

79.

aduce în atenție încă o dată, în acest context, propunerile prezentate în rezoluția susmenționată a Parlamentului din 6 septembrie 2007 privind funcționarea dialogurilor și consultărilor cu țări terțe referitoare la drepturile omului; subliniază, în acest sens, că un dialog între Consiliu, Comisie și Subcomisia pentru drepturile omului a fost lansat în 2008 în vederea punerii în practică a recomandărilor rezoluției respective în ceea ce privește implicarea Parlamentului, în general, în cadrul acestor dialoguri; reamintește, în acest sens, obligația Consiliului de a consulta Parlamentul și de a lua în considerare poziția sa în mod corespunzător, în conformitate cu articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană;

| 80. | subliniază necesitatea unei intensificări semnificative a dialogului dintre Uniunea Europeană și China privind drepturile omului și este îngrijorat de faptul că, în cadrul acestui dialog, China a oferit răspunsuri cu privire la doar două treimi din cazurile problematice concrete; își exprimă preocuparea cu privire la încălcările serioase ale drepturilor omului din China și subliniază că, în ciuda promisiunilor făcute de guvernul chinez cu gândul la viitoarele Jocuri Olimpice, situația pe teren a drepturilor omului nu s-a îmbunătățit; în spiritul Cartei Olimpice, salută faptul că China acționează în vederea implementării recomandărilor raportorului special pe problema torturii și că a instruit recent tribunalele să nu admită mărturisirea ca mijloc probator; este preocupat că, în pofida asigurărilor repetate ale guvernului chinez privind intențiile sale de a ratifica Pactul internațional privind drepturile civile și politice (ICCPR), ratificarea încă întârzie; regretă că la summit-ul Uniunea Europeană — China din 28 noiembrie 2007, de la Beijing, nu a fost adoptată nici o declarație comună privind drepturile omului, în ciuda faptului că se anunțase inițial intenția de a face o astfel de declarație; solicită Consiliului să prezinte Parlamentului o dare de seamă mai detaliată a discuțiilor, care să includă și o listă a demersurilor efectuate în cazuri particulare de către Consiliu și statele membre; consideră că aceste aspecte ar trebui subliniate în perspectiva Jocurilor Olimpice de la Beijing, acestea constituind o ocazie istorică importantă pentru îmbunătățirea situației drepturilor omului în China; continuă să fie preocupat în legătură cu legislația chineză, inclusiv cea legată de regimul secretului de stat, care constituie un obstacol în calea transparenței necesare pentru o bună guvernare și pentru instaurarea unui sistem în care prevalează statul de drept; este îngrijorat de limitele impuse libertății mass-media chineze și internaționale, inclusiv internet-ului și blog-urilor, precum și accesului la informație al presei chineze și internaționale; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea față de existența unei liste negre a jurnaliștilor și a activiștilor pentru drepturile omului, pe care se află inclusiv Dalai Lama, asociații săi și practicanții Falun Gong; solicită, în acest sens, eliberarea imediată a cunoscutului activist în problema SIDA, Hu Jia; subliniază necesitatea de a continua, chiar și după Jocurile Olimpice, monitorizarea atentă a situației drepturilor omului și schimbările din legislație referitoare la această problemă; îndeamnă Uniunea Europeană să se asigure că relațiile sale comerciale cu China depind de reformele privind drepturile omului și solicită, în această privință, o evaluare aprofundată din partea Consiliului a situației drepturilor omului, înaintea încheierii oricărui nou acord-cadru de parteneriat și cooperare; solicită Consiliului și Comisiei să ridice problema Regiunii Autonome a Mongoliei Interioare, problema estului Turkistanului și a Regiunii Autonome Tibet, pentru a susține activ un dialog transparent între guvernul chinez și reprezentanții guvernului tibetan din exil și să examineze chestiunea implicațiilor politicii chineze a drepturilor omului în Africa; este în continuare îngrijorat de încălcarea sistematică a drepturilor omului ale etnicilor uiguri în Regiunea Autonomă Uigur din Xinjiang; |
| --- | --- |

80.

subliniază necesitatea unei intensificări semnificative a dialogului dintre Uniunea Europeană și China privind drepturile omului și este îngrijorat de faptul că, în cadrul acestui dialog, China a oferit răspunsuri cu privire la doar două treimi din cazurile problematice concrete; își exprimă preocuparea cu privire la încălcările serioase ale drepturilor omului din China și subliniază că, în ciuda promisiunilor făcute de guvernul chinez cu gândul la viitoarele Jocuri Olimpice, situația pe teren a drepturilor omului nu s-a îmbunătățit; în spiritul Cartei Olimpice, salută faptul că China acționează în vederea implementării recomandărilor raportorului special pe problema torturii și că a instruit recent tribunalele să nu admită mărturisirea ca mijloc probator; este preocupat că, în pofida asigurărilor repetate ale guvernului chinez privind intențiile sale de a ratifica Pactul internațional privind drepturile civile și politice (ICCPR), ratificarea încă întârzie; regretă că la summit-ul Uniunea Europeană — China din 28 noiembrie 2007, de la Beijing, nu a fost adoptată nici o declarație comună privind drepturile omului, în ciuda faptului că se anunțase inițial intenția de a face o astfel de declarație; solicită Consiliului să prezinte Parlamentului o dare de seamă mai detaliată a discuțiilor, care să includă și o listă a demersurilor efectuate în cazuri particulare de către Consiliu și statele membre; consideră că aceste aspecte ar trebui subliniate în perspectiva Jocurilor Olimpice de la Beijing, acestea constituind o ocazie istorică importantă pentru îmbunătățirea situației drepturilor omului în China; continuă să fie preocupat în legătură cu legislația chineză, inclusiv cea legată de regimul secretului de stat, care constituie un obstacol în calea transparenței necesare pentru o bună guvernare și pentru instaurarea unui sistem în care prevalează statul de drept; este îngrijorat de limitele impuse libertății mass-media chineze și internaționale, inclusiv internet-ului și blog-urilor, precum și accesului la informație al presei chineze și internaționale; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea față de existența unei liste negre a jurnaliștilor și a activiștilor pentru drepturile omului, pe care se află inclusiv Dalai Lama, asociații săi și practicanții Falun Gong; solicită, în acest sens, eliberarea imediată a cunoscutului activist în problema SIDA, Hu Jia; subliniază necesitatea de a continua, chiar și după Jocurile Olimpice, monitorizarea atentă a situației drepturilor omului și schimbările din legislație referitoare la această problemă; îndeamnă Uniunea Europeană să se asigure că relațiile sale comerciale cu China depind de reformele privind drepturile omului și solicită, în această privință, o evaluare aprofundată din partea Consiliului a situației drepturilor omului, înaintea încheierii oricărui nou acord-cadru de parteneriat și cooperare; solicită Consiliului și Comisiei să ridice problema Regiunii Autonome a Mongoliei Interioare, problema estului Turkistanului și a Regiunii Autonome Tibet, pentru a susține activ un dialog transparent între guvernul chinez și reprezentanții guvernului tibetan din exil și să examineze chestiunea implicațiilor politicii chineze a drepturilor omului în Africa; este în continuare îngrijorat de încălcarea sistematică a drepturilor omului ale etnicilor uiguri în Regiunea Autonomă Uigur din Xinjiang;

| 81. | este în continuare preocupat de faptul că dialogul cu Iranul privind drepturile omului a fost întrerupt din 2004, din cauza absenței oricărei evoluții pozitive în ceea ce privește îmbunătățirea situației drepturilor omului și a lipsei de cooperare din partea Iranului; solicită autorităților iraniene să reia acest dialog în vederea sprijinirii tuturor reprezentanților societății civile angajate pe drumul către democrație și să consolideze — prin mijloace pașnice și non-violente — procesul deja în curs, care poate impulsiona reformele democratice, instituționale și constituționale, poate asigura temeinicia acestor reforme și da mai multă pondere implicării tuturor apărătorilor drepturilor omului iranieni și a reprezentanților societății civile în elaborarea politicilor și poate consolida rolul acestora în discursul politic general; este profund preocupat de faptul că, în Iran, respectul pentru drepturile fundamentale ale omului, mai ales libertatea de exprimare și de asociere, a continuat să se deterioreze în 2007; condamnă noua campanie moralistă a autorităților iraniene, inițiată la începutul lui aprilie 2007, care a dus la arestarea a mii de bărbați și femei pe motiv de „comportament imoral”; condamnă recursul din ce în ce mai frecvent al regimului iranian la pedeapsa capitală; |
| --- | --- |

81.

este în continuare preocupat de faptul că dialogul cu Iranul privind drepturile omului a fost întrerupt din 2004, din cauza absenței oricărei evoluții pozitive în ceea ce privește îmbunătățirea situației drepturilor omului și a lipsei de cooperare din partea Iranului; solicită autorităților iraniene să reia acest dialog în vederea sprijinirii tuturor reprezentanților societății civile angajate pe drumul către democrație și să consolideze — prin mijloace pașnice și non-violente — procesul deja în curs, care poate impulsiona reformele democratice, instituționale și constituționale, poate asigura temeinicia acestor reforme și da mai multă pondere implicării tuturor apărătorilor drepturilor omului iranieni și a reprezentanților societății civile în elaborarea politicilor și poate consolida rolul acestora în discursul politic general; este profund preocupat de faptul că, în Iran, respectul pentru drepturile fundamentale ale omului, mai ales libertatea de exprimare și de asociere, a continuat să se deterioreze în 2007; condamnă noua campanie moralistă a autorităților iraniene, inițiată la începutul lui aprilie 2007, care a dus la arestarea a mii de bărbați și femei pe motiv de „comportament imoral”; condamnă recursul din ce în ce mai frecvent al regimului iranian la pedeapsa capitală;

| 82. | regretă lipsa de rezultat a consultărilor Uniunea Europeană — Rusia privind drepturile omului și solicită Parlamentului să se implice în acest proces; încurajează eforturile făcute de Consiliu și Comisie pentru ca consultările să aibă loc alternativ în Rusia și în Uniunea Europeană, pentru ca și alți miniștri în afară de cei de externe să participe la acestea și pentru ca delegația Rusiei să participe la reuniunile organismelor parlamentare sau ONG-urilor rusești și europene, organizate în paralel cu consultările; regretă faptul că Uniunea Europeană nu a avut succes în ceea ce privește modificarea politicii în Rusia, în special în ceea ce privește unele probleme delicate, cum ar fi situația din Cecenia și din alte republici din Caucaz, climatul de impunitate și independența puterii judecătorești, tratarea apărătorilor drepturilor omului și a prizonierilor politici, printre care Mihail Kodorkovsky, independența mass-mediei și libertatea de exprimare, tratarea minorităților etnice și religioase, respectarea statului de drept și apărarea drepturilor omului în cadrul forțelor armate, discriminarea bazată pe orientare sexuală, precum și alte subiecte; crede că dezbaterea continuă asupra Ceceniei ar trebui să se extindă și asupra situațiilor îngrijorătoare din Ingușeția și Dagestan; solicită autorităților rusești să protejeze minoritățile naționale din Republica Mari-El și să asigure respectarea drepturilor omului și ale minorităților, în conformitate cu Constituția Republicii Mari-El și cu normele europene; deplânge persecuția continuă a jurnaliștilor, apărătorilor drepturilor omului, a prizonierilor politici și a ONG-urilor, un exemplu recent fiind hărțuirea la care au fost supuse Novaya Gazeta și Fundația Nizhny Novgorod pentru promovarea toleranței; este îngrijorat pentru faptul că, în 2007, în urma intrării sale în vigoare în 2006, noua legislație din Rusia privind ONG-urile s-a dovedit a fi pusă în aplicare în mod arbitrar și selectiv și a fost folosită pentru a împiedica, restricționa și pedepsi activitățile legale ale ONG-urilor, contribuind astfel la creșterea gradului de nesiguranță și vulnerabilitate a acestora; își exprimă în continuare îngrijorarea, ținând seama și de Raportul Amnesty International din 2007, cu privire la continua încălcare, de către biroul procurorului, a dreptului de acces la o instanță imparțială a lui Mikhail Khodorkovsky și a asociatului său, Platon Lebedev, în conformitate cu standardele internaționale, și deplânge faptul că lui Vasily Alexanyan i se refuză tratamentul medical care i-ar salva viața, deși acest lucru a fost solicitat în repetate rânduri de Curtea Europeană a Drepturilor Omului și de președintele Adunării Parlamentare a Consiliului Europei; recomandă insistent Rusiei să ia mai multe măsuri de protecție a libertății de exprimare, precum și a securității ziariștilor și a apărătorilor drepturilor omului; consideră, în acest context, că cooperarea Rusiei cu OSCE, Consiliul Europei și în cadrul mecanismelor Organizației Națiunilor Unite de apărare a drepturilor omului, precum și în legătură cu totalitatea convențiilor referitoare la drepturile omului trebuie privită ca o prioritate a Uniunii Europene, în special în ceea ce privește ratificarea Protocolului nr. 14 la CEDO, care modifică sistemul de control al Convenției; deplânge reticența Rusiei de a invita un număr suficient de observatori internaționali la alegeri, cu suficient timp înainte, pentru a le permite acestora să monitorizeze corect alegerile, în conformitate cu standardele OSCE, făcând astfel imposibilă desfășurarea misiunii de observare a alegerilor, conform mandatului său, pentru o organizație precum Biroul pentru instituții democratice și drepturile omului (BIDDO) al OSCE, ceea ce ridică inevitabil anumite dubii cu privire la natura democratică a alegerilor parlamentare din 2007 și a celor prezidențiale din 2008; îndeamnă Consiliul și Comisia să ridice problema drepturilor omului, cu exemple concrete, în discuțiile la nivel înalt cu autoritățile ruse, precum și în cadrul noului acord de parteneriat și cooperare cu Rusia; îndeamnă Comisia să stabilească, pe lângă clauza privind drepturile omului, obligații mai clare și mecanisme de monitorizare mai eficiente pentru a realiza un progres real al situației drepturilor omului; |
| --- | --- |

82.

regretă lipsa de rezultat a consultărilor Uniunea Europeană — Rusia privind drepturile omului și solicită Parlamentului să se implice în acest proces; încurajează eforturile făcute de Consiliu și Comisie pentru ca consultările să aibă loc alternativ în Rusia și în Uniunea Europeană, pentru ca și alți miniștri în afară de cei de externe să participe la acestea și pentru ca delegația Rusiei să participe la reuniunile organismelor parlamentare sau ONG-urilor rusești și europene, organizate în paralel cu consultările; regretă faptul că Uniunea Europeană nu a avut succes în ceea ce privește modificarea politicii în Rusia, în special în ceea ce privește unele probleme delicate, cum ar fi situația din Cecenia și din alte republici din Caucaz, climatul de impunitate și independența puterii judecătorești, tratarea apărătorilor drepturilor omului și a prizonierilor politici, printre care Mihail Kodorkovsky, independența mass-mediei și libertatea de exprimare, tratarea minorităților etnice și religioase, respectarea statului de drept și apărarea drepturilor omului în cadrul forțelor armate, discriminarea bazată pe orientare sexuală, precum și alte subiecte; crede că dezbaterea continuă asupra Ceceniei ar trebui să se extindă și asupra situațiilor îngrijorătoare din Ingușeția și Dagestan; solicită autorităților rusești să protejeze minoritățile naționale din Republica Mari-El și să asigure respectarea drepturilor omului și ale minorităților, în conformitate cu Constituția Republicii Mari-El și cu normele europene; deplânge persecuția continuă a jurnaliștilor, apărătorilor drepturilor omului, a prizonierilor politici și a ONG-urilor, un exemplu recent fiind hărțuirea la care au fost supuse Novaya Gazeta și Fundația Nizhny Novgorod pentru promovarea toleranței; este îngrijorat pentru faptul că, în 2007, în urma intrării sale în vigoare în 2006, noua legislație din Rusia privind ONG-urile s-a dovedit a fi pusă în aplicare în mod arbitrar și selectiv și a fost folosită pentru a împiedica, restricționa și pedepsi activitățile legale ale ONG-urilor, contribuind astfel la creșterea gradului de nesiguranță și vulnerabilitate a acestora; își exprimă în continuare îngrijorarea, ținând seama și de Raportul Amnesty International din 2007, cu privire la continua încălcare, de către biroul procurorului, a dreptului de acces la o instanță imparțială a lui Mikhail Khodorkovsky și a asociatului său, Platon Lebedev, în conformitate cu standardele internaționale, și deplânge faptul că lui Vasily Alexanyan i se refuză tratamentul medical care i-ar salva viața, deși acest lucru a fost solicitat în repetate rânduri de Curtea Europeană a Drepturilor Omului și de președintele Adunării Parlamentare a Consiliului Europei; recomandă insistent Rusiei să ia mai multe măsuri de protecție a libertății de exprimare, precum și a securității ziariștilor și a apărătorilor drepturilor omului; consideră, în acest context, că cooperarea Rusiei cu OSCE, Consiliul Europei și în cadrul mecanismelor Organizației Națiunilor Unite de apărare a drepturilor omului, precum și în legătură cu totalitatea convențiilor referitoare la drepturile omului trebuie privită ca o prioritate a Uniunii Europene, în special în ceea ce privește ratificarea Protocolului nr. 14 la CEDO, care modifică sistemul de control al Convenției; deplânge reticența Rusiei de a invita un număr suficient de observatori internaționali la alegeri, cu suficient timp înainte, pentru a le permite acestora să monitorizeze corect alegerile, în conformitate cu standardele OSCE, făcând astfel imposibilă desfășurarea misiunii de observare a alegerilor, conform mandatului său, pentru o organizație precum Biroul pentru instituții democratice și drepturile omului (BIDDO) al OSCE, ceea ce ridică inevitabil anumite dubii cu privire la natura democratică a alegerilor parlamentare din 2007 și a celor prezidențiale din 2008; îndeamnă Consiliul și Comisia să ridice problema drepturilor omului, cu exemple concrete, în discuțiile la nivel înalt cu autoritățile ruse, precum și în cadrul noului acord de parteneriat și cooperare cu Rusia; îndeamnă Comisia să stabilească, pe lângă clauza privind drepturile omului, obligații mai clare și mecanisme de monitorizare mai eficiente pentru a realiza un progres real al situației drepturilor omului;

| 83. | invită Consiliul și Comisia să creeze subcomisii pentru drepturile omului împreună cu toate țările vecine; reiterează solicitarea ca parlamentarii să fie implicați în pregătirea întâlnirilor acestui tip de subcomisii și să fie informați în mod adecvat cu privire la rezultatul acestora; este de părere că, dacă prima serie de întâlniri se poate concentra asupra duratei subcomisiilor și a instaurării încrederii reciproce a partenerilor, cum a fost cazul Tunisiei, la întâlnirile ulterioare, în special la cea cu Regatul Marocului, subcomisiile trebuie să treacă la o fază orientată către obținerea de rezultate, stabilind repere și indicatori concreți de evaluare a progreselor, precum și a posibilității de a trata cazuri individuale; subliniază că discuțiile în domeniul drepturilor omului nu trebuie, în niciun caz, să fie rezervate numai acestor două subcomisii și subliniază necesitatea de a include aceste subiecte în cadrul dialogului politic până la nivelul cel mai înalt, astfel încât să se mărească coerența politicii Uniunii în domeniu și să se reducă discrepanțele dintre declarațiile de presă privind situația drepturilor omului ale celor două părți; salută declarația Consiliului din 16 octombrie 2007 care afirmă că discuțiile cu privire la un viitor acord-cadru UE-Libia vor aborda în mod specific, inter alia, aspecte legate de cooperarea și evoluția situației drepturilor omului; |
| --- | --- |

83.

invită Consiliul și Comisia să creeze subcomisii pentru drepturile omului împreună cu toate țările vecine; reiterează solicitarea ca parlamentarii să fie implicați în pregătirea întâlnirilor acestui tip de subcomisii și să fie informați în mod adecvat cu privire la rezultatul acestora; este de părere că, dacă prima serie de întâlniri se poate concentra asupra duratei subcomisiilor și a instaurării încrederii reciproce a partenerilor, cum a fost cazul Tunisiei, la întâlnirile ulterioare, în special la cea cu Regatul Marocului, subcomisiile trebuie să treacă la o fază orientată către obținerea de rezultate, stabilind repere și indicatori concreți de evaluare a progreselor, precum și a posibilității de a trata cazuri individuale; subliniază că discuțiile în domeniul drepturilor omului nu trebuie, în niciun caz, să fie rezervate numai acestor două subcomisii și subliniază necesitatea de a include aceste subiecte în cadrul dialogului politic până la nivelul cel mai înalt, astfel încât să se mărească coerența politicii Uniunii în domeniu și să se reducă discrepanțele dintre declarațiile de presă privind situația drepturilor omului ale celor două părți; salută declarația Consiliului din 16 octombrie 2007 care afirmă că discuțiile cu privire la un viitor acord-cadru UE-Libia vor aborda în mod specific, inter alia, aspecte legate de cooperarea și evoluția situației drepturilor omului;

| 84. | reamintește de înrăutățirea situației în Siria, unde autoritățile refuză să acorde statut juridic grupurilor care activează pentru drepturile omului, aceste grupuri fiind hărțuite de către serviciile de securitate iar membrii lor închiși datorită lipsei statutului juridic; condamnă arestarea dizidenților și a persoanelor din partidele de opoziție și îndeamnă Consiliul și Comisia să solicite guvernului sirian să elibereze ziariștii, activiștii pentru drepturile omului și avocații independenți arestați din aceste motive și să ridice starea de urgență; |
| --- | --- |

84.

reamintește de înrăutățirea situației în Siria, unde autoritățile refuză să acorde statut juridic grupurilor care activează pentru drepturile omului, aceste grupuri fiind hărțuite de către serviciile de securitate iar membrii lor închiși datorită lipsei statutului juridic; condamnă arestarea dizidenților și a persoanelor din partidele de opoziție și îndeamnă Consiliul și Comisia să solicite guvernului sirian să elibereze ziariștii, activiștii pentru drepturile omului și avocații independenți arestați din aceste motive și să ridice starea de urgență;

| 85. | condamnă măsurile luate împotriva opoziției de către autoritățile din Bielorusia; constată că aceste măsuri iau, din ce în ce mai mult, forma unor încercări sistematice de umilire și de aplicare de rele tratamente membrilor opoziției; spre exemplu, evidențiază recenta arestare a câștigătorului Premiului Saharov, Alexander Milinkiewicz; constată că Uniunea Europeană nu a avut succes în ameliorarea situației drepturilor omului din Belarus; |
| --- | --- |

85.

condamnă măsurile luate împotriva opoziției de către autoritățile din Bielorusia; constată că aceste măsuri iau, din ce în ce mai mult, forma unor încercări sistematice de umilire și de aplicare de rele tratamente membrilor opoziției; spre exemplu, evidențiază recenta arestare a câștigătorului Premiului Saharov, Alexander Milinkiewicz; constată că Uniunea Europeană nu a avut succes în ameliorarea situației drepturilor omului din Belarus;

| 86. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la catastrofa umanitară din Fâșia Gaza; solicită tuturor părților să adere la Declarația Universală a Drepturilor Omului; reiterează cele expuse în rezoluția din 21 februarie 2008 privind situația din Fâșia Gaza (24); |
| --- | --- |

86.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la catastrofa umanitară din Fâșia Gaza; solicită tuturor părților să adere la Declarația Universală a Drepturilor Omului; reiterează cele expuse în rezoluția din 21 februarie 2008 privind situația din Fâșia Gaza (24);

| 87. | ia act de încercările Consiliului și ale Comisiei de a organiza, în mai 2008, o a doua rundă a dialogului Uniunea Europeană — Uzbekistan și apreciază eforturile depuse de Comisie pentru organizarea unei seminar al societății civile privind modul în care este reflectat acest dialog în media, posibil în Tașkent; atrage atenția încă o dată asupra faptul că realizarea unui dialog privind drepturile omului și a unor întâlniri la nivel de experți pe tema masacrului din Andijan nu constituie în sine un progres și nu poate fi invocat ca motiv pentru ridicarea sancțiunilor; constată că absența unei anchete internaționale independente cu privire la masacrul din Andijan și lipsa unei ameliorări a situației drepturilor omului în Uzbekistan — acestea fiind condițiile stabilite de UE pentru ca sancțiunile să fie ridicate — au condus, în mod logic, la prelungirea sancțiunilor impuse Uzbekistanului; salută faptul că în concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 15 și 16 octombrie 2007 au fost stabilite condiții specifice, care trebuie îndeplinite în decursul unei perioade de șase luni, pentru ca ridicarea restricțiilor de acordare a vizelor să rămână în vigoare; invită Consiliul și Comisia să efectueze o evaluare atentă a efectelor deciziei de ridicare pentru șase luni a unora dintre restricțiile de acordare a vizelor, restricții care fac parte dintre sancțiunile Uniunii Europene împotriva Uzbekistanului, și să reexamineze situația generală a drepturilor omului în această țară; deplânge faptul că Uzbekistanul nu a realizat până acum nici un progres, în nici una din aceste privințe; salută activitatea depusă de Subcomisia pentru drepturile omului, care a monitorizat atent situația drepturilor omului din șase în șase luni pentru a oferi cu regularitate Consiliului evaluări și recomandări parlamentare regulate referitoare la politica UE ce urmează a fi adoptată în această privință; este scandalizat de alegerile prezidențiale din 23 decembrie 2007 din Uzbekistan, care s-au desfășurat, potrivit ODIHR, „într-un mediu strict controlat politic, care nu a permis manifestarea unei adevărate opoziții și... care, în general, nu au respectat numeroase angajamente OSCE în materie de alegeri democratice”; condamnă asasinarea lui Mark Weil — fondator și director artistic al teatrului independent Ilkhom — la 9 septembrie 2007, în Tașkent, precum și cea a jurnalistului și critic al regimului uzbek, Alisher Saipov, la 24 octombrie 2007, în orașul kârgâz Osh; își reiterează cererea de eliberare imediată a prizonierilor politici (25); |
| --- | --- |

87.

ia act de încercările Consiliului și ale Comisiei de a organiza, în mai 2008, o a doua rundă a dialogului Uniunea Europeană — Uzbekistan și apreciază eforturile depuse de Comisie pentru organizarea unei seminar al societății civile privind modul în care este reflectat acest dialog în media, posibil în Tașkent; atrage atenția încă o dată asupra faptul că realizarea unui dialog privind drepturile omului și a unor întâlniri la nivel de experți pe tema masacrului din Andijan nu constituie în sine un progres și nu poate fi invocat ca motiv pentru ridicarea sancțiunilor; constată că absența unei anchete internaționale independente cu privire la masacrul din Andijan și lipsa unei ameliorări a situației drepturilor omului în Uzbekistan — acestea fiind condițiile stabilite de UE pentru ca sancțiunile să fie ridicate — au condus, în mod logic, la prelungirea sancțiunilor impuse Uzbekistanului; salută faptul că în concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 15 și 16 octombrie 2007 au fost stabilite condiții specifice, care trebuie îndeplinite în decursul unei perioade de șase luni, pentru ca ridicarea restricțiilor de acordare a vizelor să rămână în vigoare; invită Consiliul și Comisia să efectueze o evaluare atentă a efectelor deciziei de ridicare pentru șase luni a unora dintre restricțiile de acordare a vizelor, restricții care fac parte dintre sancțiunile Uniunii Europene împotriva Uzbekistanului, și să reexamineze situația generală a drepturilor omului în această țară; deplânge faptul că Uzbekistanul nu a realizat până acum nici un progres, în nici una din aceste privințe; salută activitatea depusă de Subcomisia pentru drepturile omului, care a monitorizat atent situația drepturilor omului din șase în șase luni pentru a oferi cu regularitate Consiliului evaluări și recomandări parlamentare regulate referitoare la politica UE ce urmează a fi adoptată în această privință; este scandalizat de alegerile prezidențiale din 23 decembrie 2007 din Uzbekistan, care s-au desfășurat, potrivit ODIHR, „într-un mediu strict controlat politic, care nu a permis manifestarea unei adevărate opoziții și... care, în general, nu au respectat numeroase angajamente OSCE în materie de alegeri democratice”; condamnă asasinarea lui Mark Weil — fondator și director artistic al teatrului independent Ilkhom — la 9 septembrie 2007, în Tașkent, precum și cea a jurnalistului și critic al regimului uzbek, Alisher Saipov, la 24 octombrie 2007, în orașul kârgâz Osh; își reiterează cererea de eliberare imediată a prizonierilor politici (25);

| 88. | susține intenția Consiliului de a realiza dialoguri privind drepturile omului cu fiecare dintre țările din Asia Centrală cu care nu s-a realizat încă acest lucru; cere ca dialogurile să fie orientate spre rezultat și în deplină conformitate cu orientările Uniunii Europene privind dialogurile pe tema drepturilor omului cu țările terțe, asigurând implicarea societății civile și a Parlamentului European; solicită alocarea de resurse adecvate în cadrul secretariatelor Comisiei și Consiliului pentru realizarea acestor dialoguri; |
| --- | --- |

88.

susține intenția Consiliului de a realiza dialoguri privind drepturile omului cu fiecare dintre țările din Asia Centrală cu care nu s-a realizat încă acest lucru; cere ca dialogurile să fie orientate spre rezultat și în deplină conformitate cu orientările Uniunii Europene privind dialogurile pe tema drepturilor omului cu țările terțe, asigurând implicarea societății civile și a Parlamentului European; solicită alocarea de resurse adecvate în cadrul secretariatelor Comisiei și Consiliului pentru realizarea acestor dialoguri;

| 89. | consideră că, în aceste condiții, aderarea ar putea pune în pericol programul întregii Uniuni referitor la drepturile omului; |
| --- | --- |

89.

consideră că, în aceste condiții, aderarea ar putea pune în pericol programul întregii Uniuni referitor la drepturile omului;

| 90. | speră că cei responsabili de asasinatul lui Benazir Bhutto vor fi găsiți și trași la răspundere; constată o deteriorare a situației drepturilor omului în Pakistan în 2007, mărturie stând în special amenințările la adresa independenței sistemului judiciar și a libertății mass-media; având în vedere cele de mai sus, condamnă campania de defăimare împotriva lui Iftikhar Mohammad Choudhry, fostul președinte al Curții Supreme din Pakistan, precum și faptul că a fost îndepărtat din funcție și plasat în arest la domiciliu; condamnă, în acest sens, campania de denigrare purtată împotriva lui Iftikhar Mohammad Choudhry, fost președinte al Curții Supreme din Pakistan, precum și destituirea și arestarea sa la domiciliu; solicită repunerea în funcție a tuturor judecătorilor destituiți; ia act de adoptarea unui nou document de strategie de țară pentru Pakistan și salută includerea prevenirii conflictelor și a drepturilor omului printre elementele de bază ale acestui document; ia act de faptul că prima reuniune dintre Comunitatea Europeană și Pakistan a avut loc la Islamabad pe 24 mai 2007 și subliniază necesitatea de a acorda drepturilor omului o poziție prioritară pe ordinea de zi a reuniunilor următoare; |
| --- | --- |

90.

speră că cei responsabili de asasinatul lui Benazir Bhutto vor fi găsiți și trași la răspundere; constată o deteriorare a situației drepturilor omului în Pakistan în 2007, mărturie stând în special amenințările la adresa independenței sistemului judiciar și a libertății mass-media; având în vedere cele de mai sus, condamnă campania de defăimare împotriva lui Iftikhar Mohammad Choudhry, fostul președinte al Curții Supreme din Pakistan, precum și faptul că a fost îndepărtat din funcție și plasat în arest la domiciliu; condamnă, în acest sens, campania de denigrare purtată împotriva lui Iftikhar Mohammad Choudhry, fost președinte al Curții Supreme din Pakistan, precum și destituirea și arestarea sa la domiciliu; solicită repunerea în funcție a tuturor judecătorilor destituiți; ia act de adoptarea unui nou document de strategie de țară pentru Pakistan și salută includerea prevenirii conflictelor și a drepturilor omului printre elementele de bază ale acestui document; ia act de faptul că prima reuniune dintre Comunitatea Europeană și Pakistan a avut loc la Islamabad pe 24 mai 2007 și subliniază necesitatea de a acorda drepturilor omului o poziție prioritară pe ordinea de zi a reuniunilor următoare;

Mutilarea genitală a femeilor și alte practici tradiționale periculoase

| 91. | subliniază că eforturile de eliminare a tuturor formelor de mutilare genitală a femeilor ar trebui intensificate, atât la fața locului, cât și la nivel de elaborare a politicilor, astfel încât să fie clar scos în evidență faptul că aceste mutilări constituie deopotrivă o problemă de gen și o încălcare a drepturilor omului cu privire la integritatea corporală; |
| --- | --- |

91.

subliniază că eforturile de eliminare a tuturor formelor de mutilare genitală a femeilor ar trebui intensificate, atât la fața locului, cât și la nivel de elaborare a politicilor, astfel încât să fie clar scos în evidență faptul că aceste mutilări constituie deopotrivă o problemă de gen și o încălcare a drepturilor omului cu privire la integritatea corporală;

| 92. | insistă ca drepturile femeii să fie abordate în mod explicit în toate dialogurile privind drepturile omului și, în special, combaterea și eliminarea tuturor formelor de discriminare și violență împotriva femeilor și fetelor tinere, inclusiv, în primul rând, avortul pe criterii de gen, combaterea tuturor formelor de practici tradiționale sau uzuale dăunătoare, de exemplu mutilarea genitală a femeilor și căsătoriile precoce sau forțate, toate formele de trafic cu ființe umane, violența în familie și uciderea femeilor, exploatarea la locul de muncă și exploatarea economică, precum și refuzul invocării, de către state, a oricărui obicei, a oricărei tradiții sau a oricărui considerent religios pentru a nu-și îndeplini obligațiile ce le revin în vederea eliminării acestei violențe și a oricărei practici care ar putea pune în pericol viața femeilor; |
| --- | --- |

92.

insistă ca drepturile femeii să fie abordate în mod explicit în toate dialogurile privind drepturile omului și, în special, combaterea și eliminarea tuturor formelor de discriminare și violență împotriva femeilor și fetelor tinere, inclusiv, în primul rând, avortul pe criterii de gen, combaterea tuturor formelor de practici tradiționale sau uzuale dăunătoare, de exemplu mutilarea genitală a femeilor și căsătoriile precoce sau forțate, toate formele de trafic cu ființe umane, violența în familie și uciderea femeilor, exploatarea la locul de muncă și exploatarea economică, precum și refuzul invocării, de către state, a oricărui obicei, a oricărei tradiții sau a oricărui considerent religios pentru a nu-și îndeplini obligațiile ce le revin în vederea eliminării acestei violențe și a oricărei practici care ar putea pune în pericol viața femeilor;

| 93. | solicită Consiliului, Comisiei și statelor membre să facă uz de clauzele referitoare la drepturile omului pentru a transforma combaterea oricărei forme de mutilare genitală a femeilor într-o chestiune prioritară în relație cu statele nemembre, în special cu cele care întrețin relații preferențiale cu Uniunea Europeană în cadrul stabilit de Acordul de la Cotonou (în prezent, al Acordurilor Europene de parteneriat), și să exercite o presiune asupra acestora pentru a adopta măsurile necesare — legislative, administrative, judiciare și preventive — pentru a pune capăt acestor practici; |
| --- | --- |

93.

solicită Consiliului, Comisiei și statelor membre să facă uz de clauzele referitoare la drepturile omului pentru a transforma combaterea oricărei forme de mutilare genitală a femeilor într-o chestiune prioritară în relație cu statele nemembre, în special cu cele care întrețin relații preferențiale cu Uniunea Europeană în cadrul stabilit de Acordul de la Cotonou (în prezent, al Acordurilor Europene de parteneriat), și să exercite o presiune asupra acestora pentru a adopta măsurile necesare — legislative, administrative, judiciare și preventive — pentru a pune capăt acestor practici;

| 94. | atrage din nou atenția asupra Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului și subliniază că accesul la educație și la servicii sanitare se înscrie printre drepturile fundamentale ale omului; consideră că programele de sănătate, inclusiv cele care acoperă sănătatea sexuală, promovarea egalității de gen, emanciparea femeilor și drepturile copilului ar trebui să se afle în prim-planul politicii Uniunii Europene în domeniul dezvoltării și al drepturilor omului, în special în regiunile în care violența pe criterii de gen cunoaște o largă răspândire, iar femeile și copiii sunt expuși riscului contaminării cu HIV/SIDA sau se confruntă cu interzicerea accesului la informare, prevenire și/sau îngrijiri; invită Comisia să integreze drepturile fundamentale ale lucrătorilor și agenda privind munca decentă în cadrul politicii sale de dezvoltare, în special în cadrul programelor de asistență în domeniul comerțului; |
| --- | --- |

94.

atrage din nou atenția asupra Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului și subliniază că accesul la educație și la servicii sanitare se înscrie printre drepturile fundamentale ale omului; consideră că programele de sănătate, inclusiv cele care acoperă sănătatea sexuală, promovarea egalității de gen, emanciparea femeilor și drepturile copilului ar trebui să se afle în prim-planul politicii Uniunii Europene în domeniul dezvoltării și al drepturilor omului, în special în regiunile în care violența pe criterii de gen cunoaște o largă răspândire, iar femeile și copiii sunt expuși riscului contaminării cu HIV/SIDA sau se confruntă cu interzicerea accesului la informare, prevenire și/sau îngrijiri; invită Comisia să integreze drepturile fundamentale ale lucrătorilor și agenda privind munca decentă în cadrul politicii sale de dezvoltare, în special în cadrul programelor de asistență în domeniul comerțului;

| 95. | solicită Consiliului, Comisiei și statelor membre să promoveze în special ratificarea și implementarea de către statele membre ale Uniunii Africane a Protocolului privind drepturile femeii în Africa al Uniunii Africane; |
| --- | --- |

95.

solicită Consiliului, Comisiei și statelor membre să promoveze în special ratificarea și implementarea de către statele membre ale Uniunii Africane a Protocolului privind drepturile femeii în Africa al Uniunii Africane;

| 96. | solicită Consiliului, Comisiei și statelor membre să mobilizeze Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) și să aloce fondurile pentru activități vizând eliminarea tuturor formelor de mutilare genitală a femeilor; |
| --- | --- |

96.

solicită Consiliului, Comisiei și statelor membre să mobilizeze Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) și să aloce fondurile pentru activități vizând eliminarea tuturor formelor de mutilare genitală a femeilor;

Supravegherea generală a activităților Consiliului și Comisiei, în special performanțele celor două președinții

| 97. | își exprimă profundul regret pentru încălcările drepturilor omului și ale democrației de către junta militară din Burma și se alătură angajamentului UE de a-și realiza obiectivele declarate, anume un dialog tripartit real și integrator între regimul militar, opoziția democratică (Liga națională pentru Democrație, care a câștigat alegerile din 1990) și comunitățile etnice, în vederea asigurării reconcilierii naționale, necesară pentru tranziția către democrație în Burma și pentru instituirea unui guvern civil democratic legitim, care să respecte drepturile omului în privința cetățenilor săi și să restabilească relații normale cu comunitatea internațională; salută adoptarea de către Consiliu, în noiembrie 2007, a unei poziții comune care reînnoiește măsurile de restricție existente și introduce altele noi, dar regretă faptul că aceste măsuri nu vizează unele sectoare cheie, precum cel al energiei, și nici sancțiuni financiare și bancare împotriva regimului militar; consideră, în acest context, că este absolut necesar ca adoptarea unor măsuri restrictive să se bucure de sprijinul fără rezerve al societății civile, ceea ce nu a fost cazul în Burma; condamnă reacția brutală a autorităților birmane în fața manifestațiilor călugărilor budiști și a altor demonstrații pașnice; regretă curentele arestări și detenția activiștilor pentru democrație și a jurnaliștilor și solicită Consiliului să continue să pună în lumină situația drepturilor omului din Bruma ca pe o prioritate majoră a UNHRC și să mențină presiunea pentru a obține o a doua vizită în țară a dlui Tomas Ojea Quintana, Raportorul Special pentru drepturile omului al ONU în Burma, în scopul evaluării încălcărilor drepturilor omului; salută numirea unui lui Piero Fassino ca Trimis Special al Uniunii Europene în Birmania și solicită Comisiei să susțină activ, în cadrul IEDDO, mișcarea prodemocratică birmană; condamnă asasinarea, la 14 februarie 2008, a lui Padoh Mahn Sha, Secretarul General al Uniunii Naționale Karen (UNK), în propria sa casă din Thailanda; solicită investigarea circumstanțelor acestui asasinat și solicită UE să-și exprima dezaprobarea față de regimul militar; face apel pentru asigurarea unei mai bune protecții pentru liderii democratici exilați din Burma în Thailanda; este îngrijorat de faptul că refugiații birmani în Malaesia sunt extrem de vulnerabili și riscă să fie arestați, încarcerați, maltratați sau deportați de către autoritățile din Malaesia; solicită Consiliului să ceară autorităților din Malaesia încetarea tratamentului brutal al refugiaților, să încurajeze Înaltul comisar al ONU pentru refugiațisă înregistreze toți refugiații, pentru a le oferi o mai mare protecție și să facă apel la mai multe țări pentru a accepta stabilirea pe teritoriul lor a refugiaților birmani din Malaesia: |
| --- | --- |

97.

își exprimă profundul regret pentru încălcările drepturilor omului și ale democrației de către junta militară din Burma și se alătură angajamentului UE de a-și realiza obiectivele declarate, anume un dialog tripartit real și integrator între regimul militar, opoziția democratică (Liga națională pentru Democrație, care a câștigat alegerile din 1990) și comunitățile etnice, în vederea asigurării reconcilierii naționale, necesară pentru tranziția către democrație în Burma și pentru instituirea unui guvern civil democratic legitim, care să respecte drepturile omului în privința cetățenilor săi și să restabilească relații normale cu comunitatea internațională; salută adoptarea de către Consiliu, în noiembrie 2007, a unei poziții comune care reînnoiește măsurile de restricție existente și introduce altele noi, dar regretă faptul că aceste măsuri nu vizează unele sectoare cheie, precum cel al energiei, și nici sancțiuni financiare și bancare împotriva regimului militar; consideră, în acest context, că este absolut necesar ca adoptarea unor măsuri restrictive să se bucure de sprijinul fără rezerve al societății civile, ceea ce nu a fost cazul în Burma; condamnă reacția brutală a autorităților birmane în fața manifestațiilor călugărilor budiști și a altor demonstrații pașnice; regretă curentele arestări și detenția activiștilor pentru democrație și a jurnaliștilor și solicită Consiliului să continue să pună în lumină situația drepturilor omului din Bruma ca pe o prioritate majoră a UNHRC și să mențină presiunea pentru a obține o a doua vizită în țară a dlui Tomas Ojea Quintana, Raportorul Special pentru drepturile omului al ONU în Burma, în scopul evaluării încălcărilor drepturilor omului; salută numirea unui lui Piero Fassino ca Trimis Special al Uniunii Europene în Birmania și solicită Comisiei să susțină activ, în cadrul IEDDO, mișcarea prodemocratică birmană; condamnă asasinarea, la 14 februarie 2008, a lui Padoh Mahn Sha, Secretarul General al Uniunii Naționale Karen (UNK), în propria sa casă din Thailanda; solicită investigarea circumstanțelor acestui asasinat și solicită UE să-și exprima dezaprobarea față de regimul militar; face apel pentru asigurarea unei mai bune protecții pentru liderii democratici exilați din Burma în Thailanda; este îngrijorat de faptul că refugiații birmani în Malaesia sunt extrem de vulnerabili și riscă să fie arestați, încarcerați, maltratați sau deportați de către autoritățile din Malaesia; solicită Consiliului să ceară autorităților din Malaesia încetarea tratamentului brutal al refugiaților, să încurajeze Înaltul comisar al ONU pentru refugiațisă înregistreze toți refugiații, pentru a le oferi o mai mare protecție și să facă apel la mai multe țări pentru a accepta stabilirea pe teritoriul lor a refugiaților birmani din Malaesia:

| 98. | solicită Președinției Consiliului să aibă cu precădere în atenție țările cu o situație deosebit de îngrijorătoare în ceea ce privește drepturile omului; concret, încurajează Consiliul să implementeze integral Orientările Uniunii Europene privind apărătorii drepturilor omului și să aloce resurse suplimentare pentru proiectele din cadrul IEDDO, în special pentru promovarea democrației în Belarus, Birmania, Cuba, Eritrea, Laos, Coreea de Nord, Uzbekistan, Vietnam și Zimbabwe; consideră că acordul sau cooperarea regimurilor din țările respective nu trebuie să constituie o condiție pentru conceperea și implementarea acestor proiecte; |
| --- | --- |

98.

solicită Președinției Consiliului să aibă cu precădere în atenție țările cu o situație deosebit de îngrijorătoare în ceea ce privește drepturile omului; concret, încurajează Consiliul să implementeze integral Orientările Uniunii Europene privind apărătorii drepturilor omului și să aloce resurse suplimentare pentru proiectele din cadrul IEDDO, în special pentru promovarea democrației în Belarus, Birmania, Cuba, Eritrea, Laos, Coreea de Nord, Uzbekistan, Vietnam și Zimbabwe; consideră că acordul sau cooperarea regimurilor din țările respective nu trebuie să constituie o condiție pentru conceperea și implementarea acestor proiecte;

| 99. | salută prima zi europeană contra traficului de ființe umane, pe 18 octombrie 2007, al cărei scop este de a sensibiliza opinia publică la problemele traficului de ființe umane și a scoate în evidență angajamentul constant al Uniunii Europene de a-l eradica; |
| --- | --- |

99.

salută prima zi europeană contra traficului de ființe umane, pe 18 octombrie 2007, al cărei scop este de a sensibiliza opinia publică la problemele traficului de ființe umane și a scoate în evidență angajamentul constant al Uniunii Europene de a-l eradica;

| 100. | salută organizarea de către Președinția portugheză și Comisie, la Lisabona, în decembrie 2007, a unui forum Uniunea Europeană — ONG-uri pe tema drepturilor omului, cu un accent special pe drepturile economice, sociale și culturale; aprobă recomandările forumului, care a reafirmat indivizibilitatea și universalitatea drepturilor omului și a reușit să găsească o punte de legătură între aspectele interne și externe ale politicilor Uniunii Europene; încurajează, de aceea, Consiliul și Comisia să completeze actuala evaluare a impactului din punctul de vedere al sustenabilității efectuată de DG Comerț a Comisiei printr-o evaluare corespunzătoare a respectării drepturilor omului; |
| --- | --- |

100.

salută organizarea de către Președinția portugheză și Comisie, la Lisabona, în decembrie 2007, a unui forum Uniunea Europeană — ONG-uri pe tema drepturilor omului, cu un accent special pe drepturile economice, sociale și culturale; aprobă recomandările forumului, care a reafirmat indivizibilitatea și universalitatea drepturilor omului și a reușit să găsească o punte de legătură între aspectele interne și externe ale politicilor Uniunii Europene; încurajează, de aceea, Consiliul și Comisia să completeze actuala evaluare a impactului din punctul de vedere al sustenabilității efectuată de DG Comerț a Comisiei printr-o evaluare corespunzătoare a respectării drepturilor omului;

| 101. | salută ce-a de-a patra reuniune a Rețelei Punctelor de Contact ale Uniunii Europene, care a abordat problema persoanelor răspunzătoare de genociduri, crime de război și crime împotriva umanității și care a avut loc la Haga, pe 7 și 8 mai 2007; ia act de lucrările acestei reuniuni, care a fost în întregime dedicată Rwandei și anchetării suspecților rwandezi de către statele europene; regretă faptul că nu s-a organizat o a cincea întâlnire a Rețelei sub Președinția portugheză; reamintește Consiliului obligația de a organiza o astfel de întâlnire în timpul fiecărei președinții; |
| --- | --- |

101.

salută ce-a de-a patra reuniune a Rețelei Punctelor de Contact ale Uniunii Europene, care a abordat problema persoanelor răspunzătoare de genociduri, crime de război și crime împotriva umanității și care a avut loc la Haga, pe 7 și 8 mai 2007; ia act de lucrările acestei reuniuni, care a fost în întregime dedicată Rwandei și anchetării suspecților rwandezi de către statele europene; regretă faptul că nu s-a organizat o a cincea întâlnire a Rețelei sub Președinția portugheză; reamintește Consiliului obligația de a organiza o astfel de întâlnire în timpul fiecărei președinții;

| 102. | solicită Președinției Consiliului să ia măsuri în legătură cu lipsa de acțiune a Uniunii Europene în Darfur; salută operațiunea mixtă a Uniunii Africane și a Organizației Națiunilor Unite în Darfur, aprobată unanim la 31 iulie 2007 prin Rezoluția 1769(2007) a Consiliului de Securitate a ONU ca un mic pas în direcția cea bună; ia act de faptul că operațiunea mixtă susmenționată a preluat îndatoririle Misiunii Uniunii Africane în Sudan (MUAS) la 31 decembrie 2007 și are un mandat inițial care expiră la 31 iulie 2008; speră ca efectivul de 7 000 de oameni al MUAS, care fost până acum responsabil cu menținerea păcii, se va alătura acestei noi forțe și că vor fi luate toate măsurile necesare pentru a asigura capacitatea operațiunii mixte de a-și îndeplini mandatul, inclusiv prin revizuirea periodică a efectivului de menținere a păcii; insistă, de asemenea, asupra faptului că mandatele de arestare emise de TPI în legătură cu situația din Darfur trebuie executate cât mai curând; observă că unul dintre motivele pentru care situația politică și socială din Ciad s-a înrăutățit îl constituie lipsa de adecvare a măsurilor de remediere a dezastrului umanitar din Darfur; solicită luarea imediată de măsuri pentru a oferi o asistență mai substanțială pentru această țară; |
| --- | --- |

102.

solicită Președinției Consiliului să ia măsuri în legătură cu lipsa de acțiune a Uniunii Europene în Darfur; salută operațiunea mixtă a Uniunii Africane și a Organizației Națiunilor Unite în Darfur, aprobată unanim la 31 iulie 2007 prin Rezoluția 1769(2007) a Consiliului de Securitate a ONU ca un mic pas în direcția cea bună; ia act de faptul că operațiunea mixtă susmenționată a preluat îndatoririle Misiunii Uniunii Africane în Sudan (MUAS) la 31 decembrie 2007 și are un mandat inițial care expiră la 31 iulie 2008; speră ca efectivul de 7 000 de oameni al MUAS, care fost până acum responsabil cu menținerea păcii, se va alătura acestei noi forțe și că vor fi luate toate măsurile necesare pentru a asigura capacitatea operațiunii mixte de a-și îndeplini mandatul, inclusiv prin revizuirea periodică a efectivului de menținere a păcii; insistă, de asemenea, asupra faptului că mandatele de arestare emise de TPI în legătură cu situația din Darfur trebuie executate cât mai curând; observă că unul dintre motivele pentru care situația politică și socială din Ciad s-a înrăutățit îl constituie lipsa de adecvare a măsurilor de remediere a dezastrului umanitar din Darfur; solicită luarea imediată de măsuri pentru a oferi o asistență mai substanțială pentru această țară;

| 103. | își exprimă îngrijorarea față de ofensiva rebelilor din N'Djamena, capitala Ciadului, la începutul lui februarie 2008; subliniază importanța implicării UE în creșterea presiunii diplomatice în vederea încetării focului în Ciad, pentru protejarea civililor amenințați și în susținerea discuțiilor vizând pacea și reconcilierea națională în această țară; condamnă represiunea împotriva oponenților politici din N'Djamena de către guvernul din Ciad, după încercarea de răsturnare a regimului din februarie; solicită insistent Consiliului să facă tot posibilul pentru a asigura libertatea opoziției politice din Ciad; atrage atenția asupra gravității crizei refugiaților și a persoanelor strămutate intern în estul Ciadului (PSI), unde peste 400 000 de refugiați și PSI sunt găzduiți în 12 lagăre, de-a lungul frontiere estice a țării; salută stabilirea misiunii de menținere a păcii a Uniunii Europene în Republica Ciad și în Republica Centrafricană) EUFOR TCHAD/RCA și obiectivul său primordial, cel de a proteja refugiații, PSI și personalul umanitar aflați în situații de criză în regiune; |
| --- | --- |

103.

își exprimă îngrijorarea față de ofensiva rebelilor din N'Djamena, capitala Ciadului, la începutul lui februarie 2008; subliniază importanța implicării UE în creșterea presiunii diplomatice în vederea încetării focului în Ciad, pentru protejarea civililor amenințați și în susținerea discuțiilor vizând pacea și reconcilierea națională în această țară; condamnă represiunea împotriva oponenților politici din N'Djamena de către guvernul din Ciad, după încercarea de răsturnare a regimului din februarie; solicită insistent Consiliului să facă tot posibilul pentru a asigura libertatea opoziției politice din Ciad; atrage atenția asupra gravității crizei refugiaților și a persoanelor strămutate intern în estul Ciadului (PSI), unde peste 400 000 de refugiați și PSI sunt găzduiți în 12 lagăre, de-a lungul frontiere estice a țării; salută stabilirea misiunii de menținere a păcii a Uniunii Europene în Republica Ciad și în Republica Centrafricană) EUFOR TCHAD/RCA și obiectivul său primordial, cel de a proteja refugiații, PSI și personalul umanitar aflați în situații de criză în regiune;

| 104. | salută faptul că ONU a început deja să acționeze în vederea stabilirii unor norme uniforme de conduită pentru toate categoriile de personal implicat în misiunile de menținere a păcii; observă că Planul de acțiune al grupului operativ subliniază necesitatea de a include un set de șase principii de bază în toate codurile de conduită ale Comitetului Permanent Inter-agenții, printre care principiul interzicerii raporturilor sexuale cu persoane sub 18 ani, indiferent de vârsta majoratului sau a consimțământului recunoscute pe plan local; salută faptul că acest cod de conduită se aplică ansamblului personalului umanitar și de menținere a păcii al ONU; salută crearea de unități responsabile cu conduita personalului în cadrul misiunilor Organizației Națiunilor Unite din Burundi, Coasta de Fildeș, Republica Democrată Congo și Haiti, având drept îndatorire anchetarea în urma acuzațiilor și acordarea de asistență victimelor; se așteaptă la implementarea completă a codului de conduită în toate misiunile ONU, precum și, atunci când este cazul, aplicarea de sancțiuni penale celor care s-au dovedit a fi violat sau exploatat sexual copii; |
| --- | --- |

104.

salută faptul că ONU a început deja să acționeze în vederea stabilirii unor norme uniforme de conduită pentru toate categoriile de personal implicat în misiunile de menținere a păcii; observă că Planul de acțiune al grupului operativ subliniază necesitatea de a include un set de șase principii de bază în toate codurile de conduită ale Comitetului Permanent Inter-agenții, printre care principiul interzicerii raporturilor sexuale cu persoane sub 18 ani, indiferent de vârsta majoratului sau a consimțământului recunoscute pe plan local; salută faptul că acest cod de conduită se aplică ansamblului personalului umanitar și de menținere a păcii al ONU; salută crearea de unități responsabile cu conduita personalului în cadrul misiunilor Organizației Națiunilor Unite din Burundi, Coasta de Fildeș, Republica Democrată Congo și Haiti, având drept îndatorire anchetarea în urma acuzațiilor și acordarea de asistență victimelor; se așteaptă la implementarea completă a codului de conduită în toate misiunile ONU, precum și, atunci când este cazul, aplicarea de sancțiuni penale celor care s-au dovedit a fi violat sau exploatat sexual copii;

| 105. | salută întocmirea și actualizarea regulată de către Consiliu a unor liste de țări vizate, în privința cărora se fac eforturi suplimentare pentru a implementa orientările Uniunii Europene privind copiii și conflictele armate, pedeapsa capitală (așa-numitele țări aflate „la limită”) și apărătorii drepturilor omului; observă că o practică similară este preconizată în cadrul implementării strategiei Noilor Orientări ale Uniunii Europene privind promovarea și protecția drepturilor copilului; încurajează Consiliul și Comisia să extindă această bună practică, ce permite Uniunii Europene, printre altele, să reacționeze într-un mod mai eficient, prin demersuri, declarații și alte forme de acțiune, în spiritul Orientărilor Uniunii Europene privind tortura; încurajează Consiliul și Comisia să participe la mecanismele speciale ale ONU și să ia în considerare recomandările și rezoluțiile urgente ale Parlamentului European atunci când identifică țările de vizat; |
| --- | --- |

105.

salută întocmirea și actualizarea regulată de către Consiliu a unor liste de țări vizate, în privința cărora se fac eforturi suplimentare pentru a implementa orientările Uniunii Europene privind copiii și conflictele armate, pedeapsa capitală (așa-numitele țări aflate „la limită”) și apărătorii drepturilor omului; observă că o practică similară este preconizată în cadrul implementării strategiei Noilor Orientări ale Uniunii Europene privind promovarea și protecția drepturilor copilului; încurajează Consiliul și Comisia să extindă această bună practică, ce permite Uniunii Europene, printre altele, să reacționeze într-un mod mai eficient, prin demersuri, declarații și alte forme de acțiune, în spiritul Orientărilor Uniunii Europene privind tortura; încurajează Consiliul și Comisia să participe la mecanismele speciale ale ONU și să ia în considerare recomandările și rezoluțiile urgente ale Parlamentului European atunci când identifică țările de vizat;

| 106. | reiterează solicitarea ca toate discuțiile cu țările terțe, instrumentele, documentele și rapoartele, inclusiv rapoartele anuale privind drepturile omului, privind drepturile omului și democrația să abordeze explicit problemele de discriminare, în special problemele referitoare la minoritățile etnice, naționale și lingvistice, la libertățile religioase, inclusiv practicile discriminatorii față de minoritățile religioase, discriminarea pe criterii de castă, protecția și promovarea drepturilor populației autohtone, a drepturilor omului în privința femeilor, drepturile copilului, drepturile persoanelor cu handicap, inclusiv ale persoanelor cu tulburări mentale și ale persoanelor de orice orientare sexuală, implicând pe deplin organizațiile de profil, atât în cadrul UE, cât și în țările terțe, dacă este cazul; |
| --- | --- |

106.

reiterează solicitarea ca toate discuțiile cu țările terțe, instrumentele, documentele și rapoartele, inclusiv rapoartele anuale privind drepturile omului, privind drepturile omului și democrația să abordeze explicit problemele de discriminare, în special problemele referitoare la minoritățile etnice, naționale și lingvistice, la libertățile religioase, inclusiv practicile discriminatorii față de minoritățile religioase, discriminarea pe criterii de castă, protecția și promovarea drepturilor populației autohtone, a drepturilor omului în privința femeilor, drepturile copilului, drepturile persoanelor cu handicap, inclusiv ale persoanelor cu tulburări mentale și ale persoanelor de orice orientare sexuală, implicând pe deplin organizațiile de profil, atât în cadrul UE, cât și în țările terțe, dacă este cazul;

Programele de asistență externă ale Comisiei și EIDHR

| 107. | își exprimă îngrijorarea pentru alegerile — se pare — falsificate din Kenia, din decembrie 2007, urmate de violență și solicită garantarea drepturilor omului, inclusiv a dreptului de exprimare, de întrunire și asociere, precum și alegeri libere și corecte; este preocupat de plățile efectuate către Kenia din fondurile UE în ziua următoare după alegerile din decembrie 2007; solicită ca în viitor să nu se efectueze plăți către guverne într-un interval de timp atât de scurt după alegeri generale și ca, în special, astfel de plăți să nu se efectueze înainte de primirea raportului misiunii UE de observare a alegerilor; consideră că este importantă, în lumina negocierilor de pace, implicarea continuă a UE în sprijinirea eforturilor actuale de realizare în Kenia a unui guvern și a unei președinții democratice funcționale și stabile; |
| --- | --- |

107.

își exprimă îngrijorarea pentru alegerile — se pare — falsificate din Kenia, din decembrie 2007, urmate de violență și solicită garantarea drepturilor omului, inclusiv a dreptului de exprimare, de întrunire și asociere, precum și alegeri libere și corecte; este preocupat de plățile efectuate către Kenia din fondurile UE în ziua următoare după alegerile din decembrie 2007; solicită ca în viitor să nu se efectueze plăți către guverne într-un interval de timp atât de scurt după alegeri generale și ca, în special, astfel de plăți să nu se efectueze înainte de primirea raportului misiunii UE de observare a alegerilor; consideră că este importantă, în lumina negocierilor de pace, implicarea continuă a UE în sprijinirea eforturilor actuale de realizare în Kenia a unui guvern și a unei președinții democratice funcționale și stabile;

| 108. | salută adoptarea IEDDO ca instrument financiar pentru ajutorul extern destinat strict promovării drepturilor omului și democrației și faptul că prioritățile Parlamentului au fost luate în considerare în documentele de programare pe 2007 și 2008; |
| --- | --- |

108.

salută adoptarea IEDDO ca instrument financiar pentru ajutorul extern destinat strict promovării drepturilor omului și democrației și faptul că prioritățile Parlamentului au fost luate în considerare în documentele de programare pe 2007 și 2008;

| 109. | solicită transparență completă în ceea ce privește modalitatea de cheltuire a fondurilor și de selectare și evaluare a proiectelor în cadrul acestui instrument; solicită publicarea pe internet a proiectelor selecționate, atunci când acest lucru nu aduce atingere protecției beneficiarilor; |
| --- | --- |

109.

solicită transparență completă în ceea ce privește modalitatea de cheltuire a fondurilor și de selectare și evaluare a proiectelor în cadrul acestui instrument; solicită publicarea pe internet a proiectelor selecționate, atunci când acest lucru nu aduce atingere protecției beneficiarilor;

| 110. | salută lansarea, în cadrul IEDDR, a unui nou proiect care permite luarea urgentă de măsuri pentru protecția apărătorilor drepturilor omului; invită Comisia să pună în aplicare acest nou proiect, în mod rapid și eficient; |
| --- | --- |

110.

salută lansarea, în cadrul IEDDR, a unui nou proiect care permite luarea urgentă de măsuri pentru protecția apărătorilor drepturilor omului; invită Comisia să pună în aplicare acest nou proiect, în mod rapid și eficient;

| 111. | propune ca bugetul aferent IEDDO să fie mărit începând cu 2009, astfel încât să fie disponibile fonduri suplimentare, în special, pe de o parte, pentru proiectele desfășurate în țările așa-numite „dificile” și, pe de altă parte, pentru proiectele gestionate direct de delegațiile Comisiei, împreună cu organizațiile locale ale societății civile, astfel încât toate țările în care aceste proiecte pot fi puse în practică să poată avea acces la fonduri comunitare; |
| --- | --- |

111.

propune ca bugetul aferent IEDDO să fie mărit începând cu 2009, astfel încât să fie disponibile fonduri suplimentare, în special, pe de o parte, pentru proiectele desfășurate în țările așa-numite „dificile” și, pe de altă parte, pentru proiectele gestionate direct de delegațiile Comisiei, împreună cu organizațiile locale ale societății civile, astfel încât toate țările în care aceste proiecte pot fi puse în practică să poată avea acces la fonduri comunitare;

| 112. | solicită Comisiei să adapteze nivelul resurselor umane alocate punerii în practică a IEDDO la caracteristicile specifice și la dificultățile acestui nou instrument, atât la sediul, cât și la nivelul delegațiilor, astfel încât acestea să dispună de mijloacele și de expertiza necesară, ținându-se cont de caracterul foarte sensibil al proiectelor pe care le sprijină, de necesitatea de a-i proteja pe reprezentanții societății civile care gestionează aceste proiecte, dar și de importanța obiectivului politic pe care îl reprezintă; |
| --- | --- |

112.

solicită Comisiei să adapteze nivelul resurselor umane alocate punerii în practică a IEDDO la caracteristicile specifice și la dificultățile acestui nou instrument, atât la sediul, cât și la nivelul delegațiilor, astfel încât acestea să dispună de mijloacele și de expertiza necesară, ținându-se cont de caracterul foarte sensibil al proiectelor pe care le sprijină, de necesitatea de a-i proteja pe reprezentanții societății civile care gestionează aceste proiecte, dar și de importanța obiectivului politic pe care îl reprezintă;

| 113. | solicită ca personalului delegațiilor CE din țările terțe, până la cel mai înalt nivel, să i se ofere un curs de pregătire specific în domeniul drepturilor omului și al democrației, în special în ceea ce privește proiectele desfășurate în cadrul orientărilor și necesitatea de a acorda sprijin urgent apărătorilor drepturilor omului; solicită, în plus, ca acel curs de pregătire bianual destinat șefilor de delegație să cuprindă o parte privitoare la drepturile omului, având în vedere noile responsabilități ale delegațiilor în acest domeniu; |
| --- | --- |

113.

solicită ca personalului delegațiilor CE din țările terțe, până la cel mai înalt nivel, să i se ofere un curs de pregătire specific în domeniul drepturilor omului și al democrației, în special în ceea ce privește proiectele desfășurate în cadrul orientărilor și necesitatea de a acorda sprijin urgent apărătorilor drepturilor omului; solicită, în plus, ca acel curs de pregătire bianual destinat șefilor de delegație să cuprindă o parte privitoare la drepturile omului, având în vedere noile responsabilități ale delegațiilor în acest domeniu;

| 114. | solicită Comisiei să asigure coerența dintre prioritățile politice ale Uniunii și proiectele și programele pe care le sprijină, mai ales în ceea ce privește programele sale cu țările terțe; solicită garantarea coerenței între programe și instrumente tematice și consolidarea acestor instrumente, întrucât ele reprezintă singurele mijloace pentru ca Uniunea să poată realiza proiecte în țările terțe fără a avea nevoie de susținerea autorităților țărilor respective; |
| --- | --- |

114.

solicită Comisiei să asigure coerența dintre prioritățile politice ale Uniunii și proiectele și programele pe care le sprijină, mai ales în ceea ce privește programele sale cu țările terțe; solicită garantarea coerenței între programe și instrumente tematice și consolidarea acestor instrumente, întrucât ele reprezintă singurele mijloace pentru ca Uniunea să poată realiza proiecte în țările terțe fără a avea nevoie de susținerea autorităților țărilor respective;

| 115. | constată că, în 2007, fondurile IEDDO destinate misiunilor Uniunii Europene de observare a alegerilor s-au ridicat la 23 % din totalul fondurilor IEDDO utilizate (30, 1 milioane EUR) și au fost efectuate 11 misiuni; |
| --- | --- |

115.

constată că, în 2007, fondurile IEDDO destinate misiunilor Uniunii Europene de observare a alegerilor s-au ridicat la 23 % din totalul fondurilor IEDDO utilizate (30, 1 milioane EUR) și au fost efectuate 11 misiuni;

| 116. | constată că un procent ridicat (în jur de 50 %) din totalul fondurilor IEDDO pentru proiectele contractate în 2007 a revenit proiectelor tematice majore și doar un mic procent (24 %) sistemelor de ajutor pentru fiecare țară (echivalente micro-proiectelor); constată, de asemenea, că doar o mică parte din fonduri sunt destinate Asiei și sugerează revizuirea distribuției geografice; |
| --- | --- |

116.

constată că un procent ridicat (în jur de 50 %) din totalul fondurilor IEDDO pentru proiectele contractate în 2007 a revenit proiectelor tematice majore și doar un mic procent (24 %) sistemelor de ajutor pentru fiecare țară (echivalente micro-proiectelor); constată, de asemenea, că doar o mică parte din fonduri sunt destinate Asiei și sugerează revizuirea distribuției geografice;

| 117. | observă că este necesară multă atenție în ceea ce privește finanțarea organizațiilor internaționale, al căror buget este alimentat de contribuțiile impuse statelor membre, cum ar fi cel al TPI, pentru că finanțările acordate acestor organizații echivalează cu subvenționarea statelor părți, care, la rândul lor, trebuie să acorde astfel de finanțări organizațiilor respective, ceea ce poate periclita celelalte proiecte și instituții bazate pe IEDDO, cum ar fi proiectele ONG-urilor sau programul Legacy și munca de teren a Tribunalului Special pentru Sierra Leone; |
| --- | --- |

117.

observă că este necesară multă atenție în ceea ce privește finanțarea organizațiilor internaționale, al căror buget este alimentat de contribuțiile impuse statelor membre, cum ar fi cel al TPI, pentru că finanțările acordate acestor organizații echivalează cu subvenționarea statelor părți, care, la rândul lor, trebuie să acorde astfel de finanțări organizațiilor respective, ceea ce poate periclita celelalte proiecte și instituții bazate pe IEDDO, cum ar fi proiectele ONG-urilor sau programul Legacy și munca de teren a Tribunalului Special pentru Sierra Leone;

Asistență electorală și observarea alegerilor

| 118. | constată cu satisfacție că UE se folosește din ce în ce mai mult de asistența electorală și observarea alegerilor pentru a promova democrația în țările terțe, iar calitatea și independența misiunilor sale sunt recunoscute; |
| --- | --- |

118.

constată cu satisfacție că UE se folosește din ce în ce mai mult de asistența electorală și observarea alegerilor pentru a promova democrația în țările terțe, iar calitatea și independența misiunilor sale sunt recunoscute;

| 119. | recomandă insistent creșterea vigilenței în ceea ce privește criteriile de selecție a țărilor în care se desfășoară asistența electorală/observarea alegerilor, precum și în ceea ce privește respectarea metodologiei și a normelor stabilite la nivel internațional, în special cu privire la natura independentă a acestui tip de misiuni; |
| --- | --- |

119.

recomandă insistent creșterea vigilenței în ceea ce privește criteriile de selecție a țărilor în care se desfășoară asistența electorală/observarea alegerilor, precum și în ceea ce privește respectarea metodologiei și a normelor stabilite la nivel internațional, în special cu privire la natura independentă a acestui tip de misiuni;

| 120. | consideră că este necesar ca, în acest stadiu, având în vedere experiența dobândită, să fie integrată asistența electorală și observarea alegerilor în cadrul unui proces continuu, care să cuprindă o fază pre-electorală de sprijinire a punerii în practică a democrației și a drepturilor omului și, mai ales, o fază post-electorală de susținere și evaluare a procesului democratic, vizând consolidarea statului de drept, a instituțiilor democratice, a pluralismului politic, a independenței puterii legislative și a rolului societății civile; |
| --- | --- |

120.

consideră că este necesar ca, în acest stadiu, având în vedere experiența dobândită, să fie integrată asistența electorală și observarea alegerilor în cadrul unui proces continuu, care să cuprindă o fază pre-electorală de sprijinire a punerii în practică a democrației și a drepturilor omului și, mai ales, o fază post-electorală de susținere și evaluare a procesului democratic, vizând consolidarea statului de drept, a instituțiilor democratice, a pluralismului politic, a independenței puterii legislative și a rolului societății civile;

| 121. | reamintește că necesitatea de a dispune de o politică post-electorală figurează în baza legală a IEDDO; |
| --- | --- |

121.

reamintește că necesitatea de a dispune de o politică post-electorală figurează în baza legală a IEDDO;

| 122. | solicită ca procesul electoral, inclusiv faza pre-electorală și cea post-electorală, să fie integrat în diferitele niveluri de dialog politic purtat cu țările terțe interesate, în vederea asigurării unei armonizări a politicilor Uniunii și a reafirmării rolului de element esențial al drepturilor omului și al democrației; |
| --- | --- |

122.

solicită ca procesul electoral, inclusiv faza pre-electorală și cea post-electorală, să fie integrat în diferitele niveluri de dialog politic purtat cu țările terțe interesate, în vederea asigurării unei armonizări a politicilor Uniunii și a reafirmării rolului de element esențial al drepturilor omului și al democrației;

| 123. | reamintește, de asemenea, Consiliului și Comisiei că este necesară elaborarea de strategii privind democrația și drepturile omului la nivelul fiecărei țări, după modelul unor state membre care au început deja elaborarea acestora, ca mijloace esențiale de a asigura armonizarea politicilor desfășurate, inclusiv în timpul procesului electoral; |
| --- | --- |

123.

reamintește, de asemenea, Consiliului și Comisiei că este necesară elaborarea de strategii privind democrația și drepturile omului la nivelul fiecărei țări, după modelul unor state membre care au început deja elaborarea acestora, ca mijloace esențiale de a asigura armonizarea politicilor desfășurate, inclusiv în timpul procesului electoral;

| 124. | solicită Comisiei pentru afaceri externe să realizeze un bilanț al punerii în practică a IEDDO și a diferitelor sale componente, înainte de revizuirea la jumătatea perioadei; |
| --- | --- |

124.

solicită Comisiei pentru afaceri externe să realizeze un bilanț al punerii în practică a IEDDO și a diferitelor sale componente, înainte de revizuirea la jumătatea perioadei;

Aplicarea clauzelor privind drepturile omului și democrația din acordurile externe

| 125. | deplânge faptul că clauzele referitoare la drepturile omului și la democrație, element esențial al tuturor acordurilor de parteneriat și cooperare cu țările terțe, nu sunt încă aplicate concret, din cauza absenței unui mecanism care să permită aceasta; |
| --- | --- |

125.

deplânge faptul că clauzele referitoare la drepturile omului și la democrație, element esențial al tuturor acordurilor de parteneriat și cooperare cu țările terțe, nu sunt încă aplicate concret, din cauza absenței unui mecanism care să permită aceasta;

| 126. | atrage atenția încă o dată, în acest context, asupra propunerilor prezentate de Parlament în rezoluția sa din 14 februarie 2006 privind clauzele referitoare la drepturile omului și democrație din acordurile Uniunii Europene; subliniază în special necesitatea de a include astfel de clauze în toate acordurile UE, inclusiv a celor sectoriale; |
| --- | --- |

126.

atrage atenția încă o dată, în acest context, asupra propunerilor prezentate de Parlament în rezoluția sa din 14 februarie 2006 privind clauzele referitoare la drepturile omului și democrație din acordurile Uniunii Europene; subliniază în special necesitatea de a include astfel de clauze în toate acordurile UE, inclusiv a celor sectoriale;

| 127. | solicită Consiliului și Comisiei să profite de contextul actual, în care o serie de Acorduri de parteneriat și cooperare cu mai multe țări învecinate expiră și urmează negocierea de noi acorduri, pentru a integra drepturile omului și un dialog eficient pe această temă în viitoarele acorduri, alături de un mecanism de monitorizare; |
| --- | --- |

127.

solicită Consiliului și Comisiei să profite de contextul actual, în care o serie de Acorduri de parteneriat și cooperare cu mai multe țări învecinate expiră și urmează negocierea de noi acorduri, pentru a integra drepturile omului și un dialog eficient pe această temă în viitoarele acorduri, alături de un mecanism de monitorizare;

| 128. | solicită Comisiei ca, în cadrul politicilor sale privind activitățile externe ale UE de comerț, investiții și dezvoltare, să garanteze că activitățile economice ale companiilor private din UE în țările terțe respectă normele internaționale în materie de drepturi ale omului, în special în ceea ce privește exploatarea resurselor naturale și obligația internațională de a obține acordul prealabil și în deplină cunoștință de cauză al comunităților locale și al populațiilor indigene afectate; consideră că Parlamentul trebuie să monitorizeze și să prezinte un raport referitor la progresele înregistrate în această privință; |
| --- | --- |

128.

solicită Comisiei ca, în cadrul politicilor sale privind activitățile externe ale UE de comerț, investiții și dezvoltare, să garanteze că activitățile economice ale companiilor private din UE în țările terțe respectă normele internaționale în materie de drepturi ale omului, în special în ceea ce privește exploatarea resurselor naturale și obligația internațională de a obține acordul prealabil și în deplină cunoștință de cauză al comunităților locale și al populațiilor indigene afectate; consideră că Parlamentul trebuie să monitorizeze și să prezinte un raport referitor la progresele înregistrate în această privință;

| 129. | reiterează solicitarea ca clauzele referitoare la drepturile omului să fie aplicate printr-o procedură mai transparentă, de consultare între părți, precizând dispozitivul politic și juridic folosit în eventualitatea unei cereri de suspendare a cooperării bilaterale pe motiv de încălcări sistematice și/sau repetate ale drepturilor omului, cu încălcarea dreptului internațional; consideră că aceste clauze ar trebui să includă, de asemenea, detalii privind un mecanism care să permită suspendarea acordului de cooperare, precum și privind un „mecanism de avertizare”; |
| --- | --- |

129.

reiterează solicitarea ca clauzele referitoare la drepturile omului să fie aplicate printr-o procedură mai transparentă, de consultare între părți, precizând dispozitivul politic și juridic folosit în eventualitatea unei cereri de suspendare a cooperării bilaterale pe motiv de încălcări sistematice și/sau repetate ale drepturilor omului, cu încălcarea dreptului internațional; consideră că aceste clauze ar trebui să includă, de asemenea, detalii privind un mecanism care să permită suspendarea acordului de cooperare, precum și privind un „mecanism de avertizare”;

| 130. | remarcă faptul că nici unul dintre acordurile încheiate de Uniunea Europeană în 2007 nu conține clauze referitoare la drepturile omului; |
| --- | --- |

130.

remarcă faptul că nici unul dintre acordurile încheiate de Uniunea Europeană în 2007 nu conține clauze referitoare la drepturile omului;

| 131. | salută faptul că Consiliul și Comisia au suspendat preferințele comerciale pentru Belarus în iunie 2007, în cadrul sistemului de preferințe generalizate (SPG), în urma faptului că guvernul din Belarus nu a aplicat nici una dintre recomandările OIM) în 2004; |
| --- | --- |

131.

salută faptul că Consiliul și Comisia au suspendat preferințele comerciale pentru Belarus în iunie 2007, în cadrul sistemului de preferințe generalizate (SPG), în urma faptului că guvernul din Belarus nu a aplicat nici una dintre recomandările OIM) în 2004;

| 132. | consideră că asigurarea unei protecții efective a democrației și a drepturilor omului la frontierele externe ale UE ar trebui să constituie o una dintre prioritățile majore al eforturilor UE de a integra drepturile omului în relațiile sale externe; solicită Consiliului și Comisiei să continue consolidarea eforturilor lor de integrare în PEV, în parteneriatul strategic cu Rusia și în relațiile cu Turcia și țările din Balcanii de Vest și, de asemenea, să utilizeze la maximum, în acest scop, cadrele regionale existente de cooperare în aceste zone; reafirmă necesitatea imperioasă de a aborda problema încălcării drepturilor omului în zonele aflate încă în conflict din țările în cauză, care periclitează într-o măsură considerabilă consolidarea statului de drept și a democrației la actualele frontiere externe ale UE; |
| --- | --- |

132.

consideră că asigurarea unei protecții efective a democrației și a drepturilor omului la frontierele externe ale UE ar trebui să constituie o una dintre prioritățile majore al eforturilor UE de a integra drepturile omului în relațiile sale externe; solicită Consiliului și Comisiei să continue consolidarea eforturilor lor de integrare în PEV, în parteneriatul strategic cu Rusia și în relațiile cu Turcia și țările din Balcanii de Vest și, de asemenea, să utilizeze la maximum, în acest scop, cadrele regionale existente de cooperare în aceste zone; reafirmă necesitatea imperioasă de a aborda problema încălcării drepturilor omului în zonele aflate încă în conflict din țările în cauză, care periclitează într-o măsură considerabilă consolidarea statului de drept și a democrației la actualele frontiere externe ale UE;

Introducerea sistematică a drepturilor omului în politici

| 133. | invită Comisia să continue monitorizarea îndeaproape a acordării sistemului general de preferințe SGP+ țărilor care au avut probleme serioase în punerea în aplicare a celei de-a opta convenții a OIM privind normele centrale din domeniul muncii, încălcând drepturile civile și politice sau recurgând la munca în închisori; solicită Comisiei să dezvolte criterii pentru a defini momentul în care SGP trebuie refuzat din motive legate de drepturile omului; |
| --- | --- |

133.

invită Comisia să continue monitorizarea îndeaproape a acordării sistemului general de preferințe SGP+ țărilor care au avut probleme serioase în punerea în aplicare a celei de-a opta convenții a OIM privind normele centrale din domeniul muncii, încălcând drepturile civile și politice sau recurgând la munca în închisori; solicită Comisiei să dezvolte criterii pentru a defini momentul în care SGP trebuie refuzat din motive legate de drepturile omului;

| 134. | reamintește Declarația privind dreptul la dezvoltare, adoptată în rezoluția 41/128 din 4 decembrie 1986 a Adunării Generale a ONU, care recunoaște că dreptul la dezvoltare este un drept inalienabil al omului și că statele sunt primele responsabile pentru crearea unor condiții favorabile pentru concretizarea acestuia și trebuie să formuleze politici internaționale de dezvoltare în vederea realizării depline a acestui scop; solicită luarea unor măsuri care să asigure includerea și accesul persoanelor cu handicap la programele internaționale de dezvoltare, concepute pentru ca statele să-și asume această răspundere, în conformitate cu articolul 32 din Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, semnată de Comunitatea Europeană la 30 martie 2007; |
| --- | --- |

134.

reamintește Declarația privind dreptul la dezvoltare, adoptată în rezoluția 41/128 din 4 decembrie 1986 a Adunării Generale a ONU, care recunoaște că dreptul la dezvoltare este un drept inalienabil al omului și că statele sunt primele responsabile pentru crearea unor condiții favorabile pentru concretizarea acestuia și trebuie să formuleze politici internaționale de dezvoltare în vederea realizării depline a acestui scop; solicită luarea unor măsuri care să asigure includerea și accesul persoanelor cu handicap la programele internaționale de dezvoltare, concepute pentru ca statele să-și asume această răspundere, în conformitate cu articolul 32 din Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, semnată de Comunitatea Europeană la 30 martie 2007;

| 135. | reamintește Consiliului angajmentul său de a integra drepturile omului în PESC și în alte politici ale UR, așa cum se subliniază în documentul său adoptat de către Comitetul pentru politică și securitate la 7 iunie 2006; solicită o avansare în direcția transpunerii în practică a recomandărilor cuprinse în document; reamintește Consiliului în special obligațiile ce revin grupurilor de lucru pe zone geografice, de a identifica problemele importante, prioritățile și strategiile privind drepturile omului ca parte a planificării generale și de a efectua un schimb mai sistematic de informații cu ONG-urile internaționale și apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

135.

reamintește Consiliului angajmentul său de a integra drepturile omului în PESC și în alte politici ale UR, așa cum se subliniază în documentul său adoptat de către Comitetul pentru politică și securitate la 7 iunie 2006; solicită o avansare în direcția transpunerii în practică a recomandărilor cuprinse în document; reamintește Consiliului în special obligațiile ce revin grupurilor de lucru pe zone geografice, de a identifica problemele importante, prioritățile și strategiile privind drepturile omului ca parte a planificării generale și de a efectua un schimb mai sistematic de informații cu ONG-urile internaționale și apărătorii drepturilor omului;

| 136. | reamintește că bugetul general al Uniunii Europene pe 2008 prevede verificarea creditelor destinate problemei handicapului, pentru a se asigura că, în calitate de ajutor comunitar, sunt conforme cu articolul 32 din Convenția ONU privind persoanele cu handicap și solicită aplicarea riguroasă a acestor dispoziții bugetare și urmărirea acesteia; |
| --- | --- |

136.

reamintește că bugetul general al Uniunii Europene pe 2008 prevede verificarea creditelor destinate problemei handicapului, pentru a se asigura că, în calitate de ajutor comunitar, sunt conforme cu articolul 32 din Convenția ONU privind persoanele cu handicap și solicită aplicarea riguroasă a acestor dispoziții bugetare și urmărirea acesteia;

| 137. | solicită Consiliului să facă tot posibilul pentru a transforma în realitate dreptul fundamental la sănătate în ceea ce privește tratamentul durerii și accesul la analgezicele opioide, observând că Oficiul Internațional pentru Controlul narcoticelor a cerut comunității internaționale să promoveze prescrierea de calmante, cu condiția unui control strict de către agenții de supraveghere internaționali și naționali recunoscuți, cum ar fi agențiile guvernamentale și cele ale Națiunilor Unite, mai ales în țările sărace, întrucât s-au raportat deficiențe de tratament în peste 150 de țări; solicită Consiliului și Comisiei să acționeze în direcția deschiderii aderării la OMS pentru toate statele, așa cum se prevede în articolul 3 din Constituția acesteia, transformând astfel în realitate eficiența și universalitatea programelor OMS; |
| --- | --- |

137.

solicită Consiliului să facă tot posibilul pentru a transforma în realitate dreptul fundamental la sănătate în ceea ce privește tratamentul durerii și accesul la analgezicele opioide, observând că Oficiul Internațional pentru Controlul narcoticelor a cerut comunității internaționale să promoveze prescrierea de calmante, cu condiția unui control strict de către agenții de supraveghere internaționali și naționali recunoscuți, cum ar fi agențiile guvernamentale și cele ale Națiunilor Unite, mai ales în țările sărace, întrucât s-au raportat deficiențe de tratament în peste 150 de țări; solicită Consiliului și Comisiei să acționeze în direcția deschiderii aderării la OMS pentru toate statele, așa cum se prevede în articolul 3 din Constituția acesteia, transformând astfel în realitate eficiența și universalitatea programelor OMS;

| 138. | condamnă fără drept de apel orice formă de exploatare a copiilor, fie de natură sexuală, inclusiv pornografia cu minori și turismul sexual, fie munca forțată, alături de orice altă formă de trafic de ființe umane; solicită Comisiei și statelor membre să recunoască problemele a mii de copii ai străzii și copii forțați să cerșească, drept o chestiune serioasă din punct de vedere social și al drepturilor omului și să ia măsuri pentru rezolvarea acesteia și solicită statelor membre să introducă sancțiuni împotriva celor responsabili pentru înjosirea copiilor forțați să cerșească; |
| --- | --- |

138.

condamnă fără drept de apel orice formă de exploatare a copiilor, fie de natură sexuală, inclusiv pornografia cu minori și turismul sexual, fie munca forțată, alături de orice altă formă de trafic de ființe umane; solicită Comisiei și statelor membre să recunoască problemele a mii de copii ai străzii și copii forțați să cerșească, drept o chestiune serioasă din punct de vedere social și al drepturilor omului și să ia măsuri pentru rezolvarea acesteia și solicită statelor membre să introducă sancțiuni împotriva celor responsabili pentru înjosirea copiilor forțați să cerșească;

| 139. | îndeamnă Comisia să continue promovarea responsabilității sociale a întreprinderilor în ceea ce privește societățile europene și locale; solicită Consiliului să trimită un raport Parlamentului referitor la orice informație provenită de la Reprezentantul special al ONU pentru afaceri și drepturile omului, prin care se precizează standardele de responsabilitate a întreprinderilor și de responsabilitate a societăților transnaționale și a altor întreprinderi în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

139.

îndeamnă Comisia să continue promovarea responsabilității sociale a întreprinderilor în ceea ce privește societățile europene și locale; solicită Consiliului să trimită un raport Parlamentului referitor la orice informație provenită de la Reprezentantul special al ONU pentru afaceri și drepturile omului, prin care se precizează standardele de responsabilitate a întreprinderilor și de responsabilitate a societăților transnaționale și a altor întreprinderi în domeniul drepturilor omului;

| 140. | recunoaște că politica de imigrare a devenit o prioritate pe agenda politică internă și externă a UE și că, în textele sale, UE a încercat să asocieze imigrarea cu dezvoltarea și să se asigure că drepturile fundamentale ale imigranților sunt respectate; cu toate acestea, susține că realitatea contrazice aceste texte; subliniază faptul că trebuie încheiate acorduri de readmisie a imigranților ilegali cu țările care dispun de resursele juridice și instituționale necesare pentru a realiza readmisia cetățenilor lor și a le proteja drepturile; subliniază necesitatea asigurării că punerea în aplicare a unor astfel de acorduri de readmisie respectă pe deplin principiul nereturnării, precum și a asigurării accesului la o procedură echitabilă de azil; solicită o supraveghere eficientă a tratamentului aplicat persoanelor revenite în baza acordurilor de readmisie, în special cu privire la posibilele „returnări în lanț”; |
| --- | --- |

140.

recunoaște că politica de imigrare a devenit o prioritate pe agenda politică internă și externă a UE și că, în textele sale, UE a încercat să asocieze imigrarea cu dezvoltarea și să se asigure că drepturile fundamentale ale imigranților sunt respectate; cu toate acestea, susține că realitatea contrazice aceste texte; subliniază faptul că trebuie încheiate acorduri de readmisie a imigranților ilegali cu țările care dispun de resursele juridice și instituționale necesare pentru a realiza readmisia cetățenilor lor și a le proteja drepturile; subliniază necesitatea asigurării că punerea în aplicare a unor astfel de acorduri de readmisie respectă pe deplin principiul nereturnării, precum și a asigurării accesului la o procedură echitabilă de azil; solicită o supraveghere eficientă a tratamentului aplicat persoanelor revenite în baza acordurilor de readmisie, în special cu privire la posibilele „returnări în lanț”;

| 141. | solicită Consiliului să se asigure că drepturile refugiaților, ale solicitanților de azil și ale migranților sunt deplin respectate în practică atunci când intenționează să consolideze cooperarea cu țările terțe în materie de imigrație și azil; subliniază faptul că mecanismul pentru PEV ar trebui utilizat pentru a monitoriza gradul de respectare a drepturilor omului în acest sector; solicită Consiliului și Comisiei să se asigure că, în contextul politicilor de cooperare legate de acțiunea împotriva imigrări ilegale, se face tot posibilul pentru ca organele polițienești și judiciare din țările terțe să respecte drepturile omului; solicită Comisiei și Consiliului să se asigure că nu se oferă nici un fel de sprijin organelor polițienești și judiciare din țările care încalcă grav și sistematic drepturile omului și/sau nu dau seamă de modul în care sunt utilizate fondurile alocate în acest domeniu; |
| --- | --- |

141.

solicită Consiliului să se asigure că drepturile refugiaților, ale solicitanților de azil și ale migranților sunt deplin respectate în practică atunci când intenționează să consolideze cooperarea cu țările terțe în materie de imigrație și azil; subliniază faptul că mecanismul pentru PEV ar trebui utilizat pentru a monitoriza gradul de respectare a drepturilor omului în acest sector; solicită Consiliului și Comisiei să se asigure că, în contextul politicilor de cooperare legate de acțiunea împotriva imigrări ilegale, se face tot posibilul pentru ca organele polițienești și judiciare din țările terțe să respecte drepturile omului; solicită Comisiei și Consiliului să se asigure că nu se oferă nici un fel de sprijin organelor polițienești și judiciare din țările care încalcă grav și sistematic drepturile omului și/sau nu dau seamă de modul în care sunt utilizate fondurile alocate în acest domeniu;

| 142. | solicită Consiliului și Comisiei să ia inițiative, în numele Uniunii Europene, la nivel internațional, pentru a combate persecuția și discriminarea bazată pe orientări sexuale și pe identitatea de gen, de exemplu prezentând o rezoluție privind această chestiune la nivelul ONU și sprijinind ONG-urile și actorii care promovează egalitatea și nediscriminarea; condamnă faptul că în multe țări comportamentul homosexual este considerat infracțiune, faptul că în Iran, Arabia Saudită, Yemen, Sudan, Mauritania, Emiratele Arabe Unite și unele zone din Nigeria actele homosexuale sunt pedepsite cu moartea, faptul că în 77 de țări există legi care permit autorităților să acuze, sau chiar să condamne la închisoare, pentru acte homosexuale și faptul că în unele țări, precum Pakistan, Bangladesh, Uganda, Kenya, Tanzania, Zambia, Malawi, Niger, Burkina Faso, Sierra Leone, Malaesia și India (unde prevederile relevante din Codul penal sunt, în prezent, în curs de revizuire din punct de vedere juridic), există legi care prevăd pedepse cu închisoarea de la 10 ani la închisoarea pe viață; este întru totul de acord cu principiile de la Yogyakarta privind aplicarea dreptului internațional în domeniul drepturilor omului în legătură cu orientările sexuale și identitatea de gen; îndeamnă statele membre să acorde azil persoanelor care riscă să fie persecutate în țara de origine din cauza orientării lor sexuale sau identității de gen; |
| --- | --- |

142.

solicită Consiliului și Comisiei să ia inițiative, în numele Uniunii Europene, la nivel internațional, pentru a combate persecuția și discriminarea bazată pe orientări sexuale și pe identitatea de gen, de exemplu prezentând o rezoluție privind această chestiune la nivelul ONU și sprijinind ONG-urile și actorii care promovează egalitatea și nediscriminarea; condamnă faptul că în multe țări comportamentul homosexual este considerat infracțiune, faptul că în Iran, Arabia Saudită, Yemen, Sudan, Mauritania, Emiratele Arabe Unite și unele zone din Nigeria actele homosexuale sunt pedepsite cu moartea, faptul că în 77 de țări există legi care permit autorităților să acuze, sau chiar să condamne la închisoare, pentru acte homosexuale și faptul că în unele țări, precum Pakistan, Bangladesh, Uganda, Kenya, Tanzania, Zambia, Malawi, Niger, Burkina Faso, Sierra Leone, Malaesia și India (unde prevederile relevante din Codul penal sunt, în prezent, în curs de revizuire din punct de vedere juridic), există legi care prevăd pedepse cu închisoarea de la 10 ani la închisoarea pe viață; este întru totul de acord cu principiile de la Yogyakarta privind aplicarea dreptului internațional în domeniul drepturilor omului în legătură cu orientările sexuale și identitatea de gen; îndeamnă statele membre să acorde azil persoanelor care riscă să fie persecutate în țara de origine din cauza orientării lor sexuale sau identității de gen;

| 143. | solicită Consiliului și Comisiei să se asigure, în vederea reuniunii ministeriale din 2009 a Oficiului Națiunilor Unite privind Drogurile și Criminalitatea, că finanțarea acordată agențiilor internaționale, cum ar fi cele ale ONU, pentru a combate drogurile ilegale, nu este niciodată folosită, nici direct, nici indirect, pentru a susține forțele de securitate din țări care comit încălcări grave și sistematice ale drepturilor omului sau care aplică pedeapsa cu moartea în cazuri legate de droguri; solicită, de asemenea, pregătirea unui document care să prezinte de o manieră exhaustivă și detaliată cele mai bune practici aplicate de toate statele membre ale Uniunii Europene în materie de drepturi ale omului și politici referitoare la droguri, în perspectiva viitoarei sesiuni a Comisiei pentru stupefiante a ONU; |
| --- | --- |

143.

solicită Consiliului și Comisiei să se asigure, în vederea reuniunii ministeriale din 2009 a Oficiului Națiunilor Unite privind Drogurile și Criminalitatea, că finanțarea acordată agențiilor internaționale, cum ar fi cele ale ONU, pentru a combate drogurile ilegale, nu este niciodată folosită, nici direct, nici indirect, pentru a susține forțele de securitate din țări care comit încălcări grave și sistematice ale drepturilor omului sau care aplică pedeapsa cu moartea în cazuri legate de droguri; solicită, de asemenea, pregătirea unui document care să prezinte de o manieră exhaustivă și detaliată cele mai bune practici aplicate de toate statele membre ale Uniunii Europene în materie de drepturi ale omului și politici referitoare la droguri, în perspectiva viitoarei sesiuni a Comisiei pentru stupefiante a ONU;

| 144. | reiterează importanța politicii interne a Uniunii Europene de promovare a respectării dreptului internațional în domeniul drepturilor omului și necesitatea ca statele membre să legifereze în concordanță cu obligațiile ce decurg din Convențiile de la Geneva și protocoalele adiționale, Convenția împotriva torturii, Convenția referitoare la genocid și Statutul de la Roma; salută progresele înregistrate în procesul de punere în aplicare a jurisdicției universale în anumite state membre; în scopul realizării unei mai mari coerențe a politicilor interne și externe, încurajează Consiliul, Comisia și statele membre să includă lupta împotriva climatului de impunitate în cazul crimelor internaționale grave în procesul de dezvoltare a unei arii comune de libertate, securitate și justiție a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

144.

reiterează importanța politicii interne a Uniunii Europene de promovare a respectării dreptului internațional în domeniul drepturilor omului și necesitatea ca statele membre să legifereze în concordanță cu obligațiile ce decurg din Convențiile de la Geneva și protocoalele adiționale, Convenția împotriva torturii, Convenția referitoare la genocid și Statutul de la Roma; salută progresele înregistrate în procesul de punere în aplicare a jurisdicției universale în anumite state membre; în scopul realizării unei mai mari coerențe a politicilor interne și externe, încurajează Consiliul, Comisia și statele membre să includă lupta împotriva climatului de impunitate în cazul crimelor internaționale grave în procesul de dezvoltare a unei arii comune de libertate, securitate și justiție a Uniunii Europene;

| 145. | își exprimă din nou îngrijorarea cu privire la restricțiile privind conținutul paginilor de internet, fie că se aplică difuzării sau recepționării informațiilor, care sunt impuse de guverne și nu respectă întocmai principiul garantării libertății de expresie; în acest sens, cere Consiliului și Comisiei să redacteze norme comunitare privind comerțul cu țările terțe, referitoare la bunuri, inclusiv la software, hardware și alte produse similare, al căror singur scop este supravegherea generală a activităților și restricționarea accesului la internet de o manieră incompatibilă cu libertatea de expresie, precum și la importul și exportul de bunuri, cu excepția celor care au ca singur scop protecția copiilor; consideră că același lucru ar trebui să se aplice în ceea ce privește supravegherea și/sau tehnologia militară vizând țări care încalcă sistematic drepturile omului; cere, de asemenea, căutarea unor soluții concrete pentru a împiedica companiile europene să furnizeze acestor țări date cu caracter personal, care pot fi utilizate pentru a încălca aceste drepturi, în special libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

145.

își exprimă din nou îngrijorarea cu privire la restricțiile privind conținutul paginilor de internet, fie că se aplică difuzării sau recepționării informațiilor, care sunt impuse de guverne și nu respectă întocmai principiul garantării libertății de expresie; în acest sens, cere Consiliului și Comisiei să redacteze norme comunitare privind comerțul cu țările terțe, referitoare la bunuri, inclusiv la software, hardware și alte produse similare, al căror singur scop este supravegherea generală a activităților și restricționarea accesului la internet de o manieră incompatibilă cu libertatea de expresie, precum și la importul și exportul de bunuri, cu excepția celor care au ca singur scop protecția copiilor; consideră că același lucru ar trebui să se aplice în ceea ce privește supravegherea și/sau tehnologia militară vizând țări care încalcă sistematic drepturile omului; cere, de asemenea, căutarea unor soluții concrete pentru a împiedica companiile europene să furnizeze acestor țări date cu caracter personal, care pot fi utilizate pentru a încălca aceste drepturi, în special libertatea de exprimare;

Eficiența intervențiilor Parlamentului European în cazurile privind drepturile omului

| 146. | invită Consiliul să participe la dezbaterile asupra rezoluțiilor privind cazuri urgente de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept și solicită ca Subcomisiei pentru drepturile omului să i se acorde un rol mai constructiv în stabilirea unor criterii coerente și transparente de selecționare a subiectelor urgente; |
| --- | --- |

146.

invită Consiliul să participe la dezbaterile asupra rezoluțiilor privind cazuri urgente de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept și solicită ca Subcomisiei pentru drepturile omului să i se acorde un rol mai constructiv în stabilirea unor criterii coerente și transparente de selecționare a subiectelor urgente;

| 147. | recomandă ca rezoluțiile și alte documente importante referitoare la drepturile omului să fie traduse în limbile vorbite în țările vizate, în special în limbi nerecunoscute de către autoritățile guvernamentale răspunzătoare pentru încălcări ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

147.

recomandă ca rezoluțiile și alte documente importante referitoare la drepturile omului să fie traduse în limbile vorbite în țările vizate, în special în limbi nerecunoscute de către autoritățile guvernamentale răspunzătoare pentru încălcări ale drepturilor omului;

| 148. | regretă profund faptul că autoritățile birmane și cubaneze au respins cererea Parlamentului de a consimți la trimiterea unei delegații care să viziteze foștii laureați ai premiului Saharov; consideră că Parlamentul ar trebui să contribuie la instituirea unei rețele de comunicare a laureaților premiului Saharov și să organizeze întâlniri periodice în incinta sa; |
| --- | --- |

148.

regretă profund faptul că autoritățile birmane și cubaneze au respins cererea Parlamentului de a consimți la trimiterea unei delegații care să viziteze foștii laureați ai premiului Saharov; consideră că Parlamentul ar trebui să contribuie la instituirea unei rețele de comunicare a laureaților premiului Saharov și să organizeze întâlniri periodice în incinta sa;

| 149. | respinge cu hotărâre violența sistematică și actele de hărțuire repetate la care sunt supuse laureatele premiului Saharov „Damas de Blanco” (Femeile în alb) în timp ce demonstrează pașnic și cer eliberarea rudelor lor, întemnițate în Cuba de mai bine de cinci ani; solicită Președintelui să transmită încă o dată autorităților cubaneze solicitarea sa prin care cere să i se permită lui Oswaldo Payá, câștigătorul premiului Saharov în 2002, să se adreseze instituțiilor europene personal, conform invitației transmise acestuia de către acestea, pentru a explica situația politică actuală din Cuba; solicită, de asemenea, Președintelui să transmită autorităților cubaneze dorința puternică și determinarea Parlamentului de a primi, în următoarele săptămâni, „Damas de Blanco” în una din incintele de lucru ale Parlamentului pentru înmânarea oficială acestora a premiului Saharov 2005; |
| --- | --- |

149.

respinge cu hotărâre violența sistematică și actele de hărțuire repetate la care sunt supuse laureatele premiului Saharov „Damas de Blanco” (Femeile în alb) în timp ce demonstrează pașnic și cer eliberarea rudelor lor, întemnițate în Cuba de mai bine de cinci ani; solicită Președintelui să transmită încă o dată autorităților cubaneze solicitarea sa prin care cere să i se permită lui Oswaldo Payá, câștigătorul premiului Saharov în 2002, să se adreseze instituțiilor europene personal, conform invitației transmise acestuia de către acestea, pentru a explica situația politică actuală din Cuba; solicită, de asemenea, Președintelui să transmită autorităților cubaneze dorința puternică și determinarea Parlamentului de a primi, în următoarele săptămâni, „Damas de Blanco” în una din incintele de lucru ale Parlamentului pentru înmânarea oficială acestora a premiului Saharov 2005;

| 150. | amintește delegațiilor parlamentare că trebuie să includă sistematic pe ordinea de zi a vizitelor lor în țările terțe o dezbatere interparlamentară asupra situației drepturilor omului; |
| --- | --- |

150.

amintește delegațiilor parlamentare că trebuie să includă sistematic pe ordinea de zi a vizitelor lor în țările terțe o dezbatere interparlamentară asupra situației drepturilor omului;

| 151. | recunoaște lucrările Comisiei temporare privind presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri și raportul acestei comisii, pe baza căruia Parlamentul a adoptat o rezoluție, la 14 februarie 2007 (26); solicită Uniunii Europene și statelor membre să colaboreze la toate nivelurile pentru a denunța practica predării extraordinare, în prezent și în viitor; solicită, în această privință, Comisiei să informeze Parlamentul — așa cum s-a anunțat în plen în septembrie 2007 — cu privire la răspunsurile la scrisoarea sa din 23 iulie 2007 către guvernele României și Poloniei, prin care se cereau date precise privind rezultatele investigațiilor care au avut loc în aceste două țări și privind rezultatele chestionarului transmis tuturor statelor membre ale UE, referitor la legislațiile fiecăruia din domeniul combaterii terorismului; |
| --- | --- |

151.

recunoaște lucrările Comisiei temporare privind presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri și raportul acestei comisii, pe baza căruia Parlamentul a adoptat o rezoluție, la 14 februarie 2007 (26); solicită Uniunii Europene și statelor membre să colaboreze la toate nivelurile pentru a denunța practica predării extraordinare, în prezent și în viitor; solicită, în această privință, Comisiei să informeze Parlamentul — așa cum s-a anunțat în plen în septembrie 2007 — cu privire la răspunsurile la scrisoarea sa din 23 iulie 2007 către guvernele României și Poloniei, prin care se cereau date precise privind rezultatele investigațiilor care au avut loc în aceste două țări și privind rezultatele chestionarului transmis tuturor statelor membre ale UE, referitor la legislațiile fiecăruia din domeniul combaterii terorismului;

*

* *

| 152. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale statelor candidate, Organizației Națiunilor Unite, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, precum și guvernelor țărilor și teritoriilor menționate în prezenta rezoluție. |
| --- | --- |

152.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale statelor candidate, Organizației Națiunilor Unite, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, precum și guvernelor țărilor și teritoriilor menționate în prezenta rezoluție.

---

(1)  Documentul Consiliului 13288/1/07.

(2)  Pentru toate documentele relevante de bază, a se consulta tabelul din Anexa III la raportul A6-0128/2007 al Comisiei pentru Afaceri Externe.

(3)  JO C 379, 7.12.1998, p. 265; JO C 262, 18.9.2001, p. 262; JO C 293 E, 28.11.2002, p. 88; JO C 271 E, 12.11.2003, p. 576.

(4)  JO C 311, 9.12.2005, p. 1.

(5)  JO C 303, 14.12.2007, p. 1.

(6)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3. JO L 209, 11.8.2005, p. 27.

(7)  JO L 386, 29.12.2006, p. 1.

(8)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0235.

(9)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0065.

(10)  JO C 290 E, 29.11.2006, p. 107.

(11)  JO C 250 E, 25.10.2007, p. 91.

(12)  JO C 74 E, 20.3.2008, p. 775.

(13)  JO C 77 E, 28.3.2002, p. 126.

(14)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0381.

(15)  JO C 303 E, 13.12.2006, p. 879.

(16)  JO C 327, 23.12.2005, p. 4.

(17)  Până în iunie 2007.

(18)  Au participat peste 140 de reprezentanți ai societății civile și 138 de state (dintre care 94 au aprobat Declarația de la Oslo sau procesul Oslo).

(19)  JO L 150, 18.6.2003, p. 67.

(20)  La 13 martie 2008, 87 nu ratificasera înca Statutul de la Roma: Algeria, Angola, Armenia, Azerbaidjan, Bahamas, Bahrain, Bangladesh, Belarus, Bhutan, Brunei, Camerun, Capul Verde, Chile, China, Côte d'Ivoire, Cuba, Republica Cehă, Republica Populară Democrată Corea, Egipt, El Salvador, Guinea Ecuatorială, Eritrea, Ethiopia, Grenada, Guatemala, Guinea-Bissau, Haiti, India, Indonesia, Iran, Irak, Israel, Jamaica, Kazahstan, Kiribati, Kuwait, Kârgâstan, Laos, Liban, Libia, Madagascar, Malaesia, Maldive, Mauritania, Stele Federale Micronesia, Moldova, Monaco, Maroc, Mozambic, Myanmar/Birmania, Nepal, Nicaragua, Oman, Pakistan, Palau, Papua Noua Guinee, Philippine, Qatar, Federația Rusă, Rwanda, Saint Lucia, Sao Tome și Principe, Arabia Saudită, Seychelles, Singapore, Insulele Solomon, Somalia, Sri Lanka, Sudan, Surinam, Swaziland, Syria, Thailanda, Togo, Tonga, Tunisia, Turcia, Turkmenistan, Tuvalu, Ukraina, Emiratele Arabe Unite, Statle Unite ale Americii, Uzbekistan, Vanuatu, Vietnam, Yemen, Zimbabwe.

(21)  La 10 ianuarie 2008, Franța, Italia, Letonia, Polonia și Spania au semnat, însă nu au ratificat Protocolul nr. 13.

(22)  Semnatari (până în decembrie 2007): Austria, Belgia, Cipru, Danemarca, Finlanda, Franța, Germania, Irlanda, Italia, Lituania, Luxembourg, Malta, Portugalia, Slovacia, Slovenia, Spania, Suedia. (Doar două țări — Albania și Argentina — au ratificat Convenția, pentru a cărei intrare în vigoare este necesară ratificarea de către 20 de state).

(23)  Protocolul facultativ la Convenția privind drepturile copilului referitor la vânzarea de copii, prostituția copiilor și pornografia infantilă (în noiembrie 2007): neratificat de către Republica Cehă, Finlanda, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Luxembourg, Malta și Regatul Unit. Protocolul facultativ la Convenția privind drepturile copilului referitor la participarea copiilor la conflictele armate (în octombrie 2007): neratificat de către Estonia, Grecia, Ungaria și Țările de Jos; neratificat și nesemnat de Cipru.

(24)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0064.

(25)  În special a lui Mutabar Tadjibaeva, președintele organizației pentru drepturilor omului Plammenoe Serdtse, și a următorilor 9 apărători ai drepturilor omului: Nosim Isakov, Norboi Kholjigitov, Abdusattor Irzaev, Habibulla Okpulatov, Azam Formonov, Alisher Karamatov, Mamarajab Nazarov, Dilmurad Mukhiddinov și Rasul Khudainasarov,.

(26)  JO C 287 E, 29.11.2007, p. 309.

---

| 12.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/31

---

Joi, 8 mai 2008Misiunile UE de observare a alegerilor

P6_TA(2008)0194

Rezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 privind misiunile UE de observare a alegerilor: obiective, practici și provocări viitoare (2007/2217(INI))

2009/C 271 E/03

Parlamentul European,

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului și Pactul internațional privind drepturile civile și politice, în special articolul 25,

având în vedere Convenția europeană pentru protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale și angajamentele OSCE stabilite la Copenhaga în 1990 și la Summitul de la Istanbul din 1999, prin care toate statele participante la OSCE s-au angajat să invite observatori internaționali, în mod special Biroul OSCE pentru instituții democratice și drepturile omului (BIDDO), la alegerile lor,

având în vedere Carta africană privind drepturile omului și popoarelor și Convenția americană privind drepturile omului,

având în vedere Declarația privind principiile pentru observarea internațională a alegerilor și Codul de conduită pentru observatorii internaționali la alegeri, adoptate în cadrul ONU, la New York, la 27 octombrie 2005,

având în vedere toate acordurile dintre UE și țările terțe și clauzele privind drepturile omului și democrația din cuprinsul acestora,

având în vedere articolele 3, 6 și 11 din Tratatul UE, precum și articolele 3, 177, 179 și 181a din Tratatul CE,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, proclamată la Strasbourg la 12 decembrie 2007 (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1889/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de instituire a unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială (Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului, IEDDO) (2),

având în vedere Comunicarea Comisiei privind misiunile UE de asistență și de observare a alegerilor din 11 aprilie 2000 (COM(2000)0191),

având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2001 referitoare la Comunicarea Comisiei privind misiunile UE de asistență și de observare a alegerilor (3),

având în vedere liniile directoare ale UE pentru observarea alegerilor (4) și liniile directoare ale UE privind criteriile comune de selecție a observatorilor la alegeri (5),

având în vedere documentul Consiliului privind misiunile de asistență și de observare a alegerilor (6),

având în vedere Rezoluția sa din 25 aprilie 2002 referitoare la Comunicarea Comisiei privind rolul Uniunii Europene în promovarea drepturilor omului și a procesului de democratizare în țările terțe (7),

având în vedere rapoartele anuale ale UE în domeniul drepturilor omului,

având în vedere rapoartele sale anuale privind situația drepturilor omului în lume,

având în vedere rezoluția Adunării parlamentare paritare ACP-UE din 21 noiembrie 2007 privind alegerile și procesele electorale în țările din ACP și UE (8),

având în vedere deciziile Conferinței președinților din 8 noiembrie 2001 de creare a unui grup de coordonare a alegerilor (GCA) (9), din 12 mai 2005 privind dispozițiile de punere în aplicare privind misiunile de observare a alegerilor (10), din 21 septembrie 2006 privind dispozițiile de punere în aplicare privind activitatea delegațiilor (11) și din 8 iunie 2006 privind liniile directoare pentru delegațiile Parlamentului European de observare a alegerilor (12),

având în vedere declarațiile preliminare și rapoartele finale ale misiunilor UE de observare a alegerilor și rapoartele delegațiilor sale de observare a alegerilor,

având în vedere rapoartele anuale ale GCA,

având în vedere articolul 45 din Regulamentul de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A6-0138/2008),

| A. | întrucât alegerile trebuie organizate în conformitate cu standarde recunoscute la nivel internațional; |
| --- | --- |

A.

întrucât alegerile trebuie organizate în conformitate cu standarde recunoscute la nivel internațional;

| B. | întrucât Declarația universală a drepturilor omului prevede că toți cetățenii ar trebui să aibă dreptul de a-și alege în mod liber și secret reprezentanții în cadrul unor alegeri reale și periodice, printr-un vot universal și egal, acest drept fiind consacrat, de asemenea, în toate celelalte instrumente regionale și internaționale referitoare la drepturile omului și reprezentând un element esențial al democrației adevărate, la respectarea căruia Uniunea Europeană s-a angajat prin tratate; |
| --- | --- |

B.

întrucât Declarația universală a drepturilor omului prevede că toți cetățenii ar trebui să aibă dreptul de a-și alege în mod liber și secret reprezentanții în cadrul unor alegeri reale și periodice, printr-un vot universal și egal, acest drept fiind consacrat, de asemenea, în toate celelalte instrumente regionale și internaționale referitoare la drepturile omului și reprezentând un element esențial al democrației adevărate, la respectarea căruia Uniunea Europeană s-a angajat prin tratate;

| C. | întrucât observarea alegerilor contribuie la promovarea și protecția generală a drepturilor fundamentale ale omului, în special a drepturilor civile și politice; și întrucât un proces electoral cu adevărat democratic presupune respectarea libertății de exprimare și libertatea presei, respectarea statului de drept, libertatea de a înființa partide politice și de a candida pentru funcții publice, nediscriminare și drepturi egale pentru toți cetățenii, precum și respectarea altor drepturi și libertăți fundamentale ale omului pe care toate statele participante la OSCE s-au angajat să le protejeze și să le promoveze; |
| --- | --- |

C.

întrucât observarea alegerilor contribuie la promovarea și protecția generală a drepturilor fundamentale ale omului, în special a drepturilor civile și politice; și întrucât un proces electoral cu adevărat democratic presupune respectarea libertății de exprimare și libertatea presei, respectarea statului de drept, libertatea de a înființa partide politice și de a candida pentru funcții publice, nediscriminare și drepturi egale pentru toți cetățenii, precum și respectarea altor drepturi și libertăți fundamentale ale omului pe care toate statele participante la OSCE s-au angajat să le protejeze și să le promoveze;

| D. | întrucât observarea internațională a alegerilor are drept scop consolidarea legitimității procesului electoral, sporind încrederea cetățenilor în alegeri, prevenind fraudele electorale și demascându-le acolo unde apar și prezentând analize, rapoarte și recomandări pentru îmbunătățirea tuturor aspectelor legate de procesul electoral în deplină cooperare cu țara gazdă, soluționarea conflictelor și protecția drepturilor omului și a democrației în general; |
| --- | --- |

D.

întrucât observarea internațională a alegerilor are drept scop consolidarea legitimității procesului electoral, sporind încrederea cetățenilor în alegeri, prevenind fraudele electorale și demascându-le acolo unde apar și prezentând analize, rapoarte și recomandări pentru îmbunătățirea tuturor aspectelor legate de procesul electoral în deplină cooperare cu țara gazdă, soluționarea conflictelor și protecția drepturilor omului și a democrației în general;

| E. | întrucât observarea alegerilor în democrațiile noi și emergente reprezintă prioritatea UE, ceea ce demonstrează angajamentul său în a asista noile democrații și țările care se îndreaptă spre democrație să creeze structuri democratice solide; |
| --- | --- |

E.

întrucât observarea alegerilor în democrațiile noi și emergente reprezintă prioritatea UE, ceea ce demonstrează angajamentul său în a asista noile democrații și țările care se îndreaptă spre democrație să creeze structuri democratice solide;

| F. | întrucât reducerea sărăciei, care este obiectivul principal al politicii de dezvoltare a Uniunii Europene, necesită existența unei democrații participative și a unor guverne responsabile și necorupte, astfel cum se menționează în Rezoluția Adunării parlamentare paritare ACP-UE privind cooperarea ACP-UE și implicarea în procesele electorale din țările ACP, precum și rolul Adunării paritare (13), adoptată la 1 aprilie 1999, la Strasbourg; |
| --- | --- |

F.

întrucât reducerea sărăciei, care este obiectivul principal al politicii de dezvoltare a Uniunii Europene, necesită existența unei democrații participative și a unor guverne responsabile și necorupte, astfel cum se menționează în Rezoluția Adunării parlamentare paritare ACP-UE privind cooperarea ACP-UE și implicarea în procesele electorale din țările ACP, precum și rolul Adunării paritare (13), adoptată la 1 aprilie 1999, la Strasbourg;

| G. | întrucât parteneriatul dintre statele ACP și UE susține activ promovarea drepturilor omului, procesul de democratizare, consolidarea statului de drept și buna guvernare, astfel cum se subliniază în Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou, la 23 iunie 2000 (14) (Acordul de la Cotonou); |
| --- | --- |

G.

întrucât parteneriatul dintre statele ACP și UE susține activ promovarea drepturilor omului, procesul de democratizare, consolidarea statului de drept și buna guvernare, astfel cum se subliniază în Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou, la 23 iunie 2000 (14) (Acordul de la Cotonou);

| H. | întrucât în 2005 au fost adoptate, sub auspiciile ONU, Declarația privind principiile pentru observarea internațională a alegerilor și Codul de conduită pentru observatorii internaționali la alegeri, acestea fiind însușite atât de Comisie, cât și de Parlament, precum și de alte 32 de organizații internaționale guvernamentale și neguvernamentale; |
| --- | --- |

H.

întrucât în 2005 au fost adoptate, sub auspiciile ONU, Declarația privind principiile pentru observarea internațională a alegerilor și Codul de conduită pentru observatorii internaționali la alegeri, acestea fiind însușite atât de Comisie, cât și de Parlament, precum și de alte 32 de organizații internaționale guvernamentale și neguvernamentale;

| I. | întrucât principiile evidențiate în această declarația includ acoperirea totală, independența și imparțialitatea, transparența și publicitatea, profesionalismul, analiza și recomandările, respectarea suveranității țării gazdă, inclusiv necesitatea primirii unei invitații pentru a observa alegerile, cooperare între diferitele organizații observatoare și nelegitimarea proceselor electorale în mod clar nedemocratice; |
| --- | --- |

I.

întrucât principiile evidențiate în această declarația includ acoperirea totală, independența și imparțialitatea, transparența și publicitatea, profesionalismul, analiza și recomandările, respectarea suveranității țării gazdă, inclusiv necesitatea primirii unei invitații pentru a observa alegerile, cooperare între diferitele organizații observatoare și nelegitimarea proceselor electorale în mod clar nedemocratice;

| J. | întrucât, de la adoptarea sus-menționatei comunicări a Comisiei din 11 aprilie 2000, mai mult de 50 de misiuni UE de observare a alegerilor au fost trimise în 32 de țări din Africa, Asia și America Latină; întrucât, totuși, mult mai puține misiuni UE de observare a alegerilor au fost trimise în țările sud-mediteraneene; |
| --- | --- |

J.

întrucât, de la adoptarea sus-menționatei comunicări a Comisiei din 11 aprilie 2000, mai mult de 50 de misiuni UE de observare a alegerilor au fost trimise în 32 de țări din Africa, Asia și America Latină; întrucât, totuși, mult mai puține misiuni UE de observare a alegerilor au fost trimise în țările sud-mediteraneene;

| K. | întrucât, în cadrul IEDDO, mai mult de 30 de milioane de euro sunt puși la dispoziție în fiecare an pentru misiunile UE de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în cadrul IEDDO, mai mult de 30 de milioane de euro sunt puși la dispoziție în fiecare an pentru misiunile UE de observare a alegerilor;

| L. | întrucât, în orice țară dată unde au avut loc alegeri, un parlament ales în mod democratic are o valoare limitată dacă nu dispune de o putere semnificativă și dacă este dominat de executiv; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în orice țară dată unde au avut loc alegeri, un parlament ales în mod democratic are o valoare limitată dacă nu dispune de o putere semnificativă și dacă este dominat de executiv;

| M. | întrucât rămân să fie abordate unele provocări-cheie viitoare în domeniul observării alegerilor, cum ar fi importanța sporită a votului electronic; |
| --- | --- |

M.

întrucât rămân să fie abordate unele provocări-cheie viitoare în domeniul observării alegerilor, cum ar fi importanța sporită a votului electronic;

| N. | întrucât Comunicarea Comisiei din 11 aprilie 2000 menționată mai sus a reprezentat un moment de turnură în abordarea de către UE a observării alegerilor, stabilind o metodologie completă, care acoperă întregul proces electoral, de la faza pre-electorală la cea post-electorală, care s-a dovedit a fi un mare succes și care a permis UE să devină un lider în domeniul observării internaționale a alegerilor; |
| --- | --- |

N.

întrucât Comunicarea Comisiei din 11 aprilie 2000 menționată mai sus a reprezentat un moment de turnură în abordarea de către UE a observării alegerilor, stabilind o metodologie completă, care acoperă întregul proces electoral, de la faza pre-electorală la cea post-electorală, care s-a dovedit a fi un mare succes și care a permis UE să devină un lider în domeniul observării internaționale a alegerilor;

| O. | întrucât desfășurarea misiunilor UE de observare a alegerilor reprezintă un element-cheie al politicii externe a UE și constituie, în special, împreună cu asistența electorală, un instrument esențial de sprijin electoral în contextul angajamentului UE privind promovarea valorilor democrației, a dezvoltării și a păcii; |
| --- | --- |

O.

întrucât desfășurarea misiunilor UE de observare a alegerilor reprezintă un element-cheie al politicii externe a UE și constituie, în special, împreună cu asistența electorală, un instrument esențial de sprijin electoral în contextul angajamentului UE privind promovarea valorilor democrației, a dezvoltării și a păcii;

| P. | întrucât alegeri reușite pot avea loc doar în contextul înrădăcinării pe termen lung a valorilor democratice, ținând seama de necesitatea de a construi un consens european în ceea ce privește promovarea democrației, într-o societate care include educația civică și a alegătorilor, mecanisme puternice pentru promovarea drepturilor omului, existența unei societăți civile independente și pluraliste și respectare separării puterii legislative de cea executivă; |
| --- | --- |

P.

întrucât alegeri reușite pot avea loc doar în contextul înrădăcinării pe termen lung a valorilor democratice, ținând seama de necesitatea de a construi un consens european în ceea ce privește promovarea democrației, într-o societate care include educația civică și a alegătorilor, mecanisme puternice pentru promovarea drepturilor omului, existența unei societăți civile independente și pluraliste și respectare separării puterii legislative de cea executivă;

| Q. | întrucât observarea alegerilor este un proces pe termen lung, care este constituit din trei perioade: perioada de dinaintea alegerilor, ziua alegerilor și perioada de după alegeri, și întrucât fiecare dintre aceste perioade trebuie analizată în mod riguros și imparțial, pe baza unor informații obținute în mod direct; |
| --- | --- |

Q.

întrucât observarea alegerilor este un proces pe termen lung, care este constituit din trei perioade: perioada de dinaintea alegerilor, ziua alegerilor și perioada de după alegeri, și întrucât fiecare dintre aceste perioade trebuie analizată în mod riguros și imparțial, pe baza unor informații obținute în mod direct;

| R. | întrucât, deși observarea acestor trei perioade poate fi realizată de observatori diferiți, aceasta trebuie să fie complementară și bine coordonată; |
| --- | --- |

R.

întrucât, deși observarea acestor trei perioade poate fi realizată de observatori diferiți, aceasta trebuie să fie complementară și bine coordonată;

| S. | întrucât valoarea adăugată pe care o pot aduce parlamentarii și foștii parlamentari la observarea alegerilor este incontestabilă și complementară celei oferite de misiunile UE de observare a alegerilor, dar nu poate, ea singură, să reprezinte o evaluare riguroasă a procesului electoral; |
| --- | --- |

S.

întrucât valoarea adăugată pe care o pot aduce parlamentarii și foștii parlamentari la observarea alegerilor este incontestabilă și complementară celei oferite de misiunile UE de observare a alegerilor, dar nu poate, ea singură, să reprezinte o evaluare riguroasă a procesului electoral;

| T. | întrucât Parlamentul joacă un rol-cheie în misiunile UE de observare a alegerilor prin faptul că un deputat în Parlamentul European este numit observator-șef și, în majoritatea cazurilor, o delegație de observare a alegerilor formată din deputați în PE este integrată pe deplin în structura misiunilor UE de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

T.

întrucât Parlamentul joacă un rol-cheie în misiunile UE de observare a alegerilor prin faptul că un deputat în Parlamentul European este numit observator-șef și, în majoritatea cazurilor, o delegație de observare a alegerilor formată din deputați în PE este integrată pe deplin în structura misiunilor UE de observare a alegerilor;

| U. | întrucât evoluțiile posterioare misiunilor UE de observare a alegerilor trebuie monitorizate într-un mod mai coerent și complet, atât la nivel tehnic cât și politic; |
| --- | --- |

U.

întrucât evoluțiile posterioare misiunilor UE de observare a alegerilor trebuie monitorizate într-un mod mai coerent și complet, atât la nivel tehnic cât și politic;

| V. | întrucât, deși este esențial să se mențină politica trimiterii de misiuni UE de observare a alegerilor în condiții în care sarcinile pot fi îndeplinite în mod imparțial, global și sigur pentru personalul implicat, UE nu trebuie să păstreze tăcerea în legătură cu organizarea de alegeri în împrejurări în care astfel de condiții nu există, |
| --- | --- |

V.

întrucât, deși este esențial să se mențină politica trimiterii de misiuni UE de observare a alegerilor în condiții în care sarcinile pot fi îndeplinite în mod imparțial, global și sigur pentru personalul implicat, UE nu trebuie să păstreze tăcerea în legătură cu organizarea de alegeri în împrejurări în care astfel de condiții nu există,

| 1. | confirmă hotărârea sa de a contribui la consolidarea proceselor democratice prin sporirea implicării sale în observarea alegerilor, monitorizarea evoluțiilor posterioare misiunilor UE de observare a alegerilor și construirea capacității parlamentare; |
| --- | --- |

1.

confirmă hotărârea sa de a contribui la consolidarea proceselor democratice prin sporirea implicării sale în observarea alegerilor, monitorizarea evoluțiilor posterioare misiunilor UE de observare a alegerilor și construirea capacității parlamentare;

| 2. | consideră că organizarea de alegeri nu poate fi considerată în termeni absoluți drept singurul indicator al democrației, dar că are totuși un efect pozitiv asupra procesului de democratizare în termeni de progrese realizate în domeniul libertăților civile, cu condiția să se garanteze pluralismul politic, libertatea de întrunire și de asociere, libertatea de expresie, accesul egal la mijloacele de comunicare, votul secret și respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

2.

consideră că organizarea de alegeri nu poate fi considerată în termeni absoluți drept singurul indicator al democrației, dar că are totuși un efect pozitiv asupra procesului de democratizare în termeni de progrese realizate în domeniul libertăților civile, cu condiția să se garanteze pluralismul politic, libertatea de întrunire și de asociere, libertatea de expresie, accesul egal la mijloacele de comunicare, votul secret și respectarea drepturilor omului;

| 3. | subliniază faptul că observarea alegerilor în democrațiile noi și emergente trebuie să rămână o prioritate, deoarece astfel de state beneficiază cel mai mult de pe urma observării internaționale a alegerilor și a recomandărilor care decurg din aceasta; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că observarea alegerilor în democrațiile noi și emergente trebuie să rămână o prioritate, deoarece astfel de state beneficiază cel mai mult de pe urma observării internaționale a alegerilor și a recomandărilor care decurg din aceasta;

| 4. | regretă faptul că UE nu are încă o strategie comună și globală de promovare a democrației și îndeamnă toate instituțiile UE și statele membre să continue să depună eforturi pentru a face posibilă adoptarea unei astfel de strategii; îndeamnă, în acest sens, toate instituțiile UE și statele membre să convină asupra stabilirii unui consens european privind democrația; |
| --- | --- |

4.

regretă faptul că UE nu are încă o strategie comună și globală de promovare a democrației și îndeamnă toate instituțiile UE și statele membre să continue să depună eforturi pentru a face posibilă adoptarea unei astfel de strategii; îndeamnă, în acest sens, toate instituțiile UE și statele membre să convină asupra stabilirii unui consens european privind democrația;

| 5. | consideră, în lumina acestui fapt, că observarea alegerilor reprezintă doar un prim pas spre democrație și trebuie completată cu alte activități, finanțate în mod adecvat, și cu măsuri post-electorale de promovare a democrației, în special prin consolidarea capacităților parlamentelor naționale, ale partidelor politice, ale administrației, ale actorilor nestatali, și ale societății civile, și prin promovarea drepturilor omului și a bunei guvernări; solicită, prin urmare, menținerea plafonului bugetar aprobat de Comisie pentru misiunile UE de observare a alegerilor, de aproximativ 25 % din IEDDO, pentru cei șapte ani ai cadrului financiar 2007-2013; solicită Comisiei să rezerve, în cadrul cadrului bugetar, alocări pentru activități de pregătire înaintea alegerilor, inclusiv formarea supraveghetorilor electorali locali, educarea electoratului și alte activități esențiale pentru organizarea pe termen lung de alegeri libere și corecte; |
| --- | --- |

5.

consideră, în lumina acestui fapt, că observarea alegerilor reprezintă doar un prim pas spre democrație și trebuie completată cu alte activități, finanțate în mod adecvat, și cu măsuri post-electorale de promovare a democrației, în special prin consolidarea capacităților parlamentelor naționale, ale partidelor politice, ale administrației, ale actorilor nestatali, și ale societății civile, și prin promovarea drepturilor omului și a bunei guvernări; solicită, prin urmare, menținerea plafonului bugetar aprobat de Comisie pentru misiunile UE de observare a alegerilor, de aproximativ 25 % din IEDDO, pentru cei șapte ani ai cadrului financiar 2007-2013; solicită Comisiei să rezerve, în cadrul cadrului bugetar, alocări pentru activități de pregătire înaintea alegerilor, inclusiv formarea supraveghetorilor electorali locali, educarea electoratului și alte activități esențiale pentru organizarea pe termen lung de alegeri libere și corecte;

| 6. | salută activitatea BIDDO, a cărui muncă de pionierat a inspirat în mare măsură metodologia UE în domeniul observării alegerilor; |
| --- | --- |

6.

salută activitatea BIDDO, a cărui muncă de pionierat a inspirat în mare măsură metodologia UE în domeniul observării alegerilor;

| 7. | aduce un omagiu participării observatorilor din țări terțe, precum Elveția, Norvegia și Canada, în cadrul misiunilor UE de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

7.

aduce un omagiu participării observatorilor din țări terțe, precum Elveția, Norvegia și Canada, în cadrul misiunilor UE de observare a alegerilor;

| 8. | reafirmă rolul important al misiunilor de observare a alegerilor ale BIDDO în zona OSCE, unde UE nu trimite în general misiuni de observare a alegerilor; felicită BIDDO pentru calitatea acțiunilor sale, precum și pentru însușirea de către acesta a unor înalte standarde de transparență și independență; își exprimă preocuparea cu privire la declarații și acțiuni ale unor state OSCE participante care contestă mandatul BIDDO și subminează eficiența, finanțarea și independența misiunilor sale; invită statele participante la OSCE și Consiliul European să susțină poziția BIDDO ca principal organism de observare a alegerilor din zona OSCE; în special, condamnă impunerea recentă a unor restricții din partea anumitor state OSCE în ceea ce privește durata misiunilor de observare a alegerilor, precum și refuzul acestor state de a elibera, sau întârzierea cu care eliberează, vize pentru observatori, ceea ce pune BIDDO în imposibilitatea de a-și îndeplini mandatul; |
| --- | --- |

8.

reafirmă rolul important al misiunilor de observare a alegerilor ale BIDDO în zona OSCE, unde UE nu trimite în general misiuni de observare a alegerilor; felicită BIDDO pentru calitatea acțiunilor sale, precum și pentru însușirea de către acesta a unor înalte standarde de transparență și independență; își exprimă preocuparea cu privire la declarații și acțiuni ale unor state OSCE participante care contestă mandatul BIDDO și subminează eficiența, finanțarea și independența misiunilor sale; invită statele participante la OSCE și Consiliul European să susțină poziția BIDDO ca principal organism de observare a alegerilor din zona OSCE; în special, condamnă impunerea recentă a unor restricții din partea anumitor state OSCE în ceea ce privește durata misiunilor de observare a alegerilor, precum și refuzul acestor state de a elibera, sau întârzierea cu care eliberează, vize pentru observatori, ceea ce pune BIDDO în imposibilitatea de a-și îndeplini mandatul;

| 9. | atrage atenția asupra valorii adăugate a participării în misiuni internaționale de observare a alegerilor în zona OSCE împreună cu OSCE/BIDDO, Adunarea parlamentară OSCE, Adunarea parlamentară a Consiliului Europei și, după caz, Adunarea parlamentară NATO; consideră că implicarea sa în aceste misiuni ar trebui continuată și chiar sporită; subliniază importanța crucială a coordonării politice aprofundate între organismele implicate, în special în ceea ce privește calitatea evaluării, aderarea la norme de independență, concluziile observatorilor pe termen lung și coerența declarațiilor publice; |
| --- | --- |

9.

atrage atenția asupra valorii adăugate a participării în misiuni internaționale de observare a alegerilor în zona OSCE împreună cu OSCE/BIDDO, Adunarea parlamentară OSCE, Adunarea parlamentară a Consiliului Europei și, după caz, Adunarea parlamentară NATO; consideră că implicarea sa în aceste misiuni ar trebui continuată și chiar sporită; subliniază importanța crucială a coordonării politice aprofundate între organismele implicate, în special în ceea ce privește calitatea evaluării, aderarea la norme de independență, concluziile observatorilor pe termen lung și coerența declarațiilor publice;

| 10. | salută contribuția pozitivă a misiunilor UE de observare a alegerilor la consolidarea proceselor democratice, a respectării drepturilor omului, a libertăților fundamentale, bunei guvernanțe și statului de drept și, în special, a proceselor electorale din întreaga lume; |
| --- | --- |

10.

salută contribuția pozitivă a misiunilor UE de observare a alegerilor la consolidarea proceselor democratice, a respectării drepturilor omului, a libertăților fundamentale, bunei guvernanțe și statului de drept și, în special, a proceselor electorale din întreaga lume;

| 11. | reamintește concluziile seminarului din 11 septembrie 2007 al Comisiei Europene și al Parlamentului European potrivit căruia, din motive legate de metodologie, identitate și vizibilitate, misiunile UE de observare a alegerilor trebuie să se desfășoare în continuare independent de alți observatori internaționali și naționali; consideră că aceasta nu exclude totuși o cooperare periodică și apropiată cu celelalte organizații de observatori de pe teren, și nici continuarea sprijinului acordat de UE pentru consolidarea capacităților organizațiilor naționale și regionale de observare; |
| --- | --- |

11.

reamintește concluziile seminarului din 11 septembrie 2007 al Comisiei Europene și al Parlamentului European potrivit căruia, din motive legate de metodologie, identitate și vizibilitate, misiunile UE de observare a alegerilor trebuie să se desfășoare în continuare independent de alți observatori internaționali și naționali; consideră că aceasta nu exclude totuși o cooperare periodică și apropiată cu celelalte organizații de observatori de pe teren, și nici continuarea sprijinului acordat de UE pentru consolidarea capacităților organizațiilor naționale și regionale de observare;

| 12. | subliniază succesul metodologiei UE, însă invită Comisia să o îmbunătățească și să o actualizeze prin includerea practicilor confirmate și abordarea noilor provocări; |
| --- | --- |

12.

subliniază succesul metodologiei UE, însă invită Comisia să o îmbunătățească și să o actualizeze prin includerea practicilor confirmate și abordarea noilor provocări;

| 13. | subliniază faptul că acest succes a transformat UE într-un lider în domeniul observării internaționale a alegerilor și că accentul pus pe profesionalism în cadrul misiunilor UE de observare a alegerilor contribuie în mod substanțial la constituirea unui număr mare de experți electorali înalt calificați și experimentați; subliniază importanța recrutării active și a pregătirii noilor observatori pentru a asigura continuitatea expertizei de observare electorală a UE; subliniază, în plus, faptul că profesionalismul misiunilor UE de observare a alegerilor sporește contribuția UE la consolidarea unei conștientizări durabile a diferitelor elemente care alcătuiesc un proces electoral democratic; consideră, în acest sens, că ar trebui luată în considerare experiența foștilor parlamentari europeni ca observatori pe termen scurt și pe termen lung; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că acest succes a transformat UE într-un lider în domeniul observării internaționale a alegerilor și că accentul pus pe profesionalism în cadrul misiunilor UE de observare a alegerilor contribuie în mod substanțial la constituirea unui număr mare de experți electorali înalt calificați și experimentați; subliniază importanța recrutării active și a pregătirii noilor observatori pentru a asigura continuitatea expertizei de observare electorală a UE; subliniază, în plus, faptul că profesionalismul misiunilor UE de observare a alegerilor sporește contribuția UE la consolidarea unei conștientizări durabile a diferitelor elemente care alcătuiesc un proces electoral democratic; consideră, în acest sens, că ar trebui luată în considerare experiența foștilor parlamentari europeni ca observatori pe termen scurt și pe termen lung;

| 14. | invită Comisia să ia măsurile corespunzătoare pentru a consolida într-o mai mare măsură participarea adecvată a organizațiilor societății civile și a observatorilor locali la procesele electorale; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să ia măsurile corespunzătoare pentru a consolida într-o mai mare măsură participarea adecvată a organizațiilor societății civile și a observatorilor locali la procesele electorale;

| 15. | subliniază faptul că este important ca observatorii UE pe termen scurt sau lung să evite orice comportament care ar putea fi perceput de populația locală ca fiind condescendent, arogant sau lipsit de respect pentru cultura locală; consideră că, în acest context, observatorii UE ar trebui, atunci când este cazul, să intre în legătură cu observatorii locali; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că este important ca observatorii UE pe termen scurt sau lung să evite orice comportament care ar putea fi perceput de populația locală ca fiind condescendent, arogant sau lipsit de respect pentru cultura locală; consideră că, în acest context, observatorii UE ar trebui, atunci când este cazul, să intre în legătură cu observatorii locali;

| 16. | salută practica deja consacrată de numire a unor deputați în Parlamentul European ca observatori-șefi ai misiunilor UE de observare a alegerilor, solicită ca procesul de desemnare să fie clar și transparent pentru a asigura credibilitatea observatorului-șef și subliniază faptul că, deși lucrează îndeaproape cu Comisia și celelalte instituții ale UE pe întreaga durată a mandatului lor, aceștia trebuie să își păstreze o independență clară și bine definită, fără niciun fel de interferență; |
| --- | --- |

16.

salută practica deja consacrată de numire a unor deputați în Parlamentul European ca observatori-șefi ai misiunilor UE de observare a alegerilor, solicită ca procesul de desemnare să fie clar și transparent pentru a asigura credibilitatea observatorului-șef și subliniază faptul că, deși lucrează îndeaproape cu Comisia și celelalte instituții ale UE pe întreaga durată a mandatului lor, aceștia trebuie să își păstreze o independență clară și bine definită, fără niciun fel de interferență;

| 17. | salută politica de egalitate între sexe adoptată în cadrul metodologiei de selecție a observatorilor, inclusiv a observatorului-șef, indiferent de gradul de dificultate a misiunii; |
| --- | --- |

17.

salută politica de egalitate între sexe adoptată în cadrul metodologiei de selecție a observatorilor, inclusiv a observatorului-șef, indiferent de gradul de dificultate a misiunii;

| 18. | consideră că cunoașterea limbii vorbite în țara unde au loc alegerile (de exemplu, în Bolivia, limba spaniolă) trebuie să fie un criteriu indicativ pentru desemnarea observatorilor, deoarece capacitatea de a comunica direct cu localnicii facilitează buna cunoaștere a situației sociale și politice din țara respectivă de către observatori; |
| --- | --- |

18.

consideră că cunoașterea limbii vorbite în țara unde au loc alegerile (de exemplu, în Bolivia, limba spaniolă) trebuie să fie un criteriu indicativ pentru desemnarea observatorilor, deoarece capacitatea de a comunica direct cu localnicii facilitează buna cunoaștere a situației sociale și politice din țara respectivă de către observatori;

| 19. | consideră că, în perioada pre-electorală, după întâlnirile cu candidații și cu agenții comisiilor electorale, observatorii trebuie să se poată întâlni cu alte grupuri din țara în care au loc alegerile; |
| --- | --- |

19.

consideră că, în perioada pre-electorală, după întâlnirile cu candidații și cu agenții comisiilor electorale, observatorii trebuie să se poată întâlni cu alte grupuri din țara în care au loc alegerile;

| 20. | salută experiența pozitivă a delegațiilor sale de observare a alegerilor în cadrul misiunilor UE de observare a alegerilor, cărora le-au adus o importantă valoare adăugată, conferind legitimitate concluziilor lor și sporindu-le vizibilitatea și acceptarea, însă subliniază faptul că întreaga credibilitate a acestor concluzii depinde de aplicarea riguroasă a metodologiei pe întreaga durată a procesului de observare; |
| --- | --- |

20.

salută experiența pozitivă a delegațiilor sale de observare a alegerilor în cadrul misiunilor UE de observare a alegerilor, cărora le-au adus o importantă valoare adăugată, conferind legitimitate concluziilor lor și sporindu-le vizibilitatea și acceptarea, însă subliniază faptul că întreaga credibilitate a acestor concluzii depinde de aplicarea riguroasă a metodologiei pe întreaga durată a procesului de observare;

| 21. | salută activitatea întreprinsă de Asociația foștilor membri ai Parlamentului European pentru înființarea Institutului internațional al observatorilor la alegeri (IIOA) împreună cu foști membri ai Parlamentului canadian și cu Asociația a foștilor membri ai Congresului Statelor Unite; remarcă faptul că membrii IIOA au observat o serie de alegeri și subliniază că, la un moment dat, toți deputații în Parlamentul European vor fi foști deputați și că experiența acestora va fi inestimabilă pentru dezvoltarea procesului democratic; |
| --- | --- |

21.

salută activitatea întreprinsă de Asociația foștilor membri ai Parlamentului European pentru înființarea Institutului internațional al observatorilor la alegeri (IIOA) împreună cu foști membri ai Parlamentului canadian și cu Asociația a foștilor membri ai Congresului Statelor Unite; remarcă faptul că membrii IIOA au observat o serie de alegeri și subliniază că, la un moment dat, toți deputații în Parlamentul European vor fi foști deputați și că experiența acestora va fi inestimabilă pentru dezvoltarea procesului democratic;

| 22. | invită toți deputații în Parlamentul European care participă la delegațiile de observare a alegerilor să continue să respecte liniile directoare stabilite pentru aceste delegații; subliniază importanța Codului de conduită pentru observatorii internaționalila alegeri, care se aplică, de asemenea, deputaților în Parlamentul European; |
| --- | --- |

22.

invită toți deputații în Parlamentul European care participă la delegațiile de observare a alegerilor să continue să respecte liniile directoare stabilite pentru aceste delegații; subliniază importanța Codului de conduită pentru observatorii internaționalila alegeri, care se aplică, de asemenea, deputaților în Parlamentul European;

| 23. | recunoaște că, în mai multe ocazii, delegațiile de observare ale Parlamentului European au fost formate dintr-un număr insuficient de membri și consideră că, în aceste cazuri, ar putea fi util să se adauge foști deputați în Parlamentul European pentru a le completa; îndeamnă autoritățile politice competente ale Parlamentului European să urmeze această sugestie; |
| --- | --- |

23.

recunoaște că, în mai multe ocazii, delegațiile de observare ale Parlamentului European au fost formate dintr-un număr insuficient de membri și consideră că, în aceste cazuri, ar putea fi util să se adauge foști deputați în Parlamentul European pentru a le completa; îndeamnă autoritățile politice competente ale Parlamentului European să urmeze această sugestie;

| 24. | subliniază faptul că delegațiile de observatori ale grupurilor politice nu reprezintă Parlamentul și invită aceste delegații să se abțină de la orice acțiuni care pot submina credibilitatea și vizibilitatea delegațiilor oficiale ale Parlamentului European de observare a alegerilor și ale misiunilor UE de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că delegațiile de observatori ale grupurilor politice nu reprezintă Parlamentul și invită aceste delegații să se abțină de la orice acțiuni care pot submina credibilitatea și vizibilitatea delegațiilor oficiale ale Parlamentului European de observare a alegerilor și ale misiunilor UE de observare a alegerilor;

| 25. | constată că coordonarea dintre instituțiile UE și în cadrul Comisiei este, în general, pozitivă; regretă totuși că, în anumite cazuri, aceasta a avut de suferit de pe urma unei lipse grave de coeziune, fiind, prin urmare, nevoie de o ameliorare a acesteia; |
| --- | --- |

25.

constată că coordonarea dintre instituțiile UE și în cadrul Comisiei este, în general, pozitivă; regretă totuși că, în anumite cazuri, aceasta a avut de suferit de pe urma unei lipse grave de coeziune, fiind, prin urmare, nevoie de o ameliorare a acesteia;

| 26. | subliniază, în special, importanța coordonării tuturor declarațiilor publice referitoare la concluziile misiunilor UE de observare a alegerilor și a evitării oricărei declarații înainte de prezentarea de către misiunea UE de observare a alegerilor a declarației sale preliminare, și subliniază rolul-cheie pe care îl joacă, la nivelul vizibilității și credibilității, conferința de presă, în cadrul căreia este prezentată pentru prima dată declarația preliminară; solicită ca publicarea atât a declarațiilor de presă, cât și a rapoartelor de concluzii să fie efectuată conform unui program care ia în considerare sensibilitățile electorale de la fața locului; |
| --- | --- |

26.

subliniază, în special, importanța coordonării tuturor declarațiilor publice referitoare la concluziile misiunilor UE de observare a alegerilor și a evitării oricărei declarații înainte de prezentarea de către misiunea UE de observare a alegerilor a declarației sale preliminare, și subliniază rolul-cheie pe care îl joacă, la nivelul vizibilității și credibilității, conferința de presă, în cadrul căreia este prezentată pentru prima dată declarația preliminară; solicită ca publicarea atât a declarațiilor de presă, cât și a rapoartelor de concluzii să fie efectuată conform unui program care ia în considerare sensibilitățile electorale de la fața locului;

| 27. | propune, în vederea îmbunătățirii relațiilor dintre Parlament și Consiliu, ca acesta din urmă să participe la reuniunile GCA și ca Parlamentul să primească statut de observator la reuniunile Grupului de lucru privind drepturile omului al Consiliului (COHOM); |
| --- | --- |

27.

propune, în vederea îmbunătățirii relațiilor dintre Parlament și Consiliu, ca acesta din urmă să participe la reuniunile GCA și ca Parlamentul să primească statut de observator la reuniunile Grupului de lucru privind drepturile omului al Consiliului (COHOM);

| 28. | invită Comisia să analizeze, la negocierea acordurilor de asociere sau a parteneriatelor strategice, posibilitatea observării proceselor electorale în țările sud-mediteraneene și în țările din Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să analizeze, la negocierea acordurilor de asociere sau a parteneriatelor strategice, posibilitatea observării proceselor electorale în țările sud-mediteraneene și în țările din Orientul Mijlociu;

| 29. | consideră că o monitorizare eficientă și orientată spre rezultate a evoluției ulterioare misiunilor UE de observare a alegerilor rămâne principala provocare care trebuie avută în vedere și că trebuie să se facă o distincție între monitorizarea tehnică și cea politică, în care ar trebui să fie implicate toate instituțiile UE și toate statele membre, la toate nivelurile; |
| --- | --- |

29.

consideră că o monitorizare eficientă și orientată spre rezultate a evoluției ulterioare misiunilor UE de observare a alegerilor rămâne principala provocare care trebuie avută în vedere și că trebuie să se facă o distincție între monitorizarea tehnică și cea politică, în care ar trebui să fie implicate toate instituțiile UE și toate statele membre, la toate nivelurile;

| 30. | sugerează că evoluția ulterioară a punerii în aplicare a recomandărilor făcute de misiunile UE de observare a alegerilor trebuie să fie strâns monitorizată, în special în cazul în care nu este oferită asistență electorală; |
| --- | --- |

30.

sugerează că evoluția ulterioară a punerii în aplicare a recomandărilor făcute de misiunile UE de observare a alegerilor trebuie să fie strâns monitorizată, în special în cazul în care nu este oferită asistență electorală;

| 31. | solicită tuturor instituțiilor UE, în special Consiliului, și guvernelor statelor membre, să includă concluziile și recomandările misiunilor UE de observare a alegerilor în dialogurile lor politice cu țările în cauză, precum și în demersurile, declarațiile, rezoluțiile și acțiunile lor viitoare; |
| --- | --- |

31.

solicită tuturor instituțiilor UE, în special Consiliului, și guvernelor statelor membre, să includă concluziile și recomandările misiunilor UE de observare a alegerilor în dialogurile lor politice cu țările în cauză, precum și în demersurile, declarațiile, rezoluțiile și acțiunile lor viitoare;

| 32. | invită în special Comisia să includă recomandările misiunilor UE de observare a alegerilor în toate planurile de acțiune cu privire la țările incluse în Politica Europeană de Vecinătate în care sunt trimise misiunile de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

32.

invită în special Comisia să includă recomandările misiunilor UE de observare a alegerilor în toate planurile de acțiune cu privire la țările incluse în Politica Europeană de Vecinătate în care sunt trimise misiunile de observare a alegerilor;

| 33. | invită Comisia să țină cont pe termen lung de aceste recomandări în vederea redactării documentelor de strategie de țară și a programelor de acțiune anuale care intră în sfera Fondului European de Dezvoltare și a instrumentelor financiare externe ale UE, în special Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (15), precum și Regulamentul (CE) nr. 1638/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a dispozițiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate și de parteneriat (16); |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să țină cont pe termen lung de aceste recomandări în vederea redactării documentelor de strategie de țară și a programelor de acțiune anuale care intră în sfera Fondului European de Dezvoltare și a instrumentelor financiare externe ale UE, în special Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (15), precum și Regulamentul (CE) nr. 1638/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a dispozițiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate și de parteneriat (16);

| 34. | condamnă exemplele de practici care constau în adoptarea unei atitudini de tipul „business as usual” față de țări al căror proces electoral a fost aspru criticat de misiunile UE de observare a alegerilor; regretă, pe de altă parte, că unele alegeri democratice nu sunt întotdeauna legitimate de UE și consideră că aceste inconsecvențe subminează conceptul fragil de democrație din aceste țări, precum și imaginea UE; |
| --- | --- |

34.

condamnă exemplele de practici care constau în adoptarea unei atitudini de tipul „business as usual” față de țări al căror proces electoral a fost aspru criticat de misiunile UE de observare a alegerilor; regretă, pe de altă parte, că unele alegeri democratice nu sunt întotdeauna legitimate de UE și consideră că aceste inconsecvențe subminează conceptul fragil de democrație din aceste țări, precum și imaginea UE;

| 35. | invită Comisia să evalueze atent rezultatele fiecărei misiuni UE de observare a alegerilor, să asimileze concluziile trase și să precizeze în mod clar în rapoartele finale care sunt limitările metodologice ale fiecărei misiuni UE de observare a alegerilor; mai mult, invită Comisia să facă tot posibilul pentru a se asigura că realizările misiunilor UE de observare a alegerilor (metodologie, practică tehnică, mijloace bugetare, structuri electorale etc.) nu sunt contestate sau uitate odată cu încheierea procesului electoral; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia să evalueze atent rezultatele fiecărei misiuni UE de observare a alegerilor, să asimileze concluziile trase și să precizeze în mod clar în rapoartele finale care sunt limitările metodologice ale fiecărei misiuni UE de observare a alegerilor; mai mult, invită Comisia să facă tot posibilul pentru a se asigura că realizările misiunilor UE de observare a alegerilor (metodologie, practică tehnică, mijloace bugetare, structuri electorale etc.) nu sunt contestate sau uitate odată cu încheierea procesului electoral;

| 36. | solicită Comisiei să analizeze fezabilitatea desfășurării unor misiuni specializate pentru monitorizarea anumitor aspecte-cheie ale procesului electoral, precum redactarea cadrului legislativ de desfășurare a alegerilor, înregistrarea votanților și plângerile și căile de atac postelectorale, care, în unele cazuri, nu fac în totalitate obiectul misiunilor UE de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să analizeze fezabilitatea desfășurării unor misiuni specializate pentru monitorizarea anumitor aspecte-cheie ale procesului electoral, precum redactarea cadrului legislativ de desfășurare a alegerilor, înregistrarea votanților și plângerile și căile de atac postelectorale, care, în unele cazuri, nu fac în totalitate obiectul misiunilor UE de observare a alegerilor;

| 37. | recomandă stabilirea unui dialog politic în cazurile în care recomandările făcute de misiunile UE de observare a alegerilor nu sunt puse în aplicare; |
| --- | --- |

37.

recomandă stabilirea unui dialog politic în cazurile în care recomandările făcute de misiunile UE de observare a alegerilor nu sunt puse în aplicare;

| 38. | propune, în conformitate cu punctul de mai sus, ca Parlamentul European să fie prezent la deschiderea unui nou parlament a cărui alegere a fost observată și să fie consolidată cooperarea cu un astfel de parlament nou ales; |
| --- | --- |

38.

propune, în conformitate cu punctul de mai sus, ca Parlamentul European să fie prezent la deschiderea unui nou parlament a cărui alegere a fost observată și să fie consolidată cooperarea cu un astfel de parlament nou ales;

| 39. | recomandă introducerea unei strategii specifice pentru a sprijini parlamentele alese recent în mod democratic, în vederea instituirii durabile a democrației, a statului de drept și a bunei guvernări; |
| --- | --- |

39.

recomandă introducerea unei strategii specifice pentru a sprijini parlamentele alese recent în mod democratic, în vederea instituirii durabile a democrației, a statului de drept și a bunei guvernări;

| 40. | propune ca, având în vedere acest scop, Parlamentul European să analizeze modalitățile și mijloacele de a sprijini parlamentele recent alese să-și desfășoare activitatea, concentrându-se mai ales asupra țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

40.

propune ca, având în vedere acest scop, Parlamentul European să analizeze modalitățile și mijloacele de a sprijini parlamentele recent alese să-și desfășoare activitatea, concentrându-se mai ales asupra țărilor în curs de dezvoltare;

| 41. | sugerează Comisiei să elaboreze mecanisme de monitorizare a proceselor electorale în cazurile în care nu este posibilă trimiterea unei misiuni de observare a alegerilor cu drepturi depline a UE; invită Consiliul și Comisia să fie pregătite să facă declarații publice ferme și în timpul necesar cu privire la alegerile desfășurate în aceste împrejurări; |
| --- | --- |

41.

sugerează Comisiei să elaboreze mecanisme de monitorizare a proceselor electorale în cazurile în care nu este posibilă trimiterea unei misiuni de observare a alegerilor cu drepturi depline a UE; invită Consiliul și Comisia să fie pregătite să facă declarații publice ferme și în timpul necesar cu privire la alegerile desfășurate în aceste împrejurări;

| 42. | consideră că, în ceea ce privește monitorizarea tehnică, asistența electorală pe întreg ciclul electoral reprezintă un angajament pe termen lung strategic și necesar, care se combină cel mai bine cu activitatea misiunilor UE de observare a alegerilor, și apreciază că ar trebui acordată o atenție specială consolidării independenței și legitimității organismelor responsabile de organizarea alegerilor, precum și sprijinirii creării unei comisii electorale permanente mai degrabă decât una ad hoc; |
| --- | --- |

42.

consideră că, în ceea ce privește monitorizarea tehnică, asistența electorală pe întreg ciclul electoral reprezintă un angajament pe termen lung strategic și necesar, care se combină cel mai bine cu activitatea misiunilor UE de observare a alegerilor, și apreciază că ar trebui acordată o atenție specială consolidării independenței și legitimității organismelor responsabile de organizarea alegerilor, precum și sprijinirii creării unei comisii electorale permanente mai degrabă decât una ad hoc;

| 43. | subliniază că, în calitatea sa de instituție europeană aleasă în mod democratic, Parlamentul va juca un rol special în continuarea politică a misiunilor UE de observare a alegerilor, în special, în procesul de construire a capacității parlamentare; |
| --- | --- |

43.

subliniază că, în calitatea sa de instituție europeană aleasă în mod democratic, Parlamentul va juca un rol special în continuarea politică a misiunilor UE de observare a alegerilor, în special, în procesul de construire a capacității parlamentare;

| 44. | solicită, în măsura posibilului, acordarea unei atenții sporite contribuției aduse de consultarea, cooperarea și schimbul de expertiză între Parlament și misiunile și delegațiile parlamentare ACP, în contextul mai larg al acțiunii externe a UE, dar și în legătură cu alte misiuni de observare naționale și internaționale; propune să fie organizate grupuri de lucru care să dea partenerilor din Uniunea Africană posibilitatea de a beneficia, ca parte a noii strategii UE-Africa, de expertiza și experiența observării alegerilor, astfel cum UE a beneficiat de metodele de lucru și experiența BIDDO/OSCE; |
| --- | --- |

44.

solicită, în măsura posibilului, acordarea unei atenții sporite contribuției aduse de consultarea, cooperarea și schimbul de expertiză între Parlament și misiunile și delegațiile parlamentare ACP, în contextul mai larg al acțiunii externe a UE, dar și în legătură cu alte misiuni de observare naționale și internaționale; propune să fie organizate grupuri de lucru care să dea partenerilor din Uniunea Africană posibilitatea de a beneficia, ca parte a noii strategii UE-Africa, de expertiza și experiența observării alegerilor, astfel cum UE a beneficiat de metodele de lucru și experiența BIDDO/OSCE;

| 45. | solicită o analiză a condițiilor în care se pot organiza delegații comune de observare a alegerilor pe termen scurt, împreună cu membrii omologi ai Adunării parlamentare paritare ACP-UE, ai Adunării parlamentare euro-mediteraneene și ai Adunării parlamentare euro-latino-americane; |
| --- | --- |

45.

solicită o analiză a condițiilor în care se pot organiza delegații comune de observare a alegerilor pe termen scurt, împreună cu membrii omologi ai Adunării parlamentare paritare ACP-UE, ai Adunării parlamentare euro-mediteraneene și ai Adunării parlamentare euro-latino-americane;

| 46. | recomandă organizarea periodică de misiuni comune ACP-UE de observare a alegerilor atunci când au loc alegeri în cadrul UE; |
| --- | --- |

46.

recomandă organizarea periodică de misiuni comune ACP-UE de observare a alegerilor atunci când au loc alegeri în cadrul UE;

| 47. | consideră că votul electronic joacă deja, și va juca, un rol din ce în ce mai important în procesele electorale, dând naștere în mod potențial unui nou tip de fraudă electorală; îndeamnă Comisia să ia măsurile potrivite pentru observarea fiabilă a unui astfel de vot și să formeze observatori în mod adecvat în acest scop; |
| --- | --- |

47.

consideră că votul electronic joacă deja, și va juca, un rol din ce în ce mai important în procesele electorale, dând naștere în mod potențial unui nou tip de fraudă electorală; îndeamnă Comisia să ia măsurile potrivite pentru observarea fiabilă a unui astfel de vot și să formeze observatori în mod adecvat în acest scop;

| 48. | solicită adoptarea de către Parlamentul European a unui raport anual privind misiunile UE de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

48.

solicită adoptarea de către Parlamentul European a unui raport anual privind misiunile UE de observare a alegerilor;

| 49. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Copreședinților Adunării parlamentare paritare ACP-UE, Președintelui Adunării parlamentare euro-mediteraneene și Copreședinților Adunării parlamentare euro-latino-americane, Președintelui Adunării parlamentare a Consiliului Europei, Președintelui Adunării parlamentare a OSCE și Directorului Biroului pentru instituții democratice și drepturile omului. |
| --- | --- |

49.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Copreședinților Adunării parlamentare paritare ACP-UE, Președintelui Adunării parlamentare euro-mediteraneene și Copreședinților Adunării parlamentare euro-latino-americane, Președintelui Adunării parlamentare a Consiliului Europei, Președintelui Adunării parlamentare a OSCE și Directorului Biroului pentru instituții democratice și drepturile omului.

---

(1)  JO C 303, 14.12.2007, p. 1.

(2)  JO L 386, 29.12.2006, p. 1.

(3)  JO C 343, 5.12.2001, p. 270.

(4)  Decizia Consiliului 9262/98 — PESC 157 — COHOM 6, 3.6.1998.

(5)  Decizia Consiliului 8728/99 — PESC 165 — COHOM 4, 28.5.1999.

(6)  Documentul Consiliului 9990/01 — PESC 236 — DEVGEN 103 — COHOM 17, 26.6.2001.

(7)  JO C 131 E, 5.6.2003, p. 147.

(8)  JO C 58, 1.3.2008, p. 18.

(9)  PE 309/025/BUR.

(10)  PE 349/329/CPG/DEF.

(11)  PE 375/270/CPG/Rev1.

(12)  PE 375/117/CPG.

(13)  JO C 271, 24.9.1999, p. 57.

(14)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

(15)  JO L 378, 27.12.2006, p. 41.

(16)  JO L 310, 9.11.2006, p. 1.

---

| 12.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/38

---

Joi, 8 mai 2008Relațiile comerciale și economice cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN)

P6_TA(2008)0195

Rezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 privind relațiile comerciale și economice cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) (2007/2265(INI))

2009/C 271 E/04

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale privind negocierile comerciale bilaterale și, în special, Rezoluția sa din 13 decembrie 2007 privind relațiile economice și comerciale cu Coreea (1),

având în vedere Carta ASEAN, semnată la 20 noiembrie 2007, în cadrul celei de-a treisprezecea reuniuni la nivel înalt a ASEAN de la Singapore,

având în vedere rezoluțiile sale privind Birmania, cele mai recente fiind cele adoptate la 6 și la 27 septembrie 2007 (2),

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2008 privind CARS 21: Un cadru competitiv de reglementare privind autovehiculele (3),

având în vedere Rezoluția sa din 12 iulie 2007 privind Acordul TRIPS și accesul la medicamente (4),

având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2007 privind ajutorul pentru comerț acordat de UE (5),

având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2007 privind promovarea muncii decente pentru toți (6),

având în vedere Rezoluția sa din 3 iunie 2003 privind zonele regionale de liber schimb și strategia comercială în cadrul Uniunii Europene (7),

având în vedere propunerea de regulament al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (COM(2007)0602),

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Europa globală: concurența la nivel mondial. O contribuție la strategia UE de creștere economică și ocupare a forței de muncă” (COM(2006)0567),

având în vedere studiul intitulat „Impactul economic al unui potențial acord de liber schimb (ALS) între Uniunea Europeană și ASEAN”, realizat de CEPII-CIREM, din 3 mai 2006,

având în vedere Declarația ministerială a celei de-a patra conferințe ministeriale a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), adoptată la 14 noiembrie 2001 la Doha și în special punctul 44 al acesteia privind tratamentul special și diferențiat (TSD),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru afaceri externe, precum și cel al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0151/2008),

| A. | întrucât Uniunea Europeană ar trebui să continue să acorde prioritate unui sistem comercial multilateral bazat pe norme, instituit prin intermediul OMC, care creează cele mai bune perspective pentru un comerț corect și echitabil, prin stabilirea unor norme adecvate și prin asigurarea respectării acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană ar trebui să continue să acorde prioritate unui sistem comercial multilateral bazat pe norme, instituit prin intermediul OMC, care creează cele mai bune perspective pentru un comerț corect și echitabil, prin stabilirea unor norme adecvate și prin asigurarea respectării acestora,

| B. | întrucât îndeplinirea cu succes și în mod echilibrat a Agendei de dezvoltare de la Doha (ADD) oferă cele mai mari speranțe pentru a sprijini integrarea țărilor în curs de dezvoltare în sistemul comercial internațional, |
| --- | --- |

B.

întrucât îndeplinirea cu succes și în mod echilibrat a Agendei de dezvoltare de la Doha (ADD) oferă cele mai mari speranțe pentru a sprijini integrarea țărilor în curs de dezvoltare în sistemul comercial internațional,

| C. | întrucât acordurile comerciale interregionale pot completa sistemul multilateral prin promovarea integrării și prin abordarea unor aspecte în care este dificil, în prezent, să se obțină un acord multilateral, |
| --- | --- |

C.

întrucât acordurile comerciale interregionale pot completa sistemul multilateral prin promovarea integrării și prin abordarea unor aspecte în care este dificil, în prezent, să se obțină un acord multilateral,

| D. | întrucât ASEAN, în ansamblul său, ar fi al cincilea partener comercial al UE, iar UE ar fi al doilea partener comercial al ASEAN ca mărime a schimburilor comerciale și principalul investitor în regiune, |
| --- | --- |

D.

întrucât ASEAN, în ansamblul său, ar fi al cincilea partener comercial al UE, iar UE ar fi al doilea partener comercial al ASEAN ca mărime a schimburilor comerciale și principalul investitor în regiune,

| E. | întrucât ASEAN reprezintă o regiune extrem de diversă, iar trei dintre membrii săi făcând parte din categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate (LDC), în timp ce alți membri au un venit per capita mai mare decât cel al multora dintre statele membre ale UE, |
| --- | --- |

E.

întrucât ASEAN reprezintă o regiune extrem de diversă, iar trei dintre membrii săi făcând parte din categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate (LDC), în timp ce alți membri au un venit per capita mai mare decât cel al multora dintre statele membre ale UE,

| F. | întrucât țările ASEAN prezintă caracteristici economice diferite, iar aceste disparități vor juca un rol important în finalizarea acordului de liber schimb UE-ASEAN, |
| --- | --- |

F.

întrucât țările ASEAN prezintă caracteristici economice diferite, iar aceste disparități vor juca un rol important în finalizarea acordului de liber schimb UE-ASEAN,

| G. | întrucât studiile arată că un acord EU-ASEAN („acordul”) ar putea crea avantaje economice substanțiale pentru ambele părți, dar că ar putea fi necesare măsuri suplimentare pentru a promova o distribuție echitabilă a acestor beneficii, |
| --- | --- |

G.

întrucât studiile arată că un acord EU-ASEAN („acordul”) ar putea crea avantaje economice substanțiale pentru ambele părți, dar că ar putea fi necesare măsuri suplimentare pentru a promova o distribuție echitabilă a acestor beneficii,

| H. | întrucât un acord de parteneriat și cooperare (APC), care să conțină clauze executorii în domeniul drepturilor omului, reprezintă o condiție necesară pentru ca Uniunea să încheie un ALS cu orice țară, |
| --- | --- |

H.

întrucât un acord de parteneriat și cooperare (APC), care să conțină clauze executorii în domeniul drepturilor omului, reprezintă o condiție necesară pentru ca Uniunea să încheie un ALS cu orice țară,

| I. | întrucât accesul corespunzător și reciproc la piețele UE-ASEAN care să respecte în totalitate diferitele cerințe economice ale membrilor ASEAN, și în special cerințele celor mai sărace țări LDC, va spori fluxul mărfurilor și serviciilor, accentuând inovația și accelerând creșterea economică de ambele părți, |
| --- | --- |

I.

întrucât accesul corespunzător și reciproc la piețele UE-ASEAN care să respecte în totalitate diferitele cerințe economice ale membrilor ASEAN, și în special cerințele celor mai sărace țări LDC, va spori fluxul mărfurilor și serviciilor, accentuând inovația și accelerând creșterea economică de ambele părți,

| J. | întrucât ar trebui să se ia în considerare protecția eficientă a drepturilor de proprietate intelectuală (DPI), inclusiv indicațiile geografice și denumirile de origine, favorizând în același timp accesul la medicamente și transferul de tehnologii, în special în domeniul dezvoltării durabile și al luptei împotriva schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

J.

întrucât ar trebui să se ia în considerare protecția eficientă a drepturilor de proprietate intelectuală (DPI), inclusiv indicațiile geografice și denumirile de origine, favorizând în același timp accesul la medicamente și transferul de tehnologii, în special în domeniul dezvoltării durabile și al luptei împotriva schimbărilor climatice;

| 1. | consideră că un acord ambițios ar putea crea avantaje considerabile pentru ambele părți și, cu toate că un acord de calitate este mai important decât rapiditatea concretizării sale, este, cu toate acestea îngrijorat de ritmul lent al desfășurării negocierilor; subliniază importanța obținerii unor rezultate concrete privind situația întreprinderilor din UE prin îmbunătățirea accesului pe piață; |
| --- | --- |

1.

consideră că un acord ambițios ar putea crea avantaje considerabile pentru ambele părți și, cu toate că un acord de calitate este mai important decât rapiditatea concretizării sale, este, cu toate acestea îngrijorat de ritmul lent al desfășurării negocierilor; subliniază importanța obținerii unor rezultate concrete privind situația întreprinderilor din UE prin îmbunătățirea accesului pe piață;

| 2. | consideră că un ADD reușit rămâne prioritatea comercială a Uniunii și își exprimă dorința ca negocierile cu ASEAN să fie complementare acestui obiectiv; consideră că ALS-ul propus trebuie să respecte în totalitate normele OMC; |
| --- | --- |

2.

consideră că un ADD reușit rămâne prioritatea comercială a Uniunii și își exprimă dorința ca negocierile cu ASEAN să fie complementare acestui obiectiv; consideră că ALS-ul propus trebuie să respecte în totalitate normele OMC;

| 3. | invită ambele părți să acorde prioritate în cadrul negocierilor necesității de a stabiliza prețul produselor de bază, în special prețul alimentelor și să abordeze cu multă prudență problema biocombustibililor; |
| --- | --- |

3.

invită ambele părți să acorde prioritate în cadrul negocierilor necesității de a stabiliza prețul produselor de bază, în special prețul alimentelor și să abordeze cu multă prudență problema biocombustibililor;

| 4. | consideră că acordurile interregionale pot completa într-un mod util sistemul multilateral, cu condiția ca acestea să fie cuprinzătoare și ambițioase, luând în considerare aspecte care depășesc sfera reducerilor tarifare și abordând condițiile calitative asociate cu comerțul, inclusiv dispoziții eficiente privind drepturile omului și standardele sociale și de mediu; consideră că, în cazul în care un acord interregional se dovedește a nu fi practic, este esențial ca negocierile bilaterale să aibă un cadru comun care să difere doar în ceea ce privește domeniul de aplicare al acordului și perioadele de tranziție; |
| --- | --- |

4.

consideră că acordurile interregionale pot completa într-un mod util sistemul multilateral, cu condiția ca acestea să fie cuprinzătoare și ambițioase, luând în considerare aspecte care depășesc sfera reducerilor tarifare și abordând condițiile calitative asociate cu comerțul, inclusiv dispoziții eficiente privind drepturile omului și standardele sociale și de mediu; consideră că, în cazul în care un acord interregional se dovedește a nu fi practic, este esențial ca negocierile bilaterale să aibă un cadru comun care să difere doar în ceea ce privește domeniul de aplicare al acordului și perioadele de tranziție;

| 5. | subliniază că dezvoltarea industrială viitoare în Uniune depinde de deschiderea față de schimburile comerciale internaționale și investițiile străine, guvernată de reguli echitabile; |
| --- | --- |

5.

subliniază că dezvoltarea industrială viitoare în Uniune depinde de deschiderea față de schimburile comerciale internaționale și investițiile străine, guvernată de reguli echitabile;

| 6. | regretă faptul că la reuniunea la nivel înalt UE-ASEAN care a avut loc la Singapore în noiembrie 2007, anumite prevederi cu privire la practicile și conduita în afaceri nu au fost analizate în profunzime, împiedicând astfel investițiile UE în țările ASEAN; |
| --- | --- |

6.

regretă faptul că la reuniunea la nivel înalt UE-ASEAN care a avut loc la Singapore în noiembrie 2007, anumite prevederi cu privire la practicile și conduita în afaceri nu au fost analizate în profunzime, împiedicând astfel investițiile UE în țările ASEAN;

| 7. | subliniază importanța consolidării integrării economice regionale între țările ASEAN; solicită Comisiei să ofere asistență tehnică și un posibil ajutor suplimentar în vederea facilitării acestei consolidări; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța consolidării integrării economice regionale între țările ASEAN; solicită Comisiei să ofere asistență tehnică și un posibil ajutor suplimentar în vederea facilitării acestei consolidări;

| 8. | îndeamnă părțile să reducă progresiv sau să elimine toate barierele în calea comerțului cu mărfuri și servicii, respectându-se în același timp diferitele poziții economice de pe teritoriul regiunilor ASEAN, precum și necesitatea de a asigura servicii publice universale, accesibile și durabile la prețuri convenabile și cu standarde înalte de calitate pentru toți; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă părțile să reducă progresiv sau să elimine toate barierele în calea comerțului cu mărfuri și servicii, respectându-se în același timp diferitele poziții economice de pe teritoriul regiunilor ASEAN, precum și necesitatea de a asigura servicii publice universale, accesibile și durabile la prețuri convenabile și cu standarde înalte de calitate pentru toți;

| 9. | îndeamnă Comisia să asigure, în cadrul acordului EU-ASEAN, transparență și reglementări eficiente în ceea ce privește achizițiile publice, concurența și investițiile, drepturile de proprietate intelectuală (DPI), ajutoarele de stat și alte subvenții; subliniază importanța serviciilor în cadrul relațiilor comerciale EU-ASEAN; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă Comisia să asigure, în cadrul acordului EU-ASEAN, transparență și reglementări eficiente în ceea ce privește achizițiile publice, concurența și investițiile, drepturile de proprietate intelectuală (DPI), ajutoarele de stat și alte subvenții; subliniază importanța serviciilor în cadrul relațiilor comerciale EU-ASEAN;

| 10. | subliniază că un acord cu ASEAN ar trebui să asigure:






  i) | îmbunătățirea și simplificarea regulilor de origine, |
| --- | --- | --- |

10.

subliniază că un acord cu ASEAN ar trebui să asigure:

i)

îmbunătățirea și simplificarea regulilor de origine,

| ii) | armonizarea standardelor, inclusiv în ceea ce privește siguranța produselor, protecția copilului și drepturile animalelor, |
| --- | --- |

ii)

armonizarea standardelor, inclusiv în ceea ce privește siguranța produselor, protecția copilului și drepturile animalelor,

| iii) | transparență legislativă și proceduri birocratice simplificate, |
| --- | --- |

iii)

transparență legislativă și proceduri birocratice simplificate,

| iv) | eliminarea taxelor discriminatorii; |
| --- | --- |

iv)

eliminarea taxelor discriminatorii;

Aspecte sectoriale

| 11. | consideră că barierele netarifare sunt la fel de importante ca reducerile tarifare și este preocupat, în mod deosebit, de restricțiile din sectorul serviciilor furnizate întreprinderilor, unde o reducere a constrângerilor nejustificate ar putea permite companiilor din țările ASEAN să beneficieze de servicii bancare, juridice și de asigurări mai eficiente și mai ieftine; |
| --- | --- |

11.

consideră că barierele netarifare sunt la fel de importante ca reducerile tarifare și este preocupat, în mod deosebit, de restricțiile din sectorul serviciilor furnizate întreprinderilor, unde o reducere a constrângerilor nejustificate ar putea permite companiilor din țările ASEAN să beneficieze de servicii bancare, juridice și de asigurări mai eficiente și mai ieftine;

| 12. | subliniază importanța drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) și solicită ca punerea în aplicare eficientă a acestora să devină o prioritate, în special în materie de design, înregistrări audio sau alte bunuri culturale, dar și în ceea ce privește indicațiile geografice și denumirile de origine; solicită Comisiei ca, independent de dreptul țărilor de a reglementa anumite sectoare, cum ar fi audiovizualul, să elimine barierele care au un rol esențial în conservarea diversității culturale; |
| --- | --- |

12.

subliniază importanța drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) și solicită ca punerea în aplicare eficientă a acestora să devină o prioritate, în special în materie de design, înregistrări audio sau alte bunuri culturale, dar și în ceea ce privește indicațiile geografice și denumirile de origine; solicită Comisiei ca, independent de dreptul țărilor de a reglementa anumite sectoare, cum ar fi audiovizualul, să elimine barierele care au un rol esențial în conservarea diversității culturale;

| 13. | acordă o importanță deosebită luptei împotriva comercializării produselor farmaceutice contrafăcute, care reprezintă o formă de concurență neloială și un pericol pentru consumatori; în același timp, subliniază faptul că niciuna dintre dispozițiile din acord nu ar trebui să creeze bariere de ordin juridic sau practic în calea utilizării depline a flexibilităților prevăzute în Declarația de modificare a Acordului privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (Acordul TRIPS) și a accesului la medicamente și invită negociatorii Comisiei să țină seama pe deplin de punctele referitoare la acest subiect din rezoluția Parlamentului din 12 iulie 2007, menționată anterior; |
| --- | --- |

13.

acordă o importanță deosebită luptei împotriva comercializării produselor farmaceutice contrafăcute, care reprezintă o formă de concurență neloială și un pericol pentru consumatori; în același timp, subliniază faptul că niciuna dintre dispozițiile din acord nu ar trebui să creeze bariere de ordin juridic sau practic în calea utilizării depline a flexibilităților prevăzute în Declarația de modificare a Acordului privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (Acordul TRIPS) și a accesului la medicamente și invită negociatorii Comisiei să țină seama pe deplin de punctele referitoare la acest subiect din rezoluția Parlamentului din 12 iulie 2007, menționată anterior;

| 14. | reamintește angajamentul UE de a sprijini Declarația de la Doha și utilizarea flexibilității oferite de acordul TRIPS în favoarea sănătății publice și a accesului la medicamente în țările în curs de dezvoltare; prin urmare, invită Comisia să nu ia nicio măsură care ar putea submina eforturile guvernului thailandez de a asigura accesul la medicamente pentru toți rezidenții săi; |
| --- | --- |

14.

reamintește angajamentul UE de a sprijini Declarația de la Doha și utilizarea flexibilității oferite de acordul TRIPS în favoarea sănătății publice și a accesului la medicamente în țările în curs de dezvoltare; prin urmare, invită Comisia să nu ia nicio măsură care ar putea submina eforturile guvernului thailandez de a asigura accesul la medicamente pentru toți rezidenții săi;

| 15. | consideră că aspectele din acord care afectează achizițiile publice ar trebui să țină seama de nivelul diferit de dezvoltare al membrilor ASEAN și să respecte dreptul tuturor participanților de a reglementa serviciile publice, în special cele legate de necesitățile de bază; |
| --- | --- |

15.

consideră că aspectele din acord care afectează achizițiile publice ar trebui să țină seama de nivelul diferit de dezvoltare al membrilor ASEAN și să respecte dreptul tuturor participanților de a reglementa serviciile publice, în special cele legate de necesitățile de bază;

| 16. | consideră că acordul trebuie să urmărească promovarea unei mai mari transparențe și răspunderi în ceea ce privește investițiile făcute de fondurile suverane de investiții; |
| --- | --- |

16.

consideră că acordul trebuie să urmărească promovarea unei mai mari transparențe și răspunderi în ceea ce privește investițiile făcute de fondurile suverane de investiții;

| 17. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu consecințele creșterii prețurilor la orez, în special pentru familiile mai sărace din țările ASEAN importatoare de orez; |
| --- | --- |

17.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu consecințele creșterii prețurilor la orez, în special pentru familiile mai sărace din țările ASEAN importatoare de orez;

| 18. | consideră că industria pescuitului trebuie analizată în detaliu, în special sectorul tonului, dat fiind semnificativul impact socio-economic pe care l-ar avea liberalizarea integrală și imediată a tarifelor din acest sector cu probleme, fapt recunoscut de Comisie în studiul asupra acestui sector pe care l-a elaborat la cererea Parlamentului; |
| --- | --- |

18.

consideră că industria pescuitului trebuie analizată în detaliu, în special sectorul tonului, dat fiind semnificativul impact socio-economic pe care l-ar avea liberalizarea integrală și imediată a tarifelor din acest sector cu probleme, fapt recunoscut de Comisie în studiul asupra acestui sector pe care l-a elaborat la cererea Parlamentului;

| 19. | subliniază importanța respectării reglementărilor privind igiena și sănătatea din industria pescuitului ca mijloc de perfecționare și dezvoltare susținută a industriei din aceste țări, dar și a concurenței loiale între acestea și industria pescuitului din UE; îndeamnă Comisia să ofere asistența tehnică necesară pentru a permite industriei pescuitului din regiunea ASEAN să-și îndeplinească obiectivele |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța respectării reglementărilor privind igiena și sănătatea din industria pescuitului ca mijloc de perfecționare și dezvoltare susținută a industriei din aceste țări, dar și a concurenței loiale între acestea și industria pescuitului din UE; îndeamnă Comisia să ofere asistența tehnică necesară pentru a permite industriei pescuitului din regiunea ASEAN să-și îndeplinească obiectivele

| 20. | încurajează extinderea cooperării economice interregionale la domeniul macroeconomic, inclusiv cooperarea fiscală și în domeniul datelor statistice, la adoptarea unor standarde internaționale în domeniul auditului și al contabilității, precum și la măsuri privind lupta împotriva corupției și spălării banilor; |
| --- | --- |

20.

încurajează extinderea cooperării economice interregionale la domeniul macroeconomic, inclusiv cooperarea fiscală și în domeniul datelor statistice, la adoptarea unor standarde internaționale în domeniul auditului și al contabilității, precum și la măsuri privind lupta împotriva corupției și spălării banilor;

| 21. | solicită consolidarea cooperării dintre Uniune și ASEAN în domeniile combaterii traficului cu ființe umane, a turismului sexual și a contrafacerilor; salută angajarea membrilor ASEAN în lupta împotriva stupefiantelor, solicitându-le acestora, în același timp, să susțină moratoriul Organizației Națiunilor Unite (ONU) împotriva pedepsei cu moartea; felicită Filipine pentru abolirea pedepsei capitale; |
| --- | --- |

21.

solicită consolidarea cooperării dintre Uniune și ASEAN în domeniile combaterii traficului cu ființe umane, a turismului sexual și a contrafacerilor; salută angajarea membrilor ASEAN în lupta împotriva stupefiantelor, solicitându-le acestora, în același timp, să susțină moratoriul Organizației Națiunilor Unite (ONU) împotriva pedepsei cu moartea; felicită Filipine pentru abolirea pedepsei capitale;

| 22. | invită Uniunea și ASEAN să intensifice cooperarea în domeniul sănătății publice și, în special, în combaterea bolilor precum SIDA, SARS și gripa aviară, în problemele legate de schimbările climatice, precum și în cele care privesc promovarea siguranței alimentare; |
| --- | --- |

22.

invită Uniunea și ASEAN să intensifice cooperarea în domeniul sănătății publice și, în special, în combaterea bolilor precum SIDA, SARS și gripa aviară, în problemele legate de schimbările climatice, precum și în cele care privesc promovarea siguranței alimentare;

| 23. | consideră concurența dintre Uniune și țările ASEAN ca fiind dependentă de îmbunătățirea educației, a formării profesionale și a cercetării în Uniune, precum și de realizarea unor produse și servicii inovatoare; |
| --- | --- |

23.

consideră concurența dintre Uniune și țările ASEAN ca fiind dependentă de îmbunătățirea educației, a formării profesionale și a cercetării în Uniune, precum și de realizarea unor produse și servicii inovatoare;

| 24. | consideră că acordurile comerciale, de investiții și în materie de știință și cercetare ar trebui să abordeze probleme specifice fiecărui sector, precum:






  i) | becurile cu consum redus de energie, |
| --- | --- | --- |

24.

consideră că acordurile comerciale, de investiții și în materie de știință și cercetare ar trebui să abordeze probleme specifice fiecărui sector, precum:

i)

becurile cu consum redus de energie,

| ii) | certificarea produselor din lemn obținut prin cultivare durabilă și tăiereîn mod legal, |
| --- | --- |

ii)

certificarea produselor din lemn obținut prin cultivare durabilă și tăiereîn mod legal,

| iii) | prevenirea dezastrelor naturale și refacerea în urma acestora, |
| --- | --- |

iii)

prevenirea dezastrelor naturale și refacerea în urma acestora,

| iv) | sectorul turistic, acordându-se o atenție deosebită întreprinderilor mici și mijlocii, |
| --- | --- |

iv)

sectorul turistic, acordându-se o atenție deosebită întreprinderilor mici și mijlocii,

| v) | libera circulație a cercetătorilor, a oamenilor de afaceri și a turiștilor, |
| --- | --- |

v)

libera circulație a cercetătorilor, a oamenilor de afaceri și a turiștilor,

| vi) | cooperarea dintre centrele de cercetare din cadrul Uniunii și al țărilor ASEAN și schimbul rezultatelor cercetărilor științifice; |
| --- | --- |

vi)

cooperarea dintre centrele de cercetare din cadrul Uniunii și al țărilor ASEAN și schimbul rezultatelor cercetărilor științifice;

| vii) | generatoarele de aerosoli; |
| --- | --- |

vii)

generatoarele de aerosoli;

| 25. | recomandă ca politica energetică a Uniunii cu privire la țările ASEAN să se axeze pe:






  i) | acordarea licențelor în mod nediscriminatoriu și pe condițiile de comercializare nediscriminatorii în cazul produselor energetice, |
| --- | --- | --- |

25.

recomandă ca politica energetică a Uniunii cu privire la țările ASEAN să se axeze pe:

i)

acordarea licențelor în mod nediscriminatoriu și pe condițiile de comercializare nediscriminatorii în cazul produselor energetice,

| ii) | îmbunătățiri ale producției de energie și ale capacităților de export, |
| --- | --- |

ii)

îmbunătățiri ale producției de energie și ale capacităților de export,

| iii) | dezvoltarea infrastructurii de transport pentru produsele energetice, |
| --- | --- |

iii)

dezvoltarea infrastructurii de transport pentru produsele energetice,

| iv) | diversificarea surselor de energie, |
| --- | --- |

iv)

diversificarea surselor de energie,

| v) | eliminarea taxelor vamale pe produsele energetice, |
| --- | --- |

v)

eliminarea taxelor vamale pe produsele energetice,

| vi) | acorduri comune privind economia de energie, atenuarea schimbărilor climatice și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, și pe potențialele acorduri comune privind comercializarea drepturilor de emisie, pentru a evita efectele negative asupra industriilor din Uniune; |
| --- | --- |

vi)

acorduri comune privind economia de energie, atenuarea schimbărilor climatice și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, și pe potențialele acorduri comune privind comercializarea drepturilor de emisie, pentru a evita efectele negative asupra industriilor din Uniune;

| 26. | salută posibila dezvoltare a unor proiecte de cercetare comune, elaborate de institutele de cercetare din Uniune și din țările ASEAN și îndeamnă Comisia Europeană să ia măsuri pentru facilitarea acestor proiecte; |
| --- | --- |

26.

salută posibila dezvoltare a unor proiecte de cercetare comune, elaborate de institutele de cercetare din Uniune și din țările ASEAN și îndeamnă Comisia Europeană să ia măsuri pentru facilitarea acestor proiecte;

| 27. | reamintește necesitatea de a proteja industria din Uniune împotriva dumping-ului din partea exportatorilor ASEAN și a descuraja un asemenea dumping prin intervenții timpurii din partea negociatorilor comerciali ai Uniunii; |
| --- | --- |

27.

reamintește necesitatea de a proteja industria din Uniune împotriva dumping-ului din partea exportatorilor ASEAN și a descuraja un asemenea dumping prin intervenții timpurii din partea negociatorilor comerciali ai Uniunii;

Aspecte specifice fiecărei țări în parte

| 28. | subliniază faptul că orice program de reduceri tarifare ar trebui să țină seama pe deplin de pozițiile economice diferite ale țărilor membre ASEAN; |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că orice program de reduceri tarifare ar trebui să țină seama pe deplin de pozițiile economice diferite ale țărilor membre ASEAN;

| 29. | consideră că țările mai sărace, care nu fac parte din categoria LDC, ar trebui să beneficieze de flexibilități care să fie mai mult sau mai puțin echivalente cu cele oferite în cadrul acordurilor de parteneriat economic țărilor cu un nivel comparabil al veniturilor; |
| --- | --- |

29.

consideră că țările mai sărace, care nu fac parte din categoria LDC, ar trebui să beneficieze de flexibilități care să fie mai mult sau mai puțin echivalente cu cele oferite în cadrul acordurilor de parteneriat economic țărilor cu un nivel comparabil al veniturilor;

| 30. | invită Comisia să solicite țărilor Cambodgia și Laos, într-un moment oportun în timpul negocierilor, să precizeze dacă doresc să participe la acord și, dacă răspunsul acestora este pozitiv, să solicite Consiliului un mandat de negociere revizuit pentru a face posibil acest lucru; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să solicite țărilor Cambodgia și Laos, într-un moment oportun în timpul negocierilor, să precizeze dacă doresc să participe la acord și, dacă răspunsul acestora este pozitiv, să solicite Consiliului un mandat de negociere revizuit pentru a face posibil acest lucru;

| 31. | consideră că situația actuală din Birmania face imposibilă participarea acestei țări la acord; |
| --- | --- |

31.

consideră că situația actuală din Birmania face imposibilă participarea acestei țări la acord;

| 32. | consideră că soluționarea problemei secretului bancar în Singapore, care blochează încheierea unui APC, este esențială pentru ca perspectiva instituirii unui ALS interregional să fie reală; |
| --- | --- |

32.

consideră că soluționarea problemei secretului bancar în Singapore, care blochează încheierea unui APC, este esențială pentru ca perspectiva instituirii unui ALS interregional să fie reală;

Dezvoltarea durabilă

| 33. | consideră că un capitol ambițios privind dezvoltarea durabilă reprezintă un element esențial al oricărui acord și evidențiază faptul că punerea în aplicare a standardelor convenite este esențială; este de părere că, pentru atingerea acestui obiectiv, este necesar ca acest capitol să fie supus mecanismului standard de soluționare a litigiilor; |
| --- | --- |

33.

consideră că un capitol ambițios privind dezvoltarea durabilă reprezintă un element esențial al oricărui acord și evidențiază faptul că punerea în aplicare a standardelor convenite este esențială; este de părere că, pentru atingerea acestui obiectiv, este necesar ca acest capitol să fie supus mecanismului standard de soluționare a litigiilor;

| 34. | solicită ca fiecare acord să conțină clauze obligatorii în domeniile social și de mediu, care să angajeze părțile să ratifice convențiile de bază ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și care să asigure punerea în aplicare efectivă a acestora, în special în ceea ce privește exploatarea prin muncă a copiilor și munca forțată, a căror proces de eradicare constituie o provocare crucială pentru OIM, după cum reiese din raportul Comisiei, intitulat „Oprirea exploatării prin muncă a copiilor: un obiectiv ce poate fi atins” publicat pentru prima oară în 2006; |
| --- | --- |

34.

solicită ca fiecare acord să conțină clauze obligatorii în domeniile social și de mediu, care să angajeze părțile să ratifice convențiile de bază ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și care să asigure punerea în aplicare efectivă a acestora, în special în ceea ce privește exploatarea prin muncă a copiilor și munca forțată, a căror proces de eradicare constituie o provocare crucială pentru OIM, după cum reiese din raportul Comisiei, intitulat „Oprirea exploatării prin muncă a copiilor: un obiectiv ce poate fi atins” publicat pentru prima oară în 2006;

| 35. | invită Comisia să aibă în vedere modalități de acordare a unor stimulente țărilor care își îmbunătățesc standardele de muncă, pentru a garanta faptul că extinderea acordurilor de liber schimb nu reduce motivația țărilor de a se califica pentru regimul special de încurajare al Sistemului generalizat de preferințe (SGP+), studiind în același timp posibilitatea introducerii unei clauze care presupune ratificarea convențiilor de bază ale ONU și OIM în materie de drepturile omului și de dreptul muncii, în special cele referitoare la exploatarea prin muncă a copiilor și munca forțată; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia să aibă în vedere modalități de acordare a unor stimulente țărilor care își îmbunătățesc standardele de muncă, pentru a garanta faptul că extinderea acordurilor de liber schimb nu reduce motivația țărilor de a se califica pentru regimul special de încurajare al Sistemului generalizat de preferințe (SGP+), studiind în același timp posibilitatea introducerii unei clauze care presupune ratificarea convențiilor de bază ale ONU și OIM în materie de drepturile omului și de dreptul muncii, în special cele referitoare la exploatarea prin muncă a copiilor și munca forțată;

| 36. | subliniază că, odată cu intrarea în vigoare a unui ALS între UE și ASEAN, trebuie adoptate măsuri care să nu afecteze în mod grav avantajele de care dispun țările cel mai puțin dezvoltate în ceea ce privește accesul produselor lor pe piața Uniunii; |
| --- | --- |

36.

subliniază că, odată cu intrarea în vigoare a unui ALS între UE și ASEAN, trebuie adoptate măsuri care să nu afecteze în mod grav avantajele de care dispun țările cel mai puțin dezvoltate în ceea ce privește accesul produselor lor pe piața Uniunii;

| 37. | consideră că un Forum pentru comerț și dezvoltare durabilă, format din reprezentanți ai organizațiilor de lucrători și angajatori și ai societății civile ar putea juca un rol important în garantarea unei deschideri mai mari a pieții în paralel cu o creștere a standardelor sociale și de mediu; |
| --- | --- |

37.

consideră că un Forum pentru comerț și dezvoltare durabilă, format din reprezentanți ai organizațiilor de lucrători și angajatori și ai societății civile ar putea juca un rol important în garantarea unei deschideri mai mari a pieții în paralel cu o creștere a standardelor sociale și de mediu;

| 38. | propune stabilirea unui mecanism în cadrul căruia organizații recunoscute ale angajatorilor și lucrătorilor să poată formula cereri privind anumite măsuri care să fie tratate într-o perioadă de timp determinată și să ducă la dispoziții de urmărire și de revizuire continue, pentru a se exercita o presiune constantă asupra celor care încalcă drepturile lucrătorilor; |
| --- | --- |

38.

propune stabilirea unui mecanism în cadrul căruia organizații recunoscute ale angajatorilor și lucrătorilor să poată formula cereri privind anumite măsuri care să fie tratate într-o perioadă de timp determinată și să ducă la dispoziții de urmărire și de revizuire continue, pentru a se exercita o presiune constantă asupra celor care încalcă drepturile lucrătorilor;

| 39. | așteaptă cu interes publicarea rapidă a unei evaluări a impactului asupra durabilității (EID), care trebuie să fie disponibilă în timp util pentru a permite consultarea generalizată a publicului, astfel încât rezultatele evaluării să poată influența rezultatele negocierilor, în special cu privire la măsurile care pot fi necesare pentru a reduce impactul negativ asupra anumitor grupuri sau sectoare; |
| --- | --- |

39.

așteaptă cu interes publicarea rapidă a unei evaluări a impactului asupra durabilității (EID), care trebuie să fie disponibilă în timp util pentru a permite consultarea generalizată a publicului, astfel încât rezultatele evaluării să poată influența rezultatele negocierilor, în special cu privire la măsurile care pot fi necesare pentru a reduce impactul negativ asupra anumitor grupuri sau sectoare;

| 40. | consideră că EID ar trebui să acorde o importanță deosebită impactului liberalizării comerțului asupra egalității de gen, în special în sectoare precum agricultura, industria textilă și activitățile de prelucrare pentru export; |
| --- | --- |

40.

consideră că EID ar trebui să acorde o importanță deosebită impactului liberalizării comerțului asupra egalității de gen, în special în sectoare precum agricultura, industria textilă și activitățile de prelucrare pentru export;

| 41. | solicită Comisiei și reprezentanților țărilor ASEAN să ia în calcul consecințele pe care le-ar avea acordul asupra fermierilor mici-întreprinzători din regiune și să se asigure că agricultura de familie și durabilă va fi consolidată și nu fragilizată; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei și reprezentanților țărilor ASEAN să ia în calcul consecințele pe care le-ar avea acordul asupra fermierilor mici-întreprinzători din regiune și să se asigure că agricultura de familie și durabilă va fi consolidată și nu fragilizată;

| 42. | consideră că măsurile de combatere a despăduririi, de protejare și valorizare a pădurilor tropicale sunt foarte importante în lupta împotriva schimbărilor climatice, precum și pentru a contribui la conservarea biodiversității; consideră, prin urmare, că un ACP trebuie să încurajeze numai comerțul cu biocombustibili ecologici și că țările ASEAN trebuie să fie sprijinite în eforturile lor de combatere a exploatării ilegale a lemnului; |
| --- | --- |

42.

consideră că măsurile de combatere a despăduririi, de protejare și valorizare a pădurilor tropicale sunt foarte importante în lupta împotriva schimbărilor climatice, precum și pentru a contribui la conservarea biodiversității; consideră, prin urmare, că un ACP trebuie să încurajeze numai comerțul cu biocombustibili ecologici și că țările ASEAN trebuie să fie sprijinite în eforturile lor de combatere a exploatării ilegale a lemnului;

| 43. | solicită partenerilor de negocieri să se asigure că acordul include mecanismele de protecție a drepturilor tradiționale ale localnicilor și ale comunităților locale de a se folosi de pădurile proprii în procesul de punere în aplicare a sistemelor privind gestionarea pădurilor și sistemele de acordare a licențelor, întărind capacitatea parlamentelor naționale și a societății civile, inclusiv a comunităților locale și a populației autohtone, de a se implica în luarea deciziilor privind conservarea, utilizarea și gestionarea resurselor naturale și de a-și demarca și apăra drepturile de proprietate asupra terenurilor; |
| --- | --- |

43.

solicită partenerilor de negocieri să se asigure că acordul include mecanismele de protecție a drepturilor tradiționale ale localnicilor și ale comunităților locale de a se folosi de pădurile proprii în procesul de punere în aplicare a sistemelor privind gestionarea pădurilor și sistemele de acordare a licențelor, întărind capacitatea parlamentelor naționale și a societății civile, inclusiv a comunităților locale și a populației autohtone, de a se implica în luarea deciziilor privind conservarea, utilizarea și gestionarea resurselor naturale și de a-și demarca și apăra drepturile de proprietate asupra terenurilor;

| 44. | consideră că atât produsele ecologice, cât și mărfurile din comerțul echitabil ar trebui să beneficieze de o reducere a tarifelor mai rapidă în raport cu celelalte mărfuri și să aibă acces pe piața UE cât mai devreme; solicită Comisiei să aibă în vedere actualizarea nomenclaturii vamale pentru a ține seama de aceste produse specifice; |
| --- | --- |

44.

consideră că atât produsele ecologice, cât și mărfurile din comerțul echitabil ar trebui să beneficieze de o reducere a tarifelor mai rapidă în raport cu celelalte mărfuri și să aibă acces pe piața UE cât mai devreme; solicită Comisiei să aibă în vedere actualizarea nomenclaturii vamale pentru a ține seama de aceste produse specifice;

Observații politice

| 45. | recunoaște rolul din ce în ce mai mare al ASEAN ca motor al stabilității și prosperității regionale; salută relansarea relațiilor UE-ASEAN odată cu summit-ul de la Singapore din 2007; consideră ca există un mare potențial de colaborare între Uniune și ASEAN, ambele fiind implicate în integrarea regională; |
| --- | --- |

45.

recunoaște rolul din ce în ce mai mare al ASEAN ca motor al stabilității și prosperității regionale; salută relansarea relațiilor UE-ASEAN odată cu summit-ul de la Singapore din 2007; consideră ca există un mare potențial de colaborare între Uniune și ASEAN, ambele fiind implicate în integrarea regională;

| 46. | semnalează faptul că intensificarea relațiilor economice și comerciale dintre Uniune și ASEAN va contribui la consolidarea relațiilor globale dintre cele două regiuni și va încuraja realizarea unor noi progrese în domeniul cooperării politice și al securității, al promovării democrației și drepturilor omului, în domeniul energiei/schimbărilor climatice și al mediului, precum și în domeniul socio-cultural, de cooperare și dezvoltare; |
| --- | --- |

46.

semnalează faptul că intensificarea relațiilor economice și comerciale dintre Uniune și ASEAN va contribui la consolidarea relațiilor globale dintre cele două regiuni și va încuraja realizarea unor noi progrese în domeniul cooperării politice și al securității, al promovării democrației și drepturilor omului, în domeniul energiei/schimbărilor climatice și al mediului, precum și în domeniul socio-cultural, de cooperare și dezvoltare;

| 47. | salută progresul înregistrat în integrarea ASEAN, precum și semnarea Cartei ASEAN, ale cărei dispoziții speră să intre în vigoare în cel mai scurt timp; |
| --- | --- |

47.

salută progresul înregistrat în integrarea ASEAN, precum și semnarea Cartei ASEAN, ale cărei dispoziții speră să intre în vigoare în cel mai scurt timp;

| 48. | reamintește că drepturile omului și democrația sunt valori esențiale ale UE și solicită ca acestea să facă parte integrantă a negocierilor cu ASEAN, mai ales în APC-uri;reafirmă importanța pe care Parlamentul o acordă reformelor politice și din domeniul drepturilor civile și salută instituirea prin Carta ASEAN a unui organism care se ocupă de drepturile omului, precum și angajamentul explicit în favoarea consolidării democrației, bunei guvernanțe și a statului de drept, alături de promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale; se așteaptă, așadar, ca ASEAN să contribuie în mod constructiv la promovarea acestor valori în regiune; |
| --- | --- |

48.

reamintește că drepturile omului și democrația sunt valori esențiale ale UE și solicită ca acestea să facă parte integrantă a negocierilor cu ASEAN, mai ales în APC-uri;reafirmă importanța pe care Parlamentul o acordă reformelor politice și din domeniul drepturilor civile și salută instituirea prin Carta ASEAN a unui organism care se ocupă de drepturile omului, precum și angajamentul explicit în favoarea consolidării democrației, bunei guvernanțe și a statului de drept, alături de promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale; se așteaptă, așadar, ca ASEAN să contribuie în mod constructiv la promovarea acestor valori în regiune;

| 49. | salută alegerile din Thailanda care au reinstituit democrația, cere un proces credibil de democratizare și de reconciliere națională în Birmania, cu implicarea deplină a opoziției și a grupurilor etnice și solicită eliberarea imediată a lui Aung San Suu Kyi și a tuturor prizonierilor politici, precum și normalizarea activităților partidelor politice; sprijină activitatea ONU și a reprezentanților speciali ai UE; solicită Consiliului să mențină măsurile restrictive împotriva guvernului din Birmania, să urmărească situația îndeaproape și, în cazul în care evoluțiile din această țară justifică acest lucru, să revizuiască măsurile respective; solicită membrilor ASEAN, Chinei și Indiei să facă presiuni asupra Birmaniei; |
| --- | --- |

49.

salută alegerile din Thailanda care au reinstituit democrația, cere un proces credibil de democratizare și de reconciliere națională în Birmania, cu implicarea deplină a opoziției și a grupurilor etnice și solicită eliberarea imediată a lui Aung San Suu Kyi și a tuturor prizonierilor politici, precum și normalizarea activităților partidelor politice; sprijină activitatea ONU și a reprezentanților speciali ai UE; solicită Consiliului să mențină măsurile restrictive împotriva guvernului din Birmania, să urmărească situația îndeaproape și, în cazul în care evoluțiile din această țară justifică acest lucru, să revizuiască măsurile respective; solicită membrilor ASEAN, Chinei și Indiei să facă presiuni asupra Birmaniei;

| 50. | subliniază importanța cooperării în domeniile luptei împotriva terorismului și managementului crizelor/dezastrelor și salută cooperarea recentă din cadrul misiunii de monitorizare în Aceh; |
| --- | --- |

50.

subliniază importanța cooperării în domeniile luptei împotriva terorismului și managementului crizelor/dezastrelor și salută cooperarea recentă din cadrul misiunii de monitorizare în Aceh;

| 51. | pentru a promova buna guvernare, transparența și statul de drept, Parlamentul își exprimă dorința ca statele membre și Comisia să intervină în cazurile în care există dovezi juridice clare de implicare a unor funcționari din țări ASEAN în cazuri de corupție legate de resursele naturale; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului un raport privind toate acțiunile pe care le va întreprinde în acest sens; |
| --- | --- |

51.

pentru a promova buna guvernare, transparența și statul de drept, Parlamentul își exprimă dorința ca statele membre și Comisia să intervină în cazurile în care există dovezi juridice clare de implicare a unor funcționari din țări ASEAN în cazuri de corupție legate de resursele naturale; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului un raport privind toate acțiunile pe care le va întreprinde în acest sens;

Rolul Parlamentului European

| 52. | se așteaptă ca Tratatul de la Lisabona să intre în vigoare înainte de încheierea negocierilor, ceea ce va elimina orice dubiu cu privire la necesitatea aprobării Parlamentului pentru acest tip de acord; invită Comisia să pună la dispoziția Parlamentului în mod mai larg mandatul de negociere și să se consulte cu acesta în mod regulat în timpul negocierilor, pentru a se asigura că rezultatul acestora se bucură de un sprijin larg; |
| --- | --- |

52.

se așteaptă ca Tratatul de la Lisabona să intre în vigoare înainte de încheierea negocierilor, ceea ce va elimina orice dubiu cu privire la necesitatea aprobării Parlamentului pentru acest tip de acord; invită Comisia să pună la dispoziția Parlamentului în mod mai larg mandatul de negociere și să se consulte cu acesta în mod regulat în timpul negocierilor, pentru a se asigura că rezultatul acestora se bucură de un sprijin larg;

*

* *

| 53. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor ASEAN, precum și Secretarului General al ASEAN. |
| --- | --- |

53.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor ASEAN, precum și Secretarului General al ASEAN.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0629.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0384_0420.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0007.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0353.

(5)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 291.

(6)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 321.

(7)  JO C 68 E, 18.3.2004, p. 126.

---

| 12.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/45

---

Joi, 8 mai 2008Gestionarea rezervelor de pești de adâncime

P6_TA(2008)0196

Rezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 privind gestionarea rezervelor de pești de adâncime(2007/2110(INI))

2009/C 271 E/05

Parlamentul European,

având în vedere comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European referitoare la revizuirea gestionării rezervelor de pești de adâncime (COM(2007)0030),

având în vedere propunerea de regulament al Consiliului privind stabilirea unui cadru comunitar pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună în domeniul pescuitului (COM(2007)0196),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0103/2008),

| A. | întrucât, în ambele sale recomandări privind speciile de adâncime, din 2002 și 2004, Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) subliniază că majoritatea speciilor se situează sub limitele biologice de siguranță; întrucât UE a redus efortul său de pescuit într-o măsură mult mai mică decât era indicat în recomandările ICES; întrucât existența unor date biologice de bază mai bune este importantă în vederea fixării unor cote care să asigure un pescuit durabil; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în ambele sale recomandări privind speciile de adâncime, din 2002 și 2004, Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) subliniază că majoritatea speciilor se situează sub limitele biologice de siguranță; întrucât UE a redus efortul său de pescuit într-o măsură mult mai mică decât era indicat în recomandările ICES; întrucât existența unor date biologice de bază mai bune este importantă în vederea fixării unor cote care să asigure un pescuit durabil;

| B. | întrucât activitățile de pescuit ale flotei pentru pescuit în larg care operează în apele unor țări terțe, în zone reglementate de o organizație regională în domeniul pescuitului (ORP) sau în zone nereglementate ale mării libere, trebuie să se desfășoare într-un mod rațional și responsabil, în conformitate cu Convenția Organizației Națiunilor Unite (ONU) privind dreptul mării, cu Acordul pentru punerea în aplicare a dispozițiilor Convenției referitoare la conservarea și gestionarea populațiilor transzonale de pești și a rezervelor de pești mari migratori, precum și cu Codul de conduită FAO privind pescuitul responsabil; întrucât atât Acordul ONU privind rezervele piscicole cât și Codul de conduită FAO necesită aplicarea principiului precauției; |
| --- | --- |

B.

întrucât activitățile de pescuit ale flotei pentru pescuit în larg care operează în apele unor țări terțe, în zone reglementate de o organizație regională în domeniul pescuitului (ORP) sau în zone nereglementate ale mării libere, trebuie să se desfășoare într-un mod rațional și responsabil, în conformitate cu Convenția Organizației Națiunilor Unite (ONU) privind dreptul mării, cu Acordul pentru punerea în aplicare a dispozițiilor Convenției referitoare la conservarea și gestionarea populațiilor transzonale de pești și a rezervelor de pești mari migratori, precum și cu Codul de conduită FAO privind pescuitul responsabil; întrucât atât Acordul ONU privind rezervele piscicole cât și Codul de conduită FAO necesită aplicarea principiului precauției;

| C. | întrucât UE s-a angajat la summit-ul de la Johannesburg din 2002 să asigure caracterul durabil al zonelor de pescuit din întreaga lume și să mențină sau să refacă resursele halieutice, în special rezervele supraexploatate de pește, până la nivelul de randament maxim durabil, dacă se poate până în 2015; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE s-a angajat la summit-ul de la Johannesburg din 2002 să asigure caracterul durabil al zonelor de pescuit din întreaga lume și să mențină sau să refacă resursele halieutice, în special rezervele supraexploatate de pește, până la nivelul de randament maxim durabil, dacă se poate până în 2015;

| D. | întrucât protejarea eficientă a mediului marin și practicarea pescuitului durabil sunt posibile doar cu cooperarea și consensul tuturor statelor interesate; |
| --- | --- |

D.

întrucât protejarea eficientă a mediului marin și practicarea pescuitului durabil sunt posibile doar cu cooperarea și consensul tuturor statelor interesate;

| E. | întrucât colectarea sistematică de date fiabile se află la baza evaluării resurselor și a avizelor științifice, fiind, astfel, de o importanță vitală pentru aplicarea politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) și întrucât, în comunicarea sa menționată anterior, Comisia a recunoscut că datele existente sunt insuficiente pentru a realiza o evaluare științifică a situației resurselor de pește de adâncime, precum și că există discrepanțe între definițiile date acestora; |
| --- | --- |

E.

întrucât colectarea sistematică de date fiabile se află la baza evaluării resurselor și a avizelor științifice, fiind, astfel, de o importanță vitală pentru aplicarea politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) și întrucât, în comunicarea sa menționată anterior, Comisia a recunoscut că datele existente sunt insuficiente pentru a realiza o evaluare științifică a situației resurselor de pește de adâncime, precum și că există discrepanțe între definițiile date acestora;

| F. | întrucât raportul publicat în aprilie 2007 de Comitetul consultativ pentru pescuit și acvacultură (CCPA) abordează schimbările legate de termenele de transmitere a avizelor științifice și de îmbunătățirea calității acestora; |
| --- | --- |

F.

întrucât raportul publicat în aprilie 2007 de Comitetul consultativ pentru pescuit și acvacultură (CCPA) abordează schimbările legate de termenele de transmitere a avizelor științifice și de îmbunătățirea calității acestora;

| G. | întrucât este necesară luarea de măsuri socio-economice adecvate pentru a compensa pescarii pentru costurile legate de reducerea activității determinate de planurile de refacere a resurselor; |
| --- | --- |

G.

întrucât este necesară luarea de măsuri socio-economice adecvate pentru a compensa pescarii pentru costurile legate de reducerea activității determinate de planurile de refacere a resurselor;

| H. | întrucât Rezoluția sa din 14 noiembrie 2006 privind Strategia tematică pentru protecția și conservarea mediului marin (1), recomanda adoptarea unui număr de măsuri menite să promoveze folosirea durabilă a mărilor și conservarea ecosistemelor marine, |
| --- | --- |

H.

întrucât Rezoluția sa din 14 noiembrie 2006 privind Strategia tematică pentru protecția și conservarea mediului marin (1), recomanda adoptarea unui număr de măsuri menite să promoveze folosirea durabilă a mărilor și conservarea ecosistemelor marine,

| 1. | salută încercările flotei comunitare de a aplica o politică durabilă în domeniul pescuitului și observă o anumită asimetrie între situația descrisă în comunicarea Comisiei și situația efectivă; |
| --- | --- |

1.

salută încercările flotei comunitare de a aplica o politică durabilă în domeniul pescuitului și observă o anumită asimetrie între situația descrisă în comunicarea Comisiei și situația efectivă;

| 2. | subliniază că, înainte de a adopta noi măsuri de gestionare, ar trebui efectuată o analiză pentru a determina de ce măsurile existente nu sunt aplicate, precum și care sunt motivele care stau la baza nereușitei statelor membre de a-și îndeplini obligațiile, a îndeplinirii cu întârziere a obligațiilor sau a folosirii unor metodologii diferite, fiind astfel împiedicată analiza factorilor care influențează aceste zone de pescuit; |
| --- | --- |

2.

subliniază că, înainte de a adopta noi măsuri de gestionare, ar trebui efectuată o analiză pentru a determina de ce măsurile existente nu sunt aplicate, precum și care sunt motivele care stau la baza nereușitei statelor membre de a-și îndeplini obligațiile, a îndeplinirii cu întârziere a obligațiilor sau a folosirii unor metodologii diferite, fiind astfel împiedicată analiza factorilor care influențează aceste zone de pescuit;

| 3. | atrage atenția asupra faptului că modificarea continuă a normelor și lansarea de noi propuneri fără a lăsa timp suficient pentru aprobarea celor existente și pentru procesarea corespunzătoare a informațiilor obținute conduce la pierderea credibilității PCP, precum și asupra faptului că restricțiile existente aplicate efortului de pescuit au fost mai potrivite pentru unele specii decât pentru altele; |
| --- | --- |

3.

atrage atenția asupra faptului că modificarea continuă a normelor și lansarea de noi propuneri fără a lăsa timp suficient pentru aprobarea celor existente și pentru procesarea corespunzătoare a informațiilor obținute conduce la pierderea credibilității PCP, precum și asupra faptului că restricțiile existente aplicate efortului de pescuit au fost mai potrivite pentru unele specii decât pentru altele;

| 4. | își exprimă acordul cu opinia Comisiei conform căreia colectarea sistematică de date fiabile constituie piatra de temelie pentru evaluarea rezervelor halieutice și furnizarea de consultanță științifică; solicită Comisiei, statelor membre și industriei de pescuit să acopere lacunele existente, astfel încât măsurile de control al efortului de pescuit să poată fi adaptate la fiecare zonă de pescuit, recunoscând că zonele de pescuit de adâncime sunt zone de pescuit mixte; |
| --- | --- |

4.

își exprimă acordul cu opinia Comisiei conform căreia colectarea sistematică de date fiabile constituie piatra de temelie pentru evaluarea rezervelor halieutice și furnizarea de consultanță științifică; solicită Comisiei, statelor membre și industriei de pescuit să acopere lacunele existente, astfel încât măsurile de control al efortului de pescuit să poată fi adaptate la fiecare zonă de pescuit, recunoscând că zonele de pescuit de adâncime sunt zone de pescuit mixte;

| 5. | reamintește Comisiei că, până și în cazul în care capturile totale admisibile (CTA) și limitele efortului de pescuit au fost stabilite în mod arbitrar pentru aceste zone de pescuit, ca urmare a cunoștințelor biologice insuficiente, abordarea precaută și exploatarea fiecărei specii de pești considerate de adâncime trebuie să fie respectată, iar CTA trebuie să fie stabilit în mod adecvat, pe baza unor studii științifice precise; |
| --- | --- |

5.

reamintește Comisiei că, până și în cazul în care capturile totale admisibile (CTA) și limitele efortului de pescuit au fost stabilite în mod arbitrar pentru aceste zone de pescuit, ca urmare a cunoștințelor biologice insuficiente, abordarea precaută și exploatarea fiecărei specii de pești considerate de adâncime trebuie să fie respectată, iar CTA trebuie să fie stabilit în mod adecvat, pe baza unor studii științifice precise;

| 6. | constată că Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (2) impune aplicarea abordării precaute, definită la articolul 3 în următorii termeni: „absența unor informații științifice adecvate nu ar trebui să constituie un motiv de amânare sau abandonare a măsurilor de gestionare pentru conservarea speciilor țintă, a speciilor asociate sau dependente, precum și a speciilor ce nu sunt țintă, cât și a mediului acestora”; |
| --- | --- |

6.

constată că Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (2) impune aplicarea abordării precaute, definită la articolul 3 în următorii termeni: „absența unor informații științifice adecvate nu ar trebui să constituie un motiv de amânare sau abandonare a măsurilor de gestionare pentru conservarea speciilor țintă, a speciilor asociate sau dependente, precum și a speciilor ce nu sunt țintă, cât și a mediului acestora”;

| 7. | subliniază necesitatea de a introduce o interdicție privind capturile aruncate peste bord în zonele de pescuit de adâncime, fapt care ar permite oamenilor de știință să studieze mai precis diversitatea complexă a speciilor, multe dintre ele necomestibile, care sunt aduse pe uscat; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea de a introduce o interdicție privind capturile aruncate peste bord în zonele de pescuit de adâncime, fapt care ar permite oamenilor de știință să studieze mai precis diversitatea complexă a speciilor, multe dintre ele necomestibile, care sunt aduse pe uscat;

| 8. | consideră că, în cadrul măsurilor vizând reducerea capturilor accesorii și eliminarea capturilor aruncate peste bord, Comisia ar trebui să ajusteze nivelurile efortului de pescuit în funcție de speciile țintă și de speciile care constituie doar capturi accidentale, consolidând, în același timp, procedurile de supraveghere și control; |
| --- | --- |

8.

consideră că, în cadrul măsurilor vizând reducerea capturilor accesorii și eliminarea capturilor aruncate peste bord, Comisia ar trebui să ajusteze nivelurile efortului de pescuit în funcție de speciile țintă și de speciile care constituie doar capturi accidentale, consolidând, în același timp, procedurile de supraveghere și control;

| 9. | observă că numeroase specii de adâncime devin capturi accesorii, și, prin urmare, recomandă Comisiei să pună un accent mai mare pe controlul efortului de pescuit ca modalitate de a reduce capturile accesorii; observă, totuși, că restricțiile privind dimensiunile ochiurilor plaselor de pescuit sunt inadecvate datorită formei și dimensiunii speciilor de adâncime; |
| --- | --- |

9.

observă că numeroase specii de adâncime devin capturi accesorii, și, prin urmare, recomandă Comisiei să pună un accent mai mare pe controlul efortului de pescuit ca modalitate de a reduce capturile accesorii; observă, totuși, că restricțiile privind dimensiunile ochiurilor plaselor de pescuit sunt inadecvate datorită formei și dimensiunii speciilor de adâncime;

| 10. | invită Comisia să realizeze o evaluare socio-economică a activităților de pescuit de adâncime, precum și o analiză a impactului pe care noi reduceri ale efortului de pescuit l-ar avea asupra sectorului, ca și a impactului epuizării continue a rezervelor piscicole de care depind zonele de pescuit; consideră că este fundamental să se atingă un echilibru între cerințele socio-economice și durabilitatea mediului; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să realizeze o evaluare socio-economică a activităților de pescuit de adâncime, precum și o analiză a impactului pe care noi reduceri ale efortului de pescuit l-ar avea asupra sectorului, ca și a impactului epuizării continue a rezervelor piscicole de care depind zonele de pescuit; consideră că este fundamental să se atingă un echilibru între cerințele socio-economice și durabilitatea mediului;

| 11. | reamintește că, dat fiind faptul că multe dintre aceste rezerve de pește sunt gestionate în ape internaționale, este necesară coordonarea măsurilor în diferite ORP, pentru ca măsurile adoptate să țină seama de ansamblul flotelor care operează în aceste zone de pescuit; consideră că UE ar trebui să acționeze pentru a asigura punerea în aplicare completă și eficace a Rezoluției 61/105 a Adunării Generale a ONU în legătură cu zonele de pescuit de adâncime din marea liberă; consideră că toate restricțiile ar trebui să fie aplicate în cazul pescarilor tuturor părțile contractante, pentru a evita apariția unor dezavantaje; |
| --- | --- |

11.

reamintește că, dat fiind faptul că multe dintre aceste rezerve de pește sunt gestionate în ape internaționale, este necesară coordonarea măsurilor în diferite ORP, pentru ca măsurile adoptate să țină seama de ansamblul flotelor care operează în aceste zone de pescuit; consideră că UE ar trebui să acționeze pentru a asigura punerea în aplicare completă și eficace a Rezoluției 61/105 a Adunării Generale a ONU în legătură cu zonele de pescuit de adâncime din marea liberă; consideră că toate restricțiile ar trebui să fie aplicate în cazul pescarilor tuturor părțile contractante, pentru a evita apariția unor dezavantaje;

| 12. | propune ca pescuitul să nu fie permis în zonele de adâncime în care nu s-a mai desfășurat activitate de pescuit, până când zonele în cauză nu sunt investigate și până ce se confirmă prin dovezi științifice că pot avea activități durabile de pescuit fără riscul epuizării biodiversității și al deteriorării habitatului și până la implementarea unor măsuri de gestionare corespunzătoare; |
| --- | --- |

12.

propune ca pescuitul să nu fie permis în zonele de adâncime în care nu s-a mai desfășurat activitate de pescuit, până când zonele în cauză nu sunt investigate și până ce se confirmă prin dovezi științifice că pot avea activități durabile de pescuit fără riscul epuizării biodiversității și al deteriorării habitatului și până la implementarea unor măsuri de gestionare corespunzătoare;

| 13. | invită Comisia să introducă noi programe pentru colectarea de informații științifice, dacă este nevoie prin utilizarea de nave de cercetare; consideră că un exemplu concludent ar fi cel dat de administrația spaniolă din domeniul pescuitului din zona de reglementare a Comisiei pentru pescuitul în Atlanticul de Nord-Est, care a cartografiat Bancul Hatton, unde se capturează specii de adâncime, cercetarea concentrându-se pe amplasarea munților submarini, a recifurilor de corali de apă rece și a izvoarelor hidrotermale, în vederea identificării zonelor sensibile din cadrul zonelor în care acționează flotele de pescuit; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să introducă noi programe pentru colectarea de informații științifice, dacă este nevoie prin utilizarea de nave de cercetare; consideră că un exemplu concludent ar fi cel dat de administrația spaniolă din domeniul pescuitului din zona de reglementare a Comisiei pentru pescuitul în Atlanticul de Nord-Est, care a cartografiat Bancul Hatton, unde se capturează specii de adâncime, cercetarea concentrându-se pe amplasarea munților submarini, a recifurilor de corali de apă rece și a izvoarelor hidrotermale, în vederea identificării zonelor sensibile din cadrul zonelor în care acționează flotele de pescuit;

| 14. | este de acord cu Comisia cu privire la necesitatea de a adopta o abordare bazată pe ecosistem în cazul acestui tip de zone de pescuit, reamintind, în același timp, că măsurile trebuie să aibă un nivel minim de credibilitate și că este necesar ca acestea să nu fie aplicate fără discernământ, ci pe baza unor studii de impact asupra mediului, pentru a evita închiderea zonelor în cazurile în care riscul este inexistent, dar și pentru a închide zonele pentru pescuitul de fund în locurile în care se știe că există sau că este probabil să existe ecosisteme marine vulnerabile sau în cazurile în care resursele halieutice sunt sub limitele biologice de siguranță; cercetările legate de cartografierea fundului marin, interacțiunile dintre caracteristicile care definesc ecosistemele și resursele naturale ale oceanelor trebuie să constituie o prioritate dacă se dorește ca noua politică marină europeană să devină realitate; |
| --- | --- |

14.

este de acord cu Comisia cu privire la necesitatea de a adopta o abordare bazată pe ecosistem în cazul acestui tip de zone de pescuit, reamintind, în același timp, că măsurile trebuie să aibă un nivel minim de credibilitate și că este necesar ca acestea să nu fie aplicate fără discernământ, ci pe baza unor studii de impact asupra mediului, pentru a evita închiderea zonelor în cazurile în care riscul este inexistent, dar și pentru a închide zonele pentru pescuitul de fund în locurile în care se știe că există sau că este probabil să existe ecosisteme marine vulnerabile sau în cazurile în care resursele halieutice sunt sub limitele biologice de siguranță; cercetările legate de cartografierea fundului marin, interacțiunile dintre caracteristicile care definesc ecosistemele și resursele naturale ale oceanelor trebuie să constituie o prioritate dacă se dorește ca noua politică marină europeană să devină realitate;

| 15. | pledează din nou că pescarii, și asociațiile care-i reprezintă, trebuie să fie ascultați și implicați în elaborarea măsurilor pentru protejarea mediului marin, administrarea resurselor și refacerea stocurilor de pește; |
| --- | --- |

15.

pledează din nou că pescarii, și asociațiile care-i reprezintă, trebuie să fie ascultați și implicați în elaborarea măsurilor pentru protejarea mediului marin, administrarea resurselor și refacerea stocurilor de pește;

| 16. | este de acord cu CCPA cu privire la necesitatea de a aloca mai multe resurse, atât umane cât și financiare, pentru a analiza biomasa și mortalitatea determinată de pescuit în aproape toate zonele piscicole; de asemenea, consideră că, pentru ca toate părțile să accepte avizele științifice, trebuie instituită o direcție strategică clară pentru a evita dublarea muncii și lipsa sinergiilor; |
| --- | --- |

16.

este de acord cu CCPA cu privire la necesitatea de a aloca mai multe resurse, atât umane cât și financiare, pentru a analiza biomasa și mortalitatea determinată de pescuit în aproape toate zonele piscicole; de asemenea, consideră că, pentru ca toate părțile să accepte avizele științifice, trebuie instituită o direcție strategică clară pentru a evita dublarea muncii și lipsa sinergiilor;

| 17. | își exprimă îngrijorarea cu privire la ineficiența și aplicarea deficitară a regulamentelor PCP în vigoare; invită Comisia să îmbunătățească procedurile de supraveghere și control în statele membre; |
| --- | --- |

17.

își exprimă îngrijorarea cu privire la ineficiența și aplicarea deficitară a regulamentelor PCP în vigoare; invită Comisia să îmbunătățească procedurile de supraveghere și control în statele membre;

| 18. | subliniază importanța dezvoltării de noi tehnici pentru asigurarea unui sistem de control și supraveghere funcțional; invită Comisia să continue dezvoltarea tehnicilor de control și menționează, în acest context, posibilitatea introducerii jurnalelor de bord electronice; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța dezvoltării de noi tehnici pentru asigurarea unui sistem de control și supraveghere funcțional; invită Comisia să continue dezvoltarea tehnicilor de control și menționează, în acest context, posibilitatea introducerii jurnalelor de bord electronice;

| 19. | subliniază avantajele aduse de crearea unei rețele de zone marine protejate (ZMP) în cadrul rețelei NATURA 2000 și consideră că acest pas ar avea efecte pozitive asupra rezervelor de pește supraexploatate; încurajează statele membre să utilizeze pe deplin toate posibilitățile oferite de componentele marine ale rețelei Natura 2000; |
| --- | --- |

19.

subliniază avantajele aduse de crearea unei rețele de zone marine protejate (ZMP) în cadrul rețelei NATURA 2000 și consideră că acest pas ar avea efecte pozitive asupra rezervelor de pește supraexploatate; încurajează statele membre să utilizeze pe deplin toate posibilitățile oferite de componentele marine ale rețelei Natura 2000;

| 20. | îndeamnă Comisia să depună toate eforturile pentru a asigura aplicarea și posibila îmbunătățire a acordurilor internaționale privind pescuitul de adâncime; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă Comisia să depună toate eforturile pentru a asigura aplicarea și posibila îmbunătățire a acordurilor internaționale privind pescuitul de adâncime;

| 21. | invită Comisia și statele membre să elaboreze orientări comune, să facă schimb de bune practici, să îmbunătățească modul în care sunt folosite tehnologiile disponibile la nivel comunitar și să implice grupurile de reflecție și ONG-urile pentru o mai bună punere în aplicare a măsurilor menite să reducă pescuitul ilegal și comercializarea capturilor ilegale pe piețele europene; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia și statele membre să elaboreze orientări comune, să facă schimb de bune practici, să îmbunătățească modul în care sunt folosite tehnologiile disponibile la nivel comunitar și să implice grupurile de reflecție și ONG-urile pentru o mai bună punere în aplicare a măsurilor menite să reducă pescuitul ilegal și comercializarea capturilor ilegale pe piețele europene;

| 22. | invită Comisia și statele membre să promoveze metode de pescuit mai ecologice, care să nu afecteze negativ mediul și biodiversitatea ecologică în urma capturilor accesorii sau a unor prejudicii evitabile aduse altor organisme vii; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia și statele membre să promoveze metode de pescuit mai ecologice, care să nu afecteze negativ mediul și biodiversitatea ecologică în urma capturilor accesorii sau a unor prejudicii evitabile aduse altor organisme vii;

| 23. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

23.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 314 E, 21.12.2006, p. 131.

(2)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

---

| 12.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/48 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/48

---

Joi, 8 mai 2008Cadrul de reglementare a activităților reprezentanților grupurilor de interese (persoane care desfășoară activități de lobby) în instituțiile europene

P6_TA(2008)0197

Rezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 privind dezvoltarea cadrului de reglementare a activităților reprezentanților de interese (persoane care desfășoară activități de lobby) în instituțiile europene (2007/2115(INI))

2009/C 271 E/06

Parlamentul European,

având în vedere articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul de procedură,

având în vedere cartea verde prezentată de Comisie, intitulată „Inițiativa europeană în materie de transparență” (COM(2006)0194),

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Acțiuni întreprinse în aplicarea cărții verzi Inițiativa europeană în materie de transparență” (COM(2007)0127),

având în vedere proiectul Comisiei de cod de conduită pentru reprezentanții de interese, lansat la 10 decembrie 2007,

având în vedere Decizia din 17 iulie 1996 privind modificarea Regulamentului de procedură (activitățile de lobby din Parlament) (1),

având în vedere Decizia din 13 mai 1997 privind modificarea Regulamentului de procedură (Codul de conduită pentru persoanele care desfășoară activități de lobby) (2),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizele Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru afaceri juridice și al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0105/2008),

| A. | întrucât numărul activităților de lobby din Parlamentul European a crescut foarte mult odată cu extinderea competențelor Parlamentului, |
| --- | --- |

A.

întrucât numărul activităților de lobby din Parlamentul European a crescut foarte mult odată cu extinderea competențelor Parlamentului,

| B. | întrucât scopul activităților de lobby este nu numai acela de a influența deciziile legislative sau cele referitoare la politici, ci și alocarea de fonduri comunitare, precum și monitorizarea și aplicarea legislației, |
| --- | --- |

B.

întrucât scopul activităților de lobby este nu numai acela de a influența deciziile legislative sau cele referitoare la politici, ci și alocarea de fonduri comunitare, precum și monitorizarea și aplicarea legislației,

| C. | întrucât, ca urmarea a ratificării preconizate a Tratatului de la Lisabona, competențele Parlamentului vor crește iar acesta va deveni co-legiuitor în aproape toate domeniile prin procedura legislativă ordinară, atrăgând prin urmare atenția a și mai multor grupuri de lobby, |
| --- | --- |

C.

întrucât, ca urmarea a ratificării preconizate a Tratatului de la Lisabona, competențele Parlamentului vor crește iar acesta va deveni co-legiuitor în aproape toate domeniile prin procedura legislativă ordinară, atrăgând prin urmare atenția a și mai multor grupuri de lobby,

| D. | întrucât reprezentanții de interese dețin un rol fundamental în dialogul deschis și pluralist care stă la baza unui sistem democratic, și reprezintă o importantă sursă de informații pentru deputați în îndeplinirea mandatului lor, |
| --- | --- |

D.

întrucât reprezentanții de interese dețin un rol fundamental în dialogul deschis și pluralist care stă la baza unui sistem democratic, și reprezintă o importantă sursă de informații pentru deputați în îndeplinirea mandatului lor,

| E. | întrucât grupurile de lobby nu numai că desfășoară activități de lobby pe lângă deputați, ci și încearcă să influențeze deciziile Parlamentului prin desfășurarea de activități de lobby pe lângă funcționarii din cadrul secretariatului comisiilor parlamentare, personalul grupărilor politice și asistenții deputaților, |
| --- | --- |

E.

întrucât grupurile de lobby nu numai că desfășoară activități de lobby pe lângă deputați, ci și încearcă să influențeze deciziile Parlamentului prin desfășurarea de activități de lobby pe lângă funcționarii din cadrul secretariatului comisiilor parlamentare, personalul grupărilor politice și asistenții deputaților,

| F. | întrucât se estimează că există în jur de 15 000 de persoane care desfășoară activități de lobby în mod individual și 2 500 de organizații de lobby în Bruxelles, |
| --- | --- |

F.

întrucât se estimează că există în jur de 15 000 de persoane care desfășoară activități de lobby în mod individual și 2 500 de organizații de lobby în Bruxelles,

| G. | întrucât Comisia a propus, ca parte a Inițiativei europene în materie de transparență, introducerea unui registru comun pentru reprezentanții de interese în instituțiile europene, |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia a propus, ca parte a Inițiativei europene în materie de transparență, introducerea unui registru comun pentru reprezentanții de interese în instituțiile europene,

| H. | întrucât Parlamentul are propriul registru pentru cei care desfășoară activități de lobby (3) încă din 1996, precum și un cod de conduită (4) care conține un angajament pentru persoanele înregistrate care desfășoară activități de lobby să acționeze în conformitate cu standarde etice înalte, |
| --- | --- |

H.

întrucât Parlamentul are propriul registru pentru cei care desfășoară activități de lobby (3) încă din 1996, precum și un cod de conduită (4) care conține un angajament pentru persoanele înregistrate care desfășoară activități de lobby să acționeze în conformitate cu standarde etice înalte,

| I. | întrucât există în momentul de față aproximativ 5 000 de persoane înregistrate care desfășoară activități de lobby în Parlament, |
| --- | --- |

I.

întrucât există în momentul de față aproximativ 5 000 de persoane înregistrate care desfășoară activități de lobby în Parlament,

| J. | întrucât grupurile de lobby cuprind și organizații la nivel local și național a căror funcționare este reglementată de statele membre, |
| --- | --- |

J.

întrucât grupurile de lobby cuprind și organizații la nivel local și național a căror funcționare este reglementată de statele membre,

O mai mare transparență în activitățile Parlamentului

| 1. | recunoaște influența grupurilor de lobby asupra procesului decizional în UE și consideră așadar, că este esențial ca deputații în Parlament să cunoască identitatea organizațiilor reprezentate de grupurile de lobby; subliniază că transparența și egalitatea de acces în toate instituțiile UE este o cerință esențială pentru legitimitatea Uniunii și pentru încrederea cetățenilor în aceasta; subliniază că transparența reprezintă un dublu demers care este necesar atât în funcționarea instituțiilor, cât și în activitatea persoanelor care desfășoară activități de lobby; subliniază că egalitatea de acces pentru grupurile de lobby la instituțiile UE sporește cunoștințele disponibile pentru conducerea Uniunii; consideră că este esențial ca reprezentanții societății civile să aibă acces la instituțiile UE și, în primul rând, la Parlament; |
| --- | --- |

1.

recunoaște influența grupurilor de lobby asupra procesului decizional în UE și consideră așadar, că este esențial ca deputații în Parlament să cunoască identitatea organizațiilor reprezentate de grupurile de lobby; subliniază că transparența și egalitatea de acces în toate instituțiile UE este o cerință esențială pentru legitimitatea Uniunii și pentru încrederea cetățenilor în aceasta; subliniază că transparența reprezintă un dublu demers care este necesar atât în funcționarea instituțiilor, cât și în activitatea persoanelor care desfășoară activități de lobby; subliniază că egalitatea de acces pentru grupurile de lobby la instituțiile UE sporește cunoștințele disponibile pentru conducerea Uniunii; consideră că este esențial ca reprezentanții societății civile să aibă acces la instituțiile UE și, în primul rând, la Parlament;

| 2. | consideră că deputații au propria responsabilitate în a se asigura că primesc informații echilibrate; subliniază faptul că deputații în Parlament trebuie să fie considerați capabili să ia decizii politice independent de persoanele care fac lobby; |
| --- | --- |

2.

consideră că deputații au propria responsabilitate în a se asigura că primesc informații echilibrate; subliniază faptul că deputații în Parlament trebuie să fie considerați capabili să ia decizii politice independent de persoanele care fac lobby;

| 3. | admite că raportorii pot folosi, dacă cred de cuviință, în mod voluntar, o „amprentă legislativă” — respectiv o listă orientativă, atașată rapoartelor Parlamentului a reprezentanților de interese care au fost consultați și au avut o contribuție semnificativă la pregătirea raportului; consideră că este de dorit în mod special ca o asemenea listă să fie inclusă în rapoartele legislative; subliniază, totuși, că este la fel de important să existe o asemenea „amprentă legislativă” atașată la inițiativele legislative ale Comisiei; |
| --- | --- |

3.

admite că raportorii pot folosi, dacă cred de cuviință, în mod voluntar, o „amprentă legislativă” — respectiv o listă orientativă, atașată rapoartelor Parlamentului a reprezentanților de interese care au fost consultați și au avut o contribuție semnificativă la pregătirea raportului; consideră că este de dorit în mod special ca o asemenea listă să fie inclusă în rapoartele legislative; subliniază, totuși, că este la fel de important să existe o asemenea „amprentă legislativă” atașată la inițiativele legislative ale Comisiei;

| 4. | consideră că Parlamentul trebuie să hotărască în mod absolut independent măsura în care se va ține cont de opiniile care vin din partea societății civile; |
| --- | --- |

4.

consideră că Parlamentul trebuie să hotărască în mod absolut independent măsura în care se va ține cont de opiniile care vin din partea societății civile;

| 5. | ia act de dispozițiile actuale, conform cărora deputaților li se solicită să-și declare interesele financiare; invită Biroul, pe baza unei propuneri din partea chestorilor, să întocmească un plan referitor la îmbunătățirea continuă a implementării și a monitorizării normelor Parlamentului conform cărora deputații trebuie să declare orice tip de susținere primită, financiară sau concretizată în personal sau în materiale (5); |
| --- | --- |

5.

ia act de dispozițiile actuale, conform cărora deputaților li se solicită să-și declare interesele financiare; invită Biroul, pe baza unei propuneri din partea chestorilor, să întocmească un plan referitor la îmbunătățirea continuă a implementării și a monitorizării normelor Parlamentului conform cărora deputații trebuie să declare orice tip de susținere primită, financiară sau concretizată în personal sau în materiale (5);

| 6. | ia act de dispozițiile actuale privind intergrupurile, care impun dezvăluirea surselor de finanțare; solicită mai multă claritate în ceea ce privește intergrupurile, respectiv, o listă pe pagina de web a Parlamentului a intergrupurilor existente, înregistrate sau nu, care să cuprindă și declararea completă a formelor de sprijin extern pentru activitățile intergrupurilor precum și o expunere a scopurilor generale ale intergrupului respectiv; subliniază, cu toate acestea, ca intergrupurile nu sunt considerate în niciun caz organe ale Parlamentului; |
| --- | --- |

6.

ia act de dispozițiile actuale privind intergrupurile, care impun dezvăluirea surselor de finanțare; solicită mai multă claritate în ceea ce privește intergrupurile, respectiv, o listă pe pagina de web a Parlamentului a intergrupurilor existente, înregistrate sau nu, care să cuprindă și declararea completă a formelor de sprijin extern pentru activitățile intergrupurilor precum și o expunere a scopurilor generale ale intergrupului respectiv; subliniază, cu toate acestea, ca intergrupurile nu sunt considerate în niciun caz organe ale Parlamentului;

| 7. | solicită Biroului ca, pe baza unei propuneri din partea chestorilor, să găsească modalități de a restricționa accesul neautorizat la etajele din clădirile Parlamentului unde sunt situate birourile deputaților, în timp ce accesul publicului la sălile comisiilor să fie limitat numai în circumstanțe excepționale; |
| --- | --- |

7.

solicită Biroului ca, pe baza unei propuneri din partea chestorilor, să găsească modalități de a restricționa accesul neautorizat la etajele din clădirile Parlamentului unde sunt situate birourile deputaților, în timp ce accesul publicului la sălile comisiilor să fie limitat numai în circumstanțe excepționale;

Propunerea Comisiei

| 8. | salută propunerea Comisiei referitoare la conceperea unui cadru mai structurat pentru activitățile reprezentanților de interese, ca parte a Inițiativei europene în materie de transparență; |
| --- | --- |

8.

salută propunerea Comisiei referitoare la conceperea unui cadru mai structurat pentru activitățile reprezentanților de interese, ca parte a Inițiativei europene în materie de transparență;

| 9. | este de acord cu definiția formulată de Comisie prin care activitățile de lobby sunt „activitățile desfășurate în vederea influențării formulării politicilor și proceselor de luare a deciziilor în instituțiile europene”; consideră că această definiție este în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul de procedură; |
| --- | --- |

9.

este de acord cu definiția formulată de Comisie prin care activitățile de lobby sunt „activitățile desfășurate în vederea influențării formulării politicilor și proceselor de luare a deciziilor în instituțiile europene”; consideră că această definiție este în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul de procedură;

| 10. | subliniază că toți actorii, inclusiv persoanele private sau publice din afara instituțiilor europene, cu activități de reprezentare a intereselor, care sunt acoperite de această definiție și care influențează în mod regulat instituțiile, ar trebui considerate drept persoane care desfășoară activități de lobby și tratate în mod similar: persoanele a căror profesie este reprezentarea de interese, persoanele angajate de societăți în același scop, ONG-urile, grupurile de reflecție, asociațiile de comerț, sindicatele și organizațiile patronale, organizațiile cu profit și cele non-profit, precum și avocații atunci când acționează în vederea influențării unei politici și nu în vederea acordării de asistență și asigurării apărării în cadrul procedurilor judiciare sau oferirii de consiliere juridică totodată, subliniază că regiunile și colectivitățile din statele membre, precum și partidele politice la nivel național și european, precum și organele care au un statut juridic prin tratate, nu intră sub incidența acestor prevederi atunci când acționează conform rolului lor și îndeplinesc atribuțiile unor asemenea organe, după cum este prevăzut în tratate; |
| --- | --- |

10.

subliniază că toți actorii, inclusiv persoanele private sau publice din afara instituțiilor europene, cu activități de reprezentare a intereselor, care sunt acoperite de această definiție și care influențează în mod regulat instituțiile, ar trebui considerate drept persoane care desfășoară activități de lobby și tratate în mod similar: persoanele a căror profesie este reprezentarea de interese, persoanele angajate de societăți în același scop, ONG-urile, grupurile de reflecție, asociațiile de comerț, sindicatele și organizațiile patronale, organizațiile cu profit și cele non-profit, precum și avocații atunci când acționează în vederea influențării unei politici și nu în vederea acordării de asistență și asigurării apărării în cadrul procedurilor judiciare sau oferirii de consiliere juridică totodată, subliniază că regiunile și colectivitățile din statele membre, precum și partidele politice la nivel național și european, precum și organele care au un statut juridic prin tratate, nu intră sub incidența acestor prevederi atunci când acționează conform rolului lor și îndeplinesc atribuțiile unor asemenea organe, după cum este prevăzut în tratate;

| 11. | salută, în principiu, propunerea Comisiei referitoare la înființarea unui „ghișeu unic” pentru înregistrarea persoanelor care desfășoară activități de lobby atât la Comisie, cât și la Parlament și solicită un acord interinstituțional între Consiliu, Comisie și Parlament privind un registru comun cu caracter obligatoriu, după cum este deja cazul de facto în Parlament, care ar fi aplicabil în toate instituțiile și ar include obligația de dezvăluire totală a informațiilor cu caracter financiar, un mecanism comun de radiere din registru și un cod comun de conduită etică; reamintește, totuși, diferențele esențiale dintre Consiliu, Comisie și Parlament ca instituții; își rezervă, prin urmare, dreptul de a evalua propunerea Comisiei, când va fi finalizată și de a decide numai atunci dacă o va susține sau nu; |
| --- | --- |

11.

salută, în principiu, propunerea Comisiei referitoare la înființarea unui „ghișeu unic” pentru înregistrarea persoanelor care desfășoară activități de lobby atât la Comisie, cât și la Parlament și solicită un acord interinstituțional între Consiliu, Comisie și Parlament privind un registru comun cu caracter obligatoriu, după cum este deja cazul de facto în Parlament, care ar fi aplicabil în toate instituțiile și ar include obligația de dezvăluire totală a informațiilor cu caracter financiar, un mecanism comun de radiere din registru și un cod comun de conduită etică; reamintește, totuși, diferențele esențiale dintre Consiliu, Comisie și Parlament ca instituții; își rezervă, prin urmare, dreptul de a evalua propunerea Comisiei, când va fi finalizată și de a decide numai atunci dacă o va susține sau nu;

| 12. | reamintește că numărul celor care desfășoară activități de lobby și au acces în Parlament trebuie să rămână în limite rezonabile; de aceea, sugerează adoptarea unui sistem prin care persoanele care desfășoară activități de lobby trebuie să se înregistreze o singură dată pentru toate instituțiile iar fiecare instituție poate decide dacă aprobă accesul în clădirile sale, permițând astfel Parlamentului să continue să limiteze la patru numărul de legitimații de acces pentru fiecare organizație/societate; |
| --- | --- |

12.

reamintește că numărul celor care desfășoară activități de lobby și au acces în Parlament trebuie să rămână în limite rezonabile; de aceea, sugerează adoptarea unui sistem prin care persoanele care desfășoară activități de lobby trebuie să se înregistreze o singură dată pentru toate instituțiile iar fiecare instituție poate decide dacă aprobă accesul în clădirile sale, permițând astfel Parlamentului să continue să limiteze la patru numărul de legitimații de acces pentru fiecare organizație/societate;

| 13. | solicită recunoașterea reciprocă între Consiliu, Comisie și Parlament a registrelor separate, în cazul în care nu se ajunge la un acord asupra unui registru comun; sugerează că, în lipsa unui acord al instituțiilor privind un registru comun, registrele online individuale ale instituțiilor respective ar trebui să includă link-uri către registrele celorlalte instituții, pentru a se putea face comparația între datele furnizate de persoanele care desfășoară activități de lobby; solicită Secretarului General să mute lista reprezentanților grupurilor de interese acreditate care reprezintă interesele într-o poziție mai accesibilă pe pagina de web a Parlamentului; |
| --- | --- |

13.

solicită recunoașterea reciprocă între Consiliu, Comisie și Parlament a registrelor separate, în cazul în care nu se ajunge la un acord asupra unui registru comun; sugerează că, în lipsa unui acord al instituțiilor privind un registru comun, registrele online individuale ale instituțiilor respective ar trebui să includă link-uri către registrele celorlalte instituții, pentru a se putea face comparația între datele furnizate de persoanele care desfășoară activități de lobby; solicită Secretarului General să mute lista reprezentanților grupurilor de interese acreditate care reprezintă interesele într-o poziție mai accesibilă pe pagina de web a Parlamentului;

| 14. | propune înființarea rapidă unui grup de lucru comun format din reprezentanți ai Consiliului, comisari și deputați în Parlament, numiți de Conferința Președinților, care să analizeze, până la sfârșitul anului 2008, implicațiile unui registru comun pentru persoanele care desfășoară activități de lobby care doresc să aibă acces la Consiliu, Comisie sau Parlament, precum și elaborarea unui cod de conduită comun; însărcinează Secretarul General să ia măsurile necesare; |
| --- | --- |

14.

propune înființarea rapidă unui grup de lucru comun format din reprezentanți ai Consiliului, comisari și deputați în Parlament, numiți de Conferința Președinților, care să analizeze, până la sfârșitul anului 2008, implicațiile unui registru comun pentru persoanele care desfășoară activități de lobby care doresc să aibă acces la Consiliu, Comisie sau Parlament, precum și elaborarea unui cod de conduită comun; însărcinează Secretarul General să ia măsurile necesare;

| 15. | îndeamnă Consiliul să participe la acest posibil registru comun; consideră că trebuie examinate cu mare atenție activitățile persoanele care desfășoară activități de lobby pe lângă secretariatul Consiliului, în contextul chestiunilor legate de codecizie; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă Consiliul să participe la acest posibil registru comun; consideră că trebuie examinate cu mare atenție activitățile persoanele care desfășoară activități de lobby pe lângă secretariatul Consiliului, în contextul chestiunilor legate de codecizie;

| 16. | ia act de decizia Comisiei de a începe un sistem de înregistrare facultativă și de a-l evalua la un an de la înființare, dar își exprimă îngrijorarea că un sistem de înregistrare exclusiv facultativă le va permite persoanelor care desfășoară activități de lobby mai puțin responsabile să evite respectarea regulilor; solicită celor trei instituții ca, la cel mult trei ani după înființarea unui registru comun, să examineze toate normele ce reglementează activitățile de lobby pentru a determina dacă noul sistem reușește să asigure transparența necesară în activitățile de lobby; este conștient de baza legală pentru un registru obligatoriu oferită de Tratatul de la Lisabona și își exprimă dorința ca, între timp, să coopereze cu instituțiile prin intermediul unui acord interinstituțional, pe baza registrelor existente; consideră că înregistrarea obligatorie trebuie să fie o condiție de bază pentru persoanele care desfășoară activități de lobby care doresc acces regulat în instituții, după cum este deja cazul de facto în Parlament; |
| --- | --- |

16.

ia act de decizia Comisiei de a începe un sistem de înregistrare facultativă și de a-l evalua la un an de la înființare, dar își exprimă îngrijorarea că un sistem de înregistrare exclusiv facultativă le va permite persoanelor care desfășoară activități de lobby mai puțin responsabile să evite respectarea regulilor; solicită celor trei instituții ca, la cel mult trei ani după înființarea unui registru comun, să examineze toate normele ce reglementează activitățile de lobby pentru a determina dacă noul sistem reușește să asigure transparența necesară în activitățile de lobby; este conștient de baza legală pentru un registru obligatoriu oferită de Tratatul de la Lisabona și își exprimă dorința ca, între timp, să coopereze cu instituțiile prin intermediul unui acord interinstituțional, pe baza registrelor existente; consideră că înregistrarea obligatorie trebuie să fie o condiție de bază pentru persoanele care desfășoară activități de lobby care doresc acces regulat în instituții, după cum este deja cazul de facto în Parlament;

| 17. | consideră că, în condițiile în care practicile de lobby evoluează în timp, toate normele care reglementează aceste practici trebuie să fie suficient de flexibile pentru a se adapta rapid la schimbări; |
| --- | --- |

17.

consideră că, în condițiile în care practicile de lobby evoluează în timp, toate normele care reglementează aceste practici trebuie să fie suficient de flexibile pentru a se adapta rapid la schimbări;

| 18. | ia act de proiectul de cod conduită al Comisiei pentru reprezentanții de interese; reamintește Comisiei că Parlamentul are deja un asemenea cod de peste 10 ani și solicită Comisiei să negocieze cu Parlamentul în vederea stabilirii unor norme comune; consideră că orice cod ar trebui să conțină un element solid de monitorizare în ceea ce privește comportamentul celor care desfășoară activități de lobby; subliniază că ar trebui aplicate sancțiuni persoanelor care desfășoară activități de lobby ce nu respectă codul de conduită; subliniază că trebuie alocate suficiente resurse (de personal și financiare) pentru a verifica informațiile din registru; consideră că pentru registrul Comisiei sancțiunile pot cuprinde suspendarea din registru, iar în cazuri mai grave, radierea din acesta; consideră că, odată cu stabilirea unui registru comun, abaterile celor care desfășoară activități de lobby ar trebui să conducă la sancțiuni care să se aplice accesului la toate instituțiile la care se aplică registrul; |
| --- | --- |

18.

ia act de proiectul de cod conduită al Comisiei pentru reprezentanții de interese; reamintește Comisiei că Parlamentul are deja un asemenea cod de peste 10 ani și solicită Comisiei să negocieze cu Parlamentul în vederea stabilirii unor norme comune; consideră că orice cod ar trebui să conțină un element solid de monitorizare în ceea ce privește comportamentul celor care desfășoară activități de lobby; subliniază că ar trebui aplicate sancțiuni persoanelor care desfășoară activități de lobby ce nu respectă codul de conduită; subliniază că trebuie alocate suficiente resurse (de personal și financiare) pentru a verifica informațiile din registru; consideră că pentru registrul Comisiei sancțiunile pot cuprinde suspendarea din registru, iar în cazuri mai grave, radierea din acesta; consideră că, odată cu stabilirea unui registru comun, abaterile celor care desfășoară activități de lobby ar trebui să conducă la sancțiuni care să se aplice accesului la toate instituțiile la care se aplică registrul;

| 19. | subliniază că registrul trebuie să fie conceput cât mai accesibil și ușor disponibil pe internet: căutarea și găsirea informațiilor trebuie să poată fi făcute cu ușurință de către public și trebuie să includă nu numai numele organizațiilor care desfășoară activități de lobby, ci și numele persoanelor fizice care desfășoară asemenea activități; |
| --- | --- |

19.

subliniază că registrul trebuie să fie conceput cât mai accesibil și ușor disponibil pe internet: căutarea și găsirea informațiilor trebuie să poată fi făcute cu ușurință de către public și trebuie să includă nu numai numele organizațiilor care desfășoară activități de lobby, ci și numele persoanelor fizice care desfășoară asemenea activități;

| 20. | subliniază că registrul trebuie să conțină categorii separate în care persoanele care desfășoară activități de lobby ar trebui să fie înregistrate în funcție de tipul de interese pe care le reprezintă (de exemplu, asociații profesionale, reprezentanți ai societăților, sindicate, organizații patronale, birouri de avocatură, ONG-uri etc.); |
| --- | --- |

20.

subliniază că registrul trebuie să conțină categorii separate în care persoanele care desfășoară activități de lobby ar trebui să fie înregistrate în funcție de tipul de interese pe care le reprezintă (de exemplu, asociații profesionale, reprezentanți ai societăților, sindicate, organizații patronale, birouri de avocatură, ONG-uri etc.);

| 21. | salută decizia Comisiei de a solicita ca cerința de a dezvălui informațiile cu caracter financiar de către cei care se înscriu în registru în calitate de reprezentanți de interese, să se aplice următoarelor categorii:






  — | cifra de afaceri a firmelor de consultanță profesională și a cabinetelor de avocatură, rezultată în urma acțiunilor de lobby pe lângă instituțiile UE, precum și ponderea relativă a principalilor clienți; |
| --- | --- | --- |

21.

salută decizia Comisiei de a solicita ca cerința de a dezvălui informațiile cu caracter financiar de către cei care se înscriu în registru în calitate de reprezentanți de interese, să se aplice următoarelor categorii:

—

cifra de afaceri a firmelor de consultanță profesională și a cabinetelor de avocatură, rezultată în urma acțiunilor de lobby pe lângă instituțiile UE, precum și ponderea relativă a principalilor clienți;

| — | o estimare a costurilor rezultate din acțiunile directe de lobby pe lângă instituțiile UE, efectuate de reprezentanții de interese angajați ai societăților și de asociațiile de comerț; |
| --- | --- |

—

o estimare a costurilor rezultate din acțiunile directe de lobby pe lângă instituțiile UE, efectuate de reprezentanții de interese angajați ai societăților și de asociațiile de comerț;

| — | bugetul total și defalcarea pe principalele surse de finanțare a ONG-urilor și a grupurilor de reflecție; |
| --- | --- |

—

bugetul total și defalcarea pe principalele surse de finanțare a ONG-urilor și a grupurilor de reflecție;

| 22. | subliniază că obligația de a dezvălui informațiile cu caracter financiar trebuie să se aplice în mod egal tuturor reprezentanților de interese înregistrați; |
| --- | --- |

22.

subliniază că obligația de a dezvălui informațiile cu caracter financiar trebuie să se aplice în mod egal tuturor reprezentanților de interese înregistrați;

| 23. | cere grupului de lucru menționat anterior să propună criterii specifice care să prevadă obligația de a dezvălui informații cu caracter financiar, de exemplu parametrii esențiali ai cheltuielilor pentru activitățile de lobby (nu sunt necesare cifrele exacte); |
| --- | --- |

23.

cere grupului de lucru menționat anterior să propună criterii specifice care să prevadă obligația de a dezvălui informații cu caracter financiar, de exemplu parametrii esențiali ai cheltuielilor pentru activitățile de lobby (nu sunt necesare cifrele exacte);

| 24. | solicită comisiei responsabile să pregătească amendamentele necesare ale Regulamentului de procedură al Parlamentului; |
| --- | --- |

24.

solicită comisiei responsabile să pregătească amendamentele necesare ale Regulamentului de procedură al Parlamentului;

*

* *

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

25.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 261, 9.9.1996, p. 75.

(2)  JO C 167, 2.6.1997, p. 20.

(3)  Articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul de procedură.

(4)  Anexa IX articolul 3 din Regulamentul de procedură.

(5)  Anexa I articolul 2 din Regulamentul de procedură.

---

| 12.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/51

---

Joi, 8 mai 2008Cartea albă privind sportul

P6_TA(2008)0198

Rezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 referitoare la Cartea albă privind sportul (2007/2261(INI))

2009/C 271 E/07

Parlamentul European,

având în vedere articolul 6 din Tratatul UE și articolul 149 din Tratatul CE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona privind contribuția UE la promovarea temelor privind sportul european, având în vedere totodată caracterul specific al sportului, structurile sale bazate pe voluntariat precum și funcția socială și educativă a sportului,

având în vedere Cartea albă privind sportul (COM(2007)0391),

având în vedere raportul de la Helsinki din decembrie 1999 și Declarația de la Nisa din decembrie 2000 privind caracteristicile specifice ale sportului și funcția sa socială în Europa,

având în vedere inițiativa Președinției Regatului Unit privind fotbalul european, care a avut ca rezultat „Studiul independent privind sportul european”, publicat în 2006,

având în vedere jurisprudența Curții Europene de Justiție, a Tribunalului de Primă Instanță și deciziile Comisiei privind aspectele legate de sport,

având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1), care interzice toate formele de discriminare rasială în domenii precum ocuparea forței de muncă, educație, securitate socială, asistență medicală și accesul la bunuri și servicii,

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2),

având în vedere rezoluția sa din 13 iunie 1997 privind rolul Uniunii Europene în domeniul sportului (3) și rezoluția sa din 5 iunie 2003 privind femeile și sportul (4),

având în vedere rezoluția sa din 29 martie 2007 privind viitorul fotbalului profesionist în Europa (5),

având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2007 privind rolul sportului în educație (6),

având în vedere rezoluția sa din 14 aprilie 2005 privind dopajul în sport (7),

având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2006 privind lupta împotriva rasismului în fotbal (8),

având în vedere Codul mondial antidoping din 2003 și revizuirea sa din 2007,

având în vedere raportul și concluziile primei conferințe europene asupra guvernării sportului, „Regulile jocului” de la Bruxelles, din 26-27 februarie 2001,

având în vedere Memorandumul de înțelegere semnat de Comisie și FIFA în 2006 pentru a transforma fotbalul într-un factor de dezvoltare a țărilor din Africa, Caraibe și Pacific,

având în vedere experiența acumulată în cursul Anului european al educației prin sport (2004) și Recomandarea 2006/962/CE Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea de-a lungul vieții (9),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisia pentru dezvoltare regională, Comisia pentru afaceri juridice, Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A6-0149/2008),

| A. | având în vedere întrucât rolul de integrare al sportului și faptul că acesta poate contribui la coeziunea socială, precum și la coeziunea internă a regiunilor; |
| --- | --- |

A.

având în vedere întrucât rolul de integrare al sportului și faptul că acesta poate contribui la coeziunea socială, precum și la coeziunea internă a regiunilor;

| B. | întrucât sportul european este o parte inalienabilă a identității europene, a culturii europene și a cetățeniei, și întrucât sportul european se bazează pe angajamentul și entuziasmul a milioane de sportivi, voluntari și suporteri care activează într-un mare număr de cluburi și federații sportive, ceea ce reprezintă o mișcare largă care a dat naștere la multe sportive, mulți sportivi și multe echipe de valoare și care a transformat sportul într-un aspect extrem de apreciat al societății noastre, în cadrul căreia evenimentele sportive sunt extrem de populare; |
| --- | --- |

B.

întrucât sportul european este o parte inalienabilă a identității europene, a culturii europene și a cetățeniei, și întrucât sportul european se bazează pe angajamentul și entuziasmul a milioane de sportivi, voluntari și suporteri care activează într-un mare număr de cluburi și federații sportive, ceea ce reprezintă o mișcare largă care a dat naștere la multe sportive, mulți sportivi și multe echipe de valoare și care a transformat sportul într-un aspect extrem de apreciat al societății noastre, în cadrul căreia evenimentele sportive sunt extrem de populare;

| C. | întrucât sportul joacă un rol foarte important în cadrul societății europene, dar unele dintre sporturile competiționale sunt, totuși, confruntate, cu noi amenințări și provocări, cum ar fi presiunea comercială, exploatarea tinerilor jucători, sportivi și sportive, dopajul, rasismul, violența, aranjarea meciurilor, corupția, activitățile de pariuri și spălarea banilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât sportul joacă un rol foarte important în cadrul societății europene, dar unele dintre sporturile competiționale sunt, totuși, confruntate, cu noi amenințări și provocări, cum ar fi presiunea comercială, exploatarea tinerilor jucători, sportivi și sportive, dopajul, rasismul, violența, aranjarea meciurilor, corupția, activitățile de pariuri și spălarea banilor;

| D. | întrucât sportul deține un rol special în societate, fiind un instrument de incluziune și integrare socială, și întrucât sportul constituie un important instrument de promovare a dialogului intercultural și are o contribuție remarcabilă la dezvoltarea și promovarea unor importante valori culturale educaționale și privind societatea, precum corectitudinea, toleranța și respectul reciproc, solidaritatea, respectul pentru reguli, spiritul de echipă și auto-disciplina; întrucât sportul joacă un rol deosebit de important în cadrul societății europene în ceea ce privește sănătatea, educația, integrarea socială și valorile culturale, datorită organizațiilor structurate pe baze voluntare; |
| --- | --- |

D.

întrucât sportul deține un rol special în societate, fiind un instrument de incluziune și integrare socială, și întrucât sportul constituie un important instrument de promovare a dialogului intercultural și are o contribuție remarcabilă la dezvoltarea și promovarea unor importante valori culturale educaționale și privind societatea, precum corectitudinea, toleranța și respectul reciproc, solidaritatea, respectul pentru reguli, spiritul de echipă și auto-disciplina; întrucât sportul joacă un rol deosebit de important în cadrul societății europene în ceea ce privește sănătatea, educația, integrarea socială și valorile culturale, datorită organizațiilor structurate pe baze voluntare;

| E. | întrucât conform articolului 149 din Tratatul CE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona, acțiunile UE ar trebui să aibă ca scop dezvoltarea dimensiunii europene a sportului, prin promovarea spiritului de echitate și de deschidere în competițiile sportive și a cooperării între organizațiile cu responsabilități în domeniul sportului, precum și prin protejarea integrității fizice și morale a sportivilor, îndeosebi a celor mai tineri sportivi și sportive; întrucât acțiunea la nivelul UE ar trebui să completeze acțiunea altor actori, fără a modifica actuala alocare a competențelor; |
| --- | --- |

E.

întrucât conform articolului 149 din Tratatul CE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona, acțiunile UE ar trebui să aibă ca scop dezvoltarea dimensiunii europene a sportului, prin promovarea spiritului de echitate și de deschidere în competițiile sportive și a cooperării între organizațiile cu responsabilități în domeniul sportului, precum și prin protejarea integrității fizice și morale a sportivilor, îndeosebi a celor mai tineri sportivi și sportive; întrucât acțiunea la nivelul UE ar trebui să completeze acțiunea altor actori, fără a modifica actuala alocare a competențelor;

| F. | întrucât, în vederea ratificării Tratatului de la Lisabona și a articolului 149, rolului sportului în Europa trebuie să i se confere o direcție strategică prin clarificarea aplicării dreptului comunitar domeniului sportului; întrucât o abordare de la caz la caz în vederea tratării caracterului specific al sportului este nesatisfăcătoare, din punctul de vedere al organizațiilor sportive deoarece ar putea conduce la creșterea incertitudinii juridice existente, și întrucât ar trebui să existe mai multe acțiuni sportive la nivelul UE, respectându-se, în același timp, autonomia, caracterul specific și auto-reglementarea organizațiilor sportive; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în vederea ratificării Tratatului de la Lisabona și a articolului 149, rolului sportului în Europa trebuie să i se confere o direcție strategică prin clarificarea aplicării dreptului comunitar domeniului sportului; întrucât o abordare de la caz la caz în vederea tratării caracterului specific al sportului este nesatisfăcătoare, din punctul de vedere al organizațiilor sportive deoarece ar putea conduce la creșterea incertitudinii juridice existente, și întrucât ar trebui să existe mai multe acțiuni sportive la nivelul UE, respectându-se, în același timp, autonomia, caracterul specific și auto-reglementarea organizațiilor sportive;

| G. | întrucât viitorul articol 149 al Tratatului CE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona, invită Comunitatea să promoveze spiritul de echitate și deschidere în competițiile sportive, și întrucât aplicarea normelor de concurență în sport conduce la un decalaj tot mai mare între cluburile sportive în avantajul celor mai bogate sau al celor mai populare dintre ele, ceea ce dăunează desfășurării echitabile a competițiilor sportive și, prin urmare, acționează în sens contrar obiectivului stabilit în respectivul articol; |
| --- | --- |

G.

întrucât viitorul articol 149 al Tratatului CE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona, invită Comunitatea să promoveze spiritul de echitate și deschidere în competițiile sportive, și întrucât aplicarea normelor de concurență în sport conduce la un decalaj tot mai mare între cluburile sportive în avantajul celor mai bogate sau al celor mai populare dintre ele, ceea ce dăunează desfășurării echitabile a competițiilor sportive și, prin urmare, acționează în sens contrar obiectivului stabilit în respectivul articol;

| H. | întrucât trebuie să se țină cont de independența organizațiilor sportive și a organismelor reprezentative, cum ar fi cele ce se ocupă de organizarea campionatelor profesioniste, în corelare cu faptul că responsabilitatea organizării incumbă, in principal, consiliilor de guvernare ale organismelor sportive și, într-o oarecare măsură, statelor membre și partenerilor sociali; |
| --- | --- |

H.

întrucât trebuie să se țină cont de independența organizațiilor sportive și a organismelor reprezentative, cum ar fi cele ce se ocupă de organizarea campionatelor profesioniste, în corelare cu faptul că responsabilitatea organizării incumbă, in principal, consiliilor de guvernare ale organismelor sportive și, într-o oarecare măsură, statelor membre și partenerilor sociali;

| I. | întrucât importanța sportului profesionist este într-o creștere constantă și ajută la consolidarea rolului sportului în societate; întrucât legislația privind concurența și prevederile privind piața internă se aplică sportului profesionist în măsura în care acesta constituie o activitate economică; |
| --- | --- |

I.

întrucât importanța sportului profesionist este într-o creștere constantă și ajută la consolidarea rolului sportului în societate; întrucât legislația privind concurența și prevederile privind piața internă se aplică sportului profesionist în măsura în care acesta constituie o activitate economică;

| J. | întrucât sportul intră în sfera de aplicare a altor aspecte ale legislației UE, în special în ceea ce privește principiul reprezentării și al democrației participative în cadrul organelor de decizie ale instituțiilor sportive europene și articolul 13 din Tratatul CE, care interzice discriminarea bazată pe sex, origine rasială sau etnică, religie sau credință, handicap, vârstă sau orientare sexuală; întrucât, în anumite cazuri, date fiind caracteristicile specifice și trăsăturile esențiale și singulare ale sportului, acesta nu poate fi comparat cu o activitate economică obișnuită; |
| --- | --- |

J.

întrucât sportul intră în sfera de aplicare a altor aspecte ale legislației UE, în special în ceea ce privește principiul reprezentării și al democrației participative în cadrul organelor de decizie ale instituțiilor sportive europene și articolul 13 din Tratatul CE, care interzice discriminarea bazată pe sex, origine rasială sau etnică, religie sau credință, handicap, vârstă sau orientare sexuală; întrucât, în anumite cazuri, date fiind caracteristicile specifice și trăsăturile esențiale și singulare ale sportului, acesta nu poate fi comparat cu o activitate economică obișnuită;

| K. | întrucât activitățile benevole din domeniul sportului întăresc coeziunea și incluziunea socială și promovează democrația locală și cetățenia activă având, în același timp, o valoare economică implicită, deoarece în lipsa voluntarilor activitățile sportive ar fi mult mai scumpe, iar multe dintre activitățile sociale asociate sportului ar dispărea; întrucât este necesară promovarea structurilor sportive benevole și încurajarea serviciilor benevole în domeniul sportului prin intermediul unor măsuri care să le ofere o protecție adecvată și care să recunoască rolul social și economic al voluntarilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât activitățile benevole din domeniul sportului întăresc coeziunea și incluziunea socială și promovează democrația locală și cetățenia activă având, în același timp, o valoare economică implicită, deoarece în lipsa voluntarilor activitățile sportive ar fi mult mai scumpe, iar multe dintre activitățile sociale asociate sportului ar dispărea; întrucât este necesară promovarea structurilor sportive benevole și încurajarea serviciilor benevole în domeniul sportului prin intermediul unor măsuri care să le ofere o protecție adecvată și care să recunoască rolul social și economic al voluntarilor;

| L. | întrucât lipsa de activitate fizică favorizează apariția obezității și a unor afecțiuni cronice precum bolile cardio-vasculare și diabetul, și întrucât consecințele sale afectează bugetul alocat sănătății în statele membre; |
| --- | --- |

L.

întrucât lipsa de activitate fizică favorizează apariția obezității și a unor afecțiuni cronice precum bolile cardio-vasculare și diabetul, și întrucât consecințele sale afectează bugetul alocat sănătății în statele membre;

| M. | întrucât numărul orelor de educație fizică, atât în clasele primare, cât și secundare a scăzut în ultimii zece ani, și întrucât există diferențe majore între statele membre în ceea ce privește infrastructura destinată sportului și stocurile de echipament; întrucât sportul oferă tinerilor oportunități binevenite de participare și implicare personală în cadrul societății și poate fi de folos pentru a-i ține departe de delincvență; |
| --- | --- |

M.

întrucât numărul orelor de educație fizică, atât în clasele primare, cât și secundare a scăzut în ultimii zece ani, și întrucât există diferențe majore între statele membre în ceea ce privește infrastructura destinată sportului și stocurile de echipament; întrucât sportul oferă tinerilor oportunități binevenite de participare și implicare personală în cadrul societății și poate fi de folos pentru a-i ține departe de delincvență;

| N. | întrucât dopajul aduce atingere principiului concurenței transparente și corecte și supune sportivele și sportivii unor presiuni nejustificate; |
| --- | --- |

N.

întrucât dopajul aduce atingere principiului concurenței transparente și corecte și supune sportivele și sportivii unor presiuni nejustificate;

| O. | întrucât Codul mondial antidoping din 2003 a permis stabilirea unui model pentru armonizarea legislațiilor naționale din întreaga lume; întrucât eforturile depuse de Agenția Mondială Antidoping (WADA) sunt, totuși, concentrate în special pe sportul de nivel înalt; |
| --- | --- |

O.

întrucât Codul mondial antidoping din 2003 a permis stabilirea unui model pentru armonizarea legislațiilor naționale din întreaga lume; întrucât eforturile depuse de Agenția Mondială Antidoping (WADA) sunt, totuși, concentrate în special pe sportul de nivel înalt;

| P. | întrucât Uniunea ar beneficia de o mai bună coordonare în combaterea dopajului, în special prin definirea unor poziții comune în relațiile cu WADA, UNESCO și Consiliul Europei, precum și prin schimbul de informații și bune practici între guverne, organizațiile naționale și laboratoarele antidoping; |
| --- | --- |

P.

întrucât Uniunea ar beneficia de o mai bună coordonare în combaterea dopajului, în special prin definirea unor poziții comune în relațiile cu WADA, UNESCO și Consiliul Europei, precum și prin schimbul de informații și bune practici între guverne, organizațiile naționale și laboratoarele antidoping;

| Q. | întrucât, în ciuda anumitor progrese realizate la nivel european în ceea ce privește egalitatea între sexe, se înregistrează încă inegalități persistente între sportive și sportivi; întrucât sistemele de training pentru sportive și sportivi tineri și talentați ar trebui să fie accesibile tuturor și nu ar trebui să conducă la discriminare între cetățenii și rezidenții UE pe motive de naționalitate sau sex; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în ciuda anumitor progrese realizate la nivel european în ceea ce privește egalitatea între sexe, se înregistrează încă inegalități persistente între sportive și sportivi; întrucât sistemele de training pentru sportive și sportivi tineri și talentați ar trebui să fie accesibile tuturor și nu ar trebui să conducă la discriminare între cetățenii și rezidenții UE pe motive de naționalitate sau sex;

| R. | întrucât toți rezidenții ar trebui să aibă acces la activități sportive și întrucât este necesar, în consecință, să fie analizate necesitățile specifice ale anumitor grupuri precum persoanele cu handicap, imigranții și persoanele care provin din medii defavorizate și întrucât în special sportivele și sportivii cu handicap nu trebuie să fie discriminați în comparație cu omologii lor fără handicap în privința accesului egal la sport în cadrul statelor membre; |
| --- | --- |

R.

întrucât toți rezidenții ar trebui să aibă acces la activități sportive și întrucât este necesar, în consecință, să fie analizate necesitățile specifice ale anumitor grupuri precum persoanele cu handicap, imigranții și persoanele care provin din medii defavorizate și întrucât în special sportivele și sportivii cu handicap nu trebuie să fie discriminați în comparație cu omologii lor fără handicap în privința accesului egal la sport în cadrul statelor membre;

| S. | întrucât sportul se adresează tuturor cetățenilor, indiferent de sex, rasă, vârstă, handicap, religie, naționalitate, orientare sexuală, mediu social sau situație economică, întrucât sportul poate fi un factor de incluziune și integrare socială și întrucât Parlamentul și Comisia au condamnat în mod repetat orice manifestare de violență, rasism și xenofobie; |
| --- | --- |

S.

întrucât sportul se adresează tuturor cetățenilor, indiferent de sex, rasă, vârstă, handicap, religie, naționalitate, orientare sexuală, mediu social sau situație economică, întrucât sportul poate fi un factor de incluziune și integrare socială și întrucât Parlamentul și Comisia au condamnat în mod repetat orice manifestare de violență, rasism și xenofobie;

| T. | întrucât violența din timpul evenimentelor sportive rămâne o problemă nesoluționată și se poate manifesta în diferite moduri; întrucât evenimentele sportive de importanță favorizează prostituția și traficul de femei și copii pe întreaga lor durată; |
| --- | --- |

T.

întrucât violența din timpul evenimentelor sportive rămâne o problemă nesoluționată și se poate manifesta în diferite moduri; întrucât evenimentele sportive de importanță favorizează prostituția și traficul de femei și copii pe întreaga lor durată;

| U. | întrucât, conform unui studiu prezentat în timpul Președinției austriece în 2006, sportul a generat, în 2004, o valoare adăugată de 407 miliarde EUR, reprezentând 3,7 % din PIB-ul UE și oferind locuri de muncă pentru 15 milioane de persoane, adică pentru 5,4 % din forța de muncă; întrucât sportul contribuie, în consecință, la realizarea obiectivelor Strategiei de la Lisabona de creștere economică și creare de locuri de muncă și servește drept intrument de dezvoltare locală, regională și rurală, și întrucât acesta poate da naștere la sinergii cu dezvoltarea turistică prin intermediul dezvoltării infrastructurilor și apariția de parteneriate în vederea finanțării sportului și a activităților recreative; |
| --- | --- |

U.

întrucât, conform unui studiu prezentat în timpul Președinției austriece în 2006, sportul a generat, în 2004, o valoare adăugată de 407 miliarde EUR, reprezentând 3,7 % din PIB-ul UE și oferind locuri de muncă pentru 15 milioane de persoane, adică pentru 5,4 % din forța de muncă; întrucât sportul contribuie, în consecință, la realizarea obiectivelor Strategiei de la Lisabona de creștere economică și creare de locuri de muncă și servește drept intrument de dezvoltare locală, regională și rurală, și întrucât acesta poate da naștere la sinergii cu dezvoltarea turistică prin intermediul dezvoltării infrastructurilor și apariția de parteneriate în vederea finanțării sportului și a activităților recreative;

| V. | întrucât creșterea pirateriei digitale (și, în special, transmiterea în direct sau retransmisia neautorizată, a evenimentelor sportive) reprezintă o amenințare majoră pentru domeniul sportului deoarece nivelul de sensibilizare față de această problemă este scăzut; |
| --- | --- |

V.

întrucât creșterea pirateriei digitale (și, în special, transmiterea în direct sau retransmisia neautorizată, a evenimentelor sportive) reprezintă o amenințare majoră pentru domeniul sportului deoarece nivelul de sensibilizare față de această problemă este scăzut;

| W. | întrucât majoritatea covârșitoare a activităților sportive se desfășoară în cadrul unor structuri nonprofit, dintre care multe depind de sprijinul public pentru a asigura accesul tuturor cetățenilor la activități sportive; întrucât un sprijin financiar este necesar pentru sportul de masă și pentru sportul pentru toți, în conformitate cu dreptul comunitar; întrucât, în aproape toate statele membre, sportul organizat se sprijină pe structuri de conducere specifice, non-profit, înființate la nivel de masă și depinzând în mod preponderent de angajamentul voluntarilor, având forme specifice de personalitate juridică sau de statut care îi oferă precondițiile necesare pentru o serie de avantaje financiare și fiscale; |
| --- | --- |

W.

întrucât majoritatea covârșitoare a activităților sportive se desfășoară în cadrul unor structuri nonprofit, dintre care multe depind de sprijinul public pentru a asigura accesul tuturor cetățenilor la activități sportive; întrucât un sprijin financiar este necesar pentru sportul de masă și pentru sportul pentru toți, în conformitate cu dreptul comunitar; întrucât, în aproape toate statele membre, sportul organizat se sprijină pe structuri de conducere specifice, non-profit, înființate la nivel de masă și depinzând în mod preponderent de angajamentul voluntarilor, având forme specifice de personalitate juridică sau de statut care îi oferă precondițiile necesare pentru o serie de avantaje financiare și fiscale;

| X. | întrucât statele membre nu au definit în mod clar noțiunea de sport și nu au decis dacă sportul reprezintă sau nu un serviciu de interes general, ceea ce ar permite justificarea unui regim financiar favorabil (facilitățile fiscale, de exemplu); |
| --- | --- |

X.

întrucât statele membre nu au definit în mod clar noțiunea de sport și nu au decis dacă sportul reprezintă sau nu un serviciu de interes general, ceea ce ar permite justificarea unui regim financiar favorabil (facilitățile fiscale, de exemplu);

| Y. | întrucât donațiile și fondurile guvernamentale sunt în scădere, și întrucât, pentru a putea supraviețui, majoritatea organizațiilor sportive non-profit sunt nevoite să-și asigure venituri din diverse activități comerciale, fiind astfel capabile de a-și îndeplini în mod eficace obiectivele sociale și intrând, prin urmare, în sfera de aplicare a legislației UE; |
| --- | --- |

Y.

întrucât donațiile și fondurile guvernamentale sunt în scădere, și întrucât, pentru a putea supraviețui, majoritatea organizațiilor sportive non-profit sunt nevoite să-și asigure venituri din diverse activități comerciale, fiind astfel capabile de a-și îndeplini în mod eficace obiectivele sociale și intrând, prin urmare, în sfera de aplicare a legislației UE;

| Z. | întrucât organizațiile sportive dispun de numeroase surse de venit, cum ar fi cotizațiile membrilor cluburilor și vânzarea de bilete, publicitatea și sponsorizarea, loteriile, drepturile de difuzare, redistribuirea venitului în cadrul federațiilor și ligilor sportive, activitățile comerciale, subvențiile publice, veniturile generate de loteriile aflate în proprietatea statului sau autorizate de acesta, precum și de operatorii de jocuri de noroc, reprezintând cea mai importantă sursă de venit în multe din statele membre; |
| --- | --- |

Z.

întrucât organizațiile sportive dispun de numeroase surse de venit, cum ar fi cotizațiile membrilor cluburilor și vânzarea de bilete, publicitatea și sponsorizarea, loteriile, drepturile de difuzare, redistribuirea venitului în cadrul federațiilor și ligilor sportive, activitățile comerciale, subvențiile publice, veniturile generate de loteriile aflate în proprietatea statului sau autorizate de acesta, precum și de operatorii de jocuri de noroc, reprezintând cea mai importantă sursă de venit în multe din statele membre;

| AA. | AA. întrucât drepturile de difuzare reprezintă o sursă principală de venit pentru sportul profesionist din Europa, venit care este investit, printre altele, și în pregătirea la nivel de mase, în infrastructură și în proiecte comunitare, iar evenimentele sportive reprezintă o sursă populară de conținut pentru numeroși operatori mass-media; |
| --- | --- |

AA.

AA. întrucât drepturile de difuzare reprezintă o sursă principală de venit pentru sportul profesionist din Europa, venit care este investit, printre altele, și în pregătirea la nivel de mase, în infrastructură și în proiecte comunitare, iar evenimentele sportive reprezintă o sursă populară de conținut pentru numeroși operatori mass-media;

| AB. | AB. întrucât organizațiile sportive din Uniunea Europeană consideră indispensabilă contribuția adusă de loteriile administrate de stat și de operatorii de jocuri de noroc autorizați, care funcționează în interes general, la finanțarea sportului neprofesionist; întrucât nicio altă soluție durabilă și fezabilă din punct de vedere politic nu a fost nici propusă, nici discutată în mod serios până acum în vederea compensării pierderilor substanțiale ale unora din aceste surse de finanțare, la care se poate aștepta dacă întreprinderilor care funcționează pentru profit li s-ar permite să funcționeze în statele membre care până acum au aplicat politici restrictive în domeniul jocurilor de noroc; |
| --- | --- |

AB.

AB. întrucât organizațiile sportive din Uniunea Europeană consideră indispensabilă contribuția adusă de loteriile administrate de stat și de operatorii de jocuri de noroc autorizați, care funcționează în interes general, la finanțarea sportului neprofesionist; întrucât nicio altă soluție durabilă și fezabilă din punct de vedere politic nu a fost nici propusă, nici discutată în mod serios până acum în vederea compensării pierderilor substanțiale ale unora din aceste surse de finanțare, la care se poate aștepta dacă întreprinderilor care funcționează pentru profit li s-ar permite să funcționeze în statele membre care până acum au aplicat politici restrictive în domeniul jocurilor de noroc;

| AC. | AC. întrucât activitățile de pariuri sportive s-au dezvoltat într-un mod necontrolat, (în special pariurile transfrontaliere pe internet); întrucât din ce în ce mai multe meciuri au fost aranjate și întrucât scandaluri legate de pariuri au ieșit recent la iveală în unele state membre, amenințând integritatea sportului și a competițiilor sportive; |
| --- | --- |

AC.

AC. întrucât activitățile de pariuri sportive s-au dezvoltat într-un mod necontrolat, (în special pariurile transfrontaliere pe internet); întrucât din ce în ce mai multe meciuri au fost aranjate și întrucât scandaluri legate de pariuri au ieșit recent la iveală în unele state membre, amenințând integritatea sportului și a competițiilor sportive;

| AD. | AD. întrucât evoluțiile economice și sociale înregistrate în majoritatea statelor membre, precum exacerbarea spiritului comercial, încurajarea creșterii cheltuielilor publice și un număr crescând de participanți, în timp ce numărul voluntarilor rămâne constant, au creat noi dificultăți în ceea ce privește organizarea sportului în Europa; |
| --- | --- |

AD.

AD. întrucât evoluțiile economice și sociale înregistrate în majoritatea statelor membre, precum exacerbarea spiritului comercial, încurajarea creșterii cheltuielilor publice și un număr crescând de participanți, în timp ce numărul voluntarilor rămâne constant, au creat noi dificultăți în ceea ce privește organizarea sportului în Europa;

| AE. | AE. întrucât echipele naționale joacă un rol important nu numai prin consolidarea propriei reputații, dar și prin asigurarea solidarității cu sportul de masă și, prin urmare, merită să fie sprijinite; |
| --- | --- |

AE.

AE. întrucât echipele naționale joacă un rol important nu numai prin consolidarea propriei reputații, dar și prin asigurarea solidarității cu sportul de masă și, prin urmare, merită să fie sprijinite;

| AF. | AF. întrucât crearea unei veritabile piețe europene a jucătorilor și a sportivelor și sportivilor și creșterea nivelului salariilor în anumite sporturi au antrenat o creștere a activităților desfășurate de agenții de jucători, și întrucât, din această cauză, în statele membre există necesitatea unei pregătiri specifice pentru managerii sportivi și agenții de jucători; |
| --- | --- |

AF.

AF. întrucât crearea unei veritabile piețe europene a jucătorilor și a sportivelor și sportivilor și creșterea nivelului salariilor în anumite sporturi au antrenat o creștere a activităților desfășurate de agenții de jucători, și întrucât, din această cauză, în statele membre există necesitatea unei pregătiri specifice pentru managerii sportivi și agenții de jucători;

| AG. | AG. întrucât gradul ridicat de internaționalizare din acest sector a condus la corupție transfrontalieră în domeniul sportului; întrucât, atunci când organele de administrare se confruntă cu probleme de corupție transfrontalieră de dimensiune europeană, acestea ar trebui să aibă posibilitatea de a solicita asistență Comisiei, în măsura și în situațiile în care aceasta este necesară; |
| --- | --- |

AG.

AG. întrucât gradul ridicat de internaționalizare din acest sector a condus la corupție transfrontalieră în domeniul sportului; întrucât, atunci când organele de administrare se confruntă cu probleme de corupție transfrontalieră de dimensiune europeană, acestea ar trebui să aibă posibilitatea de a solicita asistență Comisiei, în măsura și în situațiile în care aceasta este necesară;

| AH. | AH. întrucât sistemul de acordare a licențelor, aprobate de organizatorii de competiții respectivi, au scopul de a garanta respectarea de către cluburi a acelorași reguli de bază în materie de gestiune financiară și de transparență, și întrucât aceste sisteme trebuie să respecte dispozițiile referitoare la concurență și la piața internă și nu pot depăși limitele acțiunilor necesare pentru realizarea obiectivelor legitime privind buna organizare și funcționare a sectorului sportiv; |
| --- | --- |

AH.

AH. întrucât sistemul de acordare a licențelor, aprobate de organizatorii de competiții respectivi, au scopul de a garanta respectarea de către cluburi a acelorași reguli de bază în materie de gestiune financiară și de transparență, și întrucât aceste sisteme trebuie să respecte dispozițiile referitoare la concurență și la piața internă și nu pot depăși limitele acțiunilor necesare pentru realizarea obiectivelor legitime privind buna organizare și funcționare a sectorului sportiv;

| AI. | AI. întrucât, datorită însuși caracterului sporturilor organizate, structurile sportive la nivel european sunt, în general, mai puțin dezvoltate decât la nivel național și internațional, în timp ce sportul la nivel european este organizat pe o structură continentală, și nu la nivelul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

AI.

AI. întrucât, datorită însuși caracterului sporturilor organizate, structurile sportive la nivel european sunt, în general, mai puțin dezvoltate decât la nivel național și internațional, în timp ce sportul la nivel european este organizat pe o structură continentală, și nu la nivelul Uniunii Europene;

| AJ. | AJ. întrucât Cartea albă privind sportul se referă, în mai multe locuri, la integrarea sportului în programele de finanțare europene și întrucât Uniunea va trebui să țină cont de aspectele legate de sport în acțiunile sale, în special în scopul respectării autonomiei, specificității și autoreglementării organizațiilor sportive și în scopul promovării sportului la nivel european; întrucât concluziile unui dialog structurat între toți factorii implicați sunt foarte importante pentru înțelegerea caracterului special al sportului; |
| --- | --- |

AJ.

AJ. întrucât Cartea albă privind sportul se referă, în mai multe locuri, la integrarea sportului în programele de finanțare europene și întrucât Uniunea va trebui să țină cont de aspectele legate de sport în acțiunile sale, în special în scopul respectării autonomiei, specificității și autoreglementării organizațiilor sportive și în scopul promovării sportului la nivel european; întrucât concluziile unui dialog structurat între toți factorii implicați sunt foarte importante pentru înțelegerea caracterului special al sportului;

| AK. | AK. întrucât Comisia a decis să transforme activitățile fizice menite să îmbunătățească starea sănătății într-un element-cheie al activităților sale din domeniul sporturilor; întrucât Consiliul Europei poartă un dialog productiv și inovator cu mișcarea sportivă europeană, întrunind la reuniunile sale factori implicați în sport atât la nivel guvernamental, cât și neguvernamental; |
| --- | --- |

AK.

AK. întrucât Comisia a decis să transforme activitățile fizice menite să îmbunătățească starea sănătății într-un element-cheie al activităților sale din domeniul sporturilor; întrucât Consiliul Europei poartă un dialog productiv și inovator cu mișcarea sportivă europeană, întrunind la reuniunile sale factori implicați în sport atât la nivel guvernamental, cât și neguvernamental;

| AL. | AL. întrucât dialogul social la nivel european poate atenua îngrijorările comune ale angajatorilor și sportivilor și poate include examinarea acordurilor referitoare la relațiile dintre aceștia și condițiile de muncă din acest sector; |
| --- | --- |

AL.

AL. întrucât dialogul social la nivel european poate atenua îngrijorările comune ale angajatorilor și sportivilor și poate include examinarea acordurilor referitoare la relațiile dintre aceștia și condițiile de muncă din acest sector;

| AM. | AM. întrucât sportul poate contribui la diferite aspecte ale relațiilor externe ale UE în contextul programelor de ajutor extern, contribuind la dialogul cu țările partenere în cadrul diplomației publice a UE; |
| --- | --- |

AM.

AM. întrucât sportul poate contribui la diferite aspecte ale relațiilor externe ale UE în contextul programelor de ajutor extern, contribuind la dialogul cu țările partenere în cadrul diplomației publice a UE;

| AN. | AN. întrucât organizațiile sportive europene, organizatorii de evenimente sportive și toate organele cu competențe în domeniu trebuie să își definească obiective legate de mediu în vederea asigurării durabilității activităților lor din punct de vedere al protecției mediului, |
| --- | --- |

AN.

AN. întrucât organizațiile sportive europene, organizatorii de evenimente sportive și toate organele cu competențe în domeniu trebuie să își definească obiective legate de mediu în vederea asigurării durabilității activităților lor din punct de vedere al protecției mediului,

Organizarea activităților sportive

| 1. | salută publicarea Cărții albe privind sportul și speră că aceasta va servi ca bază pentru un dialog fructuos și continuu între lumea sportului și Comisie; apreciază importanța pe care Comisia o acordă sportului prin adoptarea acestei Cărți albe; |
| --- | --- |

1.

salută publicarea Cărții albe privind sportul și speră că aceasta va servi ca bază pentru un dialog fructuos și continuu între lumea sportului și Comisie; apreciază importanța pe care Comisia o acordă sportului prin adoptarea acestei Cărți albe;

| 2. | salută faptul că statele membre au recunoscut oficial importanța sportului în cadrul noului Tratat de la Lisabona în vederea creării unei viitoare politici europene coerente în acest domeniu; întrucât, ținând cont de principiul specificității sportului, structurile sale bazate pe voluntariat și funcția sa socială și educațională, aceasta va permite Comisiei să promoveze și să completeze — dar nu să reglementeze — acțiunile statelor membre și ale organizațiilor sportive; constată că structurile sportive existente din Europa se bazează pe principiul naționalității; |
| --- | --- |

2.

salută faptul că statele membre au recunoscut oficial importanța sportului în cadrul noului Tratat de la Lisabona în vederea creării unei viitoare politici europene coerente în acest domeniu; întrucât, ținând cont de principiul specificității sportului, structurile sale bazate pe voluntariat și funcția sa socială și educațională, aceasta va permite Comisiei să promoveze și să completeze — dar nu să reglementeze — acțiunile statelor membre și ale organizațiilor sportive; constată că structurile sportive existente din Europa se bazează pe principiul naționalității;

| 3. | consideră că competențele complementare legate de sport, menționate la articolul 149 din Tratatul de la Lisabona, ar trebui să fie exercitate de Comisie în conformitate cu principiul subsidiarității, respectând autonomia organizațiilor sportive și a organismelor de conducere pertinente și ținând seama în mod adecvat de specificitatea sportului; |
| --- | --- |

3.

consideră că competențele complementare legate de sport, menționate la articolul 149 din Tratatul de la Lisabona, ar trebui să fie exercitate de Comisie în conformitate cu principiul subsidiarității, respectând autonomia organizațiilor sportive și a organismelor de conducere pertinente și ținând seama în mod adecvat de specificitatea sportului;

| 4. | solicită Comisiei să demonstreze respectul cuvenit specificității sportului și să ofere, fără a adopta o abordare de la caz la caz, mai multă certitudine juridică prin crearea unor linii directoare clare privind aplicabilitatea legislației europene sporturilor în Europa și prin sprijinirea organizării unor studii și seminarii privind aplicarea concretă a acquis-ului comunitar în domeniul sportului; invită Comisia să asigure claritate, coerență și publicitate normelor UE, astfel încât serviciile de interes general din domeniul sportului să își poată îndeplini misiunile și să poată contribui la creșterea nivelului calității vieții cetățenilor europeni; invită Comisia să monitorizeze și să revizuiască în mod regulat aplicarea legislației UE în conformitate cu Tratatul CE, pentru a se lua în considerare noile realități, astfel încât să poată fi identificate și soluționate problemele existente sau cele care pot apărea; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să demonstreze respectul cuvenit specificității sportului și să ofere, fără a adopta o abordare de la caz la caz, mai multă certitudine juridică prin crearea unor linii directoare clare privind aplicabilitatea legislației europene sporturilor în Europa și prin sprijinirea organizării unor studii și seminarii privind aplicarea concretă a acquis-ului comunitar în domeniul sportului; invită Comisia să asigure claritate, coerență și publicitate normelor UE, astfel încât serviciile de interes general din domeniul sportului să își poată îndeplini misiunile și să poată contribui la creșterea nivelului calității vieții cetățenilor europeni; invită Comisia să monitorizeze și să revizuiască în mod regulat aplicarea legislației UE în conformitate cu Tratatul CE, pentru a se lua în considerare noile realități, astfel încât să poată fi identificate și soluționate problemele existente sau cele care pot apărea;

| 5. | își exprimă acordul față de punctul de vedere al Comisiei conform căruia majoritatea provocărilor întâmpinate pot fi abordate prin intermediul unei auto-reglementări, care să fie în conformitate cu principiile bunei gestiuni și care să respecte legislația UE; consideră că un parteneriat și un dialog structurat între Comisie și mișcarea sportivă sunt esențiale pentru buna guvernare a domeniului sportului și pentru evitarea incertitudinii juridice în ceea ce privește autonomia și auto-reglementarea organizațiilor sportive; este de acord cu Comisia în ceea ce privește desfășurarea unui dialog structurat în două părți: (a) un forum anual european al sportului, la care să participe toți cei implicați în domeniul sportului și (b) discuții tematice cu un număr limitat de participanți; |
| --- | --- |

5.

își exprimă acordul față de punctul de vedere al Comisiei conform căruia majoritatea provocărilor întâmpinate pot fi abordate prin intermediul unei auto-reglementări, care să fie în conformitate cu principiile bunei gestiuni și care să respecte legislația UE; consideră că un parteneriat și un dialog structurat între Comisie și mișcarea sportivă sunt esențiale pentru buna guvernare a domeniului sportului și pentru evitarea incertitudinii juridice în ceea ce privește autonomia și auto-reglementarea organizațiilor sportive; este de acord cu Comisia în ceea ce privește desfășurarea unui dialog structurat în două părți: (a) un forum anual european al sportului, la care să participe toți cei implicați în domeniul sportului și (b) discuții tematice cu un număr limitat de participanți;

| 6. | salută participarea următoarelor organizații la dialogul structurat propus:






  — | federațiile sportive europene; |
| --- | --- | --- |

6.

salută participarea următoarelor organizații la dialogul structurat propus:

—

federațiile sportive europene;

| — | organizațiile sportive interdisciplinare europene, în special Comitetele olimpice europene, Comitetul paraolimpic european (EPC), alte organizații ale programului Special Olympics, precum și organizații sportive neguvernamentale europene; |
| --- | --- |

—

organizațiile sportive interdisciplinare europene, în special Comitetele olimpice europene, Comitetul paraolimpic european (EPC), alte organizații ale programului Special Olympics, precum și organizații sportive neguvernamentale europene;

| — | organizațiile sportive naționale și comitetele olimpice și paraolimpice naționale; |
| --- | --- |

—

organizațiile sportive naționale și comitetele olimpice și paraolimpice naționale;

| — | alte organizații care activează în domeniul sportului reprezentate la nivel european, inclusiv partenerii sociali; |
| --- | --- |

—

alte organizații care activează în domeniul sportului reprezentate la nivel european, inclusiv partenerii sociali;

| — | alte organizații europene și internaționale, în special organismele sportive ale Consiliului Europei și organismele ONU, cum ar fi UNESCO, și OMC; |
| --- | --- |

—

alte organizații europene și internaționale, în special organismele sportive ale Consiliului Europei și organismele ONU, cum ar fi UNESCO, și OMC;

| 7. | consideră că un organism sportiv este liber să-și reglementeze sportul aflat în competența sa cu privire la normele pur sportive, însă atunci când sunt aplicate restricții, acestea trebuie să fie proporționate, adică necesare, în mod rezonabil, în vederea îndeplinirii obiectivelor sale sportive, în limitele cadrului legislativ al UE; |
| --- | --- |

7.

consideră că un organism sportiv este liber să-și reglementeze sportul aflat în competența sa cu privire la normele pur sportive, însă atunci când sunt aplicate restricții, acestea trebuie să fie proporționate, adică necesare, în mod rezonabil, în vederea îndeplinirii obiectivelor sale sportive, în limitele cadrului legislativ al UE;

| 8. | recunoaște rolul jucat de actorii principali în jocurile de echipă profesioniste, și anume cluburile, în calitate de unități de bază, angajatoare ale jucătorilor și liant principal în relația cu suporterii; sindicatele jucătorilor, în calitate de reprezentanți ai angajaților; ligile, în calitate de organizatori de competiții la nivel național și de reprezentanți ai angajatorilor, împreună cu cluburile; și organismele de conducere, în calitate de apărători ai sportului și ai respectării regulilor jocului; toți cei patru actori lucrează împreună pentru ca în sport să primeze o stare de sănătate bună, integritatea și solidaritatea; |
| --- | --- |

8.

recunoaște rolul jucat de actorii principali în jocurile de echipă profesioniste, și anume cluburile, în calitate de unități de bază, angajatoare ale jucătorilor și liant principal în relația cu suporterii; sindicatele jucătorilor, în calitate de reprezentanți ai angajaților; ligile, în calitate de organizatori de competiții la nivel național și de reprezentanți ai angajatorilor, împreună cu cluburile; și organismele de conducere, în calitate de apărători ai sportului și ai respectării regulilor jocului; toți cei patru actori lucrează împreună pentru ca în sport să primeze o stare de sănătate bună, integritatea și solidaritatea;

| 9. | recomandă ca asociațiile specifice aferente diferitelor categorii de persoane implicate în sport (jucători, antrenori, arbitri etc.) să fie reprezentate în mod adecvat în forurile de decizie ale federațiilor naționale și internaționale; |
| --- | --- |

9.

recomandă ca asociațiile specifice aferente diferitelor categorii de persoane implicate în sport (jucători, antrenori, arbitri etc.) să fie reprezentate în mod adecvat în forurile de decizie ale federațiilor naționale și internaționale;

| 10. | consideră că, datorită fluxurilor importante de capital pe care le implică transferurile, tranzacțiile financiare ar trebui să fie efectuate în mod deschis și transparent de toate părțile implicate și consideră că, în funcție de sport, sistemul ar trebui să fie gestionat de organismul de conducere corespunzător; |
| --- | --- |

10.

consideră că, datorită fluxurilor importante de capital pe care le implică transferurile, tranzacțiile financiare ar trebui să fie efectuate în mod deschis și transparent de toate părțile implicate și consideră că, în funcție de sport, sistemul ar trebui să fie gestionat de organismul de conducere corespunzător;

| 11. | subliniază importanța activității de voluntariat în domeniul sportului prin faptul că aceasta acționează drept factor major în stimularea și promovarea integrării sociale și a unei mai mari sensibilizări a tinerilor; invită statele membre și Comisia să încurajeze mai puternic inițiativele de voluntariat în ceea ce privește sportul și organizațiile sportive, în contextul procesului de elaborare a politicilor la nivel național și european; |
| --- | --- |

11.

subliniază importanța activității de voluntariat în domeniul sportului prin faptul că aceasta acționează drept factor major în stimularea și promovarea integrării sociale și a unei mai mari sensibilizări a tinerilor; invită statele membre și Comisia să încurajeze mai puternic inițiativele de voluntariat în ceea ce privește sportul și organizațiile sportive, în contextul procesului de elaborare a politicilor la nivel național și european;

| 12. | solicită statelor membre și organismelor de conducere din domeniul sportului să promoveze în mod activ rolul social și democratic al suporterilor, prin sprijinirea creării și dezvoltării federațiilor de suporteri și promovarea implicării lor în managementul și administrarea competițiilor; consideră că inițiativa „Supporters Direct” reprezintă, în acest sens, un exemplu de bună practică și solicită Comisiei, statelor membre și organismelor de conducere din domeniul sportului să promoveze difuzarea acestei inițiative; |
| --- | --- |

12.

solicită statelor membre și organismelor de conducere din domeniul sportului să promoveze în mod activ rolul social și democratic al suporterilor, prin sprijinirea creării și dezvoltării federațiilor de suporteri și promovarea implicării lor în managementul și administrarea competițiilor; consideră că inițiativa „Supporters Direct” reprezintă, în acest sens, un exemplu de bună practică și solicită Comisiei, statelor membre și organismelor de conducere din domeniul sportului să promoveze difuzarea acestei inițiative;

| 13. | invită Comisia Europeană să promoveze o implicare mai accentuată a organizațiilor sportive neguvernamentale în dialogul dintre statele membre și Comisie prin organizarea unor reuniuni guvernamentale cu participarea organizațiilor sportive neguvernamentale, cum ar fi reuniuni la nivel de directori sportivi sau la nivel ministerial, sau reuniuni ale grupurilor de lucru ale Comisiei; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia Europeană să promoveze o implicare mai accentuată a organizațiilor sportive neguvernamentale în dialogul dintre statele membre și Comisie prin organizarea unor reuniuni guvernamentale cu participarea organizațiilor sportive neguvernamentale, cum ar fi reuniuni la nivel de directori sportivi sau la nivel ministerial, sau reuniuni ale grupurilor de lucru ale Comisiei;

| 14. | salută memorandumul semnat de Franța și Țările de Jos referitor la Cartea albă privind sportul și invită Comisia să clarifice statutul sportului în cadrul legislației UE în ceea ce privește anumite puncte specifice, cum ar fi componența echipelor, statutul agenților de jucători, drepturile de difuzare etc.; |
| --- | --- |

14.

salută memorandumul semnat de Franța și Țările de Jos referitor la Cartea albă privind sportul și invită Comisia să clarifice statutul sportului în cadrul legislației UE în ceea ce privește anumite puncte specifice, cum ar fi componența echipelor, statutul agenților de jucători, drepturile de difuzare etc.;

| 15. | invită Comisia ca, atunci când se va angaja în noul dialog structurat, să acorde o atenție specială Comitetului Regiunilor, luând în considerare contribuția acestuia, la nivel regional și local, la supervizarea și punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în Cartea albă privind sportul; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia ca, atunci când se va angaja în noul dialog structurat, să acorde o atenție specială Comitetului Regiunilor, luând în considerare contribuția acestuia, la nivel regional și local, la supervizarea și punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în Cartea albă privind sportul;

| 16. | solicită federațiilor sportive internaționale, europene și naționale să accepte, în statutul lor, dreptul la o cale de atac în instanțele judecătorești, dar recunoaște că principiul autoreglementării aplicat de autoritățile naționale, ligi și competiții este o realitate și justifică structurile modelului sportiv european și principiile fundamentale care guvernează organizarea competițiilor sportive; |
| --- | --- |

16.

solicită federațiilor sportive internaționale, europene și naționale să accepte, în statutul lor, dreptul la o cale de atac în instanțele judecătorești, dar recunoaște că principiul autoreglementării aplicat de autoritățile naționale, ligi și competiții este o realitate și justifică structurile modelului sportiv european și principiile fundamentale care guvernează organizarea competițiilor sportive;

| 17. | încurajează Comisia să promoveze punerea în aplicare și consolidarea unor sisteme autoreglementate de acordare de licențe, la nivel național și european, în vederea ameliorării bunei guvernări și creării unei egalități de tratament privind transparența și stabilitatea financiară; recomandă luarea de măsuri în vederea realizării transparenței financiare și a controlului costurilor în domeniul sportului european, asigurarea nu numai a stabilității, dar și a egalității de tratament între concurenții europeni din domeniul sportului; recunoaște utilitatea acordării de licențe de către organizatorii de competiții naționale și europene cluburilor profesioniste pentru a se asigura că aceste cluburi dispun de structura necesară și îndeplinesc condițiile materiale necesare pentru a participa la competiții; |
| --- | --- |

17.

încurajează Comisia să promoveze punerea în aplicare și consolidarea unor sisteme autoreglementate de acordare de licențe, la nivel național și european, în vederea ameliorării bunei guvernări și creării unei egalități de tratament privind transparența și stabilitatea financiară; recomandă luarea de măsuri în vederea realizării transparenței financiare și a controlului costurilor în domeniul sportului european, asigurarea nu numai a stabilității, dar și a egalității de tratament între concurenții europeni din domeniul sportului; recunoaște utilitatea acordării de licențe de către organizatorii de competiții naționale și europene cluburilor profesioniste pentru a se asigura că aceste cluburi dispun de structura necesară și îndeplinesc condițiile materiale necesare pentru a participa la competiții;

| 18. | invită organizatorii de competiții sportive naționali și europeni să se asigure că procedurile lor de acordare a licențelor asociațiilor sportive respectă principiile de bază ale transparenței financiare, sunt nediscriminatorii și sunt confome cu principiile și dispozițiile de bază privind piața internă, în vederea combaterii denaturării concurenței; consideră că organizațiile sportive europene trebuie să asigure respectarea cerințelor cu privire la transparență și acordarea de licențe și sancționarea cazurilor de nerespectare a acestora; |
| --- | --- |

18.

invită organizatorii de competiții sportive naționali și europeni să se asigure că procedurile lor de acordare a licențelor asociațiilor sportive respectă principiile de bază ale transparenței financiare, sunt nediscriminatorii și sunt confome cu principiile și dispozițiile de bază privind piața internă, în vederea combaterii denaturării concurenței; consideră că organizațiile sportive europene trebuie să asigure respectarea cerințelor cu privire la transparență și acordarea de licențe și sancționarea cazurilor de nerespectare a acestora;

| 19. | salută propunerea Comisiei de organizare a unei conferințe cu participarea UEFA, Asociația Ligilor Europene de Fotbal (EPFL), Uniunea internațională a fotbaliștilor profesioniști (Fifpro), asociațiile naționale și organismele naționale responsabile cu organizarea evenimentelor sportive fotbalistice profesioniste în vederea discutării dispozițiilor privind acordarea licențelor și a celor mai bune practici din acest domeniu specific; solicită Comisiei să invite la această conferință și alte asociații reprezentative implicate; |
| --- | --- |

19.

salută propunerea Comisiei de organizare a unei conferințe cu participarea UEFA, Asociația Ligilor Europene de Fotbal (EPFL), Uniunea internațională a fotbaliștilor profesioniști (Fifpro), asociațiile naționale și organismele naționale responsabile cu organizarea evenimentelor sportive fotbalistice profesioniste în vederea discutării dispozițiilor privind acordarea licențelor și a celor mai bune practici din acest domeniu specific; solicită Comisiei să invite la această conferință și alte asociații reprezentative implicate;

Dopajul

| 20. | solicită statelor membre să cadă de acord asupra unei abordări legislative comune privind dopajul, pentru a crea situații juridice similare în toate statele membre, și să definească poziții comune în raport cu WADA, UNESCO și Consiliul Europei; invită acele state membre care încă nu au semnat Convenția UNESCO împotriva dopajului în sport să o facă; |
| --- | --- |

20.

solicită statelor membre să cadă de acord asupra unei abordări legislative comune privind dopajul, pentru a crea situații juridice similare în toate statele membre, și să definească poziții comune în raport cu WADA, UNESCO și Consiliul Europei; invită acele state membre care încă nu au semnat Convenția UNESCO împotriva dopajului în sport să o facă;

| 21. | invită UE, în calitate de participant la WADA, să consolideze, în primul rând, rețelele existente și abia după aceea să creeze, în vederea combaterii dopajului, noi parteneriate între agențiile de aplicare a legii, laboratoarele acreditate de WADA, Europol și Interpol, care să permită, într-un timp scurt și într-un cadru de siguranță, schimbul de informații privind noile substanțe și practici de dopaj; |
| --- | --- |

21.

invită UE, în calitate de participant la WADA, să consolideze, în primul rând, rețelele existente și abia după aceea să creeze, în vederea combaterii dopajului, noi parteneriate între agențiile de aplicare a legii, laboratoarele acreditate de WADA, Europol și Interpol, care să permită, într-un timp scurt și într-un cadru de siguranță, schimbul de informații privind noile substanțe și practici de dopaj;

| 22. | invită Comisia să pună în aplicare acțiunile 4 și 5 din Planul de acțiune „Pierre de Coubertin”, pentru a promova crearea de parteneriate între agențiile de aplicare a legii din statele membre, laboratoarele acreditate de WADA și Interpol, care să permită, într-un timp scurt și într-un cadru de siguranță, schimbul de informații privind noile substanțe și practici de dopaj și să faciliteze și să sprijine în mod activ crearea unei rețele a organizațiilor naționale antidoping din statele membre; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să pună în aplicare acțiunile 4 și 5 din Planul de acțiune „Pierre de Coubertin”, pentru a promova crearea de parteneriate între agențiile de aplicare a legii din statele membre, laboratoarele acreditate de WADA și Interpol, care să permită, într-un timp scurt și într-un cadru de siguranță, schimbul de informații privind noile substanțe și practici de dopaj și să faciliteze și să sprijine în mod activ crearea unei rețele a organizațiilor naționale antidoping din statele membre;

| 23. | îndeamnă statele membre să trateze traficul de substanțe dopante ilegale în același mod în care este tratat traficul de droguri și să-și adapteze legislațiile naționale în acest sens; invită Comisia să analizeze modul în care poate duce mai departe această recomandare prevăzută în Cartea albă; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă statele membre să trateze traficul de substanțe dopante ilegale în același mod în care este tratat traficul de droguri și să-și adapteze legislațiile naționale în acest sens; invită Comisia să analizeze modul în care poate duce mai departe această recomandare prevăzută în Cartea albă;

| 24. | solicită o politică de prevenire și combatere a dopajului care să includă evitarea unor agende strânse care îi presează pe sportivi; subliniază că este necesară contracararea neregulilor prin controale, cercetare, teste, monitorizare pe termen lung de către medici independenți și prin educație și, în același timp, prevenire și formare; invită cluburile profesioniste și organizațiile sportive să adopte o declarație în care se angajează să lupte împotriva dopajului și să monitorizeze respectarea acestui angajament prin controale interne și externe independente; |
| --- | --- |

24.

solicită o politică de prevenire și combatere a dopajului care să includă evitarea unor agende strânse care îi presează pe sportivi; subliniază că este necesară contracararea neregulilor prin controale, cercetare, teste, monitorizare pe termen lung de către medici independenți și prin educație și, în același timp, prevenire și formare; invită cluburile profesioniste și organizațiile sportive să adopte o declarație în care se angajează să lupte împotriva dopajului și să monitorizeze respectarea acestui angajament prin controale interne și externe independente;

| 25. | solicită elaborarea unui plan de acțiune privind combaterea dopajului, cu un calendar eșalonat până la următoarea Olimpiadă ce se va ține în UE (Londra 2012); |
| --- | --- |

25.

solicită elaborarea unui plan de acțiune privind combaterea dopajului, cu un calendar eșalonat până la următoarea Olimpiadă ce se va ține în UE (Londra 2012);

| 26. | solicită să se pună la dispoziție fonduri pentru cercetări privind dopajul prin intermediul Programului-cadru privind cercetarea și Programului pentru sănătatea publică; |
| --- | --- |

26.

solicită să se pună la dispoziție fonduri pentru cercetări privind dopajul prin intermediul Programului-cadru privind cercetarea și Programului pentru sănătatea publică;

| 27. | invită statele membre să asigure o informare și o educare mai cuprinzătoare a tinerilor sportivi de competiție privind drogurile menite să îmbunătățească performanțele, rețetele medicale care ar putea conține astfel de substanțe și efectele acestor substanțe asupra sănătății; |
| --- | --- |

27.

invită statele membre să asigure o informare și o educare mai cuprinzătoare a tinerilor sportivi de competiție privind drogurile menite să îmbunătățească performanțele, rețetele medicale care ar putea conține astfel de substanțe și efectele acestor substanțe asupra sănătății;

Educația, tinerii și sănătatea

| 28. | subliniază rolul sportului în educație, unde acesta poate inculca tinerilor valorile toleranței și respectului reciproc, ale onestității și respectului pentru corectitudine, precum și rolul său profilactic, în special în privința combaterii obezității; |
| --- | --- |

28.

subliniază rolul sportului în educație, unde acesta poate inculca tinerilor valorile toleranței și respectului reciproc, ale onestității și respectului pentru corectitudine, precum și rolul său profilactic, în special în privința combaterii obezității;

| 29. | salută propunerea Comisiei de a promova activitățile sportive și exercițiile fizice ca factori importanți în standardele educaționale, în așa fel încât să contribuie la creșterea nivelului de atractivitate al școlilor și la îmbunătățirea rezultatelor școlare; sprijină recomandările Comisiei ca statele membre să elaboreze strategii la nivel național, care să încerce, în cadrul programelor educaționale, să dezvolte și să consolideze ponderea activităților fizice în rândul copiilor și al școlarilor de la o vârstă fragedă; subliniază importanța finanțării activității fizice din școli, care este esențială pentru evoluția psihologică și fizică a celor mai mici copii, fiind, în același timp, un instrument de îngrijire a sănătății pentru cei tineri și mai puțin tineri; |
| --- | --- |

29.

salută propunerea Comisiei de a promova activitățile sportive și exercițiile fizice ca factori importanți în standardele educaționale, în așa fel încât să contribuie la creșterea nivelului de atractivitate al școlilor și la îmbunătățirea rezultatelor școlare; sprijină recomandările Comisiei ca statele membre să elaboreze strategii la nivel național, care să încerce, în cadrul programelor educaționale, să dezvolte și să consolideze ponderea activităților fizice în rândul copiilor și al școlarilor de la o vârstă fragedă; subliniază importanța finanțării activității fizice din școli, care este esențială pentru evoluția psihologică și fizică a celor mai mici copii, fiind, în același timp, un instrument de îngrijire a sănătății pentru cei tineri și mai puțin tineri;

| 30. | invită statele membre să încurajeze luarea de măsuri suplimentare pentru promovarea sportului și a exercițiilor fizice ca un factor important în ridicarea nivelului educațional național și să profite din plin de ocaziile oferite de programele comunitare privind mobilitatea la fiecare nivel de educație, formare profesională și învățare continuă; |
| --- | --- |

30.

invită statele membre să încurajeze luarea de măsuri suplimentare pentru promovarea sportului și a exercițiilor fizice ca un factor important în ridicarea nivelului educațional național și să profite din plin de ocaziile oferite de programele comunitare privind mobilitatea la fiecare nivel de educație, formare profesională și învățare continuă;

| 31. | recomandă statelor membre să recunoască necesitatea de a asigura tinerilor sportivi și sportive o pregătire pentru „o dublă carieră”, sportivă și academică, astfel încât să se dea posibilitatea sportivilor profesioniști să reintegreze piața muncii după încheierea carierei — acordându-se o atenție specială educației celor mai tineri — pentru care este necesară o supraveghere mai strictă și controale regulate asupra pregătirii, astfel încât să se poată garanta calitatea acesteia, și de a crea centre locale de pregătire de înaltă calitate, care să protejeze interesele de ordin moral, educațional și profesional ale acestor sportivi; |
| --- | --- |

31.

recomandă statelor membre să recunoască necesitatea de a asigura tinerilor sportivi și sportive o pregătire pentru „o dublă carieră”, sportivă și academică, astfel încât să se dea posibilitatea sportivilor profesioniști să reintegreze piața muncii după încheierea carierei — acordându-se o atenție specială educației celor mai tineri — pentru care este necesară o supraveghere mai strictă și controale regulate asupra pregătirii, astfel încât să se poată garanta calitatea acesteia, și de a crea centre locale de pregătire de înaltă calitate, care să protejeze interesele de ordin moral, educațional și profesional ale acestor sportivi;

| 32. | invită Comisia și statele membre să intensifice măsurile preventive și controalele medicale pentru tinerii sportivi și să asigure respectarea tuturor drepturilor consacrate în Convenția Organizației Națiunilor Unite privind Drepturile Copilului; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia și statele membre să intensifice măsurile preventive și controalele medicale pentru tinerii sportivi și să asigure respectarea tuturor drepturilor consacrate în Convenția Organizației Națiunilor Unite privind Drepturile Copilului;

| 33. | salută propunerea Comisiei privind acordarea unui premiu european acelor școli care sprijină și promovează în mod activ activitățile fizice în cadrul procesului de învățământ; |
| --- | --- |

33.

salută propunerea Comisiei privind acordarea unui premiu european acelor școli care sprijină și promovează în mod activ activitățile fizice în cadrul procesului de învățământ;

| 34. | este de acord cu Comisia privitor la faptul că este crucial pentru dezvoltarea durabilă a sportului să se investească în sportive și sportivi tineri și talentați și consideră că pregătirea locală a jucătorilor reprezintă o provocare reală pentru mișcarea sportivă; consideră că regula UEFA privind „jucătorii formați pe plan local” poate servi ca exemplu altor federații, ligi sau cluburi; |
| --- | --- |

34.

este de acord cu Comisia privitor la faptul că este crucial pentru dezvoltarea durabilă a sportului să se investească în sportive și sportivi tineri și talentați și consideră că pregătirea locală a jucătorilor reprezintă o provocare reală pentru mișcarea sportivă; consideră că regula UEFA privind „jucătorii formați pe plan local” poate servi ca exemplu altor federații, ligi sau cluburi;

| 35. | menționează, în acest sens, sarcina Uniunii, pe care Tratatul de la Lisabona i-a conferit-o, de a proteja integritatea fizică și morală a sportivilor și sportivelor, în special a celor mai tineri dintre ei; |
| --- | --- |

35.

menționează, în acest sens, sarcina Uniunii, pe care Tratatul de la Lisabona i-a conferit-o, de a proteja integritatea fizică și morală a sportivilor și sportivelor, în special a celor mai tineri dintre ei;

| 36. | invită Comisia să recunoască legalitatea măsurilor care favorizează promovarea la nivel profesionist a jucătorilor provenind din diverse scheme de pregătire, cum ar fi cea prevăzând un număr minim de jucători pregătiți pe plan local, fără deosebire de naționalitate; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să recunoască legalitatea măsurilor care favorizează promovarea la nivel profesionist a jucătorilor provenind din diverse scheme de pregătire, cum ar fi cea prevăzând un număr minim de jucători pregătiți pe plan local, fără deosebire de naționalitate;

| 37. | solicită Comisiei să încurajeze măsurile luate de organismele sportive pentru a proteja tinerii sportivi și sportive, cu respectarea specificului sportului, pronunțându-se deschis în favoarea unei aplicări mai stricte a dispozițiilor regulamentului FIFA, care interzice transferul jucătorilor sub 16 ani în UE și aderând la principiul conform căruia primul contract al unui jucător profesionist trebuie încheiat cu clubul la care acesta s-a format; |
| --- | --- |

37.

solicită Comisiei să încurajeze măsurile luate de organismele sportive pentru a proteja tinerii sportivi și sportive, cu respectarea specificului sportului, pronunțându-se deschis în favoarea unei aplicări mai stricte a dispozițiilor regulamentului FIFA, care interzice transferul jucătorilor sub 16 ani în UE și aderând la principiul conform căruia primul contract al unui jucător profesionist trebuie încheiat cu clubul la care acesta s-a format;

| 38. | invită Comisia și statele membre să combată exploatarea fetelor și a băieților în domeniul sportului și traficul de copii, prin punerea strictă în aplicare a legilor și a normelor existente; sugerează că ar fi de dorit creșterea nivelului de securitate juridică, în special în aplicarea normelor referitoare la sportivii formați pe plan local; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia și statele membre să combată exploatarea fetelor și a băieților în domeniul sportului și traficul de copii, prin punerea strictă în aplicare a legilor și a normelor existente; sugerează că ar fi de dorit creșterea nivelului de securitate juridică, în special în aplicarea normelor referitoare la sportivii formați pe plan local;

| 39. | regretă practica aplicată de guvernele statelor membre de a vinde terenurile de sport ale școlilor pentru dezvoltare; consideră că statele membre ar trebui încurajate să asigure suficiente facilități pentru copii pentru ca aceștia să se implice în activități sportive și fizice la școală; solicită facilitarea, de către statele membre, a accesului gratuit al tinerilor sub 14 ani la toate competițiile interne și internaționale; |
| --- | --- |

39.

regretă practica aplicată de guvernele statelor membre de a vinde terenurile de sport ale școlilor pentru dezvoltare; consideră că statele membre ar trebui încurajate să asigure suficiente facilități pentru copii pentru ca aceștia să se implice în activități sportive și fizice la școală; solicită facilitarea, de către statele membre, a accesului gratuit al tinerilor sub 14 ani la toate competițiile interne și internaționale;

| 40. | având în vedere necesitatea adoptării unei abordări orizontale privind chestiunile de protecție a mediului și de sănătate, recomandă Comisiei să încurajeze promovarea protecției mediului și a sănătății pe durata evenimentelor sportive; salută decizia Comisiei de a promova o politică de achiziții ecologice în cadrul dialogului său politic cu statele membre și cu alte părți interesate; |
| --- | --- |

40.

având în vedere necesitatea adoptării unei abordări orizontale privind chestiunile de protecție a mediului și de sănătate, recomandă Comisiei să încurajeze promovarea protecției mediului și a sănătății pe durata evenimentelor sportive; salută decizia Comisiei de a promova o politică de achiziții ecologice în cadrul dialogului său politic cu statele membre și cu alte părți interesate;

| 41. | recunoaște importanța sportului în ceea ce privește protecția sănătății și de aceea recomandă ca deținătorii drepturilor de difuzare să promoveze sportul ținând cont de acest obiectiv; |
| --- | --- |

41.

recunoaște importanța sportului în ceea ce privește protecția sănătății și de aceea recomandă ca deținătorii drepturilor de difuzare să promoveze sportul ținând cont de acest obiectiv;

| 42. | subliniază că legătura dintre sport și sănătate este un element important, astfel încât legătura dintre organizațiile sau asociațiile sportive și fondurile destinate sănătății și medici a devenit, din ce în ce mai mult, o practică comună care reprezintă a valoare adăugată imensă pentru serviciile de asistență medicală și, în același timp, o sursă de economii; consideră crucială educarea tinerilor în vederea sensibilizării acestora față de importanța hranei sănătoase, în contextul relației dintre hrană și exercițiu fizic, prin intermediul unor evenimente la nivelul întregii Europe, precum „Ziua hranei fără E-uri”; |
| --- | --- |

42.

subliniază că legătura dintre sport și sănătate este un element important, astfel încât legătura dintre organizațiile sau asociațiile sportive și fondurile destinate sănătății și medici a devenit, din ce în ce mai mult, o practică comună care reprezintă a valoare adăugată imensă pentru serviciile de asistență medicală și, în același timp, o sursă de economii; consideră crucială educarea tinerilor în vederea sensibilizării acestora față de importanța hranei sănătoase, în contextul relației dintre hrană și exercițiu fizic, prin intermediul unor evenimente la nivelul întregii Europe, precum „Ziua hranei fără E-uri”;

| 43. | subliniază importanța exercițiilor fizice și a sportului în reducerea obezității și eliminarea stilurilor de viață nesănătoase, deoarece acest fenomen are un impact pozitiv semnificativ, pe de o parte asupra sănătății cetățenilor și, pe de altă parte, în privința reducerii costurilor suportate de fondurile de asigurări de sănătate; își exprimă totuși îngrijorarea în legătură cu faptul că prelungirea programului de lucru și condițiile de lucru existente îi împiedică, în general, pe angajați să facă exerciții fizice regulate și să practice sportul în mod consecvent; invită Comisia să elaboreze și să publice, împreună cu federațiile sportive, înainte de sfârșitul anului 2008, orientări și recomandări europene privind activitatea fizică; |
| --- | --- |

43.

subliniază importanța exercițiilor fizice și a sportului în reducerea obezității și eliminarea stilurilor de viață nesănătoase, deoarece acest fenomen are un impact pozitiv semnificativ, pe de o parte asupra sănătății cetățenilor și, pe de altă parte, în privința reducerii costurilor suportate de fondurile de asigurări de sănătate; își exprimă totuși îngrijorarea în legătură cu faptul că prelungirea programului de lucru și condițiile de lucru existente îi împiedică, în general, pe angajați să facă exerciții fizice regulate și să practice sportul în mod consecvent; invită Comisia să elaboreze și să publice, împreună cu federațiile sportive, înainte de sfârșitul anului 2008, orientări și recomandări europene privind activitatea fizică;

| 44. | invită Comisia și statele membre să creeze un cadru de organizare a campionatelor școlare europene și a campionatelor universitare europene, în vederea pregătirii tinerilor pentru performanță și încurajării dialogului intercultural; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia și statele membre să creeze un cadru de organizare a campionatelor școlare europene și a campionatelor universitare europene, în vederea pregătirii tinerilor pentru performanță și încurajării dialogului intercultural;

Incluziunea socială și combaterea discriminării

| 45. | subliniază faptul că sportul este unul dintre cele mai eficiente instrumente de integrare socială și ar trebui promovat și sprijinit ca atare de Uniunea Europeană într-o măsură mai mare, de exemplu prin programe speciale destinate organizatorilor de evenimente sportive și recreative la nivel european, național și local; consideră că aceste oportunități ar trebui extinse, în special la organizatorii de evenimente sportive care promovează integrarea și implică persoane cu handicap; consideră că, în cadrul Anului European al Dialogului Intercultural (2008), trebuie să se acorde o atenție specială rolului sportului ca arenă ideală pentru coexistența interculturală și ca piatră de temelie pentru dialogul și cooperarea cu țările terțe; |
| --- | --- |

45.

subliniază faptul că sportul este unul dintre cele mai eficiente instrumente de integrare socială și ar trebui promovat și sprijinit ca atare de Uniunea Europeană într-o măsură mai mare, de exemplu prin programe speciale destinate organizatorilor de evenimente sportive și recreative la nivel european, național și local; consideră că aceste oportunități ar trebui extinse, în special la organizatorii de evenimente sportive care promovează integrarea și implică persoane cu handicap; consideră că, în cadrul Anului European al Dialogului Intercultural (2008), trebuie să se acorde o atenție specială rolului sportului ca arenă ideală pentru coexistența interculturală și ca piatră de temelie pentru dialogul și cooperarea cu țările terțe;

| 46. | subliniază importanța încurajării populației să practice sportul, garantând accesul tuturor la activitățile sportive și egalitatea de șanse și investind în formarea de profesori și antrenori, precum și în crearea de noi infrastructuri sportive publice; |
| --- | --- |

46.

subliniază importanța încurajării populației să practice sportul, garantând accesul tuturor la activitățile sportive și egalitatea de șanse și investind în formarea de profesori și antrenori, precum și în crearea de noi infrastructuri sportive publice;

| 47. | invită Comisia și statele membre să considere sportul nu doar ca pe un privilegiu al persoanelor fără handicap, dar și ca pe un instrument important pentru reabilitarea și incluziunea socială a persoanelor cu handicap; în acest sens, îndeamnă Comisia și statele membre să susțină măsuri practice și inițiative menite să promoveze o mai adâncă integrare a participanților cu handicap în disciplinele sportive tradiționale; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia și statele membre să considere sportul nu doar ca pe un privilegiu al persoanelor fără handicap, dar și ca pe un instrument important pentru reabilitarea și incluziunea socială a persoanelor cu handicap; în acest sens, îndeamnă Comisia și statele membre să susțină măsuri practice și inițiative menite să promoveze o mai adâncă integrare a participanților cu handicap în disciplinele sportive tradiționale;

| 48. | salută inițiativa Comisiei de încurajare a organizațiilor sportive și a statelor membre în vederea adaptării infrastructurii sportive și școlare la nevoile persoanelor cu handicap și solicită facilitarea efectuării de studii de kinetoterapie și terapie fizică de către profesorii de educație fizică, permițându-le astfel acestora să lucreze cu elevi cu handicap parțial, în funcție de condițiile pe care aceștia le au; |
| --- | --- |

48.

salută inițiativa Comisiei de încurajare a organizațiilor sportive și a statelor membre în vederea adaptării infrastructurii sportive și școlare la nevoile persoanelor cu handicap și solicită facilitarea efectuării de studii de kinetoterapie și terapie fizică de către profesorii de educație fizică, permițându-le astfel acestora să lucreze cu elevi cu handicap parțial, în funcție de condițiile pe care aceștia le au;

| 49. | salută decizia Comisiei și a statelor membre de a sprijini măsuri suplimentare pentru persoanele cu handicap; îndeamnă Comisia să garanteze că toate drepturile prevăzute pentru sportivi sunt accesibile în mod egal sportivilor cu handicap; |
| --- | --- |

49.

salută decizia Comisiei și a statelor membre de a sprijini măsuri suplimentare pentru persoanele cu handicap; îndeamnă Comisia să garanteze că toate drepturile prevăzute pentru sportivi sunt accesibile în mod egal sportivilor cu handicap;

| 50. | salută cuprinzătoarea Carte albă privind sportul a Comisiei; regretă totuși că perspectiva diferenței de gen nu este luată în considerare în mod adecvat, în special în ceea ce privește acordarea de remunerații egale pentru performanțe egale, sportivele câștigând mai puțin decât sportivii; |
| --- | --- |

50.

salută cuprinzătoarea Carte albă privind sportul a Comisiei; regretă totuși că perspectiva diferenței de gen nu este luată în considerare în mod adecvat, în special în ceea ce privește acordarea de remunerații egale pentru performanțe egale, sportivele câștigând mai puțin decât sportivii;

| 51. | salută propunerea Comisiei de a integra aspectele referitoare la egalitatea între femei și bărbați în cadrul tuturor activităților sale legate de sport, acordând o atenție deosebită accesului femeilor imigrante și al femeilor care aparțin unor minorități etnice la activități sportive, precum și accesului femeilor la funcții de decizie în domeniul sportului și apariției în mass-media a femeilor din acest domeniu; |
| --- | --- |

51.

salută propunerea Comisiei de a integra aspectele referitoare la egalitatea între femei și bărbați în cadrul tuturor activităților sale legate de sport, acordând o atenție deosebită accesului femeilor imigrante și al femeilor care aparțin unor minorități etnice la activități sportive, precum și accesului femeilor la funcții de decizie în domeniul sportului și apariției în mass-media a femeilor din acest domeniu;

| 52. | solicită statelor membre să pună în valoare și performanțele femeilor în disciplinele sportive, acordându-le recompense financiare, și să adopte dispoziții legislative care să împiedice organizarea unor probe sportive la care premiile sau alte recompense atribuite sunt inferioare celor acordate bărbaților; |
| --- | --- |

52.

solicită statelor membre să pună în valoare și performanțele femeilor în disciplinele sportive, acordându-le recompense financiare, și să adopte dispoziții legislative care să împiedice organizarea unor probe sportive la care premiile sau alte recompense atribuite sunt inferioare celor acordate bărbaților;

| 53. | invită statele membre să încurajeze acoperirea mediatică a activităților sportive ale femeilor, pentru a face posibilă apariția unor personalități feminine de referință (modele) și depășirea stereotipurilor de gen, și să ofere femeilor posibilități de carieră în domeniile legate de lumea sportului, inclusiv în funcții de conducere; |
| --- | --- |

53.

invită statele membre să încurajeze acoperirea mediatică a activităților sportive ale femeilor, pentru a face posibilă apariția unor personalități feminine de referință (modele) și depășirea stereotipurilor de gen, și să ofere femeilor posibilități de carieră în domeniile legate de lumea sportului, inclusiv în funcții de conducere;

| 54. | invită statele membre să-și intensifice eforturile de a adapta progresiv infrastructurile sportive la necesitățile persoanelor cu handicap, în special copii, dar și ale persoanelor în vârstă și femeilor, în vederea creșterii speranței de viață activă și a importanței sportului pentru menținerea sănătății fizice și mentale, pentru a le asigura acestora accesul la aceste infrastructuri și de a-și însuși cele mai bune practici în acest domeniu; invită statele membre să monitorizeze utilizarea fondurilor publice destinate sportului, verificând repartizarea lor egală în raport cu necesitățile sportivelor și sportivilor; |
| --- | --- |

54.

invită statele membre să-și intensifice eforturile de a adapta progresiv infrastructurile sportive la necesitățile persoanelor cu handicap, în special copii, dar și ale persoanelor în vârstă și femeilor, în vederea creșterii speranței de viață activă și a importanței sportului pentru menținerea sănătății fizice și mentale, pentru a le asigura acestora accesul la aceste infrastructuri și de a-și însuși cele mai bune practici în acest domeniu; invită statele membre să monitorizeze utilizarea fondurilor publice destinate sportului, verificând repartizarea lor egală în raport cu necesitățile sportivelor și sportivilor;

| 55. | subliniază rolul deosebit de important al sportului în integrarea socială a persoanelor care provin din medii mai puțin privilegiate, în special a migranților; invită, în acest sens, statele membre să includă activități și programe sportive în cadrul inițiativelor finanțate de Fondul Social European, în vederea integrării sociale și participării persoanelor care aparțin unor categorii mai puțin privilegiate; |
| --- | --- |

55.

subliniază rolul deosebit de important al sportului în integrarea socială a persoanelor care provin din medii mai puțin privilegiate, în special a migranților; invită, în acest sens, statele membre să includă activități și programe sportive în cadrul inițiativelor finanțate de Fondul Social European, în vederea integrării sociale și participării persoanelor care aparțin unor categorii mai puțin privilegiate;

| 56. | apreciază poziția Comisiei de recunoaștere a rolului sportului ca instrument util pentru integrarea migranților și, la un nivel mai general, ca instrument de integrare socială; propune ca accesul la sport și integrarea în cadrul infrastructurilor sporturilor sociale să fie considerate drept un indicator al integrării sociale și un factor în analiza fenomenului de excludere socială; |
| --- | --- |

56.

apreciază poziția Comisiei de recunoaștere a rolului sportului ca instrument util pentru integrarea migranților și, la un nivel mai general, ca instrument de integrare socială; propune ca accesul la sport și integrarea în cadrul infrastructurilor sporturilor sociale să fie considerate drept un indicator al integrării sociale și un factor în analiza fenomenului de excludere socială;

| 57. | subliniază importanța regiunilor și a autorităților locale în organizarea evenimentelor sportive profesionale și recreaționale, în dezvoltarea infrastructurii, precum și în promovarea sportului și a unui stil de viață sănătos printre cetățenii UE și în special printre tinerii de vârstă școlară; |
| --- | --- |

57.

subliniază importanța regiunilor și a autorităților locale în organizarea evenimentelor sportive profesionale și recreaționale, în dezvoltarea infrastructurii, precum și în promovarea sportului și a unui stil de viață sănătos printre cetățenii UE și în special printre tinerii de vârstă școlară;

| 58. | invită organizațiile sportive și statele membre să adopte cele mai stricte măsuri în vederea combaterii rasismului și a discriminării în domeniul sportului; consideră arena sportivă drept locul de muncă al sportivilor profesioniști și invită Comisia și statele membre să asigure un loc de muncă lipsit de discriminare; |
| --- | --- |

58.

invită organizațiile sportive și statele membre să adopte cele mai stricte măsuri în vederea combaterii rasismului și a discriminării în domeniul sportului; consideră arena sportivă drept locul de muncă al sportivilor profesioniști și invită Comisia și statele membre să asigure un loc de muncă lipsit de discriminare;

| 59. | invită Comisia și toate statele membre să transpună și să pună în aplicare efectiv Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (10) și Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (11); |
| --- | --- |

59.

invită Comisia și toate statele membre să transpună și să pună în aplicare efectiv Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (10) și Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (11);

| 60. | invită organizațiile și cluburile sportive profesioniste să lanseze campanii pentru a lupta împotriva tuturor formelor de discriminare, rasism și xenofobie înaintea, în timpulși după activități sportive și meciuri de către participanți și spectatori, atât pe stadioane, cât și în afara acestora; |
| --- | --- |

60.

invită organizațiile și cluburile sportive profesioniste să lanseze campanii pentru a lupta împotriva tuturor formelor de discriminare, rasism și xenofobie înaintea, în timpulși după activități sportive și meciuri de către participanți și spectatori, atât pe stadioane, cât și în afara acestora;

Sportul și țările terțe

| 61. | insistă asupra faptului că dezvoltarea prin sport nu ar trebui în niciun caz să conducă la „migrația mușchilor” și invită Uniunea să abordeze această problemă în cadrul dialogului și cooperării sale politice cu țările partenere; |
| --- | --- |

61.

insistă asupra faptului că dezvoltarea prin sport nu ar trebui în niciun caz să conducă la „migrația mușchilor” și invită Uniunea să abordeze această problemă în cadrul dialogului și cooperării sale politice cu țările partenere;

| 62. | invită Comisia și statele membre să extindă cadrul dialogului și cooperării cu țările terțe la teme precum transferurile jucătorilor internaționali, exploatarea jucătorilor minori, dopajul, spălarea de bani prin intermediul sportului și siguranța în timpul evenimentelor sportive internaționale majore; |
| --- | --- |

62.

invită Comisia și statele membre să extindă cadrul dialogului și cooperării cu țările terțe la teme precum transferurile jucătorilor internaționali, exploatarea jucătorilor minori, dopajul, spălarea de bani prin intermediul sportului și siguranța în timpul evenimentelor sportive internaționale majore;

| 63. | invită statele membre să pună la dispoziția sportivilor și sportivelor din țările terțe mai multe posibilități de primire, în conformitate cu recentele declarații privind migrația ciclică, cu acordurile de parteneriat cu țările terțe în ceea ce privește mobilitatea și cu politica de migrație legală elaborată în 2005; |
| --- | --- |

63.

invită statele membre să pună la dispoziția sportivilor și sportivelor din țările terțe mai multe posibilități de primire, în conformitate cu recentele declarații privind migrația ciclică, cu acordurile de parteneriat cu țările terțe în ceea ce privește mobilitatea și cu politica de migrație legală elaborată în 2005;

| 64. | invită Comisia și statele membre ca, atunci când vor analiza sportul în cadrul politicilor de dezvoltare ale Uniunii Europene, să creeze sinergii cu programele existente ale Organizației Națiunilor Unite, ale statelor membre, ale autorităților locale, ale ONG-urilor și ale organismelor private; |
| --- | --- |

64.

invită Comisia și statele membre ca, atunci când vor analiza sportul în cadrul politicilor de dezvoltare ale Uniunii Europene, să creeze sinergii cu programele existente ale Organizației Națiunilor Unite, ale statelor membre, ale autorităților locale, ale ONG-urilor și ale organismelor private;

Controlul evenimentelor sportive

| 65. | solicită statelor membre ca, pentru prevenirea și combaterea cazurilor de violență, rasism și xenofobie în cadrul evenimentelor sportive, să încurajeze schimbul de bune practici și de informații operaționale referitoare la suporterii care reprezintă un pericol între forțele de poliție, inițiativele suporterilor, grupurile și experții anti-violență și autoritățile din domeniul sportului; invită toate părțile interesate să joace un rol activ, aplicând sancțiuni imediate și mai stricte împotriva rasismului și a violenței, atât pe teren, cât și în tribune, și să se bazeze pe experiența existentă a organizatorilor de competiții și a cluburilor în acest domeniu la nivel local și european pentru a asigura că standarde minime ridicate sunt garantate de autoritățile publice și de organizatorii de competiții în aplicarea procedurilor și în elaborarea planurilor de securitate; subliniază necesitatea creării condițiilor pentru o abordare mai cuprinzătoare, care să implice toate părțile interesate într-o strategie axată pe consolidarea aspectelor non-represive ale reacției la provocări, cu un accent deosebit pus pe educație și formare; |
| --- | --- |

65.

solicită statelor membre ca, pentru prevenirea și combaterea cazurilor de violență, rasism și xenofobie în cadrul evenimentelor sportive, să încurajeze schimbul de bune practici și de informații operaționale referitoare la suporterii care reprezintă un pericol între forțele de poliție, inițiativele suporterilor, grupurile și experții anti-violență și autoritățile din domeniul sportului; invită toate părțile interesate să joace un rol activ, aplicând sancțiuni imediate și mai stricte împotriva rasismului și a violenței, atât pe teren, cât și în tribune, și să se bazeze pe experiența existentă a organizatorilor de competiții și a cluburilor în acest domeniu la nivel local și european pentru a asigura că standarde minime ridicate sunt garantate de autoritățile publice și de organizatorii de competiții în aplicarea procedurilor și în elaborarea planurilor de securitate; subliniază necesitatea creării condițiilor pentru o abordare mai cuprinzătoare, care să implice toate părțile interesate într-o strategie axată pe consolidarea aspectelor non-represive ale reacției la provocări, cu un accent deosebit pus pe educație și formare;

| 66. | invită Comisia și statele membre să pună în aplicare o politică de cooperare polițienească transfrontalieră bazată pe informare în domeniul sportului, care să includă schimbul de informații și date confidențiale între serviciile de securitate, respectând totodată libertatea, drepturile fundamentale și normele de protecție a datelor; |
| --- | --- |

66.

invită Comisia și statele membre să pună în aplicare o politică de cooperare polițienească transfrontalieră bazată pe informare în domeniul sportului, care să includă schimbul de informații și date confidențiale între serviciile de securitate, respectând totodată libertatea, drepturile fundamentale și normele de protecție a datelor;

| 67. | atrage în mod deosebit atenția asupra valoroasei experiențe oferite de punctele naționale de informare fotbalistică (PNIF), responsabile de coordonarea și facilitarea schimburilor transfrontaliere de informații între serviciile de poliție, inclusiv în ceea ce privește evaluarea riscurilor și schimbul de informații privind suporterii cu risc ridicat, precum și asupra manualului de cooperare polițienească internațională, care ar putea avea un rol esențial în cadrul acestei politici bazate pe informare; invită Comisia și statele membre să își intensifice cooperarea, precum și să dezvolte în continuare și să actualizeze această abordare, atunci când este necesar; |
| --- | --- |

67.

atrage în mod deosebit atenția asupra valoroasei experiențe oferite de punctele naționale de informare fotbalistică (PNIF), responsabile de coordonarea și facilitarea schimburilor transfrontaliere de informații între serviciile de poliție, inclusiv în ceea ce privește evaluarea riscurilor și schimbul de informații privind suporterii cu risc ridicat, precum și asupra manualului de cooperare polițienească internațională, care ar putea avea un rol esențial în cadrul acestei politici bazate pe informare; invită Comisia și statele membre să își intensifice cooperarea, precum și să dezvolte în continuare și să actualizeze această abordare, atunci când este necesar;

| 68. | salută inițiativa Comisiei de prevenire a violenței în timpul evenimentelor sportive și recomandă elaborarea de măsuri în vederea combaterii violenței și cadrul activităților sportive din școli; |
| --- | --- |

68.

salută inițiativa Comisiei de prevenire a violenței în timpul evenimentelor sportive și recomandă elaborarea de măsuri în vederea combaterii violenței și cadrul activităților sportive din școli;

| 69. | salută dezvoltarea sistemelor de acordare a licențelor pentru cluburi la nivel național și european și consideră că astfel de sisteme ar trebui să includă, de asemenea, dispoziții în materie de prevenire a rasismului, xenofobiei și violenței și de protecție a minorilor și respectare a drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

69.

salută dezvoltarea sistemelor de acordare a licențelor pentru cluburi la nivel național și european și consideră că astfel de sisteme ar trebui să includă, de asemenea, dispoziții în materie de prevenire a rasismului, xenofobiei și violenței și de protecție a minorilor și respectare a drepturilor fundamentale;

Aspectele economice

| 70. | invită Comisia și statele membre să inițieze acte legislative și/sau să consolideze reglementările existente în vederea acordării unui rol important respectării drepturilor de proprietate intelectuală în comunicările comerciale, utilizarea mărcilor, a imaginilor, a denumirilor, a drepturile de difuzare și a altor derivate ale evenimentelor sportive pe care le organizează, pentru a proteja astfel dimensiunea economică a sportului profesionist, respectând, în același timp, dreptul de a transmite reportaje de scurtă durată, așa cum este stipulat în Directiva 2007/65/CE (12) (Directiva privind serviciile media audiovizuale) și dezvoltarea de sine stătătoare și echilibrată a sportului, fără a pune în pericol echilibrul adecvat dintre preocupările legitime ale organizațiilor sportive și necesitățile publicului legate de accesul și crearea unor informații obiective, cu conținut și actuale, în formă scrisă, vizuală sau audio; subliniază, de asemenea, că este important ca beneficiarilor să li se garanteze posibilitatea de a avea acces la distanță la evenimentele sportive transfrontaliere în UE; în special, ar trebui să fie abordate prioritar de către statele membre și Comisie problemele de marketing agresiv, pirateria pe internet și pariurile sportive ilegale; |
| --- | --- |

70.

invită Comisia și statele membre să inițieze acte legislative și/sau să consolideze reglementările existente în vederea acordării unui rol important respectării drepturilor de proprietate intelectuală în comunicările comerciale, utilizarea mărcilor, a imaginilor, a denumirilor, a drepturile de difuzare și a altor derivate ale evenimentelor sportive pe care le organizează, pentru a proteja astfel dimensiunea economică a sportului profesionist, respectând, în același timp, dreptul de a transmite reportaje de scurtă durată, așa cum este stipulat în Directiva 2007/65/CE (12) (Directiva privind serviciile media audiovizuale) și dezvoltarea de sine stătătoare și echilibrată a sportului, fără a pune în pericol echilibrul adecvat dintre preocupările legitime ale organizațiilor sportive și necesitățile publicului legate de accesul și crearea unor informații obiective, cu conținut și actuale, în formă scrisă, vizuală sau audio; subliniază, de asemenea, că este important ca beneficiarilor să li se garanteze posibilitatea de a avea acces la distanță la evenimentele sportive transfrontaliere în UE; în special, ar trebui să fie abordate prioritar de către statele membre și Comisie problemele de marketing agresiv, pirateria pe internet și pariurile sportive ilegale;

| 71. | recunoaște dreptul tuturor mijloacelor de informare de a avea acces și de a realiza reportaje despre evenimentele sportive de interes major pentru public, în vederea garantării dreptului acestuia de a primi astfel de știri și informații în cadrul programelor de știri; recunoaște dreptul statelor membre de a putea lua măsuri prin care să protejeze dreptul la informație și să asigure accesul larg al publicului la difuzarea televizată a evenimentelor sportive naționale sau internaționale de importanță majoră pentru societate, cum ar fi Jocurile Olimpice, Campionatul mondial de fotbal și Campionatul european de fotbal; |
| --- | --- |

71.

recunoaște dreptul tuturor mijloacelor de informare de a avea acces și de a realiza reportaje despre evenimentele sportive de interes major pentru public, în vederea garantării dreptului acestuia de a primi astfel de știri și informații în cadrul programelor de știri; recunoaște dreptul statelor membre de a putea lua măsuri prin care să protejeze dreptul la informație și să asigure accesul larg al publicului la difuzarea televizată a evenimentelor sportive naționale sau internaționale de importanță majoră pentru societate, cum ar fi Jocurile Olimpice, Campionatul mondial de fotbal și Campionatul european de fotbal;

| 72. | își reiterează sprijinul pentru statele membre care elaborează o listă de evenimente de importanță majoră pentru public care ar trebui difuzate pe canale TV necodificate, în conformitate cu articolul 3a din Directiva privind serviciile media audiovizuale menționate anterior, și condamnă, în acest sens, acțiunile inițiate în justiție de către FIFA; |
| --- | --- |

72.

își reiterează sprijinul pentru statele membre care elaborează o listă de evenimente de importanță majoră pentru public care ar trebui difuzate pe canale TV necodificate, în conformitate cu articolul 3a din Directiva privind serviciile media audiovizuale menționate anterior, și condamnă, în acest sens, acțiunile inițiate în justiție de către FIFA;

| 73. | recomandă statelor membre, federațiilor și ligilor sportive naționale să introducă o practică comună privind vânzarea drepturilor de difuzare (acolo unde nu se întâmplă încă acest lucru); consideră că este necesară, în interesul solidarității, o redistribuire echitabilă a veniturilor între cluburile sportive, incluzându-le și pe cele de mici dimensiuni, în cadrul și între ligi, precum și între sportul profesionist și cel destinat amatorilor, pentru a împiedica situația în care numai cluburile mari beneficiază de pe urma drepturilor de difuzare; |
| --- | --- |

73.

recomandă statelor membre, federațiilor și ligilor sportive naționale să introducă o practică comună privind vânzarea drepturilor de difuzare (acolo unde nu se întâmplă încă acest lucru); consideră că este necesară, în interesul solidarității, o redistribuire echitabilă a veniturilor între cluburile sportive, incluzându-le și pe cele de mici dimensiuni, în cadrul și între ligi, precum și între sportul profesionist și cel destinat amatorilor, pentru a împiedica situația în care numai cluburile mari beneficiază de pe urma drepturilor de difuzare;

| 74. | recunoaște că drepturile ce privesc sportul necesită același tip de protecție ca și alte drepturi de difuzare; salută recunoașterea de către Comisie a vânzărilor colective a drepturilor de difuzare drept un instrument pentru obținerea unei mai mari solidarități în domeniul sportului și insistența Comisiei în favoarea creării și menținerii unor mecanisme de solidaritate; invită acele ligi care nu au prevăzut încă aceste mecanisme să le introducă și invită Comisia să accepte vânzarea colectivă a drepturilor de difuzare ca fiind în general în conformitate cu normele de concurență din UE, acordând, în mod alternativ, o scutire generală pentru vânzarea colectivă a drepturilor de difuzare în domeniul sportului, asigurând astfel securitate juridică atât pentru organizatorii de evenimente sportive, cât și pentru investitorii în mass-media; |
| --- | --- |

74.

recunoaște că drepturile ce privesc sportul necesită același tip de protecție ca și alte drepturi de difuzare; salută recunoașterea de către Comisie a vânzărilor colective a drepturilor de difuzare drept un instrument pentru obținerea unei mai mari solidarități în domeniul sportului și insistența Comisiei în favoarea creării și menținerii unor mecanisme de solidaritate; invită acele ligi care nu au prevăzut încă aceste mecanisme să le introducă și invită Comisia să accepte vânzarea colectivă a drepturilor de difuzare ca fiind în general în conformitate cu normele de concurență din UE, acordând, în mod alternativ, o scutire generală pentru vânzarea colectivă a drepturilor de difuzare în domeniul sportului, asigurând astfel securitate juridică atât pentru organizatorii de evenimente sportive, cât și pentru investitorii în mass-media;

| 75. | declară că sportul trebuie să asigure interdependența adversarilor și incertitudinea rezultatelor competițiilor, ceea ce ar putea justifica punerea în aplicare pe piață, de către organizațiile sportive, a unui cadru specific pentru producția și vânzarea de evenimente sportive; totuși, aceste caracteristici specifice nu garantează o scutire automată de la normele de concurență ale UE a niciunei activități economice generate de sport; |
| --- | --- |

75.

declară că sportul trebuie să asigure interdependența adversarilor și incertitudinea rezultatelor competițiilor, ceea ce ar putea justifica punerea în aplicare pe piață, de către organizațiile sportive, a unui cadru specific pentru producția și vânzarea de evenimente sportive; totuși, aceste caracteristici specifice nu garantează o scutire automată de la normele de concurență ale UE a niciunei activități economice generate de sport;

| 76. | solicită Comisiei și statelor membre să consolideze și mai mult drepturile de proprietate intelectuală (DPI) în domeniul sportului și solicită inițierea de acțiuni concrete care să protejeze DPI ale organizatorilor de evenimente sportive în ceea ce privește rezultatele obținute și evenimentul sportiv în integralitatea sa, fără a aduce atingere libertății presei; |
| --- | --- |

76.

solicită Comisiei și statelor membre să consolideze și mai mult drepturile de proprietate intelectuală (DPI) în domeniul sportului și solicită inițierea de acțiuni concrete care să protejeze DPI ale organizatorilor de evenimente sportive în ceea ce privește rezultatele obținute și evenimentul sportiv în integralitatea sa, fără a aduce atingere libertății presei;

| 77. | invită Comisia să acorde o atenție suficientă pirateriei sportive în strategia sa privind informațiile pe internet și în lupta sa împotriva pirateriei; invită Comisia și statele membre să consolideze drepturile din domeniul sportului în cadrul Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale (OMPI), precum și dialogul cu țările terțe; |
| --- | --- |

77.

invită Comisia să acorde o atenție suficientă pirateriei sportive în strategia sa privind informațiile pe internet și în lupta sa împotriva pirateriei; invită Comisia și statele membre să consolideze drepturile din domeniul sportului în cadrul Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale (OMPI), precum și dialogul cu țările terțe;

| 78. | observă că, adesea, există o neconcordanță între cererea și oferta de bilete pentru marile evenimente sportive, lucru care este în defavoarea consumatorilor; insistă asupra necesității de a se ține seama în totalitate de interesele consumatorilor în organizarea distribuirii de bilete și de a se garanta vânzări nediscriminatorii și echitabile de bilete la toate nivelurile; |
| --- | --- |

78.

observă că, adesea, există o neconcordanță între cererea și oferta de bilete pentru marile evenimente sportive, lucru care este în defavoarea consumatorilor; insistă asupra necesității de a se ține seama în totalitate de interesele consumatorilor în organizarea distribuirii de bilete și de a se garanta vânzări nediscriminatorii și echitabile de bilete la toate nivelurile;

| 79. | invită Comisia și statele membre să dezvolte o metodă statistică europeană în vederea măsurării impactului economic al sportului ca bază pentru conturile naționale statistice aferente sportului, care ar putea conduce, în timp, la un cont-satelit european pentru sport; |
| --- | --- |

79.

invită Comisia și statele membre să dezvolte o metodă statistică europeană în vederea măsurării impactului economic al sportului ca bază pentru conturile naționale statistice aferente sportului, care ar putea conduce, în timp, la un cont-satelit european pentru sport;

| 80. | invită Comisia să includă în planurile sale pentru viitorul imediat o evaluare a contribuției directe realizate de sport la PIB, dezvoltare și ocuparea forței de muncă, precum și a contribuției sale indirecte, prin educație, dezvoltare regională și o mai mare atractivitate a UE la realizarea Agendei de la Lisabona; |
| --- | --- |

80.

invită Comisia să includă în planurile sale pentru viitorul imediat o evaluare a contribuției directe realizate de sport la PIB, dezvoltare și ocuparea forței de muncă, precum și a contribuției sale indirecte, prin educație, dezvoltare regională și o mai mare atractivitate a UE la realizarea Agendei de la Lisabona;

| 81. | recomandă statelor membre să valorifice mai eficient potențialul sportului de a crea locuri de muncă, de a favoriza creșterea economică și de a revitaliza, în special, regiunile defavorizate și le recomandă acestora și UE să sprijine în mod corespunzător sportul prin programele comunitare de finanțare existente, subliniind, în acest sens, rolul important pe care sportul îl poate juca în domeniul incluziunii sociale; recunoaște rolul veniturilor provenite din drepturile de difuzare și din alte drepturi privind proprietatea intelectuală în creșterea cheltuielilor pentru revitalizare și proiectele comunitare; |
| --- | --- |

81.

recomandă statelor membre să valorifice mai eficient potențialul sportului de a crea locuri de muncă, de a favoriza creșterea economică și de a revitaliza, în special, regiunile defavorizate și le recomandă acestora și UE să sprijine în mod corespunzător sportul prin programele comunitare de finanțare existente, subliniind, în acest sens, rolul important pe care sportul îl poate juca în domeniul incluziunii sociale; recunoaște rolul veniturilor provenite din drepturile de difuzare și din alte drepturi privind proprietatea intelectuală în creșterea cheltuielilor pentru revitalizare și proiectele comunitare;

| 82. | invită statele membre să organizeze, cu ajutorul Comisiei, un schimb de bune practici între acestea și federațiile sportive privind organizarea evenimentelor sportive majore, în vederea promovării dezvoltării economice durabile, a concurenței și a ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

82.

invită statele membre să organizeze, cu ajutorul Comisiei, un schimb de bune practici între acestea și federațiile sportive privind organizarea evenimentelor sportive majore, în vederea promovării dezvoltării economice durabile, a concurenței și a ocupării forței de muncă;

| 83. | propune crearea unui mecanism eficient de încurajare a cooperării transfrontaliere și interregionale pentru a se realiza o mai bună valorificare a investițiilor în infrastructurile realizate cu ocazia evenimentelor sportive; în continuare, propune încurajarea promovării sportului prin intermediul grupării europene de cooperare teritorială, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) (13); |
| --- | --- |

83.

propune crearea unui mecanism eficient de încurajare a cooperării transfrontaliere și interregionale pentru a se realiza o mai bună valorificare a investițiilor în infrastructurile realizate cu ocazia evenimentelor sportive; în continuare, propune încurajarea promovării sportului prin intermediul grupării europene de cooperare teritorială, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) (13);

| 84. | sprijină consolidarea solidarității între sportul profesionist și cel amator pentru a încuraja cluburile mici, a promova sportul în cadrul școlii și a dezvolta infrastructurile locale relevante; salută recunoașterea, de către Comisie, a provocărilor specifice cu care se confruntă sportul neprofesionist și amator, precum și de sportul dependent de activitatea benevolă și solicită ca acest aspect să fie reflectat în toate aspectele economice ale viitoarelor politici în domeniul sportului; |
| --- | --- |

84.

sprijină consolidarea solidarității între sportul profesionist și cel amator pentru a încuraja cluburile mici, a promova sportul în cadrul școlii și a dezvolta infrastructurile locale relevante; salută recunoașterea, de către Comisie, a provocărilor specifice cu care se confruntă sportul neprofesionist și amator, precum și de sportul dependent de activitatea benevolă și solicită ca acest aspect să fie reflectat în toate aspectele economice ale viitoarelor politici în domeniul sportului;

| 85. | atrage atenția asupra sportului non-profesionist, care este adesea neglijat; subliniază necesitatea unui sprijin financiar suplimentar, a unor condiții de lucru mai bune și a altor stimulente și beneficii care să fie acordate sportului neprofesionist, inclusiv cluburilor nonprofit, sportivilor, antrenorilor și arbitrilor amatori și voluntari; |
| --- | --- |

85.

atrage atenția asupra sportului non-profesionist, care este adesea neglijat; subliniază necesitatea unui sprijin financiar suplimentar, a unor condiții de lucru mai bune și a altor stimulente și beneficii care să fie acordate sportului neprofesionist, inclusiv cluburilor nonprofit, sportivilor, antrenorilor și arbitrilor amatori și voluntari;

| 86. | subliniază încă o dată necesitatea acoperirii de către stat a costurilor legate de securitatea competițiilor de amatori organizate de organisme non-profit; |
| --- | --- |

86.

subliniază încă o dată necesitatea acoperirii de către stat a costurilor legate de securitatea competițiilor de amatori organizate de organisme non-profit;

| 87. | invită Comisia să sprijine menținerea sistemului actual de finanțare publică a sportului neprofesionist prin contribuții de la loteriile de stat și de la operatorii de jocuri de noroc autorizați care acționează în interes general în vederea asigurării unor surse stabile de finanțare pentru sportul neprofesionist; |
| --- | --- |

87.

invită Comisia să sprijine menținerea sistemului actual de finanțare publică a sportului neprofesionist prin contribuții de la loteriile de stat și de la operatorii de jocuri de noroc autorizați care acționează în interes general în vederea asigurării unor surse stabile de finanțare pentru sportul neprofesionist;

| 88. | așteaptă cu interes concluziile studiului independent referitor la finanțarea publică, precum și privată, în statele membre, a sportului de masă și a sportului pentru toți, precum și la impactul schimbărilor ce se produc în prezent în acest sector; |
| --- | --- |

88.

așteaptă cu interes concluziile studiului independent referitor la finanțarea publică, precum și privată, în statele membre, a sportului de masă și a sportului pentru toți, precum și la impactul schimbărilor ce se produc în prezent în acest sector;

| 89. | își exprimă preocuparea în ceea ce privește o posibilă liberalizare a pieței jocurilor de noroc și a serviciilor de loterie; consideră adecvată utilizarea beneficiilor obținute din aceste loterii în scopuri publice, inclusiv continuarea finanțării sportului profesionist și amator; invită Comisia și statele membre să adopte dispoziții reglementare care să asigure protecția sportului față de orice influență inadecvată în relație cu pariurile și care să garanteze integritatea evenimentelor sportive și să asigure respectarea drepturilor de proprietate intelectuală ale organizatorilor de competiții; invită Comisia să realizeze un studiu cu privire la posibilele efecte sociale asupra societății și sportului ale liberalizării complete a pieței jocurilor de noroc și loteriilor, precum și cu privire la tipurile de mecanisme de control care ar putea fi folosite pentru protejarea consumatorilor; |
| --- | --- |

89.

își exprimă preocuparea în ceea ce privește o posibilă liberalizare a pieței jocurilor de noroc și a serviciilor de loterie; consideră adecvată utilizarea beneficiilor obținute din aceste loterii în scopuri publice, inclusiv continuarea finanțării sportului profesionist și amator; invită Comisia și statele membre să adopte dispoziții reglementare care să asigure protecția sportului față de orice influență inadecvată în relație cu pariurile și care să garanteze integritatea evenimentelor sportive și să asigure respectarea drepturilor de proprietate intelectuală ale organizatorilor de competiții; invită Comisia să realizeze un studiu cu privire la posibilele efecte sociale asupra societății și sportului ale liberalizării complete a pieței jocurilor de noroc și loteriilor, precum și cu privire la tipurile de mecanisme de control care ar putea fi folosite pentru protejarea consumatorilor;

| 90. | solicită Comisiei să înainteze o propunere care să asigure, în Uniunea Europeană, un sector al pariurilor sportive curat, împiedicând abuzurile și corupția și respectând drepturile organizatorilor de evenimente sportive; și solicită Comisiei și statelor membre să analizeze, împreună cu operatorii sportivi și cei care activează în domeniul pariurilor, crearea unui cadru viabil, echitabil și durabil în vederea protejării tuturor sporturilor în Uniunea Europeană de practicile ilegale legat de pariuri și păstrării încrederii publicului sportiv european în integritatea acestora; |
| --- | --- |

90.

solicită Comisiei să înainteze o propunere care să asigure, în Uniunea Europeană, un sector al pariurilor sportive curat, împiedicând abuzurile și corupția și respectând drepturile organizatorilor de evenimente sportive; și solicită Comisiei și statelor membre să analizeze, împreună cu operatorii sportivi și cei care activează în domeniul pariurilor, crearea unui cadru viabil, echitabil și durabil în vederea protejării tuturor sporturilor în Uniunea Europeană de practicile ilegale legat de pariuri și păstrării încrederii publicului sportiv european în integritatea acestora;

| 91. | subliniază că sistemul fiscal discriminatoriu de favorizare a sportivilor, în vigoare în statele membre, poate avea efecte de denaturare a concurenței; |
| --- | --- |

91.

subliniază că sistemul fiscal discriminatoriu de favorizare a sportivilor, în vigoare în statele membre, poate avea efecte de denaturare a concurenței;

| 92. | subliniază, alături de Comisie, necesitatea de se oferi, în continuare, posibilitatea aplicării unei cote de TVA reduse pentru activitățile sportive, având în vedere rolul social important pe care acesta îl îndeplinește și legăturile sale strânse cu comunitatea locală; |
| --- | --- |

92.

subliniază, alături de Comisie, necesitatea de se oferi, în continuare, posibilitatea aplicării unei cote de TVA reduse pentru activitățile sportive, având în vedere rolul social important pe care acesta îl îndeplinește și legăturile sale strânse cu comunitatea locală;

| 93. | încurajează organizațiile sportive să reinvestească un procentaj din veniturile obținute din vânzarea drepturilor sale de difuzare și din proiectele de piață referitoare la o anumită disciplină sportivă, aceste reinvestiții putând fi direct alocate finanțării și sprijinirii sectoarelor benevole și non-profit ale acelei discipline sportive; |
| --- | --- |

93.

încurajează organizațiile sportive să reinvestească un procentaj din veniturile obținute din vânzarea drepturilor sale de difuzare și din proiectele de piață referitoare la o anumită disciplină sportivă, aceste reinvestiții putând fi direct alocate finanțării și sprijinirii sectoarelor benevole și non-profit ale acelei discipline sportive;

| 94. | consideră că este importantă recunoașterea naturii specifice a organizațiilor sportive non-profit și afirmă faptul că, în dreptul comunitar, trebuie ținut cont de diferența dintre organizațiile de voluntari, organizațiile non-profit și întreprinderile comerciale; invită statele membre să definească împreună cu Comisia principalele dificultăți cu care se confruntă asociațiile sportive non-profit și caracterul dominant al serviciilor pe care acestea le furnizează; |
| --- | --- |

94.

consideră că este importantă recunoașterea naturii specifice a organizațiilor sportive non-profit și afirmă faptul că, în dreptul comunitar, trebuie ținut cont de diferența dintre organizațiile de voluntari, organizațiile non-profit și întreprinderile comerciale; invită statele membre să definească împreună cu Comisia principalele dificultăți cu care se confruntă asociațiile sportive non-profit și caracterul dominant al serviciilor pe care acestea le furnizează;

Chestiuni privind ocuparea forței de muncă în domeniul sportului

| 95. | consideră că este de nedorit ca sportivii profesioniști să aibă mai puține drepturi decât alte categorii de angajați și, de aceea, consideră că este important ca sportivii profesioniști să aibă o sferă largă și transparentă de drepturi ca angajați, inclusiv dreptul la un contract colectiv de muncă și dreptul de afiliere la sindicate profesionale și dreptul de a sesiza instanțele ordinare; |
| --- | --- |

95.

consideră că este de nedorit ca sportivii profesioniști să aibă mai puține drepturi decât alte categorii de angajați și, de aceea, consideră că este important ca sportivii profesioniști să aibă o sferă largă și transparentă de drepturi ca angajați, inclusiv dreptul la un contract colectiv de muncă și dreptul de afiliere la sindicate profesionale și dreptul de a sesiza instanțele ordinare;

| 96. | afirmă aplicabilitatea de bază a legislației UE privind nediscriminarea în domeniul sportului în Europa și invită Comisia Europeană să se asigure că orice derogări datorate specificității sportului rămân într-o sferă de aplicare legală și limitată; consideră că, în anumite cazuri, date fiind caracteristicele specifice ale sportului, restricții limitate și proporționate privind libera circulație pot fi adecvate, utile și necesare în vederea promovării sportului în statele membre; |
| --- | --- |

96.

afirmă aplicabilitatea de bază a legislației UE privind nediscriminarea în domeniul sportului în Europa și invită Comisia Europeană să se asigure că orice derogări datorate specificității sportului rămân într-o sferă de aplicare legală și limitată; consideră că, în anumite cazuri, date fiind caracteristicele specifice ale sportului, restricții limitate și proporționate privind libera circulație pot fi adecvate, utile și necesare în vederea promovării sportului în statele membre;

| 97. | solicită statelor membre să garanteze adoptarea legislațiilor naționale astfel încât toate dispozițiile referitoare la transferul jucătorilor în context european să respecte legislația UE, ținând cont în mod corespunzător de caracterul specific al sportului și de alte principii fundamentale, cum ar fi păstrarea stabilității contractuale și a stabilității competițiilor; |
| --- | --- |

97.

solicită statelor membre să garanteze adoptarea legislațiilor naționale astfel încât toate dispozițiile referitoare la transferul jucătorilor în context european să respecte legislația UE, ținând cont în mod corespunzător de caracterul specific al sportului și de alte principii fundamentale, cum ar fi păstrarea stabilității contractuale și a stabilității competițiilor;

| 98. | invită statele membre și asociațiile sportive să nu introducă noi reguli care să creeze o discriminare directă bazată pe naționalitate (cum ar fi regula 6 + 5 propusă de FIFA, spre deosebire de sistemul mai proporțional și nediscriminatoriu al UEFA de utilizare a jucătorilor formați pe plan local); recomandă dialogul politic cu statele membre ca mijloc de combatere a discriminării în sport prin intermediul recomandărilor, al dialogului structurat cu persoanele și organismele care își desfășoară activitatea în domeniul sportului și, acolo unde este necesar, prin intermediul procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar; |
| --- | --- |

98.

invită statele membre și asociațiile sportive să nu introducă noi reguli care să creeze o discriminare directă bazată pe naționalitate (cum ar fi regula 6 + 5 propusă de FIFA, spre deosebire de sistemul mai proporțional și nediscriminatoriu al UEFA de utilizare a jucătorilor formați pe plan local); recomandă dialogul politic cu statele membre ca mijloc de combatere a discriminării în sport prin intermediul recomandărilor, al dialogului structurat cu persoanele și organismele care își desfășoară activitatea în domeniul sportului și, acolo unde este necesar, prin intermediul procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar;

| 99. | invită statele membre și organismele de reglementare competente să analizeze acuzațiile de corupție și de exploatare în cazul recrutării și al angajării sportivilor, în special al sportivilor minori din afara Uniunii Europene; |
| --- | --- |

99.

invită statele membre și organismele de reglementare competente să analizeze acuzațiile de corupție și de exploatare în cazul recrutării și al angajării sportivilor, în special al sportivilor minori din afara Uniunii Europene;

| 100. | condamnă practicile ilicite ale unor agenți ai unor jucători profesioniști, care s-au materializat chiar în cazuri de corupție, spălare de bani și exploatare a jucătorilor sau sportivilor minori și consideră că aceste practici sunt în detrimentul sportului în general; consideră că, dată fiind actuala realitate economică în care activează agenții de jucători, organismele de conducere din domeniul sportului de la toate nivelurile, în consultare cu Comisia, au obligația de a îmbunătăți normele ce reglementează activitatea agenților de jucători; în acest sens, invită Comisia să susțină eforturile organismelor de conducere din domeniul sportului în vederea reglementării activității agenților de jucători, eventual prezentând o propunere de directivă privind agenții de jucători; sprijină parteneriatele de tip public-privat între organismele care apără interesele sportului și autoritățile implicate în lupta împotriva corupției, parteneriate care vor contribui la elaborarea de strategii eficiente de prevenire și de combatere a corupției; |
| --- | --- |

100.

condamnă practicile ilicite ale unor agenți ai unor jucători profesioniști, care s-au materializat chiar în cazuri de corupție, spălare de bani și exploatare a jucătorilor sau sportivilor minori și consideră că aceste practici sunt în detrimentul sportului în general; consideră că, dată fiind actuala realitate economică în care activează agenții de jucători, organismele de conducere din domeniul sportului de la toate nivelurile, în consultare cu Comisia, au obligația de a îmbunătăți normele ce reglementează activitatea agenților de jucători; în acest sens, invită Comisia să susțină eforturile organismelor de conducere din domeniul sportului în vederea reglementării activității agenților de jucători, eventual prezentând o propunere de directivă privind agenții de jucători; sprijină parteneriatele de tip public-privat între organismele care apără interesele sportului și autoritățile implicate în lupta împotriva corupției, parteneriate care vor contribui la elaborarea de strategii eficiente de prevenire și de combatere a corupției;

| 101. | constată că recunoașterea calificărilor profesionale ale agenților de jucători este acoperită de Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (14) dacă profesia este reglementată de normele naționale; |
| --- | --- |

101.

constată că recunoașterea calificărilor profesionale ale agenților de jucători este acoperită de Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (14) dacă profesia este reglementată de normele naționale;

| 102. | insistă că legislația din domeniul imigrației trebuie respectată întotdeauna în ceea ce privește recrutarea tinerelor talente din străinătate și invită Comisia să abordeze problema traficului de copii, în contextul Deciziei-cadru 2002/629/JHA a Consiliului din 19 iulie 2002 privind combaterea traficului de persoane (15) și/sau în contextul punerii în aplicare a Directivei 94/33/CE a Consiliului din 22 iunie 1994 privind protecția tinerilor la locul de muncă (16); |
| --- | --- |

102.

insistă că legislația din domeniul imigrației trebuie respectată întotdeauna în ceea ce privește recrutarea tinerelor talente din străinătate și invită Comisia să abordeze problema traficului de copii, în contextul Deciziei-cadru 2002/629/JHA a Consiliului din 19 iulie 2002 privind combaterea traficului de persoane (15) și/sau în contextul punerii în aplicare a Directivei 94/33/CE a Consiliului din 22 iunie 1994 privind protecția tinerilor la locul de muncă (16);

| 103. | invită statele membre și asociațiile sportive să coopereze pentru protejarea sănătății mentale și fizice a tinerilor prin intermediul informațiilor privind legislația aplicabilă, asigurarea medicală a sportivilor, stabilirea unor standarde minime și prin schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

103.

invită statele membre și asociațiile sportive să coopereze pentru protejarea sănătății mentale și fizice a tinerilor prin intermediul informațiilor privind legislația aplicabilă, asigurarea medicală a sportivilor, stabilirea unor standarde minime și prin schimbul de bune practici;

| 104. | invită organismele de conducere din domeniul sportului și cluburile să se angajeze în lupta împotriva traficului de ființe umane prin:






  — | semnarea unei Carte europene privind solidaritatea în domeniul sportului, care să-i oblige pe semnatari să respecte bunele practici privind descoperirea, recrutarea și primirea jucătorilor tineri străini; |
| --- | --- | --- |

104.

invită organismele de conducere din domeniul sportului și cluburile să se angajeze în lupta împotriva traficului de ființe umane prin:

—

semnarea unei Carte europene privind solidaritatea în domeniul sportului, care să-i oblige pe semnatari să respecte bunele practici privind descoperirea, recrutarea și primirea jucătorilor tineri străini;

| — | crearea unui Fond de Solidaritate care să finanțeze programe de prevenire în țările cele mai afectate de traficul de ființe umane; |
| --- | --- |

—

crearea unui Fond de Solidaritate care să finanțeze programe de prevenire în țările cele mai afectate de traficul de ființe umane;

| — | revizuirea articolului 19 din Regulamentul FIFA privind statutul și transferul jucătorilor în ceea ce privește protecția minorilor; |
| --- | --- |

—

revizuirea articolului 19 din Regulamentul FIFA privind statutul și transferul jucătorilor în ceea ce privește protecția minorilor;

| 105. | salută încurajarea eforturilor de creare a unor comitete europene pentru dialog social în domeniul sportului; sprijină eforturile angajatorilor și ale angajaților în acest domeniu și invită Comisia să-și continue dialogul deschis pe această temă cu toate organizațiile sportive; |
| --- | --- |

105.

salută încurajarea eforturilor de creare a unor comitete europene pentru dialog social în domeniul sportului; sprijină eforturile angajatorilor și ale angajaților în acest domeniu și invită Comisia să-și continue dialogul deschis pe această temă cu toate organizațiile sportive;

| 106. | subliniază importanța dialogului social promovat de Comisia Europeană ca platformă prețioasă de promovare a consultării sociale și a relațiilor stabile dintre reprezentanții angajatorului și cei ai angajatului și de asigurare a certitudinii juridice și a stabilității contractuale în domeniul sportului; în acest sens, salută faptul că EPFL și FIFpro, care se recunosc reciproc drept parteneri sociali, au solicitat în comun Comisiei Europene instituirea oficială a unui comitet UE pentru dialogul social în sectorul fotbalului profesionist, cluburile și UEFA participând în acest comitet în calitate de parteneri egali; |
| --- | --- |

106.

subliniază importanța dialogului social promovat de Comisia Europeană ca platformă prețioasă de promovare a consultării sociale și a relațiilor stabile dintre reprezentanții angajatorului și cei ai angajatului și de asigurare a certitudinii juridice și a stabilității contractuale în domeniul sportului; în acest sens, salută faptul că EPFL și FIFpro, care se recunosc reciproc drept parteneri sociali, au solicitat în comun Comisiei Europene instituirea oficială a unui comitet UE pentru dialogul social în sectorul fotbalului profesionist, cluburile și UEFA participând în acest comitet în calitate de parteneri egali;

| 107. | consideră că agenții jucătorilor ar trebui să aibă un rol în cadrul unui dialog social consolidat în domeniul sportului, fapt ce ar împiedica, împreună cu o mai bună reglementare și un sistem european de acordare a licențelor pentru agenți, acțiunile necorespunzătoare ale agenților; |
| --- | --- |

107.

consideră că agenții jucătorilor ar trebui să aibă un rol în cadrul unui dialog social consolidat în domeniul sportului, fapt ce ar împiedica, împreună cu o mai bună reglementare și un sistem european de acordare a licențelor pentru agenți, acțiunile necorespunzătoare ale agenților;

Finanțarea de către UE a sportului

| 108. | solicită introducerea în bugetul pe 2009 a unei linii bugetare speciale pentru acțiunile pregătitoare din domeniul sportului; deoarece articolul 149 din Tratatul CE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona prevede măsuri stimulative în domeniul sportului și deoarece un program specific al UE de finanțare în domeniul sportului nu va fi operațional înainte de 2011 — presupunând că Tratatul de la Lisabona va fi ratificat de cele 27 de state membre — recunoaște necesitatea pregătirii programului, începând cu 2009, prin acțiuni pregătitoare; |
| --- | --- |

108.

solicită introducerea în bugetul pe 2009 a unei linii bugetare speciale pentru acțiunile pregătitoare din domeniul sportului; deoarece articolul 149 din Tratatul CE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona prevede măsuri stimulative în domeniul sportului și deoarece un program specific al UE de finanțare în domeniul sportului nu va fi operațional înainte de 2011 — presupunând că Tratatul de la Lisabona va fi ratificat de cele 27 de state membre — recunoaște necesitatea pregătirii programului, începând cu 2009, prin acțiuni pregătitoare;

| 109. | solicită demararea procesului de punere în aplicare a diferitelor acțiuni menționate în Planul de acțiune „Pierre de Coubertin”; |
| --- | --- |

109.

solicită demararea procesului de punere în aplicare a diferitelor acțiuni menționate în Planul de acțiune „Pierre de Coubertin”;

| 110. | salută ideea inițierii unui program al UE pentru politicile din domeniul sporturilor, bazat pe prevederile Tratatului de la Lisabona, și așteaptă cu nerăbdare propunerea Comisiei în acest sens; |
| --- | --- |

110.

salută ideea inițierii unui program al UE pentru politicile din domeniul sporturilor, bazat pe prevederile Tratatului de la Lisabona, și așteaptă cu nerăbdare propunerea Comisiei în acest sens;

| 111. | invită Comisia să lanseze acțiuni pregătitoare în domeniul integrării sociale și al sportului, concentrându-se pe proiecte cu o valoare adăugată europeană evidentă, și îndeamnă Comisia să sprijine proiecte care îndeplinesc acest scop, cum ar fi inițiativa Sporturile speciale olimpice unite; solicită insistent Comisiei ca, în viitor, să consacre protecției minorilor o parte a oricăror acțiuni pregătitoare în domeniul sportului; |
| --- | --- |

111.

invită Comisia să lanseze acțiuni pregătitoare în domeniul integrării sociale și al sportului, concentrându-se pe proiecte cu o valoare adăugată europeană evidentă, și îndeamnă Comisia să sprijine proiecte care îndeplinesc acest scop, cum ar fi inițiativa Sporturile speciale olimpice unite; solicită insistent Comisiei ca, în viitor, să consacre protecției minorilor o parte a oricăror acțiuni pregătitoare în domeniul sportului;

| 112. | invită Comisia și statele membre să ia în considerare posibilitatea creării unor programe de sprijin destinate elevilor cu nevoi fizice speciale; |
| --- | --- |

112.

invită Comisia și statele membre să ia în considerare posibilitatea creării unor programe de sprijin destinate elevilor cu nevoi fizice speciale;

| 113. | solicită Comisiei și statelor membre să prevadă, în cadrul strategiilor de dezvoltare durabilă, finanțare pentru infrastructurile și proiectele referitoare la sport din Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDR), precum și posibilitatea de a obține acces la noile instrumente de finanțare (JEREMIE și JESSICA, între altele); |
| --- | --- |

113.

solicită Comisiei și statelor membre să prevadă, în cadrul strategiilor de dezvoltare durabilă, finanțare pentru infrastructurile și proiectele referitoare la sport din Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDR), precum și posibilitatea de a obține acces la noile instrumente de finanțare (JEREMIE și JESSICA, între altele);

| 114. | îndeamnă Comisia să includă în mod adecvat sportul în politicile existente ale UE și în programele de finanțare ale UE și să prezinte, de mai multe ori pe ani, rapoarte privind progresele obținute în acest sens; |
| --- | --- |

114.

îndeamnă Comisia să includă în mod adecvat sportul în politicile existente ale UE și în programele de finanțare ale UE și să prezinte, de mai multe ori pe ani, rapoarte privind progresele obținute în acest sens;

*

* *

| 115. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, federațiilor sportive europene, internaționale și naționale, precum și ligilor naționale prezenta rezoluție. |
| --- | --- |

115.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, federațiilor sportive europene, internaționale și naționale, precum și ligilor naționale prezenta rezoluție.

---

(1)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(2)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(3)  JO C 200, 30.6.1997, p. 252.

(4)  JO C 68 E, 18.3.2004, p. 605.

(5)  JO C 27 E, 31.1.2008, p. 232.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0503.

(7)  JO C 33 E, 9.2.2006, p. 590.

(8)  JO C 291 E, 30.11.2006, p. 143.

(9)  JO L 394, 30.12.2006, p. 10.

(10)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(11)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(12)  Directiva 2007/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2007 de modificare a Directivei 89/552/CEE a Consiliului privind coordonarea anumitor acte cu putere de lege și acte administrative ale statelor membre cu privire la desfășurarea activităților de difuzare a programelor de televiziune (JO L 332, 18.12.2007, p. 27).

(13)  JO L 210, 31.7.2006, p. 19.

(14)  JO L 255, 30.9.2005, p. 22.

(15)  JO L 203, 1.8.2002, p. 1.

(16)  JO L 216, 20.8.1994, p. 12.

---

| 12.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/67 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/67

---

Joi, 8 mai 2008Microcreditul

P6_TA(2008)0199

Declarația Parlamentului European privind microcreditul

2009/C 271 E/08

Parlamentul European,

având în vedere articolul 116 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât microcreditul reprezintă o modalitate de împrumut al unei sume mici, accesibilă persoanelor defavorizate; |
| --- | --- |

A.

întrucât microcreditul reprezintă o modalitate de împrumut al unei sume mici, accesibilă persoanelor defavorizate;

| B. | reamintind că microcreditul a permis, cu mare succes, crearea de noi locuri de muncă, făcând în același timp posibilă îmbunătățirea condițiilor de viață și că acesta reprezintă, de asemenea, un vector important de emancipare a femeilor; |
| --- | --- |

B.

reamintind că microcreditul a permis, cu mare succes, crearea de noi locuri de muncă, făcând în același timp posibilă îmbunătățirea condițiilor de viață și că acesta reprezintă, de asemenea, un vector important de emancipare a femeilor;

| C. | întrucât microcreditul este un instrument esențial de luptă împotriva sărăciei, precum și un instrument pentru Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului, |
| --- | --- |

C.

întrucât microcreditul este un instrument esențial de luptă împotriva sărăciei, precum și un instrument pentru Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului,

| 1. | solicită Consiliului și Comisiei să recunoască importanța microcreditului în cadrul Procesului de la Barcelona și al politicilor de vecinătate și dezvoltare; |
| --- | --- |

1.

solicită Consiliului și Comisiei să recunoască importanța microcreditului în cadrul Procesului de la Barcelona și al politicilor de vecinătate și dezvoltare;

| 2. | invită aceste instituții să sprijine mai mult proiectele de microfinanțare și să îmbunătățească. în acest cadru, programele în favoarea femeilor; |
| --- | --- |

2.

invită aceste instituții să sprijine mai mult proiectele de microfinanțare și să îmbunătățească. în acest cadru, programele în favoarea femeilor;

| 3. | solicită resurse umane și economice pentru proiectele de microcredit desfășurate în țările în curs de dezvoltare și în țările mediteraneene; |
| --- | --- |

3.

solicită resurse umane și economice pentru proiectele de microcredit desfășurate în țările în curs de dezvoltare și în țările mediteraneene;

| 4. | sugerează înființarea unei asociații comune pentru microcredit, cu rolul de a certifica credibilitatea proiectelor; |
| --- | --- |

4.

sugerează înființarea unei asociații comune pentru microcredit, cu rolul de a certifica credibilitatea proiectelor;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor, Consiliului și Comisiei: |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor, Consiliului și Comisiei:

Lista semnatarilor

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Peter Baco, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Rolf Berend, Giovanni Berlinguer, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Vito Bonsignore, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Elmar Brok, Wolfgang Bulfon, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Philip Bushill-Matthews, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Françoise Castex, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Jorgo Chatzimarkakis, Giulietto Chiesa, Ole Christensen, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Giovanna Corda, Thierry Cornillet, Jean Louis Cottigny, Paul Marie Coûteaux, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Joseph Daul, Antonio De Blasio, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Nirj Deva, Mia De Vits, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Beniamino Donnici, Brigitte Douay, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Christian Ehler, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Robert Evans, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Urszula Gacek, Michael Gahler, Kinga Gál, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Vasco Graça Moura, Ingeborg Gräßle, Luis de Grandes Pascual, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Lissy Gröner, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Adeline Hazan, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Jacky Hénin, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jens Holm, Mary Honeyball, Richard Howitt, Ján Hudacký, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Rumiana Jeleva, Karin Jöns, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Ewa Klamt, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, André Laignel, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Alexander Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Stéphane Le Foll, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Nils Lundgren, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Vladimír Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, Sérgio Marques, David Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Ángel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Hans-Peter Mayer, Manuel Medina Ortega, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Pasqualina Napoletano, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Gérard Onesta, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Miguel Portas, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Luís Queiró, Reinhard Rack, Bilyana Ilieva Raeva, Poul Nyrup Rasmussen, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Michel Rocard, Zuzana Roithová, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Paul Rübig, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Jacek Saryusz-Wolski, Gilles Savary, Luciana Sbarbati, Pierre Schapira, Karin Scheele, Lydia Schenardi, Agnes Schierhuber, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Elisabeth Schroedter, Inger Segelström, Adrian Severin, José Albino Silva Peneda, Peter Skinner, Nina Škottová, Alyn Smith, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Sérgio Sousa Pinto, Jean Spautz, Bart Staes, Peter Šťastný, Petya Stavreva, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Daniel Strož, Margie Sudre, László Surján, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Konrad Szymański, Antonio Tajani, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Jacques Toubon, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Nikolaos Vakalis, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Ioannis Varvitsiotis, Alejo Vidal-Quadras, Philippe de Villiers, Dominique Vlasto, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Iuliu Winkler, Bernard Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Francis Wurtz, Luis Yáñez-Barnuevo García, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Tomáš Zatloukal, Dushana Zdravkova, Gabriele Zimmer

---

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Joi, 8 mai 2008

| 12.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/70 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/70

---

Joi, 8 mai 2008Exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei

P6_TA(2008)0189

Decizia Parlamentului European din 8 mai 2008 referitoare la încheierea unui Acord interinstituțional între Parlamentul European și Comisie privind normele de punere în aplicare a Deciziei 1999/468/CE a Consiliului de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei, modificată prin Decizia 2006/512/CE (C6-0009/2008 — 2008/2002(ACI))

2009/C 271 E/09

Parlamentul European,

având în vedere scrisoarea Președintelui din 27 martie 2008, prin care s-a transmis acordul interinstituțional aprobat de Conferința președinților la 12 decembrie 2007,

având în vedere articolul 202 din Tratatul CE,

având în vedere Decizia 2006/512/CE a Consiliului din 17 iulie 2006 de modificare a Deciziei 1999/468/CE de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (1),

având în vedere proiectul de acord între Parlamentul European și Comisie privind normele de punere în aplicare a Deciziei 1999/468/CE a Consiliului de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei, modificată prin Decizia 2006/512/CE (denumit în continuare „acordul”),

având în vedere articolul 81 și articolul 120 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A6-0107/2008),

| A. | întrucât anumite dispoziții ale Acordului dintre Parlamentul European și Comisie referitor la modalitățile de aplicare a Deciziei 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (2) („acordul din 2000”) au fost, din nefericire, ignorate de Comisie, de exemplu dispoziția care stipulează că Parlamentul primește, în același timp cu membrii comitetelor și în aceleași condiții, diversele documente de comitologie, în realitate documentele fiind transmise Parlamentului aproape întotdeauna prea târziu și, în orice caz, nu în același moment în care sunt transmise membrilor comitetului; |
| --- | --- |

A.

întrucât anumite dispoziții ale Acordului dintre Parlamentul European și Comisie referitor la modalitățile de aplicare a Deciziei 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (2) („acordul din 2000”) au fost, din nefericire, ignorate de Comisie, de exemplu dispoziția care stipulează că Parlamentul primește, în același timp cu membrii comitetelor și în aceleași condiții, diversele documente de comitologie, în realitate documentele fiind transmise Parlamentului aproape întotdeauna prea târziu și, în orice caz, nu în același moment în care sunt transmise membrilor comitetului;

| B. | întrucât normele de punere în aplicare a Deciziei 1999/468/CE a Consiliului au fost extrem de nesatisfăcătoare și întrucât, cu excepția normelor privind noua procedură de reglementare cu control, ele rămân astfel, printre altele, din cauza modului de funcționare a bazei de date a comitologiei; întrucât documentele sunt adesea trimise pe bucăți și fără o explicație clară a statutului lor, iar uneori cu titluri înșelătoare, ca de exemplu proiecte de măsuri de executare care nu au fost încă votate în cadrul comitetului sunt trimise cu titlul „drept de control”, când ar trebui trimise cu titlul „drept la informare”, ceea ce duce la confuzie în privința termenelor aplicabile; |
| --- | --- |

B.

întrucât normele de punere în aplicare a Deciziei 1999/468/CE a Consiliului au fost extrem de nesatisfăcătoare și întrucât, cu excepția normelor privind noua procedură de reglementare cu control, ele rămân astfel, printre altele, din cauza modului de funcționare a bazei de date a comitologiei; întrucât documentele sunt adesea trimise pe bucăți și fără o explicație clară a statutului lor, iar uneori cu titluri înșelătoare, ca de exemplu proiecte de măsuri de executare care nu au fost încă votate în cadrul comitetului sunt trimise cu titlul „drept de control”, când ar trebui trimise cu titlul „drept la informare”, ceea ce duce la confuzie în privința termenelor aplicabile;

| C. | întrucât, în practică, această problemă diminuează și mai mult controlul deja foarte limitat al Parlamentului asupra chestiunilor de comitologie; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în practică, această problemă diminuează și mai mult controlul deja foarte limitat al Parlamentului asupra chestiunilor de comitologie;

| D. | întrucât Comisia s-a angajat acum că va crea un registru electronic care va conține toate documentele pe care le transmite Parlamentului, registru la care Parlamentul va avea acces direct și care va permite identificarea clară a documentelor care fac obiectul aceleiași proceduri, va conține o indicație privind etapele și calendarul procedurii, va face o diferențiere clară între proiectul de măsuri primit de Parlamentul European și proiectul final, care reflectă avizul comitetului, și va identifica clar orice modificare intervenită comparativ cu documentele deja transmise Parlamentului European; |
| --- | --- |

D.

întrucât Comisia s-a angajat acum că va crea un registru electronic care va conține toate documentele pe care le transmite Parlamentului, registru la care Parlamentul va avea acces direct și care va permite identificarea clară a documentelor care fac obiectul aceleiași proceduri, va conține o indicație privind etapele și calendarul procedurii, va face o diferențiere clară între proiectul de măsuri primit de Parlamentul European și proiectul final, care reflectă avizul comitetului, și va identifica clar orice modificare intervenită comparativ cu documentele deja transmise Parlamentului European;

| E. | întrucât acordul prezintă o importanță practică deosebită nu doar pentru noua procedură de reglementare cu control, ci pentru toate procedurile de comitologie; întrucât acordul poate constitui un precedent pentru viitoare acorduri interinstituționale cu obiective similare; |
| --- | --- |

E.

întrucât acordul prezintă o importanță practică deosebită nu doar pentru noua procedură de reglementare cu control, ci pentru toate procedurile de comitologie; întrucât acordul poate constitui un precedent pentru viitoare acorduri interinstituționale cu obiective similare;

| F. | întrucât, deși acordul se aplică pentru o scurtă perioadă de tranziție, experiența câștigată în acest interval poate fi foarte instructivă, și întrucât scopul său este acela de a garanta că, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, toate procedurile de comitologie între cele trei instituții vor funcționa în mod corespunzător, |
| --- | --- |

F.

întrucât, deși acordul se aplică pentru o scurtă perioadă de tranziție, experiența câștigată în acest interval poate fi foarte instructivă, și întrucât scopul său este acela de a garanta că, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, toate procedurile de comitologie între cele trei instituții vor funcționa în mod corespunzător,

| 1. | subliniază faptul că, atunci când este aplicabilă, procedura de reglementare cu control are caracter obligatoriu pentru toate cele trei instituții și nu poate fi negociată; invită Consiliul, Comisia și toate comisiile parlamentare să țină seama în mod corespunzător de acest lucru în cadrul tuturor procedurilor legislative relevante; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că, atunci când este aplicabilă, procedura de reglementare cu control are caracter obligatoriu pentru toate cele trei instituții și nu poate fi negociată; invită Consiliul, Comisia și toate comisiile parlamentare să țină seama în mod corespunzător de acest lucru în cadrul tuturor procedurilor legislative relevante;

| 2. | reamintește că procedura de reglementare cu control trebuie să fie aplicată tuturor măsurilor cu domeniu general de aplicare destinate să modifice elemente neesențiale ale unui act de bază adoptat în conformitate cu procedura menționată la articolul 251 din tratat, printre altele prin eliminarea unora dintre aceste elemente sau prin completarea actului prin adăugarea unor noi elemente neesențiale; |
| --- | --- |

2.

reamintește că procedura de reglementare cu control trebuie să fie aplicată tuturor măsurilor cu domeniu general de aplicare destinate să modifice elemente neesențiale ale unui act de bază adoptat în conformitate cu procedura menționată la articolul 251 din tratat, printre altele prin eliminarea unora dintre aceste elemente sau prin completarea actului prin adăugarea unor noi elemente neesențiale;

| 3. | solicită Consiliului și Comisiei ca, în cazurile ambigue, în care nu este clar dacă se aplică noua procedură de reglementare cu control sau o altă procedură de comitologie, să aplice noua procedură de reglementare cu control; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului și Comisiei ca, în cazurile ambigue, în care nu este clar dacă se aplică noua procedură de reglementare cu control sau o altă procedură de comitologie, să aplice noua procedură de reglementare cu control;

| 4. | subliniază că unicul scop al noii proceduri de reglementare cu control este consolidarea dreptului de control al Parlamentului și că aceasta nu modifică în niciun fel sfera de aplicare a competențelor de executare care pot fi conferite Comisiei; |
| --- | --- |

4.

subliniază că unicul scop al noii proceduri de reglementare cu control este consolidarea dreptului de control al Parlamentului și că aceasta nu modifică în niciun fel sfera de aplicare a competențelor de executare care pot fi conferite Comisiei;

| 5. | consideră că acordul reprezintă un progres în ceea ce privește drepturile și competențele Parlamentului referitoare la legislația secundară; |
| --- | --- |

5.

consideră că acordul reprezintă un progres în ceea ce privește drepturile și competențele Parlamentului referitoare la legislația secundară;

| 6. | salută faptul că acordul definește mai precis obligația Comisiei de a informa Parlamentul în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE, stipulând că Parlamentul European trebuie să fie informat cu privire la lucrările comitetelor într-un mod prin care se asigură transparența și eficiența sistemului de transmitere, precum și identificarea informațiilor transmise și a diverselor etape ale procedurii; |
| --- | --- |

6.

salută faptul că acordul definește mai precis obligația Comisiei de a informa Parlamentul în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE, stipulând că Parlamentul European trebuie să fie informat cu privire la lucrările comitetelor într-un mod prin care se asigură transparența și eficiența sistemului de transmitere, precum și identificarea informațiilor transmise și a diverselor etape ale procedurii;

| 7. | se așteaptă ca Comisia să adere integral la toate dispozițiile acordului, ceea ce nu a fost cazul, din păcate, cu acordul din 2000; |
| --- | --- |

7.

se așteaptă ca Comisia să adere integral la toate dispozițiile acordului, ceea ce nu a fost cazul, din păcate, cu acordul din 2000;

| 8. | solicită existența unor standarde unitare ridicate de întocmire a rezumatelor proceselor-verbale, care să cuprindă liste de prezență indicând cel puțin numele persoanelor prezente la reuniunea respectivă, afilierea și adresele lor e-mail; |
| --- | --- |

8.

solicită existența unor standarde unitare ridicate de întocmire a rezumatelor proceselor-verbale, care să cuprindă liste de prezență indicând cel puțin numele persoanelor prezente la reuniunea respectivă, afilierea și adresele lor e-mail;

| 9. | subliniază că funcționarea eficace a noului registru va fi elementul decisiv pentru aplicarea integrală și satisfăcătoare a acordului și, prin urmare, așteaptă cu interes lansarea sa; recomandă ca Parlamentul și Comisia să realizeze, după încheierea perioadei de tranziție, o revizuire a noului registru și să remedieze toate dificultățile și deficiențele practice care pot apărea; recomandă ca Parlamentul să obțină din partea părților implicate informații referitoare la modul de funcționare a registrului, în timpul perioadei inițiale; |
| --- | --- |

9.

subliniază că funcționarea eficace a noului registru va fi elementul decisiv pentru aplicarea integrală și satisfăcătoare a acordului și, prin urmare, așteaptă cu interes lansarea sa; recomandă ca Parlamentul și Comisia să realizeze, după încheierea perioadei de tranziție, o revizuire a noului registru și să remedieze toate dificultățile și deficiențele practice care pot apărea; recomandă ca Parlamentul să obțină din partea părților implicate informații referitoare la modul de funcționare a registrului, în timpul perioadei inițiale;

| 10. | salută în special noile dispoziții care stipulează că registrul identifică în mod clar statutul tuturor documentelor de comitologie primite, orice eventuală legătură cu alte documente deja transmise și orice modificări efectuate; |
| --- | --- |

10.

salută în special noile dispoziții care stipulează că registrul identifică în mod clar statutul tuturor documentelor de comitologie primite, orice eventuală legătură cu alte documente deja transmise și orice modificări efectuate;

| 11. | solicită Comisiei, în această privință, să-și modifice procedurile interne pentru a garanta o diferențiere între proiectele de măsuri care trebuie trimise în același timp Parlamentului și membrilor comitetului, în conformitate cu dreptul Parlamentului la informare, pe de o parte, și, pe de altă parte, proiectele de măsuri care trebuie trimise Parlamentului astfel încât acesta să-și poată exercita dreptul de control; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei, în această privință, să-și modifice procedurile interne pentru a garanta o diferențiere între proiectele de măsuri care trebuie trimise în același timp Parlamentului și membrilor comitetului, în conformitate cu dreptul Parlamentului la informare, pe de o parte, și, pe de altă parte, proiectele de măsuri care trebuie trimise Parlamentului astfel încât acesta să-și poată exercita dreptul de control;

| 12. | salută introducerea unui „sistem de avertizare rapidă”, prin care Parlamentul este informat imediat ce se constată că un proiect urgent de măsuri de executare va fi supus examinării unui comitet, dar insistă ca această posibilitate să nu fie folosită pentru a atribui în mod artificial un caracter urgent anumitor chestiuni, deoarece termenele reduse se pot aplica doar în situații excepționale, justificate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

12.

salută introducerea unui „sistem de avertizare rapidă”, prin care Parlamentul este informat imediat ce se constată că un proiect urgent de măsuri de executare va fi supus examinării unui comitet, dar insistă ca această posibilitate să nu fie folosită pentru a atribui în mod artificial un caracter urgent anumitor chestiuni, deoarece termenele reduse se pot aplica doar în situații excepționale, justificate în mod corespunzător;

| 13. | subliniază că, pentru a-și exercita dreptul de control pe baza unor informații adecvate, Parlamentul trebuie să dispună cu regularitate de toată documentația de bază care explică motivele pentru care Comisia propune anumite măsuri; salută disponibilitatea Comisiei de a oferi asistență Parlamentului pentru a asigura o cooperare deplină în ceea ce privește măsurile de executare specifice și invită Comisia să prezinte Parlamentului, la cererea acestuia, orice document legat de un proiect de măsuri de executare; |
| --- | --- |

13.

subliniază că, pentru a-și exercita dreptul de control pe baza unor informații adecvate, Parlamentul trebuie să dispună cu regularitate de toată documentația de bază care explică motivele pentru care Comisia propune anumite măsuri; salută disponibilitatea Comisiei de a oferi asistență Parlamentului pentru a asigura o cooperare deplină în ceea ce privește măsurile de executare specifice și invită Comisia să prezinte Parlamentului, la cererea acestuia, orice document legat de un proiect de măsuri de executare;

| 14. | nu împărtășește opinia Comisiei conform căreia proiectele de măsuri de executare prezentate Parlamentului nu sunt publice înainte de votul în comitet și insistă să poată consulta pe oricine dorește cu privire la proiectele de măsuri; solicită Comisiei să-și reconsidere poziția și să facă publice toate proiectele de măsuri de executare, imediat după ce le-a propus oficial; |
| --- | --- |

14.

nu împărtășește opinia Comisiei conform căreia proiectele de măsuri de executare prezentate Parlamentului nu sunt publice înainte de votul în comitet și insistă să poată consulta pe oricine dorește cu privire la proiectele de măsuri; solicită Comisiei să-și reconsidere poziția și să facă publice toate proiectele de măsuri de executare, imediat după ce le-a propus oficial;

| 15. | aprobă încheierea acordului și așteaptă aplicarea sa integrală fără întârziere, în urma aprobării; |
| --- | --- |

15.

aprobă încheierea acordului și așteaptă aplicarea sa integrală fără întârziere, în urma aprobării;

| 16. | decide să anexeze acordul la Regulamentul său de procedură, acesta urmând să înlocuiască anexa XII; |
| --- | --- |

16.

decide să anexeze acordul la Regulamentul său de procedură, acesta urmând să înlocuiască anexa XII;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, împreună cu anexa, spre informare, Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, împreună cu anexa, spre informare, Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 200, 22.7.2006, p. 11.

(2)  JO L 256, 10.10.2000, p. 19.

---

Joi, 8 mai 2008ANEXĂ

PARLAMENTUL EUROPEAN

COMISIA

ACORD ÎNTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI COMISIE PRIVIND NORMELE DE PUNERE ÎN APLICARE A DECIZIEI 1999/468/CE A CONSILIULUI DE STABILIRE A NORMELOR PRIVIND EXERCITAREA COMPETENȚELOR DE EXECUTARE CONFERITE COMISIEI, MODIFICATĂ PRIN DECIZIA 2006/512/CE

Informarea Parlamentului European

| 1. | În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE (1), Parlamentul European trebuie să fie informat periodic de Comisie cu privire la procedurile comitetelor (2) în conformitate cu procedurile prin care se asigură transparența și eficiența sistemului de transmitere, comunicarea informațiilor și identificarea diverselor etape ale procedurii. În acest scop, Parlamentul European primește, în același timp cu membrii comitetelor și în aceleași condiții, proiectele de ordine de zi a reuniunilor comitetelor, proiectele de măsuri de executare care sunt supuse atenției acestor comitete în temeiul actelor de bază adoptate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat, precum și rezultatele voturilor, rezumatele proceselor-verbale ale reuniunilor și listele autorităților cărora le aparțin persoanele desemnate de statele membre pentru a le reprezenta. |
| --- | --- |

1.

În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE (1), Parlamentul European trebuie să fie informat periodic de Comisie cu privire la procedurile comitetelor (2) în conformitate cu procedurile prin care se asigură transparența și eficiența sistemului de transmitere, comunicarea informațiilor și identificarea diverselor etape ale procedurii. În acest scop, Parlamentul European primește, în același timp cu membrii comitetelor și în aceleași condiții, proiectele de ordine de zi a reuniunilor comitetelor, proiectele de măsuri de executare care sunt supuse atenției acestor comitete în temeiul actelor de bază adoptate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat, precum și rezultatele voturilor, rezumatele proceselor-verbale ale reuniunilor și listele autorităților cărora le aparțin persoanele desemnate de statele membre pentru a le reprezenta.

Registru

| 2. | Comisia va crea un registru care va conține toate documentele pe care le transmite Parlamentului European (3). Parlamentul European are acces direct la acest registru. În conformitate cu articolul 7 alineatul (5) din Decizia 1999/468/CE, referințele tuturor documentelor transmise Parlamentului European sunt făcute publice. |
| --- | --- |

2.

Comisia va crea un registru care va conține toate documentele pe care le transmite Parlamentului European (3). Parlamentul European are acces direct la acest registru. În conformitate cu articolul 7 alineatul (5) din Decizia 1999/468/CE, referințele tuturor documentelor transmise Parlamentului European sunt făcute publice.

| 3. | În conformitate cu angajamentele asumate de Comisie în declarația sa privind articolul 7 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE (4) și după realizarea aranjamentelor tehnice corespunzătoare, registrul prevăzut la punctul 2 va permite în special:






  — | identificarea clară a documentelor care fac obiectul aceleiași proceduri și indicarea tuturor modificărilor care afectează măsurile de executare, în fiecare etapă a procedurii; |
| --- | --- | --- |

3.

În conformitate cu angajamentele asumate de Comisie în declarația sa privind articolul 7 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE (4) și după realizarea aranjamentelor tehnice corespunzătoare, registrul prevăzut la punctul 2 va permite în special:

—

identificarea clară a documentelor care fac obiectul aceleiași proceduri și indicarea tuturor modificărilor care afectează măsurile de executare, în fiecare etapă a procedurii;

| — | identificarea etapelor procedurii și a calendarului; |
| --- | --- |

—

identificarea etapelor procedurii și a calendarului;

| — | diferențierea clară între proiectul de măsuri primit de Parlamentul European în același timp cu membrii comitetului, în conformitate cu dreptul la informare, și proiectul final care reflectă avizului comitetului, transmis Parlamentului European; |
| --- | --- |

—

diferențierea clară între proiectul de măsuri primit de Parlamentul European în același timp cu membrii comitetului, în conformitate cu dreptul la informare, și proiectul final care reflectă avizului comitetului, transmis Parlamentului European;

| — | identificarea clară a oricărei modificări intervenite cu privire la documentele deja transmise Parlamentului European. |
| --- | --- |

—

identificarea clară a oricărei modificări intervenite cu privire la documentele deja transmise Parlamentului European.

| 4. | La sfârșitul unei perioade de tranziție ce începe de la intrarea în vigoare a prezentului acord, după ce Parlamentul European și Comisia convin de comun acord că sistemul este operațional și satisfăcător, documentele sunt transmise Parlamentului European printr-o notificare electronică care cuprinde o legătură la registrul prevăzut la punctul 2. Decizia în cauză se ia prin intermediul unui schimb de scrisori între președinții celor două instituții. În cursul perioadei de tranziție, documentele sunt transmise Parlamentului European sub formă de fișiere atașate la un mesaj electronic. |
| --- | --- |

4.

La sfârșitul unei perioade de tranziție ce începe de la intrarea în vigoare a prezentului acord, după ce Parlamentul European și Comisia convin de comun acord că sistemul este operațional și satisfăcător, documentele sunt transmise Parlamentului European printr-o notificare electronică care cuprinde o legătură la registrul prevăzut la punctul 2. Decizia în cauză se ia prin intermediul unui schimb de scrisori între președinții celor două instituții. În cursul perioadei de tranziție, documentele sunt transmise Parlamentului European sub formă de fișiere atașate la un mesaj electronic.

| 5. | De asemenea, Comisia este de acord să transmită Parlamentului European, spre informare și la cererea comisiei parlamentare competente, anumite proiecte de măsuri de executare a unor acte de bază care, deși nu au fost adoptate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat, prezintă o importanță deosebită pentru Parlamentul European. Aceste măsuri sunt înregistrate în registrul prevăzut la punctul 2, iar Parlamentul European este informat cu privire la aceasta. |
| --- | --- |

5.

De asemenea, Comisia este de acord să transmită Parlamentului European, spre informare și la cererea comisiei parlamentare competente, anumite proiecte de măsuri de executare a unor acte de bază care, deși nu au fost adoptate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat, prezintă o importanță deosebită pentru Parlamentul European. Aceste măsuri sunt înregistrate în registrul prevăzut la punctul 2, iar Parlamentul European este informat cu privire la aceasta.

| 6. | În plus față de înregistrările rezumative menționate la punctul 1, Parlamentul European poate solicita accesul la procesele-verbale ale reuniunilor comitetelor (5). Comisia va analiza fiecare cerere separat, cu respectarea normelor privind confidențialitatea prevăzute în anexa 1 la Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisie (6). |
| --- | --- |

6.

În plus față de înregistrările rezumative menționate la punctul 1, Parlamentul European poate solicita accesul la procesele-verbale ale reuniunilor comitetelor (5). Comisia va analiza fiecare cerere separat, cu respectarea normelor privind confidențialitatea prevăzute în anexa 1 la Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisie (6).

Documente confidențiale

| 7. | Documentele confidențiale vor fi prelucrate în conformitate cu procedurile administrative interne elaborate de fiecare instituție, astfel încât să se ofere toate garanțiile necesare. |
| --- | --- |

7.

Documentele confidențiale vor fi prelucrate în conformitate cu procedurile administrative interne elaborate de fiecare instituție, astfel încât să se ofere toate garanțiile necesare.

Rezoluțiile Parlamentului European adoptate în temeiul articolului 8 din Decizia 1999/468/CE

| 8. | În temeiul articolului 8 din Decizia 1999/468/CE, Parlamentul European poate declara, printr-o rezoluție care prezintă motivele pe care se bazează, că proiectul de măsuri de executare a unui act de bază adoptat în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat depășește competențele de executare prevăzute în respectivul act de bază. |
| --- | --- |

8.

În temeiul articolului 8 din Decizia 1999/468/CE, Parlamentul European poate declara, printr-o rezoluție care prezintă motivele pe care se bazează, că proiectul de măsuri de executare a unui act de bază adoptat în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat depășește competențele de executare prevăzute în respectivul act de bază.

| 9. | Parlamentul European adoptă rezoluțiile în cauză în conformitate cu Regulamentul său de procedură; în acest scop, Parlamentul European are la dispoziție un termen de o lună de la primirea proiectului final de măsuri de executare în versiunile lingvistice transmise membrilor comitetului respectiv. |
| --- | --- |

9.

Parlamentul European adoptă rezoluțiile în cauză în conformitate cu Regulamentul său de procedură; în acest scop, Parlamentul European are la dispoziție un termen de o lună de la primirea proiectului final de măsuri de executare în versiunile lingvistice transmise membrilor comitetului respectiv.

| 10. | Parlamentul European și Comisia sunt de acord că ar fi oportun să se stabilească, cu titlu permanent, un termen mai scurt pentru anumite tipuri de măsuri de executare urgente în privința cărora trebuie să se ia o decizie într-un termen mai scurt în interesul unei bune gestiuni. Acesta este cazul unor anumite tipuri de măsuri care vizează acțiunile externe, în special ajutoarele umanitare și de urgență, protecția sănătății și a siguranței, securitatea și siguranța transporturilor și derogări de la normele privind achizițiile publice. Un acord încheiat între comisarul competent și președintele comisiei parlamentare competente va stabili tipurile de măsuri în cauză și termenele aplicabile. Un astfel de acord poate fi revocat în orice moment de oricare dintre părți. |
| --- | --- |

10.

Parlamentul European și Comisia sunt de acord că ar fi oportun să se stabilească, cu titlu permanent, un termen mai scurt pentru anumite tipuri de măsuri de executare urgente în privința cărora trebuie să se ia o decizie într-un termen mai scurt în interesul unei bune gestiuni. Acesta este cazul unor anumite tipuri de măsuri care vizează acțiunile externe, în special ajutoarele umanitare și de urgență, protecția sănătății și a siguranței, securitatea și siguranța transporturilor și derogări de la normele privind achizițiile publice. Un acord încheiat între comisarul competent și președintele comisiei parlamentare competente va stabili tipurile de măsuri în cauză și termenele aplicabile. Un astfel de acord poate fi revocat în orice moment de oricare dintre părți.

| 11. | Fără a aduce atingere cazurilor prevăzute la punctul 10, termenul va fi mai scurt în cazuri urgente, precum și pentru măsuri administrative curente și/sau măsuri având o durată de valabilitate limitată. Acest termen poate fi foarte scurt în cazuri deosebit de urgente, în special pentru motive de sănătate publică. Comisarul competent stabilește termenul adecvat și îl motivează. În astfel de cazuri, Parlamentul European poate recurge la o procedură prin intermediul căreia aplicarea articolului 8 din Decizia 1999/468/CE este delegată comisiei parlamentare competente, care poate transmite Comisiei un răspuns în termenul relevant. |
| --- | --- |

11.

Fără a aduce atingere cazurilor prevăzute la punctul 10, termenul va fi mai scurt în cazuri urgente, precum și pentru măsuri administrative curente și/sau măsuri având o durată de valabilitate limitată. Acest termen poate fi foarte scurt în cazuri deosebit de urgente, în special pentru motive de sănătate publică. Comisarul competent stabilește termenul adecvat și îl motivează. În astfel de cazuri, Parlamentul European poate recurge la o procedură prin intermediul căreia aplicarea articolului 8 din Decizia 1999/468/CE este delegată comisiei parlamentare competente, care poate transmite Comisiei un răspuns în termenul relevant.

| 12. | Imediat ce constată că s-ar putea să fie nevoie ca unui comitet să i se prezinte proiecte de măsuri care intră sub incidența punctelor 10 și 11, serviciile Comisiei informează neoficial secretariatul comisiei(ilor) parlamentare responsabile cu privire la aceasta. De îndată ce proiectul inițial de măsuri a fost prezentat membrilor comitetului, serviciile Comisiei informează secretariatul comisiei sau comisiilor parlamentare competente cu privire la caracterul urgent al măsurilor și la termenele aplicabile după transmiterea proiectului final. |
| --- | --- |

12.

Imediat ce constată că s-ar putea să fie nevoie ca unui comitet să i se prezinte proiecte de măsuri care intră sub incidența punctelor 10 și 11, serviciile Comisiei informează neoficial secretariatul comisiei(ilor) parlamentare responsabile cu privire la aceasta. De îndată ce proiectul inițial de măsuri a fost prezentat membrilor comitetului, serviciile Comisiei informează secretariatul comisiei sau comisiilor parlamentare competente cu privire la caracterul urgent al măsurilor și la termenele aplicabile după transmiterea proiectului final.

| 13. | După adoptarea de către Parlamentul European a unei rezoluții prevăzute la punctul 8 sau a unui răspuns prevăzut la punctul 11, comisarul responsabil informează Parlamentul sau, după caz, comisia parlamentară responsabilă cu privire la măsurile pe care Comisia urmează să le adopte în acest sens. |
| --- | --- |

13.

După adoptarea de către Parlamentul European a unei rezoluții prevăzute la punctul 8 sau a unui răspuns prevăzut la punctul 11, comisarul responsabil informează Parlamentul sau, după caz, comisia parlamentară responsabilă cu privire la măsurile pe care Comisia urmează să le adopte în acest sens.

| 14. | Datele prevăzute la punctele 10-13 se înregistrează în registru. |
| --- | --- |

14.

Datele prevăzute la punctele 10-13 se înregistrează în registru.

Procedura de reglementare cu control

| 15. | Atunci când se aplică procedura de reglementare cu control, Comisia informează Parlamentul European, după votul din cadrul comitetului, asupra termenelor aplicabile. Sub rezerva punctului 16, termenele în cauză încep să curgă din momentul în care Parlamentul European primește toate versiunile lingvistice. |
| --- | --- |

15.

Atunci când se aplică procedura de reglementare cu control, Comisia informează Parlamentul European, după votul din cadrul comitetului, asupra termenelor aplicabile. Sub rezerva punctului 16, termenele în cauză încep să curgă din momentul în care Parlamentul European primește toate versiunile lingvistice.

| 16. | Atunci când se aplică termene mai scurte [articolul 5a alineatul (5) litera (b) din Decizia 1999/468/CE] și în situații de urgență [articolul 5a alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE], termenele încep să curgă de la data la care Parlamentul European primește proiectul final de măsuri de executare în versiunile lingvistice transmise membrilor comitetului, cu excepția cazului în care președintele comisiei parlamentare ridică obiecții. În orice caz, Comisia depune eforturi pentru a transmite Parlamentului European toate versiunile lingvistice cât mai curând posibil. De îndată ce se constată că, eventual, ar fi necesar ca unui comitet să i se prezinte proiecte de măsuri care intră sub incidența articolului 5a alineatul (5) litera (b) sau a articolului 5a alineatul (6), serviciile Comisiei informează, cu titlu neoficial, secretariatul comisiei sau comisiilor parlamentare competente cu privire la aceasta. |
| --- | --- |

16.

Atunci când se aplică termene mai scurte [articolul 5a alineatul (5) litera (b) din Decizia 1999/468/CE] și în situații de urgență [articolul 5a alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE], termenele încep să curgă de la data la care Parlamentul European primește proiectul final de măsuri de executare în versiunile lingvistice transmise membrilor comitetului, cu excepția cazului în care președintele comisiei parlamentare ridică obiecții. În orice caz, Comisia depune eforturi pentru a transmite Parlamentului European toate versiunile lingvistice cât mai curând posibil. De îndată ce se constată că, eventual, ar fi necesar ca unui comitet să i se prezinte proiecte de măsuri care intră sub incidența articolului 5a alineatul (5) litera (b) sau a articolului 5a alineatul (6), serviciile Comisiei informează, cu titlu neoficial, secretariatul comisiei sau comisiilor parlamentare competente cu privire la aceasta.

Servicii financiare

| 17. | În conformitate cu declarațiile sale privind articolul 7 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE, Comisia se angajează, cu privire la serviciile financiare:






  — | să se asigure că reprezentantul Comisiei care prezidează o reuniune a unui comitet informează Parlamentul European, la cererea acestuia, după fiecare reuniune, asupra oricăror discuții privind proiectul de măsuri de executare care a fost supus atenției comitetului în cauză; |
| --- | --- | --- |

17.

În conformitate cu declarațiile sale privind articolul 7 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE, Comisia se angajează, cu privire la serviciile financiare:

—

să se asigure că reprezentantul Comisiei care prezidează o reuniune a unui comitet informează Parlamentul European, la cererea acestuia, după fiecare reuniune, asupra oricăror discuții privind proiectul de măsuri de executare care a fost supus atenției comitetului în cauză;

| — | să răspundă, verbal sau în scris, la orice întrebări asupra discuții privind proiectul de măsuri de executare supus atenției unui comitet. |
| --- | --- |

—

să răspundă, verbal sau în scris, la orice întrebări asupra discuții privind proiectul de măsuri de executare supus atenției unui comitet.

De asemenea, Comisia se asigură că angajamentele asumate în cadrul ședinței plenare a Parlamentului din 5 februarie 2002 (7) și reiterate în ședința sa plenară din 31 martie 2004 (8), precum și cele menționate la punctele 1-7 din scrisoarea din 2 octombrie 2001 (9) adresată de Comisarul Bolkestein președintei Comisiei pentru afaceri economice și monetare a Parlamentului European sunt onorate în ceea ce privește întregul sector al serviciilor financiare (inclusiv valori mobiliare, bănci, asigurări, pensii și contabilitate).

Calendarul lucrărilor parlamentare

| 18. | Cu excepția cazurilor în care se aplică termene reduse și a cazurilor de urgență, Comisia ține seama de perioadele de vacanță ale Parlamentului European (vacanța de iarnă, vacanța de vară și alegerile europene) atunci când îi transmite acestuia proiectele măsurilor de executare în conformitate cu prezentul acord, pentru a asigura că Parlamentul își poate exercita prerogativele în termenele stabilite prin Decizia 1999/468/CE și prin prezentul acord. |
| --- | --- |

18.

Cu excepția cazurilor în care se aplică termene reduse și a cazurilor de urgență, Comisia ține seama de perioadele de vacanță ale Parlamentului European (vacanța de iarnă, vacanța de vară și alegerile europene) atunci când îi transmite acestuia proiectele măsurilor de executare în conformitate cu prezentul acord, pentru a asigura că Parlamentul își poate exercita prerogativele în termenele stabilite prin Decizia 1999/468/CE și prin prezentul acord.

Cooperarea dintre Parlamentul European și Comisie

| 19. | Cele două instituții își exprimă disponibilitatea de a-și oferi reciproc asistență pentru a asigura o cooperare deplină în ceea ce privește măsurile de executare specifice. În acest scop, se vor stabili contacte corespunzătoare la nivel administrativ. |
| --- | --- |

19.

Cele două instituții își exprimă disponibilitatea de a-și oferi reciproc asistență pentru a asigura o cooperare deplină în ceea ce privește măsurile de executare specifice. În acest scop, se vor stabili contacte corespunzătoare la nivel administrativ.

Acorduri anterioare

| 20. | Acordul din 2000 dintre Parlamentul European și Comisie privind procedurile de punere în aplicare a Deciziei 1999/468/CE (10) a Consiliului se abrogă. Parlamentul European și Comisia consideră următoarele acorduri drept caduce și, în consecință, lipsite de efecte în ceea ce le privește: acordul Plumb/Delors din 1988, acordul Samland/Williamson din 1996 și modus vivendi-ul din 1994 (11). |
| --- | --- |

20.

Acordul din 2000 dintre Parlamentul European și Comisie privind procedurile de punere în aplicare a Deciziei 1999/468/CE (10) a Consiliului se abrogă. Parlamentul European și Comisia consideră următoarele acorduri drept caduce și, în consecință, lipsite de efecte în ceea ce le privește: acordul Plumb/Delors din 1988, acordul Samland/Williamson din 1996 și modus vivendi-ul din 1994 (11).

---

(1)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23. Decizie modificată prin Decizia 2006/512/CE (JO L 200, 22.7.2006, p. 11).

(2)  În cuprinsul prezentului acord, cuvântul „comitet” se înțelege ca făcând trimitere la comitetele instituite în conformitate cu Decizia 1999/468/CE.

(3)  Data prevăzută pentru instituirea registrului este 31 martie 2008.

(4)  JO C 171, 22.7.2006, p. 21.

(5)  A se vedea hotărârea Tribunalului de Primă Instanță al Comunităților Europene din 19 iulie 1999 în cauza T-188/97, Rothmans/Comisia [1999] Rec., p. II-2463.

(6)  JO C 177 E, 18.5.2006, p. 123.

(7)  JO C 284 E, 21.11.2002, p. 19.

(8)  JO C 103 E, 29.4.2004, p. 446 și stenograma (CRE) ședinței plenare a Parlamentului din 31 martie 2004, secțiunea „Vot”.

(9)  JO C 284 E, 21.11.2002, p. 83.

(10)  JO L 256, 10.10.2000, p. 19.

(11)  JO C 102, 4.4.1996, p. 1.

---

| 12.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/76 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/76

---

Joi, 8 mai 2008Măsuri de executare (modificarea articolului 81 din Regulamentul de procedură)

P6_TA(2008)0190

Decizia Parlamentului European din 8 mai 2008 privind modificarea articolului 81 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European privind măsurile de executare (2008/2027(REG))

2009/C 271 E/10

Parlamentul European,

având în vedere scrisoarea Președintelui din 27 martie 2008, prin care s-a transmis acordul interinstituțional aprobat de Conferința președinților la 12 decembrie 2007;

având în vedere Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European și Comisie privind normele de punere în aplicare a Deciziei 1999/468/CE a Consiliului de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei, modificată prin Decizia 2006/512/CE (1),

având în vedere articolele 120 alineatul (2), 201 și 202 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A6-0108/2008),

| 1. | decide să aducă Regulamentului de procedură modificările de mai jos; |
| --- | --- |

1.

decide să aducă Regulamentului de procedură modificările de mai jos;

| 2. | reamintește că această modificare intră în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune; |
| --- | --- |

2.

reamintește că această modificare intră în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

| TEXT ÎN VIGOARE | AMENDAMENT |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Regulamentul Parlamentului European


  Articolul 81 — alineatul 4 — litera a |
| (a) | termenul pentru control începe să curgă în momentul în care proiectul de măsuri a fost prezentat Parlamentului în toate limbile oficiale. |

TEXT ÎN VIGOARE

AMENDAMENT

Amendamentul 1

Regulamentul Parlamentului European

Articolul 81 — alineatul 4 — litera a

(a)

termenul pentru control începe să curgă în momentul în care proiectul de măsuri a fost prezentat Parlamentului în toate limbile oficiale.

| (a) | termenul pentru control începe să curgă în momentul în care proiectul de măsuri a fost prezentat Parlamentului în toate limbile oficiale.
  Atunci când se aplică termene mai scurte [articolul 5a alineatul (5) litera (b) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei] sau în situații de urgență [articolul 5a alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE], cu excepția cazului în care președintele comisiei competente ridică obiecții, termenul pentru control începe să curgă de la data primirii de către Parlament a proiectului final al măsurilor de executare în versiunile lingvistice în care a fost prezentat membrilor comitetului instituit în conformitate cu Decizia 1999/468/CE. În acest caz, articolul 138 nu se aplică; |
| --- | --- |

(a)

termenul pentru control începe să curgă în momentul în care proiectul de măsuri a fost prezentat Parlamentului în toate limbile oficiale.
  Atunci când se aplică termene mai scurte [articolul 5a alineatul (5) litera (b) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei] sau în situații de urgență [articolul 5a alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE], cu excepția cazului în care președintele comisiei competente ridică obiecții, termenul pentru control începe să curgă de la data primirii de către Parlament a proiectului final al măsurilor de executare în versiunile lingvistice în care a fost prezentat membrilor comitetului instituit în conformitate cu Decizia 1999/468/CE. În acest caz, articolul 138 nu se aplică;

---

(1)  Texte adoptate, 8.5.2008, P6_TA(2008)0189.

---

Parlamentul European

Joi, 8 mai 2008

| 12.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/78 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/78

---

Joi, 8 mai 2008Modificările posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul CE/Seychelles *

P6_TA(2008)0187

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 mai 2008 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului cu privire la încheierea acordului sub forma unui schimb de scrisori cu privire la modificările Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica Seychelles privind pescuitul în largul coastelor Republicii Seychelles, pentru perioada cuprinsă între 18 ianuarie 2005 și 17 ianuarie 2011 (COM(2007)0664 — C6-0430/2007 — 2007/0232(CNS))

2009/C 271 E/11

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de regulament al Consiliului (COM(2007)0664),

având în vedere articolul 37 și articolul 300 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0430/2007),

având în vedere articolul 51 și articolul 83 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare (A6-0085/2008),

| 1. | aprobă propunerea de regulament al Consiliului astfel cum a fost modificată și aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea de regulament al Consiliului astfel cum a fost modificată și aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Seychelles. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Seychelles.

| TEXT PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 1a (nou) |
| | (1a) | La capitolul VIII din protocol referitor la echipamentul portuar din se semnalează că „autoritățile din Seychelles stabilesc, de comun acord cu armatorii, condițiile de utilizare a echipamentelor portuare”, deși, până în acest moment, nu s-a dat curs solicitărilor sectorului nostru cu privire la ameliorarea infrastructurilor portuare. |

TEXT PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1a (nou)

(1a)

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 1b (nou)

| (1b) | Trebuie să se aibă în vedere ameliorarea și modernizarea infrastructurilor portuare, care în prezent sunt practic congestionate, precum și posibilitatea eliminării taxei speciale pentru descărcarea tonului, taxă care nu există în niciun alt port din lume, pentru ca politica sectorială de pescuit în Seychelles să devină o realitate. |
| --- | --- |

(1b)

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Articolul 3, paragraful 1a (nou)

Comisia evaluează anual dacă statele membre ale căror nave operează în temeiul prezentului protocol la acord respectă cerințele de raportare. În cazul în care constată că acestea nu au fost respectate, Comisia suspendă cererile lor de licență de pescuit pe anul care urmează.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Articolul 3a (nou)

Articolul 3a

Comisia prezintă anual Parlamentului European și Consiliului un raport referitor la rezultatele programului sectorial multianual prevăzut la articolul 7 din protocol, precum și la respectarea de către statele membre a cerințelor de raportare.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Articolul 3b (nou)

Articolul 3b

Înainte de expirarea protocolului sau de începerea negocierilor pentru o eventuală înlocuire a acestuia, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o evaluare a posteriori a protocolului, care include o analiză costuri-beneficii.

---

| 12.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/80 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/80

---

Joi, 8 mai 2008Nivelul accizei pentru berea produsă în Madeira *

P6_TA(2008)0188

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 mai 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a Portugaliei în vederea aplicării unui nivel redus al accizei pentru berea produsă local în regiunea autonomă Madeira (COM(2007)0772 — C6-0012/2008 — 2007/0273(CNS))

2009/C 271 E/12

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2007)0772),

având în vedere articolul 299 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0012/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0146/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

| 12.11.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/80 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/80

---

Joi, 8 mai 2008Scheme de sprijin pentru agricultori (schema de sprijin pentru bumbac) *

P6_TA(2008)0191

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 mai 2008 privind propunerea de Regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori, în ceea ce privește schema de sprijin pentru bumbac (COM(2007)0701 — C6-0447/2007 — 2007/0242(CNS))

2009/C 271 E/13

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2007)0701),

având în vedere articolul 37 alineatul (2) al treilea paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0447/2007),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0166/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul, în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul, în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXT PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de directivă — act de modificare


  Considerentul 2 |
| (2) | Prin hotărârea Curții de Justiție a Comunităților Europene din 7 septembrie 2006 în cauza C-310/04, capitolul 10a din titlul IV al Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 a fost anulat pentru încălcarea principiului proporționalității, în special cu trimitere la situația în care „Consiliul, autorul Regulamentului (CE) nr. 864/2004, nu a arătat în fața Curții că la adoptarea noii scheme de sprijin pentru bumbac stabilită prin regulamentul respectiv își exercită de fapt libertatea, respectiv luarea în considerare a tuturor factorilor și împrejurărilor importante în cauză, inclusiv a tuturor costurilor cu forța de muncă legate de cultivarea bumbacului și de viabilitatea întreprinderilor de egrenare, care erau necesare a fi avute în vedere pentru evaluarea profitabilității acestei culturi” și în care Curții nu i s-a permis „să stabilească dacă legislativul comunitar [a fost] capabil, fără a depăși limitele libertății largi de care dispune în materie, să ajungă la concluzia că fixarea valorii ajutorului special pentru bumbac la 35 % din ajutorul total existent în temeiul schemei de sprijin anterioare ar fi suficientă pentru a garanta obiectivul stabilit în considerentul 5 din preambulul la Regulamentul (CE) nr. 864/2004,
  respectiv pentru a asigura profitabilitatea și, astfel, continuarea acelei culturi, un obiectiv care îl reflectă pe cel prevăzut la alineatul (2) din Protocolul nr. 4
  ”
  . De asemenea, Curtea a ordonat ca efectele anulării să fie suspendate până la adoptarea, într-o perioadă de timp rezonabilă, a unui nou regulament. |

TEXT PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI

Amendamentul 1

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 2

(2)

Prin hotărârea Curții de Justiție a Comunităților Europene din 7 septembrie 2006 în cauza C-310/04, capitolul 10a din titlul IV al Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 a fost anulat pentru încălcarea principiului proporționalității, în special cu trimitere la situația în care „Consiliul, autorul Regulamentului (CE) nr. 864/2004, nu a arătat în fața Curții că la adoptarea noii scheme de sprijin pentru bumbac stabilită prin regulamentul respectiv își exercită de fapt libertatea, respectiv luarea în considerare a tuturor factorilor și împrejurărilor importante în cauză, inclusiv a tuturor costurilor cu forța de muncă legate de cultivarea bumbacului și de viabilitatea întreprinderilor de egrenare, care erau necesare a fi avute în vedere pentru evaluarea profitabilității acestei culturi” și în care Curții nu i s-a permis „să stabilească dacă legislativul comunitar [a fost] capabil, fără a depăși limitele libertății largi de care dispune în materie, să ajungă la concluzia că fixarea valorii ajutorului special pentru bumbac la 35 % din ajutorul total existent în temeiul schemei de sprijin anterioare ar fi suficientă pentru a garanta obiectivul stabilit în considerentul 5 din preambulul la Regulamentul (CE) nr. 864/2004,
  respectiv pentru a asigura profitabilitatea și, astfel, continuarea acelei culturi, un obiectiv care îl reflectă pe cel prevăzut la alineatul (2) din Protocolul nr. 4
  ”
  . De asemenea, Curtea a ordonat ca efectele anulării să fie suspendate până la adoptarea, într-o perioadă de timp rezonabilă, a unui nou regulament.

| (2) | Prin hotărârea Curții de Justiție a Comunităților Europene din 7 septembrie 2006 în cauza C-310/04, capitolul 10a din titlul IV al Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 a fost anulat pentru încălcarea principiului proporționalității, în special cu trimitere la situația în care „Consiliul, autorul Regulamentului (CE) nr. 864/2004, nu a arătat în fața Curții că la adoptarea noii scheme de sprijin pentru bumbac stabilită prin regulamentul respectiv își exercită de fapt libertatea, respectiv luarea în considerare a tuturor factorilor și împrejurărilor importante în cauză, inclusiv a tuturor costurilor cu forța de muncă legate de cultivarea bumbacului și de viabilitatea întreprinderilor de egrenare, care erau necesare a fi avute în vedere pentru evaluarea profitabilității acestei culturi” și în care Curții nu i s-a permis „să stabilească dacă legislativul comunitar [a fost] capabil, fără a depăși limitele libertății largi de care dispune în materie, să ajungă la concluzia că fixarea valorii ajutorului special pentru bumbac la 35 % din ajutorul total existent în temeiul schemei de sprijin anterioare ar fi suficientă pentru a garanta obiectivul stabilit în considerentul 5 din preambulul la Regulamentul (CE) nr. 864/2004”,
  conform căruia suma corespunzătoare ajutorului special pentru bumbac trebuie calculată astfel încât să se garanteze condiții economice care să permită continuarea activităților în regiunile propice pentru această cultură și să se evite, astfel, înlocuirea sa cu alte culturi
  . |
| --- | --- |

(2)

Prin hotărârea Curții de Justiție a Comunităților Europene din 7 septembrie 2006 în cauza C-310/04, capitolul 10a din titlul IV al Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 a fost anulat pentru încălcarea principiului proporționalității, în special cu trimitere la situația în care „Consiliul, autorul Regulamentului (CE) nr. 864/2004, nu a arătat în fața Curții că la adoptarea noii scheme de sprijin pentru bumbac stabilită prin regulamentul respectiv își exercită de fapt libertatea, respectiv luarea în considerare a tuturor factorilor și împrejurărilor importante în cauză, inclusiv a tuturor costurilor cu forța de muncă legate de cultivarea bumbacului și de viabilitatea întreprinderilor de egrenare, care erau necesare a fi avute în vedere pentru evaluarea profitabilității acestei culturi” și în care Curții nu i s-a permis „să stabilească dacă legislativul comunitar [a fost] capabil, fără a depăși limitele libertății largi de care dispune în materie, să ajungă la concluzia că fixarea valorii ajutorului special pentru bumbac la 35 % din ajutorul total existent în temeiul schemei de sprijin anterioare ar fi suficientă pentru a garanta obiectivul stabilit în considerentul 5 din preambulul la Regulamentul (CE) nr. 864/2004”,
  conform căruia suma corespunzătoare ajutorului special pentru bumbac trebuie calculată astfel încât să se garanteze condiții economice care să permită continuarea activităților în regiunile propice pentru această cultură și să se evite, astfel, înlocuirea sa cu alte culturi
  .

Amendamentul 2

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 3

| (3) | Trebuie adoptată o nouă schemă privind ajutorul special pentru bumbac în conformitate cu hotărârea Curții în cauza C-310/04. |
| --- | --- |

(3)

Trebuie adoptată o nouă schemă privind ajutorul special pentru bumbac în conformitate cu hotărârea Curții în cauza C-310/04.

| (3) | Trebuie adoptat un nou regim privind ajutorul special pentru bumbac, în conformitate cu hotărârea Curții în cauza C-310/04
  și astfel cum este descris atât în hotărârea Curții, cât și în obiectivul stabilit la considerentul 5 din Regulamentul (CE) nr. 864/2004, regim care să asigure o rentabilitate care să permită continuarea cultivării durabile a bumbacului
  . |
| --- | --- |

(3)

Trebuie adoptat un nou regim privind ajutorul special pentru bumbac, în conformitate cu hotărârea Curții în cauza C-310/04
  și astfel cum este descris atât în hotărârea Curții, cât și în obiectivul stabilit la considerentul 5 din Regulamentul (CE) nr. 864/2004, regim care să asigure o rentabilitate care să permită continuarea cultivării durabile a bumbacului
  .

Amendamentul 3

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 3a (nou)

| (3a) | Cultura bumbacului se realizează în special în regiuni al căror PIB se situează printre cele mai reduse din Uniunea Europeană, cu o economie strâns legată de activitățile agricole. În aceste regiuni, cultura bumbacului și industria de egrenare, care susține această cultură, constituie principalele surse de venit și de locuri de muncă, reprezentând, în unele cazuri, mai mult de 80 % din activitățile desfășurate în regiunile respective. În plus, din punct de vedere agronomic, în unele regiuni condițiile pedologice sunt de o asemenea natură încât nu se poate folosi nicio cultură alternativă pe termen scurt. |
| --- | --- |

(3a)

Amendamentul 4

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 3b (nou)

| (3b) | Regimul de ajutoare pentru bumbac în vigoare se caracterizează prin specificitatea acestuia. Acest regim are la bază Actele de aderare a Greciei, Spaniei și Portugaliei și prevede, printre obiectivele sale, susținerea producției de bumbac în anumite regiuni ale Comunității, dependente în prezent de această cultură, asigurarea unui venit echitabil producătorilor în cauză și stabilizarea pieței. |
| --- | --- |

(3b)

Amendamentul 5

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 4

| (4) | Noua schemă ar trebui să îndeplinească obiectivele stabilite în alineatul (2) din Protocolul nr. 4 privind bumbacul anexat la Actul de aderare a Greciei („Protocolul 4”) de a
  sprijini
  producția de bumbac în regiunile comunitare în care aceasta este importantă pentru economia agricolă, de a
  permite
  producătorilor în cauză
  să câștige

  un venit echitabil și de a stabiliza piața prin îmbunătățiri structurale la nivelul ofertei și al comercializării. |
| --- | --- |

(4)

Noua schemă ar trebui să îndeplinească obiectivele stabilite în alineatul (2) din Protocolul nr. 4 privind bumbacul anexat la Actul de aderare a Greciei („Protocolul 4”) de a
  sprijini
  producția de bumbac în regiunile comunitare în care aceasta este importantă pentru economia agricolă, de a
  permite
  producătorilor în cauză
  să câștige

  un venit echitabil și de a stabiliza piața prin îmbunătățiri structurale la nivelul ofertei și al comercializării.

| (4) | Noul regim ar trebui să îndeplinească obiectivele stabilite în alineatul (2) din Protocolul nr. 4 privind bumbacul anexat la Actul de aderare a Greciei („Protocolul 4”) de a
  susține
  producția de bumbac în regiunile comunitare în care aceasta este importantă pentru economia agricolă
  și pentru structura socială,
  de a
  asigura

  un venit echitabil producătorilor în cauză și de a stabiliza piața prin îmbunătățiri structurale la nivelul ofertei și al comercializării. |
| --- | --- |

(4)

Noul regim ar trebui să îndeplinească obiectivele stabilite în alineatul (2) din Protocolul nr. 4 privind bumbacul anexat la Actul de aderare a Greciei („Protocolul 4”) de a
  susține
  producția de bumbac în regiunile comunitare în care aceasta este importantă pentru economia agricolă
  și pentru structura socială,
  de a
  asigura

  un venit echitabil producătorilor în cauză și de a stabiliza piața prin îmbunătățiri structurale la nivelul ofertei și al comercializării.

Amendamentul 6

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 5

| (5) | Ar trebui luate în considerare toate aspectele și împrejurările relevante aparținând situației specifice a sectorului bumbacului, inclusiv toate elementele necesare evaluării profitabilității acelei culturi.
  În acest sens,
  a fost lansat un proces de evaluare și consultare: au fost efectuate două studii privind impactul socioeconomic și asupra mediului în cazul sectorului comunitar al bumbacului al viitoarei scheme de sprijin pentru bumbac și s-au organizat seminarii și o consultare pe internet cu părțile interesate. |
| --- | --- |

(5)

Ar trebui luate în considerare toate aspectele și împrejurările relevante aparținând situației specifice a sectorului bumbacului, inclusiv toate elementele necesare evaluării profitabilității acelei culturi.
  În acest sens,
  a fost lansat un proces de evaluare și consultare: au fost efectuate două studii privind impactul socioeconomic și asupra mediului în cazul sectorului comunitar al bumbacului al viitoarei scheme de sprijin pentru bumbac și s-au organizat seminarii și o consultare pe internet cu părțile interesate.

| (5) | Ar trebui luate în considerare toate aspectele și împrejurările relevante aparținând situației specifice a sectorului bumbacului, inclusiv toate elementele necesare evaluării profitabilității acelei culturi.
  Bumbacul este cultivat în regiuni care se pot înscrie în continuare printre regiunile eligibile în cadrul obiectivului privind convergența pentru perioada 2007-2013, care au o economie eminamente agricolă și alternative reduse privind culturile. În plus, în aceste regiuni, cultivarea pământului și agroindustria asociată acesteia reprezintă surse importante de locuri de muncă și de venituri. Prin urmare,
  a fost lansat un proces de evaluare și de consultare: au fost efectuate două studii privind impactul socioeconomic și asupra mediului în cazul sectorului comunitar al bumbacului al viitorului regim de ajutoare pentru bumbac și s-au organizat seminarii și o consultare pe internet cu părțile interesate. |
| --- | --- |

(5)

Ar trebui luate în considerare toate aspectele și împrejurările relevante aparținând situației specifice a sectorului bumbacului, inclusiv toate elementele necesare evaluării profitabilității acelei culturi.
  Bumbacul este cultivat în regiuni care se pot înscrie în continuare printre regiunile eligibile în cadrul obiectivului privind convergența pentru perioada 2007-2013, care au o economie eminamente agricolă și alternative reduse privind culturile. În plus, în aceste regiuni, cultivarea pământului și agroindustria asociată acesteia reprezintă surse importante de locuri de muncă și de venituri. Prin urmare,
  a fost lansat un proces de evaluare și de consultare: au fost efectuate două studii privind impactul socioeconomic și asupra mediului în cazul sectorului comunitar al bumbacului al viitorului regim de ajutoare pentru bumbac și s-au organizat seminarii și o consultare pe internet cu părțile interesate.

Amendamentul 7

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 6

| (6) | Decuplarea sprijinului direct acordat producătorului și introducerea schemei de plată unică sunt elemente esențiale în procesul de reformă a politicii agricole comune (PAC) al cărei obiectiv este trecerea de la o politică de sprijinire a prețului și a producției la o politică de sprijinire a veniturilor agricultorilor.
  Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a introdus
  aceste elemente
  pentru mai multe produse agricole. |
| --- | --- |

(6)

Decuplarea sprijinului direct acordat producătorului și introducerea schemei de plată unică sunt elemente esențiale în procesul de reformă a politicii agricole comune (PAC) al cărei obiectiv este trecerea de la o politică de sprijinire a prețului și a producției la o politică de sprijinire a veniturilor agricultorilor.
  Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a introdus
  aceste elemente
  pentru mai multe produse agricole.

| (6) | Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a introdus
  decuplarea sprijinului direct pentru producători și un regim de plată unică
  pentru o serie de produse agricole. |
| --- | --- |

(6)

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 a introdus
  decuplarea sprijinului direct pentru producători și un regim de plată unică
  pentru o serie de produse agricole.

Amendamentul 8

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 8

| (8) | O integrare completă în schema de plată unică a schemei de sprijin din sectorul bumbacului ar putea genera un risc semnificativ de dezorganizare a producției pentru regiunile producătoare de bumbac din Comunitate. Prin urmare, o parte a sprijinului ar trebui să continue să fie legată de cultivarea bumbacului printr-un ajutor special pentru fiecare hectar eligibil. Valoarea acestuia ar trebui calculată astfel încât să se respecte obiectivele stabilite la alineatul (2) din Protocolul 4, integrând în același timp schema pentru bumbac în procesul general de reformă și simplificare a PAC. În acest sens, având în vedere evaluarea efectuată, este justificat ca valoarea totală a ajutorului disponibil pentru fiecare hectar pentru fiecare stat membru în cauză să fie stabilită
  la
  35 % din cota națională a ajutorului care se acorda în mod indirect producătorilor. O asemenea rată permite sectorului bumbacului să se îndrepte spre o viabilitate pe termen lung, promovează dezvoltarea durabilă a regiunilor producătoare de bumbac și asigură un venit echitabil agricultorilor. |
| --- | --- |

(8)

O integrare completă în schema de plată unică a schemei de sprijin din sectorul bumbacului ar putea genera un risc semnificativ de dezorganizare a producției pentru regiunile producătoare de bumbac din Comunitate. Prin urmare, o parte a sprijinului ar trebui să continue să fie legată de cultivarea bumbacului printr-un ajutor special pentru fiecare hectar eligibil. Valoarea acestuia ar trebui calculată astfel încât să se respecte obiectivele stabilite la alineatul (2) din Protocolul 4, integrând în același timp schema pentru bumbac în procesul general de reformă și simplificare a PAC. În acest sens, având în vedere evaluarea efectuată, este justificat ca valoarea totală a ajutorului disponibil pentru fiecare hectar pentru fiecare stat membru în cauză să fie stabilită
  la
  35 % din cota națională a ajutorului care se acorda în mod indirect producătorilor. O asemenea rată permite sectorului bumbacului să se îndrepte spre o viabilitate pe termen lung, promovează dezvoltarea durabilă a regiunilor producătoare de bumbac și asigură un venit echitabil agricultorilor.

| (8) | O integrare completă în regimul de plată unică a regimului de ajutoare pentru sectorul bumbacului ar putea genera un risc semnificativ de dezorganizare a producției pentru regiunile producătoare de bumbac din Comunitate. Prin urmare, o parte a sprijinului ar trebui să continue să fie legată de cultivarea bumbacului printr-un ajutor special pentru fiecare hectar eligibil. Valoarea acestuia ar trebui calculată astfel încât să se respecte obiectivele stabilite la alineatul (2) din Protocolul 4, integrând în același timp regimul pentru bumbac în procesul general de reformă și simplificare a PAC. În acest sens, având în vedere evaluarea efectuată, este justificat ca valoarea totală a ajutorului disponibil pentru fiecare hectar pentru fiecare stat membru în cauză să fie stabilită
  în funcție de dorințele exprimate de statul membru respectiv, dar să nu fie mai mică de
  35 % din cota națională a ajutorului care se acorda în mod indirect producătorilor
  în cadrul subsidiarității
  . O asemenea rată permite sectorului bumbacului să se îndrepte spre o viabilitate pe termen lung, promovează dezvoltarea durabilă a regiunilor producătoare de bumbac și asigură un venit echitabil agricultorilor. |
| --- | --- |

(8)

O integrare completă în regimul de plată unică a regimului de ajutoare pentru sectorul bumbacului ar putea genera un risc semnificativ de dezorganizare a producției pentru regiunile producătoare de bumbac din Comunitate. Prin urmare, o parte a sprijinului ar trebui să continue să fie legată de cultivarea bumbacului printr-un ajutor special pentru fiecare hectar eligibil. Valoarea acestuia ar trebui calculată astfel încât să se respecte obiectivele stabilite la alineatul (2) din Protocolul 4, integrând în același timp regimul pentru bumbac în procesul general de reformă și simplificare a PAC. În acest sens, având în vedere evaluarea efectuată, este justificat ca valoarea totală a ajutorului disponibil pentru fiecare hectar pentru fiecare stat membru în cauză să fie stabilită
  în funcție de dorințele exprimate de statul membru respectiv, dar să nu fie mai mică de
  35 % din cota națională a ajutorului care se acorda în mod indirect producătorilor
  în cadrul subsidiarității
  . O asemenea rată permite sectorului bumbacului să se îndrepte spre o viabilitate pe termen lung, promovează dezvoltarea durabilă a regiunilor producătoare de bumbac și asigură un venit echitabil agricultorilor.

Amendamentul 9

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 9

| (9) | Restul de 65 %
  din cota națională de ajutor care se acorda în mod indirect producătorilor ar trebui să fie
  disponibil pentru schema
  de plată unică. |
| --- | --- |

(9)

Restul de 65 %
  din cota națională de ajutor care se acorda în mod indirect producătorilor ar trebui să fie
  disponibil pentru schema
  de plată unică.

| (9) | Procentul rămas
  din cota națională de ajutor care se acorda în mod indirect producătorilor
  , care ar fi cuprins între 20 % și 65 %,
  ar trebui să fie
  destinat regimului
  de plată unică. |
| --- | --- |

(9)

Procentul rămas
  din cota națională de ajutor care se acorda în mod indirect producătorilor
  , care ar fi cuprins între 20 % și 65 %,
  ar trebui să fie
  destinat regimului
  de plată unică.

Amendamentul 10

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 10

| (10) | Din motive ecologice,
  ar trebui stabilită o suprafață de bază pentru fiecare stat membru
  pentru a limita suprafețele cultivate cu bumbac
  . În plus, suprafețele eligibile ar trebui limitate la cele autorizate de statele membre. |
| --- | --- |

(10)

Din motive ecologice,
  ar trebui stabilită o suprafață de bază pentru fiecare stat membru
  pentru a limita suprafețele cultivate cu bumbac
  . În plus, suprafețele eligibile ar trebui limitate la cele autorizate de statele membre.

| (10) | Ar trebui stabilită o suprafață
  cultivabilă
  de bază pentru fiecare stat membru,
  acordându-se prioritate regiunilor în care această cultură este praticată în mod tradițional, care să garanteze supraviețuirea culturii bumbacului în zonele în care această producție are o importanță deosebită pentru economia agricolă
  . În plus, suprafețele eligibile ar trebui limitate la cele autorizate de statele membre. |
| --- | --- |

(10)

Ar trebui stabilită o suprafață
  cultivabilă
  de bază pentru fiecare stat membru,
  acordându-se prioritate regiunilor în care această cultură este praticată în mod tradițional, care să garanteze supraviețuirea culturii bumbacului în zonele în care această producție are o importanță deosebită pentru economia agricolă
  . În plus, suprafețele eligibile ar trebui limitate la cele autorizate de statele membre.

Amendamentul 11

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 10a (nou)

| (10a) | Amploarea și, prin extensie, valoarea ajutorului cuplat acordat producătorilor ar trebui adaptate caracteristicilor situației existente, respectând neutralitatea financiară a sectorului. |
| --- | --- |

(10a)

Amendamentul 12

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 10b (nou)

| (10b) | Având în vedere că există un număr redus de soluții de substituire a culturii bumbacului, este necesar să fie prevăzute mecanisme de sprijin care să garanteze rentabilitatea acestei culturi și continuarea sa în regiunile producătoare din Uniunea Europeană. În acest scop, ar fi oportun să se acorde statelor membre posibilitatea de a mări ajutoarele cuplate atunci când terenul cultivat este mai mic decât suprafața de producție de bază, respectând principiul neutralității financiare și stabilind un plafon pentru ajutorul acordat producătorului. |
| --- | --- |

(10b)

Amendamentul 13

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 11

| (11) | Pentru a răspunde necesităților sectorului de egrenare, eligibilitatea pentru ajutor ar trebui corelată cu o
  calitate minimă a bumbacului recoltat efectiv. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a răspunde necesităților sectorului de egrenare, eligibilitatea pentru ajutor ar trebui corelată cu o
  calitate minimă a bumbacului recoltat efectiv.

| (11) | În conformitate cu principiul subsidiarității, statele membre ar trebui să stabilească nivelul ajutoarelor cuplate între limitele menționate anterior și, în același timp, să stabilească un nivel

  minim de calitate a bumbacului recoltat efectiv,
  pe care agricultorii trebuie să-l respecte pentru a avea acces la acest ajutor
  . |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu principiul subsidiarității, statele membre ar trebui să stabilească nivelul ajutoarelor cuplate între limitele menționate anterior și, în același timp, să stabilească un nivel

  minim de calitate a bumbacului recoltat efectiv,
  pe care agricultorii trebuie să-l respecte pentru a avea acces la acest ajutor
  .

Amendamentul 14

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 11a (nou)

| (11a) | Având în vedere tendința de scădere a producției de bumbac în statele membre, industria de egrenare a intrat deja într-un proces de restructurare care ar trebui să fie însoțit de măsuri de sprijin adecvate pentru a permite o tranziție lină a unităților obligate să își reorienteze activitatea de producție. În acest sens, ar fi posibil să se creeze un fond de restructurare finanțat din bugetul schemei de sprijin pentru bumbac
  . |
| --- | --- |

(11a)

Având în vedere tendința de scădere a producției de bumbac în statele membre, industria de egrenare a intrat deja într-un proces de restructurare care ar trebui să fie însoțit de măsuri de sprijin adecvate pentru a permite o tranziție lină a unităților obligate să își reorienteze activitatea de producție. În acest sens, ar fi posibil să se creeze un fond de restructurare finanțat din bugetul schemei de sprijin pentru bumbac
  .

Amendamentul 15

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 12a (nou)

| (12a) | Este, astfel, important să se poată adopta măsuri de sprijin care să permită creșterea competitivității. Aceste măsuri ar trebui să fie definite și finanțate de Comunitate. Ar trebui lăsată la latitudinea statelor membre alegerea măsurilor pe care le consideră eficace și adaptate la specificitățile regiunilor lor și integrarea acestora în programele lor naționale de sprijin. |
| --- | --- |

(12a)

Amendamentul 16

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 12b (nou)

| (12b) | Programele naționale de sprijin ar trebui să fie finanțate în special din fondurile transferate în conformitate cu articolul 69 din regulamentul (CE) nr. 1782/2003 și din fondurile neabsorbite destinate ajutoarelor cuplate. |
| --- | --- |

(12b)

Amendamentul 17

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 12c (nou)

| (12c) | Finanțarea programelor naționale de sprijin ar trebui să fie asigurată printr-un procent din ajutorul cuplat, precum și prin creditele care, ca urmare a reducerii suprafețelor cultivate sub pragul suprafeței de bază, nu vor fi absorbite de ajutorul cuplat, astfel încât să se mențină neutralitatea financiară a sectorului. |
| --- | --- |

(12c)

Amendamentul 18

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 12d (nou)

| (12d) | Printre măsurile considerate ca intrând în sfera programelor naționale de sprijin se numără măsurile de restructurare a soiurilor și de modernizare a metodelor de cultivare, în vederea creșterii competitivității sectorului bumbacului, sprijinul pentru metodele de cultivare ecologice, promovarea cercetărilor concentrate pe crearea de soiuri mai bune din punct de vedere calitativ, precum și acțiunile de promovare și măsuri de modernizare a uzinelor de egrenare. |
| --- | --- |

(12d)

Amendamentul 19

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 12e (nou)

| (12e) | Pentru încurajarea producției de bumbac de calitate superioară, ar trebui să se instituie o primă pentru calitate în cadrul programelor naționale de sprijin. Această primă ar trebui să vizeze finanțarea măsurii de îmbunătățire a calității bumbacului și ar trebui să se acorde producătorilor care obțin un produs de o calitate excepțională, în conformitate cu criteriile stabilite de statul membru respectiv, în vederea îmbunătățirii calității producției și a creșterii competitivității bumbacului comunitar. |
| --- | --- |

(12e)

Amendamentul 20

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 12f (nou)

| (12f) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 864/2004, în curs de abrogare, s-a propus ca suma de 22 000 000 EUR (care reprezintă 2, 74 % din ajutoare) să intre de acum înainte în sfera celui de-al doilea pilon și să se axeze pe restructurarea regiunilor producătoare de bumbac. Pentru a da o utilizare optimă creditelor destinate acestui sector, ar fi indicat să se reporteze această sumă în cadrul primului pilon și să se includă în finanțarea programelor naționale de sprijin. |
| --- | --- |

(12f)

Amendamentul 21

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 13a (nou)

| (13a) | Dispozițiile referitoare la bumbac ar trebui să rămână în vigoare până în 2013. |
| --- | --- |

(13a)

Amendamentul 22

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 13b (nou)

| (13b) | De la aplicarea reformei pentru sectorul bumbacului, adoptată în 2004 și declarată nulă de către Curte în cauza C-310/04, producția a scăzut considerabil, ceea ce a provocat daune economice tuturor părților implicate, daune care ar trebui evaluate în mod corespunzător în vederea acordării de despăgubiri pentru pierderile înregistrate. |
| --- | --- |

(13b)

Amendamentul 23

Propunere de directivă — act de modificare

Considerentul 13c (nou)

| (13c) | În vederea facilitării tranziției de la regimul anterior de ajutoare pentru bumbac la cel instituit prin prezentul regulament, este necesară adoptarea de măsuri pentru restructurarea sectorului de egrenare. |
| --- | --- |

(13c)

Amendamentul 24

Propunere de directivă — act de modificare

Articolul 1, punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003

Articolul 110a — alineatul 1a (nou)

Un procent din ajutoare poate fi alocat pentru adoptarea de măsuri în vederea promovării durabilității sectorului, pe baza unor programe specializate, în conformitate cu regimurile naționale prezentate de statele membre producătoare și aprobate prin procedura comitetului de gestionare. Aceste programe pot include politici de gestionare și de prevenire a crizelor, precum și măsuri de sporire a durabilității sectorului care nu sunt acoperite de dezvoltarea rurală.

Amendamentul 25

Propunere de directivă — act de modificare

Articolul 1, punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003

Articolul 110b — alineatul 2a (nou)

| (2a) | Statele membre producătoare pot stabili condiții suplimentare privind semănarea, cultivarea, recoltarea și livrarea către industria de egrenare, în vederea menținerii culturii bumbacului în zonele sale de producție și pentru a evita înlocuirea sa cu alte culturi. |
| --- | --- |

(2a)

Amendamentul 26

Propunere de directivă — act de modificare

Articolul 1, punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003

Article 110c — alineatul 1 — liniuța 2

| — | Grecia:
  370 000 ha, |
| --- | --- |

—

Grecia:
  370 000 ha,

| — | Grecia:
  270 000 ha, |
| --- | --- |

—

Grecia:
  270 000 ha,

Amendamentul 38

Propunere de regulament — act de modificare

Articolul 1, punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003

Articolul 110c — alineatul 2 — partea introductivă

| (2) | Cuantumul ajutorului acordat pe hectar eligibil este următorul: |
| --- | --- |

(2)

Cuantumul ajutorului acordat pe hectar eligibil este următorul:

| (2) | Cuantumul ajutorului acordat pe hectar eligibil
  , care reprezintă un procent de cel puțin 35 % din suma totală plătită agricultorului,
  este următorul: |
| --- | --- |

(2)

Cuantumul ajutorului acordat pe hectar eligibil
  , care reprezintă un procent de cel puțin 35 % din suma totală plătită agricultorului,
  este următorul:

Amendamentul 27

Propunere de directivă — act de modificare

Articolul 1, punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003

Articolul 110c — alineatul 2 — liniuța 2

| — | Grecia:
  594 EUR pentru 300 000 ha, respectiv 342,85 EUR pentru restul de 70 000 ha, |
| --- | --- |

—

Grecia:
  594 EUR pentru 300 000 ha, respectiv 342,85 EUR pentru restul de 70 000 ha,

| — | Grecia:
  începând cu 750 EUR, |
| --- | --- |

—

Grecia:
  începând cu 750 EUR,

Amendamentul 28

Propunere de directivă — act de modificare

Articolul 1, punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003

Articolul 110c — alineatul 3 — al doilea paragraf

Totuși, în ceea ce privește Grecia, reducerea proporțională se aplică cuantumului ajutorului stabilit pentru cele 70 000 ha care constituie suprafața națională de bază, pentru a se respecta suma globală de 202, 2 milioane EUR.

eliminat

Amendamentul 29

Propunere de directivă — act de modificare

Articolul 1, punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003

Articolul 110c — alineatul 3a (nou)

| (3a) | În cazul în care într-un stat membru suprafața de bumbac eligibilă pentru ajutor este inferioară suprafeței de bază stabilite la alineatul (1), ajutorul prevăzut la alineatul (2) pentru respectivul stat membru se majorează proporțional cu suprafața de bază neacoperită, până la un plafon care se stabilește prin procedura prevăzută la articolul 144. Orice economie care rezultă în urma unei reduceri a producției este destinată programelor naționale de sprijin. |
| --- | --- |

(3a)

Amendamentul 30

Propunere de directivă — act de modificare

Articolul 1, punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003

Articolul 110d — alineatul 1 — liniuța 5a (nouă)

| — | luarea măsurilor de gestionare a crizelor de pe piață. |
| --- | --- |

—

luarea măsurilor de gestionare a crizelor de pe piață.

Amendamentul 31

Propunere de directivă — act de modificare

Articolul 1, punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003

Articolul 110ea (nou) — alineatul 1 (nou)

Articolul 110ea

Programe naționale de sprijin

(1)
     
  Se instituie programe naționale de sprijin în vederea creșterii competitivității. Măsurile eligibile sunt definite și finanțate de Comunitate. Statele membre aleg pachetul de măsuri pe care le consideră eficace, în funcție de caracteristicile regiunilor respective. Respectivul pachet de măsuri ar putea să cuprindă și un fond de restructurare a industriei de egrenare.

Amendamentul 32

Propunere de directivă — act de modificare

Articolul 1, punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003

Articolul 110ea (nou) — alineatul 2 (nou)

| (2) | Programele naționale de sprijin sunt finanțate pe baza unui procentaj de bază minim, reprezentând 1 % din valoarea totală a ajutorului cuplat. La această sumă se adăugă creditele neabsorbite prin intermediul ajutorului cuplat ca urmare a reducerii dimensiunii suprafețelor cultivate sub pragul suprafeței de bază a fiecărui stat membru. |
| --- | --- |

(2)

Amendamentul 33

Propunere de directivă — act de modificare

Articolul 1, punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003

Articolul 110ea (nou) — alineatul 3 (nou)

| (3) | În programele naționale de sprijin este cuprinsă suma care era destinată restructurării regiunilor producătoare de bumbac, care se ridică la 22 000 000 EUR (reprezentând 2,74 % din ajutoare) și care fusese transferată în cadrul celui de-al doilea pilon. |
| --- | --- |

(3)

Amendamentul 34

Propunere de directivă — act de modificare

Articolul 1, punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003

Articolul 110ea (nou) — alineatul 4 (nou)

| (4) | La libera alegere a statului membru se pot finanța, în cadrul programelor naționale de sprijin, acțiuni menite să contracareze repercusiunile unei eventuale scăderi a producției și să restructureze soiurile, precum și acțiuni de modernizare a metodelor de cultivare în vederea creșterii competitivității produsului. Se acordă sprijin metodelor de cultivare ecologice, pentru a permite gestionarea mai rațională a resurselor hidrologice și reducerea la minim a utilizării produselor fitosanitare; se încurajează cercetarea axată pe crearea de soiuri mai bune din punct de vedere calitativ și, în același timp, se acordă o atenție deosebită restructurării și modernizării uzinelor de egrenare. Statele membre pot acorda o primă de calitate producătorilor care obțin un produs de o calitate excepțională, în conformitate cu criteriile stabilite de statele membre. |
| --- | --- |

(4)

Amendamentul 35

Propunere de directivă — act de modificare

Articolul 1, punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003

Articolul 110ea (nou) — alineatul 5 (nou)

| (5) | Programele naționale de sprijin pot prevedea finanțarea politicilor de prevedere, diminuare și prevenire a efectelor schimbărilor climatice asupra regiunilor producătoare de bumbac. |
| --- | --- |

(5)

Amendamentul 36

Propunere de directivă — act de modificare

Articolul 1, punctul 1a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003

Articolul 143d

| 1a. | Articolul 143d se elimină. |
| --- | --- |

1a.

Amendamentul 37

Propunere de directivă — act de modificare

Articolul 1, punctul 1b (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1782/2003

Articolul 155a

| 1b. | Articolul 155a se înlocuiește cu următorul text:


  Comisia transmite Consiliului, până
  cel târziu
  la 31 decembrie 2009, un raport
  referitor la
  punerea în aplicare a prezentului regulament în ceea ce privește [...] uleiul de măsline, măslinele de masă și livezile de măslini, tutunul și hameiul. Raportul va fi însoțit, atunci când este cazul, de propuneri corespunzătoare.



  Dispozițiile prezentului regulament referitoare la bumbac rămân în vigoare până în 2013. |
| --- | --- |

1b.

Comisia transmite Consiliului, până
  cel târziu
  la 31 decembrie 2009, un raport
  referitor la
  punerea în aplicare a prezentului regulament în ceea ce privește [...] uleiul de măsline, măslinele de masă și livezile de măslini, tutunul și hameiul. Raportul va fi însoțit, atunci când este cazul, de propuneri corespunzătoare.

Dispozițiile prezentului regulament referitoare la bumbac rămân în vigoare până în 2013.

---