# Euroopa Liidu C 295E/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2009.295.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 295E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide4. detsember 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2009.295.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 295E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide4. detsember 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | Euroopa Parlament2008-2009 ISTUNGJÄRK2 – 4 september 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 275 E, 30.10.2008. |
| | |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 2. september 2008 |
| 2009/C 295E/01 | Kalandus ja vesiviljelus seoses Euroopa rannikualade integreeritud majandamisegaEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta resolutsioon kalanduse ja vesiviljeluse kohta seoses Euroopa rannikualade integreeritud majandamisega (2008/2014(INI)) | 1 |
| 2009/C 295E/02 | Dublini süsteemi hindamisaruanneEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta resolutsioon Dublini süsteemi hindamisaruande kohta (2007/2262(INI)) | 4 |
| 2009/C 295E/03 | Teatavad liikluskindlustusega seotud küsimusedEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta resolutsioon teatavate liikluskindlustusega seotud küsimuste kohta (2007/2258(INI)) | 10 |
| 2009/C 295E/04 | Maksupettuste vastase võitluse tõhustamise kooskõlastatud strateegiaEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta resolutsioon maksupettuste vastase võitluse tõhustamise kooskõlastatud strateegia kohta (2008/2033(INI)) | 13 |
| 2009/C 295E/05 | 2011. aasta kuulutamine Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaksEuroopa Parlamendi deklaratsioon 2011. aasta kuulutamise kohta Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks | 19 |
| 2009/C 295E/06 | Noorte võimaluste parandamisele suurema tähelepanu pööramine ELi poliitikasEuroopa Parlamendi deklaratsioon noorte võimaluste parandamisele suurema tähelepanu pööramise kohta ELi poliitikas | 21 |
| 2009/C 295E/07 | Kiireloomuline koostöö kadunud laste leidmiseks (kirjalik deklaratsioon)Euroopa Parlamendi deklaratsioon kiireloomulise koostöö kohta kadunud laste leidmiseks | 23 |
| | Kolmapäev, 3. september 2008 |
| 2009/C 295E/08 | GruusiaEuroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Gruusias | 26 |
| 2009/C 295E/09 | Euroopa lepinguõigusEuroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa lepinguõiguse ühtse tugiraamistiku kohta | 31 |
| 2009/C 295E/10 | Euroopa Ombudsmani eriaruanne seoses soovituse projektiga Euroopa Komisjonile kaebuse 3453/2005/GG kohtaEuroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta seoses soovituse projektiga Euroopa Komisjonile kaebuse 3453/2005/GG kohta (2007/2264(INI)) | 33 |
| 2009/C 295E/11 | Sooline võrdõiguslikkus – 2008Euroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008 (2008/2047(INI)) | 35 |
| 2009/C 295E/12 | Loomade toiduks kloonimineEuroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioon loomade toiduks kloonimise kohta | 42 |
| 2009/C 295E/13 | Turunduse ja reklaami mõju soolisele võrdõiguslikkuseleEuroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioon turunduse ja reklaami mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele (2008/2038(INI)) | 43 |
| | Neljapäev, 4. september 2008 |
| 2009/C 295E/14 | Palestiina kinnipeetavad Iisraeli vanglatesEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon Palestiina vangide olukorra kohta Iisraeli vanglates | 47 |
| 2009/C 295E/15 | Hinnang ELi sanktsioonidele ELi meetmete ja poliitika osana inimõiguste valdkonnasEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon hinnangu andmise kohta ELi sanktsioonidele osana ELi tegevusest ja poliitikast inimõiguste valdkonnas 2008/2031(INI)) | 49 |
| 2009/C 295E/16 | Emade tervise parandamineEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon emade suremuse teema kohta 25. septembril 2008 toimuva aastatuhande arengueesmärke käsitleva ÜRO kõrgetasemelist kohtumise eel | 62 |
| 2009/C 295E/17 | TeenuskaubandusEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon teenuskaubanduse kohta (2008/2004(INI)) | 67 |
| 2009/C 295E/18 | Euroopa sadamapoliitikaEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa sadamapoliitika kohta (2008/2007(INI)) | 74 |
| 2009/C 295E/19 | Kaubavedu EuroopasEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon kaubaveo kohta Euroopas (2008/2008(INI)) | 79 |
| 2009/C 295E/20 | Vahekokkuvõte Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskavast aastateks 2004–2010Euroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon vahekokkuvõtte kohta Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskavast aastateks 2004–2010 (2007/2252(INI)) | 83 |
| 2009/C 295E/21 | Riigipööre MauritaaniasEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon Mauritaania riigipöörde kohta | 89 |
| 2009/C 295E/22 | Poomised IraanisEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon hukkamiste kohta Iraanis | 92 |
| 2009/C 295E/23 | Albiinode tapmine TansaaniasEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon albiinode tapmise kohta Tansaanias | 94 |
| | |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 2. september 2008 |
| 2009/C 295E/24 | Parlamendi kodukorra artikli 182 tõlgendamine seoses allkomisjonide esimeeste kaasamisegaEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta otsus parlamendi kodukorra artikli 182 tõlgendamise kohta seoses allkomisjonide esimeeste kaasamisega | 97 |
| | |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 2. september 2008 |
| 2009/C 295E/25 | Programm Aktiivsed noored (2007-2013) ***IEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm Aktiivsed noored perioodiks 2007–2013 (KOM(2008)0056 – C6-0057/2008 – 2008/0023(COD)) | 98 |
| P6_TC1-COD(2008)0023Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega muudetakse otsust nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm Aktiivsed noored perioodiks 2007–2013 | 98 |
| 2009/C 295E/26 | Programm Kultuur (2007-2013) ***IEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1855/2006/EÜ, millega luuakse programm Kultuur (2007–2013) (KOM(2008)0057 – C6-0058/2008 – 2008/0024(COD)) | 99 |
| P6_TC1-COD(2008)0024Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega muudetakse otsust nr 1855/2006/EÜ, millega luuakse programm Kultuur (2007–2013) | 99 |
| 2009/C 295E/27 | Programm Kodanike Euroopa (2007-2013) ***IEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm Kodanike Euroopa, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust (KOM(2008)0059 – C6-0060/2008 – 2008/0029(COD)) | 100 |
| P6_TC1-COD(2008)0029Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega muudetakse otsust nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm Kodanike Euroopa, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust | 100 |
| 2009/C 295E/28 | Tegevusprogramm elukestva õppe alal ***IEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (KOM(2008)0061 – C6-0064/2008 – 2008/0025(COD)) | 101 |
| P6_TC1-COD(2008)0025Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega muudetakse otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal | 101 |
| 2009/C 295E/29 | EÜ ja Usbekistani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll *Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (KOM(2007)0117 – C6-0213/2008 – 2007/0044(CNS)) | 102 |
| 2009/C 295E/30 | EÜ ja Kirgiisi Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll *Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (KOM(2007)0133 – C6-0228/2008 – 2007/0047(CNS)) | 102 |
| 2009/C 295E/31 | EÜ ja Tadžikistani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll *Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (KOM(2007)0143 – C6-0254/2008 – 2007/0050(CNS)) | 103 |
| 2009/C 295E/32 | Montenegro kohustus Serbiale ja Montenegrole (endine Jugoslaavia Liitvabariik) antud pikaajaliste laenude eest *Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse Montenegro suhtes eraldi kohustus ja vähendatakse proportsionaalselt Serbia kohustust seoses pikaajaliste laenudega, mida ühendus on andnud Serbia ja Montenegro liitriigile (endine Jugoslaavia Liitvabariik) vastavalt nõukogu otsustele 2001/549/EÜ ja 2002/882/EÜ (KOM(2008)0228 – C6-0221/2008 – 2008/0086(CNS)) | 104 |
| 2009/C 295E/33 | Mahepõllumajanduslik tootmine ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamine *Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta (KOM(2008)0314 – C6-0219/2008 – 2008/0097(CNS)) | 104 |
| 2009/C 295E/34 | India ookeani lõunaosa kalanduskokkulepe *Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse nimel India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe sõlmimise kohta (KOM(2007)0831 – C6-0047/2008 – 2007/0285(CNS)) | 105 |
| 2009/C 295E/35 | Paranduseelarve nr 5/2008 projektEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 5/2008 projekti kohta, III jagu – Komisjon (11571/2008 – C6-0294/2008 – 2008/2161(BUD)) | 106 |
| 2009/C 295E/36 | Euroopa õigusalase koostöö võrgustik *Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta (5620/2008 – C6-0074/2008 – 2008/0802(CNS)) | 107 |
| 2009/C 295E/37 | Vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamine kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes *Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu raamotsus tagaseljaotsuste täitmise kohta, millega muudetakse raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta, raamotsust 2005/214/JSK rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta, raamotsust 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta ning raamotsust 2008/.../JSK vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil (5598/2008 – C6-0075/2008 – 2008/0803(CNS)) | 120 |
| 2009/C 295E/38 | Viisainfosüsteemi (VIS) kasutamine Schengeni piirieeskirjade raames ***IEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2006 viisainfosüsteemi (VIS) kasutamise osas Schengeni piirieeskirjade raames (KOM(2008)0101 – C6-0086/2008 – 2008/0041(COD)) | 148 |
| P6_TC1-COD(2008)0041Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2006 viisainfosüsteemi (VIS) kasutamise osas Schengeni piirieeskirjade raames | 148 |
| 2009/C 295E/39 | Eurojusti tugevdamine ja otsuse 2002/187/JSK muutmine *Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus, millega tugevdatakse Eurojusti ja muudetakse otsust 2002/187/JSK (5613/2008 – C6-0076/2008 – 2008/0804(CNS)) | 149 |
| | Kolmapäev, 3. september 2008 |
| 2009/C 295E/40 | Ainete ja segude klassifitseerimine, märgistamine ja pakendamine ***IEuroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta (KOM(2007)0355 – C6-0197/2007 – 2007/0121(COD)) | 163 |
| P6_TC1-COD(2007)0121Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 | 163 |
| 2009/C 295E/41 | Ainete ja segude klassifitseerimine, märgistamine ja pakendamine (direktiivide 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ, 1999/13/EÜ, 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ kohandamine) ***IEuroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu direktiive 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ, 1999/13/EÜ ja direktiive 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) ... ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta (KOM(2007)0611 – C6-0347/2007 – 2007/0212(COD)) | 164 |
| P6_TC1-COD(2007)0212Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/ .../EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ ja 1999/13/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr ..., mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist | 164 |
| 2009/C 295E/42 | Ainete ja segude klassifitseerimine, märgistamine ja pakendamine (määruse (EÜ) nr 648/2004 kohandamine) ***IEuroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 648/2004 eesmärgiga kohandada see määrusega (EÜ) nr ... ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta (KOM(2007)0613 – C6-0349/2007 – 2007/0213(COD)) | 165 |
| 2009/C 295E/43 | Vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitus ***IEuroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust ja muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ (KOM(2007)0593 – C6-0342/2007 – 2007/0214(COD)) | 165 |
| P6_TC1-COD(2007)0214Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust ja millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ | 166 |
| | Neljapäev, 4. september 2008 |
| 2009/C 295E/44 | Arvutipõhiste ettetellimissüsteemide toimimisjuhend ***IEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul (KOM(2007)0709 – C6-0418/2007 – 2007/0243(COD)) | 167 |
| P6_TC1-COD(2007)0243Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2299/89 | 167 |
| 2009/C 295E/45 | Kesk-Aasia riikide vastavus nõukogu otsusega 2006/1016/EÜ (millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks) kehtestatud tingimustele *Euroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles sätestatakse, et Kesk-Aasia riigid vastavad nõukogu otsusega 2006/1016/EÜ (millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks) kehtestatud tingimustele (KOM(2008)0172 – C6-0182/2008 – 2008/0067(CNS)) | 168 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

Euroopa Parlament2008-2009 ISTUNGJÄRK2 – 4 september 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 275 E, 30.10.2008.

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 2. september 2008

2009/C 295E/01

Kalandus ja vesiviljelus seoses Euroopa rannikualade integreeritud majandamisegaEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta resolutsioon kalanduse ja vesiviljeluse kohta seoses Euroopa rannikualade integreeritud majandamisega (2008/2014(INI))

1

2009/C 295E/02

Dublini süsteemi hindamisaruanneEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta resolutsioon Dublini süsteemi hindamisaruande kohta (2007/2262(INI))

4

2009/C 295E/03

Teatavad liikluskindlustusega seotud küsimusedEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta resolutsioon teatavate liikluskindlustusega seotud küsimuste kohta (2007/2258(INI))

10

2009/C 295E/04

Maksupettuste vastase võitluse tõhustamise kooskõlastatud strateegiaEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta resolutsioon maksupettuste vastase võitluse tõhustamise kooskõlastatud strateegia kohta (2008/2033(INI))

13

2009/C 295E/05

2011. aasta kuulutamine Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaksEuroopa Parlamendi deklaratsioon 2011. aasta kuulutamise kohta Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks

19

2009/C 295E/06

Noorte võimaluste parandamisele suurema tähelepanu pööramine ELi poliitikasEuroopa Parlamendi deklaratsioon noorte võimaluste parandamisele suurema tähelepanu pööramise kohta ELi poliitikas

21

2009/C 295E/07

Kiireloomuline koostöö kadunud laste leidmiseks (kirjalik deklaratsioon)Euroopa Parlamendi deklaratsioon kiireloomulise koostöö kohta kadunud laste leidmiseks

23

Kolmapäev, 3. september 2008

2009/C 295E/08

GruusiaEuroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Gruusias

26

2009/C 295E/09

Euroopa lepinguõigusEuroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa lepinguõiguse ühtse tugiraamistiku kohta

31

2009/C 295E/10

Euroopa Ombudsmani eriaruanne seoses soovituse projektiga Euroopa Komisjonile kaebuse 3453/2005/GG kohtaEuroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta seoses soovituse projektiga Euroopa Komisjonile kaebuse 3453/2005/GG kohta (2007/2264(INI))

33

2009/C 295E/11

Sooline võrdõiguslikkus – 2008Euroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008 (2008/2047(INI))

35

2009/C 295E/12

Loomade toiduks kloonimineEuroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioon loomade toiduks kloonimise kohta

42

2009/C 295E/13

Turunduse ja reklaami mõju soolisele võrdõiguslikkuseleEuroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioon turunduse ja reklaami mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele (2008/2038(INI))

43

Neljapäev, 4. september 2008

2009/C 295E/14

Palestiina kinnipeetavad Iisraeli vanglatesEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon Palestiina vangide olukorra kohta Iisraeli vanglates

47

2009/C 295E/15

Hinnang ELi sanktsioonidele ELi meetmete ja poliitika osana inimõiguste valdkonnasEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon hinnangu andmise kohta ELi sanktsioonidele osana ELi tegevusest ja poliitikast inimõiguste valdkonnas 2008/2031(INI))

49

2009/C 295E/16

Emade tervise parandamineEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon emade suremuse teema kohta 25. septembril 2008 toimuva aastatuhande arengueesmärke käsitleva ÜRO kõrgetasemelist kohtumise eel

62

2009/C 295E/17

TeenuskaubandusEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon teenuskaubanduse kohta (2008/2004(INI))

67

2009/C 295E/18

Euroopa sadamapoliitikaEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa sadamapoliitika kohta (2008/2007(INI))

74

2009/C 295E/19

Kaubavedu EuroopasEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon kaubaveo kohta Euroopas (2008/2008(INI))

79

2009/C 295E/20

Vahekokkuvõte Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskavast aastateks 2004–2010Euroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon vahekokkuvõtte kohta Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskavast aastateks 2004–2010 (2007/2252(INI))

83

2009/C 295E/21

Riigipööre MauritaaniasEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon Mauritaania riigipöörde kohta

89

2009/C 295E/22

Poomised IraanisEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon hukkamiste kohta Iraanis

92

2009/C 295E/23

Albiinode tapmine TansaaniasEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon albiinode tapmise kohta Tansaanias

94

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 2. september 2008

2009/C 295E/24

Parlamendi kodukorra artikli 182 tõlgendamine seoses allkomisjonide esimeeste kaasamisegaEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta otsus parlamendi kodukorra artikli 182 tõlgendamise kohta seoses allkomisjonide esimeeste kaasamisega

97

Euroopa Parlament

Teisipäev, 2. september 2008

2009/C 295E/25

Programm Aktiivsed noored (2007-2013) ***IEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm Aktiivsed noored perioodiks 2007–2013 (KOM(2008)0056 – C6-0057/2008 – 2008/0023(COD))

98

P6_TC1-COD(2008)0023Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega muudetakse otsust nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm Aktiivsed noored perioodiks 2007–2013

98

2009/C 295E/26

Programm Kultuur (2007-2013) ***IEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1855/2006/EÜ, millega luuakse programm Kultuur (2007–2013) (KOM(2008)0057 – C6-0058/2008 – 2008/0024(COD))

99

P6_TC1-COD(2008)0024Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega muudetakse otsust nr 1855/2006/EÜ, millega luuakse programm Kultuur (2007–2013)

99

2009/C 295E/27

Programm Kodanike Euroopa (2007-2013) ***IEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm Kodanike Euroopa, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust (KOM(2008)0059 – C6-0060/2008 – 2008/0029(COD))

100

P6_TC1-COD(2008)0029Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega muudetakse otsust nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm Kodanike Euroopa, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust

100

2009/C 295E/28

Tegevusprogramm elukestva õppe alal ***IEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (KOM(2008)0061 – C6-0064/2008 – 2008/0025(COD))

101

P6_TC1-COD(2008)0025Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega muudetakse otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal

101

2009/C 295E/29

EÜ ja Usbekistani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll *Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (KOM(2007)0117 – C6-0213/2008 – 2007/0044(CNS))

102

2009/C 295E/30

EÜ ja Kirgiisi Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll *Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (KOM(2007)0133 – C6-0228/2008 – 2007/0047(CNS))

102

2009/C 295E/31

EÜ ja Tadžikistani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll *Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (KOM(2007)0143 – C6-0254/2008 – 2007/0050(CNS))

103

2009/C 295E/32

Montenegro kohustus Serbiale ja Montenegrole (endine Jugoslaavia Liitvabariik) antud pikaajaliste laenude eest *Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse Montenegro suhtes eraldi kohustus ja vähendatakse proportsionaalselt Serbia kohustust seoses pikaajaliste laenudega, mida ühendus on andnud Serbia ja Montenegro liitriigile (endine Jugoslaavia Liitvabariik) vastavalt nõukogu otsustele 2001/549/EÜ ja 2002/882/EÜ (KOM(2008)0228 – C6-0221/2008 – 2008/0086(CNS))

104

2009/C 295E/33

Mahepõllumajanduslik tootmine ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamine *Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta (KOM(2008)0314 – C6-0219/2008 – 2008/0097(CNS))

104

2009/C 295E/34

India ookeani lõunaosa kalanduskokkulepe *Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse nimel India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe sõlmimise kohta (KOM(2007)0831 – C6-0047/2008 – 2007/0285(CNS))

105

2009/C 295E/35

Paranduseelarve nr 5/2008 projektEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 5/2008 projekti kohta, III jagu – Komisjon (11571/2008 – C6-0294/2008 – 2008/2161(BUD))

106

2009/C 295E/36

Euroopa õigusalase koostöö võrgustik *Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta (5620/2008 – C6-0074/2008 – 2008/0802(CNS))

107

2009/C 295E/37

Vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamine kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes *Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu raamotsus tagaseljaotsuste täitmise kohta, millega muudetakse raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta, raamotsust 2005/214/JSK rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta, raamotsust 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta ning raamotsust 2008/.../JSK vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil (5598/2008 – C6-0075/2008 – 2008/0803(CNS))

120

2009/C 295E/38

Viisainfosüsteemi (VIS) kasutamine Schengeni piirieeskirjade raames ***IEuroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2006 viisainfosüsteemi (VIS) kasutamise osas Schengeni piirieeskirjade raames (KOM(2008)0101 – C6-0086/2008 – 2008/0041(COD))

148

P6_TC1-COD(2008)0041Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2006 viisainfosüsteemi (VIS) kasutamise osas Schengeni piirieeskirjade raames

148

2009/C 295E/39

Eurojusti tugevdamine ja otsuse 2002/187/JSK muutmine *Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus, millega tugevdatakse Eurojusti ja muudetakse otsust 2002/187/JSK (5613/2008 – C6-0076/2008 – 2008/0804(CNS))

149

Kolmapäev, 3. september 2008

2009/C 295E/40

Ainete ja segude klassifitseerimine, märgistamine ja pakendamine ***IEuroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta (KOM(2007)0355 – C6-0197/2007 – 2007/0121(COD))

163

P6_TC1-COD(2007)0121Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006

163

2009/C 295E/41

Ainete ja segude klassifitseerimine, märgistamine ja pakendamine (direktiivide 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ, 1999/13/EÜ, 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ kohandamine) ***IEuroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu direktiive 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ, 1999/13/EÜ ja direktiive 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) ... ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta (KOM(2007)0611 – C6-0347/2007 – 2007/0212(COD))

164

P6_TC1-COD(2007)0212Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/ .../EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ ja 1999/13/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr ..., mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist

164

2009/C 295E/42

Ainete ja segude klassifitseerimine, märgistamine ja pakendamine (määruse (EÜ) nr 648/2004 kohandamine) ***IEuroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 648/2004 eesmärgiga kohandada see määrusega (EÜ) nr ... ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta (KOM(2007)0613 – C6-0349/2007 – 2007/0213(COD))

165

2009/C 295E/43

Vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitus ***IEuroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust ja muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ (KOM(2007)0593 – C6-0342/2007 – 2007/0214(COD))

165

P6_TC1-COD(2007)0214Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust ja millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ

166

Neljapäev, 4. september 2008

2009/C 295E/44

Arvutipõhiste ettetellimissüsteemide toimimisjuhend ***IEuroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul (KOM(2007)0709 – C6-0418/2007 – 2007/0243(COD))

167

P6_TC1-COD(2007)0243Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2299/89

167

2009/C 295E/45

Kesk-Aasia riikide vastavus nõukogu otsusega 2006/1016/EÜ (millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks) kehtestatud tingimustele *Euroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles sätestatakse, et Kesk-Aasia riigid vastavad nõukogu otsusega 2006/1016/EÜ (millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks) kehtestatud tingimustele (KOM(2008)0172 – C6-0182/2008 – 2008/0067(CNS))

168

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

Euroopa Parlament2008-2009 ISTUNGJÄRK2 – 4 september 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 275 E, 30.10.2008.

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 2. september 2008

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/1

---

Teisipäev, 2. september 2008Kalandus ja vesiviljelus seoses Euroopa rannikualade integreeritud majandamisega

P6_TA(2008)0382

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta resolutsioon kalanduse ja vesiviljeluse kohta seosesEuroopa rannikualade integreeritud majandamisega (2008/2014(INI))

2009/C 295 E/01

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2002. aasta soovitust 2002/413/EÜ Euroopa rannikualade integreeritud majandamise rakendamise kohta (1);

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2007. aasta teatist „Aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule: Euroopa rannikualade integreeritud majandamise hindamine” (KOM(2007)0308);

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (2);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (3) ning komisjoni 24. oktoobri 2005. aasta teatist „Merekeskkonna kaitse ja säilitamise temaatiline strateegia” (KOM(2005)0504);

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2007. aasta teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” (KOM(2007)0575);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. juuni 2006. aasta resolutsiooni rannalähedase püügi ja rannikualade kogukondade probleemide kohta (4);

võttes arvesse komisjoni 9. märtsi 2006. aasta teatist „Kalapüügisektori majandusliku olukorra parandamise kohta” (KOM(2006)0103) ja Euroopa Parlamendi 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni kõnealuse küsimuse kohta (5);

võttes arvesse 19. septembri 2002. aasta komisjoni teatist „Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegia” (KOM(2002)0511);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi jaoks läbi viidud uuringut „Piirkondlik sõltuvus kalandusest” (6);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0286/2008),

| A. | arvestades, et rannikualade integreeritud majandamine ei ole üksnes keskkonnaalane poliitika, vaid ka järjepidev protsess, mille eesmärk on parandada rannikualade majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi ning tagada kõnealustel aladel igasuguse tegevuse, näiteks kalanduse ja vesiviljeluse säästev areng; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et rannikualade integreeritud majandamine ei ole üksnes keskkonnaalane poliitika, vaid ka järjepidev protsess, mille eesmärk on parandada rannikualade majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi ning tagada kõnealustel aladel igasuguse tegevuse, näiteks kalanduse ja vesiviljeluse säästev areng;

| B. | arvestades, et rannikualade integreeritud majandamise rakendamine on pikaajaline protsess ning et ülalnimetatud soovituse raames vastuvõetud riiklike strateegiate elluviimist alustati enamasti alles 2006. aastal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rannikualade integreeritud majandamise rakendamine on pikaajaline protsess ning et ülalnimetatud soovituse raames vastuvõetud riiklike strateegiate elluviimist alustati enamasti alles 2006. aastal;

| C. | arvestades, et rannikualade majandamist on seni teostatud, pidades silmas keskpikka perspektiivi, eirates tõsiasja, et tegemist on komplekssete looduslike ökosüsteemidega, mis aja möödudes muutuvad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rannikualade majandamist on seni teostatud, pidades silmas keskpikka perspektiivi, eirates tõsiasja, et tegemist on komplekssete looduslike ökosüsteemidega, mis aja möödudes muutuvad;

| D. | arvestades, et tehtud otsused ja võetud meetmed on käsitlenud üksikuid tegevusi ning ei ole suutnud lahendada rannikualade kui terviku seisundi halvenemise probleemi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tehtud otsused ja võetud meetmed on käsitlenud üksikuid tegevusi ning ei ole suutnud lahendada rannikualade kui terviku seisundi halvenemise probleemi;

| E. | arvestades, et senine planeerimine on keskendunud maismaale ning selle käigus ei ole arvesse võetud mõju, mida rannikualal toimuv tegevus omab mõnele teisele samas piirkonnas toimuvale tegevusele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et senine planeerimine on keskendunud maismaale ning selle käigus ei ole arvesse võetud mõju, mida rannikualal toimuv tegevus omab mõnele teisele samas piirkonnas toimuvale tegevusele;

| F. | arvestades, et prognooside kohaselt ei ole rannikualade integreeritud majandamise riiklike strateegiate elluviimine kallis tegevus, kuid annab samas märkimisväärset rahalist kasu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et prognooside kohaselt ei ole rannikualade integreeritud majandamise riiklike strateegiate elluviimine kallis tegevus, kuid annab samas märkimisväärset rahalist kasu;

| G. | arvestades, et kuna kõigi sektorite esindajaid ei ole piisavalt kaasatud rannikualade probleeme käsitlevate meetmete planeerimise ja rakendamise protsessi, on mõnede sektorite huve selle tulemusena kahjustatud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kuna kõigi sektorite esindajaid ei ole piisavalt kaasatud rannikualade probleeme käsitlevate meetmete planeerimise ja rakendamise protsessi, on mõnede sektorite huve selle tulemusena kahjustatud;

| H. | arvestades, et integreeritud majandamise poliitika rakendamine hõlmab asustusliku, turismialase ja majandusliku kasutuse ning maastiku- ja keskkonnakaitse planeerimist rannikualadel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et integreeritud majandamise poliitika rakendamine hõlmab asustusliku, turismialase ja majandusliku kasutuse ning maastiku- ja keskkonnakaitse planeerimist rannikualadel;

| I. | arvestades, et rannikualade integreeritud majandamisega tegelevate asutuste tegevuse tõhus koordineerimine ei ole seni olnud võimalik, välja arvatud üksikutel juhtudel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rannikualade integreeritud majandamisega tegelevate asutuste tegevuse tõhus koordineerimine ei ole seni olnud võimalik, välja arvatud üksikutel juhtudel;

| J. | arvestades, et rannikualade integreeritud majandamist edendava poliitika elluviimine võib mõningatel juhtudel kaasa tuua ulatuslikke kulutusi, mida kohalikud kogukonnad ei suuda kanda, mis põhjustab pöördumist kõrgemate haldustasandite poole ja viivitusi elluviimises; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et rannikualade integreeritud majandamist edendava poliitika elluviimine võib mõningatel juhtudel kaasa tuua ulatuslikke kulutusi, mida kohalikud kogukonnad ei suuda kanda, mis põhjustab pöördumist kõrgemate haldustasandite poole ja viivitusi elluviimises;

| K. | arvestades, et paljude rannikualadel asetleidvate protsesside piiriülese iseloomu tõttu on vajalik piirkondlik koordineerimine ja koostöö, sealhulgas ka kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et paljude rannikualadel asetleidvate protsesside piiriülese iseloomu tõttu on vajalik piirkondlik koordineerimine ja koostöö, sealhulgas ka kolmandate riikidega;

| L. | arvestades, et kalandus ja vesiviljelus on kaks peamist rannikualade tegevusala, mis sõltuvad rannalähedase vee kvaliteedist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kalandus ja vesiviljelus on kaks peamist rannikualade tegevusala, mis sõltuvad rannalähedase vee kvaliteedist;

| M. | arvestades, et vesiviljeluses ei ole veel saavutatud tehnoloogilise arengu sellist taset, mis võimaldaks sellise olemuselt intensiivse alaga tegeleda mujal kui rannikualal; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vesiviljeluses ei ole veel saavutatud tehnoloogilise arengu sellist taset, mis võimaldaks sellise olemuselt intensiivse alaga tegeleda mujal kui rannikualal;

| N. | arvestades, et arvesse tuleb võtta naiste olulist ja siiamaani vähetunnustatud rolli kalandusest sõltuvates piirkondades; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et arvesse tuleb võtta naiste olulist ja siiamaani vähetunnustatud rolli kalandusest sõltuvates piirkondades;

| O. | arvestades, et rannalähedase püügiga on seotud 80 % ühenduse kalalaevastikust ning see toetab rannaäärsete kogukondade majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning nende kultuuritraditsioonide säilimist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et rannalähedase püügiga on seotud 80 % ühenduse kalalaevastikust ning see toetab rannaäärsete kogukondade majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning nende kultuuritraditsioonide säilimist;

| P. | arvestades, et kalandust, mis ise ei ole reostuse allikaks, kahjustavad rannikualadel läbiviidavate teiste tegevuste põhjustatud reostuse mõjud, mis samuti vähendavad kalanduse elujõulisust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kalandust, mis ise ei ole reostuse allikaks, kahjustavad rannikualadel läbiviidavate teiste tegevuste põhjustatud reostuse mõjud, mis samuti vähendavad kalanduse elujõulisust;

| Q. | arvestades, et kalandusel ja vesiviljelusel on suur majanduslik ja sotsiaalne tähtsus, kuna need leiavad peamiselt aset nõrga majandusega rannikualadel, millest paljud on ebasoodsas olukorras ning ei suuda elanikele pakkuda alternatiivseid töövõimalusi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kalandusel ja vesiviljelusel on suur majanduslik ja sotsiaalne tähtsus, kuna need leiavad peamiselt aset nõrga majandusega rannikualadel, millest paljud on ebasoodsas olukorras ning ei suuda elanikele pakkuda alternatiivseid töövõimalusi;

| R. | arvestades, et puhas ja terve merekeskkond aitab tulevikus suurendada kalandussektori toodangut ning parandab seega kõnealuse sektori väljavaateid; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et puhas ja terve merekeskkond aitab tulevikus suurendada kalandussektori toodangut ning parandab seega kõnealuse sektori väljavaateid;

| S. | arvestades, et vesiviljelus tugineb kindlalt säästva arengu põhimõttele ning et ühenduse eeskirjad tasakaalustavad keskkonnamõjusid; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et vesiviljelus tugineb kindlalt säästva arengu põhimõttele ning et ühenduse eeskirjad tasakaalustavad keskkonnamõjusid;

| T. | arvestades, et vesiviljeluse tähtsus Euroopas üha suureneb olukorras, kus kalavarud vähenevad ning maailmas kasvab nõudlus kala ja karploomade järele; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et vesiviljeluse tähtsus Euroopas üha suureneb olukorras, kus kalavarud vähenevad ning maailmas kasvab nõudlus kala ja karploomade järele;

| U. | arvestades, et mitte kõik liikmesriigid ei ole veel lõpule viinud piirkondlikku planeerimist kooskõlas rannikualade integreeritud majandamise põhimõtetega, et saavutada kõnealustel aladel tegevusalade tasakaalustatud areng; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et mitte kõik liikmesriigid ei ole veel lõpule viinud piirkondlikku planeerimist kooskõlas rannikualade integreeritud majandamise põhimõtetega, et saavutada kõnealustel aladel tegevusalade tasakaalustatud areng;

| V. | arvestades, et rannikualadel leiab aset tihe konkurents ruumi pärast ning vesiviljeluse viljelejatel ja kaluritel on teiste kasutajatega samad õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et rannikualadel leiab aset tihe konkurents ruumi pärast ning vesiviljeluse viljelejatel ja kaluritel on teiste kasutajatega samad õigused ja kohustused;

| W. | arvestades, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 määratletud äärepoolseimad piirkonnad võivad vajada rannikualade integreeritud majandamise spetsiifiliste riiklike strateegiate väljatöötamist ning rannikualade integreeritud majandamise piisavat kohandamist ELi tasandil, |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 määratletud äärepoolseimad piirkonnad võivad vajada rannikualade integreeritud majandamise spetsiifiliste riiklike strateegiate väljatöötamist ning rannikualade integreeritud majandamise piisavat kohandamist ELi tasandil,

| 1. | rõhutab majanduslikku ja sotsiaalset tähtsust, mida kalandus ja vesiviljelus rannikualade jaoks omavad, ning nõuab, et nad saaksid abi rannikualade integreeritud majandamise raames; |
| --- | --- |

1.

rõhutab majanduslikku ja sotsiaalset tähtsust, mida kalandus ja vesiviljelus rannikualade jaoks omavad, ning nõuab, et nad saaksid abi rannikualade integreeritud majandamise raames;

| 2. | juhib tähelepanu vajadusele tagada, et kalandus- ja vesiviljelussektor oleksid kaasatud ja hästi esindatud riikidevahelistes merendusklastrites ning õhutab komisjoni seda protsessi ergutama; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu vajadusele tagada, et kalandus- ja vesiviljelussektor oleksid kaasatud ja hästi esindatud riikidevahelistes merendusklastrites ning õhutab komisjoni seda protsessi ergutama;

| 3. | rõhutab, et Euroopa Kalandusfondist saab rahastada pikaajaliselt rannikualade integreeritud majandamise raames ettenähtud meetmeid, kuna kõnealuse fondiga toetatakse meetmeid, mis toetavad püügipiirkondade säästvat arengut; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Euroopa Kalandusfondist saab rahastada pikaajaliselt rannikualade integreeritud majandamise raames ettenähtud meetmeid, kuna kõnealuse fondiga toetatakse meetmeid, mis toetavad püügipiirkondade säästvat arengut;

| 4. | juhib tähelepanu vajadusele täpsustada asjaomaste rannikualade haldusasutuste pädevust ning töötada välja koordineeritud strateegiad, et tõhustada nende tegevust; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu vajadusele täpsustada asjaomaste rannikualade haldusasutuste pädevust ning töötada välja koordineeritud strateegiad, et tõhustada nende tegevust;

| 5. | tunnistab raskusi rannikualade haldusasutuste tegevuste koordineerimisel ning kutsub komisjoni rannikualade integreeritud majandamise rakendamise järelevalve käigus taas läbi vaatama – pärast konsulteerimist liikmesriikidega – koordineeriva asutuse asutamise vajadust; |
| --- | --- |

5.

tunnistab raskusi rannikualade haldusasutuste tegevuste koordineerimisel ning kutsub komisjoni rannikualade integreeritud majandamise rakendamise järelevalve käigus taas läbi vaatama – pärast konsulteerimist liikmesriikidega – koordineeriva asutuse asutamise vajadust;

| 6. | rõhutab vajadust kaasata kalandus- ja vesiviljelussektori esindajad tegevustesse, mis seonduvad rannikualade integreeritud majandamise planeerimise ja arendamisega, võttes arvesse, et nende kaasamine säästva arengu strateegiatesse suurendab nende toodete lisaväärtust, ning tuletab meelde, et Euroopa Kalandusfond saab sellist kollektiivset tegevust toetada; |
| --- | --- |

6.

rõhutab vajadust kaasata kalandus- ja vesiviljelussektori esindajad tegevustesse, mis seonduvad rannikualade integreeritud majandamise planeerimise ja arendamisega, võttes arvesse, et nende kaasamine säästva arengu strateegiatesse suurendab nende toodete lisaväärtust, ning tuletab meelde, et Euroopa Kalandusfond saab sellist kollektiivset tegevust toetada;

| 7. | tunnustab naiste olulist rolli kalandusest sõltuvates piirkondades ning kutsub komisjoni ja liikmesriike seetõttu üles tegema koostööd, et toetada võrdsete võimaluste põhimõtet ja integreerida see Euroopa Kalandusfondi rakendamise erinevatel etappidel, kaasa arvatud väljatöötamise, rakendamise, seire ja hindamise etappidel, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 11; |
| --- | --- |

7.

tunnustab naiste olulist rolli kalandusest sõltuvates piirkondades ning kutsub komisjoni ja liikmesriike seetõttu üles tegema koostööd, et toetada võrdsete võimaluste põhimõtet ja integreerida see Euroopa Kalandusfondi rakendamise erinevatel etappidel, kaasa arvatud väljatöötamise, rakendamise, seire ja hindamise etappidel, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 11;

| 8. | nõuab piirkondlikul tasandil pädevate asutuste vahel tihedamat koostööd, vahetades rannikualade olukorda puudutava teavet, ja ühiste strateegiate rakendamist, et parandada kohalike mere ökosüsteemide keskkonnaalast olukorda; |
| --- | --- |

8.

nõuab piirkondlikul tasandil pädevate asutuste vahel tihedamat koostööd, vahetades rannikualade olukorda puudutava teavet, ja ühiste strateegiate rakendamist, et parandada kohalike mere ökosüsteemide keskkonnaalast olukorda;

| 9. | kutsub äärepoolseimate piirkondade kesk- ja piirkondlikke valitsusi üles välja töötama rannikualade integreeritud majandamise terviklikud strateegiad, et tagada rannikualade säästev areng; |
| --- | --- |

9.

kutsub äärepoolseimate piirkondade kesk- ja piirkondlikke valitsusi üles välja töötama rannikualade integreeritud majandamise terviklikud strateegiad, et tagada rannikualade säästev areng;

| 10. | rõhutab sobiva ruumilise planeerimise tähtsust seoses eelpool kirjeldatuga; |
| --- | --- |

10.

rõhutab sobiva ruumilise planeerimise tähtsust seoses eelpool kirjeldatuga;

| 11. | elanike taasasustamise eesmärgil on vesiviljelus oluline vahend ökoloogilise keskkonna säilitamiseks teatavatel rannikualadel ja seetõttu tuleb seda edendada, ergutada ja rahaliselt toetada; |
| --- | --- |

11.

elanike taasasustamise eesmärgil on vesiviljelus oluline vahend ökoloogilise keskkonna säilitamiseks teatavatel rannikualadel ja seetõttu tuleb seda edendada, ergutada ja rahaliselt toetada;

| 12. | rõhutab vesiviljeluse tähtsust toiduainetööstuse jaoks mõningate ELi rannikukogukondade sotsiaalse ja majandusliku arengu seisukohalt; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vesiviljeluse tähtsust toiduainetööstuse jaoks mõningate ELi rannikukogukondade sotsiaalse ja majandusliku arengu seisukohalt;

| 13. | on seisukohal, et nii kalandus- kui ka vesiviljelussektor tuleb kaasata transversaalsesse lähenemisviisi kõigile rannikualadel asetleidvatele merendusega seotud tegevustele, et saavutada säästev areng kooskõlas uute merenduspoliitikaalaste suunistega; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et nii kalandus- kui ka vesiviljelussektor tuleb kaasata transversaalsesse lähenemisviisi kõigile rannikualadel asetleidvatele merendusega seotud tegevustele, et saavutada säästev areng kooskõlas uute merenduspoliitikaalaste suunistega;

| 14. | rõhutab vajadust töötada välja ja rakendada strateegiaid, et kohaneda rannikualade ees seisvate ohtudega, sealhulgas kliimamuutusega, võttes täielikult arvesse kalandusele ja vesiviljelusele avalduvat mõju; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust töötada välja ja rakendada strateegiaid, et kohaneda rannikualade ees seisvate ohtudega, sealhulgas kliimamuutusega, võttes täielikult arvesse kalandusele ja vesiviljelusele avalduvat mõju;

| 15. | on seisukohal, et andmete, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse ja kalavarude seisundit iseloomustavate andmete kogumise alaseid jõupingutusi tuleb jätkata, et toetada teabevahetust ja teabe kasutamist selleks, et viia läbi võrdlevaid uuringuid; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et andmete, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse ja kalavarude seisundit iseloomustavate andmete kogumise alaseid jõupingutusi tuleb jätkata, et toetada teabevahetust ja teabe kasutamist selleks, et viia läbi võrdlevaid uuringuid;

| 16. | on seisukohal, et vesiviljeluse valdkonnas tuleks suurendada teadusalaseid jõupingutusi, et võtta kasutusele suletud ringlusega intensiivtootmisel põhinevad viljelussüsteemid; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et vesiviljeluse valdkonnas tuleks suurendada teadusalaseid jõupingutusi, et võtta kasutusele suletud ringlusega intensiivtootmisel põhinevad viljelussüsteemid;

| 17. | teeb ettepaneku anda rannikualade integreeritud majandamise raames prioriteet vesiviljeluse projektidele, mis kasutavad taastuvaid energiaallikaid ning mis ei mõjuta ELi keskkonnaalaste õigusaktidega kaitstud alasid; |
| --- | --- |

17.

teeb ettepaneku anda rannikualade integreeritud majandamise raames prioriteet vesiviljeluse projektidele, mis kasutavad taastuvaid energiaallikaid ning mis ei mõjuta ELi keskkonnaalaste õigusaktidega kaitstud alasid;

| 18. | kutsub komisjoni üles kehtestama pärast liikmesriikidega konsulteerimist selge ajakava Euroopa Liidus rannikualade integreeritud majandamise rakendamisel tehtud edusammude läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles kehtestama pärast liikmesriikidega konsulteerimist selge ajakava Euroopa Liidus rannikualade integreeritud majandamise rakendamisel tehtud edusammude läbivaatamiseks;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 148, 6.6.2002, lk 24.

(2)  ELT L 223, 15.8.2006, lk 1.

(3)  ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

(4)  ELT C 300 E, 9.12.2006, lk 504.

(5)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 417.

(6)  IP/B/PECH/ST/IC/2006-198.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/4

---

Teisipäev, 2. september 2008Dublini süsteemi hindamisaruanne

P6_TA(2008)0385

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta resolutsioon Dublini süsteemi hindamisaruande kohta (2007/2262(INI))

2009/C 295 E/02

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrust (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (1) (edaspidi „Dublini määrus”);

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (2) (edaspidi Eurodac'i määrus);

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83/EÜ miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta (3);

võttes arvesse nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/9/EÜ, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (4) (edaspidi „vastuvõtudirektiiv”);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 862/2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta (5);

võttes arvesse nõukogu järeldusi liikmesriikide politsei ja õiguskaitseasutuste ning Europoli Eurodaci süsteemile juurdepääsu kohta (6);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsust nr 573/2007/EÜ, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2004/904/EÜ (7);

võttes arvesse oma 6. aprilli 2006. aasta resolutsiooni pagulaslaagrite olukorra kohta Maltal (8);

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raporteid oma külastuste kohta paljude liikmesriikide kinnipidamiskeskustesse;

võttes arvesse oma 21. juuni 2007. aasta resolutsiooni varjupaigapoliitika kohta: praktiline koostöö, Euroopa ühise varjupaigasüsteemi otsustusprotsessi kvaliteet (9);

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamise kohta (10);

võttes arvesse oma 13. märtsi 2008. aasta resolutsiooni Iraani kodaniku Seyed Mehdi Kazemi juhtumi kohta (11);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0287/2008),

| A. | arvestades, et igal varjupaigataotlejal on õigus tema taotluse individuaalsele ja põhjalikule läbivaatamisele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et igal varjupaigataotlejal on õigus tema taotluse individuaalsele ja põhjalikule läbivaatamisele;

| B. | arvestades, et varjupaigaalased õigusaktid ja praktika on riigiti ikka veel väga erinevad ja seetõttu saab erinevates Dublini määrusega hõlmatud riikides varjupaigataotlejatele osaks erinev kohtlemine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et varjupaigaalased õigusaktid ja praktika on riigiti ikka veel väga erinevad ja seetõttu saab erinevates Dublini määrusega hõlmatud riikides varjupaigataotlejatele osaks erinev kohtlemine;

| C. | arvestades, et Dublini süsteem toetub vastastikuse usalduse ja usaldusväärsuse eeldusele ja kui neid eeltingimusi ei täideta, s.t kui mõnes liikmesriigis esineb andmete kogumisel tõsiseid puudujääke või otsustusprotsessis ebakohti, siis kannatab kogu süsteem; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Dublini süsteem toetub vastastikuse usalduse ja usaldusväärsuse eeldusele ja kui neid eeltingimusi ei täideta, s.t kui mõnes liikmesriigis esineb andmete kogumisel tõsiseid puudujääke või otsustusprotsessis ebakohti, siis kannatab kogu süsteem;

| D. | arvestades, et on olemas tõendid, et mõni liikmesriik ei taga tõhusat juurdepääsu pagulasseisundi määramise menetlusele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on olemas tõendid, et mõni liikmesriik ei taga tõhusat juurdepääsu pagulasseisundi määramise menetlusele;

| E. | arvestades, et mõni liikmesriik ei rakenda tõhusalt vastuvõtudirektiivi kas varjupaigataotlejate suhtes, kes ootavad Dublini määruse alusel teisele liikmesriigile üleandmist, või siis vastutavasse liikmesriiki tagasisaatmise puhul; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mõni liikmesriik ei rakenda tõhusalt vastuvõtudirektiivi kas varjupaigataotlejate suhtes, kes ootavad Dublini määruse alusel teisele liikmesriigile üleandmist, või siis vastutavasse liikmesriiki tagasisaatmise puhul;

| F. | arvestades, et mõni liikmesriik määrab Dublini süsteemi kuuluvad isikud süstemaatiliselt kinnipidamisele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõni liikmesriik määrab Dublini süsteemi kuuluvad isikud süstemaatiliselt kinnipidamisele;

| G. | arvestades, et mitmekordsete taotluste suur arv ja toimunud üleandmiste vähesus osutavad Dublini süsteemi puudujääkidele ja vajadusele kehtestada Euroopa ühine varjupaigasüsteem; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mitmekordsete taotluste suur arv ja toimunud üleandmiste vähesus osutavad Dublini süsteemi puudujääkidele ja vajadusele kehtestada Euroopa ühine varjupaigasüsteem;

| H. | arvestades, et Dublini määruse nõuetekohane rakendamine võib kaasa tuua kaitset otsivate isikute eest vastutuse võtmise ebaühtlase jaotumise, mis toob kahju mõnele üksnes oma geograafilise asendi tõttu rändevoogudega eriti palju kokku puutuvale riigile; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Dublini määruse nõuetekohane rakendamine võib kaasa tuua kaitset otsivate isikute eest vastutuse võtmise ebaühtlase jaotumise, mis toob kahju mõnele üksnes oma geograafilise asendi tõttu rändevoogudega eriti palju kokku puutuvale riigile;

| I. | arvestades, et komisjoni hinnang näitab, et 2005. aastal tuli ELi välispiiril asuval 13 liikmesriigil toime tulla Dublini süsteemist tulenevate üha suuremate probleemidega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjoni hinnang näitab, et 2005. aastal tuli ELi välispiiril asuval 13 liikmesriigil toime tulla Dublini süsteemist tulenevate üha suuremate probleemidega;

| J. | arvestades, et lõunapoolsed liikmesriigid on sunnitud vastu võtma varjupaigataotlusi õiguslikult reguleerimata sisserändajatelt, kes päästetakse hädast, kui nad on teel Euroopasse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et lõunapoolsed liikmesriigid on sunnitud vastu võtma varjupaigataotlusi õiguslikult reguleerimata sisserändajatelt, kes päästetakse hädast, kui nad on teel Euroopasse;

| K. | arvestades, et lõunapoolsed liikmesriigid on sunnitud vastu võtma varjupaigataotlusi õiguslikult reguleerimata sisserändajatelt, keda ei abista kolmandad riigid, kes on rahvusvahelise õiguse kohaselt kohustatud sellist abi osutama; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et lõunapoolsed liikmesriigid on sunnitud vastu võtma varjupaigataotlusi õiguslikult reguleerimata sisserändajatelt, keda ei abista kolmandad riigid, kes on rahvusvahelise õiguse kohaselt kohustatud sellist abi osutama;

| L. | arvestades, et liikmesriikidel võib puududa huvi täita ebaseaduslike riiki sisenejate Eurodaci andmebaasis registreerimise kohustust, sest see võib kaasa tuua suureneva varjupaigataotluste arvu, millega nad peavad tegelema; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et liikmesriikidel võib puududa huvi täita ebaseaduslike riiki sisenejate Eurodaci andmebaasis registreerimise kohustust, sest see võib kaasa tuua suureneva varjupaigataotluste arvu, millega nad peavad tegelema;

| M. | arvestades, et Dublini määrusega kehtestatakse süsteem, mille eesmärk on kindlaks määrata liikmesriik, kes vastutab varjupaigataotluse läbivaatamise eest, kuid seda ei loodud algselt koormuse jagamise mehhanismiks ning seetõttu ei saa see ka niisuguse mehhanismina toimida; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Dublini määrusega kehtestatakse süsteem, mille eesmärk on kindlaks määrata liikmesriik, kes vastutab varjupaigataotluse läbivaatamise eest, kuid seda ei loodud algselt koormuse jagamise mehhanismiks ning seetõttu ei saa see ka niisuguse mehhanismina toimida;

| N. | arvestades, et on väga tähtis, et Dublini süsteemi hindamisega kaasneks konkreetne, alaline, õiglane ja funktsionaalne koormuse jagamise mehhanism; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et on väga tähtis, et Dublini süsteemi hindamisega kaasneks konkreetne, alaline, õiglane ja funktsionaalne koormuse jagamise mehhanism;

| O. | arvestades, et Dublini süsteemi esimene vastuvõtva riigi kriteerium avaldas suurt survet ELi välispiiril asuvatele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Dublini süsteemi esimene vastuvõtva riigi kriteerium avaldas suurt survet ELi välispiiril asuvatele liikmesriikidele;

| P. | arvestades, et pagulasseisundi kandidaatide tunnustamise määr varieerub teatud kolmandate riikide kodanike puhul liikmesriikides ligikaudu 0–90 %-ni; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et pagulasseisundi kandidaatide tunnustamise määr varieerub teatud kolmandate riikide kodanike puhul liikmesriikides ligikaudu 0–90 %-ni;

| Q. | arvestades, et on oluline, et varjupaigataotlusi esitavaid isikuid teavitataks põhjalikult neile arusaadavas keeles Dublini menetlusest ja selle võimalikest tagajärgedest; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et on oluline, et varjupaigataotlusi esitavaid isikuid teavitataks põhjalikult neile arusaadavas keeles Dublini menetlusest ja selle võimalikest tagajärgedest;

| R. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 24 lõikes 2 on sätestatud, et kõikides lastega seotud toimingutes, mida teevad kas avalik-õiguslikud asutused või eraõiguslikud institutsioonid, tuleb esikohale seada lapse huvid; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 24 lõikes 2 on sätestatud, et kõikides lastega seotud toimingutes, mida teevad kas avalik-õiguslikud asutused või eraõiguslikud institutsioonid, tuleb esikohale seada lapse huvid;

| S. | arvestades, et ehkki perekondade ühtsust mainitakse Dublini määruse kriteeriumide hierarhias esimesena, ei leia kõnealune säte alati kohaldamist; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ehkki perekondade ühtsust mainitakse Dublini määruse kriteeriumide hierarhias esimesena, ei leia kõnealune säte alati kohaldamist;

| T. | arvestades, et üleandmist puudutavate statistiliste andmete täpsuses esineb ilmseid puudujääke, sest andmetes ei kajastu näiteks ebaseaduslikus piiriületuskohas asuva varjupaigataotleja vastuvõtmistaotluste arv ning vastuvõtmis- ja tagasivõtmistaotluste arvu suhe; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et üleandmist puudutavate statistiliste andmete täpsuses esineb ilmseid puudujääke, sest andmetes ei kajastu näiteks ebaseaduslikus piiriületuskohas asuva varjupaigataotleja vastuvõtmistaotluste arv ning vastuvõtmis- ja tagasivõtmistaotluste arvu suhe;

| U. | arvestades, et 2005. aastal teatasid uutest liikmesriikidest üheksa, et nad on registreerinud Dublini määruse alusel rohkem „sisenevaid” üleandmisi, ja et liikmesriigid, kelle territooriumil ei ole liidu välismaismaapiiri, teatasid, et nad on registreerinud rohkem „väljuvaid” üleandmisi; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 2005. aastal teatasid uutest liikmesriikidest üheksa, et nad on registreerinud Dublini määruse alusel rohkem „sisenevaid” üleandmisi, ja et liikmesriigid, kelle territooriumil ei ole liidu välismaismaapiiri, teatasid, et nad on registreerinud rohkem „väljuvaid” üleandmisi;

| V. | arvestades, et komisjon ei ole suutnud Dublini süsteemi maksumust hinnata ja et tegemist on süsteemi tõhususe hindamiseks oluliste andmetega; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et komisjon ei ole suutnud Dublini süsteemi maksumust hinnata ja et tegemist on süsteemi tõhususe hindamiseks oluliste andmetega;

| W. | arvestades, et 12. ja 13. juunil 2007. aastal Luxembourgis toimunud justiits- ja siseministrite nõukogu istungil kutsuti komisjoni üles esitama võimalikult ruttu Eurodaci määruse muudatusettepanekut, et anda liikmesriikide politseile ja õiguskaitseasutustele ning Europolile teatavatel tingimustel ligipääs Eurodaci süsteemile – andmebaasile, mis algselt loodi kui Dublini määruse rakendamise vahend, |
| --- | --- |

W.

arvestades, et 12. ja 13. juunil 2007. aastal Luxembourgis toimunud justiits- ja siseministrite nõukogu istungil kutsuti komisjoni üles esitama võimalikult ruttu Eurodaci määruse muudatusettepanekut, et anda liikmesriikide politseile ja õiguskaitseasutustele ning Europolile teatavatel tingimustel ligipääs Eurodaci süsteemile – andmebaasile, mis algselt loodi kui Dublini määruse rakendamise vahend,

Süsteemi tõhusus ja vastutuse jagamine

| 1. | on kindlalt veendunud, et enne kui kogu Euroopa Liidus ei saavutata rahuldavat ja ühtlast kaitsetaset, annab Dublini süsteem ikka ja alati nii tehnilisest kui ka inimlikust vaatepunktist ebarahuldavaid tulemusi ning varjupaigataotlejatel on endiselt kaalukad põhjused esitada oma taotlus konkreetses liikmesriigis selleks, et nende suhtes kohaldataks kõige soodsamaid otsuse tegemise reegleid; |
| --- | --- |

1.

on kindlalt veendunud, et enne kui kogu Euroopa Liidus ei saavutata rahuldavat ja ühtlast kaitsetaset, annab Dublini süsteem ikka ja alati nii tehnilisest kui ka inimlikust vaatepunktist ebarahuldavaid tulemusi ning varjupaigataotlejatel on endiselt kaalukad põhjused esitada oma taotlus konkreetses liikmesriigis selleks, et nende suhtes kohaldataks kõige soodsamaid otsuse tegemise reegleid;

| 2. | on kindlalt veendunud, et tõelise Euroopa ühise varjupaigasüsteemi ja ühtse korra puudumisel jääb Dublini süsteem endiselt ebaõiglaseks nii varjupaigataotlejate kui ka teatavate liikmesriikide suhtes; |
| --- | --- |

2.

on kindlalt veendunud, et tõelise Euroopa ühise varjupaigasüsteemi ja ühtse korra puudumisel jääb Dublini süsteem endiselt ebaõiglaseks nii varjupaigataotlejate kui ka teatavate liikmesriikide suhtes;

| 3. | rõhutab uuesti tungivat vajadust parandada nii otsustusprotsessi kvaliteeti kui ka järjekindlust; on veendunud, et Euroopa varjupaigataotlejate tugiametil võiks olla kõnealuses kontekstis oluline roll, näiteks ühiste kõrgete standardite alase koolituse ja eksperttugirühmade pakkumise teel; |
| --- | --- |

3.

rõhutab uuesti tungivat vajadust parandada nii otsustusprotsessi kvaliteeti kui ka järjekindlust; on veendunud, et Euroopa varjupaigataotlejate tugiametil võiks olla kõnealuses kontekstis oluline roll, näiteks ühiste kõrgete standardite alase koolituse ja eksperttugirühmade pakkumise teel;

| 4. | palub komisjonil kaaluda viise tagada ÜRO Pagulaste Ülemkomissarile projektipõhise rahastamise täienduseks otserahastamine, et edendada tema järelevalve- ja nõustamistööd ELis ja jätkata meetodite väljatöötamist, mille eesmärgiks on toetada riikide ametiasutusi nende otsustamisprotsessi kvaliteedi parandamise alastes jõupingutustes; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil kaaluda viise tagada ÜRO Pagulaste Ülemkomissarile projektipõhise rahastamise täienduseks otserahastamine, et edendada tema järelevalve- ja nõustamistööd ELis ja jätkata meetodite väljatöötamist, mille eesmärgiks on toetada riikide ametiasutusi nende otsustamisprotsessi kvaliteedi parandamise alastes jõupingutustes;

| 5. | palub komisjonil esitada ettepanekud koormuse jagamise mehhanismide kohta, mis tuleks sisse seada, et leevendada teatavatele liikmesriikidele, eelkõige ELi välispiiril asuvatele liikmesriikidele, langeda võivat ülemäärast koormust, kuid mis Dublini süsteemi ei sobitu; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil esitada ettepanekud koormuse jagamise mehhanismide kohta, mis tuleks sisse seada, et leevendada teatavatele liikmesriikidele, eelkõige ELi välispiiril asuvatele liikmesriikidele, langeda võivat ülemäärast koormust, kuid mis Dublini süsteemi ei sobitu;

| 6. | palub komisjonil seni, kuni Euroopa koormuse jagamise mehhanismid puuduvad, kaaluda Dublini määruses raames mitte-finantsmehhanismide kehtestamist, et parandada määruse kohaldamise kahjulikke tagajärgi väikeste liikmesriikide jaoks Euroopa Liidu välispiiridel; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil seni, kuni Euroopa koormuse jagamise mehhanismid puuduvad, kaaluda Dublini määruses raames mitte-finantsmehhanismide kehtestamist, et parandada määruse kohaldamise kahjulikke tagajärgi väikeste liikmesriikide jaoks Euroopa Liidu välispiiridel;

| 7. | palub komisjonil kehtestada siduv mehhanism, mille abil lõpetada varjupaigataotlejate üleandmine liikmesriikidele, kus ei tagata nende taotluste põhjalikku ja õiglast läbivaatamist, ja võtta süstemaatiliselt nende riikide vastu meetmeid; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil kehtestada siduv mehhanism, mille abil lõpetada varjupaigataotlejate üleandmine liikmesriikidele, kus ei tagata nende taotluste põhjalikku ja õiglast läbivaatamist, ja võtta süstemaatiliselt nende riikide vastu meetmeid;

| 8. | kutsub komisjoni üles looma tähenduslikud kahepoolsed töösuhted kolmandate riikidega, et lihtsustada koostööd ja tagada, et need kolmandad riigid täidavad oma rahvusvahelisi õiguslikke kohustusi 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni pagulasseisundi kohta ja merepääste osas; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles looma tähenduslikud kahepoolsed töösuhted kolmandate riikidega, et lihtsustada koostööd ja tagada, et need kolmandad riigid täidavad oma rahvusvahelisi õiguslikke kohustusi 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni pagulasseisundi kohta ja merepääste osas;

Taotlejate õigused

| 9. | palub komisjonil lisada uude määrusesse selgemad ja rangemad sätted vahendite kohta, mille abil kaitset taotlevaid isikuid teavitatakse Dublini määruse tagajärgedest, ja kaaluda standardse teabevoldiku koostamist, mille võiks tõlkida teatavatesse keeltesse ja mida võiks levitada kõigis liikmesriikides; selles tuleks arvesse võtta ka individuaalset kirjaoskuse taset; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil lisada uude määrusesse selgemad ja rangemad sätted vahendite kohta, mille abil kaitset taotlevaid isikuid teavitatakse Dublini määruse tagajärgedest, ja kaaluda standardse teabevoldiku koostamist, mille võiks tõlkida teatavatesse keeltesse ja mida võiks levitada kõigis liikmesriikides; selles tuleks arvesse võtta ka individuaalset kirjaoskuse taset;

| 10. | palub komisjonil muuta Dublini määruse artikleid 19 ja 20 vastuvõtmise ja tagasivõtmise kohta, et anda taotlejatele automaatne peatava toimega edasikaebamise õigus otsuse puhul määrata Dublini määruse alusel vastutavaks teine liikmesriik; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil muuta Dublini määruse artikleid 19 ja 20 vastuvõtmise ja tagasivõtmise kohta, et anda taotlejatele automaatne peatava toimega edasikaebamise õigus otsuse puhul määrata Dublini määruse alusel vastutavaks teine liikmesriik;

| 11. | kinnitab veel kord, et tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõte peab jääma mis tahes Euroopa Liidu tasandil ühise varjupaigataotlemise süsteemi nurgakiviks, ja rõhutab, et Dublini määruse rakendamine ei tohi kunagi viia taotluse läbivaatamise menetluslikel põhjustel katkestamiseni ja pärast Dublini protsessi järgset üleandmist esialgse taotluse põhjaliku ja õiglase läbivaatamiseta jätmiseni; on seisukohal, et see tuleb määruses selgelt välja tuua; |
| --- | --- |

11.

kinnitab veel kord, et tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõte peab jääma mis tahes Euroopa Liidu tasandil ühise varjupaigataotlemise süsteemi nurgakiviks, ja rõhutab, et Dublini määruse rakendamine ei tohi kunagi viia taotluse läbivaatamise menetluslikel põhjustel katkestamiseni ja pärast Dublini protsessi järgset üleandmist esialgse taotluse põhjaliku ja õiglase läbivaatamiseta jätmiseni; on seisukohal, et see tuleb määruses selgelt välja tuua;

| 12. | on seisukohal, et parandada tuleb liikmesriikidevahelist üleandmisalast teabevahetust, eriti üleviidavate isikute eriarstiabi vajaduste puhul; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et parandada tuleb liikmesriikidevahelist üleandmisalast teabevahetust, eriti üleviidavate isikute eriarstiabi vajaduste puhul;

| 13. | palub komisjonil hinnata võimalust, et Dublini süsteemi alusel teisele liikmesriigile üle antav isik antaks üle tema päritoluriigile ainult tema väljendatud taotlusel ja kõiki menetlusõigusi järgides; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil hinnata võimalust, et Dublini süsteemi alusel teisele liikmesriigile üle antav isik antaks üle tema päritoluriigile ainult tema väljendatud taotlusel ja kõiki menetlusõigusi järgides;

Perekonna taasühinemine ja lapse huvide esikohale seadmise põhimõte

| 14. | soovitab, et Euroopa Liidu tasandil võetaks vastu vanuse hindamise ühine juhis ja et kahtluse puhul jäetaks õigus lapsele; |
| --- | --- |

14.

soovitab, et Euroopa Liidu tasandil võetaks vastu vanuse hindamise ühine juhis ja et kahtluse puhul jäetaks õigus lapsele;

| 15. | tuletab meelde, et kõigi lapsi puudutavate otsuste puhul tuleb esikohale seada lapse huvid; rõhutab, et saatjata alaealisi ei tohiks kunagi kinni pidada või teise liikmesriiki üle viia, välja arvatud perekonna taasühinemise puhul, ja et juhul, kui kõnealune üleandmine on vajalik, peab lapsel olema nõuetekohane esindaja ja saatja kogu menetluse vältel; väljendab seetõttu heameelt komisjoni kavatsuse üle täpsustada Dublini eeskirjade kohaldamist saatjata alaealiste suhtes; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et kõigi lapsi puudutavate otsuste puhul tuleb esikohale seada lapse huvid; rõhutab, et saatjata alaealisi ei tohiks kunagi kinni pidada või teise liikmesriiki üle viia, välja arvatud perekonna taasühinemise puhul, ja et juhul, kui kõnealune üleandmine on vajalik, peab lapsel olema nõuetekohane esindaja ja saatja kogu menetluse vältel; väljendab seetõttu heameelt komisjoni kavatsuse üle täpsustada Dublini eeskirjade kohaldamist saatjata alaealiste suhtes;

| 16. | avaldab kahetsust, et perekonnaliikme määratlus olemasolevas määruses on liiga kitsas, ja palub komisjonil olemasolevat määratlust laiendada, et hõlmata kõik lähisugulased ja pikaajalised partnerid, eelkõige need, kellel puudub muu perekondlik tugi, või täiskasvanud lapsed, kes ei suuda enese eest hoolt kanda; |
| --- | --- |

16.

avaldab kahetsust, et perekonnaliikme määratlus olemasolevas määruses on liiga kitsas, ja palub komisjonil olemasolevat määratlust laiendada, et hõlmata kõik lähisugulased ja pikaajalised partnerid, eelkõige need, kellel puudub muu perekondlik tugi, või täiskasvanud lapsed, kes ei suuda enese eest hoolt kanda;

| 17. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle laiendada Dublini määruse reguleerimisala ja lisada sinna täiendav kaitse, sest see peaks võimaldama täiendava kaitse taotlejatel ühineda oma pereliikmetega, kellele omistati täiendav kaitse või kes taotlesid täiendavat kaitset teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle laiendada Dublini määruse reguleerimisala ja lisada sinna täiendav kaitse, sest see peaks võimaldama täiendava kaitse taotlejatel ühineda oma pereliikmetega, kellele omistati täiendav kaitse või kes taotlesid täiendavat kaitset teises liikmesriigis;

Kinnipidamine

| 18. | palub komisjonil lisada säte, millega nähakse Dublini määrusega hõlmatud varjupaigataotlejate kinnipidamine ette viimase abinõuna ning täpsustatakse, millistel põhjustel kinnipidamist võib kohaldada ja millised menetlustagatised tuleb ette näha; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil lisada säte, millega nähakse Dublini määrusega hõlmatud varjupaigataotlejate kinnipidamine ette viimase abinõuna ning täpsustatakse, millistel põhjustel kinnipidamist võib kohaldada ja millised menetlustagatised tuleb ette näha;

| 19. | palub komisjonil Dublini määruses selgesõnaliselt välja tuua, et Dublini määrusega hõlmatud varjupaigataotlejatel on õigus samasugustele vastuvõtutingimustele kui muudel varjupaigataotlejatel vastavalt vastuvõtudirektiivi artikli 3 lõikele 1, kus on sätestatud üldeeskirjad varjupaigataotlejate materiaalsete vastuvõtutingimuste, tervishoiu, liikumisvabaduse ja alaealiste koolikohustuse kohta; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil Dublini määruses selgesõnaliselt välja tuua, et Dublini määrusega hõlmatud varjupaigataotlejatel on õigus samasugustele vastuvõtutingimustele kui muudel varjupaigataotlejatel vastavalt vastuvõtudirektiivi artikli 3 lõikele 1, kus on sätestatud üldeeskirjad varjupaigataotlejate materiaalsete vastuvõtutingimuste, tervishoiu, liikumisvabaduse ja alaealiste koolikohustuse kohta;

Humanitaarklausel ja suveräänsusklausel

| 20. | on seisukohal, et Dublini määruse artiklis 15 sisalduv humanitaarklausel annab Dublini süsteemile märkimisväärse paindlikkuse, kuid klauslit tuleks ulatuslikumalt kohaldada, et vältida perekondade lahutamisest tulenevaid tarbetuid takistusi; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et Dublini määruse artiklis 15 sisalduv humanitaarklausel annab Dublini süsteemile märkimisväärse paindlikkuse, kuid klauslit tuleks ulatuslikumalt kohaldada, et vältida perekondade lahutamisest tulenevaid tarbetuid takistusi;

| 21. | on seisukohal, et juhul, kui varjupaigataotleja on raske haiguse, puude, kõrge ea või raseduse tõttu eriti kaitsetus olukorras ja sõltub seetõttu sugulase abist, kes viibib muu liikmesriigi territooriumil kui varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutav liikmesriik, tuleb varjupaigataotlejal võimaluse korral lubada oma sugulasega ühineda; palub komisjonil kaaluda humanitaarklausli asjaomaste sätete artikli 15 lõikes 2 kohustuslikuks muutmist; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et juhul, kui varjupaigataotleja on raske haiguse, puude, kõrge ea või raseduse tõttu eriti kaitsetus olukorras ja sõltub seetõttu sugulase abist, kes viibib muu liikmesriigi territooriumil kui varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutav liikmesriik, tuleb varjupaigataotlejal võimaluse korral lubada oma sugulasega ühineda; palub komisjonil kaaluda humanitaarklausli asjaomaste sätete artikli 15 lõikes 2 kohustuslikuks muutmist;

| 22. | on seisukohal, et sellistele organisatsioonidele nagu Punane Rist ja Punane Poolkuu tuleks kehtestada aktiivne kohustus teha kindlaks perekonnaliikmete asukoht; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et sellistele organisatsioonidele nagu Punane Rist ja Punane Poolkuu tuleks kehtestada aktiivne kohustus teha kindlaks perekonnaliikmete asukoht;

| 23. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle täpsustada rohkem suveräänsusklausli kohaldamisega seonduvaid asjaolusid ja menetlusi, eriti varjupaigataotleja nõusoleku tingimuse lisamiseks; |
| --- | --- |

23.

väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle täpsustada rohkem suveräänsusklausli kohaldamisega seonduvaid asjaolusid ja menetlusi, eriti varjupaigataotleja nõusoleku tingimuse lisamiseks;

Andmete kogumine ja Eurodac

| 24. | väljendab oma muret komisjoni Dublini süsteemi hindamisaruandes kajastatud andmete kogumises ilmnenud kõrvalekallete ja puudujääkide üle, eriti Euroopa Liidu piiril ebaseaduslike piiriületajate sõrmejälgede registreerimises osas, mis tekitab tõsiseid kahtlusi kogu süsteemi kehtivuses; usub, et eelnimetatud määrus (EÜ) nr 862/2007 ühenduse rändestatistika ja rahvusvahelise kaitse kohta annab sidusrühmadele Dublini süsteemi toimimisest ja rahvusvahelise kaitse alastest ühenduse vahenditest täpsema ülevaate; |
| --- | --- |

24.

väljendab oma muret komisjoni Dublini süsteemi hindamisaruandes kajastatud andmete kogumises ilmnenud kõrvalekallete ja puudujääkide üle, eriti Euroopa Liidu piiril ebaseaduslike piiriületajate sõrmejälgede registreerimises osas, mis tekitab tõsiseid kahtlusi kogu süsteemi kehtivuses; usub, et eelnimetatud määrus (EÜ) nr 862/2007 ühenduse rändestatistika ja rahvusvahelise kaitse kohta annab sidusrühmadele Dublini süsteemi toimimisest ja rahvusvahelise kaitse alastest ühenduse vahenditest täpsema ülevaate;

| 25. | väljendab muret seoses asjaoluga, et hetkel ei ole võimalik tutvuda Dublini süsteemi kulude hindamisega; palub komisjonil nimetatud probleem lahendada, sest see on süsteemi hindamise oluline tegur; |
| --- | --- |

25.

väljendab muret seoses asjaoluga, et hetkel ei ole võimalik tutvuda Dublini süsteemi kulude hindamisega; palub komisjonil nimetatud probleem lahendada, sest see on süsteemi hindamise oluline tegur;

| 26. | võtab huviga teadmiseks komisjoni väljendatud mure seoses Eurodaci kesküksusele saadetud andmete kogumise ja kvaliteediga, samuti komisjoni mure seoses teatavate andmete kustutamise kohustuse eiramise ja isikuandmete kaitse eeskirjadest mittekinnipidamisega; on seisukohal, et kõnealused puudujäägid, mis kogu Eurodaci süsteemi usaldusväärsuse küsitavaks muudavad, tuleb enne andmebaasi muude kasutusviiside kavandamist nõuetekohaselt likvideerida; |
| --- | --- |

26.

võtab huviga teadmiseks komisjoni väljendatud mure seoses Eurodaci kesküksusele saadetud andmete kogumise ja kvaliteediga, samuti komisjoni mure seoses teatavate andmete kustutamise kohustuse eiramise ja isikuandmete kaitse eeskirjadest mittekinnipidamisega; on seisukohal, et kõnealused puudujäägid, mis kogu Eurodaci süsteemi usaldusväärsuse küsitavaks muudavad, tuleb enne andmebaasi muude kasutusviiside kavandamist nõuetekohaselt likvideerida;

| 27. | on seisukohal, et iga liikmesriik peaks täpsustama suletud nimekirjas asutused ja ametiasutused, kellel on juurdepääs Eurodaci andmebaasile ja mis otstarbel, et vältida andmete ebaseaduslikku kasutamist; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et iga liikmesriik peaks täpsustama suletud nimekirjas asutused ja ametiasutused, kellel on juurdepääs Eurodaci andmebaasile ja mis otstarbel, et vältida andmete ebaseaduslikku kasutamist;

| 28. | rõhutab, et Eurodaci andmebaasile juurdepääsu laiendamisega liikmesriikide politseile ja õiguskaitseasutustele ning Europolile kaasneb teabe kolmandatesse riikidesse levimise oht, millel võivad olla negatiivsed tagajärjed varjupaigataotlejatele ja nende perekondadele; on veendunud, et see suurendab ka varjupaigataotlejate häbivääristamise ohtu; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et Eurodaci andmebaasile juurdepääsu laiendamisega liikmesriikide politseile ja õiguskaitseasutustele ning Europolile kaasneb teabe kolmandatesse riikidesse levimise oht, millel võivad olla negatiivsed tagajärjed varjupaigataotlejatele ja nende perekondadele; on veendunud, et see suurendab ka varjupaigataotlejate häbivääristamise ohtu;

*

* *

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 50, 25.2.2003, lk 1.

(2)  EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1.

(3)  ELT L 304, 30.9.2004, lk 12.

(4)  EÜT L 31, 6.2.2003, lk 18.

(5)  ELT L 199, 31.7.2007, lk 23.

(6)  Justiits- ja siseministrite nõukogu 2807. istung Luxembourgis, 12. ja 13. juuni 2007.

(7)  ELT L 144, 6.6.2007, lk 1.

(8)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 301.

(9)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 364.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0012.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0107.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/10

---

Teisipäev, 2. september 2008Teatavad liikluskindlustusega seotud küsimused

P6_TA(2008)0386

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta resolutsioon teatavate liikluskindlustusega seotud küsimuste kohta (2007/2258(INI))

2009/C 295 E/03

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni aruannet teatavate liikluskindlustusega seotud küsimuste kohta (KOM(2007)0207) („komisjoni aruanne”);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. mai 2000. aasta direktiivi 2000/26/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (neljas liikluskindlustuse direktiiv) (1);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A6-0249/2008),

| A. | arvestades, et isikute vaba liikumine ELis, eelkõige viimase kahe laienemisvooru ja Schengeni õigusruumi vastava laienemise kontekstis, on toonud kaasa nii ärilistel kui ka isiklikel eesmärkidel riigipiire ületavate isikute ja sõidukite arvu kiire kasvu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et isikute vaba liikumine ELis, eelkõige viimase kahe laienemisvooru ja Schengeni õigusruumi vastava laienemise kontekstis, on toonud kaasa nii ärilistel kui ka isiklikel eesmärkidel riigipiire ületavate isikute ja sõidukite arvu kiire kasvu;

| B. | arvestades, et liiklusõnnetuse ohvrite kaitse tagamise prioriteet nõuab selgeid, täpseid ja tõhusaid liikluskindlustusalaseid õigusakte ELi tasandil; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liiklusõnnetuse ohvrite kaitse tagamise prioriteet nõuab selgeid, täpseid ja tõhusaid liikluskindlustusalaseid õigusakte ELi tasandil;

| C. | arvestades, et neljandas liikluskindlustuse direktiivis on sätestatud, et komisjon annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru põhjendatud hüvitisepakkumise/vastuse menetlust käsitlevate siseriiklike karistussätete rakendamise ja nende tõhususe, samuti nende võrdväärsuse kohta, ning teeb vajaduse korral ettepanekuid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et neljandas liikluskindlustuse direktiivis on sätestatud, et komisjon annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru põhjendatud hüvitisepakkumise/vastuse menetlust käsitlevate siseriiklike karistussätete rakendamise ja nende tõhususe, samuti nende võrdväärsuse kohta, ning teeb vajaduse korral ettepanekuid;

| D. | arvestades, et komisjoni aruandes uuritakse siseriiklikke karistussätteid, nõuete eest vastutava esindaja süsteemi tõhusust ning seda, kas potentsiaalsetele liiklusõnnetuse ohvritele on praegu kättesaadav vabatahtlik kohtukulude kindlustus, mida nad saaksid täiendavalt sõlmida; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjoni aruandes uuritakse siseriiklikke karistussätteid, nõuete eest vastutava esindaja süsteemi tõhusust ning seda, kas potentsiaalsetele liiklusõnnetuse ohvritele on praegu kättesaadav vabatahtlik kohtukulude kindlustus, mida nad saaksid täiendavalt sõlmida;

| E. | arvestades, et neljanda liikluskindlustuse direktiivi artikli 4 lõikega 6 reguleeritakse põhjendatud hüvitisepakkumise menetlust, mille alusel on välismaal liiklusõnnetuses kannatanul õigus esitada hüvitise taotlus kindlustusandja poolt määratud nõuete lahendamise eest vastutavale esindajale oma elukohariigis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et neljanda liikluskindlustuse direktiivi artikli 4 lõikega 6 reguleeritakse põhjendatud hüvitisepakkumise menetlust, mille alusel on välismaal liiklusõnnetuses kannatanul õigus esitada hüvitise taotlus kindlustusandja poolt määratud nõuete lahendamise eest vastutavale esindajale oma elukohariigis;

| F. | arvestades, et kindlustusandja peab liiklusõnnetuse ohvrile esitama põhjendatud vastuse kolme kuu jooksul, vastasel korral on ette nähtud sanktsioonid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kindlustusandja peab liiklusõnnetuse ohvrile esitama põhjendatud vastuse kolme kuu jooksul, vastasel korral on ette nähtud sanktsioonid;

| G. | arvestades, et kõnealuse sätte toimimist on vaja veel selgitada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kõnealuse sätte toimimist on vaja veel selgitada;

| H. | arvestades, et komisjon peab ELi poliitikate rakendamisel täielikult arvesse võtma laienemist, eelkõige liikluskindlustuse suhteliselt kõrget hinda uutes liikmesriikides; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon peab ELi poliitikate rakendamisel täielikult arvesse võtma laienemist, eelkõige liikluskindlustuse suhteliselt kõrget hinda uutes liikmesriikides;

| I. | arvestades, et liikmesriikides rakendatakse põhjendatud hüvitisepakkumise/vastuse menetluse suhtes erinevaid karistussätteid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liikmesriikides rakendatakse põhjendatud hüvitisepakkumise/vastuse menetluse suhtes erinevaid karistussätteid;

| J. | arvestades, et konsulteerimised riigiasutustega, kaasa arvatud uutes liikmesriikides, kinnitavad, et praegused karistussätted, juhul kui need on olemas, on piisavad ja nende rakendamine on tõhus kogu ELis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et konsulteerimised riigiasutustega, kaasa arvatud uutes liikmesriikides, kinnitavad, et praegused karistussätted, juhul kui need on olemas, on piisavad ja nende rakendamine on tõhus kogu ELis;

| K. | arvestades, et mõnes liikmesriigis ei ole ette nähtud mingeid erikaristusi ning nad rakendavad vaid kindlustusandja kohustust maksta hüvitise summalt intressi, kui kolme kuu jooksul ei ole esitatud põhjendatud hüvitisepakkumist/vastust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mõnes liikmesriigis ei ole ette nähtud mingeid erikaristusi ning nad rakendavad vaid kindlustusandja kohustust maksta hüvitise summalt intressi, kui kolme kuu jooksul ei ole esitatud põhjendatud hüvitisepakkumist/vastust;

| L. | arvestades, et nõuete eest vastutava esindaja süsteemi tuntakse suhteliselt hästi enamikus liikmesriikides; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et nõuete eest vastutava esindaja süsteemi tuntakse suhteliselt hästi enamikus liikmesriikides;

| M. | arvestades, et kodanike nõuete eest vastutava esindaja süsteemi alase teadlikkuse hindamisel konsulteeris komisjon üksnes liikmesriikide ja kindlustussektoriga, kaasamata nõuetekohaselt kodanikke ja tarbijaorganisatsioone, s.t süsteemi õigest toimimisest kõige rohkem huvitatuid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kodanike nõuete eest vastutava esindaja süsteemi alase teadlikkuse hindamisel konsulteeris komisjon üksnes liikmesriikide ja kindlustussektoriga, kaasamata nõuetekohaselt kodanikke ja tarbijaorganisatsioone, s.t süsteemi õigest toimimisest kõige rohkem huvitatuid;

| N. | arvestades, et kohtukulude kindlustus liiklusõnnetuse ohvri kohtumenetluse kulude katmiseks on olemas enamikus liikmesriikides; arvestades, et enam kui 90 % juhtumitest lahendatakse kohtuväliselt ning kohtukulusid hüvitatakse paljudes liikmesriikides; arvestades pealegi, et kohtukulude kindlustajad katavad juba aastaid kõiki piiriüleste juhtumite liike ning on sellega seoses loonud eriosakonnad välismaiste nõuetega tegelemiseks ja nende kiire lahendamise hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kohtukulude kindlustus liiklusõnnetuse ohvri kohtumenetluse kulude katmiseks on olemas enamikus liikmesriikides; arvestades, et enam kui 90 % juhtumitest lahendatakse kohtuväliselt ning kohtukulusid hüvitatakse paljudes liikmesriikides; arvestades pealegi, et kohtukulude kindlustajad katavad juba aastaid kõiki piiriüleste juhtumite liike ning on sellega seoses loonud eriosakonnad välismaiste nõuetega tegelemiseks ja nende kiire lahendamise hõlbustamiseks;

| O. | arvestades, et küsimus, kas selliseid mõistlikke kohtukulusid peaks kõigis liikmesriikides katma kohustuslik liikluskindlustus, on endiselt lahtine; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et küsimus, kas selliseid mõistlikke kohtukulusid peaks kõigis liikmesriikides katma kohustuslik liikluskindlustus, on endiselt lahtine;

| P. | arvestades siiski, et mõistlike kohtukulude katmine kohustusliku liikluskindlustuse poolt kõigis liikmesriikides aitab kaasa Euroopa tarbijate paremale kaitsele ja suurendab tarbijate usaldust; |
| --- | --- |

P.

arvestades siiski, et mõistlike kohtukulude katmine kohustusliku liikluskindlustuse poolt kõigis liikmesriikides aitab kaasa Euroopa tarbijate paremale kaitsele ja suurendab tarbijate usaldust;

| Q. | arvestades, et uute liikmesriikide kindlustusturud arenevad pidevalt; arvestades siiski, et nendest mitmes on kohtukulude kindlustus suhteliselt uus toode, mida tuleb veel edendada, kuna üldsuse teadlikkus kohtukulude kindlustuse alal on võrdlemisi madal; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et uute liikmesriikide kindlustusturud arenevad pidevalt; arvestades siiski, et nendest mitmes on kohtukulude kindlustus suhteliselt uus toode, mida tuleb veel edendada, kuna üldsuse teadlikkus kohtukulude kindlustuse alal on võrdlemisi madal;

| R. | arvestades, et kohtukulude kohustuslik kindlustus peaks suurendama tarbijate usaldust kohustusliku liikluskindlustuse vastu, eriti nendel juhtudel, kui taotletakse õiguslikku hüvitist, sest paljude uute liikmesriikide tarbijaid ehmatavad kõrged kohtutasud, mida aga kohustuslik kindlustus kataks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kohtukulude kohustuslik kindlustus peaks suurendama tarbijate usaldust kohustusliku liikluskindlustuse vastu, eriti nendel juhtudel, kui taotletakse õiguslikku hüvitist, sest paljude uute liikmesriikide tarbijaid ehmatavad kõrged kohtutasud, mida aga kohustuslik kindlustus kataks;

| S. | arvestades, et kohtukulude kohustuslik kindlustus tooks kohtule kaasa täiendava ja keerulisema töökoormuse ning tekitaks tõenäoliselt viivitusi vaidluste lahendamises ja rohkem põhjendamatuid nõudeid; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kohtukulude kohustuslik kindlustus tooks kohtule kaasa täiendava ja keerulisema töökoormuse ning tekitaks tõenäoliselt viivitusi vaidluste lahendamises ja rohkem põhjendamatuid nõudeid;

| T. | arvestades, et kohustusliku liikluskindlustuse ja kohtukulude kindlustuse eesmärgid ja otstarve on erinevad – kui kohustuslik liikluskindlustus võimaldab katta pärast liiklusõnnetust tarbija vastu esitatud nõude kulud, siis kohtukulude kindlustus katab pärast liiklusõnnetust kolmanda poole vastu esitatud kahjunõude taotlemisega kaasnevad kohtukulud; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kohustusliku liikluskindlustuse ja kohtukulude kindlustuse eesmärgid ja otstarve on erinevad – kui kohustuslik liikluskindlustus võimaldab katta pärast liiklusõnnetust tarbija vastu esitatud nõude kulud, siis kohtukulude kindlustus katab pärast liiklusõnnetust kolmanda poole vastu esitatud kahjunõude taotlemisega kaasnevad kohtukulud;

| U. | arvestades, et riigiasutuste, kindlustussektori ja tarbijaorganisatsioonide korraldatavad avalikud kampaaniad on siseriiklike turgude arengu jaoks olulised, |
| --- | --- |

U.

arvestades, et riigiasutuste, kindlustussektori ja tarbijaorganisatsioonide korraldatavad avalikud kampaaniad on siseriiklike turgude arengu jaoks olulised,

| 1. | tervitab komisjoni aruannet ja rõhutab kõikide sidusrühmade, eriti tarbijate täieliku ja tulemusliku osalemise tähtsust konsultatsiooniprotsessis ELi poliitika väljatöötamisel kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni aruannet ja rõhutab kõikide sidusrühmade, eriti tarbijate täieliku ja tulemusliku osalemise tähtsust konsultatsiooniprotsessis ELi poliitika väljatöötamisel kõnealuses valdkonnas;

| 2. | nõuab seepärast eelkõige ohvreid esindavate tarbijaorganisatsioonide süstemaatilist kaasamist liikmesriikides kehtivate süsteemide tõhususe hindamise protsessi; |
| --- | --- |

2.

nõuab seepärast eelkõige ohvreid esindavate tarbijaorganisatsioonide süstemaatilist kaasamist liikmesriikides kehtivate süsteemide tõhususe hindamise protsessi;

| 3. | tervitab käesolevat seadusandlike meetmete järelhindamist, mille eesmärk on tagada, et eeskirjad töötavad plaanipäraselt, ning pöörata tähelepanu meetmete mis tahes ettenägematule väärkasutamisele; |
| --- | --- |

3.

tervitab käesolevat seadusandlike meetmete järelhindamist, mille eesmärk on tagada, et eeskirjad töötavad plaanipäraselt, ning pöörata tähelepanu meetmete mis tahes ettenägematule väärkasutamisele;

| 4. | rõhutab tarbijate usalduse suurendamise tähtsust liikluskindlustuse vastu seoses piiriüleste autoreisidega ELis, eriti vanadest liikmesriikidest uutesse ja vastupidi reisivate sõidukijuhtide jaoks; |
| --- | --- |

4.

rõhutab tarbijate usalduse suurendamise tähtsust liikluskindlustuse vastu seoses piiriüleste autoreisidega ELis, eriti vanadest liikmesriikidest uutesse ja vastupidi reisivate sõidukijuhtide jaoks;

| 5. | on seisukohal, et olemasolevate õiguslike ja turupõhiste tarbijaid kaitsvate lahenduste edendamine tugevdab tarbijate usaldust liikluskindlustuse vastu; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et olemasolevate õiguslike ja turupõhiste tarbijaid kaitsvate lahenduste edendamine tugevdab tarbijate usaldust liikluskindlustuse vastu;

| 6. | usub, et liikmesriigid vastutavad samuti oma riiklike kindlustussüsteemide hea toimimise eest seoses ELi õigusaktidega, mis käsitlevad põhjendatud hüvitisepakkumise/vastuse menetlust ja liiklusõnnetuse ohvrite kantavaid kohtukulusid; |
| --- | --- |

6.

usub, et liikmesriigid vastutavad samuti oma riiklike kindlustussüsteemide hea toimimise eest seoses ELi õigusaktidega, mis käsitlevad põhjendatud hüvitisepakkumise/vastuse menetlust ja liiklusõnnetuse ohvrite kantavaid kohtukulusid;

| 7. | kutsub komisjoni üles jätkama turumehhanismide tõhusa toimimise hoolikat jälgimist ja teavitama Euroopa Parlamenti sellest korrapäraselt; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles jätkama turumehhanismide tõhusa toimimise hoolikat jälgimist ja teavitama Euroopa Parlamenti sellest korrapäraselt;

| 8. | on seisukohal, et üksnes nõue, et kindlustusandja maksaks viivitamise korral hüvitise summalt intressi, ei ole karistusvahend, ja et komisjon peab seetõttu kohaldama rangemat kontrolli ja võtma kõnealuses valdkonnas asjakohaseid meetmeid, tagamaks, et kõigis liikmesriikides töötaks kindlustusturg häireteta ja tarbijad oleksid tõhusalt kaitstud; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et üksnes nõue, et kindlustusandja maksaks viivitamise korral hüvitise summalt intressi, ei ole karistusvahend, ja et komisjon peab seetõttu kohaldama rangemat kontrolli ja võtma kõnealuses valdkonnas asjakohaseid meetmeid, tagamaks, et kõigis liikmesriikides töötaks kindlustusturg häireteta ja tarbijad oleksid tõhusalt kaitstud;

| 9. | rõhutab, et komisjoni, riigiasutuste, kindlustussektori ja tarbijate vahelisi tööalaseid suhteid tuleks tugevdada, et tagada õigete andmete pidev edastamine olemasolevate jõustamissüsteemide kohta; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et komisjoni, riigiasutuste, kindlustussektori ja tarbijate vahelisi tööalaseid suhteid tuleks tugevdada, et tagada õigete andmete pidev edastamine olemasolevate jõustamissüsteemide kohta;

| 10. | on seisukohal, et kooskõlas ELi üldise lähenemisviisiga karistuste määramisele tuleks rakendada subsidiaarsuse põhimõtet ning puudub igasugune vajadus ühtlustada siseriiklikke karistussätteid; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et kooskõlas ELi üldise lähenemisviisiga karistuste määramisele tuleks rakendada subsidiaarsuse põhimõtet ning puudub igasugune vajadus ühtlustada siseriiklikke karistussätteid;

| 11. | on seisukohal, et riiklikel reguleerivatel ametiasutustel on paremad võimalused tagada kõrgeim võimalik tarbijakaitse tase siseriiklikel turgudel; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et riiklikel reguleerivatel ametiasutustel on paremad võimalused tagada kõrgeim võimalik tarbijakaitse tase siseriiklikel turgudel;

| 12. | soovitab seepärast, viidates põhjendatud hüvitisepakkumise/vastuse menetlusele, jätta karistuste määramine ning karistussätete sobiva liigi ja taseme valimine liikmesriikide otsustada; |
| --- | --- |

12.

soovitab seepärast, viidates põhjendatud hüvitisepakkumise/vastuse menetlusele, jätta karistuste määramine ning karistussätete sobiva liigi ja taseme valimine liikmesriikide otsustada;

| 13. | palub liikmesriikidel tagada tõhusate karistuste kohaldamine juhul, kui esitatud nõudele vastamisel või põhjendatud hüvitisepakkumisel ei ole kinni peetud kolmekuulisest tähtajast; |
| --- | --- |

13.

palub liikmesriikidel tagada tõhusate karistuste kohaldamine juhul, kui esitatud nõudele vastamisel või põhjendatud hüvitisepakkumisel ei ole kinni peetud kolmekuulisest tähtajast;

| 14. | peab soovitavaks uurida enne karistuse kohaldamist tähelepanelikult põhjuseid, miks kindlustusselts ei ole täitnud oma kohustusi, võttes eelkõige arvesse seltsist sõltumatuid asjaolusid; soovib, et komisjon jätkaks liikmesriikide turgude järelevalvet, pakkudes oma abi riikide asutustele, kes seda soovivad; |
| --- | --- |

14.

peab soovitavaks uurida enne karistuse kohaldamist tähelepanelikult põhjuseid, miks kindlustusselts ei ole täitnud oma kohustusi, võttes eelkõige arvesse seltsist sõltumatuid asjaolusid; soovib, et komisjon jätkaks liikmesriikide turgude järelevalvet, pakkudes oma abi riikide asutustele, kes seda soovivad;

| 15. | kordab kodanike usalduse tõstmise tähtsust nõuete eest vastutava esindaja süsteemi vastu, edendades seda avalike kampaaniate ja muude asjakohaste meetmete abil; |
| --- | --- |

15.

kordab kodanike usalduse tõstmise tähtsust nõuete eest vastutava esindaja süsteemi vastu, edendades seda avalike kampaaniate ja muude asjakohaste meetmete abil;

| 16. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tõstma tarbijate usaldust, edendades asjakohaseid meetmeid, mis suurendavad teadlikkust ja riiklike kindlustusalaste teabekeskuste kasutamist ning kohustavad kindlustusandjaid lisama lepingu infopaketti asjaomase liikmesriigi teabekeskuse kontaktandmed; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tõstma tarbijate usaldust, edendades asjakohaseid meetmeid, mis suurendavad teadlikkust ja riiklike kindlustusalaste teabekeskuste kasutamist ning kohustavad kindlustusandjaid lisama lepingu infopaketti asjaomase liikmesriigi teabekeskuse kontaktandmed;

| 17. | lisaks kutsub liikmesriike üles nõudma kindlustusandjatelt osana lepingueelsest infopaketist tarbijate kõikehõlmavat informeerimist sellest, kuidas nõuete eest vastutava esindaja süsteem toimib ning millised on sellest tulenevad kasud ja hüved kindlustatu jaoks; |
| --- | --- |

17.

lisaks kutsub liikmesriike üles nõudma kindlustusandjatelt osana lepingueelsest infopaketist tarbijate kõikehõlmavat informeerimist sellest, kuidas nõuete eest vastutava esindaja süsteem toimib ning millised on sellest tulenevad kasud ja hüved kindlustatu jaoks;

| 18. | nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks süsteemi toimimise jälgimist ning koordineeriks ja aitaks vajadusel või kui riikide ametiasutused seda paluvad; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks süsteemi toimimise jälgimist ning koordineeriks ja aitaks vajadusel või kui riikide ametiasutused seda paluvad;

| 19. | on lisaks seisukohal, et kohustusliku liikluskindlustuse puhul looks kohtukulude kohustuslik kindlustuskate selge stiimuli asja kohtuvälisest lahendamisest hoidumiseks, suurendaks tõenäoliselt kohtumenetluste hulka ja tooks seega kaasa kohtu töökoormuse põhjendamatu kasvu ning suurendaks ohtu destabiliseerida olemasolevat ja arenevat kohtukulude vabatahtlikku kindlustust; |
| --- | --- |

19.

on lisaks seisukohal, et kohustusliku liikluskindlustuse puhul looks kohtukulude kohustuslik kindlustuskate selge stiimuli asja kohtuvälisest lahendamisest hoidumiseks, suurendaks tõenäoliselt kohtumenetluste hulka ja tooks seega kaasa kohtu töökoormuse põhjendamatu kasvu ning suurendaks ohtu destabiliseerida olemasolevat ja arenevat kohtukulude vabatahtlikku kindlustust;

| 20. | on seepärast seisukohal, et kõike öeldut arvestades kaaluksid kohtukulude kohustusliku kindlustuskatte kohustuslikku liikluskindlustusse lisamisega kaasnevad negatiivsed mõjud üle võimalikud hüved; |
| --- | --- |

20.

on seepärast seisukohal, et kõike öeldut arvestades kaaluksid kohtukulude kohustusliku kindlustuskatte kohustuslikku liikluskindlustusse lisamisega kaasnevad negatiivsed mõjud üle võimalikud hüved;

| 21. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks koostöös liikmesriikidega edasisi meetmeid, et suurendada õiguskaitsekindlustuse ja muude kindlustustoodete alast informeeritust eelkõige uutes liikmesriikides, keskendudes tarbijate teavitamisele üht või teist liiki kindlustuskatte pakutavatest eelistest ja kasutamisest; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks koostöös liikmesriikidega edasisi meetmeid, et suurendada õiguskaitsekindlustuse ja muude kindlustustoodete alast informeeritust eelkõige uutes liikmesriikides, keskendudes tarbijate teavitamisele üht või teist liiki kindlustuskatte pakutavatest eelistest ja kasutamisest;

| 22. | peab selles kontekstis riiklike reguleerivate ametiasutuste rolli määravaks teistest liikmesriikidest pärit heade tavade rakendamisel; |
| --- | --- |

22.

peab selles kontekstis riiklike reguleerivate ametiasutuste rolli määravaks teistest liikmesriikidest pärit heade tavade rakendamisel;

| 23. | kutsub seepärast komisjoni üles tugevdama tarbijakaitset, nõudes ennekõike liikmesriikidelt, et nad julgustaksid oma riiklikke reguleerivaid ametiasutusi ja kindlustusseltse suurendama teadlikkust kohtukulude vabatahtliku kindlustuse kättesaadavusest; |
| --- | --- |

23.

kutsub seepärast komisjoni üles tugevdama tarbijakaitset, nõudes ennekõike liikmesriikidelt, et nad julgustaksid oma riiklikke reguleerivaid ametiasutusi ja kindlustusseltse suurendama teadlikkust kohtukulude vabatahtliku kindlustuse kättesaadavusest;

| 24. | on seisukohal, et liikluskindlustuse lepingueelne teave võiks sisaldada teavet võimaluse kohta sõlmida kohtukulude kindlustus; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et liikluskindlustuse lepingueelne teave võiks sisaldada teavet võimaluse kohta sõlmida kohtukulude kindlustus;

| 25. | kutsub liikmesriike üles nõudma riiklikelt reguleerivatelt ametiasutustelt ja kindlustusvahendajatelt oma tarbijate teavitamist võimalikest riskidest ja tarbijale kasulikuks osutuda võivast vabatahtlikust lisakindlustusest, nagu kohtukulude kindlustus, abi katmine ja vargusevastane kindlustus; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriike üles nõudma riiklikelt reguleerivatelt ametiasutustelt ja kindlustusvahendajatelt oma tarbijate teavitamist võimalikest riskidest ja tarbijale kasulikuks osutuda võivast vabatahtlikust lisakindlustusest, nagu kohtukulude kindlustus, abi katmine ja vargusevastane kindlustus;

| 26. | kutsub neid liikmesriike, kes veel ei ole loonud nõuete lahendamise alternatiivset süsteemi, üles kaaluma selliste süsteemide kasutuselevõtmist teiste liikmesriikide headele tavadele toetudes; |
| --- | --- |

26.

kutsub neid liikmesriike, kes veel ei ole loonud nõuete lahendamise alternatiivset süsteemi, üles kaaluma selliste süsteemide kasutuselevõtmist teiste liikmesriikide headele tavadele toetudes;

| 27. | palub, et komisjon ei kujundaks ennatlikku arvamust uurimuste tulemuste kohta, mis telliti pärast Rooma II määruse (2) vastuvõtmist seoses isikukahju puudutavate erinevustega ja mis võivad soovitada kindlustuspõhist lahendust ning sellest tulenevalt neljanda liikluskindlustuse direktiivi muutmist; |
| --- | --- |

27.

palub, et komisjon ei kujundaks ennatlikku arvamust uurimuste tulemuste kohta, mis telliti pärast Rooma II määruse (2) vastuvõtmist seoses isikukahju puudutavate erinevustega ja mis võivad soovitada kindlustuspõhist lahendust ning sellest tulenevalt neljanda liikluskindlustuse direktiivi muutmist;

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 181, 20.7.2000, lk 65.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 864/2007 lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma II”) (ELT L 199, 31.7.2007, lk 40).

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/13

---

Teisipäev, 2. september 2008Maksupettuste vastase võitluse tõhustamise kooskõlastatud strateegia

P6_TA(2008)0387

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta resolutsioon maksupettuste vastase võitluse tõhustamise kooskõlastatud strateegia kohta (2008/2033(INI))

2009/C 295 E/04

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 31. mai 2006. aasta teatist kooskõlastatud maksupettuste vastase võitluse tõhustamise strateegia väljatöötamise vajaduse kohta (KOM(2006)0254);

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2007. aasta teatist teatavate võtmetegurite kohta, mis aitavad kaasa käibemaksupettuste vastase strateegia väljatöötamisele ELis (KOM(2007)0758);

võttes arvesse komisjoni 16. aprilli 2004. aasta aruannet halduskoostöö vormide kasutamise kohta käibemaksupettuste vastu võitlemisel (KOM(2004)0260);

võttes arvesse nõukogu 14. mai 2008. aasta, 5. juuni 2007. aasta, 28. novembri 2006. aasta ja 7. juuni 2006. aasta kohtumiste järgseid järeldusi;

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 8/2007 halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas (1);

võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2005. aasta teatist maksu- ja tollipoliitika panuse kohta Lissaboni strateegiasse (KOM(2005)0532);

võttes arvesse komisjoni 22. veebruari 2008. aasta teatist käibemaksusüsteemi muutmiseks pettustega võitlemise eesmärgil võetavate meetmete kohta (KOM(2008)0109);

võttes arvesse komisjoni 17. märtsi 2008. aasta ettepanekuid võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi), et võidelda ühendusesiseste tehingutega seotud maksupettustega, ning nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1798/2003, et võidelda ühendusesiseste tehingutega seotud maksupettustega (KOM(2008)0147);

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 8;

võttes arvesse nõukogu 14. mai 2008. aasta kohtumise järgsetes järeldustes väljendatud soovitusi maksuküsimuste käsitlemise kohta ühenduse ja selle liikmesriikide poolt kolmandate riikidega sõlmitavates lepingutes;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A6-0312/2008),

| A. | arvestades, et maksupettustel on rasked tagajärjed liikmesriikide riigieelarvele ja Euroopa Liidu omavahenditele ning need viivad ausa ja läbipaistva maksustamise põhimõtte rikkumiseni ning toovad suure tõenäosusega kaasa konkurentsimoonutusi, mõjutades seeläbi siseturu toimimist; arvestades, et ausad ettevõtjad on maksupettuste tõttu ebasoodsas konkurentsiolukorras ja saamata jäänud maksutulu maksab muude maksustamisvormide kaudu lõppkokkuvõttes kinni Euroopa maksumaksja; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et maksupettustel on rasked tagajärjed liikmesriikide riigieelarvele ja Euroopa Liidu omavahenditele ning need viivad ausa ja läbipaistva maksustamise põhimõtte rikkumiseni ning toovad suure tõenäosusega kaasa konkurentsimoonutusi, mõjutades seeläbi siseturu toimimist; arvestades, et ausad ettevõtjad on maksupettuste tõttu ebasoodsas konkurentsiolukorras ja saamata jäänud maksutulu maksab muude maksustamisvormide kaudu lõppkokkuvõttes kinni Euroopa maksumaksja;

| B. | arvestades, et maksupettused ohustavad maksustamise võrdsust ja õiglust, kuna riigil saamata jäänud tulu kompenseeritakse tihti maksude tõstmisega, mis tabab kõige tagasihoidlikumaid ja ausamaid maksumaksjaid, kellel ei ole võimalust või tahtmist maksukohustustest kõrvale hoiduda või neid rikkuda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et maksupettused ohustavad maksustamise võrdsust ja õiglust, kuna riigil saamata jäänud tulu kompenseeritakse tihti maksude tõstmisega, mis tabab kõige tagasihoidlikumaid ja ausamaid maksumaksjaid, kellel ei ole võimalust või tahtmist maksukohustustest kõrvale hoiduda või neid rikkuda;

| C. | arvestades, et siseturu rajamisega vallandunud piiriülese kaubanduse kasv on toonud kaasa järjest enam tehinguid, mille puhul maksustamise koht ja käibemaksukohustuslase tegevuskoht asuvad kahes eri liikmesriigis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et siseturu rajamisega vallandunud piiriülese kaubanduse kasv on toonud kaasa järjest enam tehinguid, mille puhul maksustamise koht ja käibemaksukohustuslase tegevuskoht asuvad kahes eri liikmesriigis;

| D. | arvestades, et need kes kasutavad piiriüleste tehingutega seotud uusi maksupettuste vorme, nagu karussellpettus või ühendusesisene varifirmade kasutamine, on ära kasutanud praeguste maksusüsteemide killustatust ja lünki, ning arvestades, et on vaja muuta käibemaksu toimimise viisi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et need kes kasutavad piiriüleste tehingutega seotud uusi maksupettuste vorme, nagu karussellpettus või ühendusesisene varifirmade kasutamine, on ära kasutanud praeguste maksusüsteemide killustatust ja lünki, ning arvestades, et on vaja muuta käibemaksu toimimise viisi;

| E. | arvestades, et käibemaksust kõrvalehoidumine ja käibemaksupettused avaldavad mõju Euroopa Liidu eelarve rahastamisele, kuna nende tulemusel suureneb vajadus taotleda lisa liikmesriikide rahvamajanduse kogutulul põhinevatest omavahenditest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et käibemaksust kõrvalehoidumine ja käibemaksupettused avaldavad mõju Euroopa Liidu eelarve rahastamisele, kuna nende tulemusel suureneb vajadus taotleda lisa liikmesriikide rahvamajanduse kogutulul põhinevatest omavahenditest;

| F. | arvestades, et kuigi pettustevastane võitlus kuulub suures osas liikmesriikide pädevusse, ei saa seda probleemi lahendada vaid riigi tasandil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuigi pettustevastane võitlus kuulub suures osas liikmesriikide pädevusse, ei saa seda probleemi lahendada vaid riigi tasandil;

| G. | arvestades, et globaliseerumine on suurendanud rahvusvahelisel tasandil raskusi maksupettustega võitlemisel, võttes arvesse kolmandates riikides asutatud ettevõtete suuremat osalemist karussellpettustes, elektroonilise kaubanduse levikut ja teenusteturgude globaliseerumist; arvestades, et nimetatud tegurid muudavad hädavajalikuks rahvusvahelise koostöö parandamise, eriti käibemaksu alal; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et globaliseerumine on suurendanud rahvusvahelisel tasandil raskusi maksupettustega võitlemisel, võttes arvesse kolmandates riikides asutatud ettevõtete suuremat osalemist karussellpettustes, elektroonilise kaubanduse levikut ja teenusteturgude globaliseerumist; arvestades, et nimetatud tegurid muudavad hädavajalikuks rahvusvahelise koostöö parandamise, eriti käibemaksu alal;

| H. | arvestades, et ulatuslike maksupettuste põhjuseks Euroopa Liidus on praegune käibemaksu üleminekusüsteem, mis on liiga keeruline, muutes ühendusesisesed tehingud raskesti jälgitavaks, läbipaistmatumaks ja seega pettustele avatumaks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ulatuslike maksupettuste põhjuseks Euroopa Liidus on praegune käibemaksu üleminekusüsteem, mis on liiga keeruline, muutes ühendusesisesed tehingud raskesti jälgitavaks, läbipaistmatumaks ja seega pettustele avatumaks;

| I. | arvestades, et maksupettuste vastase võitluse võimaluste uurimisel peaks komisjon ja liikmesriigid võimaluse korral vältima meetmeid, mis võiksid tuua kaasa ebaproportsionaalse halduskoormuse ettevõtjatele ja maksuametkondadele või põhjustada osa ettevõtjate soodusolukorda teiste ees; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et maksupettuste vastase võitluse võimaluste uurimisel peaks komisjon ja liikmesriigid võimaluse korral vältima meetmeid, mis võiksid tuua kaasa ebaproportsionaalse halduskoormuse ettevõtjatele ja maksuametkondadele või põhjustada osa ettevõtjate soodusolukorda teiste ees;

| J. | arvestades, et nii komisjon kui ka kontrollikoda on järjepidevalt sedastanud, et liikmesriikidevaheline teabevahetussüsteem ühendusesiseste kaubatarnete kohta ei anna käibemaksupettustega tõhusaks tegelemiseks õiget ja ajakohast teavet; arvestades, et see nõuab liikmesriikide ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) vahel selgemaid ja siduvamaid koostööeeskirju; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nii komisjon kui ka kontrollikoda on järjepidevalt sedastanud, et liikmesriikidevaheline teabevahetussüsteem ühendusesiseste kaubatarnete kohta ei anna käibemaksupettustega tõhusaks tegelemiseks õiget ja ajakohast teavet; arvestades, et see nõuab liikmesriikide ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) vahel selgemaid ja siduvamaid koostööeeskirju;

| K. | arvestades, et kogu olemasoleva tehnoloogia kasutamine, sh teatavate käibemaksu ja aktsiisimakse käsitlevate andmete elektrooniline säilitamine ja edastamine, on hädavajalik liikmesriikide maksusüsteemide nõuetekohaseks toimimiseks; arvestades, et elektrooniliselt säilitatud andmete vahetamise ja liikmesriikide poolt nendele otsese juurdepääsu tingimusi igas liikmesriigis tuleks parandada; arvestades, et liikmesriikide maksuhaldurid peaksid kasutama isikuandmeid asjakohaselt ning kindlaksmääratud eesmärkidel ja asjaomase isiku nõusolekul või muul seaduses ettenähtud õiguslikul alusel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kogu olemasoleva tehnoloogia kasutamine, sh teatavate käibemaksu ja aktsiisimakse käsitlevate andmete elektrooniline säilitamine ja edastamine, on hädavajalik liikmesriikide maksusüsteemide nõuetekohaseks toimimiseks; arvestades, et elektrooniliselt säilitatud andmete vahetamise ja liikmesriikide poolt nendele otsese juurdepääsu tingimusi igas liikmesriigis tuleks parandada; arvestades, et liikmesriikide maksuhaldurid peaksid kasutama isikuandmeid asjakohaselt ning kindlaksmääratud eesmärkidel ja asjaomase isiku nõusolekul või muul seaduses ettenähtud õiguslikul alusel;

| L. | arvestades, et tihtipeale saavad ettevõtjad oma klientide käibemaksukohustuse kohta vaid väga killustatud teavet; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tihtipeale saavad ettevõtjad oma klientide käibemaksukohustuse kohta vaid väga killustatud teavet;

| M. | arvestades, et maksupettuste avastamise vahendite tugevdamisega peaks kaasnema maksude sissenõudmist, võrdset maksustamist ja maksude otstarbekust ettevõtjatele käsitlevate õigusaktide tõhustamine, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et maksupettuste avastamise vahendite tugevdamisega peaks kaasnema maksude sissenõudmist, võrdset maksustamist ja maksude otstarbekust ettevõtjatele käsitlevate õigusaktide tõhustamine,

ELi maksupettusevastane strateegia

| 1. | märgib, et ELi maksupettusevastase strateegia eesmärk peab olema maksupettuste tõttu saamata jäänud maksusummade probleemiga tegelemine, tehes kindlaks valdkonnad, kus saaks parandada nii ELi õigusakte kui ka liikmesriikide vahelist halduskoostööd, mille abil edendada tõhusalt maksupettuste vähendamist nii suurel määral kui võimalik, tekitamata liigset halduskoormust maksuametitele ja maksumaksjatele; |
| --- | --- |

1.

märgib, et ELi maksupettusevastase strateegia eesmärk peab olema maksupettuste tõttu saamata jäänud maksusummade probleemiga tegelemine, tehes kindlaks valdkonnad, kus saaks parandada nii ELi õigusakte kui ka liikmesriikide vahelist halduskoostööd, mille abil edendada tõhusalt maksupettuste vähendamist nii suurel määral kui võimalik, tekitamata liigset halduskoormust maksuametitele ja maksumaksjatele;

| 2. | kutsub liikmesriike üles maksupettustega võitlemist lõpuks ometi tõsiselt võtma; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike üles maksupettustega võitlemist lõpuks ometi tõsiselt võtma;

| 3. | tuletab meelde, et pikaajaline lahendus tulemuslikuks maksupettuste vastu võitlemiseks on päritoluriigi põhimõttel rajaneva käibemaksusüsteemi loomine, mis tähendab, et käibemaksuga maksustatavad tehingud liikmesriikide vahel ei oleks mitte maksuvabad, vaid oleks maksustatud päritoluriigis; märgib, et päritoluriigi põhimõte muudaks ülearuseks siseturul kaubeldavate kaupade käibemaksust vabastamise ning nende maksustamise seejärel sihtriigis; tuletab meelde, et päritoluriigi põhimõttel rajaneva käibemaksusüsteemi toimimiseks on vaja luua tasaarveldussüsteem, nagu komisjon 1987. aastal algselt pakkus; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et pikaajaline lahendus tulemuslikuks maksupettuste vastu võitlemiseks on päritoluriigi põhimõttel rajaneva käibemaksusüsteemi loomine, mis tähendab, et käibemaksuga maksustatavad tehingud liikmesriikide vahel ei oleks mitte maksuvabad, vaid oleks maksustatud päritoluriigis; märgib, et päritoluriigi põhimõte muudaks ülearuseks siseturul kaubeldavate kaupade käibemaksust vabastamise ning nende maksustamise seejärel sihtriigis; tuletab meelde, et päritoluriigi põhimõttel rajaneva käibemaksusüsteemi toimimiseks on vaja luua tasaarveldussüsteem, nagu komisjon 1987. aastal algselt pakkus;

| 4. | peab kahetsusväärseks mõnede liikmesriikide tõrksust viimase kümne aasta jooksul, mis on takistanud ELil tõhusat maksupettusevastast strateegiat loomast; |
| --- | --- |

4.

peab kahetsusväärseks mõnede liikmesriikide tõrksust viimase kümne aasta jooksul, mis on takistanud ELil tõhusat maksupettusevastast strateegiat loomast;

| 5. | peab kahetsusväärseks, et vaatamata korduvatele analüüsidele, nõudmistele ja kaebustele ei ole nõukogu senini võtnud vastu tõhusat strateegiat maksupettustega võitlemiseks; |
| --- | --- |

5.

peab kahetsusväärseks, et vaatamata korduvatele analüüsidele, nõudmistele ja kaebustele ei ole nõukogu senini võtnud vastu tõhusat strateegiat maksupettustega võitlemiseks;

| 6. | kutsub komisjoni üles, vaatamata korduvale ebaedule viimastel aastakümnetel, mitte loobuma selle probleemiga aktiivselt tegelemast; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles, vaatamata korduvale ebaedule viimastel aastakümnetel, mitte loobuma selle probleemiga aktiivselt tegelemast;

Üldised küsimused: maksupettuste ulatus ja nende tagajärjed

| 7. | tunnistab, et maksupettuste tõttu saamata jäänud (otseste ja kaudsete) maksude kogusumma varieerub hinnanguliselt 200 miljardi euro kuni 250 miljardi euro vahel (mis moodustab 2–2,25 % Euroopa Liidu SKTst), millest 40 miljardit eurot tuleneb käibemaksupettustest ning mis hinnanguliselt moodustab 10 % käibemaksutuludest, 8 % aktsiisi kogulaekumisest alkohoolsetelt jookidelt (1998. aastal) ning 9 % aktsiisi kogulaekumisest tubakatoodetelt; avaldab samas kahetsust selle üle, et ei ole võimalik kasutada täpseid näitajaid, kuna riiklikud aruandlusstandardid on niivõrd erinevad; |
| --- | --- |

7.

tunnistab, et maksupettuste tõttu saamata jäänud (otseste ja kaudsete) maksude kogusumma varieerub hinnanguliselt 200 miljardi euro kuni 250 miljardi euro vahel (mis moodustab 2–2,25 % Euroopa Liidu SKTst), millest 40 miljardit eurot tuleneb käibemaksupettustest ning mis hinnanguliselt moodustab 10 % käibemaksutuludest, 8 % aktsiisi kogulaekumisest alkohoolsetelt jookidelt (1998. aastal) ning 9 % aktsiisi kogulaekumisest tubakatoodetelt; avaldab samas kahetsust selle üle, et ei ole võimalik kasutada täpseid näitajaid, kuna riiklikud aruandlusstandardid on niivõrd erinevad;

| 8. | nõuab ühtset andmete kogumist kõigis liikmesriikides, mis on aluseks läbipaistvusele ja siseriiklikele maksupettuste vastu võitlemise meetmetele; |
| --- | --- |

8.

nõuab ühtset andmete kogumist kõigis liikmesriikides, mis on aluseks läbipaistvusele ja siseriiklikele maksupettuste vastu võitlemise meetmetele;

| 9. | avaldab seepärast kahetsust, et andmete puuduliku kogumise tõttu liikmesriikides ei saa õigesti hinnata probleemi ulatust ega positiivseid ja negatiivseid muutusi; |
| --- | --- |

9.

avaldab seepärast kahetsust, et andmete puuduliku kogumise tõttu liikmesriikides ei saa õigesti hinnata probleemi ulatust ega positiivseid ja negatiivseid muutusi;

| 10. | kutsub komisjoni üles kaaluma maksupettuste kohta üleeuroopalise andmete kogumise ja statistika koostamise ühtlustatud süsteemi loomist, et saada võimalikult täpne hinnang nähtuse tegeliku ulatuse kohta; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles kaaluma maksupettuste kohta üleeuroopalise andmete kogumise ja statistika koostamise ühtlustatud süsteemi loomist, et saada võimalikult täpne hinnang nähtuse tegeliku ulatuse kohta;

| 11. | tuletab meelde, et varimajandust ei saa likvideerida ilma sobivate stiimuliteta; soovitab lisaks sellele anda liikmesriikidel Lissaboni tulemustabeli kaudu aru selle kohta, kui kaugele on nad jõudnud varimajanduse vähendamisel; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et varimajandust ei saa likvideerida ilma sobivate stiimuliteta; soovitab lisaks sellele anda liikmesriikidel Lissaboni tulemustabeli kaudu aru selle kohta, kui kaugele on nad jõudnud varimajanduse vähendamisel;

Praegune käibemaksusüsteem ja selle nõrkused

| 12. | märgib, et käibemaksupettused on siseturu seisukohast äärmiselt murettekitavad, kuna neil on otsene piiriülene mõju ning nendega kaasneb oluline maksutulude kadu ja otsene mõju ELi eelarvele; |
| --- | --- |

12.

märgib, et käibemaksupettused on siseturu seisukohast äärmiselt murettekitavad, kuna neil on otsene piiriülene mõju ning nendega kaasneb oluline maksutulude kadu ja otsene mõju ELi eelarvele;

| 13. | kordab veel kord, et 1993. aastal loodud praegune käibemaksusüsteem oli mõeldud üksnes üleminekusüsteemina kasutamiseks, ning et Euroopa Parlament on palunud komisjonil esitada ettepanekud eesmärgiga teha lõppotsus lõpliku käibemaksusüsteemi kohta aastaks 2010; |
| --- | --- |

13.

kordab veel kord, et 1993. aastal loodud praegune käibemaksusüsteem oli mõeldud üksnes üleminekusüsteemina kasutamiseks, ning et Euroopa Parlament on palunud komisjonil esitada ettepanekud eesmärgiga teha lõppotsus lõpliku käibemaksusüsteemi kohta aastaks 2010;

| 14. | kinnitab, et 1993. aastal loodud siseturu raames toimuv isikute, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumine ning uute, kõrge väärtusega ja väikesekoguliste tehnoloogiakaupade levik teeb käibemaksupettuste vastu võitlemise järjest raskemaks ning seda halvendab veelgi praeguse süsteemi keerulisus ja killustatus, mis teeb tehingute jälgimise raskeks ja seega pettused lihtsaks; |
| --- | --- |

14.

kinnitab, et 1993. aastal loodud siseturu raames toimuv isikute, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumine ning uute, kõrge väärtusega ja väikesekoguliste tehnoloogiakaupade levik teeb käibemaksupettuste vastu võitlemise järjest raskemaks ning seda halvendab veelgi praeguse süsteemi keerulisus ja killustatus, mis teeb tehingute jälgimise raskeks ja seega pettused lihtsaks;

| 15. | märgib, et sagenenud on varifirmade kasutamine ja käibemaksusüsteemi tahtlik kuritarvitamine kuritegelike jõukude poolt, kes rajavad skeeme süsteemi puuduste ärakasutamiseks; juhib tähelepanu Eurojusti poolt algatatud kohtuasjale käibemaksu karussellpettuses, millesse on kaasatud 18 liikmesriiki ning kus maksupettuse summa on hinnanguliselt 2,1 miljardit eurot; |
| --- | --- |

15.

märgib, et sagenenud on varifirmade kasutamine ja käibemaksusüsteemi tahtlik kuritarvitamine kuritegelike jõukude poolt, kes rajavad skeeme süsteemi puuduste ärakasutamiseks; juhib tähelepanu Eurojusti poolt algatatud kohtuasjale käibemaksu karussellpettuses, millesse on kaasatud 18 liikmesriiki ning kus maksupettuse summa on hinnanguliselt 2,1 miljardit eurot;

| 16. | toetab komisjoni püüdlusi olemasolevat käibemaksusüsteemi oluliselt muuta; väljendab heameelt, et liikmesriigid on hakanud kõnealust probleemi teataval määral tähtsustama, ning kehutab liikmesriike olema valmis võtma sellega seoses sisulisi meetmeid; |
| --- | --- |

16.

toetab komisjoni püüdlusi olemasolevat käibemaksusüsteemi oluliselt muuta; väljendab heameelt, et liikmesriigid on hakanud kõnealust probleemi teataval määral tähtsustama, ning kehutab liikmesriike olema valmis võtma sellega seoses sisulisi meetmeid;

| 17. | on seisukohal, et praegune süsteem on iganenud ja vajab radikaalset uuendamist viisil, mis ei koorma ausaid ettevõtjaid liigse bürokraatiaga; on veendunud, et praegust olukorda ei saa enam kauem säilitada; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et praegune süsteem on iganenud ja vajab radikaalset uuendamist viisil, mis ei koorma ausaid ettevõtjaid liigse bürokraatiaga; on veendunud, et praegust olukorda ei saa enam kauem säilitada;

Alternatiivid praegusele käibemaksusüsteemile

Pöördmaksustamise süsteem

| 18. | märgib, et pöördmaksustamise süsteemis käibemaksustatakse tarnija asemel klient; tunnistab, et kõnealuse süsteemi eelis on varifirmade kasutamise võimatuks muutmine, kuna käibemaksu tuleb maksta maksukohustuslasel, kellele kaupasid tarnitakse; |
| --- | --- |

18.

märgib, et pöördmaksustamise süsteemis käibemaksustatakse tarnija asemel klient; tunnistab, et kõnealuse süsteemi eelis on varifirmade kasutamise võimatuks muutmine, kuna käibemaksu tuleb maksta maksukohustuslasel, kellele kaupasid tarnitakse;

| 19. | märgib, et käibemaksu kaksiksüsteem töötaks vastu siseturu tõhusale toimimisele ja tooks kaasa veelgi keerulisema maksukeskkonna, mis võib pidurdada ettevõtlusinvesteeringuid ja mida saaks pikas perspektiivis lihtsustada vaid, rakendades üldist kohustuslikku pöördmaksustamise süsteemi, mis eristub vabatahtlikust süsteemist ja eraldi tarneliikide põhisest süsteemist; |
| --- | --- |

19.

märgib, et käibemaksu kaksiksüsteem töötaks vastu siseturu tõhusale toimimisele ja tooks kaasa veelgi keerulisema maksukeskkonna, mis võib pidurdada ettevõtlusinvesteeringuid ja mida saaks pikas perspektiivis lihtsustada vaid, rakendades üldist kohustuslikku pöördmaksustamise süsteemi, mis eristub vabatahtlikust süsteemist ja eraldi tarneliikide põhisest süsteemist;

| 20. | märgib lisaks, et pöördmaksustamise süsteem ei võimalda osadena maksmist ning käibemaksu kogusumma makstakse üksnes turustusahela lõpus, mis kaotab ära käibemaksu isereguleerimismehhanismi; hoiatab, et ilmneda võivad uued pettusvormid, sh suurem maksutulu saamata jäämine jaemüügi tasandil ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumbrite väärkasutamine, ning et selliste pettuste vastu võitlemiseks täiendavate kontrollide rakendamine võib põhjustada ausatele ettevõtjatele täiendavat halduskoormust; kutsub seetõttu enne pöördmaksustamise süsteemi kasutuselevõttu ettevaatusele ja nõuab selle põhjalikku läbimõtlemist; märgib siiski, et pettuste vastu aitab võidelda piirmäära kohaldamine maksustamata lõpptarbimise riski vältimiseks, ning leiab, et nõukogu pakutud 5 000 eurone piirmäär on mõistlikul tasemel; |
| --- | --- |

20.

märgib lisaks, et pöördmaksustamise süsteem ei võimalda osadena maksmist ning käibemaksu kogusumma makstakse üksnes turustusahela lõpus, mis kaotab ära käibemaksu isereguleerimismehhanismi; hoiatab, et ilmneda võivad uued pettusvormid, sh suurem maksutulu saamata jäämine jaemüügi tasandil ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumbrite väärkasutamine, ning et selliste pettuste vastu võitlemiseks täiendavate kontrollide rakendamine võib põhjustada ausatele ettevõtjatele täiendavat halduskoormust; kutsub seetõttu enne pöördmaksustamise süsteemi kasutuselevõttu ettevaatusele ja nõuab selle põhjalikku läbimõtlemist; märgib siiski, et pettuste vastu aitab võidelda piirmäära kohaldamine maksustamata lõpptarbimise riski vältimiseks, ning leiab, et nõukogu pakutud 5 000 eurone piirmäär on mõistlikul tasemel;

Katseprojekt

| 21. | nõustub siiski ettevaatlikuks ja kriitiliseks jäädes, et katseprojekt võib aidata liikmesriikidel paremini mõista pöördmaksustamise süsteemi riske, ning ergutab komisjoni ja liikmesriike andma asjakohaseid tagatisi, et projektis osalev ega ükski teine liikmesriik ei sattu katseprojekti rakendamise käigus silmitsi suuremate ohtudega; |
| --- | --- |

21.

nõustub siiski ettevaatlikuks ja kriitiliseks jäädes, et katseprojekt võib aidata liikmesriikidel paremini mõista pöördmaksustamise süsteemi riske, ning ergutab komisjoni ja liikmesriike andma asjakohaseid tagatisi, et projektis osalev ega ükski teine liikmesriik ei sattu katseprojekti rakendamise käigus silmitsi suuremate ohtudega;

Ühendusesiseste tarnete maksustamine

| 22. | usub, et parim lahendus piiriüleste tarnetega seotud käibemaksupettustega võitlemiseks oleks võtta kasutusele süsteem, milles ühendusesiseste tarnete käibemaksuvabastus asendatakse 15 %lise maksumääraga; märgib, et kõnealune süsteem töötaks paremini, kui oluliselt lihtsustatakse vähendatud maksumäärade mitmekesisust ja keerukust, minimeerides nii maksuametite kui ka ettevõtjate halduskoormust; märgib, et enne 1992. aastat kehtestatud individuaalsed käibemaksualandused tuleks hoolikalt üle vaadata ning hinnata, kas nende säilitamine on majanduslikult õigustatud; |
| --- | --- |

22.

usub, et parim lahendus piiriüleste tarnetega seotud käibemaksupettustega võitlemiseks oleks võtta kasutusele süsteem, milles ühendusesiseste tarnete käibemaksuvabastus asendatakse 15 %lise maksumääraga; märgib, et kõnealune süsteem töötaks paremini, kui oluliselt lihtsustatakse vähendatud maksumäärade mitmekesisust ja keerukust, minimeerides nii maksuametite kui ka ettevõtjate halduskoormust; märgib, et enne 1992. aastat kehtestatud individuaalsed käibemaksualandused tuleks hoolikalt üle vaadata ning hinnata, kas nende säilitamine on majanduslikult õigustatud;

| 23. | tunnistab, et erinevate käibemaksumäärade tõttu on ühendusesiseste tarnete maksustamisel vaja kasutada liikmesriikidevahelisi tasakaalustavaid makseid; on seisukohal, et selline tasakaalustamine peaks toimuma arvelduskoja kaudu, mis hõlbustaks tulude liikumist liikmesriikide vahel; rõhutab, et arvelduskoja rajamine on tehniliselt teostatav; |
| --- | --- |

23.

tunnistab, et erinevate käibemaksumäärade tõttu on ühendusesiseste tarnete maksustamisel vaja kasutada liikmesriikidevahelisi tasakaalustavaid makseid; on seisukohal, et selline tasakaalustamine peaks toimuma arvelduskoja kaudu, mis hõlbustaks tulude liikumist liikmesriikide vahel; rõhutab, et arvelduskoja rajamine on tehniliselt teostatav;

| 24. | usub, et tsentraliseerimata arvelduskoja süsteem oleks sobivam ja seda oleks võimalik kiiremini välja arendada, kuna see avab liikmesriikidele võimalused leppida tähtsates üksikasjades kahepoolselt kokku, võttes arvesse nende individuaalset kaubandusbilanssi, sarnasusi käibemaksusüsteemi korralduses ning kontrollimehhanisme ja vastastikust usaldust; |
| --- | --- |

24.

usub, et tsentraliseerimata arvelduskoja süsteem oleks sobivam ja seda oleks võimalik kiiremini välja arendada, kuna see avab liikmesriikidele võimalused leppida tähtsates üksikasjades kahepoolselt kokku, võttes arvesse nende individuaalset kaubandusbilanssi, sarnasusi käibemaksusüsteemi korralduses ning kontrollimehhanisme ja vastastikust usaldust;

| 25. | rõhutab, et tarnijalt käibemaksu kogumise eest ja tasaarvelduste süsteemi kaudu selle ülekandmise eest maksuametkonnale, mille haldusalas ühendusesisene soetamine toimus, vastutab tarniva liikmesriigi maksuamet; tunnistab, et maksuametkondade vahelist vastastikust usaldust tuleb suurendada; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et tarnijalt käibemaksu kogumise eest ja tasaarvelduste süsteemi kaudu selle ülekandmise eest maksuametkonnale, mille haldusalas ühendusesisene soetamine toimus, vastutab tarniva liikmesriigi maksuamet; tunnistab, et maksuametkondade vahelist vastastikust usaldust tuleb suurendada;

Halduskoostöö ja vastastikune abi käibemaksu, aktsiisimaksu ja otsese maksustamise valdkonnas

| 26. | rõhutab, et liikmesriigid ei saa võidelda üksi piiriüleste maksupettuste vastu; on veendunud, et teabevahetus ja koostöö liikmesriikide vahel ja komisjoniga ei ole ei sisu ega kiiruse poolest olnud piisav tõhusaks võitluseks maksupettustega; on seisukohal, et otsekontaktid kohalike ja riigi tasandi pettustevastaste ametite vahel on kasinad ega toimi piisavalt, mis põhjustab ebatõhusust, halduskoostöö vormide vähest kasutamist ja viivitusi teabevahetuses; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et liikmesriigid ei saa võidelda üksi piiriüleste maksupettuste vastu; on veendunud, et teabevahetus ja koostöö liikmesriikide vahel ja komisjoniga ei ole ei sisu ega kiiruse poolest olnud piisav tõhusaks võitluseks maksupettustega; on seisukohal, et otsekontaktid kohalike ja riigi tasandi pettustevastaste ametite vahel on kasinad ega toimi piisavalt, mis põhjustab ebatõhusust, halduskoostöö vormide vähest kasutamist ja viivitusi teabevahetuses;

| 27. | toonitab, et kõigi liikmesriikide maksutulude kaitsmiseks siseturul peaksid liikmesriigid võtma võrreldavaid meetmeid petturite vastu, hoolimata sellest, kus tulude saamata jäämine aset leiab; kutsub komisjoni üles pakkuma võimalikke mehhanisme sellise koostöö edendamiseks liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

27.

toonitab, et kõigi liikmesriikide maksutulude kaitsmiseks siseturul peaksid liikmesriigid võtma võrreldavaid meetmeid petturite vastu, hoolimata sellest, kus tulude saamata jäämine aset leiab; kutsub komisjoni üles pakkuma võimalikke mehhanisme sellise koostöö edendamiseks liikmesriikide vahel;

| 28. | tervitab komisjoni ettepanekuid muuta nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (2) ja nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1798/2003 (halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas) (3), et kiirendada alates 2010. aastast ühendusesiseseid tehinguid puudutava teabe kogumist ja vahetamist; tunnistab, et kavandatud eeskirjad igakuise aruandluse kohta lisavad halduskoormust ettevõtjatele, kes osutavad ainult teenuseid, mille suhtes praegu kõnealune eeskiri ei kehti, kuid nõustub, et mõne teenusega seotud võimalike karusellpettuste seisukohalt on see vajalik; |
| --- | --- |

28.

tervitab komisjoni ettepanekuid muuta nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (2) ja nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1798/2003 (halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas) (3), et kiirendada alates 2010. aastast ühendusesiseseid tehinguid puudutava teabe kogumist ja vahetamist; tunnistab, et kavandatud eeskirjad igakuise aruandluse kohta lisavad halduskoormust ettevõtjatele, kes osutavad ainult teenuseid, mille suhtes praegu kõnealune eeskiri ei kehti, kuid nõustub, et mõne teenusega seotud võimalike karusellpettuste seisukohalt on see vajalik;

| 29. | nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks pakutud meetmed kiiresti vastu, ning palub komisjonil esitada täiendavaid ettepanekuid seoses kõigi teiste liikmesriikide automaatse juurdepääsuga liikmesriikide poolt kogutavatele teatavatele mittetundlikele andmetele nende maksukohustuslaste kohta (tegevusvaldkond, teatavad käivet puudutavad andmed jne) ning käibemaksukohustuslaste registreerimise ja registrist kustutamise menetluste ühtlustamisega, et tagada fiktiivsete maksukohustuslaste kiire tuvastamine ja registrist kustutamine; rõhutab, et liikmesriigid peavad vastutama oma andmete ajakohastamise eest, eriti mis puudutab registrist kustutamist ja pettuslike registreeringute tuvastamist; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks pakutud meetmed kiiresti vastu, ning palub komisjonil esitada täiendavaid ettepanekuid seoses kõigi teiste liikmesriikide automaatse juurdepääsuga liikmesriikide poolt kogutavatele teatavatele mittetundlikele andmetele nende maksukohustuslaste kohta (tegevusvaldkond, teatavad käivet puudutavad andmed jne) ning käibemaksukohustuslaste registreerimise ja registrist kustutamise menetluste ühtlustamisega, et tagada fiktiivsete maksukohustuslaste kiire tuvastamine ja registrist kustutamine; rõhutab, et liikmesriigid peavad vastutama oma andmete ajakohastamise eest, eriti mis puudutab registrist kustutamist ja pettuslike registreeringute tuvastamist;

| 30. | tuletab meelde, et maksuparadiisid võivad takistada Lissaboni strateegia elluviimist, kui need avaldavad liigset survet maksumäärade vähendamiseks ja viivad maksutulude üldise vähenemiseni; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde, et maksuparadiisid võivad takistada Lissaboni strateegia elluviimist, kui need avaldavad liigset survet maksumäärade vähendamiseks ja viivad maksutulude üldise vähenemiseni;

| 31. | rõhutab samuti, et eelarvedistsipliini mõttes ohustab maksubaasi vähendamine liikmesriikide võimet järgida reformitud stabiilsuse ja kasvu pakti; |
| --- | --- |

31.

rõhutab samuti, et eelarvedistsipliini mõttes ohustab maksubaasi vähendamine liikmesriikide võimet järgida reformitud stabiilsuse ja kasvu pakti;

| 32. | rõhutab, et maksuparadiiside kõrvaldamine nõuab muu hulgas kolmeosalist strateegiat: maksustamise vältimise takistamine, nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) (4) kohaldamisala laiendamine ja palve, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) kohaldaks oma liikmete kaudu sanktsioone koostööd mittetegevate maksuparadiiside vastu; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et maksuparadiiside kõrvaldamine nõuab muu hulgas kolmeosalist strateegiat: maksustamise vältimise takistamine, nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) (4) kohaldamisala laiendamine ja palve, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) kohaldaks oma liikmete kaudu sanktsioone koostööd mittetegevate maksuparadiiside vastu;

Maksudest kõrvalehoidumine

| 33. | peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid takistavad järjest uute ettekäänete ja venitamistaktikaga direktiivi 2003/48/EÜ reformimist, ja ergutab komisjoni esitama oma ettepanekud vaatamata vastuseisule võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

33.

peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid takistavad järjest uute ettekäänete ja venitamistaktikaga direktiivi 2003/48/EÜ reformimist, ja ergutab komisjoni esitama oma ettepanekud vaatamata vastuseisule võimalikult kiiresti;

| 34. | rõhutab, et direktiivi 2003/48/EÜ reform peab parandama selle erinevad lüngad ja puudused, mis takistavad maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuste avastamist; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et direktiivi 2003/48/EÜ reform peab parandama selle erinevad lüngad ja puudused, mis takistavad maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuste avastamist;

| 35. | kutsub komisjoni üles uurima direktiivi 2003/48/EÜ reformi raames erinevaid võimalusi, sealhulgas direktiivi kohaldamisala mõningast laiendamist, pidades silmas erinevat tüüpi juriidilisi isikuid ja rahalise tulu allikaid; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles uurima direktiivi 2003/48/EÜ reformi raames erinevaid võimalusi, sealhulgas direktiivi kohaldamisala mõningast laiendamist, pidades silmas erinevat tüüpi juriidilisi isikuid ja rahalise tulu allikaid;

| 36. | nõuab tungivalt, et Euroopa Liit hoiaks maksuparadiiside likvideerimise ülemaailmsel tasandil päevakorras, võttes arvesse nende kahjulikku mõju üksikute liikmesriikide maksutuludele; kutsub nõukogu ja komisjoni kasutama maksuparadiiside valitsustega peetavatel kaubandus- ja koostöölepingute läbirääkimistel mõjutusvahendina ELi kaubandusvõimsust, et veenda neid loobuma maksudest kõrvalehoidumist ja maksupettusi soosivatest maksusätetest ja -tavadest; tervitab esimese sammuna nõukogu 14. mai 2008. aasta kohtumise järgsetes järeldustes toodud soovitusi lisada kaubanduslepingutesse klausel hea valitsemistava kohta maksuküsimustes ning palub komisjonil esitada tulevastel kaubanduslepingute üle peetavatel läbirääkimistel koheselt selline klausel; |
| --- | --- |

36.

nõuab tungivalt, et Euroopa Liit hoiaks maksuparadiiside likvideerimise ülemaailmsel tasandil päevakorras, võttes arvesse nende kahjulikku mõju üksikute liikmesriikide maksutuludele; kutsub nõukogu ja komisjoni kasutama maksuparadiiside valitsustega peetavatel kaubandus- ja koostöölepingute läbirääkimistel mõjutusvahendina ELi kaubandusvõimsust, et veenda neid loobuma maksudest kõrvalehoidumist ja maksupettusi soosivatest maksusätetest ja -tavadest; tervitab esimese sammuna nõukogu 14. mai 2008. aasta kohtumise järgsetes järeldustes toodud soovitusi lisada kaubanduslepingutesse klausel hea valitsemistava kohta maksuküsimustes ning palub komisjonil esitada tulevastel kaubanduslepingute üle peetavatel läbirääkimistel koheselt selline klausel;

*

* *

| 37. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

37.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 20, 25.1.2008, lk 1.

(2)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

(3)  ELT L 264, 15.10.2003, lk 1.

(4)  ELT L 157, 26.6.2003, lk 38.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/19

---

Teisipäev, 2. september 20082011. aasta kuulutamine Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks

P6_TA(2008)0389

Euroopa Parlamendi deklaratsioon 2011. aasta kuulutamise kohta Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks

2009/C 295 E/05

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta resolutsiooni vabatahtliku tegevuse osatähtsuse kohta majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamisel (1);

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 16. novembri 2007. aasta resolutsiooni noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärkide rakendamise kohta (2),

võttes arvesse kodukorra artiklit 116,

| A. | arvestades, et vabatahtliku tegevusega on hõivatud üle 100 miljoni igas vanuses, erinevat usku ja erineva kodakondsusega eurooplast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vabatahtliku tegevusega on hõivatud üle 100 miljoni igas vanuses, erinevat usku ja erineva kodakondsusega eurooplast;

| B. | arvestades, et 2007. aasta veebruaris avaldatud Eurobaromeetri uuringust ilmnes, et 10 eurooplasest kolm väidavad end olevat hõivatud vabatahtliku tegevusega ning et ligi 80 % vastanutest leiavad, et vabatahtlik tegevus on Euroopa demokraatliku elu oluline osa (3); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2007. aasta veebruaris avaldatud Eurobaromeetri uuringust ilmnes, et 10 eurooplasest kolm väidavad end olevat hõivatud vabatahtliku tegevusega ning et ligi 80 % vastanutest leiavad, et vabatahtlik tegevus on Euroopa demokraatliku elu oluline osa (3);

| C. | arvestades, et vabatahtlik sektor annab arvestuslikult 5 % liikmesriikide sisemajanduse kogutoodangust ning töötab välja uuenduslikke tegevusi ühiskonnas ilmnevate vajaduste väljaselgitamiseks, teatavakstegemiseks ja neile reageerimiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vabatahtlik sektor annab arvestuslikult 5 % liikmesriikide sisemajanduse kogutoodangust ning töötab välja uuenduslikke tegevusi ühiskonnas ilmnevate vajaduste väljaselgitamiseks, teatavakstegemiseks ja neile reageerimiseks;

| D. | arvestades, et Euroopa Vabatahtlike Keskus, Euroopa Noortefoorum, Euroopa Vabatahtlike Teenistuse Organisatsioonide Ühendus, Maailma Skaudiliikumise Organisatsioon, Punase Risti Euroopa peakorter, Volonteurope, Euroopa Eakate Platvorm (AGE), Solidar, Caritas Europa, ENGAGE, Johanniter International, Euroopa Valitsusväline Spordiorganisatsioon ja mitmed teised ühendused, kes ühtekokku esindavad tuhandeid organisatsioone ja miljoneid vabatahtlikke, on kõik kutsunud Euroopa Liidu institutsioone üles kuulutama 2011. aastat Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Vabatahtlike Keskus, Euroopa Noortefoorum, Euroopa Vabatahtlike Teenistuse Organisatsioonide Ühendus, Maailma Skaudiliikumise Organisatsioon, Punase Risti Euroopa peakorter, Volonteurope, Euroopa Eakate Platvorm (AGE), Solidar, Caritas Europa, ENGAGE, Johanniter International, Euroopa Valitsusväline Spordiorganisatsioon ja mitmed teised ühendused, kes ühtekokku esindavad tuhandeid organisatsioone ja miljoneid vabatahtlikke, on kõik kutsunud Euroopa Liidu institutsioone üles kuulutama 2011. aastat Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks,

| 1. | kutsub komisjoni kuulutama kõigi ELi institutsioonide toetusel 2011. aasta Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni kuulutama kõigi ELi institutsioonide toetusel 2011. aasta Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allkirjutanute nimedega komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allkirjutanute nimedega komisjonile ja nõukogule.

Allakirjutanute nimed

Allakirjutanute nimedAdamos Adamou, Gabriele Albertini, Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Liam Aylward, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Jean-Luc Bennahmias, Rolf Berend, Pervenche Berès, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Adam Bielan, Guy Bono, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Catherine Boursier, Bernadette Bourzai, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, André Brie, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Cristian Silviu Bușoi, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marie-Arlette Carlotti, Giorgio Carollo, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Dragoș Florin David, Chris Davies, Bairbre de Brún, Jean-Luc Dehaene, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Albert Deß, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Beniamino Donnici, Den Dover, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Glyn Ford, Janelly Fourtou, Armando França, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Urszula Gacek, Michael Gahler, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Ioannis Gklavakis, Bogdan Golik, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Rebecca Harms, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Anna Hedh, Jeanine Hennis-Plasschaert, Esther Herranz García, Jim Higgins, Jens Holm, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Ville Itälä, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Romana Jordan Cizelj, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Ewa Klamt, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Silvana Koch-Mehrin, Eija-Riitta Korhola, Miloš Koterec, Holger Krahmer, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Anne Laperrouze, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Sérgio Marques, Maria Martens, David Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Marios Matsakis, Yiannakis Matsis, Maria Matsouka, Manolis Mavrommatis, Hans-Peter Mayer, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Michael Henry Nattrass, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, James Nicholson, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Vural Öger, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Doris Pack, Maria Grazia Pagano, Borut Pahor, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Aldo Patriciello, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Maria Petre, Markus Pieper, Sirpa Pietikäinen, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Hubert Pirker, Paweł Bartłomiej Piskorski, Lapo Pistelli, Gianni Pittella, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Lydie Polfer, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Vittorio Prodi, John Purvis, Luís Queiró, Reinhard Rack, Alexander Radwan, Bilyana Ilieva Raeva, Poul Nyrup Rasmussen, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Marco Rizzo, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Libor Rouček, Paul Rübig, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Sebastiano Sanzarello, Amalia Sartori, Jacek Saryusz-Wolski, Toomas Savi, Luciana Sbarbati, Christel Schaldemose, Pierre Schapira, Agnes Schierhuber, Margaritis Schinas, Frithjof Schmidt, Olle Schmidt, Pál Schmitt, Elisabeth Schroedter, Inger Segelström, Esko Seppänen, Czesław Adam Siekierski, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Nina Škottová, Alyn Smith, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Sérgio Sousa Pinto, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Ulrich Stockmann, Dimitar Stoyanov, Robert Sturdy, Margie Sudre, David Sumberg, László Surján, Eva-Britt Svensson, József Szájer, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Kyriacos Triantaphyllides, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Frank Vanhecke, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Ioannis Varvitsiotis, Armando Veneto, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0131.

(2)  ELT C 241, 20.9.2008, lk 1.

(3)  „Euroopa sotsiaalne reaalsus”, Eurobaromeetri eriuuring 73, küsitluslaine 66.3.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/21

---

Teisipäev, 2. september 2008Noorte võimaluste parandamisele suurema tähelepanu pööramine ELi poliitikas

P6_TA(2008)0390

Euroopa Parlamendi deklaratsioon noorte võimaluste parandamisele suurema tähelepanu pööramise kohta ELi poliitikas

2009/C 295 E/06

Euroopa Parlament,

võttes arvesse kodukorra artiklit 116,

| A. | arvestades, et komisjon seadis oma valges raamatus „Uus hoog Euroopa noortele” (KOM(2001)0681), mida Euroopa Parlament hindas oma 14. mai 2002. aasta resolutsioonis (1), eesmärgiks pöörata noortele inimestele rohkem tähelepanu muudes poliitikavaldkondades, eelkõige hariduse ja elukestva õppe, tööhõive, sotsiaalse integratsiooni, tervishoiu, noorte autonoomia, liikuvuse, põhiõiguste ja mittediskrimineerimise valdkonnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon seadis oma valges raamatus „Uus hoog Euroopa noortele” (KOM(2001)0681), mida Euroopa Parlament hindas oma 14. mai 2002. aasta resolutsioonis (1), eesmärgiks pöörata noortele inimestele rohkem tähelepanu muudes poliitikavaldkondades, eelkõige hariduse ja elukestva õppe, tööhõive, sotsiaalse integratsiooni, tervishoiu, noorte autonoomia, liikuvuse, põhiõiguste ja mittediskrimineerimise valdkonnas;

| B. | arvestades, et 22. ja 23. märtsil 2005. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu võttis ühe Lissaboni eesmärkide saavutamise vahendina vastu Euroopa noortepakti ning kinnitas võetud kohustust 2008. aasta märtsis, rõhutades vajadust investeerida noortesse praegu ja tulevikus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 22. ja 23. märtsil 2005. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu võttis ühe Lissaboni eesmärkide saavutamise vahendina vastu Euroopa noortepakti ning kinnitas võetud kohustust 2008. aasta märtsis, rõhutades vajadust investeerida noortesse praegu ja tulevikus;

| C. | arvestades, et komisjon juhtis tähelepanu vajadusele süvalaiendada noorteküsimusi oma 5. septembri 2007. aasta teatises pealkirjaga: „Noorte hariduses, tööhõives ja ühiskonnas osalemise edendamine” (KOM(2007)0498); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon juhtis tähelepanu vajadusele süvalaiendada noorteküsimusi oma 5. septembri 2007. aasta teatises pealkirjaga: „Noorte hariduses, tööhõives ja ühiskonnas osalemise edendamine” (KOM(2007)0498);

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament võttis 19. juunil 2007. aastal vastu resolutsiooni Euroopa Liidu noorte naiste pereelu ja õpingute ühitamist võimaldavate meetmete reguleeriva raamistiku kohta (2) ja 21. veebruaril 2008. aastal resolutsiooni Euroopa demograafilise tuleviku kohta, (3) milles ta rõhutab vajadust arvestada rohkem noortega, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament võttis 19. juunil 2007. aastal vastu resolutsiooni Euroopa Liidu noorte naiste pereelu ja õpingute ühitamist võimaldavate meetmete reguleeriva raamistiku kohta (2) ja 21. veebruaril 2008. aastal resolutsiooni Euroopa demograafilise tuleviku kohta, (3) milles ta rõhutab vajadust arvestada rohkem noortega,

| 1. | kutsub komisjoni üles käsitlema ja võtma õigusaktide ettepanekute koostamisel arvesse noorte organisatsioonidega toimunud struktureeritud dialoogi tulemusi ja mõju noortele, seda eriti põhjenduses A nimetatud poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni üles käsitlema ja võtma õigusaktide ettepanekute koostamisel arvesse noorte organisatsioonidega toimunud struktureeritud dialoogi tulemusi ja mõju noortele, seda eriti põhjenduses A nimetatud poliitikavaldkondades;

| 2. | kutsub liikmesriike üles keskenduma Lissaboni strateegia riiklike reformikavu rakendades noortele ning arvestama noortega asjakohastes poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike üles keskenduma Lissaboni strateegia riiklike reformikavu rakendades noortele ning arvestama noortega asjakohastes poliitikavaldkondades;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule, komisjonile ja Euroopa Noortefoorumile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule, komisjonile ja Euroopa Noortefoorumile.

Allakirjutanute nimed

Adamos Adamou, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Peter Baco, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Zsolt László Becsey, Ivo Belet, Jean-Luc Bennahmias, Monika Beňová, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Guy Bono, Victor Boștinaru, Bernadette Bourzai, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Jan Březina, André Brie, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Wolfgang Bulfon, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, Colm Burke, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Luis Manuel Capoulas Santos, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Giuseppe Castiglione, Jean-Marie Cavada, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Daniel Cohn-Bendit, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Thierry Cornillet, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Panayiotis Demetriou, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Alexandra Dobolyi, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Brigitte Douay, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Claudio Fava, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Brigitte Fouré, Janelly Fourtou, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Patrick Gaubert, Jean-Paul Gauzès, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Ioannis Gklavakis, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Vasco Graça Moura, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Matthias Groote, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Zita Gurmai, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Marian Harkin, Rebecca Harms, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Jeanine Hennis-Plasschaert, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Milan Horáček, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Sophia in 't Veld, Ville Itälä, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Mieczysław Edmund Janowski, Anne E. Jensen, Dan Jørgensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Ewa Klamt, Dieter-Lebrecht Koch, Silvana Koch-Mehrin, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Wiesław Stefan Kuc, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Anne Laperrouze, Henrik Lax, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Marie-Noëlle Lienemann, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Florencio Luque Aguilar, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Mario Mantovani, Catiuscia Marini, Helmuth Markov, Sérgio Marques, Maria Martens, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Marios Matsakis, Yiannakis Matsis, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Luisa Morgantini, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Joseph Muscat, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Angelika Niebler, Ljudmila Novak, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Borut Pahor, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Vincent Peillon, Maria Petre, Sirpa Pietikäinen, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Umberto Pirilli, Hubert Pirker, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Samuli Pohjamo, Bernard Poignant, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, John Purvis, Luís Queiró, Reinhard Rack, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Maria Robsahm, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Paul Rübig, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Sebastiano Sanzarello, Salvador Domingo Sanz Palacio, Amalia Sartori, Gilles Savary, Toomas Savi, Luciana Sbarbati, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Pál Schmitt, Elisabeth Schroedter, Inger Segelström, Adrian Severin, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Sérgio Sousa Pinto, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Gabriele Stauner, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Ulrich Stockmann, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Margie Sudre, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, István Szent-Iványi, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Andres Tarand, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Nikolaos Vakalis, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Ioannis Varvitsiotis, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Francis Wurtz, Luis Yañez-Barnuevo García, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka.

---

(1)  ELT C 180 E, 31.7.2003, lk 145.

(2)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 112.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0066.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/23

---

Teisipäev, 2. september 2008Kiireloomuline koostöö kadunud laste leidmiseks (kirjalik deklaratsioon)

P6_TA(2008)0391

Euroopa Parlamendi deklaratsioon kiireloomulise koostöö kohta kadunud laste leidmiseks

2009/C 295 E/07

Euroopa Parlament,

võttes arvesse kodukorra artiklit 116,

| A. | arvestades, et lapserööv on üks kõige ebainimlikumaid kuritegusid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et lapserööv on üks kõige ebainimlikumaid kuritegusid;

| B. | arvestades, et selliste kuritegude toimepanek Euroopas suureneb ning võib hõlmata ohvrite transportimist üle riigipiiride; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et selliste kuritegude toimepanek Euroopas suureneb ning võib hõlmata ohvrite transportimist üle riigipiiride;

| C. | arvestades, et aja möödudes vähenevad väljavaated röövitud lapse elu päästa; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et aja möödudes vähenevad väljavaated röövitud lapse elu päästa;

| D. | arvestades, et puudub laste kadumisest teavitamise üleeuroopaline süsteem ning suures osas Euroopa Liidust puuduvad kohalikud või riiklikud süsteemid, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et puudub laste kadumisest teavitamise üleeuroopaline süsteem ning suures osas Euroopa Liidust puuduvad kohalikud või riiklikud süsteemid,

| 1 | kutsub liikmesriike üles looma kadunud lastest teavitamise süsteemi, mis aktiveerimisel näeks ette, et asjaomastele uudistekanalitele, piirivalveasutustele ja tollile ning õiguskaitseorganitele edastatakse kohe:






  — | üksikasjalik teave kadunud lapse kohta, võimalusel koos fotoga |
| --- | --- | --- |

1

kutsub liikmesriike üles looma kadunud lastest teavitamise süsteemi, mis aktiveerimisel näeks ette, et asjaomastele uudistekanalitele, piirivalveasutustele ja tollile ning õiguskaitseorganitele edastatakse kohe:

—

üksikasjalik teave kadunud lapse kohta, võimalusel koos fotoga

| — | asjakohane teave kadumise ja oletatava(te) röövija(te) kohta |
| --- | --- |

—

asjakohane teave kadumise ja oletatava(te) röövija(te) kohta

| — | telefoninumber teabe andmiseks (116 000, kui selline number on kasutusele võetud); |
| --- | --- |

—

telefoninumber teabe andmiseks (116 000, kui selline number on kasutusele võetud);

| 2. | kutsub liikmesriike üles sõlmima koostöölepingud kõigi naaberriikidega, tagamaks, et ollakse võimelised kiirelt teavet edastama kõikidel asjaomastel territooriumidel; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike üles sõlmima koostöölepingud kõigi naaberriikidega, tagamaks, et ollakse võimelised kiirelt teavet edastama kõikidel asjaomastel territooriumidel;

| 3. | nõuab ühise korralduse arendamist, et anda abi ja koolitust riiklikele asutustele; |
| --- | --- |

3.

nõuab ühise korralduse arendamist, et anda abi ja koolitust riiklikele asutustele;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule ja komisjonile.

Allakirjutanute nimed

Allakirjutanute nimedAdamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Alexander Alvaro, Georgs Andrejevs, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Liam Aylward, Mariela Velichkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Domenico Antonio Basile, Gerard Batten, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Sergio Berlato, Thijs Berman, Slavi Binev, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Jens-Peter Bonde, Vito Bonsignore, Graham Booth, Mario Borghezio, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, Bernadette Bourzai, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, André Brie, Danutė Budreikaitė, Paul van Buitenen, Kathalijne Maria Buitenweg, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Milan Cabrnoch, Martin Callanan, Mogens Camre, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Giuseppe Castiglione, Giusto Catania, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Ole Christensen, Fabio Ciani, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Thierry Cornillet, Paolo Costa, Jean Louis Cottigny, Paul Marie Coûteaux, Michael Cramer, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Hanne Dahl, Daniel Dăianu, Chris Davies, Bairbre de Brún, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Albert Deß, Nirj Deva, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Brigitte Douay, Den Dover, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Lena Ek, James Elles, Edite Estrela, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Nigel Farage, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Roberto Fiore, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Glyn Ford, Brigitte Fouré, Janelly Fourtou, Milan Gaľa, Elisabetta Gardini, Giuseppe Gargani, Evelyne Gebhardt, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Ioannis Gklavakis, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Catherine Guy-Quint, Fiona Hall, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Roger Helmer, Jeanine Hennis-Plasschaert, Jim Higgins, Mary Honeyball, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Sophia in 't Veld, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Anne E. Jensen, Romana Jordan Cizelj, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Syed Kamall, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Robert Kilroy-Silk, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Maria Eleni Koppa, Eija-Riitta Korhola, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Anne Laperrouze, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Kurt Lechner, Bernard Lehideux, Klaus-Heiner Lehne, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, David Martin, Jan Tadeusz Masiel, Véronique Mathieu, Yiannakis Matsis, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Erik Meijer, Marianne Mikko, Gay Mitchell, Viktória Mohácsi, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Elisabeth Morin, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Sebastiano (Nello) Musumeci, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Vural Öger, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Aldo Patriciello, Vincent Peillon, Maria Petre, Willi Piecyk, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Gianni Pittella, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, Anni Podimata, Samuli Pohjamo, Lydie Polfer, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Luís Queiró, Reinhard Rack, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Giovanni Robusti, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Martine Roure, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Manuel António dos Santos, Amalia Sartori, Jacek Saryusz-Wolski, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Margaritis Schinas, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Inger Segelström, Adrian Severin, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Nina Škottová, Alyn Smith, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, David Sumberg, Konrad Szymański, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Jeffrey Titford, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Kyriacos Triantaphyllides, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Frank Vanhecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Diana Wallis, Graham Watson, Manfred Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Jan Zahradil, Iva Zanicchi, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Kolmapäev, 3. september 2008

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/26

---

Kolmapäev, 3. september 2008Gruusia

P6_TA(2008)0396

Euroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Gruusias

2009/C 295 E/08

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Gruusia kohta, eelkõige 26. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni olukorra kohta Lõuna-Osseetias (1) ning 29. novembri 2007. aasta (2) ja 5. juuni 2008. aasta (3) resolutsioone olukorra kohta Gruusias;

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (4) ja 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioone ELi tulemuslikuma Lõuna-Kaukaasia poliitika kohta (5) ning Musta mere regionaalpoliitilise lähenemisviisi kohta (6);

võttes arvesse koos Gruusiaga vastu võetud Euroopa naabruspoliitika tegevuskava, mis sisaldab kohustust koostööks Gruusia sisekonfliktide lahendamisel;

võttes arvesse nõukogu 16. juuni 2008. aasta ühismeedet 2008/450/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu edasist osalemist Gruusia – Lõuna-Osseetia konflikti lahendamise protsessis (7) ning muid varasemaid nõukogu ühismeetmeid samal teemal;

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ELi ja Venemaa suhete kohta, eriti 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta 26.–27. juunil 2008 Hantõ-Mansiiskis (8);

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 13. augusti 2008. aasta erakorralise istungi järeldusi olukorra kohta Gruusias;

võttes arvesse 1. septembril 2008. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu erakorralise kohtumise järeldusi (9);

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone S/RES/1781 (2007) ja S/RES/1808 (2008), milledes mõlemates toetatakse Gruusia territoriaalset terviklikkust ning viimases pikendatakse ÜRO vaatlusmissiooni Gruusias (UNOMIG) kuni 15. oktoobrini 2008;

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) alalise nõukogu 19. augusti 2008. aasta otsust nr 861 sõjaväeliste vaatlejate arvu suurendamise kohta OSCE missioonil Gruusias;

võttes arvesse NATO Bukaresti tippkohtumise 3. aprilli 2008. aasta deklaratsiooni ning NATO nõukogu 19. augusti 2008. aasta kohtumise tulemusi;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et EL toetab jätkuvalt Gruusia iseseisvust, suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL toetab jätkuvalt Gruusia iseseisvust, suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides;

| B. | arvestades, et Vene passide jagamine kodanikele Lõuna-Osseetias, separatistliku liikumise toetamine ja separatistide sõjategevuse elavnemine grusiinidega asustatud külade vastu koos Venemaa ulatuslike sõjaliste manöövritega Gruusia piiri lähedal juulis 2008 on lisanud pingeid Lõuna-Osseetias; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Vene passide jagamine kodanikele Lõuna-Osseetias, separatistliku liikumise toetamine ja separatistide sõjategevuse elavnemine grusiinidega asustatud külade vastu koos Venemaa ulatuslike sõjaliste manöövritega Gruusia piiri lähedal juulis 2008 on lisanud pingeid Lõuna-Osseetias;

| C. | arvestades, et pärast nädalaid kasvanud pingeid ja pooltevahelisi kokkupõrkeid ning Lõuna-Osseetia separatistlike jõudude provokatsioone pommirünnakute, inimohvritega kokkupõrgete, tulevahetuste ja mürsurünnakute näol, mille käigus said paljud tsiviilelanikud vigastada ja surma, korraldas Gruusia armee 7. ja 8. augusti 2008 öösel Tshinvalile ootamatu suurtükirünnaku, millele järgnes maismaaoperatsioon tankide ja sõdurite osalusel, eesmärgiga taastada kontroll Lõuna-Osseetia üle; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pärast nädalaid kasvanud pingeid ja pooltevahelisi kokkupõrkeid ning Lõuna-Osseetia separatistlike jõudude provokatsioone pommirünnakute, inimohvritega kokkupõrgete, tulevahetuste ja mürsurünnakute näol, mille käigus said paljud tsiviilelanikud vigastada ja surma, korraldas Gruusia armee 7. ja 8. augusti 2008 öösel Tshinvalile ootamatu suurtükirünnaku, millele järgnes maismaaoperatsioon tankide ja sõdurite osalusel, eesmärgiga taastada kontroll Lõuna-Osseetia üle;

| D. | arvestades, et Venemaa vastas pärast pikaajalist sõjalise kohaloleku suurendamist viivitamata ulatusliku vasturünnakuga, saates piirkonda tankid ja maaväed, pommitades mitmeid Gruusia alasid, sealhulgas Gori linna, ning blokeerides Gruusia Musta mere sadamad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venemaa vastas pärast pikaajalist sõjalise kohaloleku suurendamist viivitamata ulatusliku vasturünnakuga, saates piirkonda tankid ja maaväed, pommitades mitmeid Gruusia alasid, sealhulgas Gori linna, ning blokeerides Gruusia Musta mere sadamad;

| E. | arvestades, et kriisi tõttu oli ligikaudu 158 000 inimest sunnitud kodust lahkuma ning neil tuleb nüüd aidata tagasi pöörduda; arvestades, et kobarpommide, lõhkemata suurtükimürskude ja maamiinide ning Venemaa ähvarduste ja koostöö puudumise tõttu ei ole tagasipöördumine turvaline; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kriisi tõttu oli ligikaudu 158 000 inimest sunnitud kodust lahkuma ning neil tuleb nüüd aidata tagasi pöörduda; arvestades, et kobarpommide, lõhkemata suurtükimürskude ja maamiinide ning Venemaa ähvarduste ja koostöö puudumise tõttu ei ole tagasipöördumine turvaline;

| F. | arvestades, et Gruusia infrastruktuur on Venemaa sõjategevuse tõttu rängalt kahjustatud ning vajatakse humanitaarabi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Gruusia infrastruktuur on Venemaa sõjategevuse tõttu rängalt kahjustatud ning vajatakse humanitaarabi;

| G. | arvestades, et rahvusvahelised inimõiguste uurijad ja sõjaanalüütikud on dokumenteerinud kobarpommide kasutamise Gruusias Vene vägede poolt, mistõttu on konfliktipiirkondadesse jäänud tuhandeid lõhkemata lõhkekehi; arvestades, et ka Gruusia on tunnistanud kobarpommide kasutamist Lõuna-Osseetias Roki tunneli lähistel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rahvusvahelised inimõiguste uurijad ja sõjaanalüütikud on dokumenteerinud kobarpommide kasutamise Gruusias Vene vägede poolt, mistõttu on konfliktipiirkondadesse jäänud tuhandeid lõhkemata lõhkekehi; arvestades, et ka Gruusia on tunnistanud kobarpommide kasutamist Lõuna-Osseetias Roki tunneli lähistel;

| H. | arvestades, et 12. augustil 2008 nõustusid Gruusia ja Venemaa presidendid ELi vahendusel saavutatud kokkuleppega, mis nägi ette viivitamatu relvarahu, Gruusia ja Vene vägede tagasitõmbumise 7. augusti 2008 eelsetele positsioonidele ning rahvusvaheliste läbirääkimiste alustamise, et luua kiiresti rahvusvaheline mehhanism konflikti rahumeelse ja püsiva lahenduse leidmiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 12. augustil 2008 nõustusid Gruusia ja Venemaa presidendid ELi vahendusel saavutatud kokkuleppega, mis nägi ette viivitamatu relvarahu, Gruusia ja Vene vägede tagasitõmbumise 7. augusti 2008 eelsetele positsioonidele ning rahvusvaheliste läbirääkimiste alustamise, et luua kiiresti rahvusvaheline mehhanism konflikti rahumeelse ja püsiva lahenduse leidmiseks;

| I. | arvestades, et 19. augustil 2008 peatas NATO regulaarsed tipptaseme sidemed Venemaaga, märkides, et Venemaa sõjategevus on ebaproportsionaalne ja ei ole kooskõlas tema rahuvalverolliga Gruusia piirkondades ning et tavapärast koostööd ei ole võimalik jätkata niikaua, kuni Vene väed viibivad Gruusias; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 19. augustil 2008 peatas NATO regulaarsed tipptaseme sidemed Venemaaga, märkides, et Venemaa sõjategevus on ebaproportsionaalne ja ei ole kooskõlas tema rahuvalverolliga Gruusia piirkondades ning et tavapärast koostööd ei ole võimalik jätkata niikaua, kuni Vene väed viibivad Gruusias;

| J. | arvestades, et 22. augustil 2008 tõmbas Venemaa oma tankid, suurtükiväe ja sajad sõjaväelased Gruusiast kõige kaugematelt positsioonidelt tagasi, kuid kontrollib siiani juurdepääsu Abhaasiast lõunas asuvale Poti sadamalinnale ning Venemaa valitsus on teatanud, et jätab väed Lõuna-Osseetiat ümbritsevasse julgeolekutsooni, rajades kaheksa kontrollpunkti, kuhu paigutatakse Vene väeüksused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 22. augustil 2008 tõmbas Venemaa oma tankid, suurtükiväe ja sajad sõjaväelased Gruusiast kõige kaugematelt positsioonidelt tagasi, kuid kontrollib siiani juurdepääsu Abhaasiast lõunas asuvale Poti sadamalinnale ning Venemaa valitsus on teatanud, et jätab väed Lõuna-Osseetiat ümbritsevasse julgeolekutsooni, rajades kaheksa kontrollpunkti, kuhu paigutatakse Vene väeüksused;

| K. | arvestades, et Venemaa parlamendi ülemkoda võttis 25. augustil 2008 vastu resolutsiooni, milles paluti presidendil tunnustada Gruusia separatistlike piirkondade Abhaasia ja Lõuna-Osseetia iseseisvust, mille järel võttis president Dmitri Medvedev 26. augustil 2008 vastu otsuse, et Venemaa tunnustab ametlikult neid kahte piirkonda iseseisvate riikidena; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Venemaa parlamendi ülemkoda võttis 25. augustil 2008 vastu resolutsiooni, milles paluti presidendil tunnustada Gruusia separatistlike piirkondade Abhaasia ja Lõuna-Osseetia iseseisvust, mille järel võttis president Dmitri Medvedev 26. augustil 2008 vastu otsuse, et Venemaa tunnustab ametlikult neid kahte piirkonda iseseisvate riikidena;

| L. | arvestades, et sellel konfliktil on kaugeleulatuv mõju piirkondlikule stabiilsusele ja julgeolekule, mis ulatub kaugemale otsestest suhetest kõigi konflikti osapoolte vahel ning võib avaldada mõju ELi ja Venemaa suhetele, Euroopa naabruspoliitikale, Musta mere piirkonnale ja kaugemalgi, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et sellel konfliktil on kaugeleulatuv mõju piirkondlikule stabiilsusele ja julgeolekule, mis ulatub kaugemale otsestest suhetest kõigi konflikti osapoolte vahel ning võib avaldada mõju ELi ja Venemaa suhetele, Euroopa naabruspoliitikale, Musta mere piirkonnale ja kaugemalgi,

| M. | arvestades, et EL peab Gruusia kriisile reageerides jääma poliitiliselt täiesti ühtseks ja kõnelema ühel häälel, eelkõige suhetes Venemaaga; arvestades, et Gruusia ja Kaukaasia konfliktidele rahumeelse ja stabiilse lahenduse leidmise protsess nõuab Euroopa naabruspoliitika põhjalikku läbivaatamist ning kogu piirkonna tihedamat kaasamist koostöös kõikide Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige OSCEga; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL peab Gruusia kriisile reageerides jääma poliitiliselt täiesti ühtseks ja kõnelema ühel häälel, eelkõige suhetes Venemaaga; arvestades, et Gruusia ja Kaukaasia konfliktidele rahumeelse ja stabiilse lahenduse leidmise protsess nõuab Euroopa naabruspoliitika põhjalikku läbivaatamist ning kogu piirkonna tihedamat kaasamist koostöös kõikide Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige OSCEga;

| N. | arvestades, et Gruusia valitsus katkestas eelmisel nädalal diplomaatilised suhted Venemaaga ning Venemaa Föderatsioon vastas samaga, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Gruusia valitsus katkestas eelmisel nädalal diplomaatilised suhted Venemaaga ning Venemaa Föderatsioon vastas samaga,

| 1. | on seisukohal, et Kaukaasia konflikte ei saa lahendada sõjaliselt, ning mõistab teravalt hukka kõigi nende tegevuse, kes võtsid Gruusia separatistlikel territooriumidel Lõuna-Osseetias ja Abhaasias valitseva olukorra muutmiseks kasutusele jõu ja vägivalla; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et Kaukaasia konflikte ei saa lahendada sõjaliselt, ning mõistab teravalt hukka kõigi nende tegevuse, kes võtsid Gruusia separatistlikel territooriumidel Lõuna-Osseetias ja Abhaasias valitseva olukorra muutmiseks kasutusele jõu ja vägivalla;

| 2. | kutsub Venemaad üles austama Gruusia Vabariigi suveräänsust, territoriaalset terviklikkust ja rahvusvaheliselt tunnustatud piiride puutumatust ning mõistab otsustavalt hukka Gruusia separatistilike piirkondade Lõuna-Osseetia ja Abhaasia iseseisvuse tunnustamise Venemaa Föderatsiooni poolt, mis on vastuolus rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

2.

kutsub Venemaad üles austama Gruusia Vabariigi suveräänsust, territoriaalset terviklikkust ja rahvusvaheliselt tunnustatud piiride puutumatust ning mõistab otsustavalt hukka Gruusia separatistilike piirkondade Lõuna-Osseetia ja Abhaasia iseseisvuse tunnustamise Venemaa Föderatsiooni poolt, mis on vastuolus rahvusvahelise õigusega;

| 3. | rõhutab asjaolu, et mis tahes otsus Lõuna-Osseetia ja Abhaasia lõpliku staatuse kohta peab olema kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhiprintsiipidega, sealhulgas Euroopa Julgeoleku- ja Koostöö Konverentsi 1975. aasta lõppaktiga (Helsingi lõppakt), eriti põgenike tagasipöördumise, nende omandi austamise ning vähemuste õiguste tagamise ja austamise osas; |
| --- | --- |

3.

rõhutab asjaolu, et mis tahes otsus Lõuna-Osseetia ja Abhaasia lõpliku staatuse kohta peab olema kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhiprintsiipidega, sealhulgas Euroopa Julgeoleku- ja Koostöö Konverentsi 1975. aasta lõppaktiga (Helsingi lõppakt), eriti põgenike tagasipöördumise, nende omandi austamise ning vähemuste õiguste tagamise ja austamise osas;

| 4. | mõistab hukka Venemaa vastuvõetamatu ja ebaproportsionaalse sõjalise tegevuse ning sissetungi sügavale Gruusia territooriumile, millega rikuti rahvusvahelist õigust; rõhutab, et Venemaa sissetungile Gruusiasse, selle osade okupeerimisele ja ähvardusele vahetada välja demokraatliku riigi valitsus puuduvad igasugused õiguslikud põhjendused; |
| --- | --- |

4.

mõistab hukka Venemaa vastuvõetamatu ja ebaproportsionaalse sõjalise tegevuse ning sissetungi sügavale Gruusia territooriumile, millega rikuti rahvusvahelist õigust; rõhutab, et Venemaa sissetungile Gruusiasse, selle osade okupeerimisele ja ähvardusele vahetada välja demokraatliku riigi valitsus puuduvad igasugused õiguslikud põhjendused;

| 5. | avaldab kahetsust inimohvrite ja inimkannatuste pärast, mida põhjustas valimatu jõu kasutamine konflikti kõigi osaliste poolt; |
| --- | --- |

5.

avaldab kahetsust inimohvrite ja inimkannatuste pärast, mida põhjustas valimatu jõu kasutamine konflikti kõigi osaliste poolt;

| 6. | väljendab sügavat muret Vene miinidest tingitud tagajärgede pärast Gruusia sotsiaalsele ja majandustegevusele, eelkõige seoses raudteesilla õhkimisega Kaspi lähedal Thbilisit ja Potit ühendaval peamisel raudteel 16. augustil 2008 ja Kasahstanist läbi Poti naftat eksportimiseks vedanud kütuserongi plahvatusega Gori lähedal 24. augustil 2008; rõhutab, et mõlema teoga rikuti relvarahu tingimusi; |
| --- | --- |

6.

väljendab sügavat muret Vene miinidest tingitud tagajärgede pärast Gruusia sotsiaalsele ja majandustegevusele, eelkõige seoses raudteesilla õhkimisega Kaspi lähedal Thbilisit ja Potit ühendaval peamisel raudteel 16. augustil 2008 ja Kasahstanist läbi Poti naftat eksportimiseks vedanud kütuserongi plahvatusega Gori lähedal 24. augustil 2008; rõhutab, et mõlema teoga rikuti relvarahu tingimusi;

| 7. | kinnitab oma kindlat usku põhimõttesse, et mitte ühelgi kolmandal riigil ei ole teise riigi rahvusvahelise organisatsiooni või liiduga ühinemise suveräänse otsuse suhtes vetoõigust ega õigust destabiliseerida demokraatlikult valitud valitsust; |
| --- | --- |

7.

kinnitab oma kindlat usku põhimõttesse, et mitte ühelgi kolmandal riigil ei ole teise riigi rahvusvahelise organisatsiooni või liiduga ühinemise suveräänse otsuse suhtes vetoõigust ega õigust destabiliseerida demokraatlikult valitud valitsust;

| 8. | rõhutab, et Euroopa ja Venemaa partnerlus peab põhinema Euroopa koostöö põhinormide austamisel, mida tuleb tõestada mitte üksnes sõnade, vaid tegudega; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et Euroopa ja Venemaa partnerlus peab põhinema Euroopa koostöö põhinormide austamisel, mida tuleb tõestada mitte üksnes sõnade, vaid tegudega;

| 9. | kiidab heaks ELi eesistujariigi tõhusa ja kiire tegevuse sellele konfliktile reageerimisel ning liikmesriikide ühtsuse kahe poole vahendamisel, mis võimaldas saavutada relvarahu kava allkirjastamise; tervitab sellega seoses eelnimetatud Euroopa Ülemkogu erakorralise kohtumise järeldusi; |
| --- | --- |

9.

kiidab heaks ELi eesistujariigi tõhusa ja kiire tegevuse sellele konfliktile reageerimisel ning liikmesriikide ühtsuse kahe poole vahendamisel, mis võimaldas saavutada relvarahu kava allkirjastamise; tervitab sellega seoses eelnimetatud Euroopa Ülemkogu erakorralise kohtumise järeldusi;

| 10. | nõuab tungivalt, et Venemaa täidaks kõiki ELi diplomaatilise tegevuse tulemusena saavutatud ja alla kirjutatud relvarahu kokkuleppega võetud kohustusi ja alustaks oma vägede täielikku ja viivitamatut väljaviimist Gruusia põhiterritooriumilt ning vähendaks oma sõjalist kohaolekut Lõuna-Osseetias ja Abhaasias enne konflikti puhkemist mõlemas piirkonnas tegutsenud Venemaa rahuvalvejõudude tasemele; mõistab hukka Venemaa relvajõudude ja nendega koos tegutsevate palgasõdurite poolt toime pandud ulatuslikud rüüstamised; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et Venemaa täidaks kõiki ELi diplomaatilise tegevuse tulemusena saavutatud ja alla kirjutatud relvarahu kokkuleppega võetud kohustusi ja alustaks oma vägede täielikku ja viivitamatut väljaviimist Gruusia põhiterritooriumilt ning vähendaks oma sõjalist kohaolekut Lõuna-Osseetias ja Abhaasias enne konflikti puhkemist mõlemas piirkonnas tegutsenud Venemaa rahuvalvejõudude tasemele; mõistab hukka Venemaa relvajõudude ja nendega koos tegutsevate palgasõdurite poolt toime pandud ulatuslikud rüüstamised;

| 11. | nõuab sõltumatu rahvusvahelise juurdluse kiireloomulist läbiviimist, et teha kindlaks faktid ja tuua suuremat selgust teatavate süüdistuste osas; |
| --- | --- |

11.

nõuab sõltumatu rahvusvahelise juurdluse kiireloomulist läbiviimist, et teha kindlaks faktid ja tuua suuremat selgust teatavate süüdistuste osas;

| 12. | nõuab tungivalt, et Gruusia, kes on ratifitseerinud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi, ning Venemaa ametivõimud toetaksid Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuratuuri konflikti käigus toimunud traagiliste sündmuste ja tsiviilelanike vastu suunatud rünnakute uurimisel ja teeksid temaga igakülgset koostööd, et teha kindlaks vastutajad ja anda nad kohtu alla; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et Gruusia, kes on ratifitseerinud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi, ning Venemaa ametivõimud toetaksid Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuratuuri konflikti käigus toimunud traagiliste sündmuste ja tsiviilelanike vastu suunatud rünnakute uurimisel ja teeksid temaga igakülgset koostööd, et teha kindlaks vastutajad ja anda nad kohtu alla;

| 13. | palub Venemaa ja Gruusia ametivõimudel edastada kogu info piirkondade kohta, kuhu nende relvajõud heitsid kassettpomme, et oleks võimalik alustada viivitamatult demineerimisoperatsioone ja vältida süütute tsiviilisikute edasist hukkumist ning hõlbustada ümberasustatud isikute turvalist tagasipöördumist; |
| --- | --- |

13.

palub Venemaa ja Gruusia ametivõimudel edastada kogu info piirkondade kohta, kuhu nende relvajõud heitsid kassettpomme, et oleks võimalik alustada viivitamatult demineerimisoperatsioone ja vältida süütute tsiviilisikute edasist hukkumist ning hõlbustada ümberasustatud isikute turvalist tagasipöördumist;

| 14. | kutsub ELi, NATOt ja nende liikmesriike üles kasutama ühise seisukoha alusel kõiki võimalusi, et veenda Venemaa valitsust järgima rahvusvahelist õigust, mis on rahvusvahelises üldsuses vastutustundliku rolli täitmise vältimatu tingimus; tuletab Venemaale meelde tema vastutust ÜROs vetoõigust omava riigina ülemaailmse rahu tagamisel; |
| --- | --- |

14.

kutsub ELi, NATOt ja nende liikmesriike üles kasutama ühise seisukoha alusel kõiki võimalusi, et veenda Venemaa valitsust järgima rahvusvahelist õigust, mis on rahvusvahelises üldsuses vastutustundliku rolli täitmise vältimatu tingimus; tuletab Venemaale meelde tema vastutust ÜROs vetoõigust omava riigina ülemaailmse rahu tagamisel;

| 15. | palub nõukogul ja komisjonil oma Venemaa-poliitika läbi vaadata, kui Venemaa ei täida relvarahu kokkuleppes võetud kohustusi; toetab seetõttu Euroopa Ülemkogu otsust partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimised edasi lükata, kuni Venemaa on oma väed 7. augusti 2008 eelsetele positsioonidele tagasi tõmmanud; |
| --- | --- |

15.

palub nõukogul ja komisjonil oma Venemaa-poliitika läbi vaadata, kui Venemaa ei täida relvarahu kokkuleppes võetud kohustusi; toetab seetõttu Euroopa Ülemkogu otsust partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimised edasi lükata, kuni Venemaa on oma väed 7. augusti 2008 eelsetele positsioonidele tagasi tõmmanud;

| 16. | palub komisjonil esitada ettepaneku viisalihtsustus- ja tagasivõtulepinguteks Gruusiaga, mis oleksid vähemalt samaväärsed Venemaaga sõlmitud lepingutega; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil esitada ettepaneku viisalihtsustus- ja tagasivõtulepinguteks Gruusiaga, mis oleksid vähemalt samaväärsed Venemaaga sõlmitud lepingutega;

| 17. | palub liikmesriikidel vaadata läbi viisade andmine seoses Lõuna-Osseetias ja Abhaasias toimuva majandustegevusega; |
| --- | --- |

17.

palub liikmesriikidel vaadata läbi viisade andmine seoses Lõuna-Osseetias ja Abhaasias toimuva majandustegevusega;

| 18. | mõistab teravalt hukka grusiinide sunniviisilise ümberasustamise Lõuna-Osseetiast ja Abhaasiast ning kutsub Lõuna-Osseetia ja Abhaasia de facto ametivõime üles tagama ümberasustatud tsiviilelanikkonna turvalist tagasipöördumist kooskõlas rahvusvahelise humanitaarõigusega; |
| --- | --- |

18.

mõistab teravalt hukka grusiinide sunniviisilise ümberasustamise Lõuna-Osseetiast ja Abhaasiast ning kutsub Lõuna-Osseetia ja Abhaasia de facto ametivõime üles tagama ümberasustatud tsiviilelanikkonna turvalist tagasipöördumist kooskõlas rahvusvahelise humanitaarõigusega;

| 19. | tervitab OSCE algatusi suurendada relvastamata vaatlejate arvu; nõuab OSCE Gruusia missiooni täiendavat tugevdamist koos täieliku liikumisvabadusega kogu riigis ning ergutab ELi liikmesriike nendele jõupingutustele kaasa aitama; |
| --- | --- |

19.

tervitab OSCE algatusi suurendada relvastamata vaatlejate arvu; nõuab OSCE Gruusia missiooni täiendavat tugevdamist koos täieliku liikumisvabadusega kogu riigis ning ergutab ELi liikmesriike nendele jõupingutustele kaasa aitama;

| 20. | nõuab, et EL annaks tugeva panuse konflikti lahendamise kavandatud rahvusvahelisse mehhanismi, ja tervitab seetõttu Euroopa Nõukogu otsust saata kohale Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) vaatlusmissioon täienduseks ÜRO ja OSCE missioonidele ning EJKP rahumissioonile ÜRO või OSCE mandaadi taotlemist; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et EL annaks tugeva panuse konflikti lahendamise kavandatud rahvusvahelisse mehhanismi, ja tervitab seetõttu Euroopa Nõukogu otsust saata kohale Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) vaatlusmissioon täienduseks ÜRO ja OSCE missioonidele ning EJKP rahumissioonile ÜRO või OSCE mandaadi taotlemist;

| 21. | tervitab ELi aktiivset ja jätkuvat toetust kõigile rahvusvahelistele jõupingutustele konfliktile rahumeelse ja püsiva lahenduse leidmiseks, eelkõige nõukogu võetud kohustust toetada kõiki ÜRO, OSCE ja teisi jõupingutusi konflikti lahendamiseks; tervitab eriti otsust ELi Gruusia konflikti eriesindaja nimetamise kohta; |
| --- | --- |

21.

tervitab ELi aktiivset ja jätkuvat toetust kõigile rahvusvahelistele jõupingutustele konfliktile rahumeelse ja püsiva lahenduse leidmiseks, eelkõige nõukogu võetud kohustust toetada kõiki ÜRO, OSCE ja teisi jõupingutusi konflikti lahendamiseks; tervitab eriti otsust ELi Gruusia konflikti eriesindaja nimetamise kohta;

| 22. | tervitab komisjoni 6 miljoni euro suurust kiiret humanitaarabipaketti tsiviilelanikkonnale, mida tuleb toetada täiendavate rahaliste vahenditega lähtuvalt kohapeal läbiviidavast vajaduste hindamisest; märgib pakilist vajadust konfliktijärgse ülesehitusabi järele; |
| --- | --- |

22.

tervitab komisjoni 6 miljoni euro suurust kiiret humanitaarabipaketti tsiviilelanikkonnale, mida tuleb toetada täiendavate rahaliste vahenditega lähtuvalt kohapeal läbiviidavast vajaduste hindamisest; märgib pakilist vajadust konfliktijärgse ülesehitusabi järele;

| 23. | tervitab nõukogu otsust kutsuda kokku rahvusvaheline abiandjate konverents Gruusia ülesehitamiseks ning nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon uuriksid võimalust koostada ulatuslik ELi kava rahalise toetuse andmiseks Gruusia kahjukanntanud piirkondade ülesehitamiseks ning tagada ELi tugevam kohalolek riigis ja kogu piirkonnas; |
| --- | --- |

23.

tervitab nõukogu otsust kutsuda kokku rahvusvaheline abiandjate konverents Gruusia ülesehitamiseks ning nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon uuriksid võimalust koostada ulatuslik ELi kava rahalise toetuse andmiseks Gruusia kahjukanntanud piirkondade ülesehitamiseks ning tagada ELi tugevam kohalolek riigis ja kogu piirkonnas;

| 24. | kutsub konflikti kõiki osapooli üles võimaldama humanitaarabi täielikku ja piiranguteta kohaletoimetamist ohvritele, sealhulgas põgenikele ja riigisiseselt ümberasustatud isikutele; |
| --- | --- |

24.

kutsub konflikti kõiki osapooli üles võimaldama humanitaarabi täielikku ja piiranguteta kohaletoimetamist ohvritele, sealhulgas põgenikele ja riigisiseselt ümberasustatud isikutele;

| 25. | on arvamusel, et konflikti lahendamise mehhanismide rahvusvahelisemaks muutmine aitab kaasa lahenduste leidmisele Gruusia konfliktile ja teistele lahendamata konfliktidele Lõuna-Kaukaasias; teeb sellest tulenevalt ettepaneku, et EL kutsuks kokku ülekaukaasialise rahukonverentsi, mis oleks selle protsessi põhielement; on seisukohal, et konverentsil tuleks arutada rahvusvahelisi tagatisi seoses kodaniku- ja poliitiliste õiguste täieliku järgimisega ning demokraatia edendamisega rahvusvahelisi õigusriigi põhimõtteid järgides; rõhutab, et konverentsil tuleks anda võimalus sõna võtta ka Kaukaasia piirkonna esindamata või vaikima sunnitud rühmadele; |
| --- | --- |

25.

on arvamusel, et konflikti lahendamise mehhanismide rahvusvahelisemaks muutmine aitab kaasa lahenduste leidmisele Gruusia konfliktile ja teistele lahendamata konfliktidele Lõuna-Kaukaasias; teeb sellest tulenevalt ettepaneku, et EL kutsuks kokku ülekaukaasialise rahukonverentsi, mis oleks selle protsessi põhielement; on seisukohal, et konverentsil tuleks arutada rahvusvahelisi tagatisi seoses kodaniku- ja poliitiliste õiguste täieliku järgimisega ning demokraatia edendamisega rahvusvahelisi õigusriigi põhimõtteid järgides; rõhutab, et konverentsil tuleks anda võimalus sõna võtta ka Kaukaasia piirkonna esindamata või vaikima sunnitud rühmadele;

| 26. | palub nõukogul ja komisjonil Euroopa naabruspoliitikat edasi arendada, et see vastaks paremini meie idanaabrite vajadustele, sealhulgas tugevdades ELi osalemist Musta mere piirkonnas, edasi arendada Euroopa Parlamendi ettepanekut Euroopa Majanduspiirkond pluss kohta või Rootsi-Poola ettepanekut ida partnerluse kohta ning kiirendada vabakaubanduspiirkonna loomist eriti Gruusia, Ukraina ja Moldova Vabariigiga; märgib, et ELi viisapoliitika liberaliseerimisel nende riikide suhtes tuleb arvesse võtta asjaolu, et Venemaale on selles valdkonnas antud nendest paremad tingimused; |
| --- | --- |

26.

palub nõukogul ja komisjonil Euroopa naabruspoliitikat edasi arendada, et see vastaks paremini meie idanaabrite vajadustele, sealhulgas tugevdades ELi osalemist Musta mere piirkonnas, edasi arendada Euroopa Parlamendi ettepanekut Euroopa Majanduspiirkond pluss kohta või Rootsi-Poola ettepanekut ida partnerluse kohta ning kiirendada vabakaubanduspiirkonna loomist eriti Gruusia, Ukraina ja Moldova Vabariigiga; märgib, et ELi viisapoliitika liberaliseerimisel nende riikide suhtes tuleb arvesse võtta asjaolu, et Venemaale on selles valdkonnas antud nendest paremad tingimused;

| 27. | rõhutab Lõuna-Kaukaasia piirkonna mitmete probleemide seotust ja vajadust leida kõikehõlmav lahendus stabiilsuspakti näol, millesse oleksid kaasatud peamised välisosalejad; rõhutab vajadust tõhustada koostööd Musta mere piirkonna naaberriikidega, luues spetsiaalse institutsioonilise ja mitmepoolse mehhanismi, näiteks Musta mere liidu, ning korraldades Lõuna-Kaukaasia piirkonna rahvusvahelise julgeoleku- ja koostöökonverentsi; palub seetõttu komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule konkreetse ettepaneku Musta mere piirkonda, sealhulgas Türgit ja Ukrainat hõlmava mitmepoolse raamistiku loomise kohta; on arvamusel, et kogu piirkonna stabiilsuse ja energiavoogude huvides tuleks sellesse kaasata naaberriigid, näiteks Kasahstan; |
| --- | --- |

27.

rõhutab Lõuna-Kaukaasia piirkonna mitmete probleemide seotust ja vajadust leida kõikehõlmav lahendus stabiilsuspakti näol, millesse oleksid kaasatud peamised välisosalejad; rõhutab vajadust tõhustada koostööd Musta mere piirkonna naaberriikidega, luues spetsiaalse institutsioonilise ja mitmepoolse mehhanismi, näiteks Musta mere liidu, ning korraldades Lõuna-Kaukaasia piirkonna rahvusvahelise julgeoleku- ja koostöökonverentsi; palub seetõttu komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule konkreetse ettepaneku Musta mere piirkonda, sealhulgas Türgit ja Ukrainat hõlmava mitmepoolse raamistiku loomise kohta; on arvamusel, et kogu piirkonna stabiilsuse ja energiavoogude huvides tuleks sellesse kaasata naaberriigid, näiteks Kasahstan;

| 28. | tuletab meelde, et NATO tippkohtumisel Bukarestis 3. aprillil 2008 lepiti kokku, et Gruusiast saab organisatsiooni liige; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et NATO tippkohtumisel Bukarestis 3. aprillil 2008 lepiti kokku, et Gruusiast saab organisatsiooni liige;

| 29. | rõhutab Gruusia olulisust ELi energiavarustuskindluse parandamisel, kujutades endast alternatiivi Venemaa kaudu toimuvale energiatransiidile; peab väga oluliseks olemasoleva infrastruktuuri, näiteks Bakuu-Thbilisi-Ceyhani torujuhtme tõhusat kaitsmist ja palub komisjonil anda Gruusiale selleks igakülgset vajalikku abi; peab vajalikuks, et EL osaleks nii poliitiliselt kui ka eelarveliste kohutustega kaalukalt Nabucco torujuhtme projektis, mis on tunnistatud ELi esmatähtsaks projektiks ja läbib Gruusia territooriumi, ning on kõige tõsiseltvõetavam alternatiiv koostöös Venemaaga ettevõetud projektidele, mis võivad kõik viia liikmesriikide majandusliku ja poliitilise sõltuvuse suurenemiseni Venemaast; |
| --- | --- |

29.

rõhutab Gruusia olulisust ELi energiavarustuskindluse parandamisel, kujutades endast alternatiivi Venemaa kaudu toimuvale energiatransiidile; peab väga oluliseks olemasoleva infrastruktuuri, näiteks Bakuu-Thbilisi-Ceyhani torujuhtme tõhusat kaitsmist ja palub komisjonil anda Gruusiale selleks igakülgset vajalikku abi; peab vajalikuks, et EL osaleks nii poliitiliselt kui ka eelarveliste kohutustega kaalukalt Nabucco torujuhtme projektis, mis on tunnistatud ELi esmatähtsaks projektiks ja läbib Gruusia territooriumi, ning on kõige tõsiseltvõetavam alternatiiv koostöös Venemaaga ettevõetud projektidele, mis võivad kõik viia liikmesriikide majandusliku ja poliitilise sõltuvuse suurenemiseni Venemaast;

| 30. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles jätkama pingutusi tõelise ELi ühise energiapoliitika vastuvõtmisel, mis muuhulgas näeb ette vajaduse mitmekesistada tarneallikaid; |
| --- | --- |

30.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles jätkama pingutusi tõelise ELi ühise energiapoliitika vastuvõtmisel, mis muuhulgas näeb ette vajaduse mitmekesistada tarneallikaid;

| 31. | on seisukohal, et koostöö Lõuna-Kaukaasias ei peaks tähendama üksteist vastastikku välistavaid ELi ja Venemaa mõjupiirkondi (nn huvisfääre); |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et koostöö Lõuna-Kaukaasias ei peaks tähendama üksteist vastastikku välistavaid ELi ja Venemaa mõjupiirkondi (nn huvisfääre);

| 32. | on seisukohal, et ELi roll praeguses kriisis rõhutab vajadust tugevdada Euroopa välis-, kaitse- ja julgeolekupoliitikat, ning usub, et Lissaboni leping, sealhulgas kõrge esindaja ametikoha loomine, solidaarsusklausel ja ELi energiavarustuskindluse poliitika, on õige viis selle saavutamiseks; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et ELi roll praeguses kriisis rõhutab vajadust tugevdada Euroopa välis-, kaitse- ja julgeolekupoliitikat, ning usub, et Lissaboni leping, sealhulgas kõrge esindaja ametikoha loomine, solidaarsusklausel ja ELi energiavarustuskindluse poliitika, on õige viis selle saavutamiseks;

| 33. | rõhutab vajadust tagada Lõuna-Kaukaasia piirkonna stabiilsus ning kutsub Armeenia ja Aserbaidžaani valitsusi üles aitama kaasa selle eesmärgi saavutamisele, täites sealjuures kõiki oma rahvusvahelisi kohustusi; |
| --- | --- |

33.

rõhutab vajadust tagada Lõuna-Kaukaasia piirkonna stabiilsus ning kutsub Armeenia ja Aserbaidžaani valitsusi üles aitama kaasa selle eesmärgi saavutamisele, täites sealjuures kõiki oma rahvusvahelisi kohustusi;

| 34. | kinnitab veel kord põhimõtet, et pluralistlik ja demokraatlik valitsemine koos toimivate opositsioonierakondadega ning inimõiguste ja kodanikuõiguste austamine on kogu Lõuna-Kaukaasia piirkonna stabiilsuse parim tagatis; |
| --- | --- |

34.

kinnitab veel kord põhimõtet, et pluralistlik ja demokraatlik valitsemine koos toimivate opositsioonierakondadega ning inimõiguste ja kodanikuõiguste austamine on kogu Lõuna-Kaukaasia piirkonna stabiilsuse parim tagatis;

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, Gruusia ja Venemaa Föderatsiooni presidentidele ja parlamentidele, NATO-le, OSCE-le ning Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, Gruusia ja Venemaa Föderatsiooni presidentidele ja parlamentidele, NATO-le, OSCE-le ning Euroopa Nõukogule.

---

(1)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 429.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0572.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0253.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0538.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0016.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0017.

(7)  ELT L 157, 17.6.2008, lk 110.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0309.

(9)  Euroopa Liidu Nõukogu, dokument 12594/08.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/31

---

Kolmapäev, 3. september 2008Euroopa lepinguõigus

P6_TA(2008)0397

Euroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa lepinguõiguse ühtse tugiraamistiku kohta

2009/C 295 E/09

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa lepinguõiguse kohta (1);

võttes arvesse oma 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa lepinguõiguse kohta (2);

võttes arvesse oma 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Euroopa lepinguõiguse ja ühenduse õigustiku muutmise kohta: tulevikuplaanid (3);

võttes arvesse oma 26. mai 1989. aasta (4), 6. mai 1994. aasta (5), 15. novembri 2001. aasta (6) ja 2. septembri 2003. aasta (7) resolutsioone;

võttes arvesse komisjoni 25. juuli 2007. aasta aruannet „Teine arenguaruanne ühtse tugiraamistiku kohta” (KOM(2007)0447);

võttes arvesse justiits- ja siseküsimuste nõukogu 18. aprilli 2008. aasta aruandes määratletud seiskohta;

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et akadeemikute koostatud ühtse tugiraamistiku eelnõu (8) esitati komisjonile 2007. aasta lõpus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et akadeemikute koostatud ühtse tugiraamistiku eelnõu (8) esitati komisjonile 2007. aasta lõpus;

| B. | arvestades, et praegu hindab ühtse tugiraamistiku eelnõud mitmest teadlaste rühmast koosnev võrgustik, sealhulgas Association Henri Capitant des amis de la culture juridique francaise ja Société de législation comparée, kes on juba avaldanud „Principes contractuels communs” ja „Terminologie contractuelle commune” (9); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praegu hindab ühtse tugiraamistiku eelnõud mitmest teadlaste rühmast koosnev võrgustik, sealhulgas Association Henri Capitant des amis de la culture juridique francaise ja Société de législation comparée, kes on juba avaldanud „Principes contractuels communs” ja „Terminologie contractuelle commune” (9);

| C. | arvestades, et komisjon on algatanud sisese valikumenetluse, mille eesmärk on kindlaks teha need ühtse tugiraamistiku eelnõu osad, mis lisatakse valmivasse dokumenti, näiteks komisjoni valgesse raamatusse ühtse tugiraamistiku kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon on algatanud sisese valikumenetluse, mille eesmärk on kindlaks teha need ühtse tugiraamistiku eelnõu osad, mis lisatakse valmivasse dokumenti, näiteks komisjoni valgesse raamatusse ühtse tugiraamistiku kohta;

| D. | arvestades, et ühtse tugiraamistiku eelnõu on üksnes akadeemikute koostatud dokument ja võimaliku valiku tegemine tugiraamistiku osadest, mis tuleb lisada valmivasse komisjoni dokumenti, on väga poliitiline ülesanne, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühtse tugiraamistiku eelnõu on üksnes akadeemikute koostatud dokument ja võimaliku valiku tegemine tugiraamistiku osadest, mis tuleb lisada valmivasse komisjoni dokumenti, on väga poliitiline ülesanne,

| 1. | tunneb heameelt ühtse tugiraamistiku eelnõu esitamise üle ja ootab, et teadlaste koostatud lõplik tugiraamistiku eelnõu esitatakse komisjonile 2008. aasta detsembri lõpuks; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt ühtse tugiraamistiku eelnõu esitamise üle ja ootab, et teadlaste koostatud lõplik tugiraamistiku eelnõu esitatakse komisjonile 2008. aasta detsembri lõpuks;

| 2. | palub komisjonil esitada täpne ja läbipaistev kava selle kohta, kuidas korraldatakse komisjoni dokumendi jaoks valiku tegemine ja kuidas seda koordineeritakse, ja eelkõige selle kohta, millised peadirektoraadid selles osalevad; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil esitada täpne ja läbipaistev kava selle kohta, kuidas korraldatakse komisjoni dokumendi jaoks valiku tegemine ja kuidas seda koordineeritakse, ja eelkõige selle kohta, millised peadirektoraadid selles osalevad;

| 3. | palub komisjonil tagada, et ühtse tugiraamistiku eelnõu tehakse kättesaadavaks võimalikult paljudes asjaomastes keeltes, et oleks tagatud selle kättesaadavus kõikidele huvitatud sidusrühmadele; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil tagada, et ühtse tugiraamistiku eelnõu tehakse kättesaadavaks võimalikult paljudes asjaomastes keeltes, et oleks tagatud selle kättesaadavus kõikidele huvitatud sidusrühmadele;

| 4. | palub komisjonil kaaluda projekti andmist õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadile, nii et kõik teised asjaga seotud peadirektoraadid sellest täielikult osa võtavad, sest ühtne tugiraamistik hõlmab palju enamat kui tarbijakaitsealane lepinguõigus, ja anda selleks vajalikud materjalid ja inimesed; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil kaaluda projekti andmist õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadile, nii et kõik teised asjaga seotud peadirektoraadid sellest täielikult osa võtavad, sest ühtne tugiraamistik hõlmab palju enamat kui tarbijakaitsealane lepinguõigus, ja anda selleks vajalikud materjalid ja inimesed;

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et dokumendist saab Euroopa Liidu institutsioonidele ja kõikidele huvitatud sidusrühmadele otsuste tegemise alus ühtse tugiraamistiku tulevase eesmärgi, sisu ja õigusmõju osas, mis võib ulatuda õiguslikult mittesiduvast õigusvahendist kuni Euroopa lepinguõiguse alternatiivse meetme aluseni; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu sellele, et dokumendist saab Euroopa Liidu institutsioonidele ja kõikidele huvitatud sidusrühmadele otsuste tegemise alus ühtse tugiraamistiku tulevase eesmärgi, sisu ja õigusmõju osas, mis võib ulatuda õiguslikult mittesiduvast õigusvahendist kuni Euroopa lepinguõiguse alternatiivse meetme aluseni;

| 6. | on seisukohal, et ühtse tugiraamistiku tulevasest formaadist olenemata tuleb kasutusele võtta meetmed, millega tagatakse selle korrapärane ajakohastamine, et arvesse võtta muutusi ja riiklikke arenguid lepinguõiguses; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et ühtse tugiraamistiku tulevasest formaadist olenemata tuleb kasutusele võtta meetmed, millega tagatakse selle korrapärane ajakohastamine, et arvesse võtta muutusi ja riiklikke arenguid lepinguõiguses;

| 7. | juhib tähelepanu sellele, et kui tehakse otsus ühtse tugiraamistiku sisu kohta, peaks komisjon meeles pidama nõukogu 18. aprilli 2008. aasta avaldust, et ühtne tugiraamistik peaks olema parema õigusloome töövahend, mis kujutab endast ühenduse tasandil seadusandjate poolt kasutatavat mittesiduvate suuniste kogumit; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu sellele, et kui tehakse otsus ühtse tugiraamistiku sisu kohta, peaks komisjon meeles pidama nõukogu 18. aprilli 2008. aasta avaldust, et ühtne tugiraamistik peaks olema parema õigusloome töövahend, mis kujutab endast ühenduse tasandil seadusandjate poolt kasutatavat mittesiduvate suuniste kogumit;

| 8. | teeb ettepaneku, et sel juhul peaks ühtne tugiraamistik olema võimalikult lai ja võib-olla ei ole käesolevas etapis vaja sisust ega materjalidest midagi välja jätta; |
| --- | --- |

8.

teeb ettepaneku, et sel juhul peaks ühtne tugiraamistik olema võimalikult lai ja võib-olla ei ole käesolevas etapis vaja sisust ega materjalidest midagi välja jätta;

| 9. | rõhutab veel kord, et ühtse tugiraamistikuga seotud hiljutiste seminaride tulemusi tuleks igas valikumenetluses arvesse võtta; rõhutab, et tulevased konsultatsioonid peavad olema laiapõhjalised ja tagama kõikide asjaga seotud sidusrühmade tasakaalustatud osalemise, |
| --- | --- |

9.

rõhutab veel kord, et ühtse tugiraamistikuga seotud hiljutiste seminaride tulemusi tuleks igas valikumenetluses arvesse võtta; rõhutab, et tulevased konsultatsioonid peavad olema laiapõhjalised ja tagama kõikide asjaga seotud sidusrühmade tasakaalustatud osalemise,

| 10. | teeb ettepaneku, et ühtse tugiraamistiku mittesiduva õigusvahendina kasutamise korral tuleks selle vastavad osad lisada igasse tulevasse õigusloomega seotud ettepanekusse või komisjoni teatisse, mis puudutab lepinguõigust, millega tagatakse, et ühenduse õiguslooja võtab seda arvesse; |
| --- | --- |

10.

teeb ettepaneku, et ühtse tugiraamistiku mittesiduva õigusvahendina kasutamise korral tuleks selle vastavad osad lisada igasse tulevasse õigusloomega seotud ettepanekusse või komisjoni teatisse, mis puudutab lepinguõigust, millega tagatakse, et ühenduse õiguslooja võtab seda arvesse;

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et kui tehakse otsus ühtse tugiraamistiku sisu kohta, peaks komisjon meeles pidama, et ühtne tugiraamistik võib olla palju enamat kui üksnes õigusloomevahend ja sellest võib saada alternatiivne meede; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu sellele, et kui tehakse otsus ühtse tugiraamistiku sisu kohta, peaks komisjon meeles pidama, et ühtne tugiraamistik võib olla palju enamat kui üksnes õigusloomevahend ja sellest võib saada alternatiivne meede;

| 12. | teeb ettepaneku, et kui ühtse tugiraamistiku tulevasest formaadist saab tõenäoliselt alternatiivne meede, tuleks selles piirduda nende valdkondadega, kus ühenduse õiguslooja on olnud aktiivne või on tõenäoliselt aktiivne lähitulevikus või mis on tihedalt seotud lepinguõigusega; teeb ettepaneku, et iga alternatiivne meede peaks põhinema ühtse tugiraamistiku eelnõul; on arvamusel, et kõikidel juhtudel tuleks hoolitseda selle eest, et valikumenetlus ei seaks ohtu alternatiivse meetme üldist sidusust; |
| --- | --- |

12.

teeb ettepaneku, et kui ühtse tugiraamistiku tulevasest formaadist saab tõenäoliselt alternatiivne meede, tuleks selles piirduda nende valdkondadega, kus ühenduse õiguslooja on olnud aktiivne või on tõenäoliselt aktiivne lähitulevikus või mis on tihedalt seotud lepinguõigusega; teeb ettepaneku, et iga alternatiivne meede peaks põhinema ühtse tugiraamistiku eelnõul; on arvamusel, et kõikidel juhtudel tuleks hoolitseda selle eest, et valikumenetlus ei seaks ohtu alternatiivse meetme üldist sidusust;

| 13. | nõuab kindlalt, et Euroopa Parlamendiga konsulteeritaks põhjalikult ja et Euroopa Parlament kaasataks igasse valikumenetlusse, mille tulemuseks on komisjonis valmiv dokument ühtse tugiraamistiku kohta; |
| --- | --- |

13.

nõuab kindlalt, et Euroopa Parlamendiga konsulteeritaks põhjalikult ja et Euroopa Parlament kaasataks igasse valikumenetlusse, mille tulemuseks on komisjonis valmiv dokument ühtse tugiraamistiku kohta;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0615.

(2)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 247.

(3)  ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 109.

(4)  EÜT C 158, 26.6.1989, lk 400.

(5)  EÜT C 205, 25.7.1994, lk 518.

(6)  ELT C 140 E, 13.6.2002, lk 538.

(7)  ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 95.

(8)  Von Bar, Clive, Schulte-Nölke et al (eds) Principles, Definitions and Model Rules of European Private Law – Draft Common Frame of Reference (DCFR) 2008.

(9)  B. Fauvarque-Cosson, D. Mazeaud (dir), kogumiku „Droit privé comparé et européen” 6. ja 7. köide, 2008.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/33 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/33

---

Kolmapäev, 3. september 2008Euroopa Ombudsmani eriaruanne seoses soovituse projektiga Euroopa Komisjonile kaebuse 3453/2005/GG kohta

P6_TA(2008)0398

Euroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta seoses soovituse projektiga Euroopa Komisjonile kaebuse 3453/2005/GG kohta (2007/2264(INI))

2009/C 295 E/10

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani eriaruannet Euroopa Parlamendile;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 195 lõike 1 teist lõiku ning artiklit 211;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1), eriti selle artikli 3 lõiget 7;

võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatist, mis käsitleb suhteid kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumistega (KOM(2002)0141) (2);

võttes arvesse kodukorra artikli 195 lõike 2 esimest lauset;

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0289/2008),

| A. | arvestades, et EÜ asutamislepingu artikkel 195 volitab Euroopa Ombudsmani võtma kõigilt Euroopa Liidu kodanikelt vastu kaebusi, mis puudutavad haldusliku omavoli juhtumeid ühenduse institutsioonide või asutuste tegevuses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EÜ asutamislepingu artikkel 195 volitab Euroopa Ombudsmani võtma kõigilt Euroopa Liidu kodanikelt vastu kaebusi, mis puudutavad haldusliku omavoli juhtumeid ühenduse institutsioonide või asutuste tegevuses;

| B. | arvestades, et kodanike esitatud kaebused moodustavad olulise teabeallika ühenduse õiguse võimalike rikkumiste kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kodanike esitatud kaebused moodustavad olulise teabeallika ühenduse õiguse võimalike rikkumiste kohta;

| C. | arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 211 alusel on komisjon asutamislepingute täitmise järelevalveasutuse rollis vastutav selle tagamise eest, et kohaldatakse asutamislepingu sätteid ja institutsioonide sellele vastavalt võetud meetmeid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 211 alusel on komisjon asutamislepingute täitmise järelevalveasutuse rollis vastutav selle tagamise eest, et kohaldatakse asutamislepingu sätteid ja institutsioonide sellele vastavalt võetud meetmeid;

| D. | arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 226 esimese lõigu kohaselt esitab komisjon juhul, kui ta on arvamusel, et liikmesriik ei ole täitnud asutamislepingust tulenevat kohustust, selle kohta oma põhjendatud arvamuse, olles andnud asjassepuutuvale riigile võimaluse esitada oma seisukoht, ning arvestades, et selle artikli teise lõigu kohaselt võib komisjon anda asja Euroopa Kohtusse, kui asjassepuutuv riik ei järgi esitatud arvamust komisjoni seatud tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 226 esimese lõigu kohaselt esitab komisjon juhul, kui ta on arvamusel, et liikmesriik ei ole täitnud asutamislepingust tulenevat kohustust, selle kohta oma põhjendatud arvamuse, olles andnud asjassepuutuvale riigile võimaluse esitada oma seisukoht, ning arvestades, et selle artikli teise lõigu kohaselt võib komisjon anda asja Euroopa Kohtusse, kui asjassepuutuv riik ei järgi esitatud arvamust komisjoni seatud tähtaja jooksul;

| E. | arvestades, et ombudsman on oma otsuses kaebuse 995/98/OV kohta varem rõhutanud, et kuigi komisjonil on rikkumismenetluste algatamisega seoses kaalutlusõigus, kehtivad selle suhtes siiski Euroopa Kohtu pretsedendiõigusega kehtestatud õiguslikud piirid, mille kohaselt peavad näiteks haldusasutused toimima järjepidevalt ja heas usus, hoiduma diskrimineerimisest, pidama kinni proportsionaalsuse, võrdsuse ja õiguspäraste ootuste põhimõttest ning austama inimõigusi ja põhivabadusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ombudsman on oma otsuses kaebuse 995/98/OV kohta varem rõhutanud, et kuigi komisjonil on rikkumismenetluste algatamisega seoses kaalutlusõigus, kehtivad selle suhtes siiski Euroopa Kohtu pretsedendiõigusega kehtestatud õiguslikud piirid, mille kohaselt peavad näiteks haldusasutused toimima järjepidevalt ja heas usus, hoiduma diskrimineerimisest, pidama kinni proportsionaalsuse, võrdsuse ja õiguspäraste ootuste põhimõttest ning austama inimõigusi ja põhivabadusi;

| F. | arvestades, et komisjon on rõhutanud, et kõnealune roll on Euroopa kodanike huvide seisukohalt väga oluline, ning ta on sellega seoses tunnistanud õigusriigi põhimõtete tähtsust (3); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon on rõhutanud, et kõnealune roll on Euroopa kodanike huvide seisukohalt väga oluline, ning ta on sellega seoses tunnistanud õigusriigi põhimõtete tähtsust (3);

| G. | arvestades, et komisjon kinnitab, et tema eelnimetatud 20. märtsi 2002. aasta teatises sätestatakse haldusmeetmed kaebuse esitaja kasuks, mille järgimine on komisjoni jaoks kaebuse menetlemisel ja vastava rikkumisega seotud asja uurimisel kohustuslik; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon kinnitab, et tema eelnimetatud 20. märtsi 2002. aasta teatises sätestatakse haldusmeetmed kaebuse esitaja kasuks, mille järgimine on komisjoni jaoks kaebuse menetlemisel ja vastava rikkumisega seotud asja uurimisel kohustuslik;

| H. | arvestades, et ombudsman on seisukohal, et komisjoni suutmatus võtta lõplik seisukoht kaebuse esitaja rikkumisalase kaebuse suhtes põhjustab haldusliku omavoli juhtumi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ombudsman on seisukohal, et komisjoni suutmatus võtta lõplik seisukoht kaebuse esitaja rikkumisalase kaebuse suhtes põhjustab haldusliku omavoli juhtumi;

| I. | arvestades, et ombudsmani soovitus komisjonile on, et komisjon peaks kaebuse esitaja kaebusega tegelema nii kiiresti ja hoolikalt kui võimalik, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ombudsmani soovitus komisjonile on, et komisjon peaks kaebuse esitaja kaebusega tegelema nii kiiresti ja hoolikalt kui võimalik,

| 1. | toetab Euroopa Ombudsmani soovitust komisjonile; |
| --- | --- |

1.

toetab Euroopa Ombudsmani soovitust komisjonile;

| 2. | rõhutab, et see, kuidas komisjon käsitleb kodanike esitatud kaebusi, milles väidetakse, et liikmesriigid rikuvad ühenduse õigust, peaks alati olema vastavuses hea halduse põhimõtetega; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et see, kuidas komisjon käsitleb kodanike esitatud kaebusi, milles väidetakse, et liikmesriigid rikuvad ühenduse õigust, peaks alati olema vastavuses hea halduse põhimõtetega;

| 3. | juhib tähelepanu, et oma eelnimetatud 20. märtsi 2002. aasta teatises on komisjon võtnud endale konkreetsed kohustused rikkumisalaste kaebuste käsitlemisega seoses; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu, et oma eelnimetatud 20. märtsi 2002. aasta teatises on komisjon võtnud endale konkreetsed kohustused rikkumisalaste kaebuste käsitlemisega seoses;

| 4. | juhib tähelepanu, et komisjon on nimetatud teatises osutanud, et üldreeglina otsustab ta, kas avada rikkumismenetlus või lõpetada kaebuse menetlemine ühe aasta möödumisel alates kaebuse registreerimise päevast, ning teavitab kaebuse esitajat kirjalikult, kui nimetatud tähtaega on ületatud; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu, et komisjon on nimetatud teatises osutanud, et üldreeglina otsustab ta, kas avada rikkumismenetlus või lõpetada kaebuse menetlemine ühe aasta möödumisel alates kaebuse registreerimise päevast, ning teavitab kaebuse esitajat kirjalikult, kui nimetatud tähtaega on ületatud;

| 5. | nõustub, et raskete ja keeruliste juhtumite korral võib komisjoni uurimine võtta aega kauem kui üks aasta; on siiski seisukohal, et aastase tähtaja ületamine on õigustatud vaid juhul, kui uurimine tõepoolest veel kestab; |
| --- | --- |

5.

nõustub, et raskete ja keeruliste juhtumite korral võib komisjoni uurimine võtta aega kauem kui üks aasta; on siiski seisukohal, et aastase tähtaja ületamine on õigustatud vaid juhul, kui uurimine tõepoolest veel kestab;

| 6. | märgib, et käesoleva juhtumi korral (Saksamaa valitsuse suutmatus tööaja direktiivi (4) nõuetekohaselt kohaldada) kavatses komisjon tegeleda kaebusega seoses oma ettepanekuga kõnealust direktiivi muuta ning otsustas ära oodata teiste ühenduse institutsioonidega toimuvate arutelude tulemused oma ettepaneku kohta; |
| --- | --- |

6.

märgib, et käesoleva juhtumi korral (Saksamaa valitsuse suutmatus tööaja direktiivi (4) nõuetekohaselt kohaldada) kavatses komisjon tegeleda kaebusega seoses oma ettepanekuga kõnealust direktiivi muuta ning otsustas ära oodata teiste ühenduse institutsioonidega toimuvate arutelude tulemused oma ettepaneku kohta;

| 7. | tuletab meelde, et ettepanek esitati 2004. aasta septembris ja puuduvad tõendid selle kohta, et komisjon oleks sellest ajast alates võtnud mingeid edasisi meetmeid uurimise jätkamiseks; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et ettepanek esitati 2004. aasta septembris ja puuduvad tõendid selle kohta, et komisjon oleks sellest ajast alates võtnud mingeid edasisi meetmeid uurimise jätkamiseks;

| 8. | märgib, et selle asemel, et teha üks otsus kahest võimalikust otsusest (kas algatada rikkumismenetlus või lõpetada kaebuse menetlemine), on komisjon hoidunud edasisest uurimisega seotud tegevusest; |
| --- | --- |

8.

märgib, et selle asemel, et teha üks otsus kahest võimalikust otsusest (kas algatada rikkumismenetlus või lõpetada kaebuse menetlemine), on komisjon hoidunud edasisest uurimisega seotud tegevusest;

| 9. | on arvamusel, et ühenduse õigus ei näe ette olemasolevate õigusaktide ja kohtuotsuste eiramise võimalust uute eeskirjade kaalumise põhjendusel; juhib tähelepanu, et komisjon ei ole tegelenud ka kaebuses sisalduvate küsimustega, mis ei ole seotud kohaldatavasse direktiivi kavandatud muudatustega; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et ühenduse õigus ei näe ette olemasolevate õigusaktide ja kohtuotsuste eiramise võimalust uute eeskirjade kaalumise põhjendusel; juhib tähelepanu, et komisjon ei ole tegelenud ka kaebuses sisalduvate küsimustega, mis ei ole seotud kohaldatavasse direktiivi kavandatud muudatustega;

| 10. | tunnistab, et komisjonil on teatud kaalutlusõigus kaebuste haldamise ja rikkumismenetluste osas, eelkõige asjade Euroopa Kohtusse andmise osas, kuid juhib tähelepanu sellele, et EÜ asutamislepingu artiklis 226 sätestatakse, et komisjon peab algatama kohtueelse menetluse, kui ta on arvamusel, et liikmesriik ei ole täitnud asutamislepingust tulenevat kohustust; |
| --- | --- |

10.

tunnistab, et komisjonil on teatud kaalutlusõigus kaebuste haldamise ja rikkumismenetluste osas, eelkõige asjade Euroopa Kohtusse andmise osas, kuid juhib tähelepanu sellele, et EÜ asutamislepingu artiklis 226 sätestatakse, et komisjon peab algatama kohtueelse menetluse, kui ta on arvamusel, et liikmesriik ei ole täitnud asutamislepingust tulenevat kohustust;

| 11. | on seisukohal, et kaalutlusõiguse suhtes kehtivad samuti Euroopa Kohtu pretsedendiõigusega kehtestatud haldusõiguse üldpõhimõtetega seatud õiguslikud piirid ning et need ei tohiks ületada komisjoni enda eelnimetatud 20. märtsi 2002. aasta teatises nimetatud piire; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et kaalutlusõiguse suhtes kehtivad samuti Euroopa Kohtu pretsedendiõigusega kehtestatud haldusõiguse üldpõhimõtetega seatud õiguslikud piirid ning et need ei tohiks ületada komisjoni enda eelnimetatud 20. märtsi 2002. aasta teatises nimetatud piire;

| 12. | väljendab taas muret seoses põhjendamatu ja ülemäärase ajaga (tihti mitu aastat), mis komisjonil kulub rikkumismenetluste järgimiseks ja lõpetamiseks, ning oma rahulolematust sagedaste näidetega selle kohta, et liikmesriigid jätavad Euroopa Kohtu otsused täitmata; on seisukohal, et see õõnestab ühenduse õiguse sõnastamise ja ühtse kohaldamise usaldusväärsust ning diskrediteerib ELi eesmärke; |
| --- | --- |

12.

väljendab taas muret seoses põhjendamatu ja ülemäärase ajaga (tihti mitu aastat), mis komisjonil kulub rikkumismenetluste järgimiseks ja lõpetamiseks, ning oma rahulolematust sagedaste näidetega selle kohta, et liikmesriigid jätavad Euroopa Kohtu otsused täitmata; on seisukohal, et see õõnestab ühenduse õiguse sõnastamise ja ühtse kohaldamise usaldusväärsust ning diskrediteerib ELi eesmärke;

| 13. | rõhutab veel kord liikmesriikide võtmerolli ühenduse õiguse korrektsel rakendamisel ning toob välja asjaolu, et selle praktiline kohaldamine on otsustav Euroopa Liidu olulisuse suurendamisel oma kodanike jaoks; |
| --- | --- |

13.

rõhutab veel kord liikmesriikide võtmerolli ühenduse õiguse korrektsel rakendamisel ning toob välja asjaolu, et selle praktiline kohaldamine on otsustav Euroopa Liidu olulisuse suurendamisel oma kodanike jaoks;

| 14. | palub komisjonil koostada nimekiri liikmesriikidest, kelle õigusaktid ei ole kooskõlas kõigi tööaja direktiivi sätetega, ning täpsustada, milliseid meetmeid komisjon seoses sellega võtab; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kohe meetmeid vastavalt talle antud õigustele kõikidel juhtudel ja kõikides liikmesriikides, kus käesoleva direktiivi ülevõtmine või rakendamine ei ole kooskõlas seadusandja poolt vastuvõetud õigusaktide ja Euroopa Kohtu pretsedendiõigusega; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil koostada nimekiri liikmesriikidest, kelle õigusaktid ei ole kooskõlas kõigi tööaja direktiivi sätetega, ning täpsustada, milliseid meetmeid komisjon seoses sellega võtab; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kohe meetmeid vastavalt talle antud õigustele kõikidel juhtudel ja kõikides liikmesriikides, kus käesoleva direktiivi ülevõtmine või rakendamine ei ole kooskõlas seadusandja poolt vastuvõetud õigusaktide ja Euroopa Kohtu pretsedendiõigusega;

| 15. | nõuab tungivalt, et komisjon analüüsiks kohe Saksamaa uut seadust, mis võeti vastu 1. jaanuaril 2004. aastal ja mis jõustus 1. jaanuaril 2007. aastal, et tuvastada, kas see on kooskõlas kõigi tööaja direktiivi sätete ja kõigi kohaldatavate Euroopa Kohtu kohtuotsustega; rõhutab vajadust, et komisjon uuriks kõnealuse direktiivi rakendamise üksikasju; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et komisjon analüüsiks kohe Saksamaa uut seadust, mis võeti vastu 1. jaanuaril 2004. aastal ja mis jõustus 1. jaanuaril 2007. aastal, et tuvastada, kas see on kooskõlas kõigi tööaja direktiivi sätete ja kõigi kohaldatavate Euroopa Kohtu kohtuotsustega; rõhutab vajadust, et komisjon uuriks kõnealuse direktiivi rakendamise üksikasju;

| 16. | märgib, et komisjon vaatas hiljuti läbi oma rikkumismenetluste suunised; järeldab kõnealuse dokumendi põhjal, et alalistele esindajatele ja liikmesriikidele esitatakse eelnevalt otsuste nimekiri ning et rikkumisalaste otsuste ametliku vastuvõtmise päeval võidakse avaldada pressiteated kõnealuste otsuste kohta; märgib samas, et kõnealuses dokumendis ei ole ühtegi sätet Euroopa Parlamendi või selle vastutavate komisjonide teavitamise kohta; |
| --- | --- |

16.

märgib, et komisjon vaatas hiljuti läbi oma rikkumismenetluste suunised; järeldab kõnealuse dokumendi põhjal, et alalistele esindajatele ja liikmesriikidele esitatakse eelnevalt otsuste nimekiri ning et rikkumisalaste otsuste ametliku vastuvõtmise päeval võidakse avaldada pressiteated kõnealuste otsuste kohta; märgib samas, et kõnealuses dokumendis ei ole ühtegi sätet Euroopa Parlamendi või selle vastutavate komisjonide teavitamise kohta;

| 17. | kordab oma tungivat üleskutset komisjonile hoida Euroopa Parlamenti ning eriti selle petitsioonikomisjoni täielikult kursis rikkumisalaste otsustega menetluse kõigis etappides; |
| --- | --- |

17.

kordab oma tungivat üleskutset komisjonile hoida Euroopa Parlamenti ning eriti selle petitsioonikomisjoni täielikult kursis rikkumisalaste otsustega menetluse kõigis etappides;

| 18. | rõhutab, et EÜ asutamislepingu artikli 230 kohaselt on Euroopa Parlamendil õigus esitada Euroopa Kohtule hagi samadel tingimustel kui nõukogul ja komisjonil, ning et Euroopa Parlament on vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 201 volitatud kontrollima komisjoni tegevust; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et EÜ asutamislepingu artikli 230 kohaselt on Euroopa Parlamendil õigus esitada Euroopa Kohtule hagi samadel tingimustel kui nõukogul ja komisjonil, ning et Euroopa Parlament on vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 201 volitatud kontrollima komisjoni tegevust;

| 19. | eeltoodut arvesse võttes palub liikmesriikidel järgida täielikult töötervishoiu ja -ohutusega seotud eeskirju, rakendades põhimõtet, mille kohaselt tuleb kahtluse korral lähtuda õigusakti sellisest tõlgendusest, mis on töötaja tervise ja ohutuse seisukohast kõige soodsam (in dubbio pro operario); |
| --- | --- |

19.

eeltoodut arvesse võttes palub liikmesriikidel järgida täielikult töötervishoiu ja -ohutusega seotud eeskirju, rakendades põhimõtet, mille kohaselt tuleb kahtluse korral lähtuda õigusakti sellisest tõlgendusest, mis on töötaja tervise ja ohutuse seisukohast kõige soodsam (in dubbio pro operario);

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Ombudsmanile. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Ombudsmanile.

---

(1)  EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15.

(2)  EÜT C 244, 10.10.2002, lk 5.

(3)  Komisjoni 11. detsembri 2002. aasta teatis „Ühenduse õiguse kohaldamise parem järelevalve” (KOM(2002)0725).

(4)  Direktiiv 2003/88/EÜ, millega asendati ja tühistati direktiiv 93/104/EÜ (ELT L 299, 18.11.2003, lk 9).

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/35

---

Kolmapäev, 3. september 2008Sooline võrdõiguslikkus – 2008

P6_TA(2008)0399

Euroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008 (2008/2047(INI))

2009/C 295 E/11

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 2 ja artiklit 141;

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23;

võttes arvesse komisjoni 23. jaanuari 2008. aasta aruannet soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008 („komisjoni aruanne võrdõiguslikkuse kohta”) (KOM(2008)0010), samuti varasemaid aastaaruandeid KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115, KOM(2005)0044, KOM(2006)0071 ja KOM(2007)0049;

võttes arvesse komisjoni 1. märtsi 2006. aasta teatist pealkirjaga: „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiseid 2006–2010” (KOM(2006)0092);

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsust 2001/51/EÜ,, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm (2001 – 2005) (1);

võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (2), eelkõige selle artikli 16 lõiget 1;

võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti, mille võttis Euroopa Ülemkogu oma 23. ja 24. märtsi 2006. aasta Brüsseli kohtumisel;

võttes arvesse ühisdeklaratsiooni, mille võtsid 4. veebruaril 2005 vastu liikmesriikide soolise võrdõiguslikkuse poliitika eest vastutavad ministrid;

võttes arvesse oma 9. märtsi 2004. aasta resolutsiooni töö-, pere- ja eraelu ühitamise kohta (3);

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2006. aasta naiste sisserände kohta: naissoost sisserändajate roll ja koht Euroopa Liidus (4);

võttes arvesse oma 26. aprill 2007. aasta resolutsiooni puuetega naiste olukorra kohta Euroopa Liidus (5);

võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 kohta (6);

võttes arvesse oma 19. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu noorte naiste pereelu ja õpingute ühitamist võimaldavate meetmete reguleeriva raamistiku kohta (7);

võttes arvesse oma 27. septembri 2007. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus 2007. aastal (8);

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni naiste rolli kohta tööstuses (9);

võttes arvesse oma 12. märtsi 2008. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta ELi maapiirkondades (10);

võttes arvesse oma 13. märtsi 2008. resolutsiooni vangis olevate naiste eriolukorra ning vanemate vangistuse mõju kohta sotsiaalsele ja perekonnaelule (11);

võttes arvesse naiste ja meeste võrdseid võimalusi käsitlevat nõuandekomiteed ja selle arvamust soolise palgaerinevuse kohta, mis on vastu võetud 22. märtsil 2007;

võttes arvesse 22. märtsil 2005. aastal vastu võetud Euroopa sotsiaalpartnerite võrdõiguslikkuse tegevusraamistikku;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A6-0325/2008),

| A. | arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ELi peamine põhimõte, mida on tunnustatud Euroopa Ühenduse asutamislepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, ning arvestades, et vaatamata selles valdkonnas saavutatud olulistele edusammudele on naiste ja meeste vaheline ebavõrdsus jäänud suures osas püsima; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ELi peamine põhimõte, mida on tunnustatud Euroopa Ühenduse asutamislepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, ning arvestades, et vaatamata selles valdkonnas saavutatud olulistele edusammudele on naiste ja meeste vaheline ebavõrdsus jäänud suures osas püsima;

| B. | arvestades, et naiste vastu suunatud vägivald on peamine takistus naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamisel ning see on üks kõige levinumatest inimõiguste rikkumistest, mis ei tunne geograafilisi, majanduslikke ega sotsiaalsed piire, ning ohvriks langenud naiste arv on alarmeeriv; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et naiste vastu suunatud vägivald on peamine takistus naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamisel ning see on üks kõige levinumatest inimõiguste rikkumistest, mis ei tunne geograafilisi, majanduslikke ega sotsiaalsed piire, ning ohvriks langenud naiste arv on alarmeeriv;

| C. | arvestades, et terminit „naiste vastu suunatud vägivald” tuleb mõista kui igasugust soopõhist vägivalda, mille tulemuseks on või võib tõenäoliselt olla füüsiline, seksuaalne või psühholoogiline kahju naistele või nende kannatused, kaasa arvatud selliste tegudega ähvardamine, sunniabinõude tarvitamine või mis tahes kujul vabaduse võtmine kas avalikus või eraelus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et terminit „naiste vastu suunatud vägivald” tuleb mõista kui igasugust soopõhist vägivalda, mille tulemuseks on või võib tõenäoliselt olla füüsiline, seksuaalne või psühholoogiline kahju naistele või nende kannatused, kaasa arvatud selliste tegudega ähvardamine, sunniabinõude tarvitamine või mis tahes kujul vabaduse võtmine kas avalikus või eraelus;

| D. | arvestades, et inimkaubitsemine seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil on vastuvõetamatu inimõiguste rikkumine ning kaasaegne orjanduse vorm, mis on tihedalt seotud teiste kuritegevuse vormidega, mis õõnestab tugevalt kõiki pingutusi naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et inimkaubitsemine seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil on vastuvõetamatu inimõiguste rikkumine ning kaasaegne orjanduse vorm, mis on tihedalt seotud teiste kuritegevuse vormidega, mis õõnestab tugevalt kõiki pingutusi naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse saavutamiseks;

| E. | arvestades, et ettevõtlust puudutava paindlikkuse poliitika edendamine tööturul ei tohi keskenduda esmajärjekorras ettevõtete või avaliku sektori asutuste vajadustele, vaid et paindlikkuspoliitika peab kõigepealt ja eelkõige lähtuma ajast, mida naised ja mehed vajavad, et neil oleks võimalik võtta tõsiselt oma kohustusi perekonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ettevõtlust puudutava paindlikkuse poliitika edendamine tööturul ei tohi keskenduda esmajärjekorras ettevõtete või avaliku sektori asutuste vajadustele, vaid et paindlikkuspoliitika peab kõigepealt ja eelkõige lähtuma ajast, mida naised ja mehed vajavad, et neil oleks võimalik võtta tõsiselt oma kohustusi perekonnas;

| F. | arvestades, et Euroopa tööhõivestrateegiasse ei jää konkreetseid võrdõiguslikkuse suuniseid ega võrdsete võimaluste sammast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa tööhõivestrateegiasse ei jää konkreetseid võrdõiguslikkuse suuniseid ega võrdsete võimaluste sammast;

| G. | arvestades, et sooline vahetegemine tööturul osutab sellele, et naiste ja meeste vahelised kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed erinevused püsivad; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sooline vahetegemine tööturul osutab sellele, et naiste ja meeste vahelised kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed erinevused püsivad;

| H. | arvestades, et palgaerinevus on püsinud juba 2003. aastast 15 % juures ning on võrreldes 2000. aastaga vähenenud vaid ühe protsendipunkti võrra; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et palgaerinevus on püsinud juba 2003. aastast 15 % juures ning on võrreldes 2000. aastaga vähenenud vaid ühe protsendipunkti võrra;

| I. | arvestades, et meeste ja naiste vahel vahetegemine majandusharude ja ametikohtade lõikes ei ole vähenenud, pigem on see teatavates riikides isegi suurenenud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et meeste ja naiste vahel vahetegemine majandusharude ja ametikohtade lõikes ei ole vähenenud, pigem on see teatavates riikides isegi suurenenud;

| J. | arvestades, et naiste osalemine otsuste tegemises on soolise võrdõiguslikkuse otsustav näitaja, juhtivatel kohtadel olevate naiste osakaal äriühingutes ja ülikoolides jääb nõrgaks ja naispoliitikute või -teadlaste arv kasvab väga aeglaselt; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et naiste osalemine otsuste tegemises on soolise võrdõiguslikkuse otsustav näitaja, juhtivatel kohtadel olevate naiste osakaal äriühingutes ja ülikoolides jääb nõrgaks ja naispoliitikute või -teadlaste arv kasvab väga aeglaselt;

| K. | arvestades, et ikka veel kehtivad stereotüübid seoses naiste haridus- ja töövõimalustega aitavad kinnistada ebavõrdsust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ikka veel kehtivad stereotüübid seoses naiste haridus- ja töövõimalustega aitavad kinnistada ebavõrdsust;

| L. | arvestades, et Lissaboni eesmärke majanduskasvu ja sotsiaalse turumajanduse edendamise osas saab saavutada vaid siis, kui kasutatakse täielikult ära naiste suurt potentsiaali tööturul; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Lissaboni eesmärke majanduskasvu ja sotsiaalse turumajanduse edendamise osas saab saavutada vaid siis, kui kasutatakse täielikult ära naiste suurt potentsiaali tööturul;

| M. | arvestades, et on olemas pealesunnitud osalise tööajaga töö oht, eriti naiste jaoks, valik, mida surub neile tihti peale mõistliku hinnaga lastehoiukohtade vähesus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et on olemas pealesunnitud osalise tööajaga töö oht, eriti naiste jaoks, valik, mida surub neile tihti peale mõistliku hinnaga lastehoiukohtade vähesus;

| N. | arvestades, et paljud väljakutsed ja raskused mõjutavad rohkem naisi kui mehi, eelkõige tööhõive kvaliteet, abikaasa abistamine teatud valdkondades, nagu põllumajandus või kalandus ja väikesed pereettevõtted, tervishoid ja tööohutus ning emaduskaitse, samuti neid ähvardav suurem vaesuse oht; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et paljud väljakutsed ja raskused mõjutavad rohkem naisi kui mehi, eelkõige tööhõive kvaliteet, abikaasa abistamine teatud valdkondades, nagu põllumajandus või kalandus ja väikesed pereettevõtted, tervishoid ja tööohutus ning emaduskaitse, samuti neid ähvardav suurem vaesuse oht;

| O. | arvestades, et nii meeste kui naiste tööhõivemäär on madalam maapiirkondades ja lisaks ei ole paljud naised ametlikul tööturul kunagi aktiivsed ning ei ole seega registreeritud töötutena ega lisatud töötusstatistikasse, mis viib eripäraste rahanduslike ja õiguslike probleemideni seoses õigusega emadus- ja haiguspuhkusele, pensioniõiguse saamisega ja juurdepääsuga sotsiaalkindlustusele ning probleemideni lahutuse korral; arvestades, et maapiirkondi mõjutab kahjulikult kvaliteetse tööhõive võimaluste vähesus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et nii meeste kui naiste tööhõivemäär on madalam maapiirkondades ja lisaks ei ole paljud naised ametlikul tööturul kunagi aktiivsed ning ei ole seega registreeritud töötutena ega lisatud töötusstatistikasse, mis viib eripäraste rahanduslike ja õiguslike probleemideni seoses õigusega emadus- ja haiguspuhkusele, pensioniõiguse saamisega ja juurdepääsuga sotsiaalkindlustusele ning probleemideni lahutuse korral; arvestades, et maapiirkondi mõjutab kahjulikult kvaliteetse tööhõive võimaluste vähesus;

| P. | arvestades, et olukord näitab halvenemise märke mõnede naiste rühmade osas, kes tihti puutuvad kokku üheaegselt mitme raskuse ja ohuga ning kogevad kahekordset diskrimineerimist, eriti puudega naised, naised ülalpeetavatega, eakad naised, vähemusse kuuluvad naised, naissoost sisserändajad ja naisvangid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et olukord näitab halvenemise märke mõnede naiste rühmade osas, kes tihti puutuvad kokku üheaegselt mitme raskuse ja ohuga ning kogevad kahekordset diskrimineerimist, eriti puudega naised, naised ülalpeetavatega, eakad naised, vähemusse kuuluvad naised, naissoost sisserändajad ja naisvangid;

| Q. | arvestades, et siiani säilivad suured erinevused naiste ja meeste vahel kõikides teistes töökeskkonna kvaliteedi küsimustes, nt töö- ja eraelu ühitamises, töökorraldustes, mis ei rakenda täielikult inimeste võimeid, ning tervishoiu- ja tööohutuse valdkonnas; arvestades, et neist sõltuvate lastega naiste tööhõivemäär on ainult 62,4 %, võrreldes 91,4 % meeste puhul; arvestades, et naiste osalemist tööturul iseloomustab senini suurelt jaolt kõrge ja veelgi kasvav osalise tööaja osakaal – 31,4 % 27-liikmelises ELis 2007. aastal, võrreldes ainult 7,8 %ga meeste puhul, ning 76,5 % kõikidest osalise tööajaga töötajatest on naised; arvestades, et ajutise töö lepingud on samuti levinumad naiste puhul (15,1 %, 1 protsendipunkt rohkem kui meestel); arvestades, et pikaajaline töötus on endiselt palju levinum naiste (4,5 %) kui meeste seas (3,5 %); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et siiani säilivad suured erinevused naiste ja meeste vahel kõikides teistes töökeskkonna kvaliteedi küsimustes, nt töö- ja eraelu ühitamises, töökorraldustes, mis ei rakenda täielikult inimeste võimeid, ning tervishoiu- ja tööohutuse valdkonnas; arvestades, et neist sõltuvate lastega naiste tööhõivemäär on ainult 62,4 %, võrreldes 91,4 % meeste puhul; arvestades, et naiste osalemist tööturul iseloomustab senini suurelt jaolt kõrge ja veelgi kasvav osalise tööaja osakaal – 31,4 % 27-liikmelises ELis 2007. aastal, võrreldes ainult 7,8 %ga meeste puhul, ning 76,5 % kõikidest osalise tööajaga töötajatest on naised; arvestades, et ajutise töö lepingud on samuti levinumad naiste puhul (15,1 %, 1 protsendipunkt rohkem kui meestel); arvestades, et pikaajaline töötus on endiselt palju levinum naiste (4,5 %) kui meeste seas (3,5 %);

| R. | arvestades, et vaesuses elamise oht on suurem naistel kui meestel, eriti üle 65 aasta vanuses (21 % ehk 5 protsendipunkti rohkem kui meestel); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et vaesuses elamise oht on suurem naistel kui meestel, eriti üle 65 aasta vanuses (21 % ehk 5 protsendipunkti rohkem kui meestel);

| S. | arvestades, et töö-, pere- ja eraelu ühitamise probleemi ei ole seni suutnud lahendada naised ega mehed; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et töö-, pere- ja eraelu ühitamise probleemi ei ole seni suutnud lahendada naised ega mehed;

| T. | arvestades, et sotsiaalpartneritel on meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse meetmete määratlemisel ja tegelikul elluviimisel Euroopa, riiklikul, piirkondlikul, valdkondlikul ja ettevõtete tasandil tähtis roll; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et sotsiaalpartneritel on meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse meetmete määratlemisel ja tegelikul elluviimisel Euroopa, riiklikul, piirkondlikul, valdkondlikul ja ettevõtete tasandil tähtis roll;

| U. | arvestades, et perekonnaelu ja kodutöödega seotud vastutuse jagamine meeste ja naiste vahel, eelkõige vanema- ja isapuhkuse kasutamise väärtustamine on hädavajalik tingimus naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja teostamiseks; ning et ema- ja õppepuhkuse lisamata jätmine kogutööaja hulka on diskrimineeriv ja seab naised tööturul halvemasse olukorda; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et perekonnaelu ja kodutöödega seotud vastutuse jagamine meeste ja naiste vahel, eelkõige vanema- ja isapuhkuse kasutamise väärtustamine on hädavajalik tingimus naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja teostamiseks; ning et ema- ja õppepuhkuse lisamata jätmine kogutööaja hulka on diskrimineeriv ja seab naised tööturul halvemasse olukorda;

| V. | arvestades, et juurdepääs laste, vanurite ja teiste ülalpeetavate hooldamise teenustele on meeste ja naiste tööturul, hariduses ja väljaõppes võrdse osalemise seisukohast oluline; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et juurdepääs laste, vanurite ja teiste ülalpeetavate hooldamise teenustele on meeste ja naiste tööturul, hariduses ja väljaõppes võrdse osalemise seisukohast oluline;

| W. | arvestades, et struktuurifondide eeskirjades on märgitud, et liikmesriigid ja komisjon tagavad, et fondide kasutamise eri etappides toetatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust ning edendatakse sooliste küsimuste kaasamist, |
| --- | --- |

W.

arvestades, et struktuurifondide eeskirjades on märgitud, et liikmesriigid ja komisjon tagavad, et fondide kasutamise eri etappides toetatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust ning edendatakse sooliste küsimuste kaasamist,

| 1. | tervitab eespool nimetatud komisjoni aruannet võrdõiguslikkuse kohta ning kordab naiste ja meeste võrdsete võimaluste ELi tasandi poliitika kahetist laadi: ühest küljest naiste ja meeste võrdõiguslikkuse tagamine kõikides poliitikavaldkondades ja teisest küljest sihtmeetmete võtmine naiste diskrimineerimise piiramiseks, sealhulgas teadlikkuse tõstmise kampaaniad, parimate tavade vahetamine, dialoog kodanikega ning avaliku ja erasektori algatused; |
| --- | --- |

1.

tervitab eespool nimetatud komisjoni aruannet võrdõiguslikkuse kohta ning kordab naiste ja meeste võrdsete võimaluste ELi tasandi poliitika kahetist laadi: ühest küljest naiste ja meeste võrdõiguslikkuse tagamine kõikides poliitikavaldkondades ja teisest küljest sihtmeetmete võtmine naiste diskrimineerimise piiramiseks, sealhulgas teadlikkuse tõstmise kampaaniad, parimate tavade vahetamine, dialoog kodanikega ning avaliku ja erasektori algatused;

| 2. | rõhutab, et meeste ja naiste võrdõiguslikkuse saavutamiseks tuleb võidelda naiste vastu suunatud vägivallaga; kutsub seetõttu liikmesriike ja komisjoni üles võtma selles valdkonnas kooskõlastatud meetmeid; nõuab tungivalt, et komisjon arutaks uute meetmete võtmise võimalusi, et võidelda naiste vastu suunatud vägivallaga; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et meeste ja naiste võrdõiguslikkuse saavutamiseks tuleb võidelda naiste vastu suunatud vägivallaga; kutsub seetõttu liikmesriike ja komisjoni üles võtma selles valdkonnas kooskõlastatud meetmeid; nõuab tungivalt, et komisjon arutaks uute meetmete võtmise võimalusi, et võidelda naiste vastu suunatud vägivallaga;

| 3. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühendama oma pingutusi organiseeritud kuritegevuse ja kaubandusvõrgustike vastases võitluses ning võtma vastu ja tugevdama õigus-, haldus-, haridus-, sotsiaalseid ja kultuurilisi meetmeid, mis vähendavad nõudlust prostitutsiooni järele; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühendama oma pingutusi organiseeritud kuritegevuse ja kaubandusvõrgustike vastases võitluses ning võtma vastu ja tugevdama õigus-, haldus-, haridus-, sotsiaalseid ja kultuurilisi meetmeid, mis vähendavad nõudlust prostitutsiooni järele;

| 4. | kutsub liikmesriike üles viivitamata ratifitseerima Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastaste meetmete konventsiooni; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike üles viivitamata ratifitseerima Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastaste meetmete konventsiooni;

| 5. | on arvamusel, et üldine naiste osalemine otsuste tegemisel piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil ei ole piisav; palub komisjonil, liikmesriikidel ja parteidel arutada, millised meetmed võiksid olukorda parandada; märgib sellega seoses, et valimiskvootide kasutamisel on naiste esindatusele positiivne mõju; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et üldine naiste osalemine otsuste tegemisel piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil ei ole piisav; palub komisjonil, liikmesriikidel ja parteidel arutada, millised meetmed võiksid olukorda parandada; märgib sellega seoses, et valimiskvootide kasutamisel on naiste esindatusele positiivne mõju;

| 6. | juhib tähelepanu naiste poliitikas ja otsuste tegemisel osalemise ning valitsusvälistes organisatsioonides ja kodanikuühiskonna tegevuses osalemise suhtele; nõuab sellest tulenevalt tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid sellist osalemist edendavat tegevust; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu naiste poliitikas ja otsuste tegemisel osalemise ning valitsusvälistes organisatsioonides ja kodanikuühiskonna tegevuses osalemise suhtele; nõuab sellest tulenevalt tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid sellist osalemist edendavat tegevust;

| 7. | rõhutab naiste aktiivse kaasamise tähtsust ametiühingutes, mille keskseks ülesandeks on naiste kaitsmine töökohal ja neile ettenähtud õiguste tagamine; |
| --- | --- |

7.

rõhutab naiste aktiivse kaasamise tähtsust ametiühingutes, mille keskseks ülesandeks on naiste kaitsmine töökohal ja neile ettenähtud õiguste tagamine;

| 8. | peab oluliseks, et naistel oleks suurem kontroll oma seksuaal- ja soojätkamise õiguste üle; toetab seetõttu meetmeid ja tegevust, mille abil parandatakse naiste juurdepääsu seksuaal- ja soojätkamistervise teenustele ja tõstetakse teadlikkust nende õigustest ja kättesaadavatest teenustest; |
| --- | --- |

8.

peab oluliseks, et naistel oleks suurem kontroll oma seksuaal- ja soojätkamise õiguste üle; toetab seetõttu meetmeid ja tegevust, mille abil parandatakse naiste juurdepääsu seksuaal- ja soojätkamistervise teenustele ja tõstetakse teadlikkust nende õigustest ja kättesaadavatest teenustest;

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et viia ellu võrdõiguslikkuse süvalaiendamist sotsiaal-, tööhõive- ja sotsiaalse turvalisuse poliitika valdkondades, eelkõige kaitstud paindlikkuse strateegias, ja võidelda mis tahes diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et viia ellu võrdõiguslikkuse süvalaiendamist sotsiaal-, tööhõive- ja sotsiaalse turvalisuse poliitika valdkondades, eelkõige kaitstud paindlikkuse strateegias, ja võidelda mis tahes diskrimineerimise vastu;

| 10. | toetab meetmeid, mida edendavad Euroopa Sotsiaalfond ja programm PROGRESS aastateks 2007–2013, mis parandavad naiste olukorda tööturul ja aitavad vältida diskrimineerimist; |
| --- | --- |

10.

toetab meetmeid, mida edendavad Euroopa Sotsiaalfond ja programm PROGRESS aastateks 2007–2013, mis parandavad naiste olukorda tööturul ja aitavad vältida diskrimineerimist;

| 11. | väljendab muret selle üle, et paaril viimasel aastal ei ole naiste ja meeste vahelise palgaerinevuse valdkonnas edu saavutatud; seega nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid hindaksid strateegiaid ja meetmeid selles valdkonnas ning otsustaksid, kui vaja, kehtestada koostöös sotsiaalpartneritega uusi meetmeid või uusi lähenemisviise kehtivate meetmete rakendamiseks, et olukorda parandada; toetab sellega seoses võrdsete võimaluste nõuandva komisjoni ettepanekut tugevdada selles valdkonnas kohaldatavaid Euroopa õigusakte, tehes tööandjatele kohustuseks teostada töötasude kontrolle ja arendada tegevuskavasid, mis kaotaksid palgalõhe; rõhutab vajadust kooskõlastatud meetmete järele, eeskätt Euroopa majanduskasvu ja tööhõivestrateegia ning paindlikkuse ja turvalisuse ühiste põhimõtete uue tegevustsükli raames; |
| --- | --- |

11.

väljendab muret selle üle, et paaril viimasel aastal ei ole naiste ja meeste vahelise palgaerinevuse valdkonnas edu saavutatud; seega nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid hindaksid strateegiaid ja meetmeid selles valdkonnas ning otsustaksid, kui vaja, kehtestada koostöös sotsiaalpartneritega uusi meetmeid või uusi lähenemisviise kehtivate meetmete rakendamiseks, et olukorda parandada; toetab sellega seoses võrdsete võimaluste nõuandva komisjoni ettepanekut tugevdada selles valdkonnas kohaldatavaid Euroopa õigusakte, tehes tööandjatele kohustuseks teostada töötasude kontrolle ja arendada tegevuskavasid, mis kaotaksid palgalõhe; rõhutab vajadust kooskõlastatud meetmete järele, eeskätt Euroopa majanduskasvu ja tööhõivestrateegia ning paindlikkuse ja turvalisuse ühiste põhimõtete uue tegevustsükli raames;

| 12. | väljendab muret naiste ebasoodsa olukorra pärast tööturul, mille tulemusel koguvad nad vähem isiklikke õigusi pensionile ja teistele sotsiaalmaksetele, eriti süsteemides, kus õigus nendele põhineb peamiselt isiku sissemaksetel ja töisel sissetulekul; palub seepärast liikmesriikidel võtta tõhusaid meetmeid, et jõustada sotsiaal- ja tööalaseid norme ning muuta töötaja õigusi tagavad töökohad kättesaadavaks erinevates tegevusvaldkondades, tagades seejuures, et töötajad, eriti naised, teeniksid korralikku palka ning neil oleks õigus töötervishoiule ja -ohutusele, sotsiaalkaitsele ja ametiühinguvabadusele, mis omakorda annaks panuse meeste ja naiste vahelise diskrimineerimise kaotamisse tööl; |
| --- | --- |

12.

väljendab muret naiste ebasoodsa olukorra pärast tööturul, mille tulemusel koguvad nad vähem isiklikke õigusi pensionile ja teistele sotsiaalmaksetele, eriti süsteemides, kus õigus nendele põhineb peamiselt isiku sissemaksetel ja töisel sissetulekul; palub seepärast liikmesriikidel võtta tõhusaid meetmeid, et jõustada sotsiaal- ja tööalaseid norme ning muuta töötaja õigusi tagavad töökohad kättesaadavaks erinevates tegevusvaldkondades, tagades seejuures, et töötajad, eriti naised, teeniksid korralikku palka ning neil oleks õigus töötervishoiule ja -ohutusele, sotsiaalkaitsele ja ametiühinguvabadusele, mis omakorda annaks panuse meeste ja naiste vahelise diskrimineerimise kaotamisse tööl;

| 13. | palub liikmesriikidel toetada komisjoni tema riiklike meetmete rakendamise kontrolliga seotud tegevuses eesmärgiga hinnata võrdõiguslikkuse põhimõtte järgmist, eriti seadusjärgseid õigusi, pensioniskeeme ja sotsiaalkaitset; |
| --- | --- |

13.

palub liikmesriikidel toetada komisjoni tema riiklike meetmete rakendamise kontrolliga seotud tegevuses eesmärgiga hinnata võrdõiguslikkuse põhimõtte järgmist, eriti seadusjärgseid õigusi, pensioniskeeme ja sotsiaalkaitset;

| 14. | palub ühenduse institutsioone ja liikmesriike, et need kuulutaksid 22. veebruari rahvusvaheliseks võrdse töötasu päevaks; |
| --- | --- |

14.

palub ühenduse institutsioone ja liikmesriike, et need kuulutaksid 22. veebruari rahvusvaheliseks võrdse töötasu päevaks;

| 15. | tunneb muret ühest küljest naiste ja meeste haridustaseme jätkuva lahknevuse pärast, kuna naised on parema haridusega kui mehed, ja teisest küljest olukorra pärast tööturul, kus naised saavad väiksemat palka, ebakindlamaid töökohti ja neid edutatakse aeglasemalt kui mehi; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid uuriksid selle olukorra põhjusi ja leiaksid sellele lahendusi; |
| --- | --- |

15.

tunneb muret ühest küljest naiste ja meeste haridustaseme jätkuva lahknevuse pärast, kuna naised on parema haridusega kui mehed, ja teisest küljest olukorra pärast tööturul, kus naised saavad väiksemat palka, ebakindlamaid töökohti ja neid edutatakse aeglasemalt kui mehi; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid uuriksid selle olukorra põhjusi ja leiaksid sellele lahendusi;

| 16. | soovitab liikmesriikidel jõuliselt propageerida kooliõpilaste võrdset kohtlemist ja võtta meetmeid soolise vahetegemise vastu töökohal, mis siiani eksisteerib hariduse valdkonnas, kus naisõpetajate osakaal lasteaias ja algkoolis ületab suurel määral nende osakaalu keskkoolis, mis on maskuliinsem ja tunnustatum, paremini tasustatav ja sotsiaalselt kõrgemini hinnatud; |
| --- | --- |

16.

soovitab liikmesriikidel jõuliselt propageerida kooliõpilaste võrdset kohtlemist ja võtta meetmeid soolise vahetegemise vastu töökohal, mis siiani eksisteerib hariduse valdkonnas, kus naisõpetajate osakaal lasteaias ja algkoolis ületab suurel määral nende osakaalu keskkoolis, mis on maskuliinsem ja tunnustatum, paremini tasustatav ja sotsiaalselt kõrgemini hinnatud;

| 17. | teeb komisjonile ettepaneku uurida, milliseid meetmeid oleks võimalik võtta akadeemilise teadusliku ja tehnoloogilise uurimistegevuse edendamiseks naiste ja meeste seas, et suurendada professionaalide pakkumist antud sektoris ja võtta arvesse ilmset nõudmist nende järele; |
| --- | --- |

17.

teeb komisjonile ettepaneku uurida, milliseid meetmeid oleks võimalik võtta akadeemilise teadusliku ja tehnoloogilise uurimistegevuse edendamiseks naiste ja meeste seas, et suurendada professionaalide pakkumist antud sektoris ja võtta arvesse ilmset nõudmist nende järele;

| 18. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta täiendavaid meetmeid naiste tööturule juurdepääsu ja selles osalemise parandamiseks, eelkõige valdkondades, kus nad on alaesindatud, nagu kõrgtehnoloogia, teadus, täppisteadused ja inseneriteadus, ning naiste tööhõive kvaliteedi parandamiseks, eelkõige kõikidel tasemetel elukestva õppe ja haridusprogrammide abil, mis on sellel eesmärgil välja töötatud; soovitab tungivalt komisjonil ja liikmesriikidel kasutada selle saavutamiseks Euroopa struktuurifonde; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta täiendavaid meetmeid naiste tööturule juurdepääsu ja selles osalemise parandamiseks, eelkõige valdkondades, kus nad on alaesindatud, nagu kõrgtehnoloogia, teadus, täppisteadused ja inseneriteadus, ning naiste tööhõive kvaliteedi parandamiseks, eelkõige kõikidel tasemetel elukestva õppe ja haridusprogrammide abil, mis on sellel eesmärgil välja töötatud; soovitab tungivalt komisjonil ja liikmesriikidel kasutada selle saavutamiseks Euroopa struktuurifonde;

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama tähelepanu abikaasade olukorrale, kes abistavad käsitöös, kaubanduses, põllumajanduses, kalanduses ja väikestes pere-ettevõtetes, lähtudes soolise võrdõiguslikkuse seisukohast ja võttes arvesse asjaolu, et naised on palju haavatavamas olukorras kui mehed; palub komisjonil esitada viivitamata ettepanek, millega muudetakse direktiivi 86/613/EMÜ (12) füüsilisest isikust ettevõtjatena, kaasa arvatud põllumajanduses füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitse kohta seoses raseduse ning sünnitusega, et kõrvaldada kaudne diskrimineerimine, arendada positiivset võrdse kohtlemise kohustust ning parandada abistavate abikaasade õiguslikku olukorda; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama tähelepanu abikaasade olukorrale, kes abistavad käsitöös, kaubanduses, põllumajanduses, kalanduses ja väikestes pere-ettevõtetes, lähtudes soolise võrdõiguslikkuse seisukohast ja võttes arvesse asjaolu, et naised on palju haavatavamas olukorras kui mehed; palub komisjonil esitada viivitamata ettepanek, millega muudetakse direktiivi 86/613/EMÜ (12) füüsilisest isikust ettevõtjatena, kaasa arvatud põllumajanduses füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitse kohta seoses raseduse ning sünnitusega, et kõrvaldada kaudne diskrimineerimine, arendada positiivset võrdse kohtlemise kohustust ning parandada abistavate abikaasade õiguslikku olukorda;

| 20. | kutsub liikmesriike üles välja töötama ühise omandi õiguslikku konstruktsioon, et tagada naiste õiguste täielik tunnustamine põllumajandussektoris, asjakohane kaitse sotsiaalkindlustuse valdkonnas ja nende töö tunnustamine; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles välja töötama ühise omandi õiguslikku konstruktsioon, et tagada naiste õiguste täielik tunnustamine põllumajandussektoris, asjakohane kaitse sotsiaalkindlustuse valdkonnas ja nende töö tunnustamine;

| 21. | soovitab liikmesriikidel soodustada naisettevõtlust tööstussektoris ja anda naistele rahalist toetust ja professionaalse nõuande süsteeme äriühingu asutamiseks ning sobivat väljaõpet; |
| --- | --- |

21.

soovitab liikmesriikidel soodustada naisettevõtlust tööstussektoris ja anda naistele rahalist toetust ja professionaalse nõuande süsteeme äriühingu asutamiseks ning sobivat väljaõpet;

| 22. | kutsub liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu emadusega seotud soodsate tingimuste olemasolule naiste jaoks, kes on füüsilisest isikust ettevõtjad; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu emadusega seotud soodsate tingimuste olemasolule naiste jaoks, kes on füüsilisest isikust ettevõtjad;

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu töötajate – kelle hulk suureneb – olukorrale, kes on ametlikult füüsilisest isikust ettevõtjad, aga keda võib tegelikult liigitada „majanduslikult sõltuvate töötajate” kategooriasse; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu töötajate – kelle hulk suureneb – olukorrale, kes on ametlikult füüsilisest isikust ettevõtjad, aga keda võib tegelikult liigitada „majanduslikult sõltuvate töötajate” kategooriasse;

| 24. | kutsub liikmesriike üles tunnustama ettevõtteid, kes võtavad meetmeid selle nimel, et edendada võrdõiguslikkust naiste ja meeste vahel ning hõlbustada tasakaalu töö- ja eraelu vahel, et edendada heade tavade levikut selles valdkonnas; |
| --- | --- |

24.

kutsub liikmesriike üles tunnustama ettevõtteid, kes võtavad meetmeid selle nimel, et edendada võrdõiguslikkust naiste ja meeste vahel ning hõlbustada tasakaalu töö- ja eraelu vahel, et edendada heade tavade levikut selles valdkonnas;

| 25. | palub komisjonil ja liikmesriikidel pidada esmatähtsaks ja võtta eriti arvesse kaitsetumaid naiste rühmi, eriti puudega naisi, naisi ülalpeetavatega, eakaid naisi, vähemusse kuuluvaid naisi ja naissoost sisserändajaid, kinnipidamisasutuses asuvaid naisi, pöörata neile erilist tähelepanu ning välja töötada sihtmeetmed nende vajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil ja liikmesriikidel pidada esmatähtsaks ja võtta eriti arvesse kaitsetumaid naiste rühmi, eriti puudega naisi, naisi ülalpeetavatega, eakaid naisi, vähemusse kuuluvaid naisi ja naissoost sisserändajaid, kinnipidamisasutuses asuvaid naisi, pöörata neile erilist tähelepanu ning välja töötada sihtmeetmed nende vajaduste rahuldamiseks;

| 26. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vastu ja rakendama vajalikke meetmeid, et toetada puuetega naisi, et nad saaksid areneda sotsiaalse elu, töö, kultuuri ja poliitika valdkondades, kus nad on endiselt alaesindatud; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vastu ja rakendama vajalikke meetmeid, et toetada puuetega naisi, et nad saaksid areneda sotsiaalse elu, töö, kultuuri ja poliitika valdkondades, kus nad on endiselt alaesindatud;

| 27. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama sisserännanud naiste juurdepääsu haridusele ja tööhõivele, võttes vastu olemuslikke meetmeid, et võidelda kahekordse diskrimineerimisega, mille all sisserännanud naised tööturul kannatavad, ning luues neile soodsad tingimused, et minna tööturule ja ühitada oma töö- ja eraelu, samuti tagades sobiva kutseõppe; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama sisserännanud naiste juurdepääsu haridusele ja tööhõivele, võttes vastu olemuslikke meetmeid, et võidelda kahekordse diskrimineerimisega, mille all sisserännanud naised tööturul kannatavad, ning luues neile soodsad tingimused, et minna tööturule ja ühitada oma töö- ja eraelu, samuti tagades sobiva kutseõppe;

| 28. | tunneb heameelt komisjoni ja sotsiaalpartnerite konsultatsioonide üle, mille eesmärk on parandada õiguslikke ja muid raamistikke töö-, pere- ja eraelu ühitamiseks; ootab huviga nende konsultatsioonide analüüsi tulemusi ja sellest tulenevaid ettepanekuid, eelkõige ettepanekuid, mis on seotud emapuhkuse ja selle lülitamisega kogutööaja hulka, vanemapuhkuse, isapuhkuse, lapsendamispuhkuse ja ülalpeetava eest hoolitsemise puhkusega; on lisaks seisukohal, et vanemapuhkust käsitlevat raamlepet saab parandada järgmistes punktides: ergutusmeetmete rakendamine, et julgustada isasid võtma vanemapuhkust, vanemapuhkust võtvate töötajate õiguste tugevdamine ning puhkuste korra, vanemapuhkuse paindlikumaks muutmine, pikendades selle kestust ja suurendades hüvitamist; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt komisjoni ja sotsiaalpartnerite konsultatsioonide üle, mille eesmärk on parandada õiguslikke ja muid raamistikke töö-, pere- ja eraelu ühitamiseks; ootab huviga nende konsultatsioonide analüüsi tulemusi ja sellest tulenevaid ettepanekuid, eelkõige ettepanekuid, mis on seotud emapuhkuse ja selle lülitamisega kogutööaja hulka, vanemapuhkuse, isapuhkuse, lapsendamispuhkuse ja ülalpeetava eest hoolitsemise puhkusega; on lisaks seisukohal, et vanemapuhkust käsitlevat raamlepet saab parandada järgmistes punktides: ergutusmeetmete rakendamine, et julgustada isasid võtma vanemapuhkust, vanemapuhkust võtvate töötajate õiguste tugevdamine ning puhkuste korra, vanemapuhkuse paindlikumaks muutmine, pikendades selle kestust ja suurendades hüvitamist;

| 29. | tuletab meelde, et igasugune poliitika töö- ja pereelu ühitamiseks peab põhinema isikute vaba valiku põhimõttel ning olema kohandatud elu erinevate etappidega; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde, et igasugune poliitika töö- ja pereelu ühitamiseks peab põhinema isikute vaba valiku põhimõttel ning olema kohandatud elu erinevate etappidega;

| 30. | kutsub liikmesriike üles esitama konkreetseid meetmeid võitluseks naiste ja meeste vahelise ebavõrdsusega, mis tuleneb katkestatud töömudelitest eelkõige emapuhkuse või ülalpeetavate eest hoolitsemise puhkuse tõttu, ja vähendama nende negatiivset mõju tööalasele edenemisele, palgale ja pensionile; |
| --- | --- |

30.

kutsub liikmesriike üles esitama konkreetseid meetmeid võitluseks naiste ja meeste vahelise ebavõrdsusega, mis tuleneb katkestatud töömudelitest eelkõige emapuhkuse või ülalpeetavate eest hoolitsemise puhkuse tõttu, ja vähendama nende negatiivset mõju tööalasele edenemisele, palgale ja pensionile;

| 31. | märgib, et töö-, pere- ja eraelu ühitamine on üks tööhõive suurendamise peamistest teguritest ja kutsub komisjoni üles koguma ja levitama parimaid tavasid selle kohta, kuidas tööelu paremini tasakaalustada ja meestel pereelus rohkem osaleda; |
| --- | --- |

31.

märgib, et töö-, pere- ja eraelu ühitamine on üks tööhõive suurendamise peamistest teguritest ja kutsub komisjoni üles koguma ja levitama parimaid tavasid selle kohta, kuidas tööelu paremini tasakaalustada ja meestel pereelus rohkem osaleda;

| 32. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tungivalt julgustada meeste osalemist soolise võrdõiguslikkuse poliitikate elluviimisel, eriti töö-, pere- ja eraelu ühitamisel; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tungivalt julgustada meeste osalemist soolise võrdõiguslikkuse poliitikate elluviimisel, eriti töö-, pere- ja eraelu ühitamisel;

| 33. | palub liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel suurendada lapsehooldusteenuste ja ülalpeetavate isikute hooldusteenuste kättesaadavust, kvaliteeti ja juurdepääsu Barcelona eesmärkide kohaselt ja tagada, et nende teenuste kättesaadavus oleksid vastavuses naiste ja meeste täisajaga töötamise ajagraafikuga, kes hoolitsevad laste ja ülalpeetavate eest; |
| --- | --- |

33.

palub liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel suurendada lapsehooldusteenuste ja ülalpeetavate isikute hooldusteenuste kättesaadavust, kvaliteeti ja juurdepääsu Barcelona eesmärkide kohaselt ja tagada, et nende teenuste kättesaadavus oleksid vastavuses naiste ja meeste täisajaga töötamise ajagraafikuga, kes hoolitsevad laste ja ülalpeetavate eest;

| 34. | kutsub ettevõtete vastutavaid isikuid üles lülitama tööjõudu käsitlevasse halduskavasse paindlikud perepoliitika meetmed, et teha nais- ja meestöötajate jaoks pärast tööpausi tööle naasmine lihtsamaks; |
| --- | --- |

34.

kutsub ettevõtete vastutavaid isikuid üles lülitama tööjõudu käsitlevasse halduskavasse paindlikud perepoliitika meetmed, et teha nais- ja meestöötajate jaoks pärast tööpausi tööle naasmine lihtsamaks;

| 35. | juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu vaesuse feminiseerumisele ajal, kui naisi, eelkõige eakaid naisi ja üksikemasid, ohustab tõrjutus ja vaesus, ning palub neil tungivalt välja töötada meetmed selle suundumuse vältimiseks; |
| --- | --- |

35.

juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu vaesuse feminiseerumisele ajal, kui naisi, eelkõige eakaid naisi ja üksikemasid, ohustab tõrjutus ja vaesus, ning palub neil tungivalt välja töötada meetmed selle suundumuse vältimiseks;

| 36. | palub komisjonil ja liikmesriikidel arendada välja koolitus- ja rakendusmeetmed, mis võimaldavad kõigil asjaomastel huvirühmadel seostada oma tegevus oma pädevusala piires naiste ja meeste võrdsete võimaluste küsimusega, sealhulgas naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiaga seotud mõju-uuringud; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil ja liikmesriikidel arendada välja koolitus- ja rakendusmeetmed, mis võimaldavad kõigil asjaomastel huvirühmadel seostada oma tegevus oma pädevusala piires naiste ja meeste võrdsete võimaluste küsimusega, sealhulgas naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiaga seotud mõju-uuringud;

| 37. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud asutused tagaksid olemasolevate vahendite – nagu juhendid naiste ja meeste võrdsete võimaluste põhimõtte kaasamiseks komisjoni tööhõivestrateegiatesse – tõhusa kasutamise; |
| --- | --- |

37.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud asutused tagaksid olemasolevate vahendite – nagu juhendid naiste ja meeste võrdsete võimaluste põhimõtte kaasamiseks komisjoni tööhõivestrateegiatesse – tõhusa kasutamise;

| 38. | nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et need tagaksid sobiva väljaõppe meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse mõõtme arvesse võtmiseks ametnikele, kes viivad ellu ühenduse programme riiklikul, regionaalsel ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

38.

nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et need tagaksid sobiva väljaõppe meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse mõõtme arvesse võtmiseks ametnikele, kes viivad ellu ühenduse programme riiklikul, regionaalsel ja kohalikul tasandil;

| 39. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid näitajaid, mida on võimalik kasutada majanduskasvu ja tööhõive Lissaboni strateegia rakendamise edaspidisel jälgimisel, et võtta arvesse soolist mõõdet ja tagada poliitikate kohane rakendamine ja järelevalve; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid näitajaid, mida on võimalik kasutada majanduskasvu ja tööhõive Lissaboni strateegia rakendamise edaspidisel jälgimisel, et võtta arvesse soolist mõõdet ja tagada poliitikate kohane rakendamine ja järelevalve;

| 40. | tervitab Euroopa soolise võrdõiguslikkuse instituudi asutamist ja haldusnõukogu liikmete ametissenimetamist, millega on moodustatud instituudi juhtorgan; tunneb siiski muret selle pärast, et instituudi direktori töölevõtmine viibib ja nõuab tungivalt komisjonilt olukorra parandamist; |
| --- | --- |

40.

tervitab Euroopa soolise võrdõiguslikkuse instituudi asutamist ja haldusnõukogu liikmete ametissenimetamist, millega on moodustatud instituudi juhtorgan; tunneb siiski muret selle pärast, et instituudi direktori töölevõtmine viibib ja nõuab tungivalt komisjonilt olukorra parandamist;

| 41. | palub komisjonil Euroopa soolise võrdõiguslikkuse instituudi abiga lisada kandidaatriikidest ja potentsiaalsetest kandidaatriikidest pärit fakte ja statistikat tulevastesse naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse aastaaruannetesse; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil Euroopa soolise võrdõiguslikkuse instituudi abiga lisada kandidaatriikidest ja potentsiaalsetest kandidaatriikidest pärit fakte ja statistikat tulevastesse naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse aastaaruannetesse;

| 42. | palub liikmesriikidel ergutada sporditegemist ja tervislikke eluviise kogu elanikkonna seas, arvestades asjaolu, et naised osalevad spordis vähem; |
| --- | --- |

42.

palub liikmesriikidel ergutada sporditegemist ja tervislikke eluviise kogu elanikkonna seas, arvestades asjaolu, et naised osalevad spordis vähem;

| 43. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

43.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  EÜT L 17, 19.1.2001, lk 22.

(2)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

(3)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 492.

(4)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 118.

(5)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 742.

(6)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 56.

(7)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk112.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0423.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0019.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0094.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0102.

(12)  EÜT L 359, 19.12.1986, lk 56.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/42 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/42

---

Kolmapäev, 3. september 2008Loomade toiduks kloonimine

P6_TA(2008)0400

Euroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioon loomade toiduks kloonimise kohta

2009/C 295 E/12

Euroopa Parlament,

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et loomade kaitset ja heaolu käsitlevas protokollis nõutakse ühenduselt ja liikmesriikidelt, et nad järgiksid täielikult loomade heaolu nõudeid põllumajandus- ja teadusuuringute poliitika sõnastamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et loomade kaitset ja heaolu käsitlevas protokollis nõutakse ühenduselt ja liikmesriikidelt, et nad järgiksid täielikult loomade heaolu nõudeid põllumajandus- ja teadusuuringute poliitika sõnastamisel ja rakendamisel;

| B. | arvestades, et kloonimisprotsessis jäävad ellu vähesed siirdatud embrüod ja kloonitud loomad, sest paljud kloonitud loomad surevad varasel eluetapil südame-veresoonkonna, immuunsüsteemi või maksapuudulikkuse, hingamisteede probleemide, neerude või skeleti-lihassüsteemi arenguhäirete tõttu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kloonimisprotsessis jäävad ellu vähesed siirdatud embrüod ja kloonitud loomad, sest paljud kloonitud loomad surevad varasel eluetapil südame-veresoonkonna, immuunsüsteemi või maksapuudulikkuse, hingamisteede probleemide, neerude või skeleti-lihassüsteemi arenguhäirete tõttu;

| C. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet on oma 2008. aasta arvamuses jõudnud järeldusele, et kloonide suremus ja haigestumus on suurem kui loomulikul teel sündinud loomadel ning tiinuse katkemine hilises staadiumis ja terviserikked mõjutavad tõenäoliselt asendusemade heaolu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet on oma 2008. aasta arvamuses jõudnud järeldusele, et kloonide suremus ja haigestumus on suurem kui loomulikul teel sündinud loomadel ning tiinuse katkemine hilises staadiumis ja terviserikked mõjutavad tõenäoliselt asendusemade heaolu;

| D. | arvestades asendusemasloomade ja kloonitud loomade kannatuste ja tervisehäirete praegust taset, mistõttu eetika teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma peab küsitavaks, kas loomade toiduks kloonimine on eetiliselt põhjendatud, ja leiab, et puuduvad veenvad argumendid kloonitud loomadest ja nende järeltulijatest toiduainete tootmiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades asendusemasloomade ja kloonitud loomade kannatuste ja tervisehäirete praegust taset, mistõttu eetika teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma peab küsitavaks, kas loomade toiduks kloonimine on eetiliselt põhjendatud, ja leiab, et puuduvad veenvad argumendid kloonitud loomadest ja nende järeltulijatest toiduainete tootmiseks;

| E. | arvestades, et nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivis 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (1) sätestatakse, et „sellist looduslikku või kunstlikku aretamist või aretusmeetodeid, mis põhjustavad või tõenäoliselt põhjustavad loomadele kannatusi või vigastusi, ei tohi kasutada” (lisa punkt 20); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivis 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (1) sätestatakse, et „sellist looduslikku või kunstlikku aretamist või aretusmeetodeid, mis põhjustavad või tõenäoliselt põhjustavad loomadele kannatusi või vigastusi, ei tohi kasutada” (lisa punkt 20);

| F. | arvestades, et kloonimisega vähendataks oluliselt kariloomade populatsiooni geneetilist mitmekesisust ning suurendataks võimalust, et teatavatele haigustele vastuvõtlikkuse tõttu hukkub kogu kari, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kloonimisega vähendataks oluliselt kariloomade populatsiooni geneetilist mitmekesisust ning suurendataks võimalust, et teatavatele haigustele vastuvõtlikkuse tõttu hukkub kogu kari,

| G. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet avaldas 24. juulil 2008. aastal teadusliku arvamuse loomade kloonimise mõjude kohta toiduohutusele, loomade tervishoiule ja heaolule ning keskkonnale, milles ta tegi järelduse, et märgatava osa kloonitud loomade tervis ja heaolu olid kahjustatud, sageli tõsiselt ja surmavalt; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet avaldas 24. juulil 2008. aastal teadusliku arvamuse loomade kloonimise mõjude kohta toiduohutusele, loomade tervishoiule ja heaolule ning keskkonnale, milles ta tegi järelduse, et märgatava osa kloonitud loomade tervis ja heaolu olid kahjustatud, sageli tõsiselt ja surmavalt;

| H. | arvestades, et kui kloonimise peamine eesmärk on toota kiire kasvumäära või hea tootlikkusega loomadest palju koopiaid, siis tavapärase valikaretusega on kiiresti kasvavate sigade puhul juba põhjustatud probleeme jalgadega ja südame-veresoonkonna talitlushäireid ning hea tootlikkusega lehmade puhul lonkamist, udarapõletikku ja enneaegset praakimist; ning arvestades, et kõige kiiremini kasvavate ja suurima tootlikkusega loomade kloonimine põhjustab veelgi suuremaid probleeme tervise ja heaoluga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kui kloonimise peamine eesmärk on toota kiire kasvumäära või hea tootlikkusega loomadest palju koopiaid, siis tavapärase valikaretusega on kiiresti kasvavate sigade puhul juba põhjustatud probleeme jalgadega ja südame-veresoonkonna talitlushäireid ning hea tootlikkusega lehmade puhul lonkamist, udarapõletikku ja enneaegset praakimist; ning arvestades, et kõige kiiremini kasvavate ja suurima tootlikkusega loomade kloonimine põhjustab veelgi suuremaid probleeme tervise ja heaoluga;

| I. | arvestades, et lisaks tõsiasjale, et loomade toiduks kloonimise mõjusid ei ole piisavalt uuritud, ohustab see tõsiselt ka Euroopa põllumajandusmudeli kuvandit ja olemust, mis põhineb tootekvaliteedil, keskkonnasäästlikel põhimõtetel ning loomade heaolu tagavate rangete tingimuste järgimisel, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et lisaks tõsiasjale, et loomade toiduks kloonimise mõjusid ei ole piisavalt uuritud, ohustab see tõsiselt ka Euroopa põllumajandusmudeli kuvandit ja olemust, mis põhineb tootekvaliteedil, keskkonnasäästlikel põhimõtetel ning loomade heaolu tagavate rangete tingimuste järgimisel,

| 1. | palub komisjonil esitada ettepanek keelata toidu saamise eesmärgil (i) loomade kloonimine, (ii) kloonitud loomade või nende järeltulijate kasvatamine, (iii) kloonitud loomadest või nende järeltulijatest valmistatud liha- või piimatoodete turuleviimine ja (iv) kloonitud loomade, nende järeltulijate, kloonitud loomade või nende järeltulijate sperma ja embrüote ning kloonitud loomadest või nende järeltulijatest valmistatud liha- või piimatoodete import, võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) ning teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil esitada ettepanek keelata toidu saamise eesmärgil (i) loomade kloonimine, (ii) kloonitud loomade või nende järeltulijate kasvatamine, (iii) kloonitud loomadest või nende järeltulijatest valmistatud liha- või piimatoodete turuleviimine ja (iv) kloonitud loomade, nende järeltulijate, kloonitud loomade või nende järeltulijate sperma ja embrüote ning kloonitud loomadest või nende järeltulijatest valmistatud liha- või piimatoodete import, võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) ning teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma soovitusi;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 221, 8.8.1998, lk 23.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/43

---

Kolmapäev, 3. september 2008Turunduse ja reklaami mõju soolisele võrdõiguslikkusele

P6_TA(2008)0401

Euroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta resolutsioon turunduse ja reklaami mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele (2008/2038(INI))

2009/C 295 E/13

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingut ning eriti selle artiklit 2, artikli 3 lõiget 2 ja artiklit 152;

võttes arvesse ühenduse õigustikku naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas;

võttes arvesse Pekingis 15. septembril 1995. aastal peetud neljandal ülemaailmsel naisteteemalisel konverentsil vastu võetud tegevusprogrammi ja oma 18. mai 2000. aasta resolutsiooni Pekingi tegevusprogrammi järelmeetmete kohta (1);

võttes arvesse nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiivi 89/552/EMÜ audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (2);

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (3);

võttes arvesse komisjoni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiseid 2006–2010 (KOM(2006)0092) ja selle mõju hinnangut (SEK(2006)0275);

võttes arvesse oma 25. juuli 1997. aasta resolutsiooni naiste diskrimineerimise kohta reklaamis (4);

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni 1557 (2007) pealkirjaga „Naiste kujutamine reklaamis”;

võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti, mille võttis vastu Euroopa Ülemkogu oma 23. ja 24. märtsi 2006. aasta Brüsseli kohtumisel;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A6-0199/2008),

| A. | arvestades, et sotsialiseerumine (kooli, perekonna, sotsiaalse ja kultuurikeskkonna kaudu) on protsess, mille käigus kujunevad inimese identiteet, väärtused, tõekspidamised ja hoiakud, mis annavad talle koha ja rolli ühiskonnas, milles ta üles kasvab; arvestades, et samastumine on keskne mõiste kõnealuse protsessi toimimise mõistmiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sotsialiseerumine (kooli, perekonna, sotsiaalse ja kultuurikeskkonna kaudu) on protsess, mille käigus kujunevad inimese identiteet, väärtused, tõekspidamised ja hoiakud, mis annavad talle koha ja rolli ühiskonnas, milles ta üles kasvab; arvestades, et samastumine on keskne mõiste kõnealuse protsessi toimimise mõistmiseks;

| B. | arvestades, et tuleks teha rohkem, et juba varasest elueast alates edendada nii koolis kui ka kodus televisiooni ja uute tehnoloogiate mõistlikku ja vastutustundlikku kasutamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tuleks teha rohkem, et juba varasest elueast alates edendada nii koolis kui ka kodus televisiooni ja uute tehnoloogiate mõistlikku ja vastutustundlikku kasutamist;

| C. | arvestades, et reklaamis edastatavad soopõhised diskrimineerivad ja/või alandavad sõnumid takistavad kaasaegse ja võrdse ühiskonna tekkimist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et reklaamis edastatavad soopõhised diskrimineerivad ja/või alandavad sõnumid takistavad kaasaegse ja võrdse ühiskonna tekkimist;

| D. | arvestades, et stereotüübid võivad kujundada käitumisviise, mille kaudu samastumine toimub; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et stereotüübid võivad kujundada käitumisviise, mille kaudu samastumine toimub;

| E. | arvestades, et reklaam ja turundus peegeldavad kultuuri ning annavad oma panuse ka selle loomisse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et reklaam ja turundus peegeldavad kultuuri ning annavad oma panuse ka selle loomisse;

| F. | arvestades, et reklaam on turumajanduse osa ning üks tegelikkuse aspekt, millega igaüks oma igapäevases elus kokku puutub; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et reklaam on turumajanduse osa ning üks tegelikkuse aspekt, millega igaüks oma igapäevases elus kokku puutub;

| G. | arvestades, et reklaamides võidakse mõnikord esitada karikatuurne nägemus naiste ja meeste elust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et reklaamides võidakse mõnikord esitada karikatuurne nägemus naiste ja meeste elust;

| H. | arvestades, et sooline diskrimineerimine on meedias endiselt laialt levinud; arvestades, et soolistel stereotüüpidel põhinevaid reklaame ja meediat võib käsitleda kõnealuse diskrimineerimise osana; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sooline diskrimineerimine on meedias endiselt laialt levinud; arvestades, et soolistel stereotüüpidel põhinevaid reklaame ja meediat võib käsitleda kõnealuse diskrimineerimise osana;

| I. | arvestades, et reklaamides esitatavad soolised stereotüübid kajastavad järelikult võimu ebavõrdset jagunemist sugude vahel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et reklaamides esitatavad soolised stereotüübid kajastavad järelikult võimu ebavõrdset jagunemist sugude vahel;

| J. | arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ja koostöö edendamiseks nii era- kui ka avalikus elus tuleb stereotüüpide tekitamise vastu võidelda ühiskonna kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ja koostöö edendamiseks nii era- kui ka avalikus elus tuleb stereotüüpide tekitamise vastu võidelda ühiskonna kõigil tasanditel;

| K. | arvestades, et lapse sotsialiseerumise esimestest aastatest alates võivad soolised stereotüübid soodustada soolist diskrimineerimist, mis toetab kogu ülejäänud elu jätkuva sugupoolte ebavõrdse kohtlemise kinnistumist ja soospetsiifiliste klišeede tekkimist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et lapse sotsialiseerumise esimestest aastatest alates võivad soolised stereotüübid soodustada soolist diskrimineerimist, mis toetab kogu ülejäänud elu jätkuva sugupoolte ebavõrdse kohtlemise kinnistumist ja soospetsiifiliste klišeede tekkimist;

| L. | arvestades, et soolised stereotüübid mõjuvad piiravalt ja aitavad tööturul kaasa ametite jagamisele sugude vahel, kus naised teenivad enamasti meestest vähem; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et soolised stereotüübid mõjuvad piiravalt ja aitavad tööturul kaasa ametite jagamisele sugude vahel, kus naised teenivad enamasti meestest vähem;

| M. | arvestades, et sooliste stereotüüpide alalhoidmise vältimise püüdlustesse tuleb kaasata kogu ühiskond; arvestades, et tegemist peaks olema kõigi jagatud vastutusega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sooliste stereotüüpide alalhoidmise vältimise püüdlustesse tuleb kaasata kogu ühiskond; arvestades, et tegemist peaks olema kõigi jagatud vastutusega;

| N. | arvestades, et tuleb kõrvaldada takistused meeste ja naiste positiivselt kujutamiselt kõikides sotsiaalsetes situatsioonides; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tuleb kõrvaldada takistused meeste ja naiste positiivselt kujutamiselt kõikides sotsiaalsetes situatsioonides;

| O. | arvestades, et eriti haavatav rühm on lapsed, kes ei usalda mitte üksnes autoriteete, vaid ka muinasjuttudest, telesaadetest, pildiraamatutest, sh õppematerjal, videomängudest, mänguasjareklaamidest jm pärinevaid tegelasi; arvestades, et lapsed õpivad äsja kogetut imiteerides ja matkides; arvestades, et reklaamides esitatavad stereotüübid mõjutavad seetõttu üksikisiku arengut ja rõhutab asjaolu, et inimese soo tajumine dikteerib tema võimalused; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et eriti haavatav rühm on lapsed, kes ei usalda mitte üksnes autoriteete, vaid ka muinasjuttudest, telesaadetest, pildiraamatutest, sh õppematerjal, videomängudest, mänguasjareklaamidest jm pärinevaid tegelasi; arvestades, et lapsed õpivad äsja kogetut imiteerides ja matkides; arvestades, et reklaamides esitatavad stereotüübid mõjutavad seetõttu üksikisiku arengut ja rõhutab asjaolu, et inimese soo tajumine dikteerib tema võimalused;

| P. | arvestades, et eri meediakanalite kaudu edastatav reklaam on osa meie igapäevaelust; arvestades, et eriti oluline on allutada meediaväljaannete reklaam olemasolevatele eetilistele ja/või õiguslikult siduvatele eeskirjadele ja/või käitumisjuhistele, et vältida soolistel stereotüüpidel põhinevaid diskrimineerivaid või väärikust alandavaid sõnumeid edastavaid ning vägivallale õhutavaid reklaame; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et eri meediakanalite kaudu edastatav reklaam on osa meie igapäevaelust; arvestades, et eriti oluline on allutada meediaväljaannete reklaam olemasolevatele eetilistele ja/või õiguslikult siduvatele eeskirjadele ja/või käitumisjuhistele, et vältida soolistel stereotüüpidel põhinevaid diskrimineerivaid või väärikust alandavaid sõnumeid edastavaid ning vägivallale õhutavaid reklaame;

| Q. | arvestades, et vastutustundlik reklaamimine võib avaldada positiivset mõju sellele, kuidas ühiskond tajub näiteks kehakuvandit, soorolle ja normaalsust; arvestades, et reklaam võib olla mõjuvõimas vahend stereotüüpide vaidlustamisel ja kõrvaldamisel, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vastutustundlik reklaamimine võib avaldada positiivset mõju sellele, kuidas ühiskond tajub näiteks kehakuvandit, soorolle ja normaalsust; arvestades, et reklaam võib olla mõjuvõimas vahend stereotüüpide vaidlustamisel ja kõrvaldamisel,

| 1. | rõhutab naistele ja meestele võrdsete võimaluste andmise tähtsust, et nad saaksid üksikisikutena areneda; |
| --- | --- |

1.

rõhutab naistele ja meestele võrdsete võimaluste andmise tähtsust, et nad saaksid üksikisikutena areneda;

| 2. | märgib, et ühenduse erinevatest soolist võrdõiguslikkust edendavatest programmidest hoolimata esineb endiselt hulgaliselt soolisi stereotüüpe; |
| --- | --- |

2.

märgib, et ühenduse erinevatest soolist võrdõiguslikkust edendavatest programmidest hoolimata esineb endiselt hulgaliselt soolisi stereotüüpe;

| 3. | märgib, et põhjalikumad teadusuuringud aitaksid välja selgitada reklaamides esitatavate sooliste stereotüüpide ja sugudevahelise ebavõrdsuse seoseid; |
| --- | --- |

3.

märgib, et põhjalikumad teadusuuringud aitaksid välja selgitada reklaamides esitatavate sooliste stereotüüpide ja sugudevahelise ebavõrdsuse seoseid;

| 4. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles rakendama ning levitama eespool nimetatud teadusuuringuid ja nende tulemusi; |
| --- | --- |

4.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles rakendama ning levitama eespool nimetatud teadusuuringuid ja nende tulemusi;

| 5. | rõhutab kui tähtis on, et liikmesriigid täidaksid endale eespool nimetatud soolise võrdõiguslikkuse Euroopa paktiga võetud; |
| --- | --- |

5.

rõhutab kui tähtis on, et liikmesriigid täidaksid endale eespool nimetatud soolise võrdõiguslikkuse Euroopa paktiga võetud;

| 6. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles järgima erinevate ühenduse programmidega, nagu EQUAL, võetud suuniseid ja soolist võrdõiguslikkust käsitlevaid suuniseid; |
| --- | --- |

6.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles järgima erinevate ühenduse programmidega, nagu EQUAL, võetud suuniseid ja soolist võrdõiguslikkust käsitlevaid suuniseid;

| 7. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles jälgima ühenduse õigusaktides olemasolevate soolist diskrimineerimist ja soolisel alusel vihkamisele õhutamist käsitlevate sätete rakendamist; |
| --- | --- |

7.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles jälgima ühenduse õigusaktides olemasolevate soolist diskrimineerimist ja soolisel alusel vihkamisele õhutamist käsitlevate sätete rakendamist;

| 8. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja teadlikkuse suurendamise tegevusprogramme seksistlike solvangute või naisi ja mehi alandava kujutamise vastu reklaamis ja turunduses; |
| --- | --- |

8.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja teadlikkuse suurendamise tegevusprogramme seksistlike solvangute või naisi ja mehi alandava kujutamise vastu reklaamis ja turunduses;

| 9. | kutsub liikmesriike üles uurima ja koostama aruandeid naiste ja meeste kuvandi kohta reklaamis ja turunduses; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike üles uurima ja koostama aruandeid naiste ja meeste kuvandi kohta reklaamis ja turunduses;

| 10. | rõhutab, et stereotüübid lastesaadete ajal edastatavas reklaamis on eriti problemaatilised, sest nad võivad avaldada mõju soolisele sotsialiseerumisele ja seega sellele, kuidas laps tajub iseennast, oma pereliikmeid ja välismaailma; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et stereotüübid lastesaadete ajal edastatavas reklaamis on eriti problemaatilised, sest nad võivad avaldada mõju soolisele sotsialiseerumisele ja seega sellele, kuidas laps tajub iseennast, oma pereliikmeid ja välismaailma;

| 11. | märgib, et meedias ja reklaamis sooliste stereotüüpide vastu võitlemise püüdlustega peaksid kaasnema kasvatusstrateegiad ja meetmed, et juba varasest east alates teadlikkust edendada ja arendada teismeeast peale kriitilist mõtlemisvõimet; |
| --- | --- |

11.

märgib, et meedias ja reklaamis sooliste stereotüüpide vastu võitlemise püüdlustega peaksid kaasnema kasvatusstrateegiad ja meetmed, et juba varasest east alates teadlikkust edendada ja arendada teismeeast peale kriitilist mõtlemisvõimet;

| 12. | rõhutab, et koolisüsteemil peaks olema esmatähtis roll laste kriitilise mõtlemisvõime väljaarendamisel meediapildi ja meedia suhtes üldisemalt, et hoida ära reklaamis ja turunduses sooliste stereotüüpide alalhoidmise hävitavaid tagajärgi; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et koolisüsteemil peaks olema esmatähtis roll laste kriitilise mõtlemisvõime väljaarendamisel meediapildi ja meedia suhtes üldisemalt, et hoida ära reklaamis ja turunduses sooliste stereotüüpide alalhoidmise hävitavaid tagajärgi;

| 13. | märgib, et soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks on vaja võidelda traditsiooniliste soorollide vastu; |
| --- | --- |

13.

märgib, et soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks on vaja võidelda traditsiooniliste soorollide vastu;

| 14. | juhib eelkõige tähelepanu vajadusele kõrvaldada õpikutest, mänguasjadest, video- ja arvutimängudest, Internetist ja uutest info- ja sidetehnoloogiavahenditest ning erinevate meediakanalite reklaamist sõnumid, mis eiravad inimväärikust ja edastavad soolisi stereotüüpe; |
| --- | --- |

14.

juhib eelkõige tähelepanu vajadusele kõrvaldada õpikutest, mänguasjadest, video- ja arvutimängudest, Internetist ja uutest info- ja sidetehnoloogiavahenditest ning erinevate meediakanalite reklaamist sõnumid, mis eiravad inimväärikust ja edastavad soolisi stereotüüpe;

| 15. | avaldab sügavat muret seksuaalteenuste reklaamimise üle, mis rõhutab väljaannetes, näiteks kohalikes ajalehtedes, stereotüüpi naistest kui objektidest, ning on lastele kergesti nähtav ja kättesaadav; |
| --- | --- |

15.

avaldab sügavat muret seksuaalteenuste reklaamimise üle, mis rõhutab väljaannetes, näiteks kohalikes ajalehtedes, stereotüüpi naistest kui objektidest, ning on lastele kergesti nähtav ja kättesaadav;

| 16. | märgib, et meediavaldkonna spetsialistidele on vaja viia läbi pidevaid koolitusi ja teha nendega koostööd ja suurendada üldsuse teadlikkust sooliste stereotüüpide negatiivse mõju osas; |
| --- | --- |

16.

märgib, et meediavaldkonna spetsialistidele on vaja viia läbi pidevaid koolitusi ja teha nendega koostööd ja suurendada üldsuse teadlikkust sooliste stereotüüpide negatiivse mõju osas;

| 17. | juhib tähelepanu asjaolule, et televisiooni ja uute tehnoloogiate kasutamine laste ja teismeliste poolt kasvab, et kõnealune kasutamine algab väga varajases eas ja et järelevalveta telerivaatamine üha suureneb; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu asjaolule, et televisiooni ja uute tehnoloogiate kasutamine laste ja teismeliste poolt kasvab, et kõnealune kasutamine algab väga varajases eas ja et järelevalveta telerivaatamine üha suureneb;

| 18. | märgib, et ideaalse kehakuvandi kujutamine turunduses ja reklaamis võib mõjuda kahjulikult naiste ja meeste, eriti teismeliste ja selliste toitumishäirete nagu anorexia nervosa ja bulimia nervosa kalduvustega inimeste enesehinnangule; kutsub reklaamiettevõtjaid üles hoolikalt kaaluma eriti kõhnade naiste kasutamist toodete reklaamimisel; |
| --- | --- |

18.

märgib, et ideaalse kehakuvandi kujutamine turunduses ja reklaamis võib mõjuda kahjulikult naiste ja meeste, eriti teismeliste ja selliste toitumishäirete nagu anorexia nervosa ja bulimia nervosa kalduvustega inimeste enesehinnangule; kutsub reklaamiettevõtjaid üles hoolikalt kaaluma eriti kõhnade naiste kasutamist toodete reklaamimisel;

| 19. | kutsub liikmesriike asjakohaste vahenditega tagama, et turunduses ja reklaamis oleks tagatud inimväärikuse austamine ja et otseselt või kaudselt ei ohustataks isikupuutumatust, et turundus ja reklaam ei oleks diskrimineerivad ega õhutaks vihkamist soo, rassi või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel ning ei sisaldaks materjale, mis propageerivad oma olemuselt või muudavad atraktiivseks naiste vastu suunatud vägivalda; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike asjakohaste vahenditega tagama, et turunduses ja reklaamis oleks tagatud inimväärikuse austamine ja et otseselt või kaudselt ei ohustataks isikupuutumatust, et turundus ja reklaam ei oleks diskrimineerivad ega õhutaks vihkamist soo, rassi või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel ning ei sisaldaks materjale, mis propageerivad oma olemuselt või muudavad atraktiivseks naiste vastu suunatud vägivalda;

| 20. | tunnustab tööd, mida meediavaldkonna reguleerivad asutused on mõnes liikmesriigis juba sooliste stereotüüpide mõju uurimisel teinud ja julgustab kõigi liikmesriikide reguleerivaid asutusi jagama kõnealustes küsimustes oma parimaid tavasid; |
| --- | --- |

20.

tunnustab tööd, mida meediavaldkonna reguleerivad asutused on mõnes liikmesriigis juba sooliste stereotüüpide mõju uurimisel teinud ja julgustab kõigi liikmesriikide reguleerivaid asutusi jagama kõnealustes küsimustes oma parimaid tavasid;

| 21. | tuletab komisjonile meelde, et eespool nimetatud direktiiv 2004/113/EÜ hõlmas komisjoni esialgses ettepanekus ka diskrimineerimist meedias; palub komisjonil teha jõupingutusi kõnealuse diskrimineerimise vastu võitlemise tõhustamiseks; |
| --- | --- |

21.

tuletab komisjonile meelde, et eespool nimetatud direktiiv 2004/113/EÜ hõlmas komisjoni esialgses ettepanekus ka diskrimineerimist meedias; palub komisjonil teha jõupingutusi kõnealuse diskrimineerimise vastu võitlemise tõhustamiseks;

| 22. | rõhutab, et meedias ja reklaamitööstuses on vaja sugupoolte seisukohast positiivseid eeskujusid, et näidata muutuste võimalikkust ja vajalikkust; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid asutama ametlikud auhinnad, mida annavad ühelt poolt reklaamiettevõtjad ise oma sektori ettevõtjatele ning teiselt poolt üldsus, mis on tunnustuseks kõige tõhusamalt soolisi stereotüüpe lõhkuvale reklaamile, kus ühtlasi esitatakse naiste, meeste või nendevaheliste suhete positiivne või staatust parandav kuvand; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et meedias ja reklaamitööstuses on vaja sugupoolte seisukohast positiivseid eeskujusid, et näidata muutuste võimalikkust ja vajalikkust; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid asutama ametlikud auhinnad, mida annavad ühelt poolt reklaamiettevõtjad ise oma sektori ettevõtjatele ning teiselt poolt üldsus, mis on tunnustuseks kõige tõhusamalt soolisi stereotüüpe lõhkuvale reklaamile, kus ühtlasi esitatakse naiste, meeste või nendevaheliste suhete positiivne või staatust parandav kuvand;

| 23. | rõhutab vajadust levitada soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet meedias eri vanuserühmadele suunatud trükiste ja saadete abil, et propageerida parimaid tavasid ja sooliste erinevuste austamist; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust levitada soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet meedias eri vanuserühmadele suunatud trükiste ja saadete abil, et propageerida parimaid tavasid ja sooliste erinevuste austamist;

| 24. | rõhutab vajadust kestva arutelu järele turunduse ja reklaami ning nende rolli üle sooliste stereotüüpide tekitamisel ja kordamisel; |
| --- | --- |

24.

rõhutab vajadust kestva arutelu järele turunduse ja reklaami ning nende rolli üle sooliste stereotüüpide tekitamisel ja kordamisel;

| 25. | kutsub liikmesriike üles looma ja käivitama hariduslikke algatusi, mis on kantud tolerantsusest ning vabad igasugustest stereotüüpidest, et propageerida soolise võrdõiguslikkuse kultuuri asjakohaste haridusprogrammide abil; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriike üles looma ja käivitama hariduslikke algatusi, mis on kantud tolerantsusest ning vabad igasugustest stereotüüpidest, et propageerida soolise võrdõiguslikkuse kultuuri asjakohaste haridusprogrammide abil;

| 26. | rõhutab, et soolised stereotüübid tuleb kaotada; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et soolised stereotüübid tuleb kaotada;

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

27.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 59, 23.2.2001, lk 258.

(2)  EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23.

(3)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(4)  EÜT C 304, 6.10.1997, lk 60.

---

Neljapäev, 4. september 2008

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/47 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/47

---

Neljapäev, 4. september 2008Palestiina kinnipeetavad Iisraeli vanglates

P6_TA(2008)0404

Euroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon Palestiina vangide olukorra kohta Iisraeli vanglates

2009/C 295 E/14

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lähis-Ida kohta;

võttes arvesse volinik Ferrero Waldneri 9. juulil 2008. aastal tehtud avaldust Euroopa Parlamendile Palestiina vangide olukorra kohta Iisraeli vanglates;

võttes arvesse ELi ja Iisraeli assotsiatsioonilepingut ning 16. juunil 2008. aastal toimunud ELi ja Iisraeli assotsiatsiooninõukogu kaheksanda kohtumise tulemusi;

võttes arvesse 30. maist2. juunini 2008 Iisraeli ja Palestiina alasid külastanud Euroopa Parlamendi ajutise delegatsiooni koostatud raportit ning selle järeldusi;

võttes arvesse Genfi konventsioone, eelkõige 12. augusti 1949. aasta IV konventsiooni tsiviilisikute sõjaaegse kaitse kohta ning eriti selle artikleid 1–12, 27, 29–34, 47, 49, 51, 52, 53, 59, 61–77 ja 143;

võttes arvesse 1966. aasta ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti;

võttes arvesse Punase Risti Rahvusvahelise Komitee 2007. aasta aruannet, ning eriti Palestiina okupeeritud alasid käsitlevat osa;

võttes arvesse aruandeid, mille avalik piinamisvastane komitee Israelis avaldas aastatel 2006, 2007 ja 2008 Euroopa Komisjoni ja mitmete liikmesriikide rahalisel toetusel;

võttes arvesse ÜRO asjakohaseid resolutsioone Lähis-Ida konflikti kohta;

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Iisraeli tsiviilelanikkonna vastu on viimastel aastatel toime pandud mitmeid surmaga lõppenud terrorirünnakuid, ja arvestades, et Israeli ametivõimud on võtnud mitmeid meetmeid kõnealuste terrorirünnakute vältimiseks, sealhulgas kahtlustatavate Palestiina võitlejate vahistamine, kuid arvestades, et terrorismivastane võitlus ei ole õigustus humanitaarõiguse rikkumiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Iisraeli tsiviilelanikkonna vastu on viimastel aastatel toime pandud mitmeid surmaga lõppenud terrorirünnakuid, ja arvestades, et Israeli ametivõimud on võtnud mitmeid meetmeid kõnealuste terrorirünnakute vältimiseks, sealhulgas kahtlustatavate Palestiina võitlejate vahistamine, kuid arvestades, et terrorismivastane võitlus ei ole õigustus humanitaarõiguse rikkumiseks;

| B. | arvestades, et praegu hoitakse Iisraeli vanglates ja kinnipidamiskeskustes kinni enam kui 11 000 palestiinlast, sealhulgas sadu naisi ja lapsi, ning arvestades, et enamik kinnipeetutest vahistati Palestiina okupeeritud aladel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praegu hoitakse Iisraeli vanglates ja kinnipidamiskeskustes kinni enam kui 11 000 palestiinlast, sealhulgas sadu naisi ja lapsi, ning arvestades, et enamik kinnipeetutest vahistati Palestiina okupeeritud aladel;

| C. | arvestades, et vastavalt lapse õiguste konventsioonile, millele on alla kirjutanud ka Iisrael, mõistetakse lapse all kuni 18 aastast inimest; arvestades, et Palestiina okupeeritud aladel kehtivate Iisraeli sõjaseaduste kohaselt peetakse Palestiina lapsi täiskasvanuks siiski alates 16. eluaastast ning neid hoitakse sageli sobimatutes tingimustes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt lapse õiguste konventsioonile, millele on alla kirjutanud ka Iisrael, mõistetakse lapse all kuni 18 aastast inimest; arvestades, et Palestiina okupeeritud aladel kehtivate Iisraeli sõjaseaduste kohaselt peetakse Palestiina lapsi täiskasvanuks siiski alates 16. eluaastast ning neid hoitakse sageli sobimatutes tingimustes;

| D. | arvestades, et 25. augustil 2008. aastal vabastas Iisraeli valitsus 198 palestiinlast hea tahte ja vastastikuse usalduse loomise avaldusena, ning arvestades, et osapoolte vahel peetakse edasisi läbirääkimisi ulatuslikuma kokkuleppe saavutamiseks teiste vangide vabastamise osas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 25. augustil 2008. aastal vabastas Iisraeli valitsus 198 palestiinlast hea tahte ja vastastikuse usalduse loomise avaldusena, ning arvestades, et osapoolte vahel peetakse edasisi läbirääkimisi ulatuslikuma kokkuleppe saavutamiseks teiste vangide vabastamise osas;

| E. | arvestades, et Iisraeli ja Liibanoni valitsused võtsid hiljuti positiivseid meetmeid vangide vahetamiseks Iisraeli sõdurite surnukehade vastu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Iisraeli ja Liibanoni valitsused võtsid hiljuti positiivseid meetmeid vangide vahetamiseks Iisraeli sõdurite surnukehade vastu;

| F. | arvestades, et haldusaresti vahistamiskäsu alusel peetakse Iisraelis kinni ligikaudu tuhandet vangi, kellel on kaebuse esitamise õigus, kuid kellele ei esitata süüdistust, kelle üle ei mõisteta kohut ning kellel puudub õigus kaitsele; arvestades, et selliseid haldusaresti vahistamiskäske võidakse korduvalt pikendada ja mõnel juhul pikendatakse aastateks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et haldusaresti vahistamiskäsu alusel peetakse Iisraelis kinni ligikaudu tuhandet vangi, kellel on kaebuse esitamise õigus, kuid kellele ei esitata süüdistust, kelle üle ei mõisteta kohut ning kellel puudub õigus kaitsele; arvestades, et selliseid haldusaresti vahistamiskäske võidakse korduvalt pikendada ja mõnel juhul pikendatakse aastateks;

| G. | arvestades, et inimõiguste alaste aruannete väitel rakendatakse Palestiina vangide suhtes väärkohtlemist ja piinamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et inimõiguste alaste aruannete väitel rakendatakse Palestiina vangide suhtes väärkohtlemist ja piinamist;

| H. | arvestades, et valdaval enamikul Iisraeli territooriumil asuvates vanglates kinni peetavatest Palestiina vangidest on sageli võimatu või väga raske kasutada kokkusaamise õigust oma perekondadega, ja seda vaatamata Rahvusvahelise Punase Risti Komitee poolt Iisraelile esitatud nõudmistele, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et valdaval enamikul Iisraeli territooriumil asuvates vanglates kinni peetavatest Palestiina vangidest on sageli võimatu või väga raske kasutada kokkusaamise õigust oma perekondadega, ja seda vaatamata Rahvusvahelise Punase Risti Komitee poolt Iisraelile esitatud nõudmistele,

| I. | arvestades, et vangide küsimusel on poliitilises, sotsiaalses ja humanitaarses mõttes oluline tähendus ning et 48 Palestiina seadusandliku nõukogu valitud liikme ja muude kohalike volikogude liikmete vahistamisel on tõsised tagajärjed poliitilistele arengutele Palestiina okupeeritud alal; arvestades, et erinevaid rühmitusi esindavate vangistatud Palestiina poliitiliste juhtide poolt 2006. aasta mais vastu võetud nn. vangide dokument oli aluseks rahvuslikule leppimisele ja sillutas teed rahvusliku ühtsuse valitsuse moodustamisele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vangide küsimusel on poliitilises, sotsiaalses ja humanitaarses mõttes oluline tähendus ning et 48 Palestiina seadusandliku nõukogu valitud liikme ja muude kohalike volikogude liikmete vahistamisel on tõsised tagajärjed poliitilistele arengutele Palestiina okupeeritud alal; arvestades, et erinevaid rühmitusi esindavate vangistatud Palestiina poliitiliste juhtide poolt 2006. aasta mais vastu võetud nn. vangide dokument oli aluseks rahvuslikule leppimisele ja sillutas teed rahvusliku ühtsuse valitsuse moodustamisele;

| J. | arvestades, et ELi-Iisraeli assotsiatsioonilepingu artikli 2 kohaselt põhinevad Euroopa ühenduste ja Iisraeli suhted inimõiguste ja demokraatia põhimõtete austamisel, mis on kõnealuse lepingu oluline osa; arvestades, et ELi ja Iisraeli vahelises tegevuskavas rõhutatakse osapoolte ühiste väärtuste hulgas inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse austamist, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi-Iisraeli assotsiatsioonilepingu artikli 2 kohaselt põhinevad Euroopa ühenduste ja Iisraeli suhted inimõiguste ja demokraatia põhimõtete austamisel, mis on kõnealuse lepingu oluline osa; arvestades, et ELi ja Iisraeli vahelises tegevuskavas rõhutatakse osapoolte ühiste väärtuste hulgas inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse austamist,

| 1. | tervitab Iisraeli valitsuse hiljutist otsust vabastada teatud arv Palestiina vange, mis on positiivne samm Palestiina omavalitsuse autoriteedi tugevdamiseks ja vastastikuse usalduse rajamiseks; |
| --- | --- |

1.

tervitab Iisraeli valitsuse hiljutist otsust vabastada teatud arv Palestiina vange, mis on positiivne samm Palestiina omavalitsuse autoriteedi tugevdamiseks ja vastastikuse usalduse rajamiseks;

| 2. | nõuab Hamasilt ja Iisraelilt sammude astumist, et viivitamatult vabastada Iisraeli kapral Gilad Shalit; |
| --- | --- |

2.

nõuab Hamasilt ja Iisraelilt sammude astumist, et viivitamatult vabastada Iisraeli kapral Gilad Shalit;

| 3. | rõhutab, et küsimusel Palestiina poliitvangidest on nii Palestiina ühiskonnale kui ka Iisraeli ja Palestiina konfliktile väga suur mõju, ning on sellega seoses seisukohal, et olulise hulga Palestiina poliitvangide vabastamine, nagu ka Palestiina seadusandliku nõukogu vangistatud liikmete, sealhulgas Marwan Barghouti viivitamatu vabastamine võiks olla positiivseks sammuks vastastikuse usalduse õhkkonna rajamisel, mida on vaja saavutamaks olulist edasiminekut rahuläbirääkimistel; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et küsimusel Palestiina poliitvangidest on nii Palestiina ühiskonnale kui ka Iisraeli ja Palestiina konfliktile väga suur mõju, ning on sellega seoses seisukohal, et olulise hulga Palestiina poliitvangide vabastamine, nagu ka Palestiina seadusandliku nõukogu vangistatud liikmete, sealhulgas Marwan Barghouti viivitamatu vabastamine võiks olla positiivseks sammuks vastastikuse usalduse õhkkonna rajamisel, mida on vaja saavutamaks olulist edasiminekut rahuläbirääkimistel;

| 4. | toetab Iisraeli õiguspäraseid julgeolekuhuvisid; on veendunud, et kõikide vangide kohtlemisel tuleb järgida õigusriigi põhimõtteid, sest see on olulise tähtsusega samm demokraatliku riigi jaoks; |
| --- | --- |

4.

toetab Iisraeli õiguspäraseid julgeolekuhuvisid; on veendunud, et kõikide vangide kohtlemisel tuleb järgida õigusriigi põhimõtteid, sest see on olulise tähtsusega samm demokraatliku riigi jaoks;

| 5. | kutsub Iisraeli üles tagama, et järgitaks kinnipidamise miinimumstandardeid, tooma kõik kinnipeetavad kohtu ette, lõpetama haldusaresti kasutamise ning rakendama asjakohaseid meetmeid vangistatud alaealiste ja vangidega külastusõiguse osas, järgides täielikult rahvusvahelisi standardeid, sh lapse õiguste konventsiooni ning ÜRO piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemise või karistamise vastast konventsiooni; |
| --- | --- |

5.

kutsub Iisraeli üles tagama, et järgitaks kinnipidamise miinimumstandardeid, tooma kõik kinnipeetavad kohtu ette, lõpetama haldusaresti kasutamise ning rakendama asjakohaseid meetmeid vangistatud alaealiste ja vangidega külastusõiguse osas, järgides täielikult rahvusvahelisi standardeid, sh lapse õiguste konventsiooni ning ÜRO piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemise või karistamise vastast konventsiooni;

| 6. | väljendab sügavat muret Palestiina nais- ja kaitsetute vangide olukorra pärast, keda teadaolevalt koheldakse halvasti ja kellel puudub ligipääs tervishoiule; |
| --- | --- |

6.

väljendab sügavat muret Palestiina nais- ja kaitsetute vangide olukorra pärast, keda teadaolevalt koheldakse halvasti ja kellel puudub ligipääs tervishoiule;

| 7. | kutsub Palestiina omavalitsust üles tegema kõik, et vältida vägivaldseid või terroriakte, eelkõige endiste vangide, ja eriti laste poolt; |
| --- | --- |

7.

kutsub Palestiina omavalitsust üles tegema kõik, et vältida vägivaldseid või terroriakte, eelkõige endiste vangide, ja eriti laste poolt;

| 8. | avaldab oma veendumust, et ELi ja Iisraeli vaheliste suhete süvendamine peaks olema kooskõlas ja seotud Iisraeli kõigi rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustuste järgimisega; |
| --- | --- |

8.

avaldab oma veendumust, et ELi ja Iisraeli vaheliste suhete süvendamine peaks olema kooskõlas ja seotud Iisraeli kõigi rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustuste järgimisega;

| 9. | tunneb heameelt ELi ja Iisraeli assotsiatsiooninõukogu kaheksandal kohtumisel tehtud otsuse üle luua praeguse inimõiguste töörühma asemele täieõiguslik inimõiguste allkomisjon; kutsub üles konsulteerima ulatuslikult inimõigus- ja valitsusväliste organisatsioonidega Iisraelis ja Palestiina okupeeritud aladel ning kaasama need täiel määral järelevalve teostamisse Iisraeli edusammude üle tema rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustuste täitmisel; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt ELi ja Iisraeli assotsiatsiooninõukogu kaheksandal kohtumisel tehtud otsuse üle luua praeguse inimõiguste töörühma asemele täieõiguslik inimõiguste allkomisjon; kutsub üles konsulteerima ulatuslikult inimõigus- ja valitsusväliste organisatsioonidega Iisraelis ja Palestiina okupeeritud aladel ning kaasama need täiel määral järelevalve teostamisse Iisraeli edusammude üle tema rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustuste täitmisel;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Iisraeli valitsusele, Knessetile, Palestiina omavalitsuse presidendile, Palestiina seadusandlikule nõukogule, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Lähis-Ida neliku eriesindajale Lähis-Idas, Euroopa–Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Iisraeli valitsusele, Knessetile, Palestiina omavalitsuse presidendile, Palestiina seadusandlikule nõukogule, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Lähis-Ida neliku eriesindajale Lähis-Idas, Euroopa–Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/49 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/49

---

Neljapäev, 4. september 2008Hinnang ELi sanktsioonidele ELi meetmete ja poliitika osana inimõiguste valdkonnas

P6_TA(2008)0405

Euroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon hinnangu andmise kohta ELi sanktsioonidele osana ELi tegevusest ja poliitikast inimõiguste valdkonnas 2008/2031(INI))

2009/C 295 E/15

Euroopa Parlament,

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni;

võttes arvesse kõiki Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni inimõiguste konventsioone ja nende vabatahtlikke lisaprotokolle;

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ja selle kahte vabatahtlikku lisaprotokolli;

võttes arvesse ÜRO põhikirja ja eriti selle artikleid 1 ja 25 ja VII peatüki artikleid 39 ja 41;

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (Euroopa inimõiguste konventsioon) ja selle protokolle;

võttes arvesse Pariisi uue Euroopa hartat (Pariisi harta);

võttes arvesse 1975. aasta Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi lõppakti (Helsingi lõppakti);

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3, 6, 11, 13, 19, 21, 29 ja 39 ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 60, 133, 296, 297, 301 ja 308;

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;

võttes arvesse oma eelmiseid resolutsioone inimõiguste olukorrast maailmas;

võttes arvesse oma eelmiseid arutelusid ja kiireloomulisi resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi rikkumise juhtude kohta;

võttes arvesse oma 20. septembri 1996. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamise kaasamisest ühenduse ja kolmandate riikide vahelistesse lepingutesse (1);

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas Maailma Kaubandusorganisatsiooni lepingutes sisalduvaid kohustusi;

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (Cotonou leping) (2), eriti selle artikleid 8, 9, 33, 96 ja 98, ja selle lepingu läbivaatamist (3);

võttes arvesse nõukogu 22. jaanuari 2004. aasta dokumenti pealkirjaga „Välissuhete volinike töörühma „sanktsioonide” üksuse loomine (RELEX/Sanktsioonid)” (5603/2004);

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2004. aasta dokumenti pealkirjaga „Piiravate meetmete (sanktsioonide) kasutamise aluspõhimõtteid” (10198/1/2004);

võttes arvesse nõukogu dokumenti pealkirjaga „Suuniseid piiravate meetmete (sanktsioonide) rakendamise ja hindamise kohta EL ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames”, viimati läbi vaadatud 2. detsembril 2005 (15114/2005);

võttes arvesse nõukogu 9. juuli 2007. aasta dokumenti pealkirjaga „Piiravate meetmete rakendamise parimad tavad ELis” (11679/2007);

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 1996. aasta ühist seisukohta 96/697/ÜVJP Kuuba kohta (4);

võttes arvesse nõukogu ühiseid seisukohti 2001/930/ÜVJP terrorismivastase võitluse kohta (5) ja 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta (6), mõlemad 27. detsembrist 2001, ja nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks (7);

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta 2002/402/ÜVJP, mis käsitleb Osama bin Ladeni, organisatsiooni Al-Qaida, Talibani ja teiste nendega seotud isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiranguid (8), ja nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud (9), mõlemad 27. maist 2002;

võttes arvesse sõjaliste kaupade ühist Euroopa Liidu nimekirja (10);

võttes arvesse oma 25. aprilli 2002. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Liidu rolli kohta inimõiguste ja demokraatia edendamisel kolmandates riikides (11);

võttes arvesse oma 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste- ja demokraatiaklausli kohta Euroopa Liidu kokkulepetes (12);

võttes arvesse kõiki Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kokkuleppeid ja inimõiguste klausleid nendes kokkulepetes;

võttes arvesse oma 11. oktoobri 1982. aasta resolutsiooni majandussanktsioonide, eelkõige kaubandusembargo ja boikoti tähenduse ja mõjude kohta Euroopa Majandusühenduse välissuhetele (13);

võttes arvesse resolutsiooni sanktsioonide ja eelkõige embargode mõjude kohta nende riikide elanikkonnale, kelle suhtes neid meetmeid võetakse (14), mille AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee võttis vastu 1. novembril 2001 Brüsselis (Belgia);

võttes arvesse oma 6. septembri 2007. aasta resolutsiooni kolmandate riikidega peetavate inimõigustealaste dialoogide ja konsultatsioonide kohta (15);

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee poolt 23. jaanuaril 2008 vastu võetud resolutsiooni 1597 (2008) ja soovitust 1824 (2008) ÜRO Julgeolekunõukogu ja Euroopa Liidu mustade nimekirjade kohta;

võttes arvesse Lissaboni lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut, alla kirjutatud Lissabonis 13. detsembril 2007, mis peaks eeldatavasti jõustuma 1. jaanuaril 2009;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A6-0309/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõikes 1 tunnustatakse inimõiguste austamist ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ühe eesmärgina, ja arvestades, et ELi lepingu uues artiklis 21, mis lisati Lissaboni lepingu artikli 1 punktiga 24, tunnistatakse, et „[l]iidu tegevus rahvusvahelisel areenil tugineb põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine, arendamine ja laienemine ning mida liit soovib edendada ka ülejäänud maailmas: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine”; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõikes 1 tunnustatakse inimõiguste austamist ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ühe eesmärgina, ja arvestades, et ELi lepingu uues artiklis 21, mis lisati Lissaboni lepingu artikli 1 punktiga 24, tunnistatakse, et „[l]iidu tegevus rahvusvahelisel areenil tugineb põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine, arendamine ja laienemine ning mida liit soovib edendada ka ülejäänud maailmas: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine”;

| B. | arvestades, et sanktsioone kohaldatakse, pidades silmas Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ÜVJP erieesmärke, mis hõlmavad muu hulgas inimõiguste ja põhivabaduste, demokraatia, õigusriigi ja heade valitsemistavade edendamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sanktsioone kohaldatakse, pidades silmas Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ÜVJP erieesmärke, mis hõlmavad muu hulgas inimõiguste ja põhivabaduste, demokraatia, õigusriigi ja heade valitsemistavade edendamist;

| C. | arvestades, et eespool nimetatud piiravate meetmete (sanktsioonid) kasutamise aluspõhimõtted on esimene pragmaatiline dokument, milles määratakse kindlaks ELi sanktsioonide kehtestamise raamistik; arvestades samas, et EL on neid tegelikult kehtestanud 1980ndate algusest ja eelkõige pärast ELi lepingu jõustumist 1993. aastal; arvestades, et selle dokumendiga kehtestatakse vormiliselt sanktsioonid ÜVJP vahendina ning see on järelikult ELi sanktsioonipoliitika lähtepunkt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eespool nimetatud piiravate meetmete (sanktsioonid) kasutamise aluspõhimõtted on esimene pragmaatiline dokument, milles määratakse kindlaks ELi sanktsioonide kehtestamise raamistik; arvestades samas, et EL on neid tegelikult kehtestanud 1980ndate algusest ja eelkõige pärast ELi lepingu jõustumist 1993. aastal; arvestades, et selle dokumendiga kehtestatakse vormiliselt sanktsioonid ÜVJP vahendina ning see on järelikult ELi sanktsioonipoliitika lähtepunkt;

| D. | arvestades, et kõnealune sanktsioonipoliitika põhineb ÜVJP raames peamiselt järgmisel viiel eesmärgil: kaitsta liidu ühiseid väärtusi, põhihuve, sõltumatust ning terviklikkust kooskõlas ÜRO põhikirja põhimõtetega; tugevdada liidu julgeolekut igal viisil; kaitsta rahu ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut kooskõlas ÜRO põhikirja põhimõtete ja Helsingi lõppaktiga ning Pariisi harta eesmärkidega, sealhulgas välispiiridel; edendada rahvusvahelist koostööd; arendada ja kindlustada demokraatiat ja õigusriiki ning inimõiguste ja põhivabaduste austamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõnealune sanktsioonipoliitika põhineb ÜVJP raames peamiselt järgmisel viiel eesmärgil: kaitsta liidu ühiseid väärtusi, põhihuve, sõltumatust ning terviklikkust kooskõlas ÜRO põhikirja põhimõtetega; tugevdada liidu julgeolekut igal viisil; kaitsta rahu ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut kooskõlas ÜRO põhikirja põhimõtete ja Helsingi lõppaktiga ning Pariisi harta eesmärkidega, sealhulgas välispiiridel; edendada rahvusvahelist koostööd; arendada ja kindlustada demokraatiat ja õigusriiki ning inimõiguste ja põhivabaduste austamist;

| E. | arvestades, et rahvusvaheline üksmeel kasvab selles osas, et tõsine ja tahtlik keskkonna kahjustamine ohustab rahu ja rahvusvahelist julgeolekut ja kujutab endast inimõiguste rikkumist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rahvusvaheline üksmeel kasvab selles osas, et tõsine ja tahtlik keskkonna kahjustamine ohustab rahu ja rahvusvahelist julgeolekut ja kujutab endast inimõiguste rikkumist;

| F. | arvestades, et EL on kohustunud süstemaatiliselt rakendama ÜRO Julgeolekunõukogu poolt ÜRO põhikirja VII peatüki alusel otsustatud sanktsioone ja samal ajal kehtestab ÜRO Julgeolekunõukogu mandaadi puudumisel autonoomseid sanktsioone juhtudel, kus ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole volitatud meetmeid võtma või teda takistab selleks kokkuleppe puudumine tema liikmete hulgas; rõhutades seoses sellega ÜRO ja ELi mõlema kohustust kehtestada sanktsioone kooskõlas rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL on kohustunud süstemaatiliselt rakendama ÜRO Julgeolekunõukogu poolt ÜRO põhikirja VII peatüki alusel otsustatud sanktsioone ja samal ajal kehtestab ÜRO Julgeolekunõukogu mandaadi puudumisel autonoomseid sanktsioone juhtudel, kus ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole volitatud meetmeid võtma või teda takistab selleks kokkuleppe puudumine tema liikmete hulgas; rõhutades seoses sellega ÜRO ja ELi mõlema kohustust kehtestada sanktsioone kooskõlas rahvusvahelise õigusega;

| G. | arvestades, et ELi sanktsioonipoliitika hõlmab seega ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioone, aga selle kohaldamisala ja eesmärgid on laiemad kui ÜRO Julgeolekunõukogu poliitikal (rahvusvaheline rahu ja julgeolek); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi sanktsioonipoliitika hõlmab seega ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioone, aga selle kohaldamisala ja eesmärgid on laiemad kui ÜRO Julgeolekunõukogu poliitikal (rahvusvaheline rahu ja julgeolek);

| H. | arvestades, et sanktsioonid on üks vahend, mida EL võib kasutada oma inimõiguspoliitika rakendamiseks; tuletades meelde, et sanktsioonide kasutamine peab olema kooskõlas liidu üldise strateegiaga asjaomases valdkonnas ning peab prioriteetide nimistus olema viimane meede ÜVJP konkreetsete eesmärkide saavutamisel; arvestades, et sanktsioonide mõjusus sõltub nende samaaegsest kohaldamisest kõigi liikmesriikide poolt; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sanktsioonid on üks vahend, mida EL võib kasutada oma inimõiguspoliitika rakendamiseks; tuletades meelde, et sanktsioonide kasutamine peab olema kooskõlas liidu üldise strateegiaga asjaomases valdkonnas ning peab prioriteetide nimistus olema viimane meede ÜVJP konkreetsete eesmärkide saavutamisel; arvestades, et sanktsioonide mõjusus sõltub nende samaaegsest kohaldamisest kõigi liikmesriikide poolt;

| I. | arvestades, et nii rahvusvahelises õiguses kui ka EL/EÜ õiguses puudub usaldusväärne sanktsiooni definitsioon; arvestades siiski, et ÜVJP raames vaadeldakse sanktsioone või piiravaid meetmeid meetmetena, mis püüavad diplomaatilisi või majandussuhteid ühe või mitme kolmanda riigiga täielikult või osaliselt katkestades või piirates muuta teatavat tegevusjoont või poliitikat, nagu rahvusvahelise õiguse või inimõiguste rikkumine või poliitika, mille puhul kolmandate riikide valitsused, valitsusvälised rühmitused või füüsilised ja juriidilised isikud ei austa õigusriiki või demokraatlikke põhimõtteid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nii rahvusvahelises õiguses kui ka EL/EÜ õiguses puudub usaldusväärne sanktsiooni definitsioon; arvestades siiski, et ÜVJP raames vaadeldakse sanktsioone või piiravaid meetmeid meetmetena, mis püüavad diplomaatilisi või majandussuhteid ühe või mitme kolmanda riigiga täielikult või osaliselt katkestades või piirates muuta teatavat tegevusjoont või poliitikat, nagu rahvusvahelise õiguse või inimõiguste rikkumine või poliitika, mille puhul kolmandate riikide valitsused, valitsusvälised rühmitused või füüsilised ja juriidilised isikud ei austa õigusriiki või demokraatlikke põhimõtteid;

| J. | arvestades, et piiravaid meetmeid on mitut eri liiki, nagu relvaembargod, kaubandussanktsioonid, finants-/ majandussanktsioonid, varade külmutamine, lennukeeld, sissesõidupiirangud, diplomaatilised sanktsioonid, spordi- ja kultuuriürituste boikott ja kolmanda riigiga koostöö katkestamine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et piiravaid meetmeid on mitut eri liiki, nagu relvaembargod, kaubandussanktsioonid, finants-/ majandussanktsioonid, varade külmutamine, lennukeeld, sissesõidupiirangud, diplomaatilised sanktsioonid, spordi- ja kultuuriürituste boikott ja kolmanda riigiga koostöö katkestamine;

| K. | arvestades, et käesolevas resolutsioonis ei tehta ELi üldisest tavast lähtuvalt vahet terminitel „sanktsioonid” ja „piiravad meetmed”; arvestades, et käesolevasse resolutsiooni on üle võetud Cotonou lepingu artiklis 96 esitatud asjakohaste meetmete mõiste (16); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et käesolevas resolutsioonis ei tehta ELi üldisest tavast lähtuvalt vahet terminitel „sanktsioonid” ja „piiravad meetmed”; arvestades, et käesolevasse resolutsiooni on üle võetud Cotonou lepingu artiklis 96 esitatud asjakohaste meetmete mõiste (16);

| L. | arvestades, et ELi sanktsioonid ise põhinevad mitmel õiguslikul alusel, sõltuvalt piiravate meetmete täpsest laadist ja suhete õiguslikust laadist asjaomase kolmanda riigiga, samuti kõnealustest sektoritest ja eesmärkidest; arvestades, et need tegurid määravad nii sanktsioonide vastuvõtmise korra – mis sageli, aga mitte alati nõuab ÜVJP ühist seisukohta ja seega ühehäälsust nõukogus – kui ka sanktsioonide õiguslikult siduvaks ja jõustatavaks muutmiseks järgitava seadusandliku menetluse, kuna ühine on EÜ asutamislepingu artiklis 301 sätestatud menetlus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi sanktsioonid ise põhinevad mitmel õiguslikul alusel, sõltuvalt piiravate meetmete täpsest laadist ja suhete õiguslikust laadist asjaomase kolmanda riigiga, samuti kõnealustest sektoritest ja eesmärkidest; arvestades, et need tegurid määravad nii sanktsioonide vastuvõtmise korra – mis sageli, aga mitte alati nõuab ÜVJP ühist seisukohta ja seega ühehäälsust nõukogus – kui ka sanktsioonide õiguslikult siduvaks ja jõustatavaks muutmiseks järgitava seadusandliku menetluse, kuna ühine on EÜ asutamislepingu artiklis 301 sätestatud menetlus;

| M. | arvestades, et viisakeeldudest ja relvaembargodest on saanud kõige sagedamini kehtestatud ÜVJP sanktsioonid ja on üks esimesi samme ELi sanktsioonide reas; arvestades, et need kahte liiki meetmed on ainsad, mida rakendavad liikmesriigid otseselt, kuivõrd need ei nõua EÜ asutamislepingu alusel spetsiaalseid sanktsioonide alaseid õigusakte; arvestades, et teiselt poolt nõuavad finantssanktsioonid (varade külmutamine) ja kaubandussanktsioonid spetsiaalsete sanktsioonide alaste õigusaktide vastu võtmist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et viisakeeldudest ja relvaembargodest on saanud kõige sagedamini kehtestatud ÜVJP sanktsioonid ja on üks esimesi samme ELi sanktsioonide reas; arvestades, et need kahte liiki meetmed on ainsad, mida rakendavad liikmesriigid otseselt, kuivõrd need ei nõua EÜ asutamislepingu alusel spetsiaalseid sanktsioonide alaseid õigusakte; arvestades, et teiselt poolt nõuavad finantssanktsioonid (varade külmutamine) ja kaubandussanktsioonid spetsiaalsete sanktsioonide alaste õigusaktide vastu võtmist;

| N. | arvestades, et eespool nimetatud piiravate meetmete (sanktsioonid) kasutamise aluspõhimõtete ning asjaomaste suuniste kohaselt võivad sihipärased sanktsioonid olla üldistest sanktsioonidest tõhusamad ja seega eelistatavad, esiteks sellepärast, et need väldivad võimalikke kahjulikke mõjusid laiemale inimrühmale ja teiseks sellepärast, et need puudutavad otseselt vastutavaid või juhtivaid isikuid ja on seega poliitikas muutuse saavutamiseks tõenäoliselt tõhusamad; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et eespool nimetatud piiravate meetmete (sanktsioonid) kasutamise aluspõhimõtete ning asjaomaste suuniste kohaselt võivad sihipärased sanktsioonid olla üldistest sanktsioonidest tõhusamad ja seega eelistatavad, esiteks sellepärast, et need väldivad võimalikke kahjulikke mõjusid laiemale inimrühmale ja teiseks sellepärast, et need puudutavad otseselt vastutavaid või juhtivaid isikuid ja on seega poliitikas muutuse saavutamiseks tõenäoliselt tõhusamad;

| O. | tunnistades, et on olemas meetmed, mis on küll vastu võetud ülemkogu eesistujariigi järeldustes, kuid mida ei käsitata sanktsioonidena ja mis samas erinevad teistest ÜVJP vahenditena loetletud piiravatest meetmetest; |
| --- | --- |

O.

tunnistades, et on olemas meetmed, mis on küll vastu võetud ülemkogu eesistujariigi järeldustes, kuid mida ei käsitata sanktsioonidena ja mis samas erinevad teistest ÜVJP vahenditena loetletud piiravatest meetmetest;

| P. | arvestades, et ELi majandussuhteid kolmandate riikidega reguleerivad sageli valdkondlikud kahe- või mitmepoolsed lepingud, mida EL peab sanktsioone kohaldades austama; arvestades, et EL peaks seetõttu enne majandussanktsioonide kohaldamist vajadusel peatama või tühistama asjaomase lepingu, mis ei ole kooskõlas kõnealusele kolmandale riigile olemasoleva lepinguga antud õigustega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELi majandussuhteid kolmandate riikidega reguleerivad sageli valdkondlikud kahe- või mitmepoolsed lepingud, mida EL peab sanktsioone kohaldades austama; arvestades, et EL peaks seetõttu enne majandussanktsioonide kohaldamist vajadusel peatama või tühistama asjaomase lepingu, mis ei ole kooskõlas kõnealusele kolmandale riigile olemasoleva lepinguga antud õigustega;

| Q. | arvestades, et ELi suhteid kolmandate riikidega reguleerivad sageli kahe- või mitmepoolsed lepingud, mis võimaldavad ühel poolel võtta asjakohaseid meetmeid juhtudel, kui teine pool rikub lepingu põhielemente, nimelt inimõiguste, rahvusvahelise õiguse, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi (inimõiguste klausel) austamise nõuet, väljapaistev näide selle kohta on Cotonou leping; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi suhteid kolmandate riikidega reguleerivad sageli kahe- või mitmepoolsed lepingud, mis võimaldavad ühel poolel võtta asjakohaseid meetmeid juhtudel, kui teine pool rikub lepingu põhielemente, nimelt inimõiguste, rahvusvahelise õiguse, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi (inimõiguste klausel) austamise nõuet, väljapaistev näide selle kohta on Cotonou leping;

| R. | arvestades, et piiravate meetmete kasutusele võtmine ja rakendamine peab olema kooskõlas inimõigustega ja rahvusvahelise humanitaarõigusega, sealhulgas nõuetekohase õigusemõistmise ja õigusega tõhusale õiguskaitsevahendile, samuti proportsionaalsusega, ning peab ette nägema asjakohased erandid, et võtta arvesse sihtisikute põhivajadusi, näiteks põhihariduse, joogivee ja esmase arstiabi, sealhulgas peamiste ravimite kättesaadavus; arvestades, et sanktsioonipoliitika peab täies ulatuses arvesse võtma Genfi konventsiooniga kehtestatud nõudeid, lapse õiguste konventsiooni ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, samuti ÜRO resolutsioone tsiviilisikute ja laste kaitsmise kohta relvastatud konfliktides; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et piiravate meetmete kasutusele võtmine ja rakendamine peab olema kooskõlas inimõigustega ja rahvusvahelise humanitaarõigusega, sealhulgas nõuetekohase õigusemõistmise ja õigusega tõhusale õiguskaitsevahendile, samuti proportsionaalsusega, ning peab ette nägema asjakohased erandid, et võtta arvesse sihtisikute põhivajadusi, näiteks põhihariduse, joogivee ja esmase arstiabi, sealhulgas peamiste ravimite kättesaadavus; arvestades, et sanktsioonipoliitika peab täies ulatuses arvesse võtma Genfi konventsiooniga kehtestatud nõudeid, lapse õiguste konventsiooni ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, samuti ÜRO resolutsioone tsiviilisikute ja laste kaitsmise kohta relvastatud konfliktides;

| S. | arvestades, et ELi ja üksikute liikmesriikide usaldusväärsus kannatab, kui ELi sanktsioone näiliselt rikutakse, ja arvestades, et Robert Mugabe kutsuti osalema ELi ja Aafrika tippkohtumisel Lissabonis 8.–9. detsembril 2007. aastal sellest hoolimata, et ametlikult oli tal keelatud siseneda ELi liikmesriikide territooriumile, lähtudes 19. veebruari 2004. aasta ühisest seisukohast 2004/161/ÜVJP (17), mis käsitleb Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete pikendamist ning mida hiljuti pikendati nõukogu 18. veebruari 2008. aasta ühise seisukohaga 2008/135/ÜVJP (18); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ELi ja üksikute liikmesriikide usaldusväärsus kannatab, kui ELi sanktsioone näiliselt rikutakse, ja arvestades, et Robert Mugabe kutsuti osalema ELi ja Aafrika tippkohtumisel Lissabonis 8.–9. detsembril 2007. aastal sellest hoolimata, et ametlikult oli tal keelatud siseneda ELi liikmesriikide territooriumile, lähtudes 19. veebruari 2004. aasta ühisest seisukohast 2004/161/ÜVJP (17), mis käsitleb Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete pikendamist ning mida hiljuti pikendati nõukogu 18. veebruari 2008. aasta ühise seisukohaga 2008/135/ÜVJP (18);

Üldised kaalutlused ELi sanktsioonipoliitika tõhustamiseks

| 1. | avaldab kahetsust asjaolu üle, et tänaseni ei ole korraldatud ELi sanktsioonipoliitika hindamist ega mõju uurimist ja seetõttu on äärmiselt raske mõõta selle mõjusid ja tõhusust praktikas ja seega teha sellest vajalikke järeldusi; kutsub nõukogu ja komisjoni üles sellist hindamist ette võtma; on samas arvamusel, et Lõuna-Aafrika vastu kasutatud sanktsioonipoliitika osutus apartheidi lõpetamisele kaasa aitamisel tõhusaks; |
| --- | --- |

1.

avaldab kahetsust asjaolu üle, et tänaseni ei ole korraldatud ELi sanktsioonipoliitika hindamist ega mõju uurimist ja seetõttu on äärmiselt raske mõõta selle mõjusid ja tõhusust praktikas ja seega teha sellest vajalikke järeldusi; kutsub nõukogu ja komisjoni üles sellist hindamist ette võtma; on samas arvamusel, et Lõuna-Aafrika vastu kasutatud sanktsioonipoliitika osutus apartheidi lõpetamisele kaasa aitamisel tõhusaks;

| 2. | on seisukohal, et ELi sanktsioonipoliitika rakendamise õiguslike aluste erinevused, mis eeldavad eri tasanditel otsustamist, rakendamist ja kontrollimist, takistavad ELi sanktsioonipoliitika läbipaistvust ja sidusust ja järelikult selle usaldusväärsust; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et ELi sanktsioonipoliitika rakendamise õiguslike aluste erinevused, mis eeldavad eri tasanditel otsustamist, rakendamist ja kontrollimist, takistavad ELi sanktsioonipoliitika läbipaistvust ja sidusust ja järelikult selle usaldusväärsust;

| 3. | on seisukohal, et sanktsioonide tõhusus eeldab, et nende määramist tajutakse õiguspärasena nii Euroopa kui ka rahvusvahelise, aga ka selle riigi avalikus arvamuses, kus muutusi oodatakse; rõhutab, et otsustusprotsessis Euroopa Parlamendiga konsulteerimine tugevdab seda õiguspärasust; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et sanktsioonide tõhusus eeldab, et nende määramist tajutakse õiguspärasena nii Euroopa kui ka rahvusvahelise, aga ka selle riigi avalikus arvamuses, kus muutusi oodatakse; rõhutab, et otsustusprotsessis Euroopa Parlamendiga konsulteerimine tugevdab seda õiguspärasust;

| 4. | märgib samuti, et sanktsioonidel võib olla sümboolne funktsioon, mis väljendab ELi moraalset hukkamõistu ja aitab sel viisil kaasa ELi välispoliitika nähtavuse ja usaldusväärsuse tugevdamisele; hoiatab samas liialt rõhutamast sanktsioone kui sümboolset vahendit, kuna see võib viia nende täieliku devalveerumiseni; |
| --- | --- |

4.

märgib samuti, et sanktsioonidel võib olla sümboolne funktsioon, mis väljendab ELi moraalset hukkamõistu ja aitab sel viisil kaasa ELi välispoliitika nähtavuse ja usaldusväärsuse tugevdamisele; hoiatab samas liialt rõhutamast sanktsioone kui sümboolset vahendit, kuna see võib viia nende täieliku devalveerumiseni;

| 5. | on seisukohal, et sanktsioonide kasutamine tuleks ette näha ametiasutuste või valitsusväliste rühmituste või füüsiliste või juriidiliste isikute sellise käitumise korral, mis ohustab tõsiselt inimeste julgeolekut ja õigusi, või kui kõik lepingulised ja/või diplomaatilised võimalused on ammendatud või kui on ilmselgelt jõutud patiseisu kolmanda osapoole süül; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et sanktsioonide kasutamine tuleks ette näha ametiasutuste või valitsusväliste rühmituste või füüsiliste või juriidiliste isikute sellise käitumise korral, mis ohustab tõsiselt inimeste julgeolekut ja õigusi, või kui kõik lepingulised ja/või diplomaatilised võimalused on ammendatud või kui on ilmselgelt jõutud patiseisu kolmanda osapoole süül;

| 6. | on arvamusel, et igasugune tahtlik ja pöördumatu keskkonna kahjustamine on oht julgeolekule ning jäme inimõiguste rikkumine; sellega seoses palub nõukogul ja komisjonil lugeda igasugune tahtlik ja pöördumatu keskkonna kahjustamine põhjuste hulka, mille korral võib sanktsioone kohaldada; |
| --- | --- |

6.

on arvamusel, et igasugune tahtlik ja pöördumatu keskkonna kahjustamine on oht julgeolekule ning jäme inimõiguste rikkumine; sellega seoses palub nõukogul ja komisjonil lugeda igasugune tahtlik ja pöördumatu keskkonna kahjustamine põhjuste hulka, mille korral võib sanktsioone kohaldada;

| 7. | tunnistab, et üldkokkuvõttes kasutatakse kõiki ELi sanktsioonivahendeid üldiselt paindlikult vastavalt iga konkreetse juhtumi vajadustele; avaldab siiski kahetsust, et EL on sageli kohaldanud oma sanktsioonipoliitikat järjekindlusetult, koheldes kolmandaid riike erinevalt, isegi kui nende käitumine inimõiguste ja demokraatia küsimustes on sarnane, pälvides seega kriitikat „topeltstandardite” kohaldamise eest; |
| --- | --- |

7.

tunnistab, et üldkokkuvõttes kasutatakse kõiki ELi sanktsioonivahendeid üldiselt paindlikult vastavalt iga konkreetse juhtumi vajadustele; avaldab siiski kahetsust, et EL on sageli kohaldanud oma sanktsioonipoliitikat järjekindlusetult, koheldes kolmandaid riike erinevalt, isegi kui nende käitumine inimõiguste ja demokraatia küsimustes on sarnane, pälvides seega kriitikat „topeltstandardite” kohaldamise eest;

| 8. | on sellega seoses seisukohal, et sanktsioonide kohaldamine ja hindamine Euroopa Liidu poolt inimõiguste rikkumiste eest peaks põhimõtteliselt domineerima mis tahes kahju üle, mis tuleneb nende kohaldamisest Euroopa Liidu ja selle kodanike kaubandushuvidele; |
| --- | --- |

8.

on sellega seoses seisukohal, et sanktsioonide kohaldamine ja hindamine Euroopa Liidu poolt inimõiguste rikkumiste eest peaks põhimõtteliselt domineerima mis tahes kahju üle, mis tuleneb nende kohaldamisest Euroopa Liidu ja selle kodanike kaubandushuvidele;

| 9. | avaldab kahetsust, et ELi-sisesed erimeelsused konkreetse riigi, nagu Kuuba, suhtes järgitava poliitika osas või liikmesriikide otsustamatus seista kindlalt vastu suurematele partneritele, nagu Venemaa, on viinud ELi vastu võtma ainult „mitteametlikke sanktsioone” eesistujariigi järeldustes, mis väljendab ELi sanktsioonide tasakaalustamata või järjekindlusetut kohaldamist; tunnistab siiski, et ülemkogu järeldustesse võetud meetmed, nagu lepingute sõlmimise edasilükkamine selliste riikidega nagu Serbia, võivad olla kasulikud kolmandatele riikidele surve avaldamiseks, et panna neid tegema täielikku koostööd rahvusvaheliste mehhanismidega; |
| --- | --- |

9.

avaldab kahetsust, et ELi-sisesed erimeelsused konkreetse riigi, nagu Kuuba, suhtes järgitava poliitika osas või liikmesriikide otsustamatus seista kindlalt vastu suurematele partneritele, nagu Venemaa, on viinud ELi vastu võtma ainult „mitteametlikke sanktsioone” eesistujariigi järeldustes, mis väljendab ELi sanktsioonide tasakaalustamata või järjekindlusetut kohaldamist; tunnistab siiski, et ülemkogu järeldustesse võetud meetmed, nagu lepingute sõlmimise edasilükkamine selliste riikidega nagu Serbia, võivad olla kasulikud kolmandatele riikidele surve avaldamiseks, et panna neid tegema täielikku koostööd rahvusvaheliste mehhanismidega;

| 10. | tuletab meelde, et Kuuba puhul on 1996. aastal vastu võetud eespool nimetatud ja korrapäraselt uuendatud ühise seisukoha näol tegemist kavaga rahulikuks demokraatiale üleminekuks, see on endiselt jõus täies ulatuses ja selle osas ei esine Euroopa institutsioonide vahel erimeelsusi; avaldab kahetsust, et kuni praeguseni ei ole tehtud mingeid märkimisväärseid edusamme inimõiguste valdkonnas; märgib nõukogu 20. juuni 2008. aasta otsust kaotada mitteametlikud sanktsioonid Kuuba suhtes, nõudes samas kõikide poliitvangide viivitamatut ja tingimusteta vabastamist, märgib otsust kergendada juurdepääsu vanglatele ning ratifitseerida ja rakendada rahvusvaheline kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt; märgib, et nõukogu otsustab poliitilise dialoogi jätkamise Kuubaga ühe aasta pärast vastavalt sellele, kas inimõiguste valdkonnas on tehtud märkimisväärseid edusamme; tuletab meelde, et nõukogu seisukoht on samuti siduv Euroopa Liidu institutsioonidele nii Kuuba võimude kui ka kodanikuühiskonna esindajatega toimuva dialoogi osas; kordab oma seisukohta seoses Sahharovi auhinna laureaatide Oswaldo Payá Sardiñase ja ühendusega „Damas de Blanco” („Daamid Valges”); |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et Kuuba puhul on 1996. aastal vastu võetud eespool nimetatud ja korrapäraselt uuendatud ühise seisukoha näol tegemist kavaga rahulikuks demokraatiale üleminekuks, see on endiselt jõus täies ulatuses ja selle osas ei esine Euroopa institutsioonide vahel erimeelsusi; avaldab kahetsust, et kuni praeguseni ei ole tehtud mingeid märkimisväärseid edusamme inimõiguste valdkonnas; märgib nõukogu 20. juuni 2008. aasta otsust kaotada mitteametlikud sanktsioonid Kuuba suhtes, nõudes samas kõikide poliitvangide viivitamatut ja tingimusteta vabastamist, märgib otsust kergendada juurdepääsu vanglatele ning ratifitseerida ja rakendada rahvusvaheline kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt; märgib, et nõukogu otsustab poliitilise dialoogi jätkamise Kuubaga ühe aasta pärast vastavalt sellele, kas inimõiguste valdkonnas on tehtud märkimisväärseid edusamme; tuletab meelde, et nõukogu seisukoht on samuti siduv Euroopa Liidu institutsioonidele nii Kuuba võimude kui ka kodanikuühiskonna esindajatega toimuva dialoogi osas; kordab oma seisukohta seoses Sahharovi auhinna laureaatide Oswaldo Payá Sardiñase ja ühendusega „Damas de Blanco” („Daamid Valges”);

| 11. | on seisukohal, et sanktsioonide „ebatõhususe” argumenti ei saa kasutada sanktsioonide kaotamiseks, ja et seda peaks kasutama hoopis sanktsiooni enda sihtotstarbe muutmiseks ja ümberhindamiseks; asub lisaks seisukohale, et sanktsioonide jätkamine või lõpetamine peaks sõltuma üksnes sellest, kas nende eesmärgid on täidetud, kusjuures sanktsioone võib karmistada või muuta vastavalt neile antud hinnangule; leiab, et selleks peaks sanktsioonidega alati kaasas käima selged võrdluskriteeriumid; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et sanktsioonide „ebatõhususe” argumenti ei saa kasutada sanktsioonide kaotamiseks, ja et seda peaks kasutama hoopis sanktsiooni enda sihtotstarbe muutmiseks ja ümberhindamiseks; asub lisaks seisukohale, et sanktsioonide jätkamine või lõpetamine peaks sõltuma üksnes sellest, kas nende eesmärgid on täidetud, kusjuures sanktsioone võib karmistada või muuta vastavalt neile antud hinnangule; leiab, et selleks peaks sanktsioonidega alati kaasas käima selged võrdluskriteeriumid;

| 12. | on seisukohal, et sanktsioonide tõhusust tuleb analüüsida mitmel tasandil: nii meetmete loomuomase tõhususe tasandil, mis tähendab nende võimet avaldada mõju karistatava režiimi liikmeteks olevate isikute isiklikule või kutsetegevusele, või režiimi enda toimimisele, kui ka sanktsioonide poliitilise tõhususe tasandil, mis tähendab nende võimet sundida lõpetama või muutma tegevust või poliitikat, mille pärast sanktsioonid määrati; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et sanktsioonide tõhusust tuleb analüüsida mitmel tasandil: nii meetmete loomuomase tõhususe tasandil, mis tähendab nende võimet avaldada mõju karistatava režiimi liikmeteks olevate isikute isiklikule või kutsetegevusele, või režiimi enda toimimisele, kui ka sanktsioonide poliitilise tõhususe tasandil, mis tähendab nende võimet sundida lõpetama või muutma tegevust või poliitikat, mille pärast sanktsioonid määrati;

| 13. | usub, et sanktsiooni tõhusus sõltub Euroopa Liidu võimest säilitada see kogu ajavahemiku vältel ja seoses sellega mõistab hukka aegumisklauslite laadsete sätete kasutamise, millega kaasneb sanktsioonide automaatne tühistamine; |
| --- | --- |

13.

usub, et sanktsiooni tõhusus sõltub Euroopa Liidu võimest säilitada see kogu ajavahemiku vältel ja seoses sellega mõistab hukka aegumisklauslite laadsete sätete kasutamise, millega kaasneb sanktsioonide automaatne tühistamine;

| 14. | on vastu üldiste valimatute sanktsioonide kohaldamisele mis tahes tingimustel ükskõik millise riigi vastu, kuna niisugune lähenemisviis toob de facto kaasa elanikkonna täieliku isoleerimise; on seisukohal, et kui majandussanktsioone ei kooskõlastata teiste poliitiliste vahenditega, suudetakse ainult suurte raskustega aidata nende abil kaasa karistatava režiimi reformimisele; rõhutab seega, et riigiasutuste vastu sanktsioonide määramisega peab alati kaasnema süsteemne toetus asjaomase riigi kodanikuühiskonnale; |
| --- | --- |

14.

on vastu üldiste valimatute sanktsioonide kohaldamisele mis tahes tingimustel ükskõik millise riigi vastu, kuna niisugune lähenemisviis toob de facto kaasa elanikkonna täieliku isoleerimise; on seisukohal, et kui majandussanktsioone ei kooskõlastata teiste poliitiliste vahenditega, suudetakse ainult suurte raskustega aidata nende abil kaasa karistatava režiimi reformimisele; rõhutab seega, et riigiasutuste vastu sanktsioonide määramisega peab alati kaasnema süsteemne toetus asjaomase riigi kodanikuühiskonnale;

Sanktsioonid inimõiguste üldstrateegia osana

| 15. | juhib tähelepanu sellele, et enamik ELi sanktsioone kehtestatakse julgeolekukaalutlustel; rõhutab siiski, et inimõiguste rikkumist tuleb pidada sanktsioonide kohaldamiseks piisavaks aluseks, sest see kujutab endast ühtemoodi ohtu julgeolekule ja stabiilsusele; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu sellele, et enamik ELi sanktsioone kehtestatakse julgeolekukaalutlustel; rõhutab siiski, et inimõiguste rikkumist tuleb pidada sanktsioonide kohaldamiseks piisavaks aluseks, sest see kujutab endast ühtemoodi ohtu julgeolekule ja stabiilsusele;

| 16. | juhib tähelepanu sellele, et sanktsiooni põhieesmärk on tuua kaasa poliitika või tegevuse muutmine vastavalt ÜVJP eesmärkidele, nõukogu ühisele seisukohale või järeldustele või rahvusvahelisele otsusele, millel sanktsioonid põhinevad; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu sellele, et sanktsiooni põhieesmärk on tuua kaasa poliitika või tegevuse muutmine vastavalt ÜVJP eesmärkidele, nõukogu ühisele seisukohale või järeldustele või rahvusvahelisele otsusele, millel sanktsioonid põhinevad;

| 17. | rõhutab kindlalt asjaolu, et nõukogu kohustus eespool nimetatud piiravate meetmete (sanktsioonide) kasutamise aluspõhimõtteid vastu võttes kasutama sanktsioone igakülgse ja tervikliku poliitilise lähenemisviisi osana; rõhutab sellega seoses, et see lähenemisviis sisaldab paralleelselt poliitilist dialoogi ja stiimuleid ning seab tingimusi, ning võib viimase võimalusena isegi hõlmata sunnimeetmete kasutamist, nagu on sätestatud aluspõhimõtetes; on seisukohal, et sellise igakülgse ja tervikliku poliitilise lähenemisviisi vahenditena tuleks kasutada inimõiguste ja demokraatia klausleid, üldist soodustuste süsteemi ja arenguabi; |
| --- | --- |

17.

rõhutab kindlalt asjaolu, et nõukogu kohustus eespool nimetatud piiravate meetmete (sanktsioonide) kasutamise aluspõhimõtteid vastu võttes kasutama sanktsioone igakülgse ja tervikliku poliitilise lähenemisviisi osana; rõhutab sellega seoses, et see lähenemisviis sisaldab paralleelselt poliitilist dialoogi ja stiimuleid ning seab tingimusi, ning võib viimase võimalusena isegi hõlmata sunnimeetmete kasutamist, nagu on sätestatud aluspõhimõtetes; on seisukohal, et sellise igakülgse ja tervikliku poliitilise lähenemisviisi vahenditena tuleks kasutada inimõiguste ja demokraatia klausleid, üldist soodustuste süsteemi ja arenguabi;

| 18. | rõhutab, et inimõiguste klausli rakendamist ei või vaadelda täiesti autonoomse või ühepoolse ELi sanktsioonina, sest see tuleneb vahetult kahe- või mitmepoolsest lepingust, millega kehtestatakse inimõiguste austamise vastastikune kohustus; on seisukohal, et kooskõlas selle klausliga võetud asjakohased meetmed puudutavad eranditult asjaomase lepingu rakendamist, andes kummalegi poolele õigusliku aluse lepingu peatamiseks või tühistamiseks; on seetõttu seisukohal, et inimõiguste klausli ja autonoomsete või ühepoolsete sanktsioonide rakendamine täiendavad paratamatult teineteist; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et inimõiguste klausli rakendamist ei või vaadelda täiesti autonoomse või ühepoolse ELi sanktsioonina, sest see tuleneb vahetult kahe- või mitmepoolsest lepingust, millega kehtestatakse inimõiguste austamise vastastikune kohustus; on seisukohal, et kooskõlas selle klausliga võetud asjakohased meetmed puudutavad eranditult asjaomase lepingu rakendamist, andes kummalegi poolele õigusliku aluse lepingu peatamiseks või tühistamiseks; on seetõttu seisukohal, et inimõiguste klausli ja autonoomsete või ühepoolsete sanktsioonide rakendamine täiendavad paratamatult teineteist;

| 19. | tervitab seetõttu inimõiguste klauslite süstemaatilist hõlmamist kõikidesse kolmandate riikidega sõlmitavatesse uutesse kahepoolsetesse lepingutesse, sealhulgas kindlaid valdkondi puudutavatesse lepingutesse, ja nõuab spetsiaalse rakendusmehhanismi lisamist; tuletab sellega seoses meelde klausli tõhusamaks ja järjekindlamaks rakendamiseks tehtud soovituste tähtsust, nimelt eesmärkide ja võrdluskriteeriumide välja töötamine, korraline hindamine; kordab oma nõudmist, et inimõiguste klausleid rakendataks osapoolte, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja kodanikuühiskonna vahelise läbipaistvama konsultatsioonimenetluse kaudu, täpsustades kasutatava poliitilise ja õigusliku mehhanismi juhuks, kui kahepoolse koostöö taotlus on korduva ja/või süstemaatilise rahvusvahelisest õigusest kõrvale kalduva inimõiguste rikkumise tõttu peatatud; toetab Cotonou lepinguga loodud menetluslikku mudelit inimõiguste ja demokraatia ning õigusriigi põhimõtete tõsistele rikkumistele reageerimiseks; usub, et intensiivse poliitilise dialoogi süsteem (Cotonou lepingu artikkel 8) ning konsultatsioonid (Cotonou lepingu artikkel 96) enne ja pärast asjakohaste meetmete võtmist on mitmel juhul osutunud edukateks olukorra parandamise vahenditeks; |
| --- | --- |

19.

tervitab seetõttu inimõiguste klauslite süstemaatilist hõlmamist kõikidesse kolmandate riikidega sõlmitavatesse uutesse kahepoolsetesse lepingutesse, sealhulgas kindlaid valdkondi puudutavatesse lepingutesse, ja nõuab spetsiaalse rakendusmehhanismi lisamist; tuletab sellega seoses meelde klausli tõhusamaks ja järjekindlamaks rakendamiseks tehtud soovituste tähtsust, nimelt eesmärkide ja võrdluskriteeriumide välja töötamine, korraline hindamine; kordab oma nõudmist, et inimõiguste klausleid rakendataks osapoolte, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja kodanikuühiskonna vahelise läbipaistvama konsultatsioonimenetluse kaudu, täpsustades kasutatava poliitilise ja õigusliku mehhanismi juhuks, kui kahepoolse koostöö taotlus on korduva ja/või süstemaatilise rahvusvahelisest õigusest kõrvale kalduva inimõiguste rikkumise tõttu peatatud; toetab Cotonou lepinguga loodud menetluslikku mudelit inimõiguste ja demokraatia ning õigusriigi põhimõtete tõsistele rikkumistele reageerimiseks; usub, et intensiivse poliitilise dialoogi süsteem (Cotonou lepingu artikkel 8) ning konsultatsioonid (Cotonou lepingu artikkel 96) enne ja pärast asjakohaste meetmete võtmist on mitmel juhul osutunud edukateks olukorra parandamise vahenditeks;

| 20. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid ei pakuks vabakaubanduslepinguid ja/või assotsiatsioonilepinguid – isegi mitte inimõiguste klauslitega – nende riikide valitsustele, kus pannakse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo andmetel toime massilisi inimõiguste rikkumisi; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid ei pakuks vabakaubanduslepinguid ja/või assotsiatsioonilepinguid – isegi mitte inimõiguste klauslitega – nende riikide valitsustele, kus pannakse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo andmetel toime massilisi inimõiguste rikkumisi;

| 21. | on seisukohal, et olukorras, kus pidevalt rikutakse inimõigusi, kahjustab asjakohaste või piiravate meetmete võtmata jätmine tõsiselt liidu inimõiguste strateegiat, sanktsioonipoliitikat ja usaldusväärsust; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et olukorras, kus pidevalt rikutakse inimõigusi, kahjustab asjakohaste või piiravate meetmete võtmata jätmine tõsiselt liidu inimõiguste strateegiat, sanktsioonipoliitikat ja usaldusväärsust;

| 22. | on seisukohal, et sanktsioonipoliitika on palju tõhusam, kui see on osa sidusast inimõiguste strateegiast; kordab oma palvet nõukogule ja komisjonile töötada igas riikide strateegiadokumendis ja teistes samalaadsetes dokumentides välja spetsiaalne inimõiguste- ja demokraatiastrateegia; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et sanktsioonipoliitika on palju tõhusam, kui see on osa sidusast inimõiguste strateegiast; kordab oma palvet nõukogule ja komisjonile töötada igas riikide strateegiadokumendis ja teistes samalaadsetes dokumentides välja spetsiaalne inimõiguste- ja demokraatiastrateegia;

| 23. | on seisukohal, et sanktsioonide kehtestamise korral peetavad inimõigustealased dialoogid ja nõupidamised peavad tingimata ja süstemaatiliselt hõlmama arutelusid piiravate meetmete vastuvõtmise ajal seatud eesmärkide täitmise ja kriteeriumide saavutamisel tehtud edusammude kohta; on samas seisukohal, et inimõigustealaste dialoogides ja nõupidamistes saavutatud eesmärgid ei asenda mingil juhul sanktsioonide eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et sanktsioonide kehtestamise korral peetavad inimõigustealased dialoogid ja nõupidamised peavad tingimata ja süstemaatiliselt hõlmama arutelusid piiravate meetmete vastuvõtmise ajal seatud eesmärkide täitmise ja kriteeriumide saavutamisel tehtud edusammude kohta; on samas seisukohal, et inimõigustealaste dialoogides ja nõupidamistes saavutatud eesmärgid ei asenda mingil juhul sanktsioonide eesmärkide saavutamist;

Rahvusvahelise üldsuse kooskõlastatud tegevus

| 24. | asub seisukohale, et rahvusvahelise üldsuse kooskõlastatud tegevus avaldab tugevamat mõju kui riikide ja piirkondlike üksuste ühitamata ja ebaühtlane tegevus; tervitab seetõttu asjaolu, et ELi sanktsioonipoliitika peaks jätkuvalt lähtuma ÜRO kehtestatud korra eelistamise põhimõttest; |
| --- | --- |

24.

asub seisukohale, et rahvusvahelise üldsuse kooskõlastatud tegevus avaldab tugevamat mõju kui riikide ja piirkondlike üksuste ühitamata ja ebaühtlane tegevus; tervitab seetõttu asjaolu, et ELi sanktsioonipoliitika peaks jätkuvalt lähtuma ÜRO kehtestatud korra eelistamise põhimõttest;

| 25. | palub nõukogul teha ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide puudumisel koostööd ELi mittekuuluvate sanktsioone kehtestavate riikidega, jagada infot, ja kooskõlastada tegevust rahvusvahelisel tasandil sanktsioonidest kõrvalehiilimise ära hoidmiseks ja ELi ning muude sanktsioonide tõhususe ja rakendamise maksimeerimiseks kooskõlas rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

25.

palub nõukogul teha ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide puudumisel koostööd ELi mittekuuluvate sanktsioone kehtestavate riikidega, jagada infot, ja kooskõlastada tegevust rahvusvahelisel tasandil sanktsioonidest kõrvalehiilimise ära hoidmiseks ja ELi ning muude sanktsioonide tõhususe ja rakendamise maksimeerimiseks kooskõlas rahvusvahelise õigusega;

| 26. | on seisukohal, et EL peaks inimõiguste edendamiseks ja sanktsioonidealase tegevuse koordineerimise tagamiseks püüdma teha koostööd muude piirkondlike organisatsioonidega, näiteks Aafrika Liidu ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooniga (ASEAN); |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et EL peaks inimõiguste edendamiseks ja sanktsioonidealase tegevuse koordineerimise tagamiseks püüdma teha koostööd muude piirkondlike organisatsioonidega, näiteks Aafrika Liidu ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooniga (ASEAN);

| 27. | palub ELil süstemaatiliselt arendada dialoogi sanktsioonidest hoiduvate riikidega, eesmärgiga jõuda piiravate meetmete osas ühisele seisukohale, eriti piirkondlikul tasandil; juhib tähelepanu sellele, et – nagu näitas Birma/Myanmari juhtum – sanktsioonid ei anna tihti tulemuseks nõutavat muutust poliitikas või tegevuses, kui rahvusvaheline üldsus on eri meelt ja olulised osapooled ei ole sanktsioonide rakendamisse kaasatud; |
| --- | --- |

27.

palub ELil süstemaatiliselt arendada dialoogi sanktsioonidest hoiduvate riikidega, eesmärgiga jõuda piiravate meetmete osas ühisele seisukohale, eriti piirkondlikul tasandil; juhib tähelepanu sellele, et – nagu näitas Birma/Myanmari juhtum – sanktsioonid ei anna tihti tulemuseks nõutavat muutust poliitikas või tegevuses, kui rahvusvaheline üldsus on eri meelt ja olulised osapooled ei ole sanktsioonide rakendamisse kaasatud;

| 28. | palub nõukogul ja komisjonil võtta riikidega, kes sanktsioone ei rakenda, peetava poliitilise dialoogi raames süstemaatiliselt päevakorda küsimuse nende rollist ja mõjust asjaomasele režiimile või asjaomastele valitsusvälistele osalejatele, olgu selleks üksikisikud, organisatsioonid või ettevõtted; |
| --- | --- |

28.

palub nõukogul ja komisjonil võtta riikidega, kes sanktsioone ei rakenda, peetava poliitilise dialoogi raames süstemaatiliselt päevakorda küsimuse nende rollist ja mõjust asjaomasele režiimile või asjaomastele valitsusvälistele osalejatele, olgu selleks üksikisikud, organisatsioonid või ettevõtted;

| 29. | on seisukohal, et sanktsiooniga karistatava riigi piirkonnaga vabakaubanduslepingu sõlmimise väljavaadet tuleb kasutada „präänikuna” ja survevahendina, ning et igal juhul ei või sellise lepingu jaoks kõne alla tulla riik, mille suhtes kehtivad sanktsioonid; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et sanktsiooniga karistatava riigi piirkonnaga vabakaubanduslepingu sõlmimise väljavaadet tuleb kasutada „präänikuna” ja survevahendina, ning et igal juhul ei või sellise lepingu jaoks kõne alla tulla riik, mille suhtes kehtivad sanktsioonid;

Selge otsustusprotsessi paikapanemine ja selgete eesmärkide, võrdlusetalonide ja järelevalvekorra kehtestamine

| 30. | rõhutab enne sanktsioonide vastuvõtmist iga konkreetse olukorra põhjalikuma analüüsimise vajadust, et hinnata eri sanktsioonide potentsiaalset mõju ja kindlaks määrata, millised neist on kõikide teiste asjaomaste tegurite ja võrreldavate kogemuste valguses kõige tõhusamad; on seisukohal, et selline eelnev analüüs on seda enam õigustatud, et algatatud sanktsiooniprotsessist on raske leida tagasiteed, kahjustamata ELi usaldusväärsust ning võetud kohustust avaldada vaadeldava kolmanda riigi elanikkonnale toetust, võttes arvesse selle riigi ametiasutuste võimalust ELi otsusega manipuleerida; võtab seoses sellega teadmiseks praeguse tava, mille kohaselt väljapakutud sanktsioonide sobivust, laadi ja tõhusust arutatakse nõukogus asjaomases riigis asuvate ELi esinduste juhtide hinnangutele tuginedes, ning nõuab sõltumatu eksperdi raporti lisamist niisugusele hindamisele; |
| --- | --- |

30.

rõhutab enne sanktsioonide vastuvõtmist iga konkreetse olukorra põhjalikuma analüüsimise vajadust, et hinnata eri sanktsioonide potentsiaalset mõju ja kindlaks määrata, millised neist on kõikide teiste asjaomaste tegurite ja võrreldavate kogemuste valguses kõige tõhusamad; on seisukohal, et selline eelnev analüüs on seda enam õigustatud, et algatatud sanktsiooniprotsessist on raske leida tagasiteed, kahjustamata ELi usaldusväärsust ning võetud kohustust avaldada vaadeldava kolmanda riigi elanikkonnale toetust, võttes arvesse selle riigi ametiasutuste võimalust ELi otsusega manipuleerida; võtab seoses sellega teadmiseks praeguse tava, mille kohaselt väljapakutud sanktsioonide sobivust, laadi ja tõhusust arutatakse nõukogus asjaomases riigis asuvate ELi esinduste juhtide hinnangutele tuginedes, ning nõuab sõltumatu eksperdi raporti lisamist niisugusele hindamisele;

| 31. | rõhutab samas, et niisugust analüüsi ei tohiks kasutada sanktsioonide võtmise edasi lükkamiseks; rõhutab seoses sellega, et ÜVJP kohane kaheastmeline sanktsioonide kehtestamise menetlus võimaldab kiirelt poliitiliselt tegutseda, võttes esmalt vastu ühise seisukoha, mis koostatakse pärast põhjalikumat määruse analüüsimist, täpsustades sanktsioonide konkreetse laadi ja ulatuse; |
| --- | --- |

31.

rõhutab samas, et niisugust analüüsi ei tohiks kasutada sanktsioonide võtmise edasi lükkamiseks; rõhutab seoses sellega, et ÜVJP kohane kaheastmeline sanktsioonide kehtestamise menetlus võimaldab kiirelt poliitiliselt tegutseda, võttes esmalt vastu ühise seisukoha, mis koostatakse pärast põhjalikumat määruse analüüsimist, täpsustades sanktsioonide konkreetse laadi ja ulatuse;

| 32. | nõuab, et sanktsioonide lõpetamise tingimusena loetletaks õigusaktides süstemaatiliselt selged ja konkreetsed võrdlusalused; nõuab eelkõige tungivalt, et võrdluskriteeriumid kehtestataks sõltumatu ekspertiisi põhjal ja et neid kriteeriumeid ei muudetaks hiljem vastavalt poliitilistele muutustele nõukogus; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et sanktsioonide lõpetamise tingimusena loetletaks õigusaktides süstemaatiliselt selged ja konkreetsed võrdlusalused; nõuab eelkõige tungivalt, et võrdluskriteeriumid kehtestataks sõltumatu ekspertiisi põhjal ja et neid kriteeriumeid ei muudetaks hiljem vastavalt poliitilistele muutustele nõukogus;

| 33. | palub nõukogul ja komisjonil sisse seada sanktsioonide läbivaatamise protsessi näidismudel, mis tähendab eelkõige süstemaatilist läbivaatamisklausli lisamist, millega kaasneb sanktsioonikorra läbivaatamine kehtestatud võrdlusaluste põhjal ja hinnangu andmine sellele, kas eesmärgid on saavutatud; nõuab kindlalt, et kavatsuse avaldamine või tahe sellise korra kehtestamiseks, mis annaks positiivseid tulemusi, on igati teretulnud, aga rõhutab, et need ei või sanktsioonide hindamisel mingil juhul asendada käegakatsutavaid ja tegelikke edusamme võrdluskriteeriumide täitmise suunas; |
| --- | --- |

33.

palub nõukogul ja komisjonil sisse seada sanktsioonide läbivaatamise protsessi näidismudel, mis tähendab eelkõige süstemaatilist läbivaatamisklausli lisamist, millega kaasneb sanktsioonikorra läbivaatamine kehtestatud võrdlusaluste põhjal ja hinnangu andmine sellele, kas eesmärgid on saavutatud; nõuab kindlalt, et kavatsuse avaldamine või tahe sellise korra kehtestamiseks, mis annaks positiivseid tulemusi, on igati teretulnud, aga rõhutab, et need ei või sanktsioonide hindamisel mingil juhul asendada käegakatsutavaid ja tegelikke edusamme võrdluskriteeriumide täitmise suunas;

| 34. | leiab, et Hiinale kehtestatud relvaembargo näitab ELi järjekindlust ja ühtsust, arvestades, et see embargo kehtestati algselt 1989. aasta veresauna tõttu Tiananmeni väljakul ning EL ei ole praeguseni saanud ühtegi selgitust selle massimõrva kohta, mistõttu puudub põhjus kõnealuse embargo lõpetamiseks; |
| --- | --- |

34.

leiab, et Hiinale kehtestatud relvaembargo näitab ELi järjekindlust ja ühtsust, arvestades, et see embargo kehtestati algselt 1989. aasta veresauna tõttu Tiananmeni väljakul ning EL ei ole praeguseni saanud ühtegi selgitust selle massimõrva kohta, mistõttu puudub põhjus kõnealuse embargo lõpetamiseks;

| 35. | palub välissuhete volinike töörühma sanktsioonide allüksusel (RELEX/ Sanktsioonid) oma mandaat täielikult täita; rõhutab kindlalt eelkõige vajadust viia enne sanktsioonide vastuvõtmist läbi uurimine ja pärast nende vastuvõtmist anda regulaarselt uuendatud teavet arengutest ning arendada välja piiravate meetmete rakendamise ja kohaldamise parimad tavad; |
| --- | --- |

35.

palub välissuhete volinike töörühma sanktsioonide allüksusel (RELEX/ Sanktsioonid) oma mandaat täielikult täita; rõhutab kindlalt eelkõige vajadust viia enne sanktsioonide vastuvõtmist läbi uurimine ja pärast nende vastuvõtmist anda regulaarselt uuendatud teavet arengutest ning arendada välja piiravate meetmete rakendamise ja kohaldamise parimad tavad;

| 36. | tunnistab, et riigid, samuti rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid peaksid vastutama rahvusvaheliste süüliste tegude eest sanktsioonide kehtestamisel ja rõhutab seoses sellega kohtuliku mehhanismi vajadust, et tagada kooskõla rahvusvahelise õiguse ja humanitaarõigusega; |
| --- | --- |

36.

tunnistab, et riigid, samuti rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid peaksid vastutama rahvusvaheliste süüliste tegude eest sanktsioonide kehtestamisel ja rõhutab seoses sellega kohtuliku mehhanismi vajadust, et tagada kooskõla rahvusvahelise õiguse ja humanitaarõigusega;

| 37. | nõuab, et Euroopa Parlament oleks kaasatud kõikidesse sanktsiooniprotsessi etappidesse: otsustusprotsess sanktsioonide määramiseks, olukorras kõige sobivama sanktsiooni valimine, samuti võrdlusaluste kindlaksmääramine ja nende rakendamise hindamine läbivaatamise korras ning sanktsiooni tühistamine; |
| --- | --- |

37.

nõuab, et Euroopa Parlament oleks kaasatud kõikidesse sanktsiooniprotsessi etappidesse: otsustusprotsess sanktsioonide määramiseks, olukorras kõige sobivama sanktsiooni valimine, samuti võrdlusaluste kindlaksmääramine ja nende rakendamise hindamine läbivaatamise korras ning sanktsiooni tühistamine;

Sihipärased sanktsioonid kui tõhusam vahend?

| 38. | avaldab kahetsust, et hindamiskorra puudumise tõttu ei ole võimalik otsustada sihipäraste meetmete tõhususe üle; tunnistab siiski ELi rõhutatult humanitaarseid kaalutlusi, mistõttu on loobutud üldise majandusliku ulatusega sanktsioonidest, nagu varem tehti Iraagi puhul, ning kehtestatakse sihipärasemaid „arukaid” sanktsioone, mis juhinduvad maksimaalsest toimest konkreetselt nendele, kelle käitumist tahetakse mõjutada, samas minimeerides kahjulikke humanitaarseid mõjusid või tagajärgi inimestele või naaberriikidele, kelle vastu sanktsioonid ei ole suunatud; |
| --- | --- |

38.

avaldab kahetsust, et hindamiskorra puudumise tõttu ei ole võimalik otsustada sihipäraste meetmete tõhususe üle; tunnistab siiski ELi rõhutatult humanitaarseid kaalutlusi, mistõttu on loobutud üldise majandusliku ulatusega sanktsioonidest, nagu varem tehti Iraagi puhul, ning kehtestatakse sihipärasemaid „arukaid” sanktsioone, mis juhinduvad maksimaalsest toimest konkreetselt nendele, kelle käitumist tahetakse mõjutada, samas minimeerides kahjulikke humanitaarseid mõjusid või tagajärgi inimestele või naaberriikidele, kelle vastu sanktsioonid ei ole suunatud;

| 39. | on seisukohal, et teistest poliitikavahenditest eraldi kasutatud majandussanktsioonidega on äärmiselt ebatõenäoline sundida karistatavat režiimi tegema oma poliitikas suuremaid muutusi; rõhutab lisaks, et kaugeleulatuvad majanduslikud piirangud võivad tuua kaasa ülearu kõrge majandusliku ja humanitaarse kahju ning kordab seetõttu oma nõuet, et kasutada tuleb hoolikamalt läbimõeldud ja sihipärasemaid majandussanktsioone, mis on mõeldud esmajoones karistatavate režiimide põhiliidrite ja inimõiguste rikkumiste toimepanijate mõjutamiseks; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et teistest poliitikavahenditest eraldi kasutatud majandussanktsioonidega on äärmiselt ebatõenäoline sundida karistatavat režiimi tegema oma poliitikas suuremaid muutusi; rõhutab lisaks, et kaugeleulatuvad majanduslikud piirangud võivad tuua kaasa ülearu kõrge majandusliku ja humanitaarse kahju ning kordab seetõttu oma nõuet, et kasutada tuleb hoolikamalt läbimõeldud ja sihipärasemaid majandussanktsioone, mis on mõeldud esmajoones karistatavate režiimide põhiliidrite ja inimõiguste rikkumiste toimepanijate mõjutamiseks;

| 40. | rõhutab, et igasugused majandussanktsioonid tuleks esmalt ja peamiselt suunata nendesse valdkondadesse, mis ei ole tööjõumahukad ning on piiratud tähtsusega väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, mis on olulised nii majandusarengu kui tulude ümberjaotamise seisukohalt; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et igasugused majandussanktsioonid tuleks esmalt ja peamiselt suunata nendesse valdkondadesse, mis ei ole tööjõumahukad ning on piiratud tähtsusega väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, mis on olulised nii majandusarengu kui tulude ümberjaotamise seisukohalt;

| 41. | toetab karistatavate režiimide põhiliidrite ning nende lähimate pereliikmete vastu sihipäraste finantssanktsioonide kasutamist, mis mõjutavad otseselt sanktsiooniga karistatavate isikute sissetulekut; rõhutab vajadust, et nende sanktsioonidega kaasneksid piisavad meetmed ELi ettevõtjate vastu, kes teevad kõnealuste isikutega koostööd; rõhutab, et teatavaid kaupu käsitlevate sihipäraste sanktsioonidega, mis haavab karistatava režiimi konkreetset või olulist sissetulekuallikat, kaasneb oht, et sellel on laiaulatuslikum, valimatu mõju elanikkonnale, ja see võib soosida ebaseadusliku majanduse arengut; |
| --- | --- |

41.

toetab karistatavate režiimide põhiliidrite ning nende lähimate pereliikmete vastu sihipäraste finantssanktsioonide kasutamist, mis mõjutavad otseselt sanktsiooniga karistatavate isikute sissetulekut; rõhutab vajadust, et nende sanktsioonidega kaasneksid piisavad meetmed ELi ettevõtjate vastu, kes teevad kõnealuste isikutega koostööd; rõhutab, et teatavaid kaupu käsitlevate sihipäraste sanktsioonidega, mis haavab karistatava režiimi konkreetset või olulist sissetulekuallikat, kaasneb oht, et sellel on laiaulatuslikum, valimatu mõju elanikkonnale, ja see võib soosida ebaseadusliku majanduse arengut;

| 42. | on seisukohal, et majandus- ja finantssanktsioone peavad kohaldama kõik füüsilised ja juriidilised isikud, kes ELis ettevõtlusega tegelevad, isegi sel juhul, kui need on sihipärased sanktsioonid, sealhulgas kolmandate riikide kodanikud ja ELi kodanikud ning juriidilised isikud, kes on registreeritud või asutatud ELi liikmesriigi õigusaktide kohaselt ja kes tegelevad ettevõtlusega väljaspool ELi; |
| --- | --- |

42.

on seisukohal, et majandus- ja finantssanktsioone peavad kohaldama kõik füüsilised ja juriidilised isikud, kes ELis ettevõtlusega tegelevad, isegi sel juhul, kui need on sihipärased sanktsioonid, sealhulgas kolmandate riikide kodanikud ja ELi kodanikud ning juriidilised isikud, kes on registreeritud või asutatud ELi liikmesriigi õigusaktide kohaselt ja kes tegelevad ettevõtlusega väljaspool ELi;

| 43. | nõuab vara külmutamisel „erakorraliste erandite” piiratud kohaldamist; nõuab, et nähtaks ette erimenetlus vastuväidete arutamiseks juhtudel, kus liikmesriik soovib teha erandit varade külmutamise osas, sest sellise menetluse puudumine nõrgendab piirava meetme tõhusust, arvestades, et liikmesriikidelt nõutakse ainult komisjonile sellisest erandist ette teatamist; |
| --- | --- |

43.

nõuab vara külmutamisel „erakorraliste erandite” piiratud kohaldamist; nõuab, et nähtaks ette erimenetlus vastuväidete arutamiseks juhtudel, kus liikmesriik soovib teha erandit varade külmutamise osas, sest sellise menetluse puudumine nõrgendab piirava meetme tõhusust, arvestades, et liikmesriikidelt nõutakse ainult komisjonile sellisest erandist ette teatamist;

| 44. | nõuab tegutsemist ELi sihipäraste finantssanktsioonide kohaldamise parandamiseks, tagamaks, et meetmed igakülgselt tegelikkuses blokeeriksid määratud isikute ja üksuste juurdepääsu kõikidele ELi jurisdiktsioonis osutatavatele finantsteenustele, sealhulgas nendele, mis käivad läbi ELi arvelduskoja pankade või kasutavad muul viisil ELi jurisdiktsioonis osutatavaid finantsteenuseid; rõhutab suurema paindlikkuse vajadust sanktsioonide nimekirjade levitamisel ELis ja liikmesriikides kõigile isikutele, kelle suhtes kehtivad kolmanda rahapesu tõkestamise direktiiviga (19) sätestatud kohustused; teeb ettepaneku, et iga liikmesriik määrab ühe ametiasutuse, mis vastutab niisuguse teabe levitamise eest; |
| --- | --- |

44.

nõuab tegutsemist ELi sihipäraste finantssanktsioonide kohaldamise parandamiseks, tagamaks, et meetmed igakülgselt tegelikkuses blokeeriksid määratud isikute ja üksuste juurdepääsu kõikidele ELi jurisdiktsioonis osutatavatele finantsteenustele, sealhulgas nendele, mis käivad läbi ELi arvelduskoja pankade või kasutavad muul viisil ELi jurisdiktsioonis osutatavaid finantsteenuseid; rõhutab suurema paindlikkuse vajadust sanktsioonide nimekirjade levitamisel ELis ja liikmesriikides kõigile isikutele, kelle suhtes kehtivad kolmanda rahapesu tõkestamise direktiiviga (19) sätestatud kohustused; teeb ettepaneku, et iga liikmesriik määrab ühe ametiasutuse, mis vastutab niisuguse teabe levitamise eest;

| 45. | nõuab nõukogu ja komisjoni suuremat koostööd SWIFTi juhtkonna ja aktsionäridega Euroopas, et saavutada paremad tulemused musta nimekirja kantud kontode külmutamisel ja sellistelt kontodelt / sellistele kontodele rahaülekannete takistamisel; |
| --- | --- |

45.

nõuab nõukogu ja komisjoni suuremat koostööd SWIFTi juhtkonna ja aktsionäridega Euroopas, et saavutada paremad tulemused musta nimekirja kantud kontode külmutamisel ja sellistelt kontodelt / sellistele kontodele rahaülekannete takistamisel;

| 46. | palub nõukogul ja komisjonil uurida võimalusi ja meetodeid kasutada sanktsioonidega karistatavate ametiasutuste külmutatud sissetulekuid konstruktiivselt, näiteks eraldades need inimõiguste rikkumise ohvritele või arengueesmärkidele ÜRO põhikirja VII peatüki raames; |
| --- | --- |

46.

palub nõukogul ja komisjonil uurida võimalusi ja meetodeid kasutada sanktsioonidega karistatavate ametiasutuste külmutatud sissetulekuid konstruktiivselt, näiteks eraldades need inimõiguste rikkumise ohvritele või arengueesmärkidele ÜRO põhikirja VII peatüki raames;

| 47. | märgib, et relvaembargod on sanktsioonivorm, mis on mõeldud relva- ja sõjatehnikavoogude peatamiseks konfliktipiirkondadesse või režiimidele, kes võivad neid tõenäoliselt kasutada siserepressioonideks või välisriigi ründamiseks, nagu on märgitud relvaekspordi toimimisjuhendis; |
| --- | --- |

47.

märgib, et relvaembargod on sanktsioonivorm, mis on mõeldud relva- ja sõjatehnikavoogude peatamiseks konfliktipiirkondadesse või režiimidele, kes võivad neid tõenäoliselt kasutada siserepressioonideks või välisriigi ründamiseks, nagu on märgitud relvaekspordi toimimisjuhendis;

| 48. | nõuab liikmesriikide ja komisjoni kooskõlastatud koostööd ELi relvaembargode, mida kohaldab iga liikmesriik, rakendamisel; |
| --- | --- |

48.

nõuab liikmesriikide ja komisjoni kooskõlastatud koostööd ELi relvaembargode, mida kohaldab iga liikmesriik, rakendamisel;

| 49. | palub liikmesriikidel relvaekspordi osas vastu võtta ühine seisukoht, mis muudab praeguse relvaekspordi toimimisjuhendi õiguslikult siduvaks; |
| --- | --- |

49.

palub liikmesriikidel relvaekspordi osas vastu võtta ühine seisukoht, mis muudab praeguse relvaekspordi toimimisjuhendi õiguslikult siduvaks;

| 50. | nõuab tungivalt, et nõukogu, komisjon ja liikmesriigid jätkaksid tööd ÜRO järelevalve ja jõustamisvolituste parandamiseks, ja toetab seisukohta, et tuleks asutada alaline ÜRO töörühm „konfliktikaupade” kaubanduse ja nendega seotud sanktsioonide kehtestamise väärtuse hindamiseks; |
| --- | --- |

50.

nõuab tungivalt, et nõukogu, komisjon ja liikmesriigid jätkaksid tööd ÜRO järelevalve ja jõustamisvolituste parandamiseks, ja toetab seisukohta, et tuleks asutada alaline ÜRO töörühm „konfliktikaupade” kaubanduse ja nendega seotud sanktsioonide kehtestamise väärtuse hindamiseks;

| 51. | tuletab meelde, et sissesõidupiirangud (reisikeelud, viisakeelud) on üks esimesi samme ELi sanktsioonide reas, millega kaasneb musta nimekirja kantud inimestele või valitsusvälistele üksustele keeld osaleda ELi ametlikel kohtumistel ja ka isiklikel põhjustel ELi reisimise keeld; |
| --- | --- |

51.

tuletab meelde, et sissesõidupiirangud (reisikeelud, viisakeelud) on üks esimesi samme ELi sanktsioonide reas, millega kaasneb musta nimekirja kantud inimestele või valitsusvälistele üksustele keeld osaleda ELi ametlikel kohtumistel ja ka isiklikel põhjustel ELi reisimise keeld;

| 52. | märgib murega, et liikmesriikide ühinemine ELi viisakeeldudega ei ole olnud optimaalne; palub liikmesriikidel reisipiirangute ja asjaomaste erandite kohaldamiseks vastu võtta kooskõlastatud lähenemisviis; |
| --- | --- |

52.

märgib murega, et liikmesriikide ühinemine ELi viisakeeldudega ei ole olnud optimaalne; palub liikmesriikidel reisipiirangute ja asjaomaste erandite kohaldamiseks vastu võtta kooskõlastatud lähenemisviis;

Inimõiguste järgimine terrorismivastases võitluses sihipäraste sanktsioonide kohaldamisel

| 53. | võtab arvesse tõsiasja, et ELi autonoomsed terrorismivastased sanktsioonid ja ÜRO Julgeolekunõukogu terrorismivastaste sanktsioonide rakendamine ELi poolt on mõlemad mitmel korral kaevatud Euroopa Kohtusse ja Esimese Astme Kohtusse; |
| --- | --- |

53.

võtab arvesse tõsiasja, et ELi autonoomsed terrorismivastased sanktsioonid ja ÜRO Julgeolekunõukogu terrorismivastaste sanktsioonide rakendamine ELi poolt on mõlemad mitmel korral kaevatud Euroopa Kohtusse ja Esimese Astme Kohtusse;

| 54. | tuletab meelde ELi liikmesriikide kohustust töötada sanktsioonid välja kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikega 2, milles nõutakse, et liit austab põhiõigusi, nagu need on tagatud Euroopa inimõiguste kaitse konventsiooniga ja nagu need tulenevad liikmesriikide ühesugustest põhiseaduslikest tavadest; rõhutab, et praegune musta nimekirja kandmise kord on nii ELi kui ka ÜRO tasandil õiguskindluse ja õiguskaitsevahendite poolest puudulik; nõuab tungivalt, et nõukogu teeks kõik järeldused ja kohaldaks täielikult Esimese Astme Kohtu otsuseid ELi autonoomsete sanktsioonide kohta; |
| --- | --- |

54.

tuletab meelde ELi liikmesriikide kohustust töötada sanktsioonid välja kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikega 2, milles nõutakse, et liit austab põhiõigusi, nagu need on tagatud Euroopa inimõiguste kaitse konventsiooniga ja nagu need tulenevad liikmesriikide ühesugustest põhiseaduslikest tavadest; rõhutab, et praegune musta nimekirja kandmise kord on nii ELi kui ka ÜRO tasandil õiguskindluse ja õiguskaitsevahendite poolest puudulik; nõuab tungivalt, et nõukogu teeks kõik järeldused ja kohaldaks täielikult Esimese Astme Kohtu otsuseid ELi autonoomsete sanktsioonide kohta;

| 55. | palub nõukogul ja komisjonil vaadata läbi kehtiv musta nimekirja kandmise ja nimekirjast kustutamise kord, et austada musta nimekirja kantud isikute ja üksuste menetlus- ja materiaalõiguslikke inimõigusi ja eelkõige rahvusvahelisi standardeid tõhusa õiguskaitsevahendi kasutamiseks sõltumatus ja erapooletus organis ja nõuetekohases õigusemõistmises, sealhulgas õigust teavitamisele ja piisavale teabele isiku või üksuse vastu esitatud süüdistustest ja tehtud otsusest, ning õigust hüvitamisele inimõiguste rikkumise eest; palub samuti ELi liikmesriikidel edendada sellist kontrolli ÜRO mehhanismide raames, et tagada põhiõiguste austamine terrorismivastases võitluses sihipäraste sanktsioonide kohaldamisel; |
| --- | --- |

55.

palub nõukogul ja komisjonil vaadata läbi kehtiv musta nimekirja kandmise ja nimekirjast kustutamise kord, et austada musta nimekirja kantud isikute ja üksuste menetlus- ja materiaalõiguslikke inimõigusi ja eelkõige rahvusvahelisi standardeid tõhusa õiguskaitsevahendi kasutamiseks sõltumatus ja erapooletus organis ja nõuetekohases õigusemõistmises, sealhulgas õigust teavitamisele ja piisavale teabele isiku või üksuse vastu esitatud süüdistustest ja tehtud otsusest, ning õigust hüvitamisele inimõiguste rikkumise eest; palub samuti ELi liikmesriikidel edendada sellist kontrolli ÜRO mehhanismide raames, et tagada põhiõiguste austamine terrorismivastases võitluses sihipäraste sanktsioonide kohaldamisel;

| 56. | on seisukohal, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 75 on võimalus, mida Euroopa Parlament peab kasutama praeguses musta nimekirja kandmise praktikas puuduste kõrvaldamiseks ja toetab kõiki käimasolevaid parlamendi töid, mis kavatsetakse võtta 2009. aasta õigusloomeprogrammi päevakorda; |
| --- | --- |

56.

on seisukohal, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 75 on võimalus, mida Euroopa Parlament peab kasutama praeguses musta nimekirja kandmise praktikas puuduste kõrvaldamiseks ja toetab kõiki käimasolevaid parlamendi töid, mis kavatsetakse võtta 2009. aasta õigusloomeprogrammi päevakorda;

| 57. | kahetseb, et ükski kohtuorgan ei ole volitatud hindama musta nimekirja kandmise korra õigsust, arvestades et musta nimekirja kandmise aluseks olevad tõendid põhinevad peamiselt salateenistuste käsutuses oleval teabel, mis ipso facto tegutsevad salaja; on samas seisukohal, et niisugune põhimõtteline konfidentsiaalsus ei peaks muutuma karistamatuseks rahvusvahelise õiguse rikkumise korral; palub sellega seoses liikmesriikidel tagada tõhus parlamentaarne kontroll salateenistuste töö üle; peab seoses sellega vajalikuks kaasata Euroopa Parlament juba toimivasse liikmesriikide luureorganite järelevalvekomiteede konverentsi töösse; |
| --- | --- |

57.

kahetseb, et ükski kohtuorgan ei ole volitatud hindama musta nimekirja kandmise korra õigsust, arvestades et musta nimekirja kandmise aluseks olevad tõendid põhinevad peamiselt salateenistuste käsutuses oleval teabel, mis ipso facto tegutsevad salaja; on samas seisukohal, et niisugune põhimõtteline konfidentsiaalsus ei peaks muutuma karistamatuseks rahvusvahelise õiguse rikkumise korral; palub sellega seoses liikmesriikidel tagada tõhus parlamentaarne kontroll salateenistuste töö üle; peab seoses sellega vajalikuks kaasata Euroopa Parlament juba toimivasse liikmesriikide luureorganite järelevalvekomiteede konverentsi töösse;

| 58. | kinnitab samas, et terrorismivastaste nimekirjade süsteem on eeldusel, et see järgib kõige hiljutisemaid Euroopa Kohtu otsuseid, Euroopa Liidu terrorismivastase poliitika tõhus vahend; |
| --- | --- |

58.

kinnitab samas, et terrorismivastaste nimekirjade süsteem on eeldusel, et see järgib kõige hiljutisemaid Euroopa Kohtu otsuseid, Euroopa Liidu terrorismivastase poliitika tõhus vahend;

| 59. | rõhutab, et terrorism ohustab turvalisust ja vabadust ning nõuab seetõttu, et nõukogu vaataks läbi ja täiendaks terroriorganisatsioonide nimekirja, võttes arvesse nende tegevust kõigil kontinentidel; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et terrorism ohustab turvalisust ja vabadust ning nõuab seetõttu, et nõukogu vaataks läbi ja täiendaks terroriorganisatsioonide nimekirja, võttes arvesse nende tegevust kõigil kontinentidel;

Sidusa sanktsioonipoliitika kohaldamine

| 60. | märgib, et EL on alati propageerinud positiivset lähenemisviisi sanktsioonide kasutamisele, eesmärgiga stimuleerida muutust; rõhutab, et on oluline eelistada üldist integreeritud tegutsemist samal ajal survet ja stiimuleid ühendavas strateegias; |
| --- | --- |

60.

märgib, et EL on alati propageerinud positiivset lähenemisviisi sanktsioonide kasutamisele, eesmärgiga stimuleerida muutust; rõhutab, et on oluline eelistada üldist integreeritud tegutsemist samal ajal survet ja stiimuleid ühendavas strateegias;

| 61. | on seisukohal, et avatuse strateegia ja sanktsioonipoliitika ei välista teineteist; on seetõttu arvamusel, et ELi sanktsioonipoliitika võib aidata parandada inimõiguste tunnustamist karistatavas riigis, kui see vaadatakse läbi selge eesmärgiga kehtestada positiivsete meetmete poliitika; märgib siinkohal ära 2007. aasta novembrist 2008. aasta aprillini Usbekistani suhtes kehtestatud sanktsioonide tsükli: jätkates aasta vältel Andijani tapatalgutes juurdluse läbiviimise ja inimõiguste austamise algkriteeriumide täitmata jätmise eest kehtestatud sanktsioone, otsustas nõukogu viisakeelu peatada, andes Usbekistani valitsusele kuus kuud aega rea inimõiguste kriteeriumide täitmiseks, vastasel korral oleks viisakeeld automaatselt taastatud; märgib, et lubaduste ja sanktsioonide kooslus andis mõningaid positiivseid tulemusi tänu võimalikule sanktsioonide automaatsele taastamisele ja täpsete tingimuste kindlaks määramisele; rõhutab, et neid tingimusi peab olema võimalik täita piiratud aja jooksul ja need peavad olema üldise sanktsioonirežiimi seisukohast asjakohased; kahetseb samas, et seni ei ole ilmnenud märkimisväärseid positiivseid arenguid ja et jätkuvalt ei toimu Usbekistani valitsusega koostööd; |
| --- | --- |

61.

on seisukohal, et avatuse strateegia ja sanktsioonipoliitika ei välista teineteist; on seetõttu arvamusel, et ELi sanktsioonipoliitika võib aidata parandada inimõiguste tunnustamist karistatavas riigis, kui see vaadatakse läbi selge eesmärgiga kehtestada positiivsete meetmete poliitika; märgib siinkohal ära 2007. aasta novembrist 2008. aasta aprillini Usbekistani suhtes kehtestatud sanktsioonide tsükli: jätkates aasta vältel Andijani tapatalgutes juurdluse läbiviimise ja inimõiguste austamise algkriteeriumide täitmata jätmise eest kehtestatud sanktsioone, otsustas nõukogu viisakeelu peatada, andes Usbekistani valitsusele kuus kuud aega rea inimõiguste kriteeriumide täitmiseks, vastasel korral oleks viisakeeld automaatselt taastatud; märgib, et lubaduste ja sanktsioonide kooslus andis mõningaid positiivseid tulemusi tänu võimalikule sanktsioonide automaatsele taastamisele ja täpsete tingimuste kindlaks määramisele; rõhutab, et neid tingimusi peab olema võimalik täita piiratud aja jooksul ja need peavad olema üldise sanktsioonirežiimi seisukohast asjakohased; kahetseb samas, et seni ei ole ilmnenud märkimisväärseid positiivseid arenguid ja et jätkuvalt ei toimu Usbekistani valitsusega koostööd;

| 62. | nõuab tungivalt, et sanktsioonidega kaasneksid laiaulatusliku strateegia raames süstemaatiliselt tugevdatud positiivsed meetmed kodanikuühiskonna, inimõiguste kaitsjate ja igat liiki inimõigusi ja demokraatiat edendavate projektide toetamiseks; nõuab, et teemaprogrammid ja -vahendid (Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatus (EIDHR) (20), valitsusvälised osalejad, inimestesse investeerimine), aitaksid selle eesmärgi saavutamisele täiel määral kaasa; |
| --- | --- |

62.

nõuab tungivalt, et sanktsioonidega kaasneksid laiaulatusliku strateegia raames süstemaatiliselt tugevdatud positiivsed meetmed kodanikuühiskonna, inimõiguste kaitsjate ja igat liiki inimõigusi ja demokraatiat edendavate projektide toetamiseks; nõuab, et teemaprogrammid ja -vahendid (Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatus (EIDHR) (20), valitsusvälised osalejad, inimestesse investeerimine), aitaksid selle eesmärgi saavutamisele täiel määral kaasa;

| 63. | palub nõukogul ja komisjonil kasutada Lissaboni lepingu ratifitseerimisega ja sellele järgnenud Euroopa välisteenistuse loomisega antud võimalust, et tagada Euroopa välisteenistuse eri vahendite sidususe optimeerimine ELi veelgi tõhusama sanktsioonipoliitika põhitegurina; |
| --- | --- |

63.

palub nõukogul ja komisjonil kasutada Lissaboni lepingu ratifitseerimisega ja sellele järgnenud Euroopa välisteenistuse loomisega antud võimalust, et tagada Euroopa välisteenistuse eri vahendite sidususe optimeerimine ELi veelgi tõhusama sanktsioonipoliitika põhitegurina;

Soovitused seoses EL institutsioonide ja liikmesriikidega

| 64. | palub nõukogul ja komisjonil viia läbi ELi sanktsioonipoliitika igakülgne ja põhjalik hindamine, et määrata kindlaks, millist mõju see avaldab ning milliseid meetmeid tuleks selle tugevdamiseks võtta; nõuab, et nõukogu ja komisjon esitaksid nimetatud meetmete programmi; kutsub nõukogu ja komisjoni üles hindama sanktsioonide mõju kõnealuste riikide arengupoliitikale ja ELi kaubanduspoliitikale; |
| --- | --- |

64.

palub nõukogul ja komisjonil viia läbi ELi sanktsioonipoliitika igakülgne ja põhjalik hindamine, et määrata kindlaks, millist mõju see avaldab ning milliseid meetmeid tuleks selle tugevdamiseks võtta; nõuab, et nõukogu ja komisjon esitaksid nimetatud meetmete programmi; kutsub nõukogu ja komisjoni üles hindama sanktsioonide mõju kõnealuste riikide arengupoliitikale ja ELi kaubanduspoliitikale;

| 65. | kutsub komisjoni üles tagama, et arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi arenguabi strateegiad oleksid kooskõlas kehtivate sanktsioonide ning inimõiguste dialoogidega; kutsub komisjoni üles tagama, et üldise eelarvetoetuse tingimused, kaasa arvatud nn aastatuhande arengueesmärkide lepingud oleksid selgelt seotud inimõiguste ja demokraatia kriteeriumidega; |
| --- | --- |

65.

kutsub komisjoni üles tagama, et arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi arenguabi strateegiad oleksid kooskõlas kehtivate sanktsioonide ning inimõiguste dialoogidega; kutsub komisjoni üles tagama, et üldise eelarvetoetuse tingimused, kaasa arvatud nn aastatuhande arengueesmärkide lepingud oleksid selgelt seotud inimõiguste ja demokraatia kriteeriumidega;

| 66. | palub nõukogul ja komisjonil ära kasutada võimalus, mille annab Lissaboni lepingu ratifitseerimine, ametisse määratud liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja – kes on samal ajal komisjoni asepresident ja välisasjade nõukogu eesistuja – ja sellele järgnenud Euroopa välisteenistuse loomine selleks, et teha ELi välismeetmed sidusamaks ja järjekindlamaks, parandada sanktsioonidega tegelevate asjaomaste ELi teenistuste ekspertteadmisi ja tugevdada eri teenistuste koostööd; |
| --- | --- |

66.

palub nõukogul ja komisjonil ära kasutada võimalus, mille annab Lissaboni lepingu ratifitseerimine, ametisse määratud liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja – kes on samal ajal komisjoni asepresident ja välisasjade nõukogu eesistuja – ja sellele järgnenud Euroopa välisteenistuse loomine selleks, et teha ELi välismeetmed sidusamaks ja järjekindlamaks, parandada sanktsioonidega tegelevate asjaomaste ELi teenistuste ekspertteadmisi ja tugevdada eri teenistuste koostööd;

| 67. | nõuab samal ajal piiravate meetmete sidusama ja tõhusama rakendamise tagamiseks liikmesriikide pädevate asutuste ja komisjoni tihedamat koostööd; |
| --- | --- |

67.

nõuab samal ajal piiravate meetmete sidusama ja tõhusama rakendamise tagamiseks liikmesriikide pädevate asutuste ja komisjoni tihedamat koostööd;

| 68. | palub ühtlasi liikmesriikidel, kes on ÜRO Julgeolekunõukogu liikmed, püüda süstemaatiliselt saavutada Euroopa Liidu poolt vastu võetud sanktsioonide rahvusvaheline ulatus vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 19; |
| --- | --- |

68.

palub ühtlasi liikmesriikidel, kes on ÜRO Julgeolekunõukogu liikmed, püüda süstemaatiliselt saavutada Euroopa Liidu poolt vastu võetud sanktsioonide rahvusvaheline ulatus vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 19;

| 69. | kutsub liikmesriike üles ÜRO Julgeolekunõukogus töötades mitte rikkuma kohustusi, mis nad on muu hulgas võtnud inimõiguste austamise osas, eelkõige Euroopa inimõiguste konventsiooni raames; |
| --- | --- |

69.

kutsub liikmesriike üles ÜRO Julgeolekunõukogus töötades mitte rikkuma kohustusi, mis nad on muu hulgas võtnud inimõiguste austamise osas, eelkõige Euroopa inimõiguste konventsiooni raames;

| 70. | kohustab parlamendi organeid, eelkõige alalisi ja ajutisi delegatsioone, kasutama oma kontakte sanktsioone mittekohaldatavate riikide parlamentidega, et suurendada arusaamist asjaomase piirkonna suhtes kehtivatest ELi sanktsioonirežiimidest ja uurida kooskõlastatud tegevuse võimalusi inimõiguste edendamiseks; |
| --- | --- |

70.

kohustab parlamendi organeid, eelkõige alalisi ja ajutisi delegatsioone, kasutama oma kontakte sanktsioone mittekohaldatavate riikide parlamentidega, et suurendada arusaamist asjaomase piirkonna suhtes kehtivatest ELi sanktsioonirežiimidest ja uurida kooskõlastatud tegevuse võimalusi inimõiguste edendamiseks;

| 71. | kutsub komisjoni üles asutama sõltumatute ekspertide võrgustikku, kelle ülesandeks on teha olukorrast olenevalt nõukogule ettepanekuid kõige asjakohasemate piiravate meetmete kohta ja koostada regulaarselt olukorra arengu kohta raporteid seatud kriteeriumide ja eesmärkide seisukohast, ning vajadusel soovitada parandusi sanktsioonide rakendamises; on seisukohal, et sellise võrgustiku asutamine parandaks sanktsioonide läbipaistvust ja selleteemalisi arutelusid üldiselt ning tugevdaks ühtlasi sanktsioonide rakendamist ja pidevat järelevalvet konkreetsetel juhtudel; on ühtlasi seisukohal, et komisjon peaks võtma suurema initsiatiivi selge ELi sanktsioonipoliitika määratlemisel; |
| --- | --- |

71.

kutsub komisjoni üles asutama sõltumatute ekspertide võrgustikku, kelle ülesandeks on teha olukorrast olenevalt nõukogule ettepanekuid kõige asjakohasemate piiravate meetmete kohta ja koostada regulaarselt olukorra arengu kohta raporteid seatud kriteeriumide ja eesmärkide seisukohast, ning vajadusel soovitada parandusi sanktsioonide rakendamises; on seisukohal, et sellise võrgustiku asutamine parandaks sanktsioonide läbipaistvust ja selleteemalisi arutelusid üldiselt ning tugevdaks ühtlasi sanktsioonide rakendamist ja pidevat järelevalvet konkreetsetel juhtudel; on ühtlasi seisukohal, et komisjon peaks võtma suurema initsiatiivi selge ELi sanktsioonipoliitika määratlemisel;

| 72. | on seisukohal, et ELi sanktsioonipoliitika õiguspärasust, mis on ÜVJP põhiline ja tundlik osa, tuleb kindlustada parlamendi kaasamisega kõikidesse menetlusetappidesse, ja seda kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 21, eriti sanktsioonide kavandamisel ja rakendamisel nõukogu ja komisjoniga süstemaatilise konsulteerimise vormis ja nende aruannete abil; on samuti seisukohal, et Euroopa Parlament peaks osalema kontrollis, et need, kelle suhtes sanktsioone rakendatakse, saaksid teavet kriteeriumide täitmise kohta; teeb oma inimõiguste allkomisjonile ülesandeks süstematiseerida ja kontrollida tööd selles valdkonnas kõikide sanktsioonide osas, mille eesmärgid ja võrdluskriteeriumid puudutavad inimõigusi; |
| --- | --- |

72.

on seisukohal, et ELi sanktsioonipoliitika õiguspärasust, mis on ÜVJP põhiline ja tundlik osa, tuleb kindlustada parlamendi kaasamisega kõikidesse menetlusetappidesse, ja seda kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 21, eriti sanktsioonide kavandamisel ja rakendamisel nõukogu ja komisjoniga süstemaatilise konsulteerimise vormis ja nende aruannete abil; on samuti seisukohal, et Euroopa Parlament peaks osalema kontrollis, et need, kelle suhtes sanktsioone rakendatakse, saaksid teavet kriteeriumide täitmise kohta; teeb oma inimõiguste allkomisjonile ülesandeks süstematiseerida ja kontrollida tööd selles valdkonnas kõikide sanktsioonide osas, mille eesmärgid ja võrdluskriteeriumid puudutavad inimõigusi;

*

* *

| 73. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja Euroopa Parlamentidele, samuti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Euroopa Nõukogu peasekretäridele. |
| --- | --- |

73.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja Euroopa Parlamentidele, samuti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Euroopa Nõukogu peasekretäridele.

---

(1)  EÜT C 320, 28.10.1996, lk 261.

(2)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(3)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.

(4)  EÜT L 322, 12.12.1996, lk 1.

(5)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 90.

(6)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 93.

(7)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 70.

(8)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 4.

(9)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

(10)  ELT C 98, 18.4.2008, lk 1.

(11)  ELT C 131 E, 5.6.2003, lk 147.

(12)  ELT C 290 E, 29.11.2006, lk 107.

(13)  EÜT C 292, 8.11.1982, lk 13.

(14)  EÜT C 78, 2.4.2002, lk 32.

(15)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 214.

(16)  23. juuni 2000. aasta Cotonou lepingu arikkel 96 sätestab:

„Olulised osad: nõustamismenetlus ja sobivad meetmed seoses inimõiguste, demokraatia põhimõtete ja õigusriigiga

| 1. | Käesolevas artiklis tähendab mõiste „lepinguosalised” ühelt poolt ühendust ja Euroopa Liidu liikmesriike ning teiselt poolt iga üksikut AKV riiki. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas artiklis tähendab mõiste „lepinguosalised” ühelt poolt ühendust ja Euroopa Liidu liikmesriike ning teiselt poolt iga üksikut AKV riiki.

| 2. | (a) | Kui lepinguosaliste vahel toimuvast korrapärasest poliitilisest dialoogist hoolimata üks lepinguosaline leiab, et teine ei ole täitnud kohustust, mis tuleneb artikli 9 lõikes 2 osutatud inimõiguste, demokraatia põhimõtete ja õigusriigi austamisest, esitab ta (välja arvatud eriti pakilised juhud) teisele lepinguosalisele ja ministrite nõukogule asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus. Selleks kutsub ta teist lepinguosalist nõu pidama meetmete üle, mida asjaomane lepinguosaline on võtnud või kavatseb võtta olukorra parandamiseks.
  Nõu peetakse sellisel tasandil ja sellises vormis, mida peetakse lahenduse leidmiseks kõige sobivamaks. Nõupidamine algab hiljemalt 15 päeva pärast kutset ja kestab vastastikku kokkulepitud aja, sõltuvalt kohustuse rikkumise laadist ja raskusest. Igal juhul ei peeta nõu kauem kui 60 päeva.
  Kui nõupidamisel ei jõuta mõlemale lepinguosalisele vastuvõetava lahenduseni või nõupidamisest keeldutakse või kui juhtum on eriti pakiline, võib võtta sobivaid meetmeid. Need meetmed tühistatakse niipea, kui nende võtmise põhjused on kõrvaldatud. |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

Kui lepinguosaliste vahel toimuvast korrapärasest poliitilisest dialoogist hoolimata üks lepinguosaline leiab, et teine ei ole täitnud kohustust, mis tuleneb artikli 9 lõikes 2 osutatud inimõiguste, demokraatia põhimõtete ja õigusriigi austamisest, esitab ta (välja arvatud eriti pakilised juhud) teisele lepinguosalisele ja ministrite nõukogule asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus. Selleks kutsub ta teist lepinguosalist nõu pidama meetmete üle, mida asjaomane lepinguosaline on võtnud või kavatseb võtta olukorra parandamiseks.

Nõu peetakse sellisel tasandil ja sellises vormis, mida peetakse lahenduse leidmiseks kõige sobivamaks. Nõupidamine algab hiljemalt 15 päeva pärast kutset ja kestab vastastikku kokkulepitud aja, sõltuvalt kohustuse rikkumise laadist ja raskusest. Igal juhul ei peeta nõu kauem kui 60 päeva.

Kui nõupidamisel ei jõuta mõlemale lepinguosalisele vastuvõetava lahenduseni või nõupidamisest keeldutakse või kui juhtum on eriti pakiline, võib võtta sobivaid meetmeid. Need meetmed tühistatakse niipea, kui nende võtmise põhjused on kõrvaldatud.

| (b) | Mõiste „eriti pakilised juhud” tähendab erandjuhtumeid, mil mõnda artikli 9 lõikes 2 osutatud olulist osa on tõsiselt ja jämedalt rikutud ja kui juhtumid nõuavad viivitamatut tegutsemist. Eriti pakiliste juhtude menetlust rakendav lepinguosaline teatab sellest eraldi teisele lepinguosalisele ja ministrite nõukogule, välja arvatud juhul, kui tal ei jää selleks aega. |
| --- | --- |

(b)

Mõiste „eriti pakilised juhud” tähendab erandjuhtumeid, mil mõnda artikli 9 lõikes 2 osutatud olulist osa on tõsiselt ja jämedalt rikutud ja kui juhtumid nõuavad viivitamatut tegutsemist. Eriti pakiliste juhtude menetlust rakendav lepinguosaline teatab sellest eraldi teisele lepinguosalisele ja ministrite nõukogule, välja arvatud juhul, kui tal ei jää selleks aega.

| (c) | Käesolevas artiklis osutatud „sobivad meetmed” on meetmed, mida võetakse rahvusvahelise õiguse kohaselt ja mis on võrdelised rikkumisega. Kõnealuste meetmete väljavalimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Lepingu peatamine on äärmuslik abinõu.
  Meetmetest, mida võetakse eriti pakilistel juhtudel, teatatakse viivitamata teisele lepinguosalisele ja ministrite nõukogule. Asjaomase lepinguosalise taotlusel võib seejärel hakata nõu pidama, et olukorda põhjalikult uurida ja võimaluse korral leida lahendus. Nõu peetakse punkti a teises ja kolmandas lõigus ettenähtud korras.” |
| --- | --- |

(c)

Käesolevas artiklis osutatud „sobivad meetmed” on meetmed, mida võetakse rahvusvahelise õiguse kohaselt ja mis on võrdelised rikkumisega. Kõnealuste meetmete väljavalimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Lepingu peatamine on äärmuslik abinõu.

Meetmetest, mida võetakse eriti pakilistel juhtudel, teatatakse viivitamata teisele lepinguosalisele ja ministrite nõukogule. Asjaomase lepinguosalise taotlusel võib seejärel hakata nõu pidama, et olukorda põhjalikult uurida ja võimaluse korral leida lahendus. Nõu peetakse punkti a teises ja kolmandas lõigus ettenähtud korras.”

(17)  ELT L 50, 20.2.2004, lk 66.

(18)  ELT L 43, 19.2.2008, lk 39.

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005 direktiiv 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 15).

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (ELT L 386, 29.12.2006, lk 1).

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/62 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/62

---

Neljapäev, 4. september 2008Emade tervise parandamine

P6_TA(2008)0406

Euroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon emade suremuse teema kohta 25. septembril 2008 toimuva aastatuhande arengueesmärke käsitleva ÜRO kõrgetasemelist kohtumise eel

2009/C 295 E/16

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ÜRO aastatuhande tippkohtumisel 2000. aasta septembris vastu võetud aastatuhande arengueesmärke;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2008. aasta juuni kohtumisel vastuvõetud ELi tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide kohta ja selle 2010. aasta teetähiseid;

võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke käsitlevat kõrgetasemelist kohtumist, mis toimub 25. septembril 2008. aastal ÜRO peakorteris New Yorgis;

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „ELi aruanne aastatuhande arengueesmärkide kohta 2000–2004” (SEK(2005)0456);

võttes arvesse Brüsselis 16. ja 17. detsembril 2004. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi, milles kinnitati Euroopa Liidu täielikku pühendumist aastatuhande arengueesmärkidele ja poliitika sidususele;

võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1959. aasta lapse õiguste deklaratsiooni, mille kohaselt vajab nii laps kui ka tema ema erilist kaitset ja hoolt, kaasa arvatud vastav hool nii enne kui ka pärast sündi, ning ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, mille kohaselt kindlustavad osalisriigid emadele vajaliku sünnituseelse ja -järgse arstliku hoolduse;

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine arengukoostöös” (KOM(2007)0100);

võttes arvesse ELi–Aafrika ühisstrateegiat, mis võeti vastu ELi-Aafrika Lissaboni tippkohtumisel 2007. aastal;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (1);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2005. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu rolli kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel (2) ja 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni aastatuhande arengueesmärkide kohta – vahekokkuvõte (3);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. novembri 2005. aasta resolutsiooni Aafrika arengustrateegia kohta (4) ja 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika vaheliste suhete olukorra kohta (5);

võttes arvesse Pekingis 1995. aasta septembris toimunud neljandat naiste maailmakonverentsi, Pekingis vastuvõetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning järgnenud lõppdokumente, mis võeti vastu Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamist käsitlevate edasiste meetmete ja algatuste teemal ÜRO erakorralistel istungjärkudel Peking +5 ja Peking +10, vastavalt 10. juunil 2000 ja 11. märtsil 2005;

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldusi „Euroopa Liidu arengupoliitika: Euroopa konsensus” (Euroopa arengukonsensus) (6) ning „Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas” (7);

võttes arvesse ÜRO Rahvastikufondi (UNFPA) aruandeid maailma rahvastiku olukorra kohta pealkirjaga „Võrdõiguslikkuse lubadus – sugude võrdõiguslikkus, reproduktiivtervis ja aastatuhande arengueesmärgid” (2005. aastast) ja „Lootuse täitumise suunas – naised ja rahvusvaheline ränne” (2006. aastast);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (8);

võttes arvesse Aafrika inim- ja rahva õiguste harta juurde lisatud Aafrika naiste õiguste protokolli, mida tuntakse ka Maputo protokollina, mis jõustus 25. novembril 2005, ning Aafrika Liidu tervishoiuministrite konverentsi eriistungil 2006. aasta septembris vastu võetud Maputo tegevuskava kontinentaalse poliitilise raamistiku käivitamiseks seksuaal- ja reproduktiivtervise ning -õiguste kohta aastateks 2007–2010;

võttes arvesse 1994. aasta septembris Kairos toimunud ÜRO rahvusvahelist rahvastiku ja arengu konverentsi (ICPD), Kairos vastu võetud lõplikku tegevuskava ja järgnenud lõppdokumente, mis võeti vastu 1999. aastal ÜRO Peaassamblee erakorralisel istungjärgul ICPD tegevuskava (ICDP +5) edasise rakendamise kohta;

võttes arvesse Brüsseli tegevusraamistikku ja soovitusi jätkusuutliku tervishoiu kohta, mis võeti vastu Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) tervishoiuministrite esimesel kohtumisel Brüsselis 2007. aasta oktoobris;

võttes arvesse ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti (ICESCR), mis jõustus 3. jaanuaril 1976, ja eriti selle artiklit 12;

võttes arvesse ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee üldist märkust nr 14 ICESCR-i artikli 12 kohta („Õigus parimale võimalikule tervislikule seisundile”);

võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW), mis jõustus 3. septembril 1981;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et emade tervis (viies aastatuhande arengueesmärk) on aastatuhande arengueesmärkide seas valdkond, milles on tehtud kõige vähem edusamme, ning seetõttu on see üks nendest eesmärkidest, mille saavutamise tõenäosus 2015. aastaks on kõige väiksem, eriti Sahara-taguse Aafrika ja Lõuna-Aasia riikides; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et emade tervis (viies aastatuhande arengueesmärk) on aastatuhande arengueesmärkide seas valdkond, milles on tehtud kõige vähem edusamme, ning seetõttu on see üks nendest eesmärkidest, mille saavutamise tõenäosus 2015. aastaks on kõige väiksem, eriti Sahara-taguse Aafrika ja Lõuna-Aasia riikides;

| B. | arvestades, et igal aastal sureb raseduse või sünnituse ajal üle poole miljoni naise ning 99 % neist sureb arenguriikides; arvestades, et 20 aasta jooksul on emade suremus Sahara-taguses Aafrikas vähenenud vaid 0,1 % aastas ning ühel kuueteistkümnest naisest selles piirkonnas on eluaegne risk surra raseduse või sünnituse ajal; arvestades, et emade suremus on kõige dramaatilisem tervishoiualase ebavõrdsuse näitaja maailmas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et igal aastal sureb raseduse või sünnituse ajal üle poole miljoni naise ning 99 % neist sureb arenguriikides; arvestades, et 20 aasta jooksul on emade suremus Sahara-taguses Aafrikas vähenenud vaid 0,1 % aastas ning ühel kuueteistkümnest naisest selles piirkonnas on eluaegne risk surra raseduse või sünnituse ajal; arvestades, et emade suremus on kõige dramaatilisem tervishoiualase ebavõrdsuse näitaja maailmas;

| C. | arvestades, et lisaks geograafilisele ebavõrdsusele nähtub emade suremuse alastest kogemustest ja uurimustest, et emade suremuse määr erineb oluliselt sõltuvalt jõukusest, rassist ja etnilisest kuuluvusest, elukohast linnas või maal, kirjaoskuse tasemest ning isegi keelelisest ja usulisest jaotumusest riigisiseselt, sealhulgas tööstusriikides, ning seega on tegemist suurima erinevusega kogu rahvatervise statistikas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et lisaks geograafilisele ebavõrdsusele nähtub emade suremuse alastest kogemustest ja uurimustest, et emade suremuse määr erineb oluliselt sõltuvalt jõukusest, rassist ja etnilisest kuuluvusest, elukohast linnas või maal, kirjaoskuse tasemest ning isegi keelelisest ja usulisest jaotumusest riigisiseselt, sealhulgas tööstusriikides, ning seega on tegemist suurima erinevusega kogu rahvatervise statistikas;

| D. | arvestades, et G8 riigid leppisid kokku tervishoiumeetmetes, mille kohaselt aidatakse Aafrikas koolitada ja värvata 1,5 miljonit tervishoiutöötajat ning tagada, et 80 % emasid abistaks sünnituse ajal väljaõppinud tervishoiutöötaja; arvestades, et meetmed hõlmavad ka kohustust suurendada 36 Aafrika riigis, kus tervishoiutöötajate nappus on kõige teravam, nende arvu 2,3 ni tuhande inimese kohta; arvestades, et sellegipoolest ei mainita 10 miljardi USA dollari kättesaadavaks tegemist, mille abil oleks kodanikuühiskonna aktivistide väitel võimalik päästa igal aastal kuue miljoni ema ja lapse elu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et G8 riigid leppisid kokku tervishoiumeetmetes, mille kohaselt aidatakse Aafrikas koolitada ja värvata 1,5 miljonit tervishoiutöötajat ning tagada, et 80 % emasid abistaks sünnituse ajal väljaõppinud tervishoiutöötaja; arvestades, et meetmed hõlmavad ka kohustust suurendada 36 Aafrika riigis, kus tervishoiutöötajate nappus on kõige teravam, nende arvu 2,3 ni tuhande inimese kohta; arvestades, et sellegipoolest ei mainita 10 miljardi USA dollari kättesaadavaks tegemist, mille abil oleks kodanikuühiskonna aktivistide väitel võimalik päästa igal aastal kuue miljoni ema ja lapse elu;

| E. | arvestades, et emade suremus ja haigestumus kujutab endast üleilmset tervishoiukriisi ning et igal aastal sureb sünnitusel hinnanguliselt 536 000 naist, kusjuures ühel kahekümnest naisest on tõsised tüsistused alates kroonilistest põletikest kuni invaliidsust põhjustavate vigastusteni, näiteks sünnitusjärgne fistul, või eluaegse invaliidsuseni; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et emade suremus ja haigestumus kujutab endast üleilmset tervishoiukriisi ning et igal aastal sureb sünnitusel hinnanguliselt 536 000 naist, kusjuures ühel kahekümnest naisest on tõsised tüsistused alates kroonilistest põletikest kuni invaliidsust põhjustavate vigastusteni, näiteks sünnitusjärgne fistul, või eluaegse invaliidsuseni;

| F. | arvestades, et ei ole mingi saladus, miks naised raseduse ja sünnituse ajal surevad – emade suremuse põhjused on selged ja teada, nagu on ka selle ärahoidmise vahendid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ei ole mingi saladus, miks naised raseduse ja sünnituse ajal surevad – emade suremuse põhjused on selged ja teada, nagu on ka selle ärahoidmise vahendid;

| G. | arvestades, et emade suremuse põhjusi oleks võimalik vältida turvalise emade tervishoiu ning juurdepääsu abil tõhusatele rasestumisvastastele vahenditele ning seaduslikele ja turvalistele abortidele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et emade suremuse põhjusi oleks võimalik vältida turvalise emade tervishoiu ning juurdepääsu abil tõhusatele rasestumisvastastele vahenditele ning seaduslikele ja turvalistele abortidele;

| H. | arvestades, et emade suremust võiks vältida pereplaneerimise meetodite parema kättesaadavuse ja kasutuselevõtuga, ohutu ja kvaliteetse arstliku hoolduse kättesaadavuse ja pakkumisega emadele eeskätt raseduse ajal, sünnitusel, sh erakorraline sünnitusabi, ja pärast sünnitust ning naiste tervise ja toitumise ning seisundi parandamisega ühiskonnas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et emade suremust võiks vältida pereplaneerimise meetodite parema kättesaadavuse ja kasutuselevõtuga, ohutu ja kvaliteetse arstliku hoolduse kättesaadavuse ja pakkumisega emadele eeskätt raseduse ajal, sünnitusel, sh erakorraline sünnitusabi, ja pärast sünnitust ning naiste tervise ja toitumise ning seisundi parandamisega ühiskonnas;

| I. | arvestades, et kuna selline ennetav lähenemisviis hõlmab naiste ja tervishoiutöötajate koolitamist, et nad oleksid võimelised ära tundma rasedus- ja sünnitusaegseid tüsistusi ja otsima vastavat abi, on vaja sobivat tervishoiuasutuste võrgustikku, milleni võiks olemasolevat infrastruktuuri ja transporti arvestades jõuda mõistliku aja jooksul, ning piisavate tervishoiuteenuste pakkumist koolitatud personali poolt lähedalasuvates tervishoiuasutustes, mille korraldus on tõhus ja mis on varustatud elektri, vee ja meditsiiniseadmetega, kaasa arvatud maapiirkondades; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kuna selline ennetav lähenemisviis hõlmab naiste ja tervishoiutöötajate koolitamist, et nad oleksid võimelised ära tundma rasedus- ja sünnitusaegseid tüsistusi ja otsima vastavat abi, on vaja sobivat tervishoiuasutuste võrgustikku, milleni võiks olemasolevat infrastruktuuri ja transporti arvestades jõuda mõistliku aja jooksul, ning piisavate tervishoiuteenuste pakkumist koolitatud personali poolt lähedalasuvates tervishoiuasutustes, mille korraldus on tõhus ja mis on varustatud elektri, vee ja meditsiiniseadmetega, kaasa arvatud maapiirkondades;

| J. | arvestades, et ennetatav emade suremus rikub naiste ja teismeliste tüdrukute õigust elule, nagu see on sätestatud paljudes rahvusvahelistes inimõigustega seotud kohustustes, näiteks ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis, ning et emade suremuse ja haigestumuse põhjused võivad endast kujutada ka muude inimõiguste rikkumist, kaasa arvatud naiste ja tüdrukute õigus olla kõrgeimale standardile vastava füüsilise ja vaimse tervise juures ning õigus omada juurdepääsu põhilistele tervishoiuteenustele, ilma et neid diskrimineeritaks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ennetatav emade suremus rikub naiste ja teismeliste tüdrukute õigust elule, nagu see on sätestatud paljudes rahvusvahelistes inimõigustega seotud kohustustes, näiteks ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis, ning et emade suremuse ja haigestumuse põhjused võivad endast kujutada ka muude inimõiguste rikkumist, kaasa arvatud naiste ja tüdrukute õigus olla kõrgeimale standardile vastava füüsilise ja vaimse tervise juures ning õigus omada juurdepääsu põhilistele tervishoiuteenustele, ilma et neid diskrimineeritaks;

| K. | arvestades, et õigus seksuaalsele ja reproduktiivsele enesemääramisele hõlmab õigust abielluda, omada perekonda ja astuda vabatahtlikult seksuaalsuhetesse, aga ka õigust olla kaitstud seksuaalse vägivalla ja sunni eest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et õigus seksuaalsele ja reproduktiivsele enesemääramisele hõlmab õigust abielluda, omada perekonda ja astuda vabatahtlikult seksuaalsuhetesse, aga ka õigust olla kaitstud seksuaalse vägivalla ja sunni eest;

| L. | arvestades, et riikidel on kohustus osutada tervishoiuteenuseid kui õigust kas ise või teiste kaudu, ning arvestades, et isegi piiratud vahenditega riikidel on võimalik võtta koheseid meetmeid, millel oleks mõju emade tervisele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et riikidel on kohustus osutada tervishoiuteenuseid kui õigust kas ise või teiste kaudu, ning arvestades, et isegi piiratud vahenditega riikidel on võimalik võtta koheseid meetmeid, millel oleks mõju emade tervisele;

| M. | arvestades, et emade suremuse ja sünnitusega seotud vigastuste põhjused ei ole niivõrd praktilist või struktuurset laadi, kuivõrd nad seonduvad pigem ühiskonnas üldiselt ebasoodsamas olukorras olevatele naistele omistatud madalama väärtuse ja staatusega, ning arvestades, et sarnase majandusarengu tasemega riikides on naiste kõrgemal staatusel ja emade väiksemal suremusel otsene seos; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et emade suremuse ja sünnitusega seotud vigastuste põhjused ei ole niivõrd praktilist või struktuurset laadi, kuivõrd nad seonduvad pigem ühiskonnas üldiselt ebasoodsamas olukorras olevatele naistele omistatud madalama väärtuse ja staatusega, ning arvestades, et sarnase majandusarengu tasemega riikides on naiste kõrgemal staatusel ja emade väiksemal suremusel otsene seos;

| N. | arvestades, et naised on mitmete diskrimineerimise vormide tõttu, kaasa arvatud meeste ja naiste ebavõrdsus majapidamises, naistele kahjulikud traditsioonid, naistevastane vägivald, mõjuvõimu puudumine oma reproduktiivtervise ja sellega seotud õiguste üle, tüdrukutest imikute hülgamine ja naise stereotüüp, mis näeb naist peamiselt ema ja hoolitsejana, eriti ohustatud just raseduse ja sünnituse ajal; arvestades, et kõik ELi liikmesriigid on CEDAW-i ratifitseerinud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et naised on mitmete diskrimineerimise vormide tõttu, kaasa arvatud meeste ja naiste ebavõrdsus majapidamises, naistele kahjulikud traditsioonid, naistevastane vägivald, mõjuvõimu puudumine oma reproduktiivtervise ja sellega seotud õiguste üle, tüdrukutest imikute hülgamine ja naise stereotüüp, mis näeb naist peamiselt ema ja hoolitsejana, eriti ohustatud just raseduse ja sünnituse ajal; arvestades, et kõik ELi liikmesriigid on CEDAW-i ratifitseerinud;

| O. | arvestades, et ÜRO peaassamblee on lisanud üldise juurdepääsu reproduktiivtervishoiule 2015. aastaks ühe rahvusvahelise üldsuse aastatuhande arengueesmärgina viienda aastatuhande arengueesmärgi alla, et vähendada emade suremust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜRO peaassamblee on lisanud üldise juurdepääsu reproduktiivtervishoiule 2015. aastaks ühe rahvusvahelise üldsuse aastatuhande arengueesmärgina viienda aastatuhande arengueesmärgi alla, et vähendada emade suremust;

| P. | arvestades, et ICPD-l lubas rahvusvaheline üldsus anda uusi vahendeid, nimetades reproduktiivtervishoidu (kaasa arvatud pereplaneerimine ja emadusega seotud tervishoiuteenused) rahvusvaheliste arengupüüete keskseks eesmärgiks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ICPD-l lubas rahvusvaheline üldsus anda uusi vahendeid, nimetades reproduktiivtervishoidu (kaasa arvatud pereplaneerimine ja emadusega seotud tervishoiuteenused) rahvusvaheliste arengupüüete keskseks eesmärgiks;

| Q. | arvestades, et pereplaneerimise toetamine ei ole suurenenud, vaid vähenenud, ja rahastamise kogumaht on nüüd palju väiksem kui 1994. aastal, olles langenud absoluutarvestuses 723 miljonilt USA dollarilt 1995. aastal 442 miljoni USA dollarini 2004. aastal; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et pereplaneerimise toetamine ei ole suurenenud, vaid vähenenud, ja rahastamise kogumaht on nüüd palju väiksem kui 1994. aastal, olles langenud absoluutarvestuses 723 miljonilt USA dollarilt 1995. aastal 442 miljoni USA dollarini 2004. aastal;

| R. | arvestades, et EL on võtnud viienda aastatuhande arengueesmärgi täitmiseks regulaarseid ja järjepidevaid kohustusi – hiliseim neist oli eespool nimetatud ELi tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide kohta; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EL on võtnud viienda aastatuhande arengueesmärgi täitmiseks regulaarseid ja järjepidevaid kohustusi – hiliseim neist oli eespool nimetatud ELi tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide kohta;

| S. | arvestades, et vaatamata kõnealuse probleemi tõsidusele ja inimõiguste rikkumisele on emadele mõeldud tervishoiuteenused jäänud rahvusvaheliste foorumite päevakorras vähetähtsale kohale ja konkreetsetele haigustele osutatud tähelepanu varju, mistõttu emade suremus on muutunud vähetähtsaks küsimuseks, ning kõrge HIV nakatumismäär on soodustanud emade suremuse ja haigestumise vähendamisel tehtavate edusammude peatumist või aeglustumist, |
| --- | --- |

S.

arvestades, et vaatamata kõnealuse probleemi tõsidusele ja inimõiguste rikkumisele on emadele mõeldud tervishoiuteenused jäänud rahvusvaheliste foorumite päevakorras vähetähtsale kohale ja konkreetsetele haigustele osutatud tähelepanu varju, mistõttu emade suremus on muutunud vähetähtsaks küsimuseks, ning kõrge HIV nakatumismäär on soodustanud emade suremuse ja haigestumise vähendamisel tehtavate edusammude peatumist või aeglustumist,

| 1. | tunneb sügavat muret asjaolu pärast, et emade suremus (viienda aastatuhande arengueesmärgi raames) on ainus aastatuhande arengueesmärk, mille osas alates 2000. aastast mitte ainult puudub edasiminek, eriti Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias, vaid mille näitajad olid 20 aastat tagasi samad mis praegu; |
| --- | --- |

1.

tunneb sügavat muret asjaolu pärast, et emade suremus (viienda aastatuhande arengueesmärgi raames) on ainus aastatuhande arengueesmärk, mille osas alates 2000. aastast mitte ainult puudub edasiminek, eriti Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias, vaid mille näitajad olid 20 aastat tagasi samad mis praegu;

| 2. | märgib, et lisaks haridusele aitab naistele suuremate õiguste andmine oluliselt kaasa emade tervishoiu parandamise (viies aastatuhande arengueesmärk) saavutamisele; |
| --- | --- |

2.

märgib, et lisaks haridusele aitab naistele suuremate õiguste andmine oluliselt kaasa emade tervishoiu parandamise (viies aastatuhande arengueesmärk) saavutamisele;

| 3. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles tähtsustama aastatuhande arengueesmärke käsitleva ÜRO kõrgetasemelise kohtumise eel esmajärjekorras viienda aastatuhande arengueesmärgi saavutamiseks võetavaid meetmeid; |
| --- | --- |

3.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles tähtsustama aastatuhande arengueesmärke käsitleva ÜRO kõrgetasemelise kohtumise eel esmajärjekorras viienda aastatuhande arengueesmärgi saavutamiseks võetavaid meetmeid;

| 4. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles vähendama erinevusi tööstusriikide ja arenguriikide emade suremuse määra vahel, suurendades investeeringuid ja meetmeid tervishoiu valdkonna inimressursi parandamiseks ning pakkudes rohkem ressursse ja võttes kohustusi tervishoiusüsteemide ja esmatasandi tervishoiu infrastruktuuri tugevdamiseks, eraldades muu hulgas vahendeid seireks, järelevalveks, peamiseks rahvatervisega seotud tegevuseks, tegevuseks kohalikul tasandil ja muudeks vajalikeks tugifunktsioonideks; |
| --- | --- |

4.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles vähendama erinevusi tööstusriikide ja arenguriikide emade suremuse määra vahel, suurendades investeeringuid ja meetmeid tervishoiu valdkonna inimressursi parandamiseks ning pakkudes rohkem ressursse ja võttes kohustusi tervishoiusüsteemide ja esmatasandi tervishoiu infrastruktuuri tugevdamiseks, eraldades muu hulgas vahendeid seireks, järelevalveks, peamiseks rahvatervisega seotud tegevuseks, tegevuseks kohalikul tasandil ja muudeks vajalikeks tugifunktsioonideks;

| 5. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles suurendama pingutusi, et kaotada ennetatav emade suremus ja haigestumus, arendades, rakendades ja korrapäraselt hinnates emade suremuse ja haigestumusega üleilmseks vähendamiseks koostatud tegevuskavasid, milles kasutatakse õigluspärast, süsteemset ja jätkusuutlikku inimõigustel põhinevat lähenemist, mida toetavad ja lihtsustavad tugevad institutsioonilised mehhanismid ja rahalised vahendid; |
| --- | --- |

5.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles suurendama pingutusi, et kaotada ennetatav emade suremus ja haigestumus, arendades, rakendades ja korrapäraselt hinnates emade suremuse ja haigestumusega üleilmseks vähendamiseks koostatud tegevuskavasid, milles kasutatakse õigluspärast, süsteemset ja jätkusuutlikku inimõigustel põhinevat lähenemist, mida toetavad ja lihtsustavad tugevad institutsioonilised mehhanismid ja rahalised vahendid;

| 6. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles laiendama emadele mõeldud tervishoiuteenuste osutamist esmatasandi arstiabi raames, tuginedes teadliku valiku mõistele, turvalise emaduse alasele koolitusele, sihipärasele ja tõhusale sünnituseelsele hooldusele, emade toitumisprogrammidele, asjakohasele sünnitusabile, mis aitab vältida keisrilõigete ülemäärast kasutamist ja näeb ette erakorralise sünnitusabi, suunamisteenustele raseduse, sünnituse ja abordiga seotud tüsistuste korral, sünnitusjärgsele hoolekandele ning pereplaneerimisele; |
| --- | --- |

6.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles laiendama emadele mõeldud tervishoiuteenuste osutamist esmatasandi arstiabi raames, tuginedes teadliku valiku mõistele, turvalise emaduse alasele koolitusele, sihipärasele ja tõhusale sünnituseelsele hooldusele, emade toitumisprogrammidele, asjakohasele sünnitusabile, mis aitab vältida keisrilõigete ülemäärast kasutamist ja näeb ette erakorralise sünnitusabi, suunamisteenustele raseduse, sünnituse ja abordiga seotud tüsistuste korral, sünnitusjärgsele hoolekandele ning pereplaneerimisele;

| 7. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles edendama kõikide naiste juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervist käsitlevale igakülgsele teabele ja teenustele; |
| --- | --- |

7.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles edendama kõikide naiste juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervist käsitlevale igakülgsele teabele ja teenustele;

| 8. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma vastu ja arendama emade suremuse vähendamiseks juba hästi sissetöötatud näitajaid ja võrdlusaluseid (sealhulgas ametliku arenguabi eraldamine) ning looma järelevalve- ja aruandlusmehhanisme, mis viiksid kehtiva poliitika ja programmide pideva parandamiseni; |
| --- | --- |

8.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma vastu ja arendama emade suremuse vähendamiseks juba hästi sissetöötatud näitajaid ja võrdlusaluseid (sealhulgas ametliku arenguabi eraldamine) ning looma järelevalve- ja aruandlusmehhanisme, mis viiksid kehtiva poliitika ja programmide pideva parandamiseni;

| 9. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama reproduktiivterviseteenuste taskukohasust, kättesaadavust, juurdepääsetavust ja head kvaliteeti ning suunama maksimaalsed olemasolevad vahendid emade suremuse vähendamise poliitikasse ja programmidesse; |
| --- | --- |

9.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama reproduktiivterviseteenuste taskukohasust, kättesaadavust, juurdepääsetavust ja head kvaliteeti ning suunama maksimaalsed olemasolevad vahendid emade suremuse vähendamise poliitikasse ja programmidesse;

| 10. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama usaldusväärsete ja ajakohaste andmete kogumine, et aidata rakendada emade suremuse ja haigestumise vähendamisega seotud tegevusi; |
| --- | --- |

10.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama usaldusväärsete ja ajakohaste andmete kogumine, et aidata rakendada emade suremuse ja haigestumise vähendamisega seotud tegevusi;

| 11. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles võimaldama piisava hulga oskuslike sünnitusabiliste tagamiseks koolitust, suutlikkuse suurendamist ja infrastruktuuri, et tagada kõigile rasedatele naistele ja tüdrukutele juurdepääs sellistele abilistele ning et programmid ja riiklikud tegevuskavad kajastaksid seda eesmärki; |
| --- | --- |

11.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles võimaldama piisava hulga oskuslike sünnitusabiliste tagamiseks koolitust, suutlikkuse suurendamist ja infrastruktuuri, et tagada kõigile rasedatele naistele ja tüdrukutele juurdepääs sellistele abilistele ning et programmid ja riiklikud tegevuskavad kajastaksid seda eesmärki;

| 12. | nõuab, et riiklike terviseprogrammide raames suurendataks HIV testimist raseduse eel ja selle vältel, retroviiruse vastast ravi HIVi nakatunud rasedate naiste puhul ning HIV ennetusabinõusid, nagu teavituskampaaniad ja koolitus; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et riiklike terviseprogrammide raames suurendataks HIV testimist raseduse eel ja selle vältel, retroviiruse vastast ravi HIVi nakatunud rasedate naiste puhul ning HIV ennetusabinõusid, nagu teavituskampaaniad ja koolitus;

| 13. | nõuab tungivalt, et EL oleks ka edaspidi seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud õiguste toetamise püüdlustes esirinnas, säilitades ICPD tegevuskava rakendamiseks vajaliku rahastamise taseme, ning väljendab kahetsust, et Sahara-taguses Aafrikas, kus on suurim emade suremuse määr, on ka maailma madalaim rasestumisvastaste vahendite kasutamise määr (19 %) ning 30 % emade suremusest selles piirkonnas on tingitud ebaturvalistest abortidest; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et EL oleks ka edaspidi seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud õiguste toetamise püüdlustes esirinnas, säilitades ICPD tegevuskava rakendamiseks vajaliku rahastamise taseme, ning väljendab kahetsust, et Sahara-taguses Aafrikas, kus on suurim emade suremuse määr, on ka maailma madalaim rasestumisvastaste vahendite kasutamise määr (19 %) ning 30 % emade suremusest selles piirkonnas on tingitud ebaturvalistest abortidest;

| 14. | usub, et reproduktiivtervishoiule üldise juurdepääsu tagamise aastatuhande arengueesmärgi saavutamiseks aastaks 2015 tuleb suurendada ELi poolset rahastamist, sest vastasel juhul jätkub naiste elude kaotus raseduse ja sellega seonduvate põhjuste tõttu; |
| --- | --- |

14.

usub, et reproduktiivtervishoiule üldise juurdepääsu tagamise aastatuhande arengueesmärgi saavutamiseks aastaks 2015 tuleb suurendada ELi poolset rahastamist, sest vastasel juhul jätkub naiste elude kaotus raseduse ja sellega seonduvate põhjuste tõttu;

| 15. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles töötama välja programme ja poliitikat, mis on suunatud emade suremuse ennetamise jaoks olulistele terviseteguritele, nagu osalemine tervist puudutavate otsuste tegemise protsessis, teave seksuaal- ja reproduktiivtervise kohta, kirjaoskus, toitumine, mitte-diskrimineerimine ja soolise võrdõiguslikkusega seotud sotsiaalsed normid; |
| --- | --- |

15.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles töötama välja programme ja poliitikat, mis on suunatud emade suremuse ennetamise jaoks olulistele terviseteguritele, nagu osalemine tervist puudutavate otsuste tegemise protsessis, teave seksuaal- ja reproduktiivtervise kohta, kirjaoskus, toitumine, mitte-diskrimineerimine ja soolise võrdõiguslikkusega seotud sotsiaalsed normid;

| 16. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles jätkama emade suremuse vähendamisel tehtud edusamme, osalema aktiivselt üleilmsetes foorumites, näiteks „Countdown to 2015”, jagama asjakohaste programmide ja poliitika kohta parimaid tavasid ning soodustama olukorra paranemise jätkumist; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles jätkama emade suremuse vähendamisel tehtud edusamme, osalema aktiivselt üleilmsetes foorumites, näiteks „Countdown to 2015”, jagama asjakohaste programmide ja poliitika kohta parimaid tavasid ning soodustama olukorra paranemise jätkumist;

| 17. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ei taganeks aastatuhande arengueesmärkide (sh viies aastatuhande arengueesmärk) saavutamiseks võetud rahastamiskohustustest, ning kutsub nõukogu eesistujariiki üles võtma juhtrolli ja näitama eeskuju, tagades piisava ja prognoositava rahastamise ning pingutuste suurendamise, et päästa elusid; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ei taganeks aastatuhande arengueesmärkide (sh viies aastatuhande arengueesmärk) saavutamiseks võetud rahastamiskohustustest, ning kutsub nõukogu eesistujariiki üles võtma juhtrolli ja näitama eeskuju, tagades piisava ja prognoositava rahastamise ning pingutuste suurendamise, et päästa elusid;

| 18. | tuletab meelde liikmesriikide kohustust saavutada 2015. aastaks eesmärk, mille kohaselt ametlik arenguabi moodustab 0,7 % rahvamajanduse kogutoodangust, ning kutsub praegu eesmärgi täitmisest kaugel olevaid liikmesriike üles pingutusi suurendama; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde liikmesriikide kohustust saavutada 2015. aastaks eesmärk, mille kohaselt ametlik arenguabi moodustab 0,7 % rahvamajanduse kogutoodangust, ning kutsub praegu eesmärgi täitmisest kaugel olevaid liikmesriike üles pingutusi suurendama;

| 19. | kutsub üles riike, kes ei ole veel keelustanud tervist ohustavaid tavasid ja traditsioone, näiteks naiste suguelundite moonutamine, võtma sellekohaseid meetmeid ja toetama sellekohaseid teavituskampaaniaid; |
| --- | --- |

19.

kutsub üles riike, kes ei ole veel keelustanud tervist ohustavaid tavasid ja traditsioone, näiteks naiste suguelundite moonutamine, võtma sellekohaseid meetmeid ja toetama sellekohaseid teavituskampaaniaid;

| 20. | palub komisjonil tagada, et aastatuhande arengueesmärkidega seotud lepingutes keskendutaks peamiselt tervishoiu- ja haridusvaldkonnale; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil tagada, et aastatuhande arengueesmärkidega seotud lepingutes keskendutaks peamiselt tervishoiu- ja haridusvaldkonnale;

| 21. | mõistab hukka kirikute pooldatava rasestumisvastaste vahendite kasutamise keelu, kuna kondoomi kasutamisel on otsustav tähtsus haiguste ja soovimatute raseduste vältimisel; |
| --- | --- |

21.

mõistab hukka kirikute pooldatava rasestumisvastaste vahendite kasutamise keelu, kuna kondoomi kasutamisel on otsustav tähtsus haiguste ja soovimatute raseduste vältimisel;

| 22. | mõistab hukka Ameerika Ühendriikide nn üldise vaikimisseaduse, mis takistab USAIDilt (United States Agency for International Development) pereplaneerimisega seotud abi andmiseks rahalist toetust saavatel välismaistel valitsusvälistel organisatsioonidel kasutamast oma rahalisi vahendeid, mis ei pärine Ameerika Ühendriikidest, seaduslike aborditeenuste pakkumiseks, meditsiinialaseks nõustamiseks või abordile suunamisteks; |
| --- | --- |

22.

mõistab hukka Ameerika Ühendriikide nn üldise vaikimisseaduse, mis takistab USAIDilt (United States Agency for International Development) pereplaneerimisega seotud abi andmiseks rahalist toetust saavatel välismaistel valitsusvälistel organisatsioonidel kasutamast oma rahalisi vahendeid, mis ei pärine Ameerika Ühendriikidest, seaduslike aborditeenuste pakkumiseks, meditsiinialaseks nõustamiseks või abordile suunamisteks;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Parlamentidevahelisele Liidule ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomiteele. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Parlamentidevahelisele Liidule ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomiteele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0103.

(2)  ELT C 33 E, 9.2.2006, lk 311.

(3)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 232.

(4)  ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 475.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0483.

(6)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(7)  ELT C 25, 30.1.2008, lk 1.

(8)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/67 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/67

---

Neljapäev, 4. september 2008Teenuskaubandus

P6_TA(2008)0407

Euroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon teenuskaubanduse kohta (2008/2004(INI))

2009/C 295 E/17

Euroopa Parlament,

võttes arvesse teenuskaubanduse üldlepingut (GATS), mis jõustus jaanuaris 1995;

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2006)0567);

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Globaalne Euroopa: tugevam partnerlus Euroopa eksportijate turulepääsu nimel” (KOM(2007)0183);

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt CARIFORUM'i riikide vahelise majanduspartnerluslepingu allakirjutamise ja esialgse kohaldamise kohta (KOM(2008)0155);

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega sõlmitakse majanduspartnerlusleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt CARIFORUM'i riikide vahel (KOM(2008)0156);

võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa kohta – konkurentsivõime välisaspektid (1);

võttes arvesse oma 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühingutele (2);

võttes arvesse oma 13. detsembri 2007. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Koreaga (3);

võttes arvesse oma 8. mai 2008. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooniga (ASEAN) (4);

võttes arvesse oma 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi (5);

võttes arvesse oma 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste majandus- ja kaubandussuhete kohta piirkondadevahelise assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks (6);

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta (7);

võttes arvesse oma 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina vaheliste kaubandussuhete väljavaadete kohta (8);

võttes arvesse oma 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu majandus- ja kaubandussuhete kohta Indiaga (9);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6-0283/2008),

| A. | arvestades, et EL on kõige konkurentsivõimelisem osaleja teenuskaubanduses; arvestades, et rohkem kui 28 protsendiga maailma koguekspordist on EL maailma suurim eksportija ja suurim teenuste osutaja ning on seetõttu väga huvitatud, et kaupadele, teenustele ja investeeringutele avaneksid uued turud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on kõige konkurentsivõimelisem osaleja teenuskaubanduses; arvestades, et rohkem kui 28 protsendiga maailma koguekspordist on EL maailma suurim eksportija ja suurim teenuste osutaja ning on seetõttu väga huvitatud, et kaupadele, teenustele ja investeeringutele avaneksid uued turud;

| B. | arvestades, et 2007. aastal hõlmas teenusesektor üle 75 % EL25 SKTst; arvestades, et 2007. aastal oli teenuste osakaal SKTst Põhja-Ameerikas umbes 78 %, Aafrikas 52 % ja Aasias 60 %; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2007. aastal hõlmas teenusesektor üle 75 % EL25 SKTst; arvestades, et 2007. aastal oli teenuste osakaal SKTst Põhja-Ameerikas umbes 78 %, Aafrikas 52 % ja Aasias 60 %;

| C. | arvestades, et teenuskaubandus hõlmab senini 25 % maailmakaubandusest; arvestades, et nimetatud sektoril on tohutu potentsiaal ja selles sektoris luuakse rohkem töökohti kui üheski teises majandussektoris; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et teenuskaubandus hõlmab senini 25 % maailmakaubandusest; arvestades, et nimetatud sektoril on tohutu potentsiaal ja selles sektoris luuakse rohkem töökohti kui üheski teises majandussektoris;

| D. | arvestades, et kvaliteetsete töökohtade loomisega on kaasnenud töökohtade arvu suurenemine; võtab teadmiseks, et just teenuste sektoris luuakse kõige rohkem osalise tööajaga töökohti ning et selle majandussektori arengus tuleb võtta arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) soovitusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kvaliteetsete töökohtade loomisega on kaasnenud töökohtade arvu suurenemine; võtab teadmiseks, et just teenuste sektoris luuakse kõige rohkem osalise tööajaga töökohti ning et selle majandussektori arengus tuleb võtta arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) soovitusi;

| E. | arvestades, et mitmepoolne kaubandussüsteem, mida kehastab Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), on jätkuvalt kõige tõhusam raamistik ausa ja õiglase kauba- ja teenustevahetuse saavutamiseks ülemaailmsel tasemel, sest selle raames töötatakse välja asjakohased eeskirjad ja tagatakse nende järgimine; arvestades, et WTO peab oma rollis GATSi suhtes arvesse võtma teenustesektori eri olemust, kuivõrd sektori liberaliseeritus või püsivad kaubandustõkked ei ole koguseliselt mõõdetavad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mitmepoolne kaubandussüsteem, mida kehastab Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), on jätkuvalt kõige tõhusam raamistik ausa ja õiglase kauba- ja teenustevahetuse saavutamiseks ülemaailmsel tasemel, sest selle raames töötatakse välja asjakohased eeskirjad ja tagatakse nende järgimine; arvestades, et WTO peab oma rollis GATSi suhtes arvesse võtma teenustesektori eri olemust, kuivõrd sektori liberaliseeritus või püsivad kaubandustõkked ei ole koguseliselt mõõdetavad;

| F. | arvestades, et GATS on ja peab olema mitmepoolne raamistik teenuskaubanduse reguleerimiseks; arvestades, et see ei takista riike ja eriti ELi pidamast läbirääkimisi kahepoolsete kokkulepete üle, mis sisaldavad kaugemaleulatuvaid erikohustuste loendeid, võttes siiski arvesse, et kahepoolsed kokkulepped võivad mitmepoolse raamistiku edenemist või tähtsust kahjulikult mõjutada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et GATS on ja peab olema mitmepoolne raamistik teenuskaubanduse reguleerimiseks; arvestades, et see ei takista riike ja eriti ELi pidamast läbirääkimisi kahepoolsete kokkulepete üle, mis sisaldavad kaugemaleulatuvaid erikohustuste loendeid, võttes siiski arvesse, et kahepoolsed kokkulepped võivad mitmepoolse raamistiku edenemist või tähtsust kahjulikult mõjutada;

| G. | arvestades, et tõhus teenuste infrastruktuur on majandusedu eeltingimus; arvestades, et maailmatasemel teenuste kättesaadavus aitab kaupade ja teenuste eksportijatel ja tootjatel arengumaades lõigata kasu oma konkurentsivõimest; arvestades, et rida arengumaid on välisinvesteeringutele ja -teadmistele tuginedes samuti suutnud saavutada edu rahvusvahelistel teenuseturgudel; arvestades, et teenuste liberaliseerimine on seega muutunud paljude arengustrateegiate oluliseks tahuks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tõhus teenuste infrastruktuur on majandusedu eeltingimus; arvestades, et maailmatasemel teenuste kättesaadavus aitab kaupade ja teenuste eksportijatel ja tootjatel arengumaades lõigata kasu oma konkurentsivõimest; arvestades, et rida arengumaid on välisinvesteeringutele ja -teadmistele tuginedes samuti suutnud saavutada edu rahvusvahelistel teenuseturgudel; arvestades, et teenuste liberaliseerimine on seega muutunud paljude arengustrateegiate oluliseks tahuks;

| H. | arvestades, et kaubandustakistused ja piiritagused tõkked ei piira mitte ainult kaubavahetust, vaid mõjutavad tõsiselt ka teenuskaubandust ja riigihankeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kaubandustakistused ja piiritagused tõkked ei piira mitte ainult kaubavahetust, vaid mõjutavad tõsiselt ka teenuskaubandust ja riigihankeid;

| I. | arvestades, et teenusteturu avamisel tuleb erineva arengutaseme arvessevõtmiseks selget vahet teha tööstusriikide ja arengumaade vahel ning konkreetsete arengumaade vahel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et teenusteturu avamisel tuleb erineva arengutaseme arvessevõtmiseks selget vahet teha tööstusriikide ja arengumaade vahel ning konkreetsete arengumaade vahel;

| J. | arvestades, et mõned arengumaad ja eriti vähim arenenud maad peaksid parandama oma valitsemistava ning looma tõhusad struktuurid ja infrastruktuuri kaubanduse suurendamiseks ja teenusteturgude laiendamiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mõned arengumaad ja eriti vähim arenenud maad peaksid parandama oma valitsemistava ning looma tõhusad struktuurid ja infrastruktuuri kaubanduse suurendamiseks ja teenusteturgude laiendamiseks;

| K. | arvestades, et on oluline, et Euroopa Parlamendil oleks õigeaegne juurdepääs komisjoni erinevate läbirääkimisvolituste tekstidele, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et on oluline, et Euroopa Parlamendil oleks õigeaegne juurdepääs komisjoni erinevate läbirääkimisvolituste tekstidele,

Üldised märkused

| 1. | märgib, et arengu edendamisele ja vaesuse vähendamisele suunatud rahvusvaheline kaubandus peab kaasa aitama ka sotsiaalsele arengule ja väärikale tööle; märgib, et kaubanduseeskirjades tuleb järgida ILO kehtestatud sotsiaalseid standardeid; rõhutab, et võitlus igasuguse ärakasutamise vastu töökohal (eelkõige sunnitöö ja laste töö keeld) ning ametiühinguvabaduse austamine on kõikide huvides tasakaalustatud kaubanduse jaoks olulised; kinnitab vajadust uurida kaubanduse ja sotsiaalküsimuste vastastikust toimet; |
| --- | --- |

1.

märgib, et arengu edendamisele ja vaesuse vähendamisele suunatud rahvusvaheline kaubandus peab kaasa aitama ka sotsiaalsele arengule ja väärikale tööle; märgib, et kaubanduseeskirjades tuleb järgida ILO kehtestatud sotsiaalseid standardeid; rõhutab, et võitlus igasuguse ärakasutamise vastu töökohal (eelkõige sunnitöö ja laste töö keeld) ning ametiühinguvabaduse austamine on kõikide huvides tasakaalustatud kaubanduse jaoks olulised; kinnitab vajadust uurida kaubanduse ja sotsiaalküsimuste vastastikust toimet;

| 2. | juhib tähelepanu ELi teenusepakkujate välise konkurentsivõime kõrgele tasemele; kutsub komisjoni üles taotlema kaubandusläbirääkimistel järkjärgulist ja vastastikust teenuseturule juurdepääsu avamist, reeglite ja eeskirjade suurema läbipaistvuse ja prognoositavuse poliitikat ning karme reegleid ja sanktsioone, võitlemaks korruptsiooni ja monopolide vastu, et mõlema lepingupoole kodanikel ja ettevõtjatel oleks juurdepääs suuremale hulgale teenustele; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu ELi teenusepakkujate välise konkurentsivõime kõrgele tasemele; kutsub komisjoni üles taotlema kaubandusläbirääkimistel järkjärgulist ja vastastikust teenuseturule juurdepääsu avamist, reeglite ja eeskirjade suurema läbipaistvuse ja prognoositavuse poliitikat ning karme reegleid ja sanktsioone, võitlemaks korruptsiooni ja monopolide vastu, et mõlema lepingupoole kodanikel ja ettevõtjatel oleks juurdepääs suuremale hulgale teenustele;

| 3. | tunnistab täielikult, et praegu tehakse vahet eri laadi teenuste vahel, eelkõige on vaja vahet teha kaubanduslike ja mittekaubanduslike teenuste vahel; rõhutab vajadust diferentseeritud lähenemisviisi järele üldhuviteenuste turgude avamisel; |
| --- | --- |

3.

tunnistab täielikult, et praegu tehakse vahet eri laadi teenuste vahel, eelkõige on vaja vahet teha kaubanduslike ja mittekaubanduslike teenuste vahel; rõhutab vajadust diferentseeritud lähenemisviisi järele üldhuviteenuste turgude avamisel;

| 4. | tuletab meelde, et komisjon peab kohustuste loendite üle läbirääkimisi pidades arvestama erinevaid liikmesriikide ja arengumaade huvisid, samuti üksikisikute kategooriate majanduslikku ebavõrdsust; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et komisjon peab kohustuste loendite üle läbirääkimisi pidades arvestama erinevaid liikmesriikide ja arengumaade huvisid, samuti üksikisikute kategooriate majanduslikku ebavõrdsust;

| 5. | on seisukohal, et tõhusalt toimiv teenuste siseturg on tähtis ELi ettevõtjate ülemaailmse konkurentsivõime huvides; rõhutab, et sellega seoses on oluline ühenduse õigusaktide, sealhulgas direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (10), õigeaegne ja korrektne rakendamine ning ülevõtmine; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et tõhusalt toimiv teenuste siseturg on tähtis ELi ettevõtjate ülemaailmse konkurentsivõime huvides; rõhutab, et sellega seoses on oluline ühenduse õigusaktide, sealhulgas direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (10), õigeaegne ja korrektne rakendamine ning ülevõtmine;

| 6. | rõhutab, et teenustesektori kaudu võidakse leida lahendusi paljudele keskkonnaprobleemidele ning on veendunud, et teenused kuuluvad ELi oskusteabe ekspordi peamiste lisandväärtusega elementide hulka; toonitab, et teenustesektori tähtsust tuleb võtta arvesse säästva arengu poliitika kujundamisel; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et teenustesektori kaudu võidakse leida lahendusi paljudele keskkonnaprobleemidele ning on veendunud, et teenused kuuluvad ELi oskusteabe ekspordi peamiste lisandväärtusega elementide hulka; toonitab, et teenustesektori tähtsust tuleb võtta arvesse säästva arengu poliitika kujundamisel;

| 7. | tervitab komisjoni rõhutatud seisukohta, et tuleb tagada üleilmastumise positiivse mõju jõudmine tarbijateni; rõhutab, et aus konkurents teenuste alal koos kõrgetasemelise tarbijakaitsega on otsustavalt tähtis, kui tahetakse tagada, et tarbijatele oleks kasu Euroopa liberaalsest turust; |
| --- | --- |

7.

tervitab komisjoni rõhutatud seisukohta, et tuleb tagada üleilmastumise positiivse mõju jõudmine tarbijateni; rõhutab, et aus konkurents teenuste alal koos kõrgetasemelise tarbijakaitsega on otsustavalt tähtis, kui tahetakse tagada, et tarbijatele oleks kasu Euroopa liberaalsest turust;

| 8. | on veendunud, et teenused etendavad igas majanduses olulist rolli, ning on seisukohal, et teenuseturule juurdepääsu ulatuslikum avamine, milles võetakse arvesse tegelike majandusolude erinevust, ei ole seetõttu oluline mitte ainult arenenud riikidele, vaid ka arengumaadele; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et teenused etendavad igas majanduses olulist rolli, ning on seisukohal, et teenuseturule juurdepääsu ulatuslikum avamine, milles võetakse arvesse tegelike majandusolude erinevust, ei ole seetõttu oluline mitte ainult arenenud riikidele, vaid ka arengumaadele;

| 9. | rõhutab vajadust, et EL võtaks teenuste dereguleerimise ja liberaliseerimise nõudmisel arvesse erinevaid arengutasemeid, ning toonitab seetõttu, et EL ei saa ega tohiks kehtestada teiste maade suhtes mudelit „kõigile ühe mõõdupuuga”; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust, et EL võtaks teenuste dereguleerimise ja liberaliseerimise nõudmisel arvesse erinevaid arengutasemeid, ning toonitab seetõttu, et EL ei saa ega tohiks kehtestada teiste maade suhtes mudelit „kõigile ühe mõõdupuuga”;

| 10. | usub, et heade tulemuste saavutamiseks peab iga uue teenindussektori liberaliseerimine, eriti arengumaades, tingimata: kaasa tooma uued õigusnormid ning järelevalve- ja rakendusmehhanismid, mis võimaldavad piirata negatiivset mõju elanikkonnale ja keskkonnale ning turgu valitseva positsiooni ja koondumise kuritarvitamist; olema loogilises järjestuses ja varustatud vajalike kaasmeetmetega; |
| --- | --- |

10.

usub, et heade tulemuste saavutamiseks peab iga uue teenindussektori liberaliseerimine, eriti arengumaades, tingimata: kaasa tooma uued õigusnormid ning järelevalve- ja rakendusmehhanismid, mis võimaldavad piirata negatiivset mõju elanikkonnale ja keskkonnale ning turgu valitseva positsiooni ja koondumise kuritarvitamist; olema loogilises järjestuses ja varustatud vajalike kaasmeetmetega;

| 11. | on teadlik, et uus kavandatud siseriikliku reguleerimise kord lisatakse GATSile lisana, mis nõuab lepingu muutmist; palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti kõikidest GATSi siseriikliku reguleerimise töörühma toimingutest ja esitada kõik otsused GATSi lepingu muutmise kohta parlamendile kaasotsustamismenetluse korras; |
| --- | --- |

11.

on teadlik, et uus kavandatud siseriikliku reguleerimise kord lisatakse GATSile lisana, mis nõuab lepingu muutmist; palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti kõikidest GATSi siseriikliku reguleerimise töörühma toimingutest ja esitada kõik otsused GATSi lepingu muutmise kohta parlamendile kaasotsustamismenetluse korras;

| 12. | tunnustab riikide suveräänsust ja seega nende õigust reguleerida kõiki teenuste valdkondi, eriti avalike teenuste valdkonda, sõltumata sellest, kas GATSi raames on võetud kohustusi – eeldusel, et sellised eeskirjad on kehtestatud kooskõlas GATSi artikliga VI siseriikliku reguleerimise kohta; usub, et teenuseturud vajavad tõhusaks toimimiseks selgeid ja õiguslikult üheselt mõistetavaid eeskirju; |
| --- | --- |

12.

tunnustab riikide suveräänsust ja seega nende õigust reguleerida kõiki teenuste valdkondi, eriti avalike teenuste valdkonda, sõltumata sellest, kas GATSi raames on võetud kohustusi – eeldusel, et sellised eeskirjad on kehtestatud kooskõlas GATSi artikliga VI siseriikliku reguleerimise kohta; usub, et teenuseturud vajavad tõhusaks toimimiseks selgeid ja õiguslikult üheselt mõistetavaid eeskirju;

| 13. | on seisukohal, et tõhususe kasv, mis tuleneks turgude avamisest teenuste konkurentsile, kui sellega kaasnevad siseriiklikud reguleerivad meetmed, lubaks vähemarenenud riikidel pakkuda oma kodanikele suuremat hulka teenuseid; rõhutab vajadust tagada taskukohaste hindadega ja kõrgete kvaliteedistandarditega universaalsed, kõigile kättesaadavad ja jätkusuutlikud teenused; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et tõhususe kasv, mis tuleneks turgude avamisest teenuste konkurentsile, kui sellega kaasnevad siseriiklikud reguleerivad meetmed, lubaks vähemarenenud riikidel pakkuda oma kodanikele suuremat hulka teenuseid; rõhutab vajadust tagada taskukohaste hindadega ja kõrgete kvaliteedistandarditega universaalsed, kõigile kättesaadavad ja jätkusuutlikud teenused;

| 14. | rõhutab vajadust liberaliseerimist reguleerivate eeskirjade ja standardite järele; toetab keskkonna- ja kvaliteedistandardite mõistlikku ja objektiivset järgimist, ilma et tekitataks ebavajalikke kaubandustõkkeid; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust liberaliseerimist reguleerivate eeskirjade ja standardite järele; toetab keskkonna- ja kvaliteedistandardite mõistlikku ja objektiivset järgimist, ilma et tekitataks ebavajalikke kaubandustõkkeid;

| 15. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon avaldas ühenduse pakkumispaketi praeguste GATSi läbirääkimiste käigus, on siiski seisukohal, et komisjon peaks põhjalikumalt arutama päevakohaseid arenguid Euroopa Parlamendi ja selle vastutavate komisjonidega; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon avaldas ühenduse pakkumispaketi praeguste GATSi läbirääkimiste käigus, on siiski seisukohal, et komisjon peaks põhjalikumalt arutama päevakohaseid arenguid Euroopa Parlamendi ja selle vastutavate komisjonidega;

| 16. | juhib tähelepanu, et teenuskaubandus on suures osas ekspertteadmiste ülekandmine riikide vahel ja et vaba teenuskaubandus on seega iga arengustrateegia oluline osa, sest see võimaldab ulatuslike oskusteadmiste edasikandmist kiiresti ja tõhusalt; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu, et teenuskaubandus on suures osas ekspertteadmiste ülekandmine riikide vahel ja et vaba teenuskaubandus on seega iga arengustrateegia oluline osa, sest see võimaldab ulatuslike oskusteadmiste edasikandmist kiiresti ja tõhusalt;

| 17. | tunnistab, et sageli tekivad mõnedes arengumaades teenuste osutamisel probleemid õigluse ja läbipaistvusega arenenud majandussüsteemidest pärit ettevõtete kaasosaluse tõttu; |
| --- | --- |

17.

tunnistab, et sageli tekivad mõnedes arengumaades teenuste osutamisel probleemid õigluse ja läbipaistvusega arenenud majandussüsteemidest pärit ettevõtete kaasosaluse tõttu;

| 18. | nõuab komisjonilt üksikasjalikku ülevaadet konkreetsetest teenindussektoritest, näiteks tarkvara-, filmi-, logistika- ja finantsteenuste sektor, mis on teatavates arengumaades otsustava tähtsusega ning mida osutatakse ja turustatakse kogu maailmas; nõuab ühtlasi komisjonilt üksikasjalikke analüüse nende teenuste mõju kohta Euroopa teenuseturule; |
| --- | --- |

18.

nõuab komisjonilt üksikasjalikku ülevaadet konkreetsetest teenindussektoritest, näiteks tarkvara-, filmi-, logistika- ja finantsteenuste sektor, mis on teatavates arengumaades otsustava tähtsusega ning mida osutatakse ja turustatakse kogu maailmas; nõuab ühtlasi komisjonilt üksikasjalikke analüüse nende teenuste mõju kohta Euroopa teenuseturule;

| 19. | nõuab komisjonilt üksikasjalikku ülevaadet olulistest andmetest kaevandusteenuste kohta, mida osutatakse ülemaailmselt; nõuab ühtlasi komisjonilt üksikasjalikku teavet selle valdkonna teenuste osutamise asukoha, ettevõtjate, teenuste ulatuse ja kvaliteedi kohta; |
| --- | --- |

19.

nõuab komisjonilt üksikasjalikku ülevaadet olulistest andmetest kaevandusteenuste kohta, mida osutatakse ülemaailmselt; nõuab ühtlasi komisjonilt üksikasjalikku teavet selle valdkonna teenuste osutamise asukoha, ettevõtjate, teenuste ulatuse ja kvaliteedi kohta;

Doha arenguvoor ja GATS

| 20. | tuletab meelde GATSi artiklit XIX, mille kohaselt tuleb liikmetel asuda pidama järjestikuseid läbirääkimisvoore, alustades mitte hiljem kui viis aastat pärast WTO lepingu jõustumise kuupäeva ja seejärel perioodiliselt, et saavutada järkjärguline suurem teenuskaubanduse liberaliseerimine; tuletab meelde, et sellised läbirääkimised toimuvad üksikettevõtja põhimõttel ja need tuleb seega tasakaalustada teistes läbirääkimisvaldkondades esitatud huvidega; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde GATSi artiklit XIX, mille kohaselt tuleb liikmetel asuda pidama järjestikuseid läbirääkimisvoore, alustades mitte hiljem kui viis aastat pärast WTO lepingu jõustumise kuupäeva ja seejärel perioodiliselt, et saavutada järkjärguline suurem teenuskaubanduse liberaliseerimine; tuletab meelde, et sellised läbirääkimised toimuvad üksikettevõtja põhimõttel ja need tuleb seega tasakaalustada teistes läbirääkimisvaldkondades esitatud huvidega;

| 21. | tuletab meelde, et GATSi põhimõtted ei keela erastamist ega deregulatsiooni; rõhutab seetõttu, et iga riik on vaba liberaliseerima mistahes teenusesektorit; rõhutab, et GATSi loendid tegelevad iga WTO liikme seotud kohustustega teenuskaubanduse seisukohast ja et iga liige on vaba avama oma turgu väljaspool GATSi kohustusi eeldusel, et järgitakse GATSi artiklis II sätestatud enamsoodustusrežiimi põhimõtet või artiklit V majandusintegratsiooni kohta; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et GATSi põhimõtted ei keela erastamist ega deregulatsiooni; rõhutab seetõttu, et iga riik on vaba liberaliseerima mistahes teenusesektorit; rõhutab, et GATSi loendid tegelevad iga WTO liikme seotud kohustustega teenuskaubanduse seisukohast ja et iga liige on vaba avama oma turgu väljaspool GATSi kohustusi eeldusel, et järgitakse GATSi artiklis II sätestatud enamsoodustusrežiimi põhimõtet või artiklit V majandusintegratsiooni kohta;

| 22. | tuletab meelde, et Doha arenguvoor peab keskenduma arengule ja et vastavalt sellele peavad läbirääkimised teenuskaubanduse üle teenima nii ELi huve kui ka vaeseimate riikide majanduskasvu huve; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et Doha arenguvoor peab keskenduma arengule ja et vastavalt sellele peavad läbirääkimised teenuskaubanduse üle teenima nii ELi huve kui ka vaeseimate riikide majanduskasvu huve;

| 23. | rõhutab vajadust jätta arengumaadele kaubanduse avamisel vastastikkuse määra osas poliitilist vabadust, võimaldades neil ise otsustada, millises ulatuses ja kiirusega liberaliseerimise poole püüelda; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust jätta arengumaadele kaubanduse avamisel vastastikkuse määra osas poliitilist vabadust, võimaldades neil ise otsustada, millises ulatuses ja kiirusega liberaliseerimise poole püüelda;

| 24. | märgib ära arengumaade taotluse ELile ja USA-le eelkõige parandada pakkumisi 4. režiimi osas; peab vajalikuks leida õige tasakaal, mis rahuldaks mõlemaid pooli; nõuab, et komisjon teavitaks teda kõikidest muudatustest esialgsetesse taotlustesse; |
| --- | --- |

24.

märgib ära arengumaade taotluse ELile ja USA-le eelkõige parandada pakkumisi 4. režiimi osas; peab vajalikuks leida õige tasakaal, mis rahuldaks mõlemaid pooli; nõuab, et komisjon teavitaks teda kõikidest muudatustest esialgsetesse taotlustesse;

Kahepoolsed ja piirkondlikud kokkulepped

| 25. | toetab selget ja ambitsioonikat kohustuste taset praegu läbiräägitavates ning tulevastes kahepoolsetes ja piirkondlikes kaubanduslepingutes; rõhutab nendesse kaubanduslepingutesse inimõigusklauslite ja sotsiaalsete standardite lisamise tähtsust; |
| --- | --- |

25.

toetab selget ja ambitsioonikat kohustuste taset praegu läbiräägitavates ning tulevastes kahepoolsetes ja piirkondlikes kaubanduslepingutes; rõhutab nendesse kaubanduslepingutesse inimõigusklauslite ja sotsiaalsete standardite lisamise tähtsust;

| 26. | võtab teadmiseks AKV-riikide Kariibi mere piirkonna foorumiga (CARIFORUM) sõlmitud majanduspartnerluslepingus saavutatud tulemusi; usub, et teenuskaubandus on arengumootor, tingimusel et nende teenuste reguleerimiseks on olemas kindlad ja läbipaistvad siseriiklikud eeskirjad; nõuab, et kõigile tagatakse kõrgete kvaliteedistandarditega universaalsed, kõigile kättesaadavad, jätkusuutlikud ja taskukohaste hindadega avalikud teenused; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks AKV-riikide Kariibi mere piirkonna foorumiga (CARIFORUM) sõlmitud majanduspartnerluslepingus saavutatud tulemusi; usub, et teenuskaubandus on arengumootor, tingimusel et nende teenuste reguleerimiseks on olemas kindlad ja läbipaistvad siseriiklikud eeskirjad; nõuab, et kõigile tagatakse kõrgete kvaliteedistandarditega universaalsed, kõigile kättesaadavad, jätkusuutlikud ja taskukohaste hindadega avalikud teenused;

| 27. | märgib, et CARIFORUMi majanduspartnerluslepingute investeerimispeatükis tagatakse välisinvestoritele nende eeldatav kasum lepingu alusel võetud kohustuste tulemusel; |
| --- | --- |

27.

märgib, et CARIFORUMi majanduspartnerluslepingute investeerimispeatükis tagatakse välisinvestoritele nende eeldatav kasum lepingu alusel võetud kohustuste tulemusel;

| 28. | toetab eriti ELi-CARIFORUMi lepingu kokkulepet 4. režiimi osas; on seisukohal, et see on vahend vältimaks ajude väljavoolu; |
| --- | --- |

28.

toetab eriti ELi-CARIFORUMi lepingu kokkulepet 4. režiimi osas; on seisukohal, et see on vahend vältimaks ajude väljavoolu;

| 29. | usub seoses läbirääkimistega ELi-ASEANi vabakaubanduslepingu üle, et nendes lepingu aspektides, mis avaldavad mõju riigihangetele, investeeringutele ja teenustele, tuleks arvesse võtta ASEANi liikmete erinevat arengutaset ja austada kõigi osaliste õigust reguleerida avalikke teenuseid, eriti neid, mis on seotud põhivajadustega – mis ei tohiks siiski takistada eraettevõtjaid täitmast lünki seal, kus riik ei suuda kodanikele vajalikke teenuseid osutada; |
| --- | --- |

29.

usub seoses läbirääkimistega ELi-ASEANi vabakaubanduslepingu üle, et nendes lepingu aspektides, mis avaldavad mõju riigihangetele, investeeringutele ja teenustele, tuleks arvesse võtta ASEANi liikmete erinevat arengutaset ja austada kõigi osaliste õigust reguleerida avalikke teenuseid, eriti neid, mis on seotud põhivajadustega – mis ei tohiks siiski takistada eraettevõtjaid täitmast lünki seal, kus riik ei suuda kodanikele vajalikke teenuseid osutada;

| 30. | on seoses ELi-Korea vabakaubanduslepingu läbirääkimistega teadlik raskustest, mida kogevad välisfirmad, taotledes juurdepääsu Korea teenuseturule, sh pangandusele, kindlustusele, telekommunikatsioonile, uudisteagentuuridele ja juriidilisele nõustamisele; samuti nõuab tungivalt, et komisjon võtaks selle küsimuse käsitlemisel vabakaubanduslepingu läbirääkimistel arvesse ELis üha kasvavat muret panganduse ja kindlustuse kriisiohtlikest mõjudest, sest nende sektorite liberaliseerimisega ei käinud kaasas kindlad ja läbipaistvad siseriiklikud eeskirjad; |
| --- | --- |

30.

on seoses ELi-Korea vabakaubanduslepingu läbirääkimistega teadlik raskustest, mida kogevad välisfirmad, taotledes juurdepääsu Korea teenuseturule, sh pangandusele, kindlustusele, telekommunikatsioonile, uudisteagentuuridele ja juriidilisele nõustamisele; samuti nõuab tungivalt, et komisjon võtaks selle küsimuse käsitlemisel vabakaubanduslepingu läbirääkimistel arvesse ELis üha kasvavat muret panganduse ja kindlustuse kriisiohtlikest mõjudest, sest nende sektorite liberaliseerimisega ei käinud kaasas kindlad ja läbipaistvad siseriiklikud eeskirjad;

| 31. | rõhutab seoses läbirääkimistega ELi-India vabakaubanduslepingu üle meie partnerluse tähtsust Indiaga ja vajadust saavutada ambitsioonikas kokkulepe oluliste ja ulatuslike kohustustega, võimalikult väheste piirangutega India turule pääsu osas, mis oleks võimalik kõikide tarneviiside puhul; juhib tähelepanu asjaolule, et teenuskaubanduse liberaliseerimine peab hõlmama vähemalt 90 % sektorist ja kaubandusmahust vastavalt GATSi artiklis V sätestatud olulise mahu nõudele; rõhutab, et piirangud on eriti tuntavad sellistes valdkondades nagu finantsteenused, väärtpaberid, raamatupidamine, telekommunikatsioon, turustamine, posti- ja kulleriteenused ning õigusteenused; |
| --- | --- |

31.

rõhutab seoses läbirääkimistega ELi-India vabakaubanduslepingu üle meie partnerluse tähtsust Indiaga ja vajadust saavutada ambitsioonikas kokkulepe oluliste ja ulatuslike kohustustega, võimalikult väheste piirangutega India turule pääsu osas, mis oleks võimalik kõikide tarneviiside puhul; juhib tähelepanu asjaolule, et teenuskaubanduse liberaliseerimine peab hõlmama vähemalt 90 % sektorist ja kaubandusmahust vastavalt GATSi artiklis V sätestatud olulise mahu nõudele; rõhutab, et piirangud on eriti tuntavad sellistes valdkondades nagu finantsteenused, väärtpaberid, raamatupidamine, telekommunikatsioon, turustamine, posti- ja kulleriteenused ning õigusteenused;

| 32. | on seoses ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu vabakaubanduslepingu läbirääkimistega mures läbipaistvuse ja aruandekohustuste taseme pärast finantsteenuste valdkonnas ning eelkõige riiklike investeerimisfondide investeeringute valdkonnas; |
| --- | --- |

32.

on seoses ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu vabakaubanduslepingu läbirääkimistega mures läbipaistvuse ja aruandekohustuste taseme pärast finantsteenuste valdkonnas ning eelkõige riiklike investeerimisfondide investeeringute valdkonnas;

Valdkonnapõhised küsimused

| 33. | märgib, et ükski WTO liige ei ole veel võtnud kohustusi veevarustuse sektoris; rõhutab, et kui selline kohustus võetakse, ei takista see riiki kehtestamast selliseid kvaliteedi-, ohutuse- või hinnatasemeid või muid poliitilisi eesmärke nagu ta vajalikuks peab, ning et samad eeskirjad kehtivad nii välismaiste kui ka kohalike tarnijate kohta; |
| --- | --- |

33.

märgib, et ükski WTO liige ei ole veel võtnud kohustusi veevarustuse sektoris; rõhutab, et kui selline kohustus võetakse, ei takista see riiki kehtestamast selliseid kvaliteedi-, ohutuse- või hinnatasemeid või muid poliitilisi eesmärke nagu ta vajalikuks peab, ning et samad eeskirjad kehtivad nii välismaiste kui ka kohalike tarnijate kohta;

| 34. | rõhutab selliste kultuuriteenuste nagu audiovisuaal-, muusika- ja kirjastussektori tähtsust nii ELi tööstuste kui ka kaubanduspartnerite jaoks; palub komisjonil tagada, et kultuuriteenuste kaubandust tasakaalustatakse nõuetekohaselt, austades seejuures intellektuaalomandi õiguste kaitset; |
| --- | --- |

34.

rõhutab selliste kultuuriteenuste nagu audiovisuaal-, muusika- ja kirjastussektori tähtsust nii ELi tööstuste kui ka kaubanduspartnerite jaoks; palub komisjonil tagada, et kultuuriteenuste kaubandust tasakaalustatakse nõuetekohaselt, austades seejuures intellektuaalomandi õiguste kaitset;

| 35. | rõhutab, et paljudes arengumaades on eriti turismisektori panus majandusse väga suur; peab seetõttu oluliseks ELi abi arengukoostöö ja tehnilise abi kaudu; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et paljudes arengumaades on eriti turismisektori panus majandusse väga suur; peab seetõttu oluliseks ELi abi arengukoostöö ja tehnilise abi kaudu;

| 36. | usub, et eelnevalt kehtestatud kindlate ja läbipaistvate siseriiklike eeskirjade alusel võib ettevaatlik ja etapiviisiline finantsteenuste turu avamine arengumaades pakkuda kodanikele ja ettevõtjatele juurdepääsu rahalistele vahenditele kohalike töökohtade loomiseks ja vaesuse vähendamiseks, sest nad ei ole enam sunnitud sõltuma riiklikest monopolidest või asutustest; |
| --- | --- |

36.

usub, et eelnevalt kehtestatud kindlate ja läbipaistvate siseriiklike eeskirjade alusel võib ettevaatlik ja etapiviisiline finantsteenuste turu avamine arengumaades pakkuda kodanikele ja ettevõtjatele juurdepääsu rahalistele vahenditele kohalike töökohtade loomiseks ja vaesuse vähendamiseks, sest nad ei ole enam sunnitud sõltuma riiklikest monopolidest või asutustest;

| 37. | on seisukohal et oma välise konkurentsivõime tugevdamiseks peab EL võtma oma kaubanduspoliitikas meetmeid, et suurendada e-kaubanduse ja elektrooniliste tehingute turvalisust ning parandada andmekaitset; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal et oma välise konkurentsivõime tugevdamiseks peab EL võtma oma kaubanduspoliitikas meetmeid, et suurendada e-kaubanduse ja elektrooniliste tehingute turvalisust ning parandada andmekaitset;

| 38. | märgib, et teenused, eriti finantsteenused, puudutavad paljusid pädevusvaldkondi, ja rõhutab, et käesoleva resolutsiooni keskmes on teenuskaubandus, st turulepääsu saavutamine turgude vabatahtliku avamise kaudu nõudmise ja pakkumise meetodil toimuvate läbirääkimiste tulemusena; teeb ettepaneku, et selliseid valdkondi nagu finantsjärelevalve, reguleerimine ja muud finantsteenuste eri aspektidega seonduvad küsimused, tuleks käsitleda asjakohases raamistikus; |
| --- | --- |

38.

märgib, et teenused, eriti finantsteenused, puudutavad paljusid pädevusvaldkondi, ja rõhutab, et käesoleva resolutsiooni keskmes on teenuskaubandus, st turulepääsu saavutamine turgude vabatahtliku avamise kaudu nõudmise ja pakkumise meetodil toimuvate läbirääkimiste tulemusena; teeb ettepaneku, et selliseid valdkondi nagu finantsjärelevalve, reguleerimine ja muud finantsteenuste eri aspektidega seonduvad küsimused, tuleks käsitleda asjakohases raamistikus;

| 39. | toetab igati komisjoni arvamust, et turulepääs ja vabakaubandus teenuste valdkonnas on Lissaboni majanduskasvu ja tööhõivestrateegia oluline osa; rõhutab, et kõik osalevad riigid ja piirkonnad saavad kasu avatud turgudest koos tasakaalustatud ja reguleeritud vabakaubandusega teenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

39.

toetab igati komisjoni arvamust, et turulepääs ja vabakaubandus teenuste valdkonnas on Lissaboni majanduskasvu ja tööhõivestrateegia oluline osa; rõhutab, et kõik osalevad riigid ja piirkonnad saavad kasu avatud turgudest koos tasakaalustatud ja reguleeritud vabakaubandusega teenuste valdkonnas;

| 40. | märgib, et ELi äriühingud on rahvusvahelisel tasandil üha aktiivsemad, et ülemaailmset majanduskasvu edendavad suures osas kolmandad riigid ning et parem turulepääs aitaks seega kaasa ELi konkurentsivõime suurendamisele; |
| --- | --- |

40.

märgib, et ELi äriühingud on rahvusvahelisel tasandil üha aktiivsemad, et ülemaailmset majanduskasvu edendavad suures osas kolmandad riigid ning et parem turulepääs aitaks seega kaasa ELi konkurentsivõime suurendamisele;

| 41. | on arvamusel, et teenuskaubandus on vajalik täiendus kaubavahetusele, kuid neid peaks käsitama eraldiseisvatena; |
| --- | --- |

41.

on arvamusel, et teenuskaubandus on vajalik täiendus kaubavahetusele, kuid neid peaks käsitama eraldiseisvatena;

| 42. | on seisukohal, et teenustel põhinev majandus on muutunud OECD riikide majanduses kvantitatiivselt kõige olulisemaks majandussektoriks ja et kasvanud kaubandus ja teenuste kättesaadavus suurendavad majanduskasvu ning hõlbustavad ettevõtete kasvu ja arengut, parandades seeläbi muude tööstussektorite tulemuslikkust, sest teenused on üha rohkem omavahel seotud üleilmastunud maailmas olulised vahetooted; |
| --- | --- |

42.

on seisukohal, et teenustel põhinev majandus on muutunud OECD riikide majanduses kvantitatiivselt kõige olulisemaks majandussektoriks ja et kasvanud kaubandus ja teenuste kättesaadavus suurendavad majanduskasvu ning hõlbustavad ettevõtete kasvu ja arengut, parandades seeläbi muude tööstussektorite tulemuslikkust, sest teenused on üha rohkem omavahel seotud üleilmastunud maailmas olulised vahetooted;

| 43. | tunnistab, et turulepääsu saavutamine teenuste valdkonnas on WTO Doha arengukava läbirääkimistel keeruline protsess; kutsub komisjoni üles töötama välja tasakaalustatud paketti koos ambitsioonika pakkumisega teenuste, eriti finantsteenuste valdkonnas, milles ELi ettevõtetel on konkurentsivõimelised ekspertteadmised ja suur kasvupotentsiaal; märgib, et eeskirjade ja standardite täitmine on vajalik selleks, et hoida ära mittetariifseid tõkkeid, mis võivad olla probleemiks teenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

43.

tunnistab, et turulepääsu saavutamine teenuste valdkonnas on WTO Doha arengukava läbirääkimistel keeruline protsess; kutsub komisjoni üles töötama välja tasakaalustatud paketti koos ambitsioonika pakkumisega teenuste, eriti finantsteenuste valdkonnas, milles ELi ettevõtetel on konkurentsivõimelised ekspertteadmised ja suur kasvupotentsiaal; märgib, et eeskirjade ja standardite täitmine on vajalik selleks, et hoida ära mittetariifseid tõkkeid, mis võivad olla probleemiks teenuste valdkonnas;

| 44. | kutsub komisjoni üles võtma kaubandusläbirääkimistel täielikult arvesse üldhuviteenuste olemasolu ja turgude avamise potentsiaalset mõju üldhuviteenuste korraldusele; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni üles võtma kaubandusläbirääkimistel täielikult arvesse üldhuviteenuste olemasolu ja turgude avamise potentsiaalset mõju üldhuviteenuste korraldusele;

| 45. | märgib, et finantsteenuste seisukohast on ELil üks maailma kõige avatumaid turge, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et EL peab pidama aktiivsemaid ja tasakaalustatumaid läbirääkimisi teenuskaubanduse üle ning toetama avatuse, arengu ja vastastikkuse põhimõtet; |
| --- | --- |

45.

märgib, et finantsteenuste seisukohast on ELil üks maailma kõige avatumaid turge, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et EL peab pidama aktiivsemaid ja tasakaalustatumaid läbirääkimisi teenuskaubanduse üle ning toetama avatuse, arengu ja vastastikkuse põhimõtet;

| 46. | rõhutab, kui oluline on, et finantsteenuste eest vastutavad asutused peaksid sammu kõikide arengutega Euroopa ja ülemaailmsel finantsteenuste turul; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama Euroopa reguleerivaid raamistikke ning tõhustama reguleerimisalast dialoogi ELi ja tema kaubanduspartnerite vahel eesmärgiga vähendada kaubandustõkkeid; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, kui oluline on, et finantsteenuste eest vastutavad asutused peaksid sammu kõikide arengutega Euroopa ja ülemaailmsel finantsteenuste turul; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama Euroopa reguleerivaid raamistikke ning tõhustama reguleerimisalast dialoogi ELi ja tema kaubanduspartnerite vahel eesmärgiga vähendada kaubandustõkkeid;

| 47. | kutsub komisjoni üles uurima kolmandate riikide offshore tavasid, mis ohustavad vastastikku kasulikku turgude avamist; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles uurima kolmandate riikide offshore tavasid, mis ohustavad vastastikku kasulikku turgude avamist;

| 48. | kutsub liikmesriike üles töötama komisjoniga integreerituma ja ühtsema kaubanduspoliitika nimel, eriti investeeringute valdkonnas; juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriigid ei tohiks välisinvesteeringute riske üle hinnata, vaid peaksid püüdlema majanduse tõhusa avatuse ja riigi omanduses olevate fondide osas ühise lähenemise poole; nendib vajadust hinnata küsimusi nagu varustuskindlus, eelkõige mis puudutab riigiettevõtete välisinvesteeringuid energiasektorisse, tuletab meelde, et sellist hindamist ei tohi kasutada kaitsemeetmena; |
| --- | --- |

48.

kutsub liikmesriike üles töötama komisjoniga integreerituma ja ühtsema kaubanduspoliitika nimel, eriti investeeringute valdkonnas; juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriigid ei tohiks välisinvesteeringute riske üle hinnata, vaid peaksid püüdlema majanduse tõhusa avatuse ja riigi omanduses olevate fondide osas ühise lähenemise poole; nendib vajadust hinnata küsimusi nagu varustuskindlus, eelkõige mis puudutab riigiettevõtete välisinvesteeringuid energiasektorisse, tuletab meelde, et sellist hindamist ei tohi kasutada kaitsemeetmena;

| 49. | juhib komisjoni tähelepanu ELis konkurentsieeskirjadest kinnipidamisega seonduvatele võimalikele riskidele, sest WTO riigihangete lepingus puudub vastastikkuse põhimõte; |
| --- | --- |

49.

juhib komisjoni tähelepanu ELis konkurentsieeskirjadest kinnipidamisega seonduvatele võimalikele riskidele, sest WTO riigihangete lepingus puudub vastastikkuse põhimõte;

| 50. | nõuab, et komisjon võtaks rangemaid meetmeid eelkõige Interneti teel leviva võltsimise vastu, soodustades muu hulgas paremat koostööd riikide haldusasutuste vahel ja tugevdades meetmeid võltsimise seirel ja analüüsimisel; palub komisjonil täiendavalt esitada parlamendile ja nõukogule ettepanek eesmärgiga pakkuda ühendusele ja selle liikmesriikidele Euroopa tasandil kvalitatiivseid ja statistilisi andmeid võltsimise kohta, eelkõige Interneti kaudu; |
| --- | --- |

50.

nõuab, et komisjon võtaks rangemaid meetmeid eelkõige Interneti teel leviva võltsimise vastu, soodustades muu hulgas paremat koostööd riikide haldusasutuste vahel ja tugevdades meetmeid võltsimise seirel ja analüüsimisel; palub komisjonil täiendavalt esitada parlamendile ja nõukogule ettepanek eesmärgiga pakkuda ühendusele ja selle liikmesriikidele Euroopa tasandil kvalitatiivseid ja statistilisi andmeid võltsimise kohta, eelkõige Interneti kaudu;

| 51. | jagab komisjoni tugevat poolehoidu mitmepoolsetele kaubandusläbirääkimistele, aga märgib, et teenuskaubanduse valdkonnas, eriti finantsteenuste osas võivad vabakaubanduslepingud turulepääsu saavutamiseks paremini sobida; on arvamusel, et kui sõlmitakse täielikud majanduspartnerluslepingud AKV riikidega, võiksid need hõlmata mitte ainult kaupasid, vaid ka teenuseid ja investeeringuid, kuid ainult juhul, kui nimetatud riigid seda soovivad; |
| --- | --- |

51.

jagab komisjoni tugevat poolehoidu mitmepoolsetele kaubandusläbirääkimistele, aga märgib, et teenuskaubanduse valdkonnas, eriti finantsteenuste osas võivad vabakaubanduslepingud turulepääsu saavutamiseks paremini sobida; on arvamusel, et kui sõlmitakse täielikud majanduspartnerluslepingud AKV riikidega, võiksid need hõlmata mitte ainult kaupasid, vaid ka teenuseid ja investeeringuid, kuid ainult juhul, kui nimetatud riigid seda soovivad;

| 52. | rõhutab, et tõhus turulepääs finantsteenuste valdkonnas loob paremad konkurentsivõimalused, läbipaistvuse ja mitmekesisuse; märgib, et eelkõige kasvava majandusega riikides võib tõhus turulepääs kaasa tuua tugevama kohaliku finantsturu arengu, mis tuleb kasuks asutatavatele ettevõtetele ning annab tarbijatele suurema valiku ja paremad tooted; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et tõhus turulepääs finantsteenuste valdkonnas loob paremad konkurentsivõimalused, läbipaistvuse ja mitmekesisuse; märgib, et eelkõige kasvava majandusega riikides võib tõhus turulepääs kaasa tuua tugevama kohaliku finantsturu arengu, mis tuleb kasuks asutatavatele ettevõtetele ning annab tarbijatele suurema valiku ja paremad tooted;

| 53. | võttes arvesse AKV riikide nõrka finants-, haldus- ja institutsioonilist suutlikkust, kutsub komisjoni üles maksuparadiisina tuntud riikidega sõlmitavate kaubanduslepingute läbirääkimistel ja rakendamisel järgima rahvusvaheliselt kokkulepitud reguleerimis- ja järelevalvenorme finantsteenuste sektoris; |
| --- | --- |

53.

võttes arvesse AKV riikide nõrka finants-, haldus- ja institutsioonilist suutlikkust, kutsub komisjoni üles maksuparadiisina tuntud riikidega sõlmitavate kaubanduslepingute läbirääkimistel ja rakendamisel järgima rahvusvaheliselt kokkulepitud reguleerimis- ja järelevalvenorme finantsteenuste sektoris;

| 54. | on arvamusel, et juurdepääs finantsteenustele (mikrokrediit, juurdepääs pangaarvetele ja põhilistele pangateenustele, hüpoteegid, liising ja faktooring, kindlustus, pensionid ja kohalikud ning rahvusvahelised ülekanded) on eriti vajalik arengumaades elavatele inimestele, et hakata tegelema lihtsa majandustegevusega, ning palub seetõttu komisjonil edendada finantsteenuste paremat turulepääsu arengumaades ja soodustada usaldusväärset reguleerimist, konkurentsivõimeliste turgude arengut ja finantsteenustealast haridust. |
| --- | --- |

54.

on arvamusel, et juurdepääs finantsteenustele (mikrokrediit, juurdepääs pangaarvetele ja põhilistele pangateenustele, hüpoteegid, liising ja faktooring, kindlustus, pensionid ja kohalikud ning rahvusvahelised ülekanded) on eriti vajalik arengumaades elavatele inimestele, et hakata tegelema lihtsa majandustegevusega, ning palub seetõttu komisjonil edendada finantsteenuste paremat turulepääsu arengumaades ja soodustada usaldusväärset reguleerimist, konkurentsivõimeliste turgude arengut ja finantsteenustealast haridust.

*

* *

| 55. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Maailma Kaubandusorganisatsioonile ja selle liikmesriikidele. |
| --- | --- |

55.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Maailma Kaubandusorganisatsioonile ja selle liikmesriikidele.

---

(1)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 128.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0053.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0629.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0195.

(5)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 155.

(6)  ELT C 308 E, 16.12.2006, lk 182.

(7)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 235.

(8)  ELT C 233 E, 28.9.2006, lk 103.

(9)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 400.

(10)  ELT L 376, 29.12.2006, lk 36.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/74 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/74

---

Neljapäev, 4. september 2008Euroopa sadamapoliitika

P6_TA(2008)0408

Euroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa sadamapoliitika kohta (2008/2007(INI))

2009/C 295 E/18

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa sadamapoliitika kohta (KOM(2007)0616);

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika suunas: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses” (KOM(2006)0275);

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika kohta: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses (1);

võttes arvesse oma 11. märtsi 2008. aasta resolutsiooni Euroopa energia- ja keskkonnapoliitikat arvestava jätkusuutliku Euroopa transpordipoliitika kohta (2);

võttes arvesse nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (3);

võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (4);

võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta (5);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (6);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 299 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni arvamust (A6-0308/2008),

| A. | arvestades, et sadamateenuste turulepääsu küsimuse üle on Euroopa Parlamendis toimunud arutelud, mille tulemusel komisjon viis sidusrühmadega läbi laiaulatusliku konsulteerimise; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sadamateenuste turulepääsu küsimuse üle on Euroopa Parlamendis toimunud arutelud, mille tulemusel komisjon viis sidusrühmadega läbi laiaulatusliku konsulteerimise;

| B. | arvestades, et komisjoni eelmainitud teatises Euroopa sadamapoliitika kohta ei nähta ette uusi meetmeid sadamateenuste turulepääsu küsimuses; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjoni eelmainitud teatises Euroopa sadamapoliitika kohta ei nähta ette uusi meetmeid sadamateenuste turulepääsu küsimuses;

| C. | arvestades, et ühenduse tasandil teostatav Euroopa sadamapoliitika, mis kasutab ära Euroopa sadamate geopoliitilisi eeliseid, on kõnealuse sektori jaoks sobiv selle rahvusvahelise mõõtme tõttu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühenduse tasandil teostatav Euroopa sadamapoliitika, mis kasutab ära Euroopa sadamate geopoliitilisi eeliseid, on kõnealuse sektori jaoks sobiv selle rahvusvahelise mõõtme tõttu;

| D. | arvestades, et sadamad on tähtsad mitte ainult mere-, jõe- ning teiste seotud transpordiliikide seisukohast Euroopas, vaid nad on ka tähtsad majanduslikud sõlmpunktid, töökohtade loojad ja rahvastiku integreerimise tegurid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sadamad on tähtsad mitte ainult mere-, jõe- ning teiste seotud transpordiliikide seisukohast Euroopas, vaid nad on ka tähtsad majanduslikud sõlmpunktid, töökohtade loojad ja rahvastiku integreerimise tegurid;

| E. | arvestades, et Euroopa sadamapoliitika eesmärkide seisukohast, milleks on suurendada meretranspordi konkurentsivõimet ja pakkuda kvaliteetseid kaasaegseid teenuseid, tuleks kõnealuses valdkonnas edendada nelja järgmist põhimõtet: ohutus, kiire teenindus, madalad kulud ning keskkonnasäästlikkus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa sadamapoliitika eesmärkide seisukohast, milleks on suurendada meretranspordi konkurentsivõimet ja pakkuda kvaliteetseid kaasaegseid teenuseid, tuleks kõnealuses valdkonnas edendada nelja järgmist põhimõtet: ohutus, kiire teenindus, madalad kulud ning keskkonnasäästlikkus;

| F. | arvestades, et tulevikus seisavad Euroopa sadamad silmitsi mitmete väljakutsetega, eelkõige keskkonna, globaliseerumise, säästva arengu, tööhõive ja sotsiaalsete tingimuste, eriti ohutuse ja elukestva õppe, rahastamise, turulepääsu ja haldamise valdkonnas, samuti seoses konkurentsivastaste ja diskrimineerivate meetmetega, mida ELi mittekuuluvad riigid on oma geograafilistel turgudel võtnud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tulevikus seisavad Euroopa sadamad silmitsi mitmete väljakutsetega, eelkõige keskkonna, globaliseerumise, säästva arengu, tööhõive ja sotsiaalsete tingimuste, eriti ohutuse ja elukestva õppe, rahastamise, turulepääsu ja haldamise valdkonnas, samuti seoses konkurentsivastaste ja diskrimineerivate meetmetega, mida ELi mittekuuluvad riigid on oma geograafilistel turgudel võtnud;

| G. | arvestades, et sadamate arendamiseks võimalike territooriumide puudus Euroopas ning looduslike elupaikade haruldus ja haavatavus rõhutavad vajadust, et seadusandja saavutaks tasakaalu ja õigusliku selguse seoses keskkonnaalaste, majanduslike ja sotsiaalsete kohustustega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sadamate arendamiseks võimalike territooriumide puudus Euroopas ning looduslike elupaikade haruldus ja haavatavus rõhutavad vajadust, et seadusandja saavutaks tasakaalu ja õigusliku selguse seoses keskkonnaalaste, majanduslike ja sotsiaalsete kohustustega;

| H. | arvestades, et Euroopa sadamasektoris valitseb märkimisväärne mitmekesisus ning järgmistel aastatel on oodata tugevat kasvu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa sadamasektoris valitseb märkimisväärne mitmekesisus ning järgmistel aastatel on oodata tugevat kasvu;

| I. | arvestades, et Panama kanali laiendamisega kaasneb mõju, mis ilmselt tugevdab praegust laevade suuruse kasvamise tendentsi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Panama kanali laiendamisega kaasneb mõju, mis ilmselt tugevdab praegust laevade suuruse kasvamise tendentsi;

| J. | arvestades, et sadamate jaoks on tähtsad kaasaegne infrastruktuur ning ühendused sisemaa ja saartega, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sadamate jaoks on tähtsad kaasaegne infrastruktuur ning ühendused sisemaa ja saartega,

| 1. | tervitab komisjoni eelmainitud teatist Euroopa sadamapoliitika kohta; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni eelmainitud teatist Euroopa sadamapoliitika kohta;

| 2. | kiidab heaks lähenemisviisi, mida komisjon kasutas teatise väljatöötamisel, eelkõige laiaulatusliku konsultatsiooniprotsessi; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks lähenemisviisi, mida komisjon kasutas teatise väljatöötamisel, eelkõige laiaulatusliku konsultatsiooniprotsessi;

| 3. | tervitab, et komisjon keskendub õiguslikult mittesiduvatele meetmetele nagu suuniste avaldamine ja halduslike takistuste kõrvaldamine; |
| --- | --- |

3.

tervitab, et komisjon keskendub õiguslikult mittesiduvatele meetmetele nagu suuniste avaldamine ja halduslike takistuste kõrvaldamine;

| 4. | rõhutab sadamasektori olulist tähtsust ELis nii majanduslikust, kaubanduslikust, sotsiaalsest, keskkonnaalasest kui ka strateegilisest vaatepunktist; |
| --- | --- |

4.

rõhutab sadamasektori olulist tähtsust ELis nii majanduslikust, kaubanduslikust, sotsiaalsest, keskkonnaalasest kui ka strateegilisest vaatepunktist;

| 5. | usub, et komisjonil on oluline roll selle tagamisel, et kõik Euroopa sadamad saaksid oma potentsiaali täielikult ära kasutada; |
| --- | --- |

5.

usub, et komisjonil on oluline roll selle tagamisel, et kõik Euroopa sadamad saaksid oma potentsiaali täielikult ära kasutada;

| 6. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse avaldada suunised ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide kohaldamise kohta sadamate arendustegevuse ja infrastruktuuride suhtes, mille peamine eesmärk oleks merekeskkonna ja sadamaid ümbritsevate alade kaitse; nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks nimetatud suunised enne 2008. aasta lõppu; |
| --- | --- |

6.

kiidab heaks komisjoni kavatsuse avaldada suunised ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide kohaldamise kohta sadamate arendustegevuse ja infrastruktuuride suhtes, mille peamine eesmärk oleks merekeskkonna ja sadamaid ümbritsevate alade kaitse; nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks nimetatud suunised enne 2008. aasta lõppu;

| 7. | on seisukohal, et sadamad ja loodus võivad eksisteerida koos jätkusuutlikult, kuna looduse hävitamine põhjustab tihti majanduslikku kahju ka teistes sektorites, näiteks turism, põllumajandus ja kalandus, ning kutsub seetõttu transpordivolinikku üles tegema sadamaid ja keskkonda käsitlevate ELi õigusaktide ja suuniste koostamise ja jõustamise alal tihedat koostööd keskkonnavolinikuga; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et sadamad ja loodus võivad eksisteerida koos jätkusuutlikult, kuna looduse hävitamine põhjustab tihti majanduslikku kahju ka teistes sektorites, näiteks turism, põllumajandus ja kalandus, ning kutsub seetõttu transpordivolinikku üles tegema sadamaid ja keskkonda käsitlevate ELi õigusaktide ja suuniste koostamise ja jõustamise alal tihedat koostööd keskkonnavolinikuga;

| 8. | on seisukohal, et suuniste eesmärk peab olema õigusliku ebaselguse käsitlemine, mis tuleneb teatavatest keskkonnaalastest direktiividest, ning keskkonnapoliitika tõeline analüüs, võttes arvesse sadamate eripärasid liidus; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et suuniste eesmärk peab olema õigusliku ebaselguse käsitlemine, mis tuleneb teatavatest keskkonnaalastest direktiividest, ning keskkonnapoliitika tõeline analüüs, võttes arvesse sadamate eripärasid liidus;

| 9. | rõhutab vajadust kaasata sadamate valdajad ja kohalikud omavalitsused vesikondade ja meresadamate veekvaliteedi majandamiskavade koostamisse kooskõlas direktiiviga 2000/60/EÜ; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust kaasata sadamate valdajad ja kohalikud omavalitsused vesikondade ja meresadamate veekvaliteedi majandamiskavade koostamisse kooskõlas direktiiviga 2000/60/EÜ;

| 10. | pöörab tähelepanu piirkondlike ametiasutuste vajadusele toetada jõupingutusi laevade, maismaa- ja õhutranspordi süsinikdioksiidi heitmete õhkupaiskamise vähendamiseks õhukvaliteedi majandamiskavade kehtestamise kaudu ning kooskõlas Marpoli konventsiooni ja nõukogu 27. septembri 1996. aasta direktiiviga 96/62/EÜ välisõhu kvaliteedi hindamise ja juhtimise kohta (7); |
| --- | --- |

10.

pöörab tähelepanu piirkondlike ametiasutuste vajadusele toetada jõupingutusi laevade, maismaa- ja õhutranspordi süsinikdioksiidi heitmete õhkupaiskamise vähendamiseks õhukvaliteedi majandamiskavade kehtestamise kaudu ning kooskõlas Marpoli konventsiooni ja nõukogu 27. septembri 1996. aasta direktiiviga 96/62/EÜ välisõhu kvaliteedi hindamise ja juhtimise kohta (7);

| 11. | rõhutab vajadust töötada välja Euroopa integreeritud poliitika, mis tugevdaks piirkondlikku konkurentsivõimet ja territoriaalset ühtekuuluvust, võttes arvesse sotsiaalseid, keskkonna-, majanduslikke ja julgeolekualaseid aspekte kõikidel territoriaalsetel tasanditel institutsioonidevaheliste, valdkondadevaheliste ja mitmeid territooriume hõlmavate partnerluste loomise kaudu; |
| --- | --- |

11.

rõhutab vajadust töötada välja Euroopa integreeritud poliitika, mis tugevdaks piirkondlikku konkurentsivõimet ja territoriaalset ühtekuuluvust, võttes arvesse sotsiaalseid, keskkonna-, majanduslikke ja julgeolekualaseid aspekte kõikidel territoriaalsetel tasanditel institutsioonidevaheliste, valdkondadevaheliste ja mitmeid territooriume hõlmavate partnerluste loomise kaudu;

| 12. | märgib, et komisjon tunneb muret transpordivoogude jaotumise pärast Euroopas ja märgib sadamasektori mitmekesisust ning väikeste ja keskmise suurusega sadamate kasvu Euroopas; on samuti seisukohal, et komisjon peaks võtma arvesse olulisi muutusi rahvusvahelises mereliikluses, mida võib oodata tehnoloogilise ja majandusliku arengu tõttu sadamasektoris ning Panama kanali laiendamise ja laevade suuruse ja võimsuse kasvu tõttu, mis avaldavad sektorile kahtlemata tugevat mõju; |
| --- | --- |

12.

märgib, et komisjon tunneb muret transpordivoogude jaotumise pärast Euroopas ja märgib sadamasektori mitmekesisust ning väikeste ja keskmise suurusega sadamate kasvu Euroopas; on samuti seisukohal, et komisjon peaks võtma arvesse olulisi muutusi rahvusvahelises mereliikluses, mida võib oodata tehnoloogilise ja majandusliku arengu tõttu sadamasektoris ning Panama kanali laiendamise ja laevade suuruse ja võimsuse kasvu tõttu, mis avaldavad sektorile kahtlemata tugevat mõju;

| 13. | juhib tähelepanu Euroopa sadamate arengu territoriaalsele mõõtmele, eriti vajadusele edendada piiriäärsete sadamapiirkondade vahelist piiriülest koostööd ja koordineerimist; rõhutab Euroopa naabruspoliitika ning Vahemere, Läänemere ja Musta mere piirkondlike strateegiate tähtsust; tervitab komisjoni ettepanekut koostada ülevaade ELi sadamate ning ELi naaberriikide sadamate kitsaskohtadest; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu Euroopa sadamate arengu territoriaalsele mõõtmele, eriti vajadusele edendada piiriäärsete sadamapiirkondade vahelist piiriülest koostööd ja koordineerimist; rõhutab Euroopa naabruspoliitika ning Vahemere, Läänemere ja Musta mere piirkondlike strateegiate tähtsust; tervitab komisjoni ettepanekut koostada ülevaade ELi sadamate ning ELi naaberriikide sadamate kitsaskohtadest;

| 14. | kutsub komisjoni üles süstemaatiliselt jälgima sadamates ja laevateenustes, prahtimises ning reisijateveo ja maanteetranspordi terminalides rahvusvaheliselt kasutatavate uute tehnoloogiate ja juhtimismeetodite arenguid, et edendada poliitikat ja algatusi ühenduse sadamate arendamiseks ning nende tõhusamaks ja kasumlikumaks muutmiseks, millest võidaksid nii sadamad kui ka kasutajad; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles süstemaatiliselt jälgima sadamates ja laevateenustes, prahtimises ning reisijateveo ja maanteetranspordi terminalides rahvusvaheliselt kasutatavate uute tehnoloogiate ja juhtimismeetodite arenguid, et edendada poliitikat ja algatusi ühenduse sadamate arendamiseks ning nende tõhusamaks ja kasumlikumaks muutmiseks, millest võidaksid nii sadamad kui ka kasutajad;

| 15. | on arvamusel, et tehnoloogilised muudatused, mida on vaja vahesadamate ees seisvate, üha suurenevast liiklusest tulenevate väljakutsetega tegelemiseks, toovad kaasa märkimisväärsed finantstagajärjed asjassepuutuvatele piirkondadele; on seisukohal, et nimetatud piirkondadel peaks olema võimalik kasutada struktuurifondide vahendeid, et rahastada eelkõige arenenud tehnoloogiliste vahendite ostmist, luua töökohti uuenduslikes valdkondades ja rehabiliteerida linnapiirkondi, mis on vabanenud sadamate tegevuse linnadest välja viimisel; |
| --- | --- |

15.

on arvamusel, et tehnoloogilised muudatused, mida on vaja vahesadamate ees seisvate, üha suurenevast liiklusest tulenevate väljakutsetega tegelemiseks, toovad kaasa märkimisväärsed finantstagajärjed asjassepuutuvatele piirkondadele; on seisukohal, et nimetatud piirkondadel peaks olema võimalik kasutada struktuurifondide vahendeid, et rahastada eelkõige arenenud tehnoloogiliste vahendite ostmist, luua töökohti uuenduslikes valdkondades ja rehabiliteerida linnapiirkondi, mis on vabanenud sadamate tegevuse linnadest välja viimisel;

| 16. | on seisukohal, et rahvusvahelisel õiguslikul raamistikul põhineva ühenduse merenduse valdkonna õigusliku raamistiku õiguskindlus sõltub merenduspaketi Erika III kiirest heakskiitmisest; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et rahvusvahelisel õiguslikul raamistikul põhineva ühenduse merenduse valdkonna õigusliku raamistiku õiguskindlus sõltub merenduspaketi Erika III kiirest heakskiitmisest;

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama Euroopa sadamate vahelist koostööd; rõhutab kõnealuses kontekstis sadamate rolli seoses sisemaiste piirkondade majandusega; rõhutab seoses sellega, et sadamate ühtlustatud areng on liidu integreeritud merenduspoliitika võtmeelement; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama Euroopa sadamate vahelist koostööd; rõhutab kõnealuses kontekstis sadamate rolli seoses sisemaiste piirkondade majandusega; rõhutab seoses sellega, et sadamate ühtlustatud areng on liidu integreeritud merenduspoliitika võtmeelement;

| 18. | rõhutab sadamate sotsiaalset ja kultuurilist rolli sisemaa elanike jaoks ning peab oluliseks tõsta üldist teadlikkust sadamate kui arengumootorite tähtsuse kohta; |
| --- | --- |

18.

rõhutab sadamate sotsiaalset ja kultuurilist rolli sisemaa elanike jaoks ning peab oluliseks tõsta üldist teadlikkust sadamate kui arengumootorite tähtsuse kohta;

| 19. | on seisukohal, et mere- ja jõetransporti ei saa vaadelda lahus maismaa- ja õhutranspordist ning ühendus sisemaaga on väga oluline sadama kaubandusedu seisukohast, ning et seepärast on vaja luua ühendusi sadamate, sisemaiste logistika platvormide ja „kuivsadamate” vahel; on sellega seoses samuti arvamusel, et nii üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) kui ka ühenduse tulevaste roheliste koridoridega seoses oleks vaja sadamates kasutada eri transpordiliike, mis tagaks transpordivõimsuste parema ärakasutamise kabotaaži ja jõetranspordi vaatepunktist, ning nende ühendamist maismaa- ja õhutranspordiga, et tagada ühtne ja tõeline transpordipoliitika; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et mere- ja jõetransporti ei saa vaadelda lahus maismaa- ja õhutranspordist ning ühendus sisemaaga on väga oluline sadama kaubandusedu seisukohast, ning et seepärast on vaja luua ühendusi sadamate, sisemaiste logistika platvormide ja „kuivsadamate” vahel; on sellega seoses samuti arvamusel, et nii üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) kui ka ühenduse tulevaste roheliste koridoridega seoses oleks vaja sadamates kasutada eri transpordiliike, mis tagaks transpordivõimsuste parema ärakasutamise kabotaaži ja jõetranspordi vaatepunktist, ning nende ühendamist maismaa- ja õhutranspordiga, et tagada ühtne ja tõeline transpordipoliitika;

| 20. | toetab seetõttu komisjoni kavatsust hinnata seda, millised on sadamate ühendused sisemaaga ja millised on nende vajadused, samuti seda, milline on nende mõju transpordivoogude tasakaalustatud võrgustikule seoses TEN-T vahekokkuvõttega 2010. aastal (8). |
| --- | --- |

20.

toetab seetõttu komisjoni kavatsust hinnata seda, millised on sadamate ühendused sisemaaga ja millised on nende vajadused, samuti seda, milline on nende mõju transpordivoogude tasakaalustatud võrgustikule seoses TEN-T vahekokkuvõttega 2010. aastal (8).

| 21. | on seisukohal, et TEN-T 2010. aasta vahekokkuvõtte üks eesmärke peab olema mere- ja jõetranspordi integreerimine maismaatranspordiga Euroopa sadamate kaudu; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et TEN-T 2010. aasta vahekokkuvõtte üks eesmärke peab olema mere- ja jõetranspordi integreerimine maismaatranspordiga Euroopa sadamate kaudu;

| 22. | kutsub asjaomaseid piirkondlikke ametiasutusi üles rakendama mitmeliigilisema transpordi poliitikat, mis võimaldab kiirteede kõrval arendada raudtee- ja veetransporti, sadamaalade tõhusat ühendamist TEN-Tdega ning sadamate tõhusamat ühendamist sisemaaga raudtee ja sisemaa veeteede kasutamise abil; |
| --- | --- |

22.

kutsub asjaomaseid piirkondlikke ametiasutusi üles rakendama mitmeliigilisema transpordi poliitikat, mis võimaldab kiirteede kõrval arendada raudtee- ja veetransporti, sadamaalade tõhusat ühendamist TEN-Tdega ning sadamate tõhusamat ühendamist sisemaaga raudtee ja sisemaa veeteede kasutamise abil;

| 23. | täheldab, et ELi sadamad konkureerivad kolmandate riikide sadamatega, mille suhtes ei kehti sageli samad reeglid kui liidu sadamate suhtes, ning on silmitsi ka ELi naaberriikide diskrimineeriva majanduspoliitikaga, näiteks diskrimineeriva tariifipoliitika näol; |
| --- | --- |

23.

täheldab, et ELi sadamad konkureerivad kolmandate riikide sadamatega, mille suhtes ei kehti sageli samad reeglid kui liidu sadamate suhtes, ning on silmitsi ka ELi naaberriikide diskrimineeriva majanduspoliitikaga, näiteks diskrimineeriva tariifipoliitika näol;

| 24. | kutsub komisjoni üles veel kord uurima sadamaohutuse küsimusi ja nende osa suurenenud kuludes, pidades silmas Euroopa sadamate konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles veel kord uurima sadamaohutuse küsimusi ja nende osa suurenenud kuludes, pidades silmas Euroopa sadamate konkurentsivõimet;

| 25. | tervitab komisjoni kavatsust anda ülevaade probleemidest, mida Euroopa sadamad selles valdkonnas on kohanud, ning kutsub komisjoni üles kaaluma loetelu koostamist nimetatud kitsaskohtade kohta, et käsitleda konkreetselt neid probleeme, mis tulenevad konkurentsist kolmandate riikide sadamatega ja ELi naaberriikide võetud konkurentsivastastest ja diskrimineerivatest meetmetest; |
| --- | --- |

25.

tervitab komisjoni kavatsust anda ülevaade probleemidest, mida Euroopa sadamad selles valdkonnas on kohanud, ning kutsub komisjoni üles kaaluma loetelu koostamist nimetatud kitsaskohtade kohta, et käsitleda konkreetselt neid probleeme, mis tulenevad konkurentsist kolmandate riikide sadamatega ja ELi naaberriikide võetud konkurentsivastastest ja diskrimineerivatest meetmetest;

| 26. | rõhutab vajadust teha koostööd kolmandate riikidega, et koostada ja esitada programme naabersadamate vaheliseks oskusteabe arendamiseks, koordineerimiseks ja edastamiseks; |
| --- | --- |

26.

rõhutab vajadust teha koostööd kolmandate riikidega, et koostada ja esitada programme naabersadamate vaheliseks oskusteabe arendamiseks, koordineerimiseks ja edastamiseks;

| 27. | on seisukohal, et komisjon peaks uurima võimalust luua ühenduse programm kaubalaevade, eelkõige kabotaažiks ja jõetranspordiks mõeldud laevade uuendamise kohta; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et komisjon peaks uurima võimalust luua ühenduse programm kaubalaevade, eelkõige kabotaažiks ja jõetranspordiks mõeldud laevade uuendamise kohta;

| 28. | on seisukohal, et uued tehnoloogiad, eelkõige infotehnoloogia, on olulise tähtsusega vahendid, mis võimaldavad Euroopa sadamatel tõsta tõhusust ja kasumlikkust olukorras, kus osa neist on juba kolmandate riikide sadamate konkurentsi ning mõned ka arenduseks puuduva ruumi tõttu surve all; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et uued tehnoloogiad, eelkõige infotehnoloogia, on olulise tähtsusega vahendid, mis võimaldavad Euroopa sadamatel tõsta tõhusust ja kasumlikkust olukorras, kus osa neist on juba kolmandate riikide sadamate konkurentsi ning mõned ka arenduseks puuduva ruumi tõttu surve all;

| 29. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kiirendaksid asjaomaste asutuste kaudu kauglootsimissüsteemide kasutuselevõtmist, et suurendada liikluskorralduse tõhusust ja ohutust sadamates ning reidil; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kiirendaksid asjaomaste asutuste kaudu kauglootsimissüsteemide kasutuselevõtmist, et suurendada liikluskorralduse tõhusust ja ohutust sadamates ning reidil;

| 30. | kutsub komisjoni üles jätkama teadusuuringuid ja uuendustegevust kõnealuses sektoris liidu raamprogrammide kaudu ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama teadusuuringuid ohutuse valdkonnas, et vähendada õnnetuste arvu nii palju kui võimalik, ning logistika valdkonnas, et parandada ruumi- ja keskkonnakasutust sadamates, et vähendada muu hulgas CO2 heidet ja jäätmetest tingitud saaste määra; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles jätkama teadusuuringuid ja uuendustegevust kõnealuses sektoris liidu raamprogrammide kaudu ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama teadusuuringuid ohutuse valdkonnas, et vähendada õnnetuste arvu nii palju kui võimalik, ning logistika valdkonnas, et parandada ruumi- ja keskkonnakasutust sadamates, et vähendada muu hulgas CO2 heidet ja jäätmetest tingitud saaste määra;

| 31. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis ettepanekuid asendada 2020. aastaks praegune kütus diislikütusega ja võimalust kaasata merendussektor saastekvootidega kauplemise süsteemi; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis ettepanekuid asendada 2020. aastaks praegune kütus diislikütusega ja võimalust kaasata merendussektor saastekvootidega kauplemise süsteemi;

| 32. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama aktiivselt otsingu- ja päästelaevastiku ning teiste sadamas asuvate otsingu- ja päästefunktsioonide pidevat täiustamist SOLAS konventsiooni (inimelude ohutusest merel) ning mereotsingute ja -pääste alaste rahvusvaheliste konventsioonide alusel ning parandama veelgi merepääste koordineerimiskeskuste vahelist koostööd; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama aktiivselt otsingu- ja päästelaevastiku ning teiste sadamas asuvate otsingu- ja päästefunktsioonide pidevat täiustamist SOLAS konventsiooni (inimelude ohutusest merel) ning mereotsingute ja -pääste alaste rahvusvaheliste konventsioonide alusel ning parandama veelgi merepääste koordineerimiskeskuste vahelist koostööd;

| 33. | on seisukohal, et „puhta laeva” ja „puhta sadama” programme tuleb edasi arendada; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et „puhta laeva” ja „puhta sadama” programme tuleb edasi arendada;

| 34. | kutsub komisjoni ja sektorit üles innustama laevandusettevõtjaid vähendama transporditavate tühjade konteinerite arvu ja kasutama seda võimsust täielikult ära ning toetama vastavaid algatusi (nt uurimisprogrammide kaudu), võttes arvesse klientide tegelikke ja konkreetseid vajadusi ning vähendades keskkonnamõju; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni ja sektorit üles innustama laevandusettevõtjaid vähendama transporditavate tühjade konteinerite arvu ja kasutama seda võimsust täielikult ära ning toetama vastavaid algatusi (nt uurimisprogrammide kaudu), võttes arvesse klientide tegelikke ja konkreetseid vajadusi ning vähendades keskkonnamõju;

| 35. | tervitab komisjoni kavatsust esitada õigusloomega seotud ettepanek piirideta Euroopa meretranspordiruumi loomise kohta ning on arvamusel, et ettepaneku eesmärk peab olema õiglase konkurentsi tagamine mere- ja maismaatranspordi vahel liidus; |
| --- | --- |

35.

tervitab komisjoni kavatsust esitada õigusloomega seotud ettepanek piirideta Euroopa meretranspordiruumi loomise kohta ning on arvamusel, et ettepaneku eesmärk peab olema õiglase konkurentsi tagamine mere- ja maismaatranspordi vahel liidus;

| 36. | soovitab seetõttu kaotada ühenduses deklareeritavate kaupade suhtes tollikontroll lähimerevedude puhul ühenduses; soovitab samuti võimaluse korral luua eraldi sadamaalad ühendusesisese ja rahvusvahelise liikluse jaoks ning lihtsustada sisetransporti ning erikonteinerite standardiseerimist ja identifitseerimist; |
| --- | --- |

36.

soovitab seetõttu kaotada ühenduses deklareeritavate kaupade suhtes tollikontroll lähimerevedude puhul ühenduses; soovitab samuti võimaluse korral luua eraldi sadamaalad ühendusesisese ja rahvusvahelise liikluse jaoks ning lihtsustada sisetransporti ning erikonteinerite standardiseerimist ja identifitseerimist;

| 37. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi ja parandama lähimerevedude arendamise ja toetamise poliitika; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni üles vaatama läbi ja parandama lähimerevedude arendamise ja toetamise poliitika;

| 38. | kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust koostada ühenduses konteinerite kohta ühtne transpordidokument, et lihtsustada haldusmenetlusi; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust koostada ühenduses konteinerite kohta ühtne transpordidokument, et lihtsustada haldusmenetlusi;

| 39. | kutsub komisjoni üles viima läbi uuringut ametiasutustelt Euroopa kaubasadamatele antavate rahaliste vahendite kohta, et teha kindlaks võimalikud konkurentsimoonutused ning selgitama riigiabi suunistes, millist sadama valdajatele antavat abi tuleks käsitleda riigiabina; on seisukohal, et ametiasutuste poolt sadamate arendamiseks tehtavaid võimalikke investeeringuid ei tuleks käsitleda riigiabina, kui nende otsene eesmärk on keskkonnanäitajate parandamine või ülekoormatuse ja kaupade maanteetranspordi vähendamine, eriti kui seda peetakse oluliseks majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamiseks (nt seoses saartega), välja arvatud juhul, kui sellest saab kasu üks konkreetne kasutaja või sadama valdaja; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni üles viima läbi uuringut ametiasutustelt Euroopa kaubasadamatele antavate rahaliste vahendite kohta, et teha kindlaks võimalikud konkurentsimoonutused ning selgitama riigiabi suunistes, millist sadama valdajatele antavat abi tuleks käsitleda riigiabina; on seisukohal, et ametiasutuste poolt sadamate arendamiseks tehtavaid võimalikke investeeringuid ei tuleks käsitleda riigiabina, kui nende otsene eesmärk on keskkonnanäitajate parandamine või ülekoormatuse ja kaupade maanteetranspordi vähendamine, eriti kui seda peetakse oluliseks majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamiseks (nt seoses saartega), välja arvatud juhul, kui sellest saab kasu üks konkreetne kasutaja või sadama valdaja;

| 40. | nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks sadamatele antavat riigiabi käsitlevad suunised 2008. aastal ning usub, et need suunised peaksid hõlmama sadamaala kui sellist ja tegema vahet juurdepääsu- ja kaitseinfrastruktuuri, projektidega seotud infrastruktuuri ja tekiehitiste vahel ning mitte tegema vahet erinevate sadamakategooriate vahel; |
| --- | --- |

40.

nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks sadamatele antavat riigiabi käsitlevad suunised 2008. aastal ning usub, et need suunised peaksid hõlmama sadamaala kui sellist ja tegema vahet juurdepääsu- ja kaitseinfrastruktuuri, projektidega seotud infrastruktuuri ja tekiehitiste vahel ning mitte tegema vahet erinevate sadamakategooriate vahel;

| 41. | kiidab heaks komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (9) sätestatud läbipaistvusnõuete laiendamise, ent kutsub komisjoni üles kaaluma minimaalse aastakäibe madalama piirmäära kehtestamist tingimusteta kohustuse kehtestamise asemel; |
| --- | --- |

41.

kiidab heaks komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (9) sätestatud läbipaistvusnõuete laiendamise, ent kutsub komisjoni üles kaaluma minimaalse aastakäibe madalama piirmäära kehtestamist tingimusteta kohustuse kehtestamise asemel;

| 42. | märgib eelkõige komisjoni hinnangut sadamatele antavate kontsessioonide kohta ning kutsub komisjoni üles võtma arvesse asjaolu, et sadama valdajatele on oluline teatav paindlikkus selles valdkonnas, eelkõige seoses suuremahuliste investeeringute kontsessioonide uuendamisega, kuid on arvamusel, et paindlikkust ei tohi kasutada konkurentsi takistamiseks sadamasektoris; |
| --- | --- |

42.

märgib eelkõige komisjoni hinnangut sadamatele antavate kontsessioonide kohta ning kutsub komisjoni üles võtma arvesse asjaolu, et sadama valdajatele on oluline teatav paindlikkus selles valdkonnas, eelkõige seoses suuremahuliste investeeringute kontsessioonide uuendamisega, kuid on arvamusel, et paindlikkust ei tohi kasutada konkurentsi takistamiseks sadamasektoris;

| 43. | on seisukohal, et on äärmiselt oluline säilitada tasakaal teenuste osutamise vabaduse ja sadamate konkreetsete nõudmiste vahel, rõhutades samas avaliku ja erasektori koostöö vajalikkust sadamate kaasaegsemaks muutmisel; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et on äärmiselt oluline säilitada tasakaal teenuste osutamise vabaduse ja sadamate konkreetsete nõudmiste vahel, rõhutades samas avaliku ja erasektori koostöö vajalikkust sadamate kaasaegsemaks muutmisel;

| 44. | innustab kasutama ühtekuuluvuspoliitika raames Euroopa territoriaalse koostöö programmide ning ELi naabrus- ja laienemispoliitika raames koostööprogrammide võimalusi; julgustab samuti komisjoni, liikmesriike ja asjaomaseid piirkondlikke ametiasutusi rakendama olemasoleva võimsuse kasutamisel nii palju kui võimalik piiriülest strateegiat, kui nad kaasrahastavad sadamate infrastruktuuri; |
| --- | --- |

44.

innustab kasutama ühtekuuluvuspoliitika raames Euroopa territoriaalse koostöö programmide ning ELi naabrus- ja laienemispoliitika raames koostööprogrammide võimalusi; julgustab samuti komisjoni, liikmesriike ja asjaomaseid piirkondlikke ametiasutusi rakendama olemasoleva võimsuse kasutamisel nii palju kui võimalik piiriülest strateegiat, kui nad kaasrahastavad sadamate infrastruktuuri;

| 45. | toetab tugevalt kohalikus omanduses olevate mittetulunduslike väikesadamate rolli ja nõuab tungivalt, et kohalikud, piirkondlikud, riigi- ja Euroopa tasandi ametiasutused võtaksid samme nende lagunemise ärahoidmiseks, sest nendest tulenev sotsiaalne, meelelahutuslik ja turismist saadav kasu ümbritsevate kogukondade jaoks on kaugelt suurem nende algsest majanduslikust funktsioonist; |
| --- | --- |

45.

toetab tugevalt kohalikus omanduses olevate mittetulunduslike väikesadamate rolli ja nõuab tungivalt, et kohalikud, piirkondlikud, riigi- ja Euroopa tasandi ametiasutused võtaksid samme nende lagunemise ärahoidmiseks, sest nendest tulenev sotsiaalne, meelelahutuslik ja turismist saadav kasu ümbritsevate kogukondade jaoks on kaugelt suurem nende algsest majanduslikust funktsioonist;

| 46. | soovib tungivalt rõhutada, et igas Euroopa ja tema merenduspoliitika üle peetavas arutelus tuleks käsitleda Euroopa lõbusõidulaevanduse olulist rolli kohaliku majanduse arengus, kuna turismisadamad pole mitte ainult vaateaknaks sisemaale ning oluline vahend sadama ja selle ümbruse kasutamise edendamiseks, vaid need tagavad ka kohalikele ettevõtetele olulised teenuste osutamise võimalused; |
| --- | --- |

46.

soovib tungivalt rõhutada, et igas Euroopa ja tema merenduspoliitika üle peetavas arutelus tuleks käsitleda Euroopa lõbusõidulaevanduse olulist rolli kohaliku majanduse arengus, kuna turismisadamad pole mitte ainult vaateaknaks sisemaale ning oluline vahend sadama ja selle ümbruse kasutamise edendamiseks, vaid need tagavad ka kohalikele ettevõtetele olulised teenuste osutamise võimalused;

| 47. | tervitab asjaolu, et sadamasektoris pannakse rõhku dialoogile; kutsub üles looma Euroopa sotsiaaldialoogi komiteed ning on seisukohal, et komitee peaks käsitlema sadamatega seotud küsimusi, kaasa arvatud töötajate õigusi, kontsessioone ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1979. aasta konventsiooni nr 152 sadamate tööohutuse ja -tervishoiu kohta; |
| --- | --- |

47.

tervitab asjaolu, et sadamasektoris pannakse rõhku dialoogile; kutsub üles looma Euroopa sotsiaaldialoogi komiteed ning on seisukohal, et komitee peaks käsitlema sadamatega seotud küsimusi, kaasa arvatud töötajate õigusi, kontsessioone ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1979. aasta konventsiooni nr 152 sadamate tööohutuse ja -tervishoiu kohta;

| 48. | rõhutab sadamatöötajate kaitse ja kõrgeima tasemega koolituse tagamise tähtsust; toetab komisjoni tahet anda sadamatöötajatele vastastikku tunnustatav põhikvalifikatsioon, et suurendada paindlikkust selles valdkonnas; leiab, et sellega seoses peaks kõigepealt võrdlema erinevaid olemasolevaid sadamatöötajate kutseoskuste süsteeme; on siiski seisukohal, et kõnealune põhikvalifikatsioon ei tohi langetada liikmesriigi sadamatöötajate kvalifikatsiooni keskmist taset; |
| --- | --- |

48.

rõhutab sadamatöötajate kaitse ja kõrgeima tasemega koolituse tagamise tähtsust; toetab komisjoni tahet anda sadamatöötajatele vastastikku tunnustatav põhikvalifikatsioon, et suurendada paindlikkust selles valdkonnas; leiab, et sellega seoses peaks kõigepealt võrdlema erinevaid olemasolevaid sadamatöötajate kutseoskuste süsteeme; on siiski seisukohal, et kõnealune põhikvalifikatsioon ei tohi langetada liikmesriigi sadamatöötajate kvalifikatsiooni keskmist taset;

| 49. | teeb ettepaneku, et kusekvalifikatsiooni ja elukestva õppe küsimust käsitletaks koos sotsiaalpartneritega tulevases Euroopa sotsiaaldialoogi komitees; |
| --- | --- |

49.

teeb ettepaneku, et kusekvalifikatsiooni ja elukestva õppe küsimust käsitletaks koos sotsiaalpartneritega tulevases Euroopa sotsiaaldialoogi komitees;

| 50. | innustab komisjoni edendama heade tavade vahetamist sadamasektoris üldiselt ning eelkõige innovatsiooni ja töötajate koolituse vallas, et tõsta teenuste kvaliteeti, konkurentsivõimet ja investeerimise ligitõmbavust; |
| --- | --- |

50.

innustab komisjoni edendama heade tavade vahetamist sadamasektoris üldiselt ning eelkõige innovatsiooni ja töötajate koolituse vallas, et tõsta teenuste kvaliteeti, konkurentsivõimet ja investeerimise ligitõmbavust;

| 51. | tervitab 20. mai nimetamist Euroopa merenduspäevaks ja toetab eriti Euroopa sadamate avatud uste päeva kasutusele võtmist, mis võimaldaks üldsusel paremini mõista tööd sadamasektoris ja kõnealuse sektori tähtsust; |
| --- | --- |

51.

tervitab 20. mai nimetamist Euroopa merenduspäevaks ja toetab eriti Euroopa sadamate avatud uste päeva kasutusele võtmist, mis võimaldaks üldsusel paremini mõista tööd sadamasektoris ja kõnealuse sektori tähtsust;

| 52. | nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks kooskõlas Euroopa Parlamendi 8. mai 2008. aasta resolutsiooniga Atlandi-ülese majandusnõukogu kohta (10) jõupingutusi, muutmaks USA õigusakti, millega nõutakse kõigi USAsse sisenevate kaupade skaneerimist, et tagada „volitatud ettevõtjate” ja Maailma Tolliorganisatsiooni raames kokku lepitud turvastandardite (C-TPAT, SAFE) vastastikusel tunnustamisel põhinev koostöö; kutsub komisjoni üles hindama, kui suur oleks kõigi meritsi USAsse suunduvate kaubakonteinerite 100 %-lise skaneerimise meetme potentsiaalne maksumus ettevõtlusele ja ELi majandusele ning selle võimalikku mõju tollitoimingutele; |
| --- | --- |

52.

nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks kooskõlas Euroopa Parlamendi 8. mai 2008. aasta resolutsiooniga Atlandi-ülese majandusnõukogu kohta (10) jõupingutusi, muutmaks USA õigusakti, millega nõutakse kõigi USAsse sisenevate kaupade skaneerimist, et tagada „volitatud ettevõtjate” ja Maailma Tolliorganisatsiooni raames kokku lepitud turvastandardite (C-TPAT, SAFE) vastastikusel tunnustamisel põhinev koostöö; kutsub komisjoni üles hindama, kui suur oleks kõigi meritsi USAsse suunduvate kaubakonteinerite 100 %-lise skaneerimise meetme potentsiaalne maksumus ettevõtlusele ja ELi majandusele ning selle võimalikku mõju tollitoimingutele;

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

53.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 531.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0087.

(3)  EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1.

(4)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(5)  EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1.

(6)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(7)  EÜT L 296, 21.11.1996, lk 55.

(8)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas, artiklit 19 (ELT L 162, 22.6.2007, lk 1).

(9)  ELT L 318, 17.11.2006, lk 17.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0192.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/79 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/79

---

Neljapäev, 4. september 2008Kaubavedu Euroopas

P6_TA(2008)0409

Euroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon kaubaveo kohta Euroopas (2008/2008(INI))

2009/C 295 E/19

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teatisi pealkirjaga „ELi kaubaveokava: kaubaveo tõhusamaks, integreeritumaks ja jätkusuutlikumaks muutmine Euroopas” (KOM(2007)0606), „Kaubaveologistika tegevuskava” (KOM(2007)0607), „Põhiliselt kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku suunas” (KOM(2007)0608) ja teatist raudteeinfrastruktuuri kvaliteeti käsitlevate mitmeaastaste lepingute kohta (KOM(2008)0054);

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubaveologistika Euroopas – jätkusuutliku liikuvuse võti” (KOM(2006)0336);

võttes arvesse komisjoni teatist süsteemi ERTMS/ETCS kasutamise edendamise kohta (KOM(2005)0298);

võttes arvesse nõukogu 29.–30. novembri ja 3. detsembri 2007. aasta järeldusi komisjoni teatise „Kaubaveologistika tegevuskava” kohta ning 7. aprilli 2008. aasta järeldusi komisjoni teatise „Põhiliselt kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku suunas” kohta;

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel” (KOM(2007)0551);

võttes arvesse oma 5. septembri 2007 aasta resolutsiooni kaubaveologistika kohta Euroopas – jätkusuutliku liikuvuse võti (1);

võttes arvesse oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni uute suundade kohta linnalise liikumiskeskkonna arendamisel (2);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0326/2008),

| A. | arvestades, et ELis langeb peaaegu 30 % CO2 heitkogustest – linnades koguni 40 % – transpordisektorile ja et tehnilise täiustamise ja innovatsiooni osas tehtud mõningatest jõupingutustest hoolimata on heitkogused ajavahemikul 1990–2005 kasvanud 26 %, samas kui teistes sektorites on CO2 heitkoguseid vähendatud 10 % võrra märkimisväärsete (miljarditesse eurodesse ulatuvate) investeeringute tõttu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELis langeb peaaegu 30 % CO2 heitkogustest – linnades koguni 40 % – transpordisektorile ja et tehnilise täiustamise ja innovatsiooni osas tehtud mõningatest jõupingutustest hoolimata on heitkogused ajavahemikul 1990–2005 kasvanud 26 %, samas kui teistes sektorites on CO2 heitkoguseid vähendatud 10 % võrra märkimisväärsete (miljarditesse eurodesse ulatuvate) investeeringute tõttu;

| B. | arvestades, et jätkusuutlikul ja tõhusal kaubaveol Euroopas on eduka ja konkurentsivõimelise majanduse, tarbijate vajaduste rahuldamise ning Euroopa kodanikele märkimisväärse arvu töökohtade ja jõukuse loomise seisukohalt ülioluline osa; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et jätkusuutlikul ja tõhusal kaubaveol Euroopas on eduka ja konkurentsivõimelise majanduse, tarbijate vajaduste rahuldamise ning Euroopa kodanikele märkimisväärse arvu töökohtade ja jõukuse loomise seisukohalt ülioluline osa;

| C. | arvestades, et kaubaveole ennustatakse ajavahemikul 2000–2020 umbes 50 %-st kasvu (tonnkilomeetrites), nagu on prognoositud komisjoni valges raamatus „Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustada” (KOM(2001)0370), ning arvestades, et kaubavedu kasvas ajavahemikul 1995–2005 umbes 30 % kiiremini kui sisemajanduse kogutoodang; arvestades lisaks, et kasv kogu kaubaveos tuleneb peamiselt maantee- ja lennuliikluse suurest kasvust muude transpordiliikidega võrreldes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kaubaveole ennustatakse ajavahemikul 2000–2020 umbes 50 %-st kasvu (tonnkilomeetrites), nagu on prognoositud komisjoni valges raamatus „Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustada” (KOM(2001)0370), ning arvestades, et kaubavedu kasvas ajavahemikul 1995–2005 umbes 30 % kiiremini kui sisemajanduse kogutoodang; arvestades lisaks, et kasv kogu kaubaveos tuleneb peamiselt maantee- ja lennuliikluse suurest kasvust muude transpordiliikidega võrreldes;

| D. | arvestades, et jätkusuutlikumaid ja tõhusamaid logistika- ja kaubaveosüsteeme ning kõikide transpordiliikide intermodaalset integreerimist soosivad lahendused ei too kaasa üksnes majanduse ja ohutuse paranemist, vaid et need aitavad ka saavutada ELi kuni aastani 2020 püstitatud eesmärke kliimamuutuse ja energiasäästu valdkonnas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et jätkusuutlikumaid ja tõhusamaid logistika- ja kaubaveosüsteeme ning kõikide transpordiliikide intermodaalset integreerimist soosivad lahendused ei too kaasa üksnes majanduse ja ohutuse paranemist, vaid et need aitavad ka saavutada ELi kuni aastani 2020 püstitatud eesmärke kliimamuutuse ja energiasäästu valdkonnas;

| E. | arvestades, et neile väljakutsetele vastamiseks peaksid EL ja liikmesriigid praeguste ebapiisavate eelarvevahendite taustal seadma omale teatavad kooskõlastatud prioriteedid, keskendama oma ressursid piiratud arvule kaubaveo jätkusuutlikkusele ja eri transpordiliikide ühitamisele suunatud meetmetele ning võtma arvesse tundlikke piirkondi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et neile väljakutsetele vastamiseks peaksid EL ja liikmesriigid praeguste ebapiisavate eelarvevahendite taustal seadma omale teatavad kooskõlastatud prioriteedid, keskendama oma ressursid piiratud arvule kaubaveo jätkusuutlikkusele ja eri transpordiliikide ühitamisele suunatud meetmetele ning võtma arvesse tundlikke piirkondi;

| F. | arvestades, et Euroopa transpordikoridoride võrk tuleks paremini välja arendada, kusjuures lähtuda tuleks olemasolevast võrgust, struktuuridest ja tehnoloogiatest ning ka „rohelised koridorid” kõigi kaubaveoliikide jaoks tuleks integreerida ambitsioonikate jätkusuutlike keskkonnaalaste kriteeriumidega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa transpordikoridoride võrk tuleks paremini välja arendada, kusjuures lähtuda tuleks olemasolevast võrgust, struktuuridest ja tehnoloogiatest ning ka „rohelised koridorid” kõigi kaubaveoliikide jaoks tuleks integreerida ambitsioonikate jätkusuutlike keskkonnaalaste kriteeriumidega;

| G. | arvestades, et eespool nimetatud kaubaveologistika tegevuskava peab hõlbustama kaubaveo toiminguid Euroopas ning väljaspool kõikide Euroopa ettevõtete ja Euroopa konkurentsivõime huvides tervikuna, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eespool nimetatud kaubaveologistika tegevuskava peab hõlbustama kaubaveo toiminguid Euroopas ning väljaspool kõikide Euroopa ettevõtete ja Euroopa konkurentsivõime huvides tervikuna,

| 1. | rõhutab, et Euroopa kaubaveosüsteemid peavad tulema toime pakiliste väljakutsetega, et suurendada kaubaveo tõhusat integreerimist ja jätkusuutlikkust Euroopas, aidates rohkem kaasa liikuvuse ja energiatõhususe parandamisele ning naftatarbimise, saasteainete heitkoguste ja väliskulude vähendamisele, ning tervitab seetõttu komisjoni eespool nimetatud teatisi ja nõukogu järeldusi; julgustab komisjoni, liikmesriike ja tööstust toetama tulevikus liikuvuse, keskkonna, kliima, majanduse, ohutuse ja töötajate huvide osas jätkusuutlikumat kaubaveopoliitikat, edendades prioriteetsete piiriüleste raudtee-kaubakoridoride, sõlmpunktide ja tavavõrkude järkjärgulisel integreerimisel laienenud Euroopa Liidus tõhusamate logistikasüsteemide kasutamist, ning edendades kõikide transpordiliikide osas põhimõtteid „kasutaja maksab” ja „saastaja maksab”; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et Euroopa kaubaveosüsteemid peavad tulema toime pakiliste väljakutsetega, et suurendada kaubaveo tõhusat integreerimist ja jätkusuutlikkust Euroopas, aidates rohkem kaasa liikuvuse ja energiatõhususe parandamisele ning naftatarbimise, saasteainete heitkoguste ja väliskulude vähendamisele, ning tervitab seetõttu komisjoni eespool nimetatud teatisi ja nõukogu järeldusi; julgustab komisjoni, liikmesriike ja tööstust toetama tulevikus liikuvuse, keskkonna, kliima, majanduse, ohutuse ja töötajate huvide osas jätkusuutlikumat kaubaveopoliitikat, edendades prioriteetsete piiriüleste raudtee-kaubakoridoride, sõlmpunktide ja tavavõrkude järkjärgulisel integreerimisel laienenud Euroopa Liidus tõhusamate logistikasüsteemide kasutamist, ning edendades kõikide transpordiliikide osas põhimõtteid „kasutaja maksab” ja „saastaja maksab”;

| 2. | toetab komisjoni seisukohta, mille kohaselt koosmodaalsus ja intermodaalsus on esmatähtsad tegurid jätkusuutliku ja tõhusa kaubaveo loomiseks Euroopas; |
| --- | --- |

2.

toetab komisjoni seisukohta, mille kohaselt koosmodaalsus ja intermodaalsus on esmatähtsad tegurid jätkusuutliku ja tõhusa kaubaveo loomiseks Euroopas;

| 3. | märgib siiski, et ELi pädevused ja vahendid kaubaveoturgude parandamiseks on piiratud; märgib, et võrgu peamisi osi kasutatakse juba täisvõimsusel; nõuab seetõttu tungivalt, et Euroopa peamiste transpordikoridoride eest vastutavad transpordiministrid käsitleksid infrastruktuuri investeeringute küsimust ning jõuaksid vähemalt kokkuleppele oma vastavaid koridore käsitlevate riiklike investeerimiskavade kooskõlastamise osas; |
| --- | --- |

3.

märgib siiski, et ELi pädevused ja vahendid kaubaveoturgude parandamiseks on piiratud; märgib, et võrgu peamisi osi kasutatakse juba täisvõimsusel; nõuab seetõttu tungivalt, et Euroopa peamiste transpordikoridoride eest vastutavad transpordiministrid käsitleksid infrastruktuuri investeeringute küsimust ning jõuaksid vähemalt kokkuleppele oma vastavaid koridore käsitlevate riiklike investeerimiskavade kooskõlastamise osas;

| 4. | on veendunud, et kaubaveologistika linnapiirkonnas vajab eraldi lähenemisviisi; loodab, et arutelu eespool nimetatud linnalist liikumiskeskkonda käsitleva rohelise raamatu üle ja kaubaveologistika tegevuskava toovad kaasa parimate tavade vahetamise linnade vahel, mis võimaldab leida säästlikud viisid kaupade transportimiseks linnadesse; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et kaubaveologistika linnapiirkonnas vajab eraldi lähenemisviisi; loodab, et arutelu eespool nimetatud linnalist liikumiskeskkonda käsitleva rohelise raamatu üle ja kaubaveologistika tegevuskava toovad kaasa parimate tavade vahetamise linnade vahel, mis võimaldab leida säästlikud viisid kaupade transportimiseks linnadesse;

| 5. | nõuab seetõttu, et hiljemalt 2008. aasta lõpuks pakuks komisjon välja programmi selle valdkonna projektide eest vastutavate liikmesriikide vahelise koostöö tugevdamiseks ning hõlbustaks ja hindaks võimalusi olemasolevate takistuste kõrvaldamiseks, pöörates erilist tähelepanu kaubaveole ning võttes nõuetekohaselt arvesse logistilise teguri lisandväärtust; |
| --- | --- |

5.

nõuab seetõttu, et hiljemalt 2008. aasta lõpuks pakuks komisjon välja programmi selle valdkonna projektide eest vastutavate liikmesriikide vahelise koostöö tugevdamiseks ning hõlbustaks ja hindaks võimalusi olemasolevate takistuste kõrvaldamiseks, pöörates erilist tähelepanu kaubaveole ning võttes nõuetekohaselt arvesse logistilise teguri lisandväärtust;

| 6. | toetab ideed, et kaubaveoks ettenähtud võrgud peaksid ära kasutama olemasolevaid tavapäraseid liiklusvõrke, mis vabanevad kiirrongide osas tehtavate edusammude tõttu; |
| --- | --- |

6.

toetab ideed, et kaubaveoks ettenähtud võrgud peaksid ära kasutama olemasolevaid tavapäraseid liiklusvõrke, mis vabanevad kiirrongide osas tehtavate edusammude tõttu;

| 7. | rõhutab, et raudtee-kaubaveovõrgud peaksid põhinema turu seisukohalt kõige olulisematel kaubakoridoridel, võttes arvesse olevasolevaid ERTMSi (Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem) koridore ja TEN-T võrku (üleeuroopaline transpordivõrk) (st et neid tuleb vajadusel laiendada, et hõlmata konkreetsed alad, mis tekitavad suurt liiklustihedust, näiteks sadamad); on seisukohal, et tuleks määrata transpordikoridoride kõrgetasemelised koordinaatorid, juhul kui seda veel tehtud ei ole; kutsub Euroopa Raudteeagentuuri kui ERTMSi eest vastutavat asutust üles tagama, et kõnealused teed oleksid koostalitlusvõimelised; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et raudtee-kaubaveovõrgud peaksid põhinema turu seisukohalt kõige olulisematel kaubakoridoridel, võttes arvesse olevasolevaid ERTMSi (Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem) koridore ja TEN-T võrku (üleeuroopaline transpordivõrk) (st et neid tuleb vajadusel laiendada, et hõlmata konkreetsed alad, mis tekitavad suurt liiklustihedust, näiteks sadamad); on seisukohal, et tuleks määrata transpordikoridoride kõrgetasemelised koordinaatorid, juhul kui seda veel tehtud ei ole; kutsub Euroopa Raudteeagentuuri kui ERTMSi eest vastutavat asutust üles tagama, et kõnealused teed oleksid koostalitlusvõimelised;

| 8. | loodab, et vastavalt ELi õigusaktidele, oma eesmärkidele ja intelligentsetele transpordisüsteemidele määratleb komisjon „rohelised koridorid” liikuvuse ja intermodaalsuse näidisprojektidena, liigub keskkonnasõbralikele transpordiliikidele ülemineku suunas, et vähendada õnnetusi üldiselt, ülekoormatust, müra, kohalikku toksilist ja mittetoksilist reostust, CO2 heitkoguseid, maastiku- ja energiatarbimist, ning suurendab taastuvate energiaallikate (eelkõige tuule- ja päikeseenergia) kasutamist; |
| --- | --- |

8.

loodab, et vastavalt ELi õigusaktidele, oma eesmärkidele ja intelligentsetele transpordisüsteemidele määratleb komisjon „rohelised koridorid” liikuvuse ja intermodaalsuse näidisprojektidena, liigub keskkonnasõbralikele transpordiliikidele ülemineku suunas, et vähendada õnnetusi üldiselt, ülekoormatust, müra, kohalikku toksilist ja mittetoksilist reostust, CO2 heitkoguseid, maastiku- ja energiatarbimist, ning suurendab taastuvate energiaallikate (eelkõige tuule- ja päikeseenergia) kasutamist;

| 9. | nõuab selles kontekstis, et komisjon ja liikmesriigid pakuksid tugevamaid stiimuleid kõigi transpordiliikide keskkonnasäästlikkuse edendamiseks ja nende tõhusaimate kombinatsioonide toetamiseks, mis peab tooma kaasa keskkonna vähima mõjutamise, eelkõige „rohelistes koridorides”; |
| --- | --- |

9.

nõuab selles kontekstis, et komisjon ja liikmesriigid pakuksid tugevamaid stiimuleid kõigi transpordiliikide keskkonnasäästlikkuse edendamiseks ja nende tõhusaimate kombinatsioonide toetamiseks, mis peab tooma kaasa keskkonna vähima mõjutamise, eelkõige „rohelistes koridorides”;

| 10. | teeb ettepaneku toetada regionaalplaneerimise, tootmisprotsesside ja turustruktuuride integreerimist kuni tarbetu liikluse vältimiseni välja ning aidata kaasa vahemaade lühendamisele või kaubaveo kiiruste kohandamisele; on arvamusel, et aeganõudvaid ja energiakulukaid sagedasi seisakuid kaubaveol tuleb vältida kiiruse arvutipõhise kohandamise abil; |
| --- | --- |

10.

teeb ettepaneku toetada regionaalplaneerimise, tootmisprotsesside ja turustruktuuride integreerimist kuni tarbetu liikluse vältimiseni välja ning aidata kaasa vahemaade lühendamisele või kaubaveo kiiruste kohandamisele; on arvamusel, et aeganõudvaid ja energiakulukaid sagedasi seisakuid kaubaveol tuleb vältida kiiruse arvutipõhise kohandamise abil;

| 11. | peab prioriteediks parandada ohtlike ja saastavate kaupade vedu käsitlevate kehtivate õigusaktide nõuetekohast rakendamist ja tugevdamist; |
| --- | --- |

11.

peab prioriteediks parandada ohtlike ja saastavate kaupade vedu käsitlevate kehtivate õigusaktide nõuetekohast rakendamist ja tugevdamist;

| 12. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kiirendaksid parimate tavade vahetamist piiriülestes tundlikes piirkondades (mägipiirkonnad ja linnastud) ning linnades ja võtaksid arvesse oma eespool nimetatud resolutsioonis linnalise liikumiskeskkonna kohta esitatud soovitusi ning programmist CIVITAS saadud kogemusi puhtama ja parema transpordi saavutamiseks linnades, edendades logistilist aspekti; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kiirendaksid parimate tavade vahetamist piiriülestes tundlikes piirkondades (mägipiirkonnad ja linnastud) ning linnades ja võtaksid arvesse oma eespool nimetatud resolutsioonis linnalise liikumiskeskkonna kohta esitatud soovitusi ning programmist CIVITAS saadud kogemusi puhtama ja parema transpordi saavutamiseks linnades, edendades logistilist aspekti;

| 13. | kutsub komisjoni üles keskendama ELi kaasrahastamist raudteeinfrastruktuuri, intermodaalsete liiklussõlmede ning muude kaubaveoliikide tõhususele, koostalitlusvõimele ja uuendamisele; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles keskendama ELi kaasrahastamist raudteeinfrastruktuuri, intermodaalsete liiklussõlmede ning muude kaubaveoliikide tõhususele, koostalitlusvõimele ja uuendamisele;

| 14. | kutsub ka komisjoni ja liikmesriike üles seoses 2009. aastaks kavandatud Euroopa Liidu eelarve läbivaatamisega kaaluma juba praegu, milline on transpordi koht kõnealuses eelarves, et vältida minevikus tehtud vigade kordamist ning tagada tulevikus strateegilistesse infrastruktuuridesse tehtavad piisavad investeeringud, saavutamaks eesmärgid, mis liit on endale säästva arengu ja heitkoguste vähendamisega seoses seadnud; |
| --- | --- |

14.

kutsub ka komisjoni ja liikmesriike üles seoses 2009. aastaks kavandatud Euroopa Liidu eelarve läbivaatamisega kaaluma juba praegu, milline on transpordi koht kõnealuses eelarves, et vältida minevikus tehtud vigade kordamist ning tagada tulevikus strateegilistesse infrastruktuuridesse tehtavad piisavad investeeringud, saavutamaks eesmärgid, mis liit on endale säästva arengu ja heitkoguste vähendamisega seoses seadnud;

| 15. | rõhutab koostalitlusvõimelise teede maksustamise erilist tähtsust tõhusa kaubaveo jaoks Euroopas; |
| --- | --- |

15.

rõhutab koostalitlusvõimelise teede maksustamise erilist tähtsust tõhusa kaubaveo jaoks Euroopas;

| 16. | peab mere- ja siseveesadamate paremat ühendamist rannikust eemal asetseva sisemaa raudtee- ja teedevõrgustikuga oluliseks osaks transpordiinfrastruktuuris; rõhutab sisemaiste logistiliste platvormide ja kuivdokkide olulist rolli; |
| --- | --- |

16.

peab mere- ja siseveesadamate paremat ühendamist rannikust eemal asetseva sisemaa raudtee- ja teedevõrgustikuga oluliseks osaks transpordiinfrastruktuuris; rõhutab sisemaiste logistiliste platvormide ja kuivdokkide olulist rolli;

| 17. | on veendunud siseveetranspordi potentsiaalis seoses kaubaveoga ning nõuab tungivalt, et komisjon tagaks siseveetranspordi edendamist Euroopas käsitleva NAIADES tegevusprogrammi nõuetekohase rakendamise; |
| --- | --- |

17.

on veendunud siseveetranspordi potentsiaalis seoses kaubaveoga ning nõuab tungivalt, et komisjon tagaks siseveetranspordi edendamist Euroopas käsitleva NAIADES tegevusprogrammi nõuetekohase rakendamise;

| 18. | rõhutab, et investeeringuid sisemaaterminalidesse saab paindlikult ja kiiresti realiseerida, kõrvaldades nii kitsaskohti kogu intermodaalses ahelas; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et investeeringuid sisemaaterminalidesse saab paindlikult ja kiiresti realiseerida, kõrvaldades nii kitsaskohti kogu intermodaalses ahelas;

| 19. | nõuab, et stabiilsetest intermodaalsetest standarditest kinnipidamist ja/või nende sisseviimist sõidukite, konteinerite ja laadimisseadmete mõõtmete ja masside osas peetaks strateegiliselt tähtsaks eesmärgiga viia kaubaveologistika üle raudteele ja jätkusuutlikele veeteedele, et vähendada nii infrastruktuuri kulusid; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et stabiilsetest intermodaalsetest standarditest kinnipidamist ja/või nende sisseviimist sõidukite, konteinerite ja laadimisseadmete mõõtmete ja masside osas peetaks strateegiliselt tähtsaks eesmärgiga viia kaubaveologistika üle raudteele ja jätkusuutlikele veeteedele, et vähendada nii infrastruktuuri kulusid;

| 20. | märgib, et erinevad horisontaalsed tehnikad, mis aitaksid lihtsustada laadimisvõimalusi mitte ainult veoautodelt raudteele, vaid ka teisaldamist erinevate rööpmelaiuste korral, on tihti ebapiisavalt standardiseeritud; nõuab seetõttu tungivalt, et rahvusvahelised ja Euroopa asutused standardiseeriksid eelkõige nimetatud tehnikad eesmärgiga suurendada tõhusust ja vähendada kulusid; rõhutab sellega seoses ühendvedude veoühikute ülemaailmse standardi kiire kasutuselevõtmise tähtsust; |
| --- | --- |

20.

märgib, et erinevad horisontaalsed tehnikad, mis aitaksid lihtsustada laadimisvõimalusi mitte ainult veoautodelt raudteele, vaid ka teisaldamist erinevate rööpmelaiuste korral, on tihti ebapiisavalt standardiseeritud; nõuab seetõttu tungivalt, et rahvusvahelised ja Euroopa asutused standardiseeriksid eelkõige nimetatud tehnikad eesmärgiga suurendada tõhusust ja vähendada kulusid; rõhutab sellega seoses ühendvedude veoühikute ülemaailmse standardi kiire kasutuselevõtmise tähtsust;

| 21. | palub komisjonil koostada keskkonna- ja raudteetoetuste suunised nii, et hõlbustada jätkusuutlikku raudteekaubavedu soosivaid investeeringuid; rõhutab selles kontekstis müra vähendamise kaasrahastamise strateegilist tähtsust ka selle allika puhul (kaubavagunite moderniseerimine), nagu see juba toimub veeremipargi ERTMSiga varustamise puhul; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil koostada keskkonna- ja raudteetoetuste suunised nii, et hõlbustada jätkusuutlikku raudteekaubavedu soosivaid investeeringuid; rõhutab selles kontekstis müra vähendamise kaasrahastamise strateegilist tähtsust ka selle allika puhul (kaubavagunite moderniseerimine), nagu see juba toimub veeremipargi ERTMSiga varustamise puhul;

| 22. | on veendunud, et infrastruktuuri haldamine ja teenuste osutamine peab toimuma piiriüleselt, mittediskrimineerivalt ja läbipaistvalt, et saavutada tõhus, koostalitlusvõimeline ja sujuv kaubaveologistika; rõhutab sellega seoses transpordi siseturu edasise väljakujundamise tähtsust kõigi transpordiliikide jaoks; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni ettepaneku üle luua „Euroopa ühine piirideta meretranspordiruum” ja toetab ideed ühtse veodokumendi ning ühiste liideste kohta kõigi transpordiliikide jaoks; |
| --- | --- |

22.

on veendunud, et infrastruktuuri haldamine ja teenuste osutamine peab toimuma piiriüleselt, mittediskrimineerivalt ja läbipaistvalt, et saavutada tõhus, koostalitlusvõimeline ja sujuv kaubaveologistika; rõhutab sellega seoses transpordi siseturu edasise väljakujundamise tähtsust kõigi transpordiliikide jaoks; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni ettepaneku üle luua „Euroopa ühine piirideta meretranspordiruum” ja toetab ideed ühtse veodokumendi ning ühiste liideste kohta kõigi transpordiliikide jaoks;

| 23. | rõhutab, et tõhusalt toimiv maanteeveo siseturg võib aidata transporti tõhusamaks muuta ja vähendada tühisõitude arvu; palub komisjonil rangelt kohaldada rahvusvahelist maanteevedu ja kabotaaži käsitlevaid ELi õigusakte; tunnistab, et liikmesriikidel on lubatud teatavatel tingimustel kabotaaži piirata, kuid palub komisjonil asutamislepingute täitmise järelevalvajana kohaldada rangeid meetmeid ebaproportsionaalsete piirangute ja karistuste vastu, mida mitmed liikmesriigid välisriikide veoettevõtjate suhtes sellega seoses rakendavad; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et tõhusalt toimiv maanteeveo siseturg võib aidata transporti tõhusamaks muuta ja vähendada tühisõitude arvu; palub komisjonil rangelt kohaldada rahvusvahelist maanteevedu ja kabotaaži käsitlevaid ELi õigusakte; tunnistab, et liikmesriikidel on lubatud teatavatel tingimustel kabotaaži piirata, kuid palub komisjonil asutamislepingute täitmise järelevalvajana kohaldada rangeid meetmeid ebaproportsionaalsete piirangute ja karistuste vastu, mida mitmed liikmesriigid välisriikide veoettevõtjate suhtes sellega seoses rakendavad;

| 24. | julgustab komisjoni kehtestama raudteeinfrastruktuuri kvaliteeti käsitlevate mitmeaastaste lepingute puhul raamtingimusi üleeuroopaliste kvaliteedialaste miinimumstandardite kohta; teeb liikmesriikidele ettepaneku siduda vahendite kättesaadavus raudteeinfrastruktuuri ehitamiseks, laiendamiseks ja hooldamiseks nimetatud kvaliteedistandarditega ja käsitleda neid lahutamatute pakettidena, et anda sellega panus tõhususe suurendamisse ja kulude vähendamisse; |
| --- | --- |

24.

julgustab komisjoni kehtestama raudteeinfrastruktuuri kvaliteeti käsitlevate mitmeaastaste lepingute puhul raamtingimusi üleeuroopaliste kvaliteedialaste miinimumstandardite kohta; teeb liikmesriikidele ettepaneku siduda vahendite kättesaadavus raudteeinfrastruktuuri ehitamiseks, laiendamiseks ja hooldamiseks nimetatud kvaliteedistandarditega ja käsitleda neid lahutamatute pakettidena, et anda sellega panus tõhususe suurendamisse ja kulude vähendamisse;

| 25. | kutsub komisjoni üles jälgima ja edendama infrastruktuuri kvaliteedi tagamiseks mitmeaastaste lepingute puhul tõhusat ja sobilikku parimate tavade rakendamist; kutsub komisjoni üles eespool nimetatud teatise (KOM(2008)0054) alusel töötama tihedas koostöös infrastruktuuri haldajatega välja infrastruktuuri teenuste võrdlusuuringu formaati, sealhulgas avaldama peamised tulemuslikkuse näitajad; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles jälgima ja edendama infrastruktuuri kvaliteedi tagamiseks mitmeaastaste lepingute puhul tõhusat ja sobilikku parimate tavade rakendamist; kutsub komisjoni üles eespool nimetatud teatise (KOM(2008)0054) alusel töötama tihedas koostöös infrastruktuuri haldajatega välja infrastruktuuri teenuste võrdlusuuringu formaati, sealhulgas avaldama peamised tulemuslikkuse näitajad;

| 26. | kutsub komisjoni üles esitama tugevamaid soovitusi mitmeaastaste lepingute kohta infrastruktuuri kvaliteedi ja võimsuse osas (mis põhineb direktiivi 2001/14/EÜ (3) artikli 6 praeguse rakendamise läbipaistval järelevalvel); sellega seoses kutsub komisjoni üles nõudma liikmesriikidelt, et need rakendaksid neid mitmeaastaseid rahastamisraamistikke, et tagada raudtee infrastruktuuri haldajatele finantsstabiilsus hoolduse ja uuendamise vajaduste rahuldamisel (mis tagaks piisavad avaliku sektori vahendid); |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles esitama tugevamaid soovitusi mitmeaastaste lepingute kohta infrastruktuuri kvaliteedi ja võimsuse osas (mis põhineb direktiivi 2001/14/EÜ (3) artikli 6 praeguse rakendamise läbipaistval järelevalvel); sellega seoses kutsub komisjoni üles nõudma liikmesriikidelt, et need rakendaksid neid mitmeaastaseid rahastamisraamistikke, et tagada raudtee infrastruktuuri haldajatele finantsstabiilsus hoolduse ja uuendamise vajaduste rahuldamisel (mis tagaks piisavad avaliku sektori vahendid);

| 27. | palub komisjonil toetada kiirliinide diferentseeritud kasutusega seotud projekte, näiteks kergete kaupade veoks; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil toetada kiirliinide diferentseeritud kasutusega seotud projekte, näiteks kergete kaupade veoks;

| 28. | nõuab tungivalt, et komisjon koostaks ülevaate satelliitnavigatsiooniga varustatud kaubavagunite kohta ELis, et kontrollida selle alusel piiriülest koostalitlusvõimet või nende süsteemide ühilduvust juba olemasolevate süsteemidega, tagaks uute vagunite varustamise koostalitlusvõimelise satelliitnavigatsioonisüsteemiga ning edendaks olemasolevate kaubavagunite moderniseerimist; toetab selliste laadimistehnikate parimate tavade kasutuselevõtmist, mis muudavad intermodaalse ahela algusest kuni ümber- või mahalaadimise lõpuni selliseks, et see toob kaasa kogu tööstusharu suurema tõhususe; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et komisjon koostaks ülevaate satelliitnavigatsiooniga varustatud kaubavagunite kohta ELis, et kontrollida selle alusel piiriülest koostalitlusvõimet või nende süsteemide ühilduvust juba olemasolevate süsteemidega, tagaks uute vagunite varustamise koostalitlusvõimelise satelliitnavigatsioonisüsteemiga ning edendaks olemasolevate kaubavagunite moderniseerimist; toetab selliste laadimistehnikate parimate tavade kasutuselevõtmist, mis muudavad intermodaalse ahela algusest kuni ümber- või mahalaadimise lõpuni selliseks, et see toob kaasa kogu tööstusharu suurema tõhususe;

| 29. | rõhutab vajadust ühtlustada ja lihtsustada kaubaveoturul osalevate ametiasutuste haldusmenetlust ning vajadust lihtsustatud tollieeskirjade ja -protseduuride järele piiridel; tervitab eriti otsust luua Euroopa piirideta meretranspordiruum, nõuab tungivalt, et komisjon paluks pädevatel rahvusvahelistel assotsiatsioonidel ja organisatsioonidel töötada välja ühtse intermodaalse dokumendi; |
| --- | --- |

29.

rõhutab vajadust ühtlustada ja lihtsustada kaubaveoturul osalevate ametiasutuste haldusmenetlust ning vajadust lihtsustatud tollieeskirjade ja -protseduuride järele piiridel; tervitab eriti otsust luua Euroopa piirideta meretranspordiruum, nõuab tungivalt, et komisjon paluks pädevatel rahvusvahelistel assotsiatsioonidel ja organisatsioonidel töötada välja ühtse intermodaalse dokumendi;

| 30. | rõhutab, et ülikoolides puudub hea logistikaalane haridus ning kutsub seetõttu liikmesriike üles pidama esmatähtsaks kõrgharidust ja täiendkoolitust logistika ja kaubaveo valdkonnas; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et ülikoolides puudub hea logistikaalane haridus ning kutsub seetõttu liikmesriike üles pidama esmatähtsaks kõrgharidust ja täiendkoolitust logistika ja kaubaveo valdkonnas;

| 31. | nõuab tungivalt, et komisjon toetaks projekte ja uuringuid ning töötaks teabevoogude standardiseerimise suunas, et tagada transpordiliikide integratsioon ja koostalitlusvõime andmete tasandil; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et komisjon toetaks projekte ja uuringuid ning töötaks teabevoogude standardiseerimise suunas, et tagada transpordiliikide integratsioon ja koostalitlusvõime andmete tasandil;

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

32.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 154.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0356.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiiv nr 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta (EÜT L 75, 15.3.2001, lk 29).

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/83 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/83

---

Neljapäev, 4. september 2008Vahekokkuvõte Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskavast aastateks 2004–2010

P6_TA(2008)0410

Euroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon vahekokkuvõtte kohta Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskavast aastateks 2004–2010 (2007/2252(INI))

2009/C 295 E/20

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele vahekokkuvõtte kohta Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskavast aastateks 2004–2010 (KOM(2007)0314);

võttes arvesse oma 23. veebruari 2005. aasta resolutsiooni Euroopa keskkonna- ja tervisealase tegevuskava 2004–2010 kohta (1);

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 27. juuli 2007. aasta aruannet „Principles for evaluating health risks in children associated with exposure to chemicals” (Kemikaalidega kokkupuutest lapsi ohustavate terviseriskide hindamispõhimõtted);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 152 ja 174, mille eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsust nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013) (2);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0260/2008),

| A. | arvestades huviga, et 2003. aastast alates on Euroopa Liidu tervisekaitsepoliitika põhinenud tervishoiu-, keskkonna- ja teadusuuringute sektorite vahelisel tihedamal koostööl, mis annab lootust, et aja jooksul luuakse sidus ja integreeritud Euroopa strateegia keskkonnatervise alal; |
| --- | --- |

A.

arvestades huviga, et 2003. aastast alates on Euroopa Liidu tervisekaitsepoliitika põhinenud tervishoiu-, keskkonna- ja teadusuuringute sektorite vahelisel tihedamal koostööl, mis annab lootust, et aja jooksul luuakse sidus ja integreeritud Euroopa strateegia keskkonnatervise alal;

| B. | arvestades, et liidu poolt praegu esimese keskkonna ja tervise tegevuskava (2004–2010) (KOM(2004)0416) raames elluviidavad tegevussuunad – näitajate väljaarendamine, integreeritud seire väljatöötamine, asjakohaste andmete kogumine ja hindamine ning samuti teadusuuringute mitmekordistamine – aitavad paremini mõista seoseid saasteallikate ja nende mõju vahel tervisele, kuid ei ole ilmselgelt piisavad keskkonnateguritest tingitud haiguste järjest suurema hulga kahandamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liidu poolt praegu esimese keskkonna ja tervise tegevuskava (2004–2010) (KOM(2004)0416) raames elluviidavad tegevussuunad – näitajate väljaarendamine, integreeritud seire väljatöötamine, asjakohaste andmete kogumine ja hindamine ning samuti teadusuuringute mitmekordistamine – aitavad paremini mõista seoseid saasteallikate ja nende mõju vahel tervisele, kuid ei ole ilmselgelt piisavad keskkonnateguritest tingitud haiguste järjest suurema hulga kahandamiseks;

| C. | arvestades, et eespool nimetatud tegevuskavast vahekokkuvõtte tegemine on peaaegu võimatu nii kaua, kui puuduvad selged ja arvulised eesmärgid ning kuni tegevuskavale eraldatud üldeelarvet on endiselt raske kindlaks määrata ja kuni see on tegevuskava edukaks edendamiseks ilmselgelt ebapiisav; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eespool nimetatud tegevuskavast vahekokkuvõtte tegemine on peaaegu võimatu nii kaua, kui puuduvad selged ja arvulised eesmärgid ning kuni tegevuskavale eraldatud üldeelarvet on endiselt raske kindlaks määrata ja kuni see on tegevuskava edukaks edendamiseks ilmselgelt ebapiisav;

| D. | arvestades, et kui terviseprogrammi (2008–2013) eesmärgiks on seatud tegelemine eelkõige selliste traditsiooniliste tervist mõjutavate teguritega nagu toitumine, suitsetamine, alkoholi ja narkootiliste ainete tarbimine, siis käesolevas tegevuskavas (2004–2010) tuleks keskenduda teatavatele uutele tervisealastele väljakutsetele ja tegeleda ka inimeste tervist mõjutavate otsustavate keskkonnateguritega, nagu välis- ja siseõhu kvaliteet, elektromagnetlained, nanoosakesed ja ohtlikud keemilised ained (ained, mis on liigitatud kantserogeenide, mutageenide või reproduktiivtoksiliste ainete kategooriasse, sisesekretsioonisüsteemi häireid põhjustavad ained) ning kliimamuutusest tulenevate terviseriskidega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kui terviseprogrammi (2008–2013) eesmärgiks on seatud tegelemine eelkõige selliste traditsiooniliste tervist mõjutavate teguritega nagu toitumine, suitsetamine, alkoholi ja narkootiliste ainete tarbimine, siis käesolevas tegevuskavas (2004–2010) tuleks keskenduda teatavatele uutele tervisealastele väljakutsetele ja tegeleda ka inimeste tervist mõjutavate otsustavate keskkonnateguritega, nagu välis- ja siseõhu kvaliteet, elektromagnetlained, nanoosakesed ja ohtlikud keemilised ained (ained, mis on liigitatud kantserogeenide, mutageenide või reproduktiivtoksiliste ainete kategooriasse, sisesekretsioonisüsteemi häireid põhjustavad ained) ning kliimamuutusest tulenevate terviseriskidega;

| E. | arvestades, et hingamisteede haigused on liidus surma põhjustamise, esinemissageduse, levimuse ja kulude poolest teisel kohal, et hingamisteede haigused on peamiseks surma põhjustajaks alla viie aasta vanuste laste seas ning et need haigused arenevad edasi eelkõige välis- ja siseõhu saastatuse tõttu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hingamisteede haigused on liidus surma põhjustamise, esinemissageduse, levimuse ja kulude poolest teisel kohal, et hingamisteede haigused on peamiseks surma põhjustajaks alla viie aasta vanuste laste seas ning et need haigused arenevad edasi eelkõige välis- ja siseõhu saastatuse tõttu;

| F. | arvestades, et eelkõige peenosakeste ja troposfääriosooni põhjustatud õhusaaste ohustab oluliselt inimeste tervist, mõjutab laste tavapärast arengut ja vähendab keskmist eluiga liidus (3); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eelkõige peenosakeste ja troposfääriosooni põhjustatud õhusaaste ohustab oluliselt inimeste tervist, mõjutab laste tavapärast arengut ja vähendab keskmist eluiga liidus (3);

| G. | arvestades, et kuna keskmine ELi kodanik veedab 90 % oma ajast siseruumides, peab ühendus linnakeskkonna tervise, eriti siseõhu kvaliteedi parandamiseks subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid järgides nägema saastatuse vähendamiseks eluruumides veelgi rohkem vaeva; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kuna keskmine ELi kodanik veedab 90 % oma ajast siseruumides, peab ühendus linnakeskkonna tervise, eriti siseõhu kvaliteedi parandamiseks subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid järgides nägema saastatuse vähendamiseks eluruumides veelgi rohkem vaeva;

| H. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni 2004. ja 2007. aasta keskkonna- ja tervisealastel ministrite konverentsidel rõhutati seoseid keemiliste saasteainete kompleksse koosmõju ning teatava arvu krooniliste häirete ja haiguste vahel, eriti laste seas; arvestades, et kõnealuseid mureküsimusi käsitletakse ka ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ja valitsustevahelise keemiaohutuse foorumi ametlikes dokumentides; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni 2004. ja 2007. aasta keskkonna- ja tervisealastel ministrite konverentsidel rõhutati seoseid keemiliste saasteainete kompleksse koosmõju ning teatava arvu krooniliste häirete ja haiguste vahel, eriti laste seas; arvestades, et kõnealuseid mureküsimusi käsitletakse ka ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ja valitsustevahelise keemiaohutuse foorumi ametlikes dokumentides;

| I. | arvestades, et teaduslikud tõendid kinnitavad järjest rohkem, et teatud vähkkasvajaid, näiteks sapipõie vähki, luuvähki, kopsuvähki, nahavähki, rinnavähki jne põhjustavad mitte ainult keemilised ained, kiirgus ja lenduvad osakesed, vaid ka muud keskkonnategurid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et teaduslikud tõendid kinnitavad järjest rohkem, et teatud vähkkasvajaid, näiteks sapipõie vähki, luuvähki, kopsuvähki, nahavähki, rinnavähki jne põhjustavad mitte ainult keemilised ained, kiirgus ja lenduvad osakesed, vaid ka muud keskkonnategurid;

| J. | arvestades, et lisaks kõnealustele probleemsetele arengutele keskkonnatervise valdkonnas on viimastel aastatel esile kerkinud uued haigused või haigussündroomid, nagu keemiline multipleksne ülitundlikkus, hambaamalgaami sündroom, elektromagnetiline ülitundlikkus, ebatervislike hoonete sündroom või tähelepanupuudulikkus koos hüperaktiivsusega (attention deficit and hyperactivity syndrome) laste seas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et lisaks kõnealustele probleemsetele arengutele keskkonnatervise valdkonnas on viimastel aastatel esile kerkinud uued haigused või haigussündroomid, nagu keemiline multipleksne ülitundlikkus, hambaamalgaami sündroom, elektromagnetiline ülitundlikkus, ebatervislike hoonete sündroom või tähelepanupuudulikkus koos hüperaktiivsusega (attention deficit and hyperactivity syndrome) laste seas;

| K. | arvestades, et ettevaatuspõhimõte sisaldub aluslepingus selgesõnaliselt alates 1992. aastast ning et Euroopa Kohus on mitmel korral kirjeldanud kõnealuse põhimõtte sisu ja reguleerimisala ühenduse õiguses kui komisjoni keskkonna- ja tervisekaitsepoliitika aluseid (4); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ettevaatuspõhimõte sisaldub aluslepingus selgesõnaliselt alates 1992. aastast ning et Euroopa Kohus on mitmel korral kirjeldanud kõnealuse põhimõtte sisu ja reguleerimisala ühenduse õiguses kui komisjoni keskkonna- ja tervisekaitsepoliitika aluseid (4);

| L. | arvestades, et komisjoni 2. veebruari 2000. aasta teatises ettevaatuspõhimõtte kasutamise kohta (KOM(2000)0001) sätestatud kriteeriumid on äärmiselt keerulised, isegi teostamatud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjoni 2. veebruari 2000. aasta teatises ettevaatuspõhimõtte kasutamise kohta (KOM(2000)0001) sätestatud kriteeriumid on äärmiselt keerulised, isegi teostamatud;

| M. | arvestades inimeste bioseire tähtsust vahendina, mille abil hinnata Euroopa kodanike kokkupuute taset keskkonna saastatuse mõjuga, ja arvestades Euroopa Parlamendi korduvalt (näiteks eespool mainitud 23. veebruari 2005. aasta resolutsiooni lõikes 3 ning 20. detsembri 2007. aasta keskkonnaküsimustele pühendatud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustes) väljendatud soovi kiirendada liidu tasandi bioseiresüsteemi loomist; |
| --- | --- |

M.

arvestades inimeste bioseire tähtsust vahendina, mille abil hinnata Euroopa kodanike kokkupuute taset keskkonna saastatuse mõjuga, ja arvestades Euroopa Parlamendi korduvalt (näiteks eespool mainitud 23. veebruari 2005. aasta resolutsiooni lõikes 3 ning 20. detsembri 2007. aasta keskkonnaküsimustele pühendatud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustes) väljendatud soovi kiirendada liidu tasandi bioseiresüsteemi loomist;

| N. | arvestades, et on üldiselt tunnustatud, et kliimamuutus võib etendada teatavate haiguste tõsiduse ja esinemissageduse suurendamisel olulist rolli ning eriti, et kuumalainete, üleujutuste ja metsatulekahjude kui liidu kõige sagedasemate looduskatastroofide esinemissagedus võib põhjustada täiendavalt haigusi, viletsaid sanitaartingimusi ja surma, ning tunnustades samal ajal kliimamuutuse leevendamise meetmete kasulikku mõju tervisele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et on üldiselt tunnustatud, et kliimamuutus võib etendada teatavate haiguste tõsiduse ja esinemissageduse suurendamisel olulist rolli ning eriti, et kuumalainete, üleujutuste ja metsatulekahjude kui liidu kõige sagedasemate looduskatastroofide esinemissagedus võib põhjustada täiendavalt haigusi, viletsaid sanitaartingimusi ja surma, ning tunnustades samal ajal kliimamuutuse leevendamise meetmete kasulikku mõju tervisele;

| O. | arvestades, et kliimamuutus mõjutab tugevalt inimeste tervist, sest see soodustab muu hulgas teatavate nakkus- ja parasiithaiguste arenemist, peamiselt muutuste tõttu temperatuuris ja niiskuses ning nende mõju tõttu ökosüsteemidele, loomadele, taimedele, putukatele, parasiitidele, algloomadele, mikroobidele ja viirustele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kliimamuutus mõjutab tugevalt inimeste tervist, sest see soodustab muu hulgas teatavate nakkus- ja parasiithaiguste arenemist, peamiselt muutuste tõttu temperatuuris ja niiskuses ning nende mõju tõttu ökosüsteemidele, loomadele, taimedele, putukatele, parasiitidele, algloomadele, mikroobidele ja viirustele;

| P. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivis 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik) (5) ja selle tütardirektiivides kehtestatakse selged sätted rikkumata veevarude säilitamiseks ja taastamiseks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivis 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik) (5) ja selle tütardirektiivides kehtestatakse selged sätted rikkumata veevarude säilitamiseks ja taastamiseks;

| Q. | arvestades, et keskkonnameditsiin on uus meditsiiniharu, mille õpetamine ülikoolides on liikmesriigiti veel liialt juhuslik ja ebavõrdse tasemega ning mis väärib seetõttu liidus toetamist ja edendamist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et keskkonnameditsiin on uus meditsiiniharu, mille õpetamine ülikoolides on liikmesriigiti veel liialt juhuslik ja ebavõrdse tasemega ning mis väärib seetõttu liidus toetamist ja edendamist;

| R. | arvestades, et keskkonnategurite tõttu kannatavate inimeste arv suureneb ja tuleb teostada epidemioloogilisi uuringuid, et saada täielik ülevaade haigustest, mille põhjused peituvad täielikult või osaliselt keskkonnategurites, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et keskkonnategurite tõttu kannatavate inimeste arv suureneb ja tuleb teostada epidemioloogilisi uuringuid, et saada täielik ülevaade haigustest, mille põhjused peituvad täielikult või osaliselt keskkonnategurites,

| 1. | tunnustab komisjoni poolt alates tegevuskava käivitamisest 2004. aastal tehtud jõupingutusi, eriti keskkonna- ja tervisealase teabe liikumise parandamisel, Euroopa keskkonna- ja terviseuuringute juurutamisel ja tugevdamisel ning koostöö edendamisel asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Maailma Terviseorganisatsioon; |
| --- | --- |

1.

tunnustab komisjoni poolt alates tegevuskava käivitamisest 2004. aastal tehtud jõupingutusi, eriti keskkonna- ja tervisealase teabe liikumise parandamisel, Euroopa keskkonna- ja terviseuuringute juurutamisel ja tugevdamisel ning koostöö edendamisel asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Maailma Terviseorganisatsioon;

| 2. | on siiski arvamusel, et kuni kõnealuse tegevuskava eesmärk on üksnes olemasolevaid ühenduse poliitikaid täiendada ning kuni see ei tugine ennetuspoliitikale eesmärgiga vähendada keskkonnateguritega seotud haigusi ega järgi ühtegi selget ja arvulist eesmärki, on tegevuskava juba ette osaliselt läbikukkumisele määratud; |
| --- | --- |

2.

on siiski arvamusel, et kuni kõnealuse tegevuskava eesmärk on üksnes olemasolevaid ühenduse poliitikaid täiendada ning kuni see ei tugine ennetuspoliitikale eesmärgiga vähendada keskkonnateguritega seotud haigusi ega järgi ühtegi selget ja arvulist eesmärki, on tegevuskava juba ette osaliselt läbikukkumisele määratud;

| 3. | juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et Maailma Terviseorganisatsiooni egiidi all on juba viidud ellu programm, mille raames Maailma Terviseorganisatsiooni liikmesriigid koostasid oma riiklikud ja kohalikud keskkonnatervise tegevuskavad, mis sisaldavad konkreetseid eesmärke ja rakenduskavasid; soovitab komisjonil seetõttu uurida Maailma Terviseorganisatsiooni kõnealust programmi kui võimalikku mudelit, mis võiks tulevikus olla kasulik eeskuju ka liidule; |
| --- | --- |

3.

juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et Maailma Terviseorganisatsiooni egiidi all on juba viidud ellu programm, mille raames Maailma Terviseorganisatsiooni liikmesriigid koostasid oma riiklikud ja kohalikud keskkonnatervise tegevuskavad, mis sisaldavad konkreetseid eesmärke ja rakenduskavasid; soovitab komisjonil seetõttu uurida Maailma Terviseorganisatsiooni kõnealust programmi kui võimalikku mudelit, mis võiks tulevikus olla kasulik eeskuju ka liidule;

| 4. | peab väga kahetsusväärseks seda, et komisjon, täpsemalt teadusuuringute peadirektoraat ei ole taganud 2008. aastaks inimeste bioseire valdkonna piisavat rahastamist, et luua ühtne lähenemine inimeste bioseirele ELis, milleks komisjon oli liikmesriikide ja Euroopa Parlamendi ees kohustunud; |
| --- | --- |

4.

peab väga kahetsusväärseks seda, et komisjon, täpsemalt teadusuuringute peadirektoraat ei ole taganud 2008. aastaks inimeste bioseire valdkonna piisavat rahastamist, et luua ühtne lähenemine inimeste bioseirele ELis, milleks komisjon oli liikmesriikide ja Euroopa Parlamendi ees kohustunud;

| 5. | samuti kutsub komisjoni üles täitma aastaks 2010 kaks põhieesmärki, mille komisjon endale ise 2004. aastal püstitas, ning koostama ja viima ellu kommunikatsioonistrateegia nende eesmärkide täitmiseks, nimelt ühelt poolt tõsta kodanike teadlikkust keskkonnasaastest ja selle mõjust nende tervisele ning teiselt poolt vaadata läbi Euroopa riskivähendamispoliitikat ja kohandada seda; |
| --- | --- |

5.

samuti kutsub komisjoni üles täitma aastaks 2010 kaks põhieesmärki, mille komisjon endale ise 2004. aastal püstitas, ning koostama ja viima ellu kommunikatsioonistrateegia nende eesmärkide täitmiseks, nimelt ühelt poolt tõsta kodanike teadlikkust keskkonnasaastest ja selle mõjust nende tervisele ning teiselt poolt vaadata läbi Euroopa riskivähendamispoliitikat ja kohandada seda;

| 6. | soovitab tungivalt komisjonil ja liikmesriikidel täita oma kohustusi ühenduse õigusaktide rakendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

soovitab tungivalt komisjonil ja liikmesriikidel täita oma kohustusi ühenduse õigusaktide rakendamise valdkonnas;

| 7. | rõhutab, et keskkonnategurite mõju hindamisel tervisele tuleb pöörata tähelepanu eelkõige ohustatud rühmadele, näiteks rasedad naised, vastsündinud, lapsed ja eakad; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et keskkonnategurite mõju hindamisel tervisele tuleb pöörata tähelepanu eelkõige ohustatud rühmadele, näiteks rasedad naised, vastsündinud, lapsed ja eakad;

| 8. | nõuab erilise tähelepanu pööramist ohustatud rühmadele, kes on saasteainete suhtes kõige tundlikuma, kehtestades meetmed, et kindla siseõhu kvaliteedi juhtimise korra vastuvõtmise teel vähendada sisekeskkonna saasteainetega kokkupuutumist tervishoiuasutustes ja koolides; |
| --- | --- |

8.

nõuab erilise tähelepanu pööramist ohustatud rühmadele, kes on saasteainete suhtes kõige tundlikuma, kehtestades meetmed, et kindla siseõhu kvaliteedi juhtimise korra vastuvõtmise teel vähendada sisekeskkonna saasteainetega kokkupuutumist tervishoiuasutustes ja koolides;

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon kehtivate õigusaktide läbivaatamise ettepanekute koostamisel neid õigusakte lobitöö või piirkondlike või rahvusvaheliste organisatsioonide survel ei nõrgendaks; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et komisjon kehtivate õigusaktide läbivaatamise ettepanekute koostamisel neid õigusakte lobitöö või piirkondlike või rahvusvaheliste organisatsioonide survel ei nõrgendaks;

| 10. | tuletab meelde, et liit peab vastu võtma järjekindla, dünaamilise ja paindliku lähenemisviisi tegevuskavale; on seetõttu seisukohal, et on väga tähtis hankida keskkonnatervise valdkonnas ekspertteavet, mis oleks läbipaistev, valdkondadevaheline ja vastandatav ning mis võimaldaks seeläbi vastata üldsuse seas valitsevale umbusule ametlike eksperdikomiteede ja ametite suhtes; juhib tähelepanu sellele, et oluline on parandada tervishoiutöötajate koolitamist eelkõige heade tavade vahetamise teel ühenduse tasandil; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et liit peab vastu võtma järjekindla, dünaamilise ja paindliku lähenemisviisi tegevuskavale; on seetõttu seisukohal, et on väga tähtis hankida keskkonnatervise valdkonnas ekspertteavet, mis oleks läbipaistev, valdkondadevaheline ja vastandatav ning mis võimaldaks seeläbi vastata üldsuse seas valitsevale umbusule ametlike eksperdikomiteede ja ametite suhtes; juhib tähelepanu sellele, et oluline on parandada tervishoiutöötajate koolitamist eelkõige heade tavade vahetamise teel ühenduse tasandil;

| 11. | rõhutab, et viimased aastad tähistavad tõelisi edusamme keskkonnapoliitika valdkonnas, näiteks õhusaaste vähendamise, veekvaliteedi parandamise, jäätmete kogumise ja ringlussevõtu poliitika, keemiatoodete kontrollimise ja pliisisaldusega kütuse keelustamise tasandil, kuid märgib samas, et Euroopa tasandi poliitikat iseloomustab endiselt üldise ja ennetava strateegia puudumine ning ettevaatuspõhimõtte mittekasutamine; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et viimased aastad tähistavad tõelisi edusamme keskkonnapoliitika valdkonnas, näiteks õhusaaste vähendamise, veekvaliteedi parandamise, jäätmete kogumise ja ringlussevõtu poliitika, keemiatoodete kontrollimise ja pliisisaldusega kütuse keelustamise tasandil, kuid märgib samas, et Euroopa tasandi poliitikat iseloomustab endiselt üldise ja ennetava strateegia puudumine ning ettevaatuspõhimõtte mittekasutamine;

| 12. | nõuab seepärast, et komisjon vaataks lähtuvalt Euroopa Kohtu kohtupraktikast läbi eespool mainitud teatises sätestatud kriteeriumid ettevaatuspõhimõtte kasutamise kohta, tagamaks et ajutiste ja proportsionaalsete meetmete võtmisel põhinev kõnealune tegutsemis- ja ohutuspõhimõte oleks ühenduse tervise- ja keskkonnaalase poliitika keskmes; |
| --- | --- |

12.

nõuab seepärast, et komisjon vaataks lähtuvalt Euroopa Kohtu kohtupraktikast läbi eespool mainitud teatises sätestatud kriteeriumid ettevaatuspõhimõtte kasutamise kohta, tagamaks et ajutiste ja proportsionaalsete meetmete võtmisel põhinev kõnealune tegutsemis- ja ohutuspõhimõte oleks ühenduse tervise- ja keskkonnaalase poliitika keskmes;

| 13. | on arvamusel, et toote ohutuse tõendamiskohustuse suunamine tootjale või importijale võimaldaks edendada ennetamisel põhinevat poliitikat, nagu see on ette nähtud muu hulgas ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet) (6) ja julgustab seoses sellega komisjoni laiendama kõnealust kohustust kõiki tooteid käsitlevatele ühenduse õigusaktidele; on seisukohal, et tegevuskavas ette nähtud loomkatsete arvu suurenemist tuleb vältida ja täit tähelepanu tuleb pöörata alternatiivsete meetodite väljatöötamisele ja kasutamisele; |
| --- | --- |

13.

on arvamusel, et toote ohutuse tõendamiskohustuse suunamine tootjale või importijale võimaldaks edendada ennetamisel põhinevat poliitikat, nagu see on ette nähtud muu hulgas ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet) (6) ja julgustab seoses sellega komisjoni laiendama kõnealust kohustust kõiki tooteid käsitlevatele ühenduse õigusaktidele; on seisukohal, et tegevuskavas ette nähtud loomkatsete arvu suurenemist tuleb vältida ja täit tähelepanu tuleb pöörata alternatiivsete meetodite väljatöötamisele ja kasutamisele;

| 14. | kordab oma palvet komisjonile esitada võimalikult kiiresti konkreetsed meetmed siseõhu kvaliteedi kohta, mis tagaksid siseruumide ohutuse ja tervishoiu kaitse kõrge taseme kehtestamise, eriti nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/106/EMÜ (ehitustooteid puudutavate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (7) läbivaatamisel, ning esitada meetmed hoonete energiatõhususe ning seadmete ja mööbli keemiliste koostisainete turvalisuse ja ohutuse tõstmiseks; |
| --- | --- |

14.

kordab oma palvet komisjonile esitada võimalikult kiiresti konkreetsed meetmed siseõhu kvaliteedi kohta, mis tagaksid siseruumide ohutuse ja tervishoiu kaitse kõrge taseme kehtestamise, eriti nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/106/EMÜ (ehitustooteid puudutavate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (7) läbivaatamisel, ning esitada meetmed hoonete energiatõhususe ning seadmete ja mööbli keemiliste koostisainete turvalisuse ja ohutuse tõstmiseks;

| 15. | soovitab, et tervisele avalduva kahjuliku keskkonnamõju vähendamiseks peaks komisjon maksusoodustuste ja/või muude majanduslike stiimulite abil kutsuma liikmesriike üles panema turul tegutsevad ettevõtjad huvituma siseõhu kvaliteedi parandamisest ja elektromagnetkiirgusega kokkupuute vähendamisest oma hoonetes, filiaalides ja kontorites; |
| --- | --- |

15.

soovitab, et tervisele avalduva kahjuliku keskkonnamõju vähendamiseks peaks komisjon maksusoodustuste ja/või muude majanduslike stiimulite abil kutsuma liikmesriike üles panema turul tegutsevad ettevõtjad huvituma siseõhu kvaliteedi parandamisest ja elektromagnetkiirgusega kokkupuute vähendamisest oma hoonetes, filiaalides ja kontorites;

| 16. | soovitab komisjonil koostada asjakohased miinimumnõuded siseõhu kvaliteedi tagamiseks uutes hoonetes; |
| --- | --- |

16.

soovitab komisjonil koostada asjakohased miinimumnõuded siseõhu kvaliteedi tagamiseks uutes hoonetes;

| 17. | soovitab, et Euroopa Liidu individuaalse toetuse andmisel peaks komisjon pöörama tähelepanu siseõhu kvaliteedile, kokkupuutele elektromagnetkiirgusega ja asjaomastes projektides eriti ohustatud elanikkonnarühmade tervisele avalduvale mõjule, nii nagu pööratakse tähelepanu keskkonnakaitse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

17.

soovitab, et Euroopa Liidu individuaalse toetuse andmisel peaks komisjon pöörama tähelepanu siseõhu kvaliteedile, kokkupuutele elektromagnetkiirgusega ja asjaomastes projektides eriti ohustatud elanikkonnarühmade tervisele avalduvale mõjule, nii nagu pööratakse tähelepanu keskkonnakaitse kriteeriumidele;

| 18. | nõuab vees sisalduvate prioriteetsete ainete keskkonnakvaliteedi standardite kehtestamist vastavalt viimastele teaduslikele teadmistele ja korrapärast kooskõlla viimist kaasaja teadusliku mõtlemisega; |
| --- | --- |

18.

nõuab vees sisalduvate prioriteetsete ainete keskkonnakvaliteedi standardite kehtestamist vastavalt viimastele teaduslikele teadmistele ja korrapärast kooskõlla viimist kaasaja teadusliku mõtlemisega;

| 19. | rõhutab, et mõned liikmesriigid on võtnud edukalt kasutusele liikuvad laborid ehk n-ö „rohelised kiirabid” et anda kiire ja usaldusväärne hinnang nii avaliku kui ka eraõigusliku elukeskkonna reostuse tasemele; on arvamusel, et komisjon võiks kõnealust tava edendada nendes liikmesriikides, kes ei ole veel sellist otse reostatud kohta kohalesõidu mudelit kasutusele võtnud; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et mõned liikmesriigid on võtnud edukalt kasutusele liikuvad laborid ehk n-ö „rohelised kiirabid” et anda kiire ja usaldusväärne hinnang nii avaliku kui ka eraõigusliku elukeskkonna reostuse tasemele; on arvamusel, et komisjon võiks kõnealust tava edendada nendes liikmesriikides, kes ei ole veel sellist otse reostatud kohta kohalesõidu mudelit kasutusele võtnud;

| 20. | on mures selle pärast, et puuduvad konkreetsed õigusnormid nanoosakesi sisaldavate tarbekaupade ohutuse tagamiseks, ning komisjoni muretu suhtumise pärast vajadusse vaadata läbi õiguslik raamistik nanoosakeste kasutamise kohta tarbekaupades, arvestades et järjest rohkem tuuakse turule nanoosakesi sisaldavaid tarbekaupu; |
| --- | --- |

20.

on mures selle pärast, et puuduvad konkreetsed õigusnormid nanoosakesi sisaldavate tarbekaupade ohutuse tagamiseks, ning komisjoni muretu suhtumise pärast vajadusse vaadata läbi õiguslik raamistik nanoosakeste kasutamise kohta tarbekaupades, arvestades et järjest rohkem tuuakse turule nanoosakesi sisaldavaid tarbekaupu;

| 21. | on väga mures seoses rahvusvahelise keskkonnarühmituse aruandega „Bio-Initiative Report” (8) elektromagnetiliste väljade kohta, milles võetakse kokku rohkem kui 1 500 kõnealusele valdkonnale pühendatud uuringut ja mille järeldustes juhitakse tähelepanu mobiiltelefonidest, traadita andmesidevahenditest UMTS, Wifi, Wimax, Bluetooth ning DECT-telefonidest eralduvatele tervist ohustavatele heidetele; |
| --- | --- |

21.

on väga mures seoses rahvusvahelise keskkonnarühmituse aruandega „Bio-Initiative Report” (8) elektromagnetiliste väljade kohta, milles võetakse kokku rohkem kui 1 500 kõnealusele valdkonnale pühendatud uuringut ja mille järeldustes juhitakse tähelepanu mobiiltelefonidest, traadita andmesidevahenditest UMTS, Wifi, Wimax, Bluetooth ning DECT-telefonidest eralduvatele tervist ohustavatele heidetele;

| 22. | märgib, et üldsuse kokkupuute suhtes elektromagnetväljadega kehtestatud piirnormid on vananenud, kuna neid ei ole kohandatud alates nõukogu 12. juuli 1999. aasta soovitusest 1999/519/EÜ (üldsuse elektromagnetväljadega (0 Hz kuni 300 GHz) kokkupuute piiramise kohta) (9), piirangutes ei ole seega arvesse võetud info- ja sidetehnoloogia arengut ega ka Euroopa Keskkonnaagentuuri soovitusi või heitkoguste suhtes nt Belgias, Itaalias või Austrias kehtestatud rangemaid norme ning need ei käsitle ohustatud rühmi, näiteks rasedaid naisi, vastsündinuid ja lapsi; |
| --- | --- |

22.

märgib, et üldsuse kokkupuute suhtes elektromagnetväljadega kehtestatud piirnormid on vananenud, kuna neid ei ole kohandatud alates nõukogu 12. juuli 1999. aasta soovitusest 1999/519/EÜ (üldsuse elektromagnetväljadega (0 Hz kuni 300 GHz) kokkupuute piiramise kohta) (9), piirangutes ei ole seega arvesse võetud info- ja sidetehnoloogia arengut ega ka Euroopa Keskkonnaagentuuri soovitusi või heitkoguste suhtes nt Belgias, Itaalias või Austrias kehtestatud rangemaid norme ning need ei käsitle ohustatud rühmi, näiteks rasedaid naisi, vastsündinuid ja lapsi;

| 23. | nõuab seetõttu, et nõukogu muudaks oma soovitust 1999/519/EÜ, et võtta arvesse parimaid riiklikke tavasid ja kehtestada seeläbi rangemad kokkupuute piirmäärad elektromagnetlainete edastajatele sagedustel 0,1 MHz ja 300 GHz |
| --- | --- |

23.

nõuab seetõttu, et nõukogu muudaks oma soovitust 1999/519/EÜ, et võtta arvesse parimaid riiklikke tavasid ja kehtestada seeläbi rangemad kokkupuute piirmäärad elektromagnetlainete edastajatele sagedustel 0,1 MHz ja 300 GHz

| 24. | suhtub väga tõsiselt mitmesugustesse terviseriskidesse, mida põhjustab kliima soojenemine liidu territooriumil, ning kutsub Maailma Terviseorganisatsiooni, liikmesriikide kontrolliasutusi, komisjoni ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskust tegema tõhustatud koostööd eesmärgiga tugevdada varajase hoiatamise süsteemi, et seeläbi piirata kliimamuutuse negatiivseid tagajärgi tervisele; |
| --- | --- |

24.

suhtub väga tõsiselt mitmesugustesse terviseriskidesse, mida põhjustab kliima soojenemine liidu territooriumil, ning kutsub Maailma Terviseorganisatsiooni, liikmesriikide kontrolliasutusi, komisjoni ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskust tegema tõhustatud koostööd eesmärgiga tugevdada varajase hoiatamise süsteemi, et seeläbi piirata kliimamuutuse negatiivseid tagajärgi tervisele;

| 25. | rõhutab, et kõnealune tegevuskava muutuks tugevamaks, kui see hõlmaks kliimamuutuse poolt inimeste tervisele avalduva negatiivse mõjuga seotud tegevusi ja ühenduse tasandil töötataks välja vajalikud tõhusad kohandamismeetmed, näiteks:






  — | süstemaatilised haridusprogrammid ja teadlikkuse tõstmine; |
| --- | --- | --- |

25.

rõhutab, et kõnealune tegevuskava muutuks tugevamaks, kui see hõlmaks kliimamuutuse poolt inimeste tervisele avalduva negatiivse mõjuga seotud tegevusi ja ühenduse tasandil töötataks välja vajalikud tõhusad kohandamismeetmed, näiteks:

—

süstemaatilised haridusprogrammid ja teadlikkuse tõstmine;

| — | kliimamuutusega kohandamise meetmete integreerimine rahvatervise strateegiatesse ja programmidesse, näiteks nakkushaiguste ja muude haiguste, töötajate tervise ja inimeste tervist ohustavate loomahaiguste valdkondades; |
| --- | --- |

—

kliimamuutusega kohandamise meetmete integreerimine rahvatervise strateegiatesse ja programmidesse, näiteks nakkushaiguste ja muude haiguste, töötajate tervise ja inimeste tervist ohustavate loomahaiguste valdkondades;

| — | korralik jälgimine haiguspuhangute varajaseks avastamiseks; |
| --- | --- |

—

korralik jälgimine haiguspuhangute varajaseks avastamiseks;

| — | tervisega seotud varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemid; |
| --- | --- |

—

tervisega seotud varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemid;

| — | olemasolevate keskkonnaalaste andmete jälgimise võrkude ja haiguspuhangute võrkude omavaheline koordineerimine; |
| --- | --- |

—

olemasolevate keskkonnaalaste andmete jälgimise võrkude ja haiguspuhangute võrkude omavaheline koordineerimine;

| 26. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles reageerima asjakohaselt uutele kliimamuutusest tulenevatele ohtudele, nagu näiteks viiruste ja tuvastamata nakkusetekitajate leviku suurenemine, ning rakendama seetõttu uut kehtivat nakkusetekitajate vähendamise tehnoloogiat, mis vähendab tuvastatud ja tuvastamata viirusi ning muid vere kaudu edasi kanduvaid nakkusetekitajaid; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles reageerima asjakohaselt uutele kliimamuutusest tulenevatele ohtudele, nagu näiteks viiruste ja tuvastamata nakkusetekitajate leviku suurenemine, ning rakendama seetõttu uut kehtivat nakkusetekitajate vähendamise tehnoloogiat, mis vähendab tuvastatud ja tuvastamata viirusi ning muid vere kaudu edasi kanduvaid nakkusetekitajaid;

| 27. | peab kahetsusväärseks, et praeguses kulude-tulude mõju hindamises teatises „Kaks korda 20 aastaks 2020. Kliimamuutus – Euroopa võimalus” (KOM(2008)0030) võetakse arvesse üksnes aastaks 2020 kasvuhoonegaaside heite 20 % võrra vähendamisest saadava väiksema õhusaaste kasu tervisele; kutsub komisjoni üles tagama, et vastavalt rahvusvahelise kliimamuutuse töörühma soovitustele vähendada 2020. aastaks riigisisest kasvuhoonegaaside heidet 25–40 % või isegi 50 % ja enama võrra uuritaks viivitamata erinevate sihttasemete mõju tervisele ja vormistataks see mõju hindamisena; |
| --- | --- |

27.

peab kahetsusväärseks, et praeguses kulude-tulude mõju hindamises teatises „Kaks korda 20 aastaks 2020. Kliimamuutus – Euroopa võimalus” (KOM(2008)0030) võetakse arvesse üksnes aastaks 2020 kasvuhoonegaaside heite 20 % võrra vähendamisest saadava väiksema õhusaaste kasu tervisele; kutsub komisjoni üles tagama, et vastavalt rahvusvahelise kliimamuutuse töörühma soovitustele vähendada 2020. aastaks riigisisest kasvuhoonegaaside heidet 25–40 % või isegi 50 % ja enama võrra uuritaks viivitamata erinevate sihttasemete mõju tervisele ja vormistataks see mõju hindamisena;

| 28. | kutsub komisjoni üles pöörama tähelepanu vaimuhaiguse tõsisele probleemile, võttes arvesse enesetappude arvu liidus, ning eraldama rohkem vahendeid piisavate ennetusstrateegiate ja teraapiate väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles pöörama tähelepanu vaimuhaiguse tõsisele probleemile, võttes arvesse enesetappude arvu liidus, ning eraldama rohkem vahendeid piisavate ennetusstrateegiate ja teraapiate väljatöötamiseks;

| 29. | kordab, et komisjon ja liikmesriigid peaksid toetama Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa laste keskkonna ja tervise tegevuskava, julgustama seda nii liidu kui ka kahepoolse arengupoliitika kaudu ja ergutama sarnaseid protsesse väljaspool Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa piirkonda; |
| --- | --- |

29.

kordab, et komisjon ja liikmesriigid peaksid toetama Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa laste keskkonna ja tervise tegevuskava, julgustama seda nii liidu kui ka kahepoolse arengupoliitika kaudu ja ergutama sarnaseid protsesse väljaspool Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa piirkonda;

| 30. | palub komisjonil uuesti lisada oma teise tegevuskavasse algatus SCALE (Science, Children, Awareness, Legal instrument, Evaluation), mis on seotud keskkonna saastatusega kokkupuute mõju vähendamisega, nagu on sätestatud Euroopa keskkonna- ja tervishoiustrateegias (KOM(2003)0338); |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil uuesti lisada oma teise tegevuskavasse algatus SCALE (Science, Children, Awareness, Legal instrument, Evaluation), mis on seotud keskkonna saastatusega kokkupuute mõju vähendamisega, nagu on sätestatud Euroopa keskkonna- ja tervishoiustrateegias (KOM(2003)0338);

| 31. | nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja ja esitaks vahendeid uuenduslike lahenduste edendamiseks ning arendamiseks, nagu on rõhutatud Lissaboni tegevuskava raamistikus, et minimeerida keskkonnateguritest tingitud suuremaid terviseriske; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja ja esitaks vahendeid uuenduslike lahenduste edendamiseks ning arendamiseks, nagu on rõhutatud Lissaboni tegevuskava raamistikus, et minimeerida keskkonnateguritest tingitud suuremaid terviseriske;

| 32. | nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks viivitamata vastu otsuse liidu solidaarsusfondi loomise määruse ettepaneku kohta, arvestades et Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu juba 18. mail 2006. aastal (10); on seisukohal, et uus määrus, mis koos teiste meetmetega alandab liidu solidaarsusfondi kasutamise künniseid, muudab loodusõnnetuste või inimese põhjustatud õnnetuste kahjude leevendamise tõhusamaks, paindlikumaks ja kiiremaks; rõhutab sellise finantsvahendi olulisust, eriti seetõttu, et osaliselt kliimamuutuse tõttu prognoositakse loodusõnnetuste sagenemist tulevikus; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks viivitamata vastu otsuse liidu solidaarsusfondi loomise määruse ettepaneku kohta, arvestades et Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu juba 18. mail 2006. aastal (10); on seisukohal, et uus määrus, mis koos teiste meetmetega alandab liidu solidaarsusfondi kasutamise künniseid, muudab loodusõnnetuste või inimese põhjustatud õnnetuste kahjude leevendamise tõhusamaks, paindlikumaks ja kiiremaks; rõhutab sellise finantsvahendi olulisust, eriti seetõttu, et osaliselt kliimamuutuse tõttu prognoositakse loodusõnnetuste sagenemist tulevikus;

| 33. | soovitab, et kuna väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKE) on otsustav majanduslik jõud Euroopas, peaks komisjon andma VKEdele tehnilist abi, et aidata neil täita siduvaid keskkonnaalaseid tervisenorme ja julgustada neid tegema muid keskkonnatervise mõistes olulisi muudatusi, mis mõjutavad ettevõtete toimimist; |
| --- | --- |

33.

soovitab, et kuna väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKE) on otsustav majanduslik jõud Euroopas, peaks komisjon andma VKEdele tehnilist abi, et aidata neil täita siduvaid keskkonnaalaseid tervisenorme ja julgustada neid tegema muid keskkonnatervise mõistes olulisi muudatusi, mis mõjutavad ettevõtete toimimist;

| 34. | soovitab komisjonil näha 2010. aastaks ette keskkonna ja tervise tegevuskava teine etapp, pühendada oma algatused ohustatud elanikkonnale ning töötada välja uued riskihindamismeetodid, võttes arvesse laste, rasedate naiste ja eakate inimeste erilise kaitsetuse aluspõhimõtet; |
| --- | --- |

34.

soovitab komisjonil näha 2010. aastaks ette keskkonna ja tervise tegevuskava teine etapp, pühendada oma algatused ohustatud elanikkonnale ning töötada välja uued riskihindamismeetodid, võttes arvesse laste, rasedate naiste ja eakate inimeste erilise kaitsetuse aluspõhimõtet;

| 35. | nõuab seepärast tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teadvustaksid ennetamise ja ettevaatuspõhimõtte eeliseid ning töötaksid välja ja rakendaksid vahendeid, mis võimaldavad võimalikke keskkonna- ja terviseohte ette näha ning tõrjuda; soovitab komisjonil arvutada välja kõnealuse tegevuskava teise etapi maksumus ja sätestada asjakohane rahastamine, mis hõlmaks paljusid praktilisi meetmeid tervisele avalduva keskkonnamõju vähendamiseks ning ennetus- ja ettevaatusabinõude rakendamiseks; |
| --- | --- |

35.

nõuab seepärast tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teadvustaksid ennetamise ja ettevaatuspõhimõtte eeliseid ning töötaksid välja ja rakendaksid vahendeid, mis võimaldavad võimalikke keskkonna- ja terviseohte ette näha ning tõrjuda; soovitab komisjonil arvutada välja kõnealuse tegevuskava teise etapi maksumus ja sätestada asjakohane rahastamine, mis hõlmaks paljusid praktilisi meetmeid tervisele avalduva keskkonnamõju vähendamiseks ning ennetus- ja ettevaatusabinõude rakendamiseks;

| 36. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Maailma Terviseorganisatsioonile. |
| --- | --- |

36.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Maailma Terviseorganisatsioonile.

---

(1)  ELT C 304 E, 1.12.2005, lk 264.

(2)  ELT L 301, 20.11.2007, lk 3.

(3)  Aruanne pealkirjaga „Euroopa keskkond– neljas hindamine. Kokkuvõte”, Euroopa Keskkonnaagentuur (10.10.2007).

(4)  23. septembri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-192/01, komisjon vs. Taani, EKL 2003, lk I- 9693; 7. septembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-127/02, Landelijke Vereniging tot Behoud van de Waddenzee ja Nederlandse Vereniging tot Bescherming van Vogels, EKL 2004, lk I-7405.

(5)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(6)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1; parandatud versioon ELT L 136, 29.5.2007, lk 3.

(7)  EÜT L 40, 11.2.1989, lk 12.

(8)  31. augustil 2007. aastal sõltumatute teadlaste rühmituse avaldatud aruanne. Täpsema teabe saamiseks vt: www.bioinitiative.org.

(9)  EÜT L 199, 30.7.1999, lk 59.

(10)  ELT C 297 E, 7.12.2006, lk 331.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/89 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/89

---

Neljapäev, 4. september 2008Riigipööre Mauritaanias

P6_TA(2008)0411

Euroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon Mauritaania riigipöörde kohta

2009/C 295 E/21

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi, Euroopa Liidu nimel nõukogu eesistuja, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, komisjoni, ÜRO Julgeolekunõukogu, Aafrika Liidu, Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse ja Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni deklaratsiooni Mauritaania riigipöörde järel;

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Lääne-Aafrika eriesindaja Saïd Djinniti teist viisiti Mauritaaniasse pärast riigipööret;

võttes arvesse Aafrika Liidu asutamisakti, milles mõistetakse hukka igasugune jõuga võimuhaaramine;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et 6. augustil 2008. aastal leidis Mauritaanias aset riigipööre, mille käigus rühm kõrgeid sõjaväelasi, kelle Mauritaania president Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi oli samal päeval ametist vabastanud, kukutas presidendi. |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 6. augustil 2008. aastal leidis Mauritaanias aset riigipööre, mille käigus rühm kõrgeid sõjaväelasi, kelle Mauritaania president Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi oli samal päeval ametist vabastanud, kukutas presidendi.

| B. | arvestades, et välisvaatlejad, sealhulgas Euroopa Liidu vaatlejad ja eelkõige Euroopa Parlamendi valimiste vaatlusmissiooni liikmed, tänu kellele on Euroopa Parlament kõnesolevate valimiste seaduslikkuse tagajaks, on pidanud 2006. aasta novembris ja detsembris toimunud parlamendivalimisi, 2007. aasta jaanuaris toimunud senativalimisi ja 2007. aasta märtsis toimunud presidendivalimisi, mille võitis Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi, õiglasteks ja läbipaistvateks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et välisvaatlejad, sealhulgas Euroopa Liidu vaatlejad ja eelkõige Euroopa Parlamendi valimiste vaatlusmissiooni liikmed, tänu kellele on Euroopa Parlament kõnesolevate valimiste seaduslikkuse tagajaks, on pidanud 2006. aasta novembris ja detsembris toimunud parlamendivalimisi, 2007. aasta jaanuaris toimunud senativalimisi ja 2007. aasta märtsis toimunud presidendivalimisi, mille võitis Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi, õiglasteks ja läbipaistvateks;

| C. | arvestades, et rohkem kui kaks kolmandikku Mauritaania parlamendi liikmetest allkirjastas deklaratsiooni, milles toetati riigipöörde eestvedajat Mohamed Ould Abdel Azizit ja teisi kindraleid; arvestades, et 2008. aasta juunis võttis parlament vastu umbusaldusavalduse, milles kutsus president Abdallahit tungivalt üles valitsuse koosseisu muutma, ning et 49 parlamendiliiget astus tagasi, kui president Abdallahi oli nimetanud 12 ministrit eelmise, äärmiselt ebapopulaarse režiimi juhtide hulgast; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rohkem kui kaks kolmandikku Mauritaania parlamendi liikmetest allkirjastas deklaratsiooni, milles toetati riigipöörde eestvedajat Mohamed Ould Abdel Azizit ja teisi kindraleid; arvestades, et 2008. aasta juunis võttis parlament vastu umbusaldusavalduse, milles kutsus president Abdallahit tungivalt üles valitsuse koosseisu muutma, ning et 49 parlamendiliiget astus tagasi, kui president Abdallahi oli nimetanud 12 ministrit eelmise, äärmiselt ebapopulaarse režiimi juhtide hulgast;

| D. | arvestades, et Mauritaania poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset tulevikku käsitlevad otsused tuleb teha eranditult rahva valitud esindajatel ning demokraatlik kord nõuab tasakaalu täidesaatva ja seadusandliku võimu vahel, kes mõlemad peavad olema seaduslikult valitud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Mauritaania poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset tulevikku käsitlevad otsused tuleb teha eranditult rahva valitud esindajatel ning demokraatlik kord nõuab tasakaalu täidesaatva ja seadusandliku võimu vahel, kes mõlemad peavad olema seaduslikult valitud;

| E. | arvestades, et riigipööre leidis aset majanduslikult ja sotsiaalselt halvenenud olukorras ning demokraatia edukuse parimaks tagajaks on areng; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et riigipööre leidis aset majanduslikult ja sotsiaalselt halvenenud olukorras ning demokraatia edukuse parimaks tagajaks on areng;

| F. | tunnustades põgenike tagasipöördumise võimaldamiseks astutud samme ning riigis orjapidamise kriminaalkuriteoks muutva seaduse vastuvõtmist; |
| --- | --- |

F.

tunnustades põgenike tagasipöördumise võimaldamiseks astutud samme ning riigis orjapidamise kriminaalkuriteoks muutva seaduse vastuvõtmist;

| G. | arvestades ELi toetust demokraatiale üleminekule ning kümnenda Euroopa Arengufondi raames perioodiks 2008–2013 eraldatud 156 000 000 EURi suurust toetusprogrammi, mis lisandub juba käimasolevale toetustegevusele ja alates 1985. aastast eraldatud 335 miljonile eurole; |
| --- | --- |

G.

arvestades ELi toetust demokraatiale üleminekule ning kümnenda Euroopa Arengufondi raames perioodiks 2008–2013 eraldatud 156 000 000 EURi suurust toetusprogrammi, mis lisandub juba käimasolevale toetustegevusele ja alates 1985. aastast eraldatud 335 miljonile eurole;

| H. | arvestades, et Maailmapank peatas 175 000 000 USD suuruse toetuse Mauritaaniale ning selle raha kadumine mõjutab ligikaudu 17 riiklikku projekti Mauritaanias ning riigi osalemist Maailmapanga regionaalsetes projektides, eelkõige maaeluarengu, tervishoiu, hariduse, infrastruktuuri ja teedeehituse vallas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Maailmapank peatas 175 000 000 USD suuruse toetuse Mauritaaniale ning selle raha kadumine mõjutab ligikaudu 17 riiklikku projekti Mauritaanias ning riigi osalemist Maailmapanga regionaalsetes projektides, eelkõige maaeluarengu, tervishoiu, hariduse, infrastruktuuri ja teedeehituse vallas;

| I. | arvestades, et demokraatlik Mauritaania kujutaks endast stabiilsuskeset selles äärmiselt hapra julgeolekutasakaaluga piirkonnas, mida ohustab ühelt poolt Salafistliku Ettekuulutuse ja Võitluse Rühm, millest islamistlikus Magribis on kujunenud Al-Qaida ja kes tegutseb Saharas, kust jookseb riigi kirdepiir Alžeeria ja Maliga, ja teiselt poolt tuareegi mässulised; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et demokraatlik Mauritaania kujutaks endast stabiilsuskeset selles äärmiselt hapra julgeolekutasakaaluga piirkonnas, mida ohustab ühelt poolt Salafistliku Ettekuulutuse ja Võitluse Rühm, millest islamistlikus Magribis on kujunenud Al-Qaida ja kes tegutseb Saharas, kust jookseb riigi kirdepiir Alžeeria ja Maliga, ja teiselt poolt tuareegi mässulised;

| J. | arvestades, et konstitutsioonilisel käskkirjal, millega hunta kehtestas oma volitused ja mis võimaldab tal dekreetide kaudu riiki juhtida, ei ole mingit õiguslikku alust, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et konstitutsioonilisel käskkirjal, millega hunta kehtestas oma volitused ja mis võimaldab tal dekreetide kaudu riiki juhtida, ei ole mingit õiguslikku alust,

| 1. | mõistab hukka Mauritaania kindralite poolt toime pandud sõjalise riigipöörde, mis on selles riigis viimase kolme aasta jooksul juba teine ning kujutab endast konstitutsioonilise korra rikkumist ja rahvusvahelisel tasandil heaks kiidetud valimiste demokraatlike tulemuste eiramist; avaldab kahetsust tagasimineku üle, mis leidis aset pärast viimastel aastatel Mauritaanias toimunud demokraatia märkimisväärset arengut ja õigusriigi põhimõtte kinnistumist; nõuab, et Mauritaania praegustele poliitilistele pingetele tehtaks lõpp demokraatiale ülemineku protsessi tulemusel loodud institutsionaalses raamistikus ning kiiremas korras taastataks konstitutsiooniline ja tsiviilkord; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka Mauritaania kindralite poolt toime pandud sõjalise riigipöörde, mis on selles riigis viimase kolme aasta jooksul juba teine ning kujutab endast konstitutsioonilise korra rikkumist ja rahvusvahelisel tasandil heaks kiidetud valimiste demokraatlike tulemuste eiramist; avaldab kahetsust tagasimineku üle, mis leidis aset pärast viimastel aastatel Mauritaanias toimunud demokraatia märkimisväärset arengut ja õigusriigi põhimõtte kinnistumist; nõuab, et Mauritaania praegustele poliitilistele pingetele tehtaks lõpp demokraatiale ülemineku protsessi tulemusel loodud institutsionaalses raamistikus ning kiiremas korras taastataks konstitutsiooniline ja tsiviilkord;

| 2. | nõuab, et viivitusteta vabastataks president Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi ning peaminister Yahya Ould Ahmed el-Waghef ja teised valitsuse liikmed, kes viibivad ikka veel järelevalve all maa eri paigus; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et viivitusteta vabastataks president Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi ning peaminister Yahya Ould Ahmed el-Waghef ja teised valitsuse liikmed, kes viibivad ikka veel järelevalve all maa eri paigus;

| 3. | nõuab Mauritaania presidendi ja parlamendi volituste konstitutsioonilise legitiimsuse austamist, mis tähendab, et probleemid seoses presidendi ja parlamendi vaheliste suhete ja täidesaatva võimu ja seadusandliku võimu vahelise tasakaalumehhanismidega lahendataks kooskõlas põhiseadusega, mida tohib suurema stabiilsuse saavutamiseks muuta vaid selle enda sätete kohaselt pärast laiaulatuslikku arutelu, milles osalevad kõik poliitilised jõud; |
| --- | --- |

3.

nõuab Mauritaania presidendi ja parlamendi volituste konstitutsioonilise legitiimsuse austamist, mis tähendab, et probleemid seoses presidendi ja parlamendi vaheliste suhete ja täidesaatva võimu ja seadusandliku võimu vahelise tasakaalumehhanismidega lahendataks kooskõlas põhiseadusega, mida tohib suurema stabiilsuse saavutamiseks muuta vaid selle enda sätete kohaselt pärast laiaulatuslikku arutelu, milles osalevad kõik poliitilised jõud;

| 4. | on seisukohal, et peamiste poliitiliste jõudude vahel peab toimuma siiras ja otsekohene arutelu, mille käigus määratakse kindlaks kriisi lõpetamiseks vajalikud konstitutsioonilised meetodid ja vahendid; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et peamiste poliitiliste jõudude vahel peab toimuma siiras ja otsekohene arutelu, mille käigus määratakse kindlaks kriisi lõpetamiseks vajalikud konstitutsioonilised meetodid ja vahendid;

| 5. | tervitab rahuloluga põgenike tagasipöördumist, orjapidamise kriminaalkuriteoks muutva seaduse vastuvõtmist ja meedia liberaliseerimise seaduseelnõu; avaldab kahetsust demokraatliku lahenduse puudumise üle nn humanitaardefitsiidi ja 1990ndatel aastatel Mauritaania mustanahalise kogukonna vastu toime pandud kuritarvituste suhtes, samas kui riigi president oli andud lubaduse luua asjakohane uurimiskomisjon; |
| --- | --- |

5.

tervitab rahuloluga põgenike tagasipöördumist, orjapidamise kriminaalkuriteoks muutva seaduse vastuvõtmist ja meedia liberaliseerimise seaduseelnõu; avaldab kahetsust demokraatliku lahenduse puudumise üle nn humanitaardefitsiidi ja 1990ndatel aastatel Mauritaania mustanahalise kogukonna vastu toime pandud kuritarvituste suhtes, samas kui riigi president oli andud lubaduse luua asjakohane uurimiskomisjon;

| 6. | nõuab, et Mauritaaniasse tagasi pöördunud põgenike õigused taastataks ja neile tagastataks neilt röövitud vara; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et Mauritaaniasse tagasi pöördunud põgenike õigused taastataks ja neile tagastataks neilt röövitud vara;

| 7. | märgib, et Mauritaania elanikud, keda on valusalt puudutanud majandus- ja toidukriis, ei tohi muutuda praeguse kriisi pantvangideks, ning palub komisjonil rakendada Euroopa demokraatia ja inimõiguste rahastamisvahendi raames projekte kodanikuühiskonna toetamiseks; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Mauritaania elanikud, keda on valusalt puudutanud majandus- ja toidukriis, ei tohi muutuda praeguse kriisi pantvangideks, ning palub komisjonil rakendada Euroopa demokraatia ja inimõiguste rahastamisvahendi raames projekte kodanikuühiskonna toetamiseks;

| 8. | võtab teadmiseks sõjaväelise hunta teate uute presidendivalimiste korraldamise kohta, kuid avaldab kahetsust, et erinevalt perioodil 2005–2007 võimul olnud huntast ei ole võetud mingisugust neutraalsuskohustust; palub võimul olevatel sõjaväelastel määrata viivitamata kindlaks demokraatlike institutsioonide taastamise ajakava, nähes kooskõlas kõigi poliitiliste jõududega ette üleminekuvalitsuse moodustamise; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks sõjaväelise hunta teate uute presidendivalimiste korraldamise kohta, kuid avaldab kahetsust, et erinevalt perioodil 2005–2007 võimul olnud huntast ei ole võetud mingisugust neutraalsuskohustust; palub võimul olevatel sõjaväelastel määrata viivitamata kindlaks demokraatlike institutsioonide taastamise ajakava, nähes kooskõlas kõigi poliitiliste jõududega ette üleminekuvalitsuse moodustamise;

| 9. | toetab Aafrika Liidu jõupingutusi leida kriisile mõistlik lahendus; |
| --- | --- |

9.

toetab Aafrika Liidu jõupingutusi leida kriisile mõistlik lahendus;

| 10. | palub komisjonil algatada poliitilise dialoogi kooskõlas 23. juunil 2000 allkirjastatud partnerluslepingu ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (1), mida on muudetud Luxembourgis 24. juunil 2005 (Cotonou leping) artikliga 8, et taastada konstitutsiooniline kord, ja teavitada Euroopa Parlamenti dialoogi tulemustest; nõuab juhul, kui poliitiline dialoog ei anna tulemust, et kohaldataks Cotonou lepingu artiklit 96, mis võib tuua kaasa abi külmutamise, välja arvatud toidu- ja humanitaarabi puhul |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil algatada poliitilise dialoogi kooskõlas 23. juunil 2000 allkirjastatud partnerluslepingu ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (1), mida on muudetud Luxembourgis 24. juunil 2005 (Cotonou leping) artikliga 8, et taastada konstitutsiooniline kord, ja teavitada Euroopa Parlamenti dialoogi tulemustest; nõuab juhul, kui poliitiline dialoog ei anna tulemust, et kohaldataks Cotonou lepingu artiklit 96, mis võib tuua kaasa abi külmutamise, välja arvatud toidu- ja humanitaarabi puhul

| 11. | kutsub nõukogu eesistujat üles jätkama koostöös Aafrika Liiduga riigi poliitilise olukorra tähelepanelikku jälgimist ja tagama liidu kodanike julgeolekut; |
| --- | --- |

11.

kutsub nõukogu eesistujat üles jätkama koostöös Aafrika Liiduga riigi poliitilise olukorra tähelepanelikku jälgimist ja tagama liidu kodanike julgeolekut;

| 12. | palub kiiremas korras saata riiki Euroopa Parlamendi delegatsiooni, kes kohtuks kohalike parlamendiliikmetega ja pakuks lahendusi kriisi lõpetamiseks; |
| --- | --- |

12.

palub kiiremas korras saata riiki Euroopa Parlamendi delegatsiooni, kes kohtuks kohalike parlamendiliikmetega ja pakuks lahendusi kriisi lõpetamiseks;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Aafrika Liidu institutsioonidele, Lääne-Aafrika riikide majandusühendusele, Rahvusvahelisele Frankofoonia Organisatsioonile ja ÜRO Julgeolekunõukogule. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Aafrika Liidu institutsioonidele, Lääne-Aafrika riikide majandusühendusele, Rahvusvahelisele Frankofoonia Organisatsioonile ja ÜRO Julgeolekunõukogule.

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/92 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/92

---

Neljapäev, 4. september 2008Poomised Iraanis

P6_TA(2008)0412

Euroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon hukkamiste kohta Iraanis

2009/C 295 E/22

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraani kohta, eelkõige neid, mis puudutavad inimõigusi ning eriti oma 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni alaealiste õigusrikkujate hukkamise kohta Iraanis (1);

võttes arvesse13. juunil 2008. aastal eesistujariigi poolt Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust Mohammad Hassanzadehi hukkamise kohta;

võttes arvesse 18. juulil 2008. aastal eesistujariigi poolt Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust surmanuhtluse rakendamise kohta Iraanis;

võttes arvesse 29. juulil 2008. aastal eesistujariigi poolt Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust 29 inimese hukkamise kohta Evini vanglas Iraanis;

võttes arvesse 25. augustil 2008. aastal eesistujariigi poolt Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust Reza Hejazi hukkamise kohta poomise läbi;

võttes arvesse 19. ja 28. augustil 2008. aastal eesistujariigi poolt Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust vastavalt Behnood Shojaee ja Bahman Soleimaniani eelseisva hukkamise kohta;

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone, eriti 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni A/RES/62/168 inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis ja 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni A/RES/62/149 surmanuhtluse kohaldamisele moratooriumi kehtestamise kohta;

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja lapse õiguste konventsiooni, millega Iraani Islamivabariik on ühinenud;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5;

| A. | arvestades, et Amnesty International sõnul on Iraanis sel aastal seni täide viidud kokku juba vähemalt 191 hukkamist, ning 2007. aastal viidi Iraanis hukkamisi täide rohkem kui üheski teises riigis peale Hiina (317), kuigi Iraani elanikkond on 18 korda väiksem kui Hiina oma; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Amnesty International sõnul on Iraanis sel aastal seni täide viidud kokku juba vähemalt 191 hukkamist, ning 2007. aastal viidi Iraanis hukkamisi täide rohkem kui üheski teises riigis peale Hiina (317), kuigi Iraani elanikkond on 18 korda väiksem kui Hiina oma;

| B. | arvestades, et Evini vanglas Teheranis viidi 27. juulil 2008 korraga täide 29 hukkamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Evini vanglas Teheranis viidi 27. juulil 2008 korraga täide 29 hukkamist;

| C. | arvestades, et 10. juunil 2008 hukati 16-aastane Iraani kurd Mohammad Hassanzadeh kuriteo eest, mille ta pani toime 14-aastaselt; arvestades, et 22. juulil 2008 hukati alaealised õigusrikkujad Hassan Mozafari ja Rahman Shahidi ning 19. augustil 2008 poodi 19-aastane Reza Hejazi tapmise eest, mille ta pani väidetavalt toime 15-aastasena; arvestades, et 26. augustil 2008 hukati 19-aastane Behnam Zare õigusrikkumise eest, mille ta pani toime 15-aastasena, nii et temast sai kuues alaealine õigusrikkuja, kes hukati Iraanis ainuüksi 2008. aastal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 10. juunil 2008 hukati 16-aastane Iraani kurd Mohammad Hassanzadeh kuriteo eest, mille ta pani toime 14-aastaselt; arvestades, et 22. juulil 2008 hukati alaealised õigusrikkujad Hassan Mozafari ja Rahman Shahidi ning 19. augustil 2008 poodi 19-aastane Reza Hejazi tapmise eest, mille ta pani väidetavalt toime 15-aastasena; arvestades, et 26. augustil 2008 hukati 19-aastane Behnam Zare õigusrikkumise eest, mille ta pani toime 15-aastasena, nii et temast sai kuues alaealine õigusrikkuja, kes hukati Iraanis ainuüksi 2008. aastal;

| D. | arvestades, et Zare ja Hejazi perekonnale ning advokaadile ei teatatud Iraani õigust rikkudes kavandatud hukkamiste aega ega kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Zare ja Hejazi perekonnale ning advokaadile ei teatatud Iraani õigust rikkudes kavandatud hukkamiste aega ega kohta;

| E. | arvestades, et alaealiste õigusrikkujate Amir Marollahi, Behnood Shojaee, Mohammed Fadaei ja Bahman Soleimaniani kohal lasub kohese hukkamise oht; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alaealiste õigusrikkujate Amir Marollahi, Behnood Shojaee, Mohammed Fadaei ja Bahman Soleimaniani kohal lasub kohese hukkamise oht;

| F. | arvestades, et alaealiste õigusrikkujate hukkamine on vastavalt kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 6 lõikele 5 ja lapse õiguste konventsioonile rahvusvahelise õigusega keelatud; arvestades, et hoolimata Iraani õiguslikest kohustustest on Iraanis surmamõistetute hulgas praegu vähemalt 130 last ja lapsest õigusrikkujat; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et alaealiste õigusrikkujate hukkamine on vastavalt kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 6 lõikele 5 ja lapse õiguste konventsioonile rahvusvahelise õigusega keelatud; arvestades, et hoolimata Iraani õiguslikest kohustustest on Iraanis surmamõistetute hulgas praegu vähemalt 130 last ja lapsest õigusrikkujat;

| G. | arvestades, et vähemuste õiguste eest võitlevaid aktiviste ähvardab järjest enam surmamõistmise oht, nagu juhtus noorteühingu „Voith of Justice” juhi, etnilise belutši Yaghoub Mehrnehadiga, kes hukati 4. augustil 2008 pärast seda, kui ta oli kohalikele ametnikele avalikult vastu seisnud, nõudes neilt vastutuse võtmist halva töö eest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vähemuste õiguste eest võitlevaid aktiviste ähvardab järjest enam surmamõistmise oht, nagu juhtus noorteühingu „Voith of Justice” juhi, etnilise belutši Yaghoub Mehrnehadiga, kes hukati 4. augustil 2008 pärast seda, kui ta oli kohalikele ametnikele avalikult vastu seisnud, nõudes neilt vastutuse võtmist halva töö eest;

| H. | arvestades, et üks teine vähemuste õiguste eest võitleja, kurdi õpetaja Farzad Kamangar on mõistetud ilma asitõenditeta surma riigi vastu relvade kasutamise süüdistusega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et üks teine vähemuste õiguste eest võitleja, kurdi õpetaja Farzad Kamangar on mõistetud ilma asitõenditeta surma riigi vastu relvade kasutamise süüdistusega;

| I. | arvestades, et ülestunnistused saadakse sageli piinamise tagajärjel, ilma et süüdistatavad saaksid kaasata advokaadi, ning kohtuotsused ei vasta õiglase kohtumõistmise miinimumnormidele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ülestunnistused saadakse sageli piinamise tagajärjel, ilma et süüdistatavad saaksid kaasata advokaadi, ning kohtuotsused ei vasta õiglase kohtumõistmise miinimumnormidele;

| J. | arvestades, et 5. augustil 2008 teatas Iraani kohtunikkond, et kividega surnuksviskamine on hukkamisviisina peatatud, mille tulemusena ei visata kividega surnuks 10 nimetut naist, kellele vastav surmanuhtlus oli määratud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 5. augustil 2008 teatas Iraani kohtunikkond, et kividega surnuksviskamine on hukkamisviisina peatatud, mille tulemusena ei visata kividega surnuks 10 nimetut naist, kellele vastav surmanuhtlus oli määratud;

| K. | arvestades, et on põhjust tunda muret, et Iraani opositsiooni liikmeid ja toetajaid, kes on neljanda Genfi konventsiooni artikli 27 alusel Põhja-Iraagis Ashrafi laagris USA juhtimise all olevate rahvusvaheliste jõudude poolt ümber rühmitatud ja nende kaitse all, võib ohustada väljasaatmine või sunniviisiline tagasisaatmine Iraani, kus neile võidakse esitada tõsine süüdistus ning isegi määrata surmanuhtlus, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et on põhjust tunda muret, et Iraani opositsiooni liikmeid ja toetajaid, kes on neljanda Genfi konventsiooni artikli 27 alusel Põhja-Iraagis Ashrafi laagris USA juhtimise all olevate rahvusvaheliste jõudude poolt ümber rühmitatud ja nende kaitse all, võib ohustada väljasaatmine või sunniviisiline tagasisaatmine Iraani, kus neile võidakse esitada tõsine süüdistus ning isegi määrata surmanuhtlus,

| 1. | avaldab sügavat kurbust mitme alaealise õigusrikkuja hiljutise hukkamise üle Iraanis, mille tõttu Iraan on ainus riik maailmas, kus seda ränka ja ebahumaanset karistust 2008. aastal ikka veel rakendatakse; |
| --- | --- |

1.

avaldab sügavat kurbust mitme alaealise õigusrikkuja hiljutise hukkamise üle Iraanis, mille tõttu Iraan on ainus riik maailmas, kus seda ränka ja ebahumaanset karistust 2008. aastal ikka veel rakendatakse;

| 2. | juhib erilist tähelepanu Soghra Najafpouri saatusele, kes on veetnud peaaegu kõik oma 19 eluaastat surmamõistetute hulgas tapmise eest, mis leidis aset, kui ta oli 13-aastane; |
| --- | --- |

2.

juhib erilist tähelepanu Soghra Najafpouri saatusele, kes on veetnud peaaegu kõik oma 19 eluaastat surmamõistetute hulgas tapmise eest, mis leidis aset, kui ta oli 13-aastane;

| 3. | kutsub peakohtunikku Ayatollah Mahmoud Hashemi Sharoudit üles tühistama kõik alaealiste õigusrikkujate surmaotsused ning palub Iraani võimudel eelkõige peatada Amir Marollahi, Behnood Shojaee, Mohammed Fadaei ja Bahman Soleimaniani surmanuhtluse täideviimine; |
| --- | --- |

3.

kutsub peakohtunikku Ayatollah Mahmoud Hashemi Sharoudit üles tühistama kõik alaealiste õigusrikkujate surmaotsused ning palub Iraani võimudel eelkõige peatada Amir Marollahi, Behnood Shojaee, Mohammed Fadaei ja Bahman Soleimaniani surmanuhtluse täideviimine;

| 4. | mõistab teravalt hukka hukkamiste kasvava arvu ning nõuab tungivalt, et Iraani võimud kuulutaksid surmanuhtluse kohaldamisele moratooriumi, et surmanuhtlus vastavalt ÜRO Peaassamblee 18. detsembril 2007. aastal vastuvõetud resolutsioonile kaotada; |
| --- | --- |

4.

mõistab teravalt hukka hukkamiste kasvava arvu ning nõuab tungivalt, et Iraani võimud kuulutaksid surmanuhtluse kohaldamisele moratooriumi, et surmanuhtlus vastavalt ÜRO Peaassamblee 18. detsembril 2007. aastal vastuvõetud resolutsioonile kaotada;

| 5. | kordab oma üleskutset Majlise liikmetele kiiresti muuta õigusakte, tagamaks, et mitte kedagi ei hukata kuriteo eest, mis pandi toime enne tema 18 aasta vanuseks saamist, ning et kohtulikule vastutusele võtmise vanust tuleb tõsta, nii et see vastaks rahvusvahelistele normidele; |
| --- | --- |

5.

kordab oma üleskutset Majlise liikmetele kiiresti muuta õigusakte, tagamaks, et mitte kedagi ei hukata kuriteo eest, mis pandi toime enne tema 18 aasta vanuseks saamist, ning et kohtulikule vastutusele võtmise vanust tuleb tõsta, nii et see vastaks rahvusvahelistele normidele;

| 6. | toetab Iraani õigusloomealaseid püüdlusi juurutada eraldi õigusloome- ja kohtusüsteemid alaealiste õigusrikkujate jaoks ning kutsub Majlise liikmeid üles sätestama meetmeid, mille eesmärk on lastest õigusrikkujate hariduslik ja sotsiaalne taasintegreerimine; kutsub komisjoni üles toetama Iraani võime kõikides rahvusvahelise koostöö taotlustes selles valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

toetab Iraani õigusloomealaseid püüdlusi juurutada eraldi õigusloome- ja kohtusüsteemid alaealiste õigusrikkujate jaoks ning kutsub Majlise liikmeid üles sätestama meetmeid, mille eesmärk on lastest õigusrikkujate hariduslik ja sotsiaalne taasintegreerimine; kutsub komisjoni üles toetama Iraani võime kõikides rahvusvahelise koostöö taotlustes selles valdkonnas;

| 7. | mõistab teravalt hukka inimõiguste eest võitlevate ja surmanuhtluse vastu kampaaniaid korraldavate Iraani kodanike jälitamise ja vangistamise ning nende sagedase süüdistamise riikliku julgeoleku vastases tegevuses; nõuab eriti Emadeddin Baghi ja Mohammad Sadegh Kabovandi tingimusteta vabastamist ning Farzad Kamangari surmaotsuse tühistamist ja tema kohtuasja uuesti läbivaatamist; |
| --- | --- |

7.

mõistab teravalt hukka inimõiguste eest võitlevate ja surmanuhtluse vastu kampaaniaid korraldavate Iraani kodanike jälitamise ja vangistamise ning nende sagedase süüdistamise riikliku julgeoleku vastases tegevuses; nõuab eriti Emadeddin Baghi ja Mohammad Sadegh Kabovandi tingimusteta vabastamist ning Farzad Kamangari surmaotsuse tühistamist ja tema kohtuasja uuesti läbivaatamist;

| 8. | tervitab hiljutist avaldust, millega peatati kividega surnuksviskamine hukkamisviisina; väljendab siiski muret, et karistusseadustiku reformi kavand, mis on Majlis'is (parlamendis) praegu arutlusel, näeb jätkuvalt ette kividega surnuksviskamise abielurikkumise teatavate liikide puhul, ning kutsub Majlis'e liikmeid üles kividega surnuksviskamist täielikult kaotama; |
| --- | --- |

8.

tervitab hiljutist avaldust, millega peatati kividega surnuksviskamine hukkamisviisina; väljendab siiski muret, et karistusseadustiku reformi kavand, mis on Majlis'is (parlamendis) praegu arutlusel, näeb jätkuvalt ette kividega surnuksviskamise abielurikkumise teatavate liikide puhul, ning kutsub Majlis'e liikmeid üles kividega surnuksviskamist täielikult kaotama;

| 9. | kutsub Iraagi ja USA võime üles mitte saatma Iraani sunniviisiliselt tagasi Iraani opositsiooni liikmeid, pagulasi ja varjupaigataotlejaid, kes satuksid tõsisesse jälitamisohtu, ning eriti tegema koostööd ÜRO Pagulaste Ülemkomissari ja teistega, et leida rahuldav pikaajaline lahendus praegu Ashrafi laagris viibivate isikute olukorrale; |
| --- | --- |

9.

kutsub Iraagi ja USA võime üles mitte saatma Iraani sunniviisiliselt tagasi Iraani opositsiooni liikmeid, pagulasi ja varjupaigataotlejaid, kes satuksid tõsisesse jälitamisohtu, ning eriti tegema koostööd ÜRO Pagulaste Ülemkomissari ja teistega, et leida rahuldav pikaajaline lahendus praegu Ashrafi laagris viibivate isikute olukorrale;

| 10. | kutsub järgmisel ÜRO Peaassambleel esitama resolutsiooni, paludes kõigil riikidel, kus surmanuhtlus on säilinud, avaldada ÜRO peasekretärile ja avalikkusele kogu teabe surmanuhtluse ja hukkamiste kohta, selleks et väljuda surmanuhtlusi käsitleva riigisaladuse piirest, mis on omakorda hukkamiste kasvanud arvu vahetuks põhjuseks; |
| --- | --- |

10.

kutsub järgmisel ÜRO Peaassambleel esitama resolutsiooni, paludes kõigil riikidel, kus surmanuhtlus on säilinud, avaldada ÜRO peasekretärile ja avalikkusele kogu teabe surmanuhtluse ja hukkamiste kohta, selleks et väljuda surmanuhtlusi käsitleva riigisaladuse piirest, mis on omakorda hukkamiste kasvanud arvu vahetuks põhjuseks;

| 11. | kutsub uue resolutsiooniga looma peasekretäri erisaadiku ametikoha, kelle ülesanne on olukorda jälgida, et tagada surmanuhtluse rakendamise korra maksimaalne läbipaistvus ja soodustada riigisisest protsessi, et rakendada ÜRO resolutsiooni surmanuhtluse kohaldamisele moratooriumi kehtestamise kohta; |
| --- | --- |

11.

kutsub uue resolutsiooniga looma peasekretäri erisaadiku ametikoha, kelle ülesanne on olukorda jälgida, et tagada surmanuhtluse rakendamise korra maksimaalne läbipaistvus ja soodustada riigisisest protsessi, et rakendada ÜRO resolutsiooni surmanuhtluse kohaldamisele moratooriumi kehtestamise kohta;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Iraani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile, nõukogule, komisjonile, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule, ÜRO Pagulaste Ülemkomissarile ning Ameerika Ühendriikide ja Iraagi valitsustele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Iraani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile, nõukogule, komisjonile, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule, ÜRO Pagulaste Ülemkomissarile ning Ameerika Ühendriikide ja Iraagi valitsustele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0314.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/94 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/94

---

Neljapäev, 4. september 2008Albiinode tapmine Tansaanias

P6_TA(2008)0413

Euroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta resolutsioon albiinode tapmise kohta Tansaanias

2009/C 295 E/23

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste tõsiste rikkumiste kohta;

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni;

võttes arvesse 27. juunil 1981. aastal vastu võetud ja 21. oktoobril 1986. aastal jõustunud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat;

võttes arvesse 20. novembril 1989. aastal vastu võetud ja 2. septembril 1990. aastal jõustunud ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mis on siduv ja mida kohaldatakse eranditeta;

võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1992. aasta deklaratsiooni rahvus- või etniliste, usuliste või keeleliste vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kohta;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et valitsusväliste organisatsioonide ja meediaraportite alusel, mida on kinnitanud Tansaania valitsus, on Viktoria järve piirkonnas, eelkõige Mwanzas, Shinyangas ja Maras, kus on albiinode kõrge kontsentratsioon, alates 2008. aasta märtsist tapetud ja sandistatud vähemalt 25 albiinot, nende hulgas ka lapsi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et valitsusväliste organisatsioonide ja meediaraportite alusel, mida on kinnitanud Tansaania valitsus, on Viktoria järve piirkonnas, eelkõige Mwanzas, Shinyangas ja Maras, kus on albiinode kõrge kontsentratsioon, alates 2008. aasta märtsist tapetud ja sandistatud vähemalt 25 albiinot, nende hulgas ka lapsi;

| B. | arvestades, et kolm eespool nimetatud piirkonda on kurikuulsad mitte ainult albiinode tapmise, vaid ka nende inimeste tapmiste pärast, keda peetakse nõidadeks või võluriteks; arvestades, et tihti piisab üksnes kuulujutust, et vihane rahvajõuk nõiduses kahtlustatava tapaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kolm eespool nimetatud piirkonda on kurikuulsad mitte ainult albiinode tapmise, vaid ka nende inimeste tapmiste pärast, keda peetakse nõidadeks või võluriteks; arvestades, et tihti piisab üksnes kuulujutust, et vihane rahvajõuk nõiduses kahtlustatava tapaks;

| C. | arvestades, et Tansaania ametivõimude andmetel on albiinode tapjateks organiseeritud jõugud, kelle on palganud hõimuravitsejad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Tansaania ametivõimude andmetel on albiinode tapjateks organiseeritud jõugud, kelle on palganud hõimuravitsejad;

| D. | arvestades, et Dar es Salaami meedia on teatanud 173 inimese arreteerimisest seoses albiinode tapmisega Tansaanias, kelle seas on märkimisväärne arv hõimuravitsejaid ja nende kliente; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Dar es Salaami meedia on teatanud 173 inimese arreteerimisest seoses albiinode tapmisega Tansaanias, kelle seas on märkimisväärne arv hõimuravitsejaid ja nende kliente;

| E. | arvestades, et riigi politsei andmetel müüvad hõimuravitsejad albiinode maharaiutud kehaosasid ja verd kaevuritele ja kaluritele, kes usuvad, et need kehaosad toovad neile õnne, tervist ja rikkust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et riigi politsei andmetel müüvad hõimuravitsejad albiinode maharaiutud kehaosasid ja verd kaevuritele ja kaluritele, kes usuvad, et need kehaosad toovad neile õnne, tervist ja rikkust;

| F. | arvestades, et nimetatud tapmised on albiinode kogukonnas kutsunud esile tõsise hirmu, nad tunnevad end praegusel hetkel äärmiselt ebakindlalt ega julge võimalike ohtude tõttu isegi kuskil üksi olla, kõndida või reisida; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nimetatud tapmised on albiinode kogukonnas kutsunud esile tõsise hirmu, nad tunnevad end praegusel hetkel äärmiselt ebakindlalt ega julge võimalike ohtude tõttu isegi kuskil üksi olla, kõndida või reisida;

| G. | arvestades, et 36 % Tansaania elanikkonnast elab allpool riiklikku vaesuspiiri; arvestades, et juurdepääs tervishoiusüsteemile on äärmiselt piiratud, mistõttu on tavapärane, et abi saamiseks pöördutakse hõimuravitsejate või posijate poole; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 36 % Tansaania elanikkonnast elab allpool riiklikku vaesuspiiri; arvestades, et juurdepääs tervishoiusüsteemile on äärmiselt piiratud, mistõttu on tavapärane, et abi saamiseks pöördutakse hõimuravitsejate või posijate poole;

| H. | arvestades, et albiinod moodustavad vähemuse ja albiinode vastu suunatud diskrimineerimine on tõsine probleem kogu Saharast lõuna poole jäävas Aafrikas; arvestades, et maailmas on üks albiino iga 20 000 inimese kohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et albiinod moodustavad vähemuse ja albiinode vastu suunatud diskrimineerimine on tõsine probleem kogu Saharast lõuna poole jäävas Aafrikas; arvestades, et maailmas on üks albiino iga 20 000 inimese kohta;

| I. | arvestades, et lähtudes ÜRO arenguprogrammi (UNDP) uuringust, tundsid peaaegu pooled albiinolaste vanematest end sünnituse ajal alaväärsena; arvestades, et ülejäänud naised diskrimineerivad albiinonaisi ning arvestades, et neid naisi, kes sünnitavad albiinolapsi, tihtipeale pilgatakse või tõrjutakse ning nad kannatavad tööalase diskrimineerimise tõttu; arvestades, et umbes kaks kolmandikku vanematest olevat öelnud, et albiinolastele mõeldud spetsiaalne tervisekaitse on kallis ning pooled teatasid, et nende lastel on tõsiseid probleemi nägemisega; arvestades siiski, et 83 % ütles, et nende lapsed said koolis sama hästi hakkama kui teised lapsed; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et lähtudes ÜRO arenguprogrammi (UNDP) uuringust, tundsid peaaegu pooled albiinolaste vanematest end sünnituse ajal alaväärsena; arvestades, et ülejäänud naised diskrimineerivad albiinonaisi ning arvestades, et neid naisi, kes sünnitavad albiinolapsi, tihtipeale pilgatakse või tõrjutakse ning nad kannatavad tööalase diskrimineerimise tõttu; arvestades, et umbes kaks kolmandikku vanematest olevat öelnud, et albiinolastele mõeldud spetsiaalne tervisekaitse on kallis ning pooled teatasid, et nende lastel on tõsiseid probleemi nägemisega; arvestades siiski, et 83 % ütles, et nende lapsed said koolis sama hästi hakkama kui teised lapsed;

| 1. | mõistab sügavalt hukka albiinode tapmise Tansaanias ja nende kehaosadega hangeldamise; |
| --- | --- |

1.

mõistab sügavalt hukka albiinode tapmise Tansaanias ja nende kehaosadega hangeldamise;

| 2. | tervitab seda, et Tansaania president Jakaya Mrisho Kikwete mõistis albiinode tapmised hukka ja et ta lubas nimetatud kuritegude lõpetamiseks jõupingutusi suurendada; rõhutab, et nendele sõnadele peavad järgnema teod; |
| --- | --- |

2.

tervitab seda, et Tansaania president Jakaya Mrisho Kikwete mõistis albiinode tapmised hukka ja et ta lubas nimetatud kuritegude lõpetamiseks jõupingutusi suurendada; rõhutab, et nendele sõnadele peavad järgnema teod;

| 3. | õnnitleb president Jakaya Mrisho Kikwetet otsuse üle nimetada esimese albiinona parlamendi liikmeks pr Al-Shymaa Kway-Geer, kes on sihikindlalt võidelnud enda ja teiste albiinode vastu suunatud diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

3.

õnnitleb president Jakaya Mrisho Kikwetet otsuse üle nimetada esimese albiinona parlamendi liikmeks pr Al-Shymaa Kway-Geer, kes on sihikindlalt võidelnud enda ja teiste albiinode vastu suunatud diskrimineerimise vastu;

| 4. | toetab ja tervitab Tansaania valitsuse seniajani võetud meetmeid, milleks on albiinode loenduse algatamine ning politseieskordi teenuse loomine albiinolastele; kiidab heaks Tansaania parlamendi liikmete nõude, et valitsus võtaks täiendavaid meetmeid, et tungida probleemi juurteni ning lõpetada igasugune albiinode diskrimineerimine; |
| --- | --- |

4.

toetab ja tervitab Tansaania valitsuse seniajani võetud meetmeid, milleks on albiinode loenduse algatamine ning politseieskordi teenuse loomine albiinolastele; kiidab heaks Tansaania parlamendi liikmete nõude, et valitsus võtaks täiendavaid meetmeid, et tungida probleemi juurteni ning lõpetada igasugune albiinode diskrimineerimine;

| 5. | kutsub Tansaania ametiasutusi, kohalike omavalitsuste asutusi ja kodanikuühiskonda laiemalt koostööd tegema, et kaitsta kõiki albiinosid; kutsub Tansaania valitsust astuma viivitamatult samme, toetama sotsiaalset teadlikkust ja pakkuma albinismiga seotud teavet; on seisukohal, et nimetatud meetmeid tuleks eelkõige rakendada maapiirkondades, kus rahvas on sageli madalama haridusega ja ebausklikum; |
| --- | --- |

5.

kutsub Tansaania ametiasutusi, kohalike omavalitsuste asutusi ja kodanikuühiskonda laiemalt koostööd tegema, et kaitsta kõiki albiinosid; kutsub Tansaania valitsust astuma viivitamatult samme, toetama sotsiaalset teadlikkust ja pakkuma albinismiga seotud teavet; on seisukohal, et nimetatud meetmeid tuleks eelkõige rakendada maapiirkondades, kus rahvas on sageli madalama haridusega ja ebausklikum;

| 6. | väljendab heameelt selle üle, et eelmisel kuul vahistati seoses Tansaanias toimunud albiinode tapmisega 173 kahtlusalust; nõuab tungivalt, et ametiasutused tegutseksid kiirelt ja annaksid vastutajad kohtu alla; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt selle üle, et eelmisel kuul vahistati seoses Tansaanias toimunud albiinode tapmisega 173 kahtlusalust; nõuab tungivalt, et ametiasutused tegutseksid kiirelt ja annaksid vastutajad kohtu alla;

| 7. | märgib kahetsusega, et uuriv ajakirjanik Vicky Ntetema on sunnitud ennast pärast tapmisähvarduste saamist varjama, olles paljastanud hõimuravitsejate ja politsei osaluse nendes tapmistes; nõuab tungivalt, et Tansaania ametiasutused algataksid Vicky Ntetema esitatud süüdistuse osas põhjaliku ja sõltumatu juurdluse; |
| --- | --- |

7.

märgib kahetsusega, et uuriv ajakirjanik Vicky Ntetema on sunnitud ennast pärast tapmisähvarduste saamist varjama, olles paljastanud hõimuravitsejate ja politsei osaluse nendes tapmistes; nõuab tungivalt, et Tansaania ametiasutused algataksid Vicky Ntetema esitatud süüdistuse osas põhjaliku ja sõltumatu juurdluse;

| 8. | avaldab tunnustust ja toetust Tansaania albiinode ühenduse tööle, mis pakub oma abi albiinode kogukonnale; kutsub komisjoni üles aktiivselt toetama nimetatud ühendust ja nende üleskutset haritlastele, usujuhtidele ja inimõiguste eest võitlejatele, et teadvustada avalikkust sellest, et albiinode tapmine on sotsiaalset ja moraalselt lubamatu; |
| --- | --- |

8.

avaldab tunnustust ja toetust Tansaania albiinode ühenduse tööle, mis pakub oma abi albiinode kogukonnale; kutsub komisjoni üles aktiivselt toetama nimetatud ühendust ja nende üleskutset haritlastele, usujuhtidele ja inimõiguste eest võitlejatele, et teadvustada avalikkust sellest, et albiinode tapmine on sotsiaalset ja moraalselt lubamatu;

| 9. | kutsub komisjoni üles toetama UNDP pingutusi Aafrika albiinode abistamisel ja kaitsmisel; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles toetama UNDP pingutusi Aafrika albiinode abistamisel ja kaitsmisel;

| 10. | on seisukohal, et parim viis Tansaania albiinode õiguste kaitsmiseks on tagada neile sotsiaalse kaasatuse poliitika raames võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja tervishoiule ning pakkuda neile piisaval määral sotsiaalset ja õiguslikku kaitset; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et parim viis Tansaania albiinode õiguste kaitsmiseks on tagada neile sotsiaalse kaasatuse poliitika raames võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja tervishoiule ning pakkuda neile piisaval määral sotsiaalset ja õiguslikku kaitset;

| 11. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama Tansaania valitsuse, valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna pingutusi selliste poliitikate sõnastamisel, mis keskenduksid albiinode vajadustele ja õigustele ning mis põhineksid mittediskrimineerimisel ja sotsiaalsel kaasatusel ning võrdsel juurdepääsul tööturule; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama Tansaania valitsuse, valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna pingutusi selliste poliitikate sõnastamisel, mis keskenduksid albiinode vajadustele ja õigustele ning mis põhineksid mittediskrimineerimisel ja sotsiaalsel kaasatusel ning võrdsel juurdepääsul tööturule;

| 12. | nõuab tervishoiutöötajate väljaõppe parandamist ja seminaride korraldamist õpetajatele ja vanematele, et suunata neid albiinolaste kaitsmisel päikese eest, sest paljud albiinod surevad nahavähi tõttu enne 30. eluaastani jõudmist; |
| --- | --- |

12.

nõuab tervishoiutöötajate väljaõppe parandamist ja seminaride korraldamist õpetajatele ja vanematele, et suunata neid albiinolaste kaitsmisel päikese eest, sest paljud albiinod surevad nahavähi tõttu enne 30. eluaastani jõudmist;

| 13. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid annaksid oma parima tagamaks, et tervishoiuvahendid jõuaksid Tansaania vaeseimate elanikeni; rõhutab maa- ja kaugeimate piirkondade tungivat juurdepääsuvajadust tervishoiule; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid annaksid oma parima tagamaks, et tervishoiuvahendid jõuaksid Tansaania vaeseimate elanikeni; rõhutab maa- ja kaugeimate piirkondade tungivat juurdepääsuvajadust tervishoiule;

| 14. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles jälgima tähelepanelikult albiinode inimõiguste olukorda Tansaanias; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles jälgima tähelepanelikult albiinode inimõiguste olukorda Tansaanias;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, Aafrika Liidule, Tansaania valitsusele ja parlamendile, ÜRO peasekretärile, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele ja AKV riikide nõukogule. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, Aafrika Liidule, Tansaania valitsusele ja parlamendile, ÜRO peasekretärile, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele ja AKV riikide nõukogule.

---

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 2. september 2008

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/97 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/97

---

Teisipäev, 2. september 2008Parlamendi kodukorra artikli 182 tõlgendamine seoses allkomisjonide esimeeste kaasamisega

P6_TA(2008)0388

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta otsus parlamendi kodukorra artikli 182 tõlgendamise kohta seoses allkomisjonide esimeeste kaasamisega

2009/C 295 E/24

Euroopa Parlament,

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 22. juuli 2008. aasta kirja;

võttes arvesse kodukorra artiklit 201,

| 1. | võtab vastu kodukorra artikli 182 lõike 1 järgmise tõlgenduse:
  See säte ei takista põhikomisjoni esimehel kaasata allkomisjonide esimehi komisjoni juhatuse töösse või võimaldada neil juhatada arutelu küsimustes, mida nendes allkomisjonides peamiselt käsitletakse, vaid võimaldab seda juhul, kui selline menetlus esitatakse läbivaatamiseks juhatusele tervikuna ja juhatus annab sellele oma nõusoleku. |
| --- | --- |

1.

võtab vastu kodukorra artikli 182 lõike 1 järgmise tõlgenduse:

See säte ei takista põhikomisjoni esimehel kaasata allkomisjonide esimehi komisjoni juhatuse töösse või võimaldada neil juhatada arutelu küsimustes, mida nendes allkomisjonides peamiselt käsitletakse, vaid võimaldab seda juhul, kui selline menetlus esitatakse läbivaatamiseks juhatusele tervikuna ja juhatus annab sellele oma nõusoleku.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

Euroopa Parlament

Teisipäev, 2. september 2008

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/98 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/98

---

Teisipäev, 2. september 2008Programm „Aktiivsed noored” (2007-2013) ***I

P6_TA(2008)0369

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013 (KOM(2008)0056 – C6-0057/2008 – 2008/0023(COD))

2009/C 295 E/25

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0056);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 149 lõiget 4, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0057/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A6-0274/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 2. september 2008P6_TC1-COD(2008)0023

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega muudetakse otsust nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (otsus nr 1349/2008/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/99 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/99

---

Teisipäev, 2. september 2008Programm „Kultuur” (2007-2013) ***I

P6_TA(2008)0370

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1855/2006/EÜ, millega luuakse programm „Kultuur” (2007–2013) (KOM(2008)0057 – C6-0058/2008 – 2008/0024(COD))

2009/C 295 E/26

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0057);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 151 lõike 5 esimest taanet, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0058/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A6-0273/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 2. september 2008P6_TC1-COD(2008)0024

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega muudetakse otsust nr 1855/2006/EÜ, millega luuakse programm „Kultuur” (2007–2013)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (otsus nr 1352/2008/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/100 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/100

---

Teisipäev, 2. september 2008Programm „Kodanike Euroopa” (2007-2013) ***I

P6_TA(2008)0371

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm „Kodanike Euroopa”, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust (KOM(2008)0059 – C6-0060/2008 – 2008/0029(COD))

2009/C 295 E/27

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0059);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ning artikleid 151 ja 308, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0060/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A6-0275/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 2. september 2008P6_TC1-COD(2008)0029

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega muudetakse otsust nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm „Kodanike Euroopa”, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (otsus nr 1358/2008/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/101 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/101

---

Teisipäev, 2. september 2008Tegevusprogramm elukestva õppe alal ***I

P6_TA(2008)0372

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (KOM(2008)0061 – C6-0064/2008 – 2008/0025(COD))

2009/C 295 E/28

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0061);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 149 lõiget 4 ning artikli 150 lõiget 4, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0064/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A6-0276/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 2. september 2008P6_TC1-COD(2008)0025

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, millega muudetakse otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (otsus nr 1357/2008/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/102 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/102

---

Teisipäev, 2. september 2008EÜ ja Usbekistani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll *

P6_TA(2008)0373

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (KOM(2007)0117 – C6-0213/2008 – 2007/0044(CNS))

2009/C 295 E/29

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus (KOM(2007)0117);

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut Usbekistani Vabariigiga;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 44 lõiget 2, artikli 47 lõike 2 viimast lauset, artiklit 55, artikli 57 lõiget 2, artiklit 71, artikli 80 lõiget 2, artikleid 93, 94, 133, 181a ja artikli 300 lõike 2 teist lauset;

võttes arvesse Euratomi asutamislepingu artiklit 101;

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti artikli 6 lõiget 2;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0213/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6-0306/2008),

| 1. | kiidab protokolli sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab protokolli sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Usbekistani Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Usbekistani Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/102 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/102

---

Teisipäev, 2. september 2008EÜ ja Kirgiisi Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll *

P6_TA(2008)0374

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (KOM(2007)0133 – C6-0228/2008 – 2007/0047(CNS))

2009/C 295 E/30

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus (KOM(2007)0133);

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut Kirgiisi Vabariigiga;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 44 lõiget 2, artikli 47 lõike 2 viimast lauset, artiklit 55, artikli 57 lõiget 2, artiklit 71, artikli 80 lõiget 2, artikleid 93, 94, 133 ja 181a ja artikli 300 lõike 2 teist lauset;

võttes arvesse Euratomi asutamislepingu artiklit 101;

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti artikli 6 lõiget 2;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0228/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6-0307/2008),

| 1. | kiidab protokolli sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab protokolli sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kirgiisi Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kirgiisi Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/103 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/103

---

Teisipäev, 2. september 2008EÜ ja Tadžikistani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll *

P6_TA(2008)0375

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (KOM(2007)0143 – C6-0254/2008 – 2007/0050(CNS))

2009/C 295 E/31

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus (KOM(2007)0143);

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut Tadžikistani Vabariigiga;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 44 lõiget 2, artikli 47 lõike 2 viimast lauset, artiklit 55, artikli 57 lõiget 2, artiklit 71, artikli 80 lõiget 2, artikleid 93, 94, 133 ja 181a ja artikli 300 lõike 2 teist lauset;

võttes arvesse Euratomi asutamislepingu artiklit 101;

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0254/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6-0320/2008),

| 1. | kiidab protokolli sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab protokolli sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Tadžikistani Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Tadžikistani Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/104 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/104

---

Teisipäev, 2. september 2008Montenegro kohustus Serbiale ja Montenegrole (endine Jugoslaavia Liitvabariik) antud pikaajaliste laenude eest *

P6_TA(2008)0376

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse Montenegro suhtes eraldi kohustus ja vähendatakse proportsionaalselt Serbia kohustust seoses pikaajaliste laenudega, mida ühendus on andnud Serbia ja Montenegro liitriigile (endine Jugoslaavia Liitvabariik) vastavalt nõukogu otsustele 2001/549/EÜ ja 2002/882/EÜ (KOM(2008)0228 – C6-0221/2008 – 2008/0086(CNS))

2009/C 295 E/32

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0228);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0221/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A6-0281/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub alustada 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis sätestatud lepitusmenetlust, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub alustada 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis sätestatud lepitusmenetlust, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/104 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/104

---

Teisipäev, 2. september 2008Mahepõllumajanduslik tootmine ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamine *

P6_TA(2008)0377

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta (KOM(2008)0314 – C6-0219/2008 – 2008/0097(CNS))

2009/C 295 E/33

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0314);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 37 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0219/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0311/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/105 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/105

---

Teisipäev, 2. september 2008India ookeani lõunaosa kalanduskokkulepe *

P6_TA(2008)0378

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse nimel India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe sõlmimise kohta (KOM(2007)0831 – C6-0047/2008 – 2007/0285(CNS))

2009/C 295 E/34

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2007)0831);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0047/2008);

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

võttes arvesse kodukorra artikleid 51 ja 35 ning artikli 83 lõiget 7;

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0315/2008),

| 1. | kiidab nõukogu otsuse ettepaneku muudetud kujul heaks ja kiidab kokkuleppe sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu otsuse ettepaneku muudetud kujul heaks ja kiidab kokkuleppe sõlmimise heaks;

| 2. | teeb oma presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb oma presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu otsus


  Esimene volitus |
| võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3
  esimese
  lõiguga, | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3
  teise
  lõiguga, |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu otsus

Esimene volitus

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3
  esimese
  lõiguga,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3
  teise
  lõiguga,

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/106 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/106

---

Teisipäev, 2. september 2008Paranduseelarve nr 5/2008 projekt

P6_TA(2008)0379

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 5/2008 projekti kohta, III jagu – Komisjon (11571/2008 – C6-0294/2008 – 2008/2161(BUD))

2009/C 295 E/35

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 177;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) eriti selle artikleid 37 ja 38;

võttes arvesse Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 13. detsembril 2007; (2)

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3);

võttes arvesse komisjoni 18. juunil 2008. aastal esitatud Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 5/2008 esialgset projekti (KOM(2008)0381);

võttes arvesse nõukogu 22. juulil 2008. aastal koostatud paranduseelarve nr 5/2008 projekti (11571/2008 – C6-0294/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0328/2008),

| 1. | kiidab paranduseelarve nr 5/2008 projekti muutmata kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab paranduseelarve nr 5/2008 projekti muutmata kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 71, 14.3.2008, lk 1.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/107 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/107

---

Teisipäev, 2. september 2008Euroopa õigusalase koostöö võrgustik *

P6_TA(2008)0380

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta (5620/2008 – C6-0074/2008 – 2008/0802(CNS))

2009/C 295 E/36

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatust (5620/2008);

võttes arvesse ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punkti c;

võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0074/2008);

võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0292/2008),

| 1. | kiidab Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatuse muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatuse muudetud kujul heaks;

| 2. | palub nõukogul teksti vastavalt muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul teksti vastavalt muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatust oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatust oluliselt muuta;

| 5. | palub nõukogul ja komisjonil pärast Lissaboni lepingu jõustumist anda prioriteet mis tahes tulevastele ettepanekutele kõnealuse otsuse muutmiseks vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatavale 50. deklaratsioonile üleminekusätete protokolli artikli 10 kohta; |
| --- | --- |

5.

palub nõukogul ja komisjonil pärast Lissaboni lepingu jõustumist anda prioriteet mis tahes tulevastele ettepanekutele kõnealuse otsuse muutmiseks vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatavale 50. deklaratsioonile üleminekusätete protokolli artikli 10 kohta;

| 6. | on kindlalt otsustanud vaadata iga selline tulevane ettepanek läbi kiirmenetluse korras lõikes 5 osutatud menetluse kohaselt ja tihedas koostöös liikmesriikide parlamentidega; |
| --- | --- |

6.

on kindlalt otsustanud vaadata iga selline tulevane ettepanek läbi kiirmenetluse korras lõikes 5 osutatud menetluse kohaselt ja tihedas koostöös liikmesriikide parlamentidega;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi valitsustele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi valitsustele.

| 14 LIIKMESRIIGI POOLT ESITATUD ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus


  Põhjendus 7 |
| (7) | Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist õigusalast koostööd tuleb tugevdada ning selleks tuleb võimaldada Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutustel ja Eurojustil vajaduse korral omavahel otse ja tõhusamalt
  turvalise sidevõrgu
  kaudu suhelda, |

14 LIIKMESRIIGI POOLT ESITATUD ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Põhjendus 7

(7)

Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist õigusalast koostööd tuleb tugevdada ning selleks tuleb võimaldada Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutustel ja Eurojustil vajaduse korral omavahel otse ja tõhusamalt
  turvalise sidevõrgu
  kaudu suhelda,

| (7) | Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist õigusalast koostööd tuleb tugevdada ning selleks tuleb võimaldada Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutustel ja Eurojustil vajaduse korral omavahel otse ja tõhusamalt
  turvaliste sidevahendite
  kaudu suhelda, |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist õigusalast koostööd tuleb tugevdada ning selleks tuleb võimaldada Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutustel ja Eurojustil vajaduse korral omavahel otse ja tõhusamalt
  turvaliste sidevahendite
  kaudu suhelda,

Muudatusettepanek 2

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Põhjendus 7 a (uus)

| (7 a) | Isikuandmete töötlemise puhul tuleks kohaldada nõukogu raamotsust (.../.../JSK) kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta

   (1)

  , mis näeb ette piisava andmekaitse taseme. Liikmesriigid peaksid oma siseriiklikes seadustes tagama isikuandmete kaitse taseme, mis on vähemalt võrdväärne Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioonist üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel ja selle 8. novembri 2001. aasta lisaprotokollist tulenevaga, ning peaksid seda tehes võtma arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovitust liikmesriikidele nr R (87) 15, millega reguleeritakse isikuandmete kasutamist politsei valdkonnas, ja mida kohaldatakse ka juhul, kui andmeid ei töödelda automatiseeritult. |
| --- | --- |

(7 a)

Muudatusettepanek 3

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 2 – lõige 3

3.   Iga liikmesriik nimetab kontaktasutuste seast Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku siseriikliku kontaktisiku.

3.   Iga liikmesriik nimetab kontaktasutuste seast Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku siseriikliku kontaktisiku
  , samuti siseriikliku teabekontaktasutuse
  .

Muudatusettepanek 4

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 2 – lõige 4

4.   Iga liikmesriik tagab, et tema kontaktasutused täidavad kriminaalasjades tehtava õigusalase koostööga seotud ülesandeid ning et kontaktasutuste töötajad oskavad peale oma riigikeele piisaval tasemel veel ühte Euroopa Liidu ametlikku keelt, nii et nad on suutelised suhtlema teiste liikmesriikide kontaktasutustega.
  Enne uue kontaktasutuse nimetamist võivad liikmesriigid küsida siseriiklike kontaktisikute arvamust.

4.   Iga liikmesriik tagab, et tema kontaktasutused täidavad kriminaalasjades tehtava õigusalase koostööga seotud ülesandeid ning et kontaktasutuste töötajad oskavad peale oma riigikeele piisaval tasemel veel ühte Euroopa Liidu ametlikku keelt, nii et nad on suutelised suhtlema teiste liikmesriikide kontaktasutustega.
  Kontaktasutuste valimisel järgivad liikmesriigid Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutuste valimise suunistes sätestatud kriteeriume.

Muudatusettepanek 5

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 2 – lõige 4 a (uus)

4 a.
     
  Liikmesriigid tagavad ka, et nende kontaktasutustel on piisavad vahendid enda kui kontaktasutuse ülesannete nõuetekohaselt täitmiseks.

Muudatusettepanek 6

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 2 – lõige 5

5.   Kui liikmesriigis on nimetatud ametisse ühismeetmes 96/277/JSK osutatud sidekohtunikud, kelle ülesanded on sarnased artikliga 4 kontaktasutustele antud ülesannetega, seob sidekohtunikud ametisse nimetanud liikmesriik nad enda sätestatud korras Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga ja artiklis 10 ettenähtud turvatud
  sidevõrguga
  .

5.   Kui liikmesriigis on nimetatud ametisse ühismeetmes 96/277/JSK osutatud sidekohtunikud, kelle ülesanded on sarnased artikliga 4 kontaktasutustele antud ülesannetega, seob sidekohtunikud ametisse nimetanud liikmesriik nad enda sätestatud korras Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga ja artiklis 10 ettenähtud turvatud
  sidevahenditega
  .

Muudatusettepanek 7

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 2 – lõige 7

7.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustikul on sekretariaat, kes vastutab
  koostöös nõukogu eesistujariigiga ja temaga konsulteerides
  võrgustiku haldamise eest.
  Sekretariaat võib võrgustikku esindada, konsulteerides eesistujariigiga.

7.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustikul on sekretariaat, kes vastutab võrgustiku haldamise eest.

Muudatusettepanek 8

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 3 – punkt b

| b) | korraldab
  artiklites 5, 6 ja7
  sätestatud korras liikmesriikide esindajate regulaarseid koosolekuid; |
| --- | --- |

b)

korraldab
  artiklites 5, 6 ja7
  sätestatud korras liikmesriikide esindajate regulaarseid koosolekuid;

| b) | korraldab
  artiklites 5 ja 6
  sätestatud korras liikmesriikide esindajate regulaarseid koosolekuid; |
| --- | --- |

b)

korraldab
  artiklites 5 ja 6
  sätestatud korras liikmesriikide esindajate regulaarseid koosolekuid;

Muudatusettepanek 9

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 3 – punkt c

| c) | annab
  artiklites 8, 9 ja 10
  sätestatud korras pidevalt ajakohastatud taustteavet, eelkõige
  asjakohase sidevõrgu vahendusel
  . |
| --- | --- |

c)

annab
  artiklites 8, 9 ja 10
  sätestatud korras pidevalt ajakohastatud taustteavet, eelkõige
  asjakohase sidevõrgu vahendusel
  .

| c) | annab
  artiklites 8 ja 9
  sätestatud korras pidevalt ajakohastatud taustteavet, eelkõige
  IT-vahendi kaudu, samuti näeb vastavalt artiklile 10 ette turvatud side
  . |
| --- | --- |

c)

annab
  artiklites 8 ja 9
  sätestatud korras pidevalt ajakohastatud taustteavet, eelkõige
  IT-vahendi kaudu, samuti näeb vastavalt artiklile 10 ette turvatud side
  .

Muudatusettepanek 10

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 4 – pealkiri

Kontaktasutuste,
  sealhulgas siseriikliku kontaktisiku
  ülesanded

Kontaktasutuste,
  siseriiklike kontaktisikute ja teabekontaktasutuste
  ülesanded

Muudatusettepanek 11

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 4 – lõige 1

1.   Kontaktasutused
  , sealhulgas siseriiklik kontaktisik,
  on aktiivsed vahendajad, kelle ülesanne on hõlbustada liikmesriikide vahelist õigusalast koostööd, eelkõige raskete kuritegude vastu võitlemises. Nad on kättesaadavad oma riigi kohalikele õigusasutustele ja teistele pädevatele asutustele, teiste riikide kontaktasutustele ja teiste riikide kohalikele õigusasutustele ning teistele pädevatele asutustele, et võimaldada neil luua kõige asjakohasemaid otsekontakte.

Vajaduse korral võivad nad
  asjaomaste valitsusasutuste vahelise kokkuleppe alusel
  kohtuda teiste liikmesriikide kontaktasutustega.

1.   Kontaktasutused on aktiivsed vahendajad, kelle ülesanne on hõlbustada liikmesriikide vahelist õigusalast koostööd, eelkõige raskete kuritegude vastu võitlemises. Nad on kättesaadavad oma riigi kohalikele õigusasutustele ja teistele pädevatele asutustele, teiste riikide kontaktasutustele ja teiste riikide kohalikele õigusasutustele ning teistele pädevatele asutustele, et võimaldada neil luua kõige asjakohasemaid otsekontakte.

Vajaduse korral võivad nad kohtuda teiste liikmesriikide kontaktasutustega
  , et võimaldada kasulike kogemuste ja probleemide vahetust, eelkõige mis puudutab võrgustiku toimimist asjaomastes liikmesriikides
  .

Muudatusettepanek 12

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 4 – lõige 2

2.   Kontaktasutused
  , sealhulgas siseriiklik kontaktisik,
  annavad oma riigi kohalikele õigusasutustele, teiste riikide kontaktasutustele ja teiste riikide kohalikele õigusasutustele vajalikku õigusalast ja praktilist teavet, et võimaldada neil tõhusalt koostada õigusalase koostöö taotlusi või tõhustada üldiselt õigusalast koostööd.

2.   Kontaktasutused annavad oma riigi kohalikele õigusasutustele, teiste riikide kontaktasutustele ja teiste riikide kohalikele õigusasutustele vajalikku õigusalast ja praktilist teavet, et võimaldada neil tõhusalt koostada õigusalase koostöö taotlusi või tõhustada üldiselt õigusalast koostööd.

Muudatusettepanek 13

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 4 – lõige 3

3.   Kontaktasutused
  , sealhulgas siseriiklik kontaktisik, korraldavad oma riigi pädevatele asutustele
  koostöös Euroopa õigusalase koostöö koolitusvõrgustikuga asjakohasel tasemel
  koolituskursusi
  õigusalase koostöö valdkonnas.

3.   Kontaktasutused
  on kaasatud, vajaduse korral
  koostöös Euroopa õigusalase koostöö koolitusvõrgustikuga
  , oma riigi pädevatele asutustele
  asjakohasel tasemel
  koolituskursuste korraldamisse
  õigusalase koostöö valdkonnas
  ja edendavad nende korraldamist
  .

Muudatusettepanek 14

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 4 – lõige 3 a (uus)

3 a.
     
  Kontaktasutused tõhustavad õigusalase koostöö kooskõlastamist juhtudel, kui ühe liikmesriigi kohalike õigusasutuste paljude taotluste rahuldamiseks on teises liikmesriigis vaja kooskõlastatud tegutsemist.

Muudatusettepanek 15

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 4 – lõige 3 b (uus)

3 b.
     
  Siseriiklikud kontaktisikud teostavad lisaks oma lõigetes 1–3 a osutatud ülesannetele kontaktasutustena järgmisi ülesandeid:

| a) | vastutavad oma asjaomases liikmesriigis küsimuste eest, mis on seotud võrgustiku siseriikliku toimimisega, sealhulgas teabetaotluste kooskõlastamise ja pädevate siseriiklike asutuste antavate vastuste eest; |
| --- | --- |

a)

vastutavad oma asjaomases liikmesriigis küsimuste eest, mis on seotud võrgustiku siseriikliku toimimisega, sealhulgas teabetaotluste kooskõlastamise ja pädevate siseriiklike asutuste antavate vastuste eest;

| b) | vastutavad kontaktide eest Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaadiga, sealhulgas artiklis 6 osutatud koosolekutest osavõtmise eest; |
| --- | --- |

b)

vastutavad kontaktide eest Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaadiga, sealhulgas artiklis 6 osutatud koosolekutest osavõtmise eest;

| c) | esitavad arvamuse uute kontaktasutuste nimetamise kohta, kui nende asjaomased liikmesriigid seda nõuavad. |
| --- | --- |

c)

esitavad arvamuse uute kontaktasutuste nimetamise kohta, kui nende asjaomased liikmesriigid seda nõuavad.

Muudatusettepanek 16

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 4 – lõige 3 c (uus)

3 c.
     
  Siseriiklikud teabekontaktasutused tagavad lisaks oma lõigetes 1–3 a osutatud ülesannetele kontaktasutustena oma liikmesriikidega seotud ja artiklis 8 osutatud teabe andmise ning ajakohastamise vastavalt artiklile 9.

Muudatusettepanek 17

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 5 – pealkiri

regulaarsete koosolekute eesmärk

Kontaktasutuste

üldkoosolekud

Kontaktasutuste

Muudatusettepanek 18

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 5 – lõige 1 – sissejuhatav osa

1.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku
  regulaarsetel koosolekutel
  , millele kutsutakse vähemalt
  kaks
  kontaktasutust igast liikmesriigist, on järgmised eesmärgid:

1.   Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku
  üldkoosolekutel
  , millele kutsutakse vähemalt
  kolm
  kontaktasutust igast liikmesriigist, on järgmised eesmärgid:

Muudatusettepanek 19

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 5 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Üldkoosolekud toimuvad regulaarselt vähemalt kolm korda aastas. Üks kord aastas võib koosolek toimuda nõukogu ruumides Brüsselis vastavalt nõukogu kodukorra sätetele. Nõukogu ruumides toimuvatele koosolekutele kutsutakse kaks kontaktasutust.

Muudatusettepanek 20

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 5 – lõige 2 b (uus)

2 b.
     
  Siiski võib pidada ka muid koosolekuid liikmesriikides, et kõikide liikmesriikide kontaktasutused saaksid lisaks vastuvõtva liikmesriigi kontaktasutustele kohtuda ka teiste selle riigi asutustega ning tutvuda asjakohase riigi konkreetsete organitega, kelle ülesanded on seotud rahvusvahelise õigusalase koostöö või teatavate raskete kuritegude vormide vastu võitlemise valdkonnaga.

Muudatusettepanek 21

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 6 – pealkiri

Üldkoosolekute sagedus

Siseriiklike kontaktisikute koosolekud

Muudatusettepanek 22

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 6

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku üldkoosolek, millel kogunevad
  siseriiklikud kontaktisikud
  , toimub
  regulaarselt ja vastavalt
  võrgustiku liikmete
  vajadusele vähemalt üks kord aastas nõukogu eesistujariigi kutsel, kes võtab samuti arvesse liikmesriikide soove võrgustiku koosoleku kokkukutsumiseks.

Siseriiklikud kontaktisikud
  tulevad kokku
  regulaarselt ja vastavalt
  nende
  vajadusele vähemalt üks kord aastas nõukogu eesistujariigi kutsel, kes võtab samuti arvesse liikmesriikide soove võrgustiku koosoleku kokkukutsumiseks.
  Nimetatud koosolekute jooksul arutatakse küsimusi, mis on seotud nende ülesannetega artikli 4 lõike 3 b alusel, sealhulgas küsimust, kuidas optimeerida juurdepääsu turvatud sidevahenditele ja pakkuda seda kõigile pädevatele õigusasutustele.

Muudatusettepanek 23

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 7

Artikkel 7

Koosolekute toimumise paik

1.
     
  Koosolekud võivad toimuda nõukogu ruumides Brüsselis vastavalt nõukogu kodukorra sätetele.

2.
     
  Siiski võib pidada ka muid koosolekuid liikmesriikides, et kõikide liikmesriikide kontaktasutused saaksid lisaks vastuvõtva liikmesriigi kontaktasutustele kohtuda ka teiste selle riigi asutustega ning tutvuda asjakohase riigi konkreetsete organitega, kelle ülesanded on seotud rahvusvahelise õigusalase koostööga või teatavate raskete kuritegude vastu võitlemisega.

välja jäetud

Muudatusettepanek 24

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 8 – pealkiri

võrgustikus levitatava teabe sisu

Euroopa õigusalase koostöö

võrgustiku poolt pakutav teave

Euroopa õigusalase koostöö

Muudatusettepanek 25

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 8 – sissejuhatav osa

Euroopa õigusalase koostöö
  võrgustik
  teeb kontaktasutustele ja pädevatele õigusasutustele kättesaadavaks järgmise teabe:

Euroopa õigusalase koostöö
  võrgustiku sekretariaat
  teeb kontaktasutustele ja pädevatele õigusasutustele kättesaadavaks järgmise teabe:

Muudatusettepanek 26

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 8 – punkt 2

| 2) | IT-vahend
  , mis võimaldab liikmesriigi taotlust esitaval asutusel teha kindlaks teise liikmesriigi pädev asutus, kes vastutab õigusalase koostöö taotluse, sealhulgas Euroopa vahistamismääruste, Euroopa tõendikogumismääruste, vara arestimisotsuste ja vastastikuse õigusabi taotluste vastuvõtmise ja täitmise eest; |
| --- | --- |

2)

IT-vahend
  , mis võimaldab liikmesriigi taotlust esitaval asutusel teha kindlaks teise liikmesriigi pädev asutus, kes vastutab õigusalase koostöö taotluse, sealhulgas Euroopa vahistamismääruste, Euroopa tõendikogumismääruste, vara arestimisotsuste ja vastastikuse õigusabi taotluste vastuvõtmise ja täitmise eest;

| 2) | teave
  , mis võimaldab liikmesriigi taotlust esitaval asutusel teha
  IT-vahendi kaudu
  kindlaks teise liikmesriigi pädev asutus, kes vastutab õigusalase koostöö taotluse, sealhulgas Euroopa vahistamismääruste, Euroopa tõendikogumismääruste, vara arestimisotsuste ja vastastikuse õigusabi taotluste vastuvõtmise ja täitmise eest; |
| --- | --- |

2)

teave
  , mis võimaldab liikmesriigi taotlust esitaval asutusel teha
  IT-vahendi kaudu
  kindlaks teise liikmesriigi pädev asutus, kes vastutab õigusalase koostöö taotluse, sealhulgas Euroopa vahistamismääruste, Euroopa tõendikogumismääruste, vara arestimisotsuste ja vastastikuse õigusabi taotluste vastuvõtmise ja täitmise eest;

Muudatusettepanek 27

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 10 – lõige 1 – punkt b

| b) | Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku
  kontaktasutuste
  operatiivtööks luuakse turvatud
  sidevõrk
  ; |
| --- | --- |

b)

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku
  kontaktasutuste
  operatiivtööks luuakse turvatud
  sidevõrk
  ;

| b) | Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku operatiivtööks luuakse turvatud
  sidevahendid
  ; |
| --- | --- |

b)

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku operatiivtööks luuakse turvatud
  sidevahendid
  ;

Muudatusettepanek 28

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 10 – lõige 1 – punkt c

| c) | turvatud
  sidevõrk võimaldab
  edastada õigusalaseks koostööks andmeid ja kõiki taotlusi liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide ja Eurojusti liikmesriikide liikmete, Eurojusti liikmesriikide korrespondentide ning Eurojusti nimetatud sidekohtunike vahel. |
| --- | --- |

c)

turvatud
  sidevõrk võimaldab
  edastada õigusalaseks koostööks andmeid ja kõiki taotlusi liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide ja Eurojusti liikmesriikide liikmete, Eurojusti liikmesriikide korrespondentide ning Eurojusti nimetatud sidekohtunike vahel.

| c) | turvatud
  sidevahendid võimaldavad
  edastada õigusalaseks koostööks andmeid ja kõiki taotlusi liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide ja Eurojusti liikmesriikide liikmete, Eurojusti liikmesriikide korrespondentide ning Eurojusti nimetatud sidekohtunike vahel. |
| --- | --- |

c)

turvatud
  sidevahendid võimaldavad
  edastada õigusalaseks koostööks andmeid ja kõiki taotlusi liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide ja Eurojusti liikmesriikide liikmete, Eurojusti liikmesriikide korrespondentide ning Eurojusti nimetatud sidekohtunike vahel.

Muudatusettepanek 29

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 10 – lõige 2

2.   Lõikes 1 osutatud turvatud
  sidevõrku
  võivad oma operatiivtöös samuti kasutada siseriiklikud kontaktisikud, siseriiklikud kontaktisikud terrorismi küsimuses, Eurojusti liikmesriikide liikmed ja Eurojusti nimetatud sidekohtunikud.
  Võrgu
  võib siduda otsuse 2002/187/JSK artiklis 16 osutatud Eurojusti kohtuasjade haldamise süsteemiga.

2.   Lõikes 1 osutatud turvatud
  sidevahendeid
  võivad oma operatiivtöös samuti kasutada siseriiklikud kontaktisikud, siseriiklikud kontaktisikud terrorismi küsimuses, Eurojusti liikmesriikide liikmed ja Eurojusti nimetatud sidekohtunikud.
  Need
  võib siduda otsuse 2002/187/JSK artiklis 16 osutatud Eurojusti kohtuasjade haldamise süsteemiga.

Muudatusettepanek 30

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 10 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Turvatud sidevahendite kasutamine ei välista otseseid kontakte kontaktasutuste või liikmesriikide pädevate asutuste vahel.

Muudatusettepanek 31

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 11 – lõige 1 – punkt a

| a) | Eurojustil on juurdepääs Euroopa õigusalase koostöö võrgustikust saadud koondteabele vastavalt käesoleva otsuse artiklile 8 ja juurdepääs käesoleva otsuse artikli 10 kohaselt loodud turvatud
  sidevõrgule
  ; |
| --- | --- |

a)

Eurojustil on juurdepääs Euroopa õigusalase koostöö võrgustikust saadud koondteabele vastavalt käesoleva otsuse artiklile 8 ja juurdepääs käesoleva otsuse artikli 10 kohaselt loodud turvatud
  sidevõrgule
  ;

| a) | Eurojustil on juurdepääs Euroopa õigusalase koostöö võrgustikust saadud koondteabele vastavalt käesoleva otsuse artiklile 8 ja juurdepääs käesoleva otsuse artikli 10 kohaselt loodud turvatud
  sidevahenditele
  ; |
| --- | --- |

a)

Eurojustil on juurdepääs Euroopa õigusalase koostöö võrgustikust saadud koondteabele vastavalt käesoleva otsuse artiklile 8 ja juurdepääs käesoleva otsuse artikli 10 kohaselt loodud turvatud
  sidevahenditele
  ;

Muudatusettepanek 32

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 11 – lõige 1 – punkt b

| b) | ilma et see piiraks
  otsuse 2002/187/JSK
  artikli
  13
  kohaldamist ning vastavalt käesoleva otsuse artikli 4 lõikele 4,
  teavitavad Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused iga üksikjuhtumi puhul Eurojusti kohtuasjadest,
  mis hõlmavad vähemalt kahte liikmesriiki ja jäävad Eurojusti pädevusse, kui:








  — | võib tekkida konflikt jurisdiktsioonide vahel;




  või |
| --- | --- | --- |

b)

ilma et see piiraks
  otsuse 2002/187/JSK
  artikli
  13
  kohaldamist ning vastavalt käesoleva otsuse artikli 4 lõikele 4,
  teavitavad Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused iga üksikjuhtumi puhul Eurojusti kohtuasjadest,
  mis hõlmavad vähemalt kahte liikmesriiki ja jäävad Eurojusti pädevusse, kui:

—

võib tekkida konflikt jurisdiktsioonide vahel;

või

| — | kui õigusalase koostöö taotlus, sealhulgas Euroopa vahistamismäärused, Euroopa tõendikogumismäärused, vara arestimisotsused ja vastastikuse õigusabi taotlused, lükatakse tagasi; |
| --- | --- |

—

kui õigusalase koostöö taotlus, sealhulgas Euroopa vahistamismäärused, Euroopa tõendikogumismäärused, vara arestimisotsused ja vastastikuse õigusabi taotlused, lükatakse tagasi;

| b) | lisaks
  otsuse 2002/187/JSK
  artiklis
  13
  kindlaks määratud kohustusele edastada Eurojustile teavet
  teavitavad Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused iga üksikjuhtumi puhul
  oma liikmesriigi
  Eurojusti
  liiget kõigist muudest
  kohtuasjadest,
  mille puhul peetakse asjakohasemaks, et asja menetleks Eurojust. |
| --- | --- |

b)

lisaks
  otsuse 2002/187/JSK
  artiklis
  13
  kindlaks määratud kohustusele edastada Eurojustile teavet
  teavitavad Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused iga üksikjuhtumi puhul
  oma liikmesriigi
  Eurojusti
  liiget kõigist muudest
  kohtuasjadest,
  mille puhul peetakse asjakohasemaks, et asja menetleks Eurojust.

Muudatusettepanek 33

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 11 – lõige 1 – punkt c

| c) | Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused teavitavad Eurojusti iga üksikjuhtumi puhul samuti kõikidest kohtuasjadest, mis jäävad Eurojusti pädevusse ja hõlmavad vähemalt kolme liikmesriiki; |
| --- | --- |

c)

välja jäetud

Muudatusettepanek 34

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 11 – lõige 1 – punkt f

| f) | Eurojusti liikmesriikide liikmed võivad osaleda Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku koosolekutel viimase kutsel. Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku
  kontaktasutusi võib kutsuda
  Eurojusti
  koosolekutele, arvestades iga üksikjuhtumit eraldi
  . |
| --- | --- |

f)

Eurojusti liikmesriikide liikmed võivad osaleda Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku koosolekutel viimase kutsel. Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku
  kontaktasutusi võib kutsuda
  Eurojusti
  koosolekutele, arvestades iga üksikjuhtumit eraldi
  .

| f) | Eurojusti liikmesriikide liikmed võivad osaleda Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku koosolekutel viimase kutsel.
  Samamoodi võivad
  Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku
  kontaktasutused osaleda
  Eurojusti
  koosolekutel viimase kutsel
  . |
| --- | --- |

f)

Eurojusti liikmesriikide liikmed võivad osaleda Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku koosolekutel viimase kutsel.
  Samamoodi võivad
  Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku
  kontaktasutused osaleda
  Eurojusti
  koosolekutel viimase kutsel
  .

Muudatusettepanek 35

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 11 a (uus)

Artikkel 11 a

Andmekaitse

1.
     
  Kui liikmesriikide pädevad asutused või kontaktasutused vahetavad omavahel isikuandmeid, tagavad nad, et:

| — | andmeid saav pädev asutus töötleb andmeid üksnes nendel eesmärkidel, milleks andmed on edastatud; |
| --- | --- |

—

andmeid saav pädev asutus töötleb andmeid üksnes nendel eesmärkidel, milleks andmed on edastatud;

| — | astutakse samme, et tagada isikuandmete tõhus kaitse juhusliku või volituseta hävitamise, juhusliku kaotsimineku, volituseta juurdepääsu, volituseta või juhusliku muutmise ja volituseta avalikustamise eest. |
| --- | --- |

—

astutakse samme, et tagada isikuandmete tõhus kaitse juhusliku või volituseta hävitamise, juhusliku kaotsimineku, volituseta juurdepääsu, volituseta või juhusliku muutmise ja volituseta avalikustamise eest.

2.
     
  Teatavaid andmekategooriaid (isikuandmed, mis sisaldavad teavet rassilise või etnilise päritolu, poliitiliste vaadete, usuliste või filosoofiliste tõekspidamiste, erakonda või ametiühingusse kuulumise, seksuaalse sättumuse või tervise kohta või andmed, mis on seotud õiguserikkumiste, kriminaalkorras süüdimõistmiste või turvameetmetega) töödeldakse üksnes siis, kui see on rangelt vajalik Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse läbiviimiseks. Sellisel juhul rakendatakse täiendavaid ettevaatusabinõusid, näiteks:

| — | juurdepääsu andmine asjaomastele andmetele ainult nendele töötajatele, kes vastutavad õiguspärase ülesande täitmise eest, mis eeldab andmete töötlemist; |
| --- | --- |

—

juurdepääsu andmine asjaomastele andmetele ainult nendele töötajatele, kes vastutavad õiguspärase ülesande täitmise eest, mis eeldab andmete töötlemist;

| — | andmeedastuse puhul tugev krüpteerimine; |
| --- | --- |

—

andmeedastuse puhul tugev krüpteerimine;

| — | andmete säilitamine üksnes niikaua, kui on vaja pädevate asutuste ja kontaktasutuste ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

—

andmete säilitamine üksnes niikaua, kui on vaja pädevate asutuste ja kontaktasutuste ülesannete täitmiseks.

Muudatusettepanek 36

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 12

Artikkel 12

Nõukogu ja komisjoni teavitamine

Eurojusti haldusdirektor ja nõukogu eesistujariik esitavad nõukogule ja komisjonile iga kahe aasta tagant kirjaliku aruande Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse ja juhtimise, sealhulgas eelarve juhtimise kohta. Selleks koostab eesistujariik kaks korda aastas aruande Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse ning liidu mis tahes kriminaalpoliitikaprobleemi kohta, mis on Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse tulemusel esile kerkinud. Selles aruandes võib Euroopa õigusalase koostöö võrgustik eesistujariigi kaudu teha samuti ettepanekuid õigusalase koostöö parandamiseks kriminaalasjades. Samuti võib Euroopa õigusalase koostöö võrgustik esitada mis tahes muud aruanded või mis tahes muu teabe Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse kohta, kui nõukogu või eesistujariik seda temalt taotlevad.

välja jäetud

Muudatusettepanek 37

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 15 – pealkiri

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku töö hindamine

Aruandlus Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile ning
  Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku töö hindamine

Muudatusettepanek 38

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Belgia Kuningriigi, Poola Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Eesti Vabariigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi algatus

Artikkel 15

1.
     
  Euroopa õigusalase koostöö võrgustik esitab iga kahe aasta tagant Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile kirjaliku aruande oma tegevuse ja juhtimise, sealhulgas oma eelarve haldamise kohta. Oma aruandes võib Euroopa õigusalase koostöö võrgustik viidata ka liidu kõikidele kriminaalpoliitika probleemidele, mis on Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse tulemusena esile kerkinud, ning võib samuti teha ettepanekuid õigusalase koostöö parandamiseks kriminaalasjades.

2.
     
  Samuti võib Euroopa õigusalase koostöö võrgustik esitada mis tahes muu aruande või anda mis tahes muud teavet Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse kohta, kui nõukogu seda temalt taotleb.

Nõukogu viib iga nelja aasta järel läbi Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse hindamise, tuginedes komisjoni poolt koostöös Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga koostatud aruandele.

3.
     Nõukogu viib iga nelja aasta järel läbi Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku tegevuse hindamise, tuginedes komisjoni poolt koostöös Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga koostatud aruandele.

---

(1)  
  ELT L ...

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/120 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/120

---

Teisipäev, 2. september 2008Vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamine kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes *

P6_TA(2008)0381

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu raamotsus tagaseljaotsuste täitmise kohta, millega muudetakse raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta, raamotsust 2005/214/JSK rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta, raamotsust 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta ning raamotsust 2008/.../JSK vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil (5598/2008 – C6-0075/2008 – 2008/0803(CNS))

2009/C 295 E/37

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatust (5598/2008);

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõike 2 punkti b;

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0075/2008);

võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A6-0285/2008),

| 1. | kiidab Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatuse muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatuse muudetud kujul heaks;

| 2. | palub nõukogul teksti vastavalt muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul teksti vastavalt muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatust oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatust oluliselt muuta;

| 5. | palub nõukogul ja komisjonil pärast Lissaboni lepingu jõustumist lugeda prioriteetseks kõik edasised otsuse muutmise ettepanekud kooskõlas deklaratsiooniga nr 50, mis käsitleb artiklit 10 üleminekusätete protokollis, mis lisatakse Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule; |
| --- | --- |

5.

palub nõukogul ja komisjonil pärast Lissaboni lepingu jõustumist lugeda prioriteetseks kõik edasised otsuse muutmise ettepanekud kooskõlas deklaratsiooniga nr 50, mis käsitleb artiklit 10 üleminekusätete protokollis, mis lisatakse Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule;

| 6. | on otsustanud vaadata kõik tulevased muudatusettepanekud läbi kiirmenetluse korras lõikes 5 osutatud menetluse kohaselt ja tihedas koostöös liikmesriikide parlamentidega; |
| --- | --- |

6.

on otsustanud vaadata kõik tulevased muudatusettepanekud läbi kiirmenetluse korras lõikes 5 osutatud menetluse kohaselt ja tihedas koostöös liikmesriikide parlamentidega;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi valitsustele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi valitsustele.

| SEITSME LIIKMESRIIGI POOLT ESITATUD ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt


  Pealkiri |
| Nõukogu raamotsus
  tagaseljaotsuste täitmise kohta
  , millega muudetakse raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta, raamotsust 2005/214/JSK rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta, raamotsust 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta
  ning
  raamotsust 2008/.../JSK vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil | Nõukogu raamotsus
  kodanike õiguste tugevdamise kohta, edendades vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamist otsuste suhtes, mis langetati kohtumenetlustes, kus asjaomane isik isiklikult kohal ei viibinud
  , millega muudetakse raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta, raamotsust 2005/214/JSK rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta, raamotsust 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta
  ,
  raamotsust 2008/.../JSK vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil
  ning raamotsust 2008/.../JSK täitmisele mittepööratud karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite ning tingimisi karistuste tunnustamise ja järelevalve kohta |
| Muudatusettepanek 2 |
| Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt


  Põhjendus 1 a (uus) |
| | (1 a) | On vaja tugevdada vastastikust usaldust Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevas alas kriminaalasjades selliste meetmete abil Euroopa Liidu tasandil, mis on kujundatud, et tagada kriminaalasjades langetatavate kohtuotsuste suurem ühtlustamine ja vastastikune tunnustamine, ning mõnede õigusnormide ja tavade vastuvõtmise abil kriminaalasjades nimetatud tasandil
  . |

SEITSME LIIKMESRIIGI POOLT ESITATUD ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Pealkiri

Nõukogu raamotsus
  tagaseljaotsuste täitmise kohta
  , millega muudetakse raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta, raamotsust 2005/214/JSK rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta, raamotsust 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta
  ning
  raamotsust 2008/.../JSK vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil

Nõukogu raamotsus
  kodanike õiguste tugevdamise kohta, edendades vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamist otsuste suhtes, mis langetati kohtumenetlustes, kus asjaomane isik isiklikult kohal ei viibinud
  , millega muudetakse raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta, raamotsust 2005/214/JSK rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta, raamotsust 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta
  ,
  raamotsust 2008/.../JSK vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil
  ning raamotsust 2008/.../JSK täitmisele mittepööratud karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite ning tingimisi karistuste tunnustamise ja järelevalve kohta

Muudatusettepanek 2

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Põhjendus 1 a (uus)

(1 a)

On vaja tugevdada vastastikust usaldust Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevas alas kriminaalasjades selliste meetmete abil Euroopa Liidu tasandil, mis on kujundatud, et tagada kriminaalasjades langetatavate kohtuotsuste suurem ühtlustamine ja vastastikune tunnustamine, ning mõnede õigusnormide ja tavade vastuvõtmise abil kriminaalasjades nimetatud tasandil
  .

Muudatusettepanek 3

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Põhjendus 1 b (uus)

| (1 b) | Kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise eeltingimuseks on piisavate menetlusalaste kaitsemeetmete kohaldamine. Seetõttu on oluline võtta viivitamatult vastu kriminaalasjades kohaldatavaid menetlusõigusi käsitlev raamotsus. |
| --- | --- |

(1 b)

Muudatusettepanek 4

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Põhjendus 4

| (4) | Seetõttu on vaja ette näha selged ja ühtsed lahendused, millega määratakse kindlaks keeldumise põhjused ning täidesaatvale asutusele jäetav kaalutlusõigus. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu on vaja ette näha selged ja ühtsed lahendused, millega määratakse kindlaks keeldumise põhjused ning täidesaatvale asutusele jäetav kaalutlusõigus.

| (4) | Seetõttu on vaja ette näha selged ja ühtsed lahendused, millega määratakse kindlaks
  sellise otsuse täitmisest
  keeldumise alused

  , mis tehti pärast kohtulikku arutelu, kuhu asjaomane isik isiklikult ei ilmunud,
  ning täidesaatvale asutusele jäetav kaalutlusõigus.
  Käesoleva raamotsuse eesmärk on määratleda sellised ühtsed alused, mis võimaldavad täidesaatval asutusel otsust täita ka siis, kui asjaomane isik kohtuliku arutelu juures ei viibinud. Selle eesmärk ei ole reguleerida käesolevas raamotsuses määratletud tulemuste saavutamiseks kasutatavaid vorme ja meetodeid või menetlusnõudeid – nende osas lähtutakse liikmesriikide siseriiklikust õigusest. Euroopa vahistamismääruse või teiste raamotsustega kehtestatavate asjaomaste tunnistuste vajaliku osa täitmisega kinnitab otsuse teinud asutus, et asjaomased nõuded on täidetud või täidetakse, millest peaks vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaselt piisama otsuse täitmiseks
  . |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu on vaja ette näha selged ja ühtsed lahendused, millega määratakse kindlaks
  sellise otsuse täitmisest
  keeldumise alused

  , mis tehti pärast kohtulikku arutelu, kuhu asjaomane isik isiklikult ei ilmunud,
  ning täidesaatvale asutusele jäetav kaalutlusõigus.
  Käesoleva raamotsuse eesmärk on määratleda sellised ühtsed alused, mis võimaldavad täidesaatval asutusel otsust täita ka siis, kui asjaomane isik kohtuliku arutelu juures ei viibinud. Selle eesmärk ei ole reguleerida käesolevas raamotsuses määratletud tulemuste saavutamiseks kasutatavaid vorme ja meetodeid või menetlusnõudeid – nende osas lähtutakse liikmesriikide siseriiklikust õigusest. Euroopa vahistamismääruse või teiste raamotsustega kehtestatavate asjaomaste tunnistuste vajaliku osa täitmisega kinnitab otsuse teinud asutus, et asjaomased nõuded on täidetud või täidetakse, millest peaks vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaselt piisama otsuse täitmiseks
  .

Muudatusettepanek 5

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Põhjendus 6

| (6) | Asjaomastes olemasolevates raamotsustes sätestatud
  keeldumise

  põhjustega seonduvate ühtsete lahenduste puhul tuleks arvesse võtta seda, et olukorrad seoses
  süüdistatava teavitamisega tema õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  on erinevad. |
| --- | --- |

(6)

Asjaomastes olemasolevates raamotsustes sätestatud
  keeldumise

  põhjustega seonduvate ühtsete lahenduste puhul tuleks arvesse võtta seda, et olukorrad seoses
  süüdistatava teavitamisega tema õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  on erinevad.

| (6) | Asjaomastes olemasolevates raamotsustes sätestatud
  mittetunnustamise

  alustega seonduvate ühtsete lahenduste puhul tuleks arvesse võtta seda, et olukorrad seoses
  asjaomase isiku õigusega asja uuesti läbivaatamisele või edasikaebamisele
  on erinevad.
  Sellisele uuesti läbivaatamisele kaitseõiguse tagamise eesmärgil on iseloomulik, et: asjaomasel isikul on õigus osaleda asja uuesti läbivaatamisel; kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid vaadatakse (uuesti) läbi ja menetluse tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada. |
| --- | --- |

(6)

Asjaomastes olemasolevates raamotsustes sätestatud
  mittetunnustamise

  alustega seonduvate ühtsete lahenduste puhul tuleks arvesse võtta seda, et olukorrad seoses
  asjaomase isiku õigusega asja uuesti läbivaatamisele või edasikaebamisele
  on erinevad.
  Sellisele uuesti läbivaatamisele kaitseõiguse tagamise eesmärgil on iseloomulik, et: asjaomasel isikul on õigus osaleda asja uuesti läbivaatamisel; kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid vaadatakse (uuesti) läbi ja menetluse tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada.

Muudatusettepanek 6

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Põhjendus 6 a (uus)

| (6 a) | Kohtuotsuse, mis langetati kohtulikul arutelul, kus kaebealune isiklikult kohal ei viibinud, tunnustamisest ja täitmisest ei tohiks keelduda, kui väljaandva riigi antud teabe põhjal tehakse rahuldavalt kindlaks, et kaebealusele esitati kohtukutse isiklikult või et ta sai mõnel teisel viisil kätte ametliku teabe kohtuliku arutelu toimumise aja ja koha kohta. Selles kontekstis mõistetakse, et isik peaks olema sellise teabe kätte saanud õigeaegselt, st piisavalt varakult, et võimaldada tal kohtulikust arutelust osa võtta ja tõhusalt oma kaitseõigust teostada. Kogu teave tuleks edastada keeles, millest kaebealune aru saab. |
| --- | --- |

(6 a)

Muudatusettepanek 7

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Põhjendus 6 b (uus)

| (6 b) | Sellise otsuse tunnustamisest ja täitmisest, mis tehti pärast kohtulikku arutelu, millele asjaomane isik isiklikult ei ilmunud, ei tohi keelduda, kui asjaomane isik, olles kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, on andnud enda kohtulikul arutelul kaitsmiseks selgesõnalise volituse õigusnõustajale, kes teda kohtulikul arutelul ka kaitses, tagades praktilise ja tegeliku õigusabi. Sellega seoses ei tohiks olla oluline see, kas asjaomane isik ise valis ja määras endale õigusnõustaja ning tasus talle või kas õigusnõustaja määras ja õigusnõustajale tasus riik kooskõlas kaitseõiguse suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega, eeldusel et asjaomane isik on otsustanud, et isiklikult kohtulikule arutelule ilmumise asemel esindab teda õigusnõustaja. |
| --- | --- |

(6 b)

Muudatusettepanek 8

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Põhjendus 7 a (uus)

| (7 a) | Asja uuesti läbivaatamisel pärast süüdimõistva kohtuotsuse langetamist, kui isik ei viibinud isiklikult kohtuliku arutelu juures, peaks kõnealune isik olema samas seisundis nagu keegi, kelle asja esimest korda arutatakse. Seepärast peaks asjaomasel isikul olema õigus osaleda asja uuesti läbivaatamisel ja kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, tuleks uuesti läbi vaadata ning asja uue läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja kaebealune võib uue otsuse edasi kaevata. |
| --- | --- |

(7 a)

Muudatusettepanek 9

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – lõige 2

2.   Käesolev raamotsus ei mõjuta kohustust austada põhiõigusi ja õiguse üldpõhimõtteid, mis on kirja pandud
  ELi
  lepingu artiklis 6, ning õigusasutustele sellega seoses pandud kohustusi.

2.   Käesolev raamotsus ei mõjuta kohustust austada põhiõigusi ja õiguse üldpõhimõtteid, mis on kirja pandud
  Euroopa Liidu
  lepingu artiklis 6, ning õigusasutustele sellega seoses pandud kohustusi.

Muudatusettepanek 10

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – lõige 3

3.   Käesoleva raamotsuse kohaldamisala hõlmab ühtsete eeskirjade kehtestamist ühes liikmesriigis (otsuse teinud riik) tehtud kohtuotsuste tunnustamise ja/või täitmise kohta teises liikmesriigis (täidesaatev riik) pärast
  menetlust
  , kus asjaomane isik kohal ei viibinud, kooskõlas raamotsuse 2002/584/JSK artikli 5 lõikega 1, raamotsuse 2005/214/JSK artikli 7 lõike 2 punktiga g, raamotsuse 2006/783/JSK artikli 8 lõike 2 punktiga e
  ja
  raamotsuse 2008/.../JSK artikli 9 lõike 1 punktiga f.

3.   Käesoleva raamotsuse kohaldamisala hõlmab ühtsete eeskirjade kehtestamist ühes liikmesriigis (otsuse teinud riik) tehtud kohtuotsuste tunnustamise ja/või täitmise kohta teises liikmesriigis (täidesaatev riik) pärast
  kohtulikku arutelu
  , kus asjaomane isik kohal ei viibinud, kooskõlas raamotsuse 2002/584/JSK artikli 5 lõikega 1, raamotsuse 2005/214/JSK artikli 7 lõike 2 punktiga g, raamotsuse 2006/783/JSK artikli 8 lõike 2 punktiga e
  ,
  raamotsuse 2008/.../JSK artikli [9] lõike [1] punktiga [f]
  ja raamotsuse 2008/.../JSK artikli [9] lõike [1] punktiga [h]
  .

Muudatusettepanek 11

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 1

Raamotsus 2002/584/JSK

Artikkel 1 – lõige 4

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõige:



  4.
     
  Käesolevas raamotsuses on „tagaseljaotsus” vabadusekaotuslik karistus või vabadust piirav julgeolekumeede, mille puhul isik ei ilmunud isiklikult kohale menetluses, mille tulemusel asjaomane otsus tehti. |
| --- | --- |

1)

4.
     
  Käesolevas raamotsuses on „tagaseljaotsus” vabadusekaotuslik karistus või vabadust piirav julgeolekumeede, mille puhul isik ei ilmunud isiklikult kohale menetluses, mille tulemusel asjaomane otsus tehti.

välja jäetud

Muudatusettepanek 12

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 2

Raamotsus 2002/584/JSK

Artikkel 4a – pealkiri ja lõige 1

Artikkel 4a

Tagaseljaotsused

Vahistamismäärust täitev õigusasutus võib samuti keelduda täitmast Euroopa vahistamismäärust, mis on tehtud vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täitmiseks,
  kui see on määratud tagaseljaotsusega
  , välja arvatud kui Euroopa vahistamismääruses märgitakse, et:

Artikkel 4a

Otsused, mis tehakse pärast kohtulikku arutelu, millel asjaomane isik isiklikult ei viibinud

1.
     Vahistamismäärust täitev õigusasutus võib samuti keelduda täitmast Euroopa vahistamismäärust, mis on tehtud vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täitmiseks,
  mis tehakse pärast kohtulikku arutelu, millel asjaomane isik isiklikult ei viibinud
  , välja arvatud kui Euroopa vahistamismääruses
  kooskõlas määruse välja andnud liikmesriigi siseriikliku õigusega
  märgitakse, et:

Muudatusettepanek 13

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 2

Raamotsus 2002/584/JSK

Artikkel 4a – lõige 1 – punkt a

| a) | asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või
  teda teavitati vastavalt vahistamismääruse teinud liikmesriigi seadustele pädeva esindaja kaudu ja õigeaegselt sellest
  , millal ja kus toimub
  menetlus, mille tulemusel tehti tagaseljaotsus, ja teda
  teavitati sellest, et
  sellise
  otsuse võib teha ka siis, kui isik ei
  viibi asja kohtulikul arutelul
  ; |
| --- | --- |

a)

asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või
  teda teavitati vastavalt vahistamismääruse teinud liikmesriigi seadustele pädeva esindaja kaudu ja õigeaegselt sellest
  , millal ja kus toimub
  menetlus, mille tulemusel tehti tagaseljaotsus, ja teda
  teavitati sellest, et
  sellise
  otsuse võib teha ka siis, kui isik ei
  viibi asja kohtulikul arutelul
  ;

| a) | asjaomasele isikule esitati kohtukutse õigeaegselt ja keeles, millest ta aru saab; |
| --- | --- |

a)

| i) | asjaomasele isikule esitati kohtukutse
  otse
  isiklikult või
  ta sai muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta
  , millal ja kus toimub
  kohtulik arutelu, ja nii, et on võimalik ühemõtteliselt teha kindlaks, et ta oli kohtulikust arutelust teadlik;



  ning |
| --- | --- |

i)

asjaomasele isikule esitati kohtukutse
  otse
  isiklikult või
  ta sai muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta
  , millal ja kus toimub
  kohtulik arutelu, ja nii, et on võimalik ühemõtteliselt teha kindlaks, et ta oli kohtulikust arutelust teadlik;

| ii) | asjaomast isikut
  teavitati
  isiklikult
  sellest, et otsuse võib teha ka siis, kui isik ei
  ilmu kohtulikule arutelule
  ;

  või |
| --- | --- |

ii)

asjaomast isikut
  teavitati
  isiklikult
  sellest, et otsuse võib teha ka siis, kui isik ei
  ilmu kohtulikule arutelule
  ;

Muudatusettepanek 14

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 2

Raamotsus 2002/584/JSK

Artikkel 4a – lõige 1 – punkt a a (uus)

| (a a) | asjaomane isik, kellele on esitatud kohtukutse otse ja isiklikult või kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta, millal ja kus toimub kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, oli volitanud ennast esindama õigusnõustaja, kelle valis ja määras ja kellele tasus asjaomane isik või kelle määras ja kellele tasus riik kooskõlas kaitseõiguse suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega, ning nimetatud nõustaja kaitses teda kohtulikul arutelul; |
| --- | --- |

(a a)

Muudatusettepanek 15

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 2

Raamotsus 2002/584/JSK

Artikkel 4a – lõige 1 – punkt b

| b) | pärast seda, kui asjaomasele isikule
  tagaseljaotsus
  kätte toimetati ning teda teavitati selgesõnaliselt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  : |
| --- | --- |

b)

pärast seda, kui asjaomasele isikule
  tagaseljaotsus
  kätte toimetati ning teda teavitati selgesõnaliselt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  :

| b) | pärast seda, kui asjaomasele isikule
  otsus isiklikult
  kätte toimetati ning teda teavitati selgesõnaliselt
  keeles, millest ta aru saab,
  õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  , kus tal on õigus osaleda

   (1)

  , sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et kohtuasja taasläbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  : |
| --- | --- |

b)

pärast seda, kui asjaomasele isikule
  otsus isiklikult
  kätte toimetati ning teda teavitati selgesõnaliselt
  keeles, millest ta aru saab,
  õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  , kus tal on õigus osaleda

   (1)

  , sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et kohtuasja taasläbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  :

| i) | teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  tagaseljaotsust
  ; |
| --- | --- |

i)

teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  tagaseljaotsust
  ;

| i) | teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  otsust
  ; |
| --- | --- |

i)

teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  otsust
  ;

või

või

| ii) | ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis
  oli
  vähemalt
  [...]1

  päeva; |
| --- | --- |

ii)

ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis
  oli
  vähemalt
  [...]1

  päeva;

| ii) | ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist
  ega kaevanud otsust edasi
  kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis
  on
  vähemalt
  10
  päeva
  ja maksimaalselt 15 päeva
  ; |
| --- | --- |

ii)

ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist
  ega kaevanud otsust edasi
  kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis
  on
  vähemalt
  10
  päeva
  ja maksimaalselt 15 päeva
  ;

Muudatusettepanek 16

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 2

Raamotsus 2002/584/JSK

Artikkel 4a – lõige 1 – punkt c

| c) | asjaomasele isikule ei ole
  tagaseljaotsust
  isiklikult kätte toimetatud, kuid: |
| --- | --- |

c)

asjaomasele isikule ei ole
  tagaseljaotsust
  isiklikult kätte toimetatud, kuid:

| c) | asjaomasele isikule ei ole
  otsust
  isiklikult kätte toimetatud, kuid: |
| --- | --- |

c)

asjaomasele isikule ei ole
  otsust
  isiklikult kätte toimetatud, kuid:

| i) | see toimetatakse talle kätte
  hiljemalt viiendal päeval
  pärast üleandmist ning teda teavitatakse selgesõnaliselt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamiste

  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  ; |
| --- | --- |

i)

see toimetatakse talle kätte
  hiljemalt viiendal päeval
  pärast üleandmist ning teda teavitatakse selgesõnaliselt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamiste

  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  ;

| i) | see toimetatakse
  isiklikult
  talle kätte
  kohe, kuid mitte mingil juhul hiljem kui kolm päeva
  pärast üleandmist ning teda teavitatakse selgesõnaliselt
  ja talle arusaadavas keeles
  õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist

  , kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et kohtuasja taasläbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada, ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  ; |
| --- | --- |

i)

see toimetatakse
  isiklikult
  talle kätte
  kohe, kuid mitte mingil juhul hiljem kui kolm päeva
  pärast üleandmist ning teda teavitatakse selgesõnaliselt
  ja talle arusaadavas keeles
  õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist

  , kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et kohtuasja taasläbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada, ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  ;

ning

ning

| ii) | tal on
  vähemalt [...] päeva
  asja uuesti läbivaatamise taotlemiseks. |
| --- | --- |

ii)

tal on
  vähemalt [...] päeva
  asja uuesti läbivaatamise taotlemiseks.

| ii) | teda teavitatakse sellest, et
  tal on
  minimaalselt 10 päeva ja maksimaalselt 15 päeva
  asja uuesti läbivaatamise
  või otsuse edasikaebamise
  taotlemiseks; |
| --- | --- |

ii)

teda teavitatakse sellest, et
  tal on
  minimaalselt 10 päeva ja maksimaalselt 15 päeva
  asja uuesti läbivaatamise
  või otsuse edasikaebamise
  taotlemiseks;

Muudatusettepanek 17

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 2

Raamotsus 2002/584/JSK

Artikkel 4a – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Kui Euroopa vahistamismäärus antakse välja vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täitmiseks lõike 1 punktis c sätestatud tingimuste kohaselt ning asjaomane isik ei ole saanud eelnevalt ametlikku teavet tema suhtes algatatud kriminaalmenetluse kohta, võib kõnealune isik, kui teda teavitatakse Euroopa vahistamismääruse sisust, taotleda otsuse ärakirja enne seda, kui ta üle antakse. Viivitamata pärast seda, kui vahistamismääruse teinud asutust on nimetatud taotlusest teavitatud, esitab vahistamismääruse teinud õigusasutus otsuse ärakirja vahistamismäärust täitva õigusasutuse kaudu taotluse esitanud isikule. Kui otsus on tehtud keeles, millest asjaomane isik aru ei saa, esitab vahistamismääruse teinud õigusasutus otsuse ärakirja täidesaatva õigusasutuse kaudu taotluse esitanud isikule keeles, millest ta aru saab. Otsus või otsuse ärakiri esitatakse asjaomasele isikule üksnes teavitamise eesmärgil; seda ei käsitleta otsuse ametliku kättetoimetamisena ning sellest ei hakata lugema mis tahes tähtaegu, mida kohaldatakse uuesti läbivaatamise või otsuse edasikaebamise suhtes.

Muudatusettepanek 18

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 4

Raamotsus 2002/584/JSK

Lisas esitatud vorm – osa d – sissejuhatav osa ning punktid 1 ja 2

| d) | Märkida, kas
  tegemist on tagaseljaotsusega
  : |
| --- | --- |

d)

Märkida, kas
  tegemist on tagaseljaotsusega
  :

| (d) | Märkida, kas
  isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti
  : |
| --- | --- |

(d)

Märkida, kas
  isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti
  :

| 1. |  
  Ei. |
| --- | --- |

1.

 
  Ei.

| 1. |  
  Jah, isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti
  . |
| --- | --- |

1.

 
  Jah, isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti
  .

| 2. |  
  Jah. Kui vastasite jaatavalt, kinnitage palun, et: |
| --- | --- |

2.

 
  Jah. Kui vastasite jaatavalt, kinnitage palun, et:

| 2. |  
  Ei, isik ei viibinud isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti
  .


  Kui vastasite ülaltoodud küsimusele eitavalt, märkige, kas: |
| --- | --- |

2.

 
  Ei, isik ei viibinud isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti
  .

Kui vastasite ülaltoodud küsimusele eitavalt, märkige, kas:

Muudatusettepanek 19

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 4

Raamotsus 2002/584/JSK

Lisas esitatud vorm – osa d – punkt 2 — alapunkt 2.1

| 2.1 | asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või
  teda teavitati
  vastavalt vahistamismääruse teinud liikmesriigi seadustele

  pädeva esindaja kaudu
  ja õigeaegselt
  sellest
  , millal ja kus toimub
  menetlus
  , mille tulemusel tehti
  tagaseljaotsus
  , ja
  teda teavitati
  sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul |
| --- | --- |

2.1

asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või
  teda teavitati
  vastavalt vahistamismääruse teinud liikmesriigi seadustele

  pädeva esindaja kaudu
  ja õigeaegselt
  sellest
  , millal ja kus toimub
  menetlus
  , mille tulemusel tehti
  tagaseljaotsus
  , ja
  teda teavitati
  sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul

| 2.1 | asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või
  ta sai
  vastavalt vahistamismääruse teinud liikmesriigi siseriiklikule õigusele

  muul viisil tegelikult
  ja õigeaegselt
  ja keeles, millest ta aru saab, ametliku teabe selle kohta
  , millal ja kus toimub
  kohtulik arutelu
  , mille tulemusel tehti
  otsus
  , ja
  nii, et oli võimalik ühemõtteliselt teha kindlaks, et asjaomane isik oli kavandatud kohtuliku arutelu ajast ja kohast teadlik, ja et teda oli teavitatud isiklikult
  sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui ta ei viibi asja kohtulikul arutelul |
| --- | --- |

2.1

asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või
  ta sai
  vastavalt vahistamismääruse teinud liikmesriigi siseriiklikule õigusele

  muul viisil tegelikult
  ja õigeaegselt
  ja keeles, millest ta aru saab, ametliku teabe selle kohta
  , millal ja kus toimub
  kohtulik arutelu
  , mille tulemusel tehti
  otsus
  , ja
  nii, et oli võimalik ühemõtteliselt teha kindlaks, et asjaomane isik oli kavandatud kohtuliku arutelu ajast ja kohast teadlik, ja et teda oli teavitatud isiklikult
  sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui ta ei viibi asja kohtulikul arutelul

Asjaomasele isikule kohtukutse esitamise või
  tema teavitamise
  aeg ja koht:

Asjaomasele isikule kohtukutse esitamise või
  isiklikult kätte antud ametliku teabe kättetoimetamise
  aeg ja koht:

...

...

Keel, milles teave esitati:

...

Isiku teavitamise viis:

Isiku teavitamise viis:

...

...

Muudatusettepanek 20

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 4

Raamotsus 2002/584/JSK

Lisas esitatud vorm – osa d – punkt 2 — alapunkt 2.1. a (uus)

| 2.1 a | asjaomane isik, kellele on esitatud kohtukutse otse ja isiklikult või kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta, millal ja kus toimub kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, oli volitanud ennast esindama õigusnõustaja, kelle valis ja määras ja kellele tasus asjaomane isik või kelle määras ja kellele tasus riik kooskõlas kaitseõiguse suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega, ning nimetatud nõustaja kaitses teda kohtulikul arutelul;



  Täpsustada, kuidas see tingimus oli täidetud:


  ... |
| --- | --- |

2.1 a

Täpsustada, kuidas see tingimus oli täidetud:

...

Muudatusettepanek 21

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 4

Raamotsus 2002/584/JSK

Lisas esitatud vorm – osa d – punkt 2 — alapunkt 2.2

| 2.2 | pärast seda, kui asjaomasele isikule
  tagaseljaotsus
  kätte toimetati, teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  tagaseljaotsust |
| --- | --- |

2.2

pärast seda, kui asjaomasele isikule
  tagaseljaotsus
  kätte toimetati, teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  tagaseljaotsust

| 2.2 | pärast seda, kui asjaomasele isikule
  otsus isiklikult
  kätte toimetati
  ja teda teavitati selgesõnaliselt keeles, millest ta aru saab, õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist, kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et menetluse tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  , teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  otsust |
| --- | --- |

2.2

pärast seda, kui asjaomasele isikule
  otsus isiklikult
  kätte toimetati
  ja teda teavitati selgesõnaliselt keeles, millest ta aru saab, õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist, kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et menetluse tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  , teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  otsust

Kirjeldada, millal ja kuidas asjaomane isik teatas selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  tagaseljaotsust
  :

Kirjeldada,
  millal asjaomasele isikule otsus kätte toimetati, kuidas teda teavitati õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist või õigusest kaevata otsus edasi ning
  millal ja kuidas teatas asjaomane isik selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  otsust
  :

...

...

Muudatusettepanek 22

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 4

Raamotsus 2002/584/JSK

Lisas esitatud vorm – osa d – punkt 2 — alapunkt 2.3.1 – esimene taane

| — | assjaomast isikut teavitati selgesõnaliselt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  ; ning |
| --- | --- |

—

assjaomast isikut teavitati selgesõnaliselt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  ; ning

| — | asjaomast isikut teavitati selgesõnaliselt
  ja keeles, millest ta aru saab,
  õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  , kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  ; ning |
| --- | --- |

—

asjaomast isikut teavitati selgesõnaliselt
  ja keeles, millest ta aru saab,
  õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  , kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  ; ning

Muudatusettepanek 23

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 2 – punkt 4

Raamotsus 2002/584/JSK

Lisas esitatud vorm – osa d – punkt 2.3.2

|  | 2.3.2. asjaomasele isikule ei toimetatud
  tagaseljaotsust
  kätte ning |
| --- | --- |



2.3.2. asjaomasele isikule ei toimetatud
  tagaseljaotsust
  kätte ning

|  | 2.3.2. asjaomasele isikule ei toimetatud
  otsust
  kätte ning |
| --- | --- |



2.3.2. asjaomasele isikule ei toimetatud
  otsust
  kätte ning

| — | asjaomasele isikule toimetatakse
  tagaseljaotsus
  kätte ... päeva jooksul pärast üleandmist; ning |
| --- | --- |

—

asjaomasele isikule toimetatakse
  tagaseljaotsus
  kätte ... päeva jooksul pärast üleandmist; ning

| — | asjaomasele isikule toimetatakse
  otsus isiklikult
  kätte ... päeva jooksul pärast üleandmist; ning |
| --- | --- |

—

asjaomasele isikule toimetatakse
  otsus isiklikult
  kätte ... päeva jooksul pärast üleandmist; ning

| — | kui asjaomasele isikule toimetatakse
  tagaseljaotsus
  kätte, teavitatakse teda selgesõnaliselt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  ; ning |
| --- | --- |

—

kui asjaomasele isikule toimetatakse
  tagaseljaotsus
  kätte, teavitatakse teda selgesõnaliselt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  ; ning

| — | kui asjaomasele isikule toimetatakse
  otsus
  kätte, teavitatakse teda selgesõnaliselt
  ja keeles, millest ta aru saab
  õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  , kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  ; ning |
| --- | --- |

—

kui asjaomasele isikule toimetatakse
  otsus
  kätte, teavitatakse teda selgesõnaliselt
  ja keeles, millest ta aru saab
  õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  , kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  ; ning

| — | pärast seda, kui asjaomasele isikule
  on tagaseljaotsus
  kätte toimetatud, on tal .... päeva aega, et taotleda asja uuesti läbivaatamist. |
| --- | --- |

—

pärast seda, kui asjaomasele isikule
  on tagaseljaotsus
  kätte toimetatud, on tal .... päeva aega, et taotleda asja uuesti läbivaatamist.

| — | pärast seda, kui asjaomasele isikule
  oli otsus
  kätte toimetatud, on tal .... päeva aega, et taotleda asja uuesti läbivaatamist
  või kaevata otsus edasi
  . |
| --- | --- |

—

pärast seda, kui asjaomasele isikule
  oli otsus
  kätte toimetatud, on tal .... päeva aega, et taotleda asja uuesti läbivaatamist
  või kaevata otsus edasi
  .

Kui märkisite ära kastikese 2.3.2, kinnitage palun:

|  | et asjaomane isik, kui teda teavitati täidesaatvas riigis Euroopa vahistamismääruse sisust, taotleb otsuse ärakirja enne seda, kui ta üle antakse, antakse talle otsus või otsuse ärakiri keeles, millest ta aru saab .... päeva pärast taotluse esitamist vahistamismäärust täitva õigusasutuse kaudu. |
| --- | --- |



Muudatusettepanek 24

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 3 – punkt 1

Raamotsus 2005/214/JSK

Artikkel 1 – punkt e

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmine punkt:









  e) | tagaseljaotsus – punktis a määratletud otsus, mille puhul isik ei ilmunud isiklikult kohale menetluses, mille tulemusel asjaomane otsus tehti.; |
| --- | --- | --- |

1)

e)

tagaseljaotsus – punktis a määratletud otsus, mille puhul isik ei ilmunud isiklikult kohale menetluses, mille tulemusel asjaomane otsus tehti.;

välja jäetud

Muudatusettepanek 25

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 3 – punkt 2 – alapunkt b

Raamotsus 2005/214/JSK

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt i – sissejuhatav osa

| i) | vastavalt artiklis 4 sätestatud tunnistusele on tegemist
  tagaseljaotsusega
  , välja arvatud kui tunnistuses märgitakse, et: |
| --- | --- |

i)

vastavalt artiklis 4 sätestatud tunnistusele on tegemist
  tagaseljaotsusega
  , välja arvatud kui tunnistuses märgitakse, et:

| i) | vastavalt artiklis 4 sätestatud tunnistusele on tegemist
  otsusega, kus asjaomane isik ei viibinud isiklikult kohtulikul arutelul
  , välja arvatud kui tunnistuses märgitakse, et
  vastavalt vahistamismääruse teinud riigi siseriiklikule õigusele
  : |
| --- | --- |

i)

vastavalt artiklis 4 sätestatud tunnistusele on tegemist
  otsusega, kus asjaomane isik ei viibinud isiklikult kohtulikul arutelul
  , välja arvatud kui tunnistuses märgitakse, et
  vastavalt vahistamismääruse teinud riigi siseriiklikule õigusele
  :

Muudatusettepanek 26

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 3 – punkt 2 – alapunkt b

Raamotsus 2005/214/JSK

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt i – alapunkt i

| i) | asjaomasele isikule esitati kohtukutse õigeaegselt ja keeles, millest ta aru saab; |
| --- | --- |

i)

| i) | asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või
  teda teavitati vastavalt otsuse teinud riigi seadustele pädeva esindaja kaudu ja õigeaegselt
  sellest, millal ja kus toimub
  menetlus, mille tulemusel tehti tagaseljaotsus
  , |
| --- | --- |

i)

asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või
  teda teavitati vastavalt otsuse teinud riigi seadustele pädeva esindaja kaudu ja õigeaegselt
  sellest, millal ja kus toimub
  menetlus, mille tulemusel tehti tagaseljaotsus
  ,

| a) | asjaomasele isikule esitati kohtukutse
  otse ja
  isiklikult või
  kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta
  , millal ja kus toimub
  kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik
  , |
| --- | --- |

a)

asjaomasele isikule esitati kohtukutse
  otse ja
  isiklikult või
  kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta
  , millal ja kus toimub
  kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik
  ,

ja

ja

teda teavitati
  sellest
  , et sellise otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul;

| b) | teda teavitati
  isiklikult
  , et sellise otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul; |
| --- | --- |

b)

teda teavitati
  isiklikult
  , et sellise otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul;

või

või

Muudatusettepanek 27

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 3 – punkt 2 — alapunkt b

Raamotsus 2005/214/JSK

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt i – alapunkt i a (uus)

| i a) | asjaomane isik, kellele on esitatud kohtukutse otse ja isiklikult või kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta, millal ja kus toimub kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, oli volitanud ennast esindama õigusnõustaja, kelle valis ja määras ja kellele tasus asjaomane isik või kelle määras ja kellele tasus riik kooskõlas kaitseõiguse suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega, ning nimetatud nõustaja kaitses teda kohtulikul arutelul; või |
| --- | --- |

i a)

Muudatusettepanek 28

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 3 – punkt 2 – alapunkt b

Raamotsus 2005/214/JSK

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt i – alapunkt ii

| ii) | asjaomane isik teatas selgesõnaliselt pädevale asutusele, et ta ei vaidlusta otsust; või |
| --- | --- |

ii)

välja jäetud

Muudatusettepanek 29

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 3 – punkt 2 — alapunkt b

Raamotsus 2005/214/JSK

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt i – alapunkt iii

| (iii) | pärast seda, kui asjaomasele isikule
  tagaseljaotsus
  kätte toimetati ning teda teavitati õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  : |
| --- | --- |

(iii)

pärast seda, kui asjaomasele isikule
  tagaseljaotsus
  kätte toimetati ning teda teavitati õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  :

| (iii) | pärast seda, kui asjaomasele isikule
  otsus isiklikult
  kätte toimetati ning teda
  selgesõnaliselt ja keeles, millest ta aru saab,
  teavitati õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  , kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  ; |
| --- | --- |

(iii)

pärast seda, kui asjaomasele isikule
  otsus isiklikult
  kätte toimetati ning teda
  selgesõnaliselt ja keeles, millest ta aru saab,
  teavitati õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  , kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  ;

| — | teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  tagaseljaotsust
  ; |
| --- | --- |

—

teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  tagaseljaotsust
  ;

| — | teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  otsust
  ; |
| --- | --- |

—

teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  otsust
  ;

või

või

| — | ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis
  oli
  vähemalt
  [...] päeva
  ; |
| --- | --- |

—

ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis
  oli
  vähemalt
  [...] päeva
  ;

| — | ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist
  ega kaevanud otsust edasi
  kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis
  on
  vähemalt
  10 päeva ja maksimaalselt 15 päeva
  ; |
| --- | --- |

—

ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist
  ega kaevanud otsust edasi
  kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis
  on
  vähemalt
  10 päeva ja maksimaalselt 15 päeva
  ;

Muudatusettepanek 30

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 3 – punkt 2 — alapunkt b

Raamotsus 2005/214/JSK

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt i a (uus)

| i a) | vastavalt artiklis 4 sätestatud tunnistusele ei ilmunud isik isiklikult kohale, välja arvatud kui tunnistusel märgitakse, et isik, pärast seda kui teda oli selgesõnaliselt teavitatud menetlusest ning võimalusest osaleda isiklikult kohtulikul arutelul, loobus selgesõnaliselt õigusest suulisele arutamisele ning märkis selgelt, et ta ei vaidlusta otsust. |
| --- | --- |

i a)

Muudatusettepanek 31

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 3 – punkt 3

Raamotsus 2005/214/JSK

Lisas esitatud vorm – osa h – punkt 3 – sissejuhatav osa ning alapunktid 1 ja 2

| 3. | Märkida, kas
  tegemist on tagaseljaotsusega
  : |
| --- | --- |

3.

Märkida, kas
  tegemist on tagaseljaotsusega
  :

| 3. | Märkida, kas
  isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti
  : |
| --- | --- |

3.

Märkida, kas
  isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti
  :

| 1. |  
  Ei |
| --- | --- |

1.

 
  Ei

| 1. |  
  Jah, isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti. |
| --- | --- |

1.

 
  Jah, isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti.

| 2. |  
  Jah. Kui vastasite jaatavalt, kinnitage palun, et: |
| --- | --- |

2.

 
  Jah. Kui vastasite jaatavalt, kinnitage palun, et:

| 2. |  
  Ei, isik ei viibinud isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti. |
| --- | --- |

2.

 
  Ei, isik ei viibinud isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti.

Kui vastasite sellele küsimusele eitavalt, märkige, kas:

Muudatusettepanek 32

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 3 – punkt 3

Raamotsus 2005/214/JSK

Lisas esitatud vorm – osa h – punkt 3 — alapunkt 2.1

| 2.1 | asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või
  teda teavitati
  vastavalt otsuse teinud riigi seadustele

  pädeva esindaja kaudu
  ja õigeaegselt
  sellest
  , millal ja kus toimub
  menetlus
  , mille tulemusel tehti
  tagaseljaotsus
  , ja teda teavitati sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul |
| --- | --- |

2.1

asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või
  teda teavitati
  vastavalt otsuse teinud riigi seadustele

  pädeva esindaja kaudu
  ja õigeaegselt
  sellest
  , millal ja kus toimub
  menetlus
  , mille tulemusel tehti
  tagaseljaotsus
  , ja teda teavitati sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul

| 2.1 | asjaomasele isikule esitati kohtukutse
  otse
  isiklikult või
  ta sai
  vastavalt otsuse teinud liikmesriigi siseriiklikule õigusele

  muul viisil tegelikult
  ja õigeaegselt
  ja keeles, millest ta aru saab, ametliku teabe selle kohta
  , millal ja kus toimub
  kohtulik arutelu
  , mille tulemusel tehti
  otsus
  ,
  ja nii, et oli võimalik ühemõtteliselt teha kindlaks, et asjaomane isik oli kavandatud kohtuliku arutelu ajast ja kohast teadlik,
  ja teda teavitati
  isiklikult
  sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul |
| --- | --- |

2.1

asjaomasele isikule esitati kohtukutse
  otse
  isiklikult või
  ta sai
  vastavalt otsuse teinud liikmesriigi siseriiklikule õigusele

  muul viisil tegelikult
  ja õigeaegselt
  ja keeles, millest ta aru saab, ametliku teabe selle kohta
  , millal ja kus toimub
  kohtulik arutelu
  , mille tulemusel tehti
  otsus
  ,
  ja nii, et oli võimalik ühemõtteliselt teha kindlaks, et asjaomane isik oli kavandatud kohtuliku arutelu ajast ja kohast teadlik,
  ja teda teavitati
  isiklikult
  sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul

Asjaomasele isikule kohtukutse esitamise või
  tema teavitamise
  aeg ja koht:

Asjaomasele isikule kohtukutse esitamise või
  muul viisil isiklikult kätte antud ametliku teabe kättesaamise
  aeg ja koht:

...

...

Keel, milles teave esitati:

...

Isiku teavitamise viis:

Isiku teavitamise viis:

...

...

VÕI

VÕI

Muudatusettepanek 33

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 3 – punkt 3

Raamotsus 2005/214/JSK

Lisas esitatud vorm – osa h – punkt 3 — alapunkt 2.1. a (uus)

| 2.1 a. | asjaomane isik, kellele on esitatud kohtukutse otse ja isiklikult või kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta, millal ja kus toimub kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, oli volitanud ennast esindama õigusnõustaja, kelle valis ja määras ja kelle tasus asjaomane isik või kelle määras ja kellele tasus riik kooskõlas kaitseõiguse suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega, ning nimetatud õigusnõustaja kaitses teda kohtulikul arutelul;



  Täpsustada, kuidas see tingimus oli täidetud:


  ...


  VÕI |
| --- | --- |

2.1 a.

Täpsustada, kuidas see tingimus oli täidetud:

...

VÕI

Muudatusettepanek 34

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 3 – punkt 3

Raamotsus 2005/214/JSK

Lisas esitatud vorm – osa h – punkt 3 — alapunkt 2.2

| 2.2 | enne või pärast seda, kui asjaomasele isikule
  tagaseljaotsus
  kätte toimetati, teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  tagaseljaotsust |
| --- | --- |

2.2

enne või pärast seda, kui asjaomasele isikule
  tagaseljaotsus
  kätte toimetati, teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  tagaseljaotsust

| 2.2 | enne või pärast seda, kui asjaomasele isikule
  otsus isiklikult
  kätte toimetati
  ning teda teavitati selgesõnaliselt ja keeles, millest ta aru saab, õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist, kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  , teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  otsust |
| --- | --- |

2.2

enne või pärast seda, kui asjaomasele isikule
  otsus isiklikult
  kätte toimetati
  ning teda teavitati selgesõnaliselt ja keeles, millest ta aru saab, õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist, kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  , teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  otsust

Kirjeldada, millal ja kuidas asjaomane isik teatas selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  tagaseljaotsust
  :

Kirjeldada
  , millal toimetati asjaomasele isikule otsus kätte, kuidas teda teavitati tema õigusest asja uuesti läbivaatamisele või otsuse edasikaebamisele ning
  millal ja kuidas asjaomane isik teatas selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  otsust
  :

...

...

VÕI

VÕI

Muudatusettepanek 35

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 3 – punkt 3

Raamotsus 2005/214/JSK

Lisas esitatud vorm – osa h – punkt 3 — alapunkt 2.3

|  | 2.3 asjaomasele isikule toimetati
  tagaseljaotsus
  kätte .......(päev/kuu/aasta) ning tal oli õigus taotleda asja uuesti läbivaatamist otsuse teinud riigis järgmistel tingimustel: |
| --- | --- |



2.3 asjaomasele isikule toimetati
  tagaseljaotsus
  kätte .......(päev/kuu/aasta) ning tal oli õigus taotleda asja uuesti läbivaatamist otsuse teinud riigis järgmistel tingimustel:

|  | 2.3 asjaomasele isikule toimetati
  otsus isiklikult
  kätte
  pärast
  .......(päev/kuu/aasta)
  kohtulikku arutelu, millel ta isiklikult kohal ei viibinud
  ning tal oli õigus taotleda asja uuesti läbivaatamist
  või kaevata otsus edasi
  otsuse teinud riigis järgmistel tingimustel: |
| --- | --- |



2.3 asjaomasele isikule toimetati
  otsus isiklikult
  kätte
  pärast
  .......(päev/kuu/aasta)
  kohtulikku arutelu, millel ta isiklikult kohal ei viibinud
  ning tal oli õigus taotleda asja uuesti läbivaatamist
  või kaevata otsus edasi
  otsuse teinud riigis järgmistel tingimustel:

| — | asjaomast isikut teavitati selgesõnaliselt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  ; ning |
| --- | --- |

—

asjaomast isikut teavitati selgesõnaliselt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  ; ning

| — | asjaomast isikut teavitati selgesõnaliselt
  ja keeles, millest ta aru saab,
  õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  , kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  ; ning |
| --- | --- |

—

asjaomast isikut teavitati selgesõnaliselt
  ja keeles, millest ta aru saab,
  õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  , kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  ; ning

| — | pärast seda, kui asjaomast isikut oli nimetatud õigusest teavitatud, oli tal .... päeva aega, et taotleda asja uuesti läbivaatamist ning ta ei taotlenud seda kõnealuse ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

—

pärast seda, kui asjaomast isikut oli nimetatud õigusest teavitatud, oli tal .... päeva aega, et taotleda asja uuesti läbivaatamist ning ta ei taotlenud seda kõnealuse ajavahemiku jooksul.

| — | pärast seda, kui asjaomast isikut oli nimetatud õigusest teavitatud, oli tal .... päeva aega, et taotleda asja uuesti läbivaatamist
  või kaevata otsus edasi
  ning ta ei taotlenud seda kõnealuse ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

—

pärast seda, kui asjaomast isikut oli nimetatud õigusest teavitatud, oli tal .... päeva aega, et taotleda asja uuesti läbivaatamist
  või kaevata otsus edasi
  ning ta ei taotlenud seda kõnealuse ajavahemiku jooksul.

VÕI

Muudatusettepanek 36

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 3 – punkt 3

Raamotsus 2005/214/JSK

Lisas esitatud vorm – osa h – punkt 3 — alapunkt 2.3 a (uus)

| 2.3 a | isik, pärast seda, kui teda oli selgesõnaliselt teavitatud menetlusest ning võimalusest osaleda isiklikult kohtulikul arutelul, loobus selgesõnaliselt õigusest suulisele arutamisele ning märkis selgelt, et ta ei vaidlusta otsust.



  Kirjeldada, millal ja kuidas asjaomane isik loobus õigusest suulisele arutamisele ning märkis selgelt, et ta ei vaidlusta otsust:


  ... |
| --- | --- |

2.3 a

Kirjeldada, millal ja kuidas asjaomane isik loobus õigusest suulisele arutamisele ning märkis selgelt, et ta ei vaidlusta otsust:

...

Muudatusettepanek 37

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 1

Raamotsus 2006/783/JSK

Artikkel 2 – punkt i

| (1) | Artiklisse 2 lisatakse järgmine punkt:









  i) | tagaseljaotsus – punktis c määratletud konfiskeerimisotsus, mille puhul isik ei ilmunud isiklikult kohale menetluses, mille tulemusel asjaomane otsus tehti. |
| --- | --- | --- |

(1)

i)

tagaseljaotsus – punktis c määratletud konfiskeerimisotsus, mille puhul isik ei ilmunud isiklikult kohale menetluses, mille tulemusel asjaomane otsus tehti.

välja jäetud

Muudatusettepanek 38

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 2

Raamotsus 2006/783/JSK

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt e – sissejuhatav osa

| e) | vastavalt artikli 4 lõikes 2 sätestatud tunnistusele on otsus
  tagaseljaotsus
  , välja arvatud kui tunnistuses märgitakse, et: |
| --- | --- |

e)

vastavalt artikli 4 lõikes 2 sätestatud tunnistusele on otsus
  tagaseljaotsus
  , välja arvatud kui tunnistuses märgitakse, et:

| e) | vastavalt artikli 4 lõikes 2 sätestatud tunnistusele on otsus
  tehtud kohtuliku arutelu tulemusel, kus asjaomane isik isiklikult kohal ei viibinud
  , välja arvatud kui tunnistuses
  kooskõlas otsuse teinud riigi siseriikliku õigusega
  märgitakse, et: |
| --- | --- |

e)

vastavalt artikli 4 lõikes 2 sätestatud tunnistusele on otsus
  tehtud kohtuliku arutelu tulemusel, kus asjaomane isik isiklikult kohal ei viibinud
  , välja arvatud kui tunnistuses
  kooskõlas otsuse teinud riigi siseriikliku õigusega
  märgitakse, et:

Muudatusettepanek 39

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 2

Raamotsus 2006/783/JSK

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt e – alapunkt i

| i) | asjaomasele isikule esitati kohtukutse õigeaegselt ja keeles, millest ta aru saab; |
| --- | --- |

i)

| i) | asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või
  teda teavitati vastavalt otsuse teinud riigi seadustele pädeva esindaja kaudu ja õigeaegselt sellest
  , millal ja kus toimub
  menetlus, mille tulemusel tehti tagaselja konfiskeerimisotsus
  , |
| --- | --- |

i)

asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või
  teda teavitati vastavalt otsuse teinud riigi seadustele pädeva esindaja kaudu ja õigeaegselt sellest
  , millal ja kus toimub
  menetlus, mille tulemusel tehti tagaselja konfiskeerimisotsus
  ,

| a) | asjaomasele isikule esitati kohtukutse
  otse ja
  isiklikult või
  kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta
  , millal ja kus toimub
  kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik
  , |
| --- | --- |

a)

asjaomasele isikule esitati kohtukutse
  otse ja
  isiklikult või
  kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta
  , millal ja kus toimub
  kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik
  ,

ja

ja

teda teavitati sellest, et
  sellise
  konfiskeerimisotsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul;

| b) | teda teavitati
  isiklikult
  sellest, et konfiskeerimisotsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul; |
| --- | --- |

b)

teda teavitati
  isiklikult
  sellest, et konfiskeerimisotsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul;

või

või

Muudatusettepanek 40

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 2

Raamotsus 2006/783/JSK

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt e – alapunkt i a (uus)

| i a) | asjaomane isik, kellele on esitatud kohtukutse otse ja isiklikult või kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta, millal ja kus toimub kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, oli volitanud ennast esindama õigusnõustaja, kelle valis ja määras ja kellele tasus asjaomane isik või kelle määras ja kellele tasus riik kooskõlas kaitseõiguse suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega, ning nimetatud õigusnõustaja kaitses teda kohtulikul arutelul;



  või |
| --- | --- |

i a)

või

Muudatusettepanek 41

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 2

Raamotsus 2006/783/JSK

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt e – alapunkt ii

| ii) | pärast seda, kui asjaomasele isikule
  tagaselja tehtud
  konfiskeerimisotsus kätte toimetati ning teda teavitati õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  : |
| --- | --- |

ii)

pärast seda, kui asjaomasele isikule
  tagaselja tehtud
  konfiskeerimisotsus kätte toimetati ning teda teavitati õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  :

| ii) | pärast seda, kui asjaomasele isikule konfiskeerimisotsus
  isiklikult
  kätte toimetati ning teda teavitati
  keeles, millest ta aru saab,
  õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  , kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  : |
| --- | --- |

ii)

pärast seda, kui asjaomasele isikule konfiskeerimisotsus
  isiklikult
  kätte toimetati ning teda teavitati
  keeles, millest ta aru saab,
  õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  , kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  :

| — | teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta konfiskeerimisotsust; |
| --- | --- |

—

teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta konfiskeerimisotsust;

| — | teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta konfiskeerimisotsust; |
| --- | --- |

—

teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta konfiskeerimisotsust;

või

või

| — | ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis
  oli
  vähemalt
  [...] päeva
  . |
| --- | --- |

—

ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis
  oli
  vähemalt
  [...] päeva
  .

| — | ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist
  ega kaevanud otsust edasi
  kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis
  on
  vähemalt
  10 päeva ja maksimaalselt 15 päeva
  . |
| --- | --- |

—

ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist
  ega kaevanud otsust edasi
  kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis
  on
  vähemalt
  10 päeva ja maksimaalselt 15 päeva
  .

Muudatusettepanek 42

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 3

Raamotsus 2006/783/JSK

Lisas esitatud vorm – osa j – sissejuhatav osa ning punktid 1 ja 2

| j) | Märkida, kas
  tegemist on tagaseljaotsusega
  : |
| --- | --- |

j)

Märkida, kas
  tegemist on tagaseljaotsusega
  :

| j) | Märkida, kas
  isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel konfiskeerimisotsus tehti
  : |
| --- | --- |

j)

Märkida, kas
  isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel konfiskeerimisotsus tehti
  :

| 1. |  
  Ei |
| --- | --- |

1.

 
  Ei

| 1. |  
  Jah, isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel konfiskeerimisotsus tehti. |
| --- | --- |

1.

 
  Jah, isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel konfiskeerimisotsus tehti.

| 2. |  
  Jah. Kui vastasite jaatavalt, kinnitage palun, et: |
| --- | --- |

2.

 
  Jah. Kui vastasite jaatavalt, kinnitage palun, et:

| 2. |  
  Ei, isik ei viibinud isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel konfiskeerimisotsus tehti. |
| --- | --- |

2.

 
  Ei, isik ei viibinud isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel konfiskeerimisotsus tehti.

Kui vastasite sellele küsimusele eitavalt, märkige, kas:

Muudatusettepanek 43

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 3

Raamotsus 2006/783/JSK

Lisas esitatud vorm – osa j – punkt 2 — alapunkt 2.1

| 2.1 | asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või
  teda teavitati
  vastavalt otsuse teinud riigi seadustele

  pädeva esindaja kaudu
  ja õigeaegselt
  sellest
  , millal ja kus toimub
  menetlus
  , mille tulemusel tehti
  tagaseljaotsus
  ,
  ja teda teavitati
  sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul |
| --- | --- |

2.1

asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või
  teda teavitati
  vastavalt otsuse teinud riigi seadustele

  pädeva esindaja kaudu
  ja õigeaegselt
  sellest
  , millal ja kus toimub
  menetlus
  , mille tulemusel tehti
  tagaseljaotsus
  ,
  ja teda teavitati
  sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul

| 2.1 | asjaomasele isikule esitati kohtukutse
  otse ja
  isiklikult või
  ta sai
  vastavalt otsuse teinud liikmesriigi siseriiklikule õigusele

  muul viisil tegelikult
  ja õigeaegselt
  ja keeles, millest ta aru sai, ametliku teabe selle kohta
  , millal ja kus toimub
  kohtulik arutelu
  , mille tulemusel tehti
  konfiskeerimisotsus
  ,
  ja nii, et oli võimalik ühemõtteliselt teha kindlaks, et asjaomane isik oli kavandatud kohtuliku arutelu ajast ja kohast teadlik, ja et teda oli isiklikult teavitatud
  sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul |
| --- | --- |

2.1

asjaomasele isikule esitati kohtukutse
  otse ja
  isiklikult või
  ta sai
  vastavalt otsuse teinud liikmesriigi siseriiklikule õigusele

  muul viisil tegelikult
  ja õigeaegselt
  ja keeles, millest ta aru sai, ametliku teabe selle kohta
  , millal ja kus toimub
  kohtulik arutelu
  , mille tulemusel tehti
  konfiskeerimisotsus
  ,
  ja nii, et oli võimalik ühemõtteliselt teha kindlaks, et asjaomane isik oli kavandatud kohtuliku arutelu ajast ja kohast teadlik, ja et teda oli isiklikult teavitatud
  sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul

Asjaomasele isikule kohtukutse esitamise või
  tema teavitamise
  aeg ja koht:

Asjaomasele isikule kohtukutse esitamise või
  muul viisil isiklikult kätte antud ametliku teabe kättesaamise
  aeg ja koht:

...

...

Keel, milles teave esitati:

...

Isiku teavitamise viis:

Isiku teavitamise viis:

...

...

VÕI

VÕI

Muudatusettepanek 44

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 3

Raamotsus 2006/783/JSK

Lisas esitatud vorm – osa j – punkt 2.1. a (uus)

| 2.1. a | asjaomane isik, kellele on esitatud kohtukutse otse ja isiklikult või kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta, millal ja kus toimub kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, oli volitanud ennast esindama õigusnõustaja, kelle valis ja määras ja kellele tasus asjaomane isik või kelle määras ja kellele tasus riik kooskõlas kaitseõiguse suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega, ning nimetatud õigusnõustaja kaitses teda kohtulikul arutelul;



  Täpsustada, kuidas see tingimus oli täidetud:


  ...


  VÕI |
| --- | --- |

2.1. a

Täpsustada, kuidas see tingimus oli täidetud:

...

VÕI

Muudatusettepanek 45

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 3

Raamotsus 2006/783/JSK

Lisas esitatud vorm – osa j – punkt 2 — alapunkt 2.2

| 2.2 | pärast seda, kui asjaomasele isikule
  tagaseljaotsus
  kätte toimetati, teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  tagaseljaotsust |
| --- | --- |

2.2

pärast seda, kui asjaomasele isikule
  tagaseljaotsus
  kätte toimetati, teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  tagaseljaotsust

| 2.2 | pärast seda, kui asjaomasele isikule
  konfiskeerimisotsus isiklikult
  kätte toimetati
  ning teda teavitati selgesõnaliselt ja keeles, millest ta aru saab, õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist, kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  , teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  konfiskeerimisotsust |
| --- | --- |

2.2

pärast seda, kui asjaomasele isikule
  konfiskeerimisotsus isiklikult
  kätte toimetati
  ning teda teavitati selgesõnaliselt ja keeles, millest ta aru saab, õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist, kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  , teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  konfiskeerimisotsust

Kirjeldada, millal ja kuidas asjaomane isik teatas selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  tagaseljaotsust
  :

Kirjeldada,
  millal toimetati asjaomasele isikule konfiskeerimisotsus kätte, kuidas teda teavitati tema õigusest asja uuesti läbivaatamisele või otsuse edasikaebamisele ning
  millal ja kuidas teatas asjaomane isik selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  konfiskeerimisotsust
  :

...

...

VÕI

VÕI

Muudatusettepanek 46

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 4 – punkt 3

Raamotsus 2006/783/JSK

Lisas esitatud vorm – osa j – punkt 2 — alapunkt 2.3

|  | 2.3 asjaomasele isikule toimetati
  tagaseljaotsus
  kätte ...(päev/kuu/aasta) ning tal oli õigus taotleda asja uuesti läbivaatamist otsuse teinud riigis järgmistel tingimustel: |
| --- | --- |



2.3 asjaomasele isikule toimetati
  tagaseljaotsus
  kätte ...(päev/kuu/aasta) ning tal oli õigus taotleda asja uuesti läbivaatamist otsuse teinud riigis järgmistel tingimustel:

|  | 2.3 asjaomasele isikule toimetati
  konfiskeerimisotsus isiklikult
  kätte ...(päev/kuu/aasta) ning tal oli õigus taotleda asja uuesti läbivaatamist
  või kaevata otsus edasi
  otsuse teinud riigis järgmistel tingimustel: |
| --- | --- |



2.3 asjaomasele isikule toimetati
  konfiskeerimisotsus isiklikult
  kätte ...(päev/kuu/aasta) ning tal oli õigus taotleda asja uuesti läbivaatamist
  või kaevata otsus edasi
  otsuse teinud riigis järgmistel tingimustel:

| — | asjaomast isikut teavitati selgesõnaliselt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  ; ning |
| --- | --- |

—

asjaomast isikut teavitati selgesõnaliselt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  ; ning

| — | asjaomast isikut teavitati selgesõnaliselt
  ja keeles, millest ta aru saab,
  õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  , kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  ; ning |
| --- | --- |

—

asjaomast isikut teavitati selgesõnaliselt
  ja keeles, millest ta aru saab,
  õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  , kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  ; ning

| — | pärast seda, kui asjaomast isikut oli nimetatud õigusest teavitatud, oli tal ... päeva aega, et taotleda asja uuesti läbivaatamist ning ta ei taotlenud seda kõnealuse ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

—

pärast seda, kui asjaomast isikut oli nimetatud õigusest teavitatud, oli tal ... päeva aega, et taotleda asja uuesti läbivaatamist ning ta ei taotlenud seda kõnealuse ajavahemiku jooksul.

| — | pärast seda, kui asjaomast isikut oli nimetatud õigusest teavitatud, oli tal ... päeva aega, et taotleda asja uuesti läbivaatamist
  või kaevata otsus edasi
  ning ta ei taotlenud seda kõnealuse ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

—

pärast seda, kui asjaomast isikut oli nimetatud õigusest teavitatud, oli tal ... päeva aega, et taotleda asja uuesti läbivaatamist
  või kaevata otsus edasi
  ning ta ei taotlenud seda kõnealuse ajavahemiku jooksul.

Muudatusettepanek 47

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 5 – punkt 1

Raamotsus 2008/.../JSK

Artikkel 1 – punkt e

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmine punkt:









  e) | „Tagaseljaotsus” – punktis a määratletud kohtuotsus, mille puhul isik ei ilmunud isiklikult kohale menetluses, mille tulemusel asjaomane otsus tehti. |
| --- | --- | --- |

1)

e)

„Tagaseljaotsus” – punktis a määratletud kohtuotsus, mille puhul isik ei ilmunud isiklikult kohale menetluses, mille tulemusel asjaomane otsus tehti.

välja jäetud

Muudatusettepanek 48

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 5 – punkt 2

Raamotsus 2008/.../JSK

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt f

| f) | vastavalt artiklis 4 sätestatud tunnistusele on tegemist
  tagaseljaotsusega
  , välja arvatud kui tunnistuses märgitakse, et: |
| --- | --- |

f)

vastavalt artiklis 4 sätestatud tunnistusele on tegemist
  tagaseljaotsusega
  , välja arvatud kui tunnistuses märgitakse, et:

| f) | vastavalt artiklis [4] sätestatud tunnistusele on tegemist
  otsusega, mis on tehtud kohtuliku arutelu tulemusel, kus asjaomane isik isiklikult kohal ei viibinud
  , välja arvatud kui tunnistuses
  kooskõlas otsuse teinud riigi siseriikliku õigusega
  märgitakse, et: |
| --- | --- |

f)

vastavalt artiklis [4] sätestatud tunnistusele on tegemist
  otsusega, mis on tehtud kohtuliku arutelu tulemusel, kus asjaomane isik isiklikult kohal ei viibinud
  , välja arvatud kui tunnistuses
  kooskõlas otsuse teinud riigi siseriikliku õigusega
  märgitakse, et:

Muudatusettepanek 49

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 5 – punkt 2

Raamotsus 2008/.../JSK

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt f – alapunkt i

| i) | asjaomasele isikule esitati kohtukutse õigeaegselt ning keeles, millest ta aru saab; |
| --- | --- |

i)

| i) | asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või
  teda teavitati vastavalt väljaandjariigi seadustele pädeva esindaja kaudu ja õigeaegselt
  sellest, millal ja kus toimub
  menetlus, mille tulemusel tehti tagaseljaotsus
  , |
| --- | --- |

i)

asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või
  teda teavitati vastavalt väljaandjariigi seadustele pädeva esindaja kaudu ja õigeaegselt
  sellest, millal ja kus toimub
  menetlus, mille tulemusel tehti tagaseljaotsus
  ,

| a) | asjaomasele isikule esitati kohtukutse
  otse ja
  isiklikult või
  kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta
  , millal ja kus toimub
  kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik
  , |
| --- | --- |

a)

asjaomasele isikule esitati kohtukutse
  otse ja
  isiklikult või
  kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta
  , millal ja kus toimub
  kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik
  ,

ja

ja

teda teavitati sellest, et
  sellise
  otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul;

| (b) | teda teavitati
  isiklikult
  sellest, et otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul; |
| --- | --- |

(b)

teda teavitati
  isiklikult
  sellest, et otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul;

või

või

Muudatusettepanek 50

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 5 – punkt 2

Raamotsus 2008/.../JSK

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt f – alapunkt i a (uus)

| i a) | asjaomane isik, kellele on esitatud kohtukutse otse ja isiklikult või kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta, millal ja kus toimub kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, oli selgesõnaliselt volitanud ennast esindama õigusnõustaja, kelle valis ja määras ja kellele tasus asjaomane isik või kelle määras ja kellele tasus riik kooskõlas kaitseõiguse suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega, ning nimetatud õigusnõustaja kaitses teda kohtulikul arutelul;



  või |
| --- | --- |

i a)

või

Muudatusettepanek 51

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 5 – punkt 2

Raamotsus 2008/.../JSK

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt f – alapunkt ii

| ii) | pärast seda, kui asjaomasele isikule
  tagaseljaotsus
  kätte toimetati ning teda teavitati õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  : |
| --- | --- |

ii)

pärast seda, kui asjaomasele isikule
  tagaseljaotsus
  kätte toimetati ning teda teavitati õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  :

| ii) | pärast seda, kui asjaomasele isikule
  otsus isiklikult
  kätte toimetati ning teda teavitati
  keeles, millest ta aru saab,
  õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  , kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  : |
| --- | --- |

ii)

pärast seda, kui asjaomasele isikule
  otsus isiklikult
  kätte toimetati ning teda teavitati
  keeles, millest ta aru saab,
  õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  , kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  :

| — | teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  tagaseljaotsust
  ; |
| --- | --- |

—

teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  tagaseljaotsust
  ;

| — | teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  otsust
  ; |
| --- | --- |

—

teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  otsust
  ;

või

või

| — | ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis
  oli
  vähemalt
  [...] päeva
  . |
| --- | --- |

—

ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis
  oli
  vähemalt
  [...] päeva
  .

| — | ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist
  ega kaevanud otsust edasi
  kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis
  on
  vähemalt
  10 päeva ja maksimaalselt 15 päeva
  . |
| --- | --- |

—

ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist
  ega kaevanud otsust edasi
  kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis
  on
  vähemalt
  10 päeva ja maksimaalselt 15 päeva
  .

Muudatusettepanek 52

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 5 – punkt 3

Raamotsus 2008/.../JSK

Lisas esitatud vorm – osa k – punkt 1 – sissejuhatav osa ning alapunktid a ja b

| 1. | Märkida, kas
  tegemist on tagaseljaotsusega
  : |
| --- | --- |

1.

Märkida, kas
  tegemist on tagaseljaotsusega
  :

| 1. | Märkida, kas
  isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti
  : |
| --- | --- |

1.

Märkida, kas
  isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti
  :

| a. |  
  Ei |
| --- | --- |

a.

 
  Ei

| a. |  
  Jah, isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti. |
| --- | --- |

a.

 
  Jah, isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti.

| b. |  
  Jah. Kui vastasite jaatavalt, kinnitage palun, et: |
| --- | --- |

b.

 
  Jah. Kui vastasite jaatavalt, kinnitage palun, et:

| b. |  
  Ei, isik ei viibinud isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti. |
| --- | --- |

b.

 
  Ei, isik ei viibinud isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti.

Kui vastasite sellele küsimusele eitavalt, märkige, kas:

Muudatusettepanek 53

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 5 – punkt 3

Raamotsus 2008/.../JSK

Lisas esitatud vorm – osa k – punkt 1 – alapunkt b.1

|  | b.1 asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või
  teda teavitati
  vastavalt väljaandjariigi seadustele
  pädeva esindaja kaudu ja
  õigeaegselt
  sellest
  , millal ja kus toimub
  menetlus
  , mille tulemusel tehti
  tagaseljaotsus
  ,
  ja
  teda
  teavitati
  sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul |
| --- | --- |



b.1 asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või
  teda teavitati
  vastavalt väljaandjariigi seadustele
  pädeva esindaja kaudu ja
  õigeaegselt
  sellest
  , millal ja kus toimub
  menetlus
  , mille tulemusel tehti
  tagaseljaotsus
  ,
  ja
  teda
  teavitati
  sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul

|  | b.1 asjaomasele isikule esitati kohtukutse
  otse ja
  isiklikult või
  ta sai
  vastavalt väljaandjariigi siseriiklikule õigusele

  muul viisil tegelikult,
  õigeaegselt
  ja keeles, millest ta aru saab, ametliku teabe selle kohta
  , millal ja kus toimub
  kohtulik arutelu
  , mille tulemusel tehti
  otsus
  ,
  ja nii, et oli võimalik ühemõtteliselt teha kindlaks, et asjaomane isik oli kavandatud kohtuliku arutelu ajast ja kohast teadlik, ja et
  teda
  oli teavitatud isiklikult
  sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui ta ei viibi asja kohtulikul arutelul |
| --- | --- |



b.1 asjaomasele isikule esitati kohtukutse
  otse ja
  isiklikult või
  ta sai
  vastavalt väljaandjariigi siseriiklikule õigusele

  muul viisil tegelikult,
  õigeaegselt
  ja keeles, millest ta aru saab, ametliku teabe selle kohta
  , millal ja kus toimub
  kohtulik arutelu
  , mille tulemusel tehti
  otsus
  ,
  ja nii, et oli võimalik ühemõtteliselt teha kindlaks, et asjaomane isik oli kavandatud kohtuliku arutelu ajast ja kohast teadlik, ja et
  teda
  oli teavitatud isiklikult
  sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui ta ei viibi asja kohtulikul arutelul

Asjaomasele isikule kohtukutse esitamise või
  tema teavitamise
  aeg ja koht:

Asjaomasele isikule kohtukutse esitamise või
  muul viisil isiklikult kätte antud ametliku teabe kättesaamise
  aeg ja koht:

...

...

Keel, milles teave esitati:

...

Isiku teavitamise viis:

Isiku teavitamise viis:

...

...

VÕI

VÕI

Muudatusettepanek 54

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 5 – punkt 3

Raamotsus 2008/.../JSK

Lisas esitatud vorm – osa k – punkt 1 – alapunkt b.1. a (uus)

|  | b.1 a asjaomane isik, kellele on esitatud kohtukutse otse ja isiklikult või kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta, millal ja kus toimub kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, oli volitanud ennast esindama õigusnõustaja, kelle valis ja määras ja kellele tasus asjaomane isik või kelle määras ja kellele tasus riik kooskõlas kaitseõiguse suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega, ning nimetatud õigusnõustaja kaitses teda kohtulikul arutelul;



  Täpsustada, kuidas see tingimus oli täidetud:


  ...


  VÕI |
| --- | --- |



Täpsustada, kuidas see tingimus oli täidetud:

...

VÕI

Muudatusettepanek 55

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 5 – punkt 3

Raamotsus 2008/.../JSK

Lisas esitatud vorm – osa k – punkt 1 – alapunkt b.2

|  | b.2 pärast seda, kui asjaomasele isikule
  tagaseljaotsus
  kätte toimetati, teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  tagaseljaotsust |
| --- | --- |



b.2 pärast seda, kui asjaomasele isikule
  tagaseljaotsus
  kätte toimetati, teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  tagaseljaotsust

|  | b.2 pärast seda, kui asjaomasele isikule
  otsus isiklikult
  kätte toimetati
  ning teda teavitati selgesõnaliselt ja keeles, millest ta aru saab, õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist, kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  , teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  otsust |
| --- | --- |



b.2 pärast seda, kui asjaomasele isikule
  otsus isiklikult
  kätte toimetati
  ning teda teavitati selgesõnaliselt ja keeles, millest ta aru saab, õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist, kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  , teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  otsust

Kirjeldada, millal ja kuidas asjaomane isik teatas selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  tagaseljaotsust
  :

Kirjeldada,
  millal toimetati asjaomasele isikule otsus kätte, kuidas teda teavitati tema õigusest asja uuesti läbivaatamisele või otsuse edasikaebamisele ning
  millal ja kuidas teatas asjaomane isik selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta
  otsust
  :

...

...

VÕI

VÕI

Muudatusettepanek 56

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 5 – punkt 3

Raamotsus 2008/.../JSK

Lisas esitatud vorm – osa k – punkt 1 – alapunkt b.3

|  | b.3 asjaomasele isikule toimetati
  tagaseljaotsus
  kätte ...(päev/kuu/aasta) ning tal oli õigus taotleda asja uuesti läbivaatamist väljaandjariigis järgmistel tingimustel: |
| --- | --- |



b.3 asjaomasele isikule toimetati
  tagaseljaotsus
  kätte ...(päev/kuu/aasta) ning tal oli õigus taotleda asja uuesti läbivaatamist väljaandjariigis järgmistel tingimustel:

|  | b.3 asjaomasele isikule toimetati
  otsus isiklikult
  kätte
  pärast
  ...(päev/kuu/aasta)
  kohtulikku arutelu, millel asjaomane isik isiklikult ei viibinud
  ning tal oli õigus taotleda asja uuesti läbivaatamist
  või kaevata otsus edasi
  väljaandjariigis järgmistel tingimustel: |
| --- | --- |



b.3 asjaomasele isikule toimetati
  otsus isiklikult
  kätte
  pärast
  ...(päev/kuu/aasta)
  kohtulikku arutelu, millel asjaomane isik isiklikult ei viibinud
  ning tal oli õigus taotleda asja uuesti läbivaatamist
  või kaevata otsus edasi
  väljaandjariigis järgmistel tingimustel:

| — | asjaomast isikut teavitati selgesõnaliselt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  ; ning |
| --- | --- |

—

asjaomast isikut teavitati selgesõnaliselt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  ning õigusest sellel kohtulikul arutelul viibida
  ; ning

| — | asjaomast isikut teavitati selgesõnaliselt
  ja keeles, millest ta aru saab,
  õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  , kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  ; ning |
| --- | --- |

—

asjaomast isikut teavitati selgesõnaliselt
  ja keeles, millest ta aru saab,
  õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist
  , kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata
  ; ning

| — | pärast seda, kui asjaomast isikut oli nimetatud õigusest teavitatud, oli tal ... päeva aega, et taotleda asja uuesti läbivaatamist ning ta ei taotlenud seda kõnealuse ajavahemiku jooksul |
| --- | --- |

—

pärast seda, kui asjaomast isikut oli nimetatud õigusest teavitatud, oli tal ... päeva aega, et taotleda asja uuesti läbivaatamist ning ta ei taotlenud seda kõnealuse ajavahemiku jooksul

| — | pärast seda, kui asjaomast isikut oli nimetatud õigusest teavitatud, oli tal ... päeva aega, et taotleda asja uuesti läbivaatamist
  või kaevata otsus edasi
  ning ta ei taotlenud seda kõnealuse ajavahemiku jooksul |
| --- | --- |

—

pärast seda, kui asjaomast isikut oli nimetatud õigusest teavitatud, oli tal ... päeva aega, et taotleda asja uuesti läbivaatamist
  või kaevata otsus edasi
  ning ta ei taotlenud seda kõnealuse ajavahemiku jooksul

Muudatusettepanek 57

Sloveenia Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Ühendkuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi algatus – muutmisakt

Artikkel 5 a (uus)

Artikkel 5 a

Raamotsuse 2008/.../JSK muutmine

Raamotsust 2008/.../JSK muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikli [9] lõike [1] punkt [h] asendatakse järgmisega:










  h) | vastavalt artiklis [6] sätestatud tunnistusele on tegemist otsusega, mis on tehtud kohtuliku arutelu tulemusel, kus asjaomane isik isiklikult kohal ei viibinud, välja arvatud kui tunnistuses kooskõlas otsuse teinud riigi siseriikliku õigusega märgitakse, et:










  i) | asjaomasele isikule esitati kohtukutse õigeaegselt ja keeles, millest ta aru saab;








  — | asjaomasele isikule esitati kohtukutse otse ja isiklikult või kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta, millal ja kus toimub kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik,




  ning |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Artikli [9] lõike [1] punkt [h] asendatakse järgmisega:

h)

vastavalt artiklis [6] sätestatud tunnistusele on tegemist otsusega, mis on tehtud kohtuliku arutelu tulemusel, kus asjaomane isik isiklikult kohal ei viibinud, välja arvatud kui tunnistuses kooskõlas otsuse teinud riigi siseriikliku õigusega märgitakse, et:

i)

asjaomasele isikule esitati kohtukutse õigeaegselt ja keeles, millest ta aru saab;

—

asjaomasele isikule esitati kohtukutse otse ja isiklikult või kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta, millal ja kus toimub kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik,

ning

| — | teda teavitati isiklikult sellest, et otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul;




  või |
| --- | --- |

—

teda teavitati isiklikult sellest, et otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul;

või

| ii) | asjaomane isik, kellele on esitatud kohtukutse otse ja isiklikult või kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta, millal ja kus toimub kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, oli volitanud ennast esindama õigusnõustaja, kelle valis ja määras ja kellele tasus asjaomane isik või kelle määras ja kellele tasus riik kooskõlas kaitseõiguse suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega, ning nimetatud õigusnõustaja kaitses teda kohtulikul arutelul; või |
| --- | --- |

ii)

asjaomane isik, kellele on esitatud kohtukutse otse ja isiklikult või kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta, millal ja kus toimub kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, oli volitanud ennast esindama õigusnõustaja, kelle valis ja määras ja kellele tasus asjaomane isik või kelle määras ja kellele tasus riik kooskõlas kaitseõiguse suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega, ning nimetatud õigusnõustaja kaitses teda kohtulikul arutelul; või

| iii) | pärast seda, kui asjaomasele isikule otsus isiklikult kätte toimetati ning teda teavitati keeles, millest ta aru saab, õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist, kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata:








  — | teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta otsust;




  või |
| --- | --- | --- |

iii)

pärast seda, kui asjaomasele isikule otsus isiklikult kätte toimetati ning teda teavitati keeles, millest ta aru saab, õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist, kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata:

—

teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta otsust;

või

| — | ei taotlenud asja uuesti läbivaatamist ega kaevanud otsust edasi kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis on vähemalt 10 päeva ja maksimaalselt 15 päeva. |
| --- | --- |

—

ei taotlenud asja uuesti läbivaatamist ega kaevanud otsust edasi kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis on vähemalt 10 päeva ja maksimaalselt 15 päeva.

| 2) | Lisas esitatud vormi („tunnistus”) punkti [i] alapunkt [1] asendatakse järgmisega:










  1. | Märkida, kas isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti:










  a.
   | Jah, isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Lisas esitatud vormi („tunnistus”) punkti [i] alapunkt [1] asendatakse järgmisega:

1.

Märkida, kas isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti:

a.
  

Jah, isik viibis isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti.

| b
  .  | Ei, isik ei viibinud isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti. |
| --- | --- |

b
  . 

Ei, isik ei viibinud isiklikult kohtulikul arutelul, mille tulemusel otsus tehti.

| i) | asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või ta sai vastavalt otsuse teinud riigi siseriiklikule õigusele muul viisil tegelikult ja õigeaegselt ning keeles, millest ta aru saab, ametliku teabe selle kohta, millal ja kus toimub kohtulik arutelu, mille tulemusel tehti otsus, ja nii, et oli võimalik ühemõtteliselt teha kindlaks, et asjaomane isik oli kavandatud kohtuliku arutelu ajast ja kohast teadlik, ja teda teavitati isiklikult sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul



  Asjaomasele isikule kohtukutse esitamise või muul viisil isiklikult kätte antud ametliku teabe kättesaamise aeg ja koht:

  ...
  ...



  Keel, milles teave esitati:

  ...
  ...



  Isiku teavitamise viis:

  ...
  ...



  VÕI |
| --- | --- |

i)

asjaomasele isikule esitati kohtukutse isiklikult või ta sai vastavalt otsuse teinud riigi siseriiklikule õigusele muul viisil tegelikult ja õigeaegselt ning keeles, millest ta aru saab, ametliku teabe selle kohta, millal ja kus toimub kohtulik arutelu, mille tulemusel tehti otsus, ja nii, et oli võimalik ühemõtteliselt teha kindlaks, et asjaomane isik oli kavandatud kohtuliku arutelu ajast ja kohast teadlik, ja teda teavitati isiklikult sellest, et sellise otsuse võib teha ka siis, kui isik ei viibi asja kohtulikul arutelul

...
  ...

...
  ...

...
  ...

| ii) | asjaomane isik, kellele on esitatud kohtukutse otse ja isiklikult või kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta, millal ja kus toimub kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, oli volitanud ennast esindama õigusnõustaja, kelle valis ja määras ja kellele tasus asjaomane isik või kelle määras ja kellele tasus riik kooskõlas kaitseõiguse suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega, ning nimetatud õigusnõustaja kaitses teda kohtulikul arutelul



  Täpsustada, kuidas see tingimus oli täidetud:

  ...
  ...



  VÕI |
| --- | --- |

ii)

asjaomane isik, kellele on esitatud kohtukutse otse ja isiklikult või kes on saanud muul viisil tegelikult ametliku teabe selle kohta, millal ja kus toimub kohtulik arutelu, kusjuures ühemõtteliselt tehti kindlaks, et ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, oli volitanud ennast esindama õigusnõustaja, kelle valis ja määras ja kellele tasus asjaomane isik või kelle määras ja kellele tasus riik kooskõlas kaitseõiguse suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega, ning nimetatud õigusnõustaja kaitses teda kohtulikul arutelul

...
  ...

| iii) | pärast seda, kui asjaomasele isikule otsus kätte toimetati ning teda teavitati selgesõnaliselt ja keeles, millest ta aru saab, õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist, kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata, teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta otsust



  Kirjeldada, millal toimetati asjaomasele isikule otsus kätte, kuidas teda teavitati tema õigusest asja uuesti läbivaatamisele või otsuse edasikaebamisele ning millal ja kuidas teatas asjaomane isik selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta otsust:

  ...
  ...



  VÕI |
| --- | --- |

iii)

pärast seda, kui asjaomasele isikule otsus kätte toimetati ning teda teavitati selgesõnaliselt ja keeles, millest ta aru saab, õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist, kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata, teatas ta selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta otsust

...
  ...

| iv) | asjaomasele isikule toimetati otsus isiklikult kätte pärast ...(päev/kuu/aasta) kohtulikku arutelu, millel asjaomane isik isiklikult ei viibinud ning tal oli õigus taotleda asja uuesti läbivaatamist või kaevata otsus edasi otsuse teinud riigis järgmistel tingimustel:








  — | asjaomast isikut teavitati selgesõnaliselt ja keeles, millest ta aru saab, õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist, kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata; ning |
| --- | --- | --- |

iv)

asjaomasele isikule toimetati otsus isiklikult kätte pärast ...(päev/kuu/aasta) kohtulikku arutelu, millel asjaomane isik isiklikult ei viibinud ning tal oli õigus taotleda asja uuesti läbivaatamist või kaevata otsus edasi otsuse teinud riigis järgmistel tingimustel:

—

asjaomast isikut teavitati selgesõnaliselt ja keeles, millest ta aru saab, õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist, kus tal on õigus osaleda, sellest, et kõik asjaolud, sealhulgas uued tõendid, vaadatakse (uuesti) läbi, et asja uuesti läbivaatamise tulemusena võidakse esialgne otsus tühistada ja ta võib uue otsuse edasi kaevata; ning

| — | pärast seda, kui asjaomast isikut oli nimetatud õigusest teavitatud, oli tal ... päeva aega, et taotleda asja uuesti läbivaatamist või kaevata otsus edasi ning ta ei taotlenud seda kõnealuse ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

—

pärast seda, kui asjaomast isikut oli nimetatud õigusest teavitatud, oli tal ... päeva aega, et taotleda asja uuesti läbivaatamist või kaevata otsus edasi ning ta ei taotlenud seda kõnealuse ajavahemiku jooksul.

---

(1)  Käesolevat muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses (alati, kui osutatakse väljendile „asja uuesti läbivaatamine”, tuleks sellele lisada „või otsuse edasikaebamine”).

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/148 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/148

---

Teisipäev, 2. september 2008Viisainfosüsteemi (VIS) kasutamine Schengeni piirieeskirjade raames ***I

P6_TA(2008)0383

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2006 viisainfosüsteemi (VIS) kasutamise osas Schengeni piirieeskirjade raames (KOM(2008)0101 – C6-0086/2008 – 2008/0041(COD))

2009/C 295 E/38

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0101);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 62 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0086/2008);

võttes arvesse nõukogu kohustust, mille nõukogu esindaja võttis 25. juuni 2008. aasta kirjas, võtta ettepanek muudetud kujul vastu vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele;

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0208/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 2. september 2008P6_TC1-COD(2008)0041

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2006 viisainfosüsteemi (VIS) kasutamise osas Schengeni piirieeskirjade raames

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 81/2009) lõplikule kujule.)

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/149 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/149

---

Teisipäev, 2. september 2008Eurojusti tugevdamine ja otsuse 2002/187/JSK muutmine *

P6_TA(2008)0384

Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus, millega tugevdatakse Eurojusti ja muudetakse otsust 2002/187/JSK (5613/2008 – C6-0076/2008 – 2008/0804(CNS))

2009/C 295 E/39

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatust (5613/2008);

võttes arvesse ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punkti b;

võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0076/2008);

võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0293/2008),

| 1. | kiidab Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatuse muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatuse muudetud kujul heaks;

| 2. | palub nõukogul teksti vastavalt muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul teksti vastavalt muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | kutsub nõukogu üles uuesti Euroopa Parlamendiga konsulteerima, kui nõukogu kavatseb Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatust oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

kutsub nõukogu üles uuesti Euroopa Parlamendiga konsulteerima, kui nõukogu kavatseb Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatust oluliselt muuta;

| 5. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles pärast Lissaboni lepingu jõustumist pidama esmatähtsaks kõiki tulevasi ettepanekuid otsuse muutmiseks kooskõlas deklaratsiooniga nr 50 üleminekusätete protokolli artikli 10 kohta, mis lisatakse Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule; |
| --- | --- |

5.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles pärast Lissaboni lepingu jõustumist pidama esmatähtsaks kõiki tulevasi ettepanekuid otsuse muutmiseks kooskõlas deklaratsiooniga nr 50 üleminekusätete protokolli artikli 10 kohta, mis lisatakse Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule;

| 6. | on otsustanud kõiki sellekohaseid tulevasi ettepanekuid uurida lõikes 5 osutatud korra kohaselt kiirmenetluse korras ja tihedas koostöös riikide parlamentidega; |
| --- | --- |

6.

on otsustanud kõiki sellekohaseid tulevasi ettepanekuid uurida lõikes 5 osutatud korra kohaselt kiirmenetluse korras ja tihedas koostöös riikide parlamentidega;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ning komisjonile ja Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi valitsustele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ning komisjonile ja Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi valitsustele.

| 14 LIIKMESRIIGI POOLT ESITATUD ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt


  Põhjendus 5 a (uus) |
| | (5 a) | Seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 86 on vaja koostada Euroopa prokuröri ametikoha loomist käsitlev roheline raamat. |

14 LIIKMESRIIGI POOLT ESITATUD ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Põhjendus 5 a (uus)

(5 a)

Muudatusettepanek 2

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Põhjendus 5 b (uus)

| (5 b) | Otsustamisel, milline liikmesriik on kohtumenetluse kohana või muude õiguskaitsemeetmete võtmiseks kõige sobivam, tuleb arvestada kostja ja hageja õigustega. |
| --- | --- |

(5 b)

Muudatusettepanek 3

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Põhjendus 8 a (uus)

| (8 a) | Kriminaalasjade kohtulahendite vastastikuse tunnustamise eeltingimuseks on piisavate menetlusalaste kaitsemeetmete kohaldamine, kaasa arvatud uurimise käigus. Eriti tuleks võimalikult kiiresti vastu võtta menetlusõiguse raamotsus, et kehtestada kindlad miinimumeeskirjad eraisikutele õigusabi kättesaadavuse kohta liikmesriikides. |
| --- | --- |

(8 a)

Muudatusettepanek 4

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Põhjendus 8 b (uus)

| (8 b) | Nõukogu peab samuti võimalikult kiiresti vastu võtma raamotsuse politsei- ja kohtukoostöö raames kriminaalasjades töödeldavate isikuandmete kaitse kohta, tagades andmekaitse asjakohase taseme. Liikmesriigid peaksid tagama oma riiklikes õigusaktides isikuandmete kaitse vähemalt tasemel, mis vastab Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioonis üksikisiku kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel ja selle 8. novembri 2001. aasta lisaprotokollis sätestatud tasemele, ning võtma selle raames arvesse Euroopa Nõukogu ministrite nõukogu 17. septembri 1987. aasta soovitust nr R (87) 15 liikmesriikidele, millega reguleeritakse isikuandmete kasutamist politsei valdkonnas, samuti tagama nende andmete kaitse, mida ei töödelda automatiseeritult. |
| --- | --- |

(8 b)

Muudatusettepanek 5

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Põhjendus 8 c (uus)

| (8 c) | Oluline on tagada isikuandmete asjakohane kaitse Eurojustis kasutatavates igat tüüpi isikuandmete kataloogides. Selleks tuleks Eurojusti isikuandmete töötlemist ja kaitset käsitleva töökorra sätteid (1)

  kohaldada ka käsitsi koostatud struktureeritud kartoteekide suhtes, st liikmesriigi liikmete või assistentide käsitsi koostatud ja loogiliselt korraldatud andmete suhtes. |
| --- | --- |

(8 c)

Oluline on tagada isikuandmete asjakohane kaitse Eurojustis kasutatavates igat tüüpi isikuandmete kataloogides. Selleks tuleks Eurojusti isikuandmete töötlemist ja kaitset käsitleva töökorra sätteid (1)

  kohaldada ka käsitsi koostatud struktureeritud kartoteekide suhtes, st liikmesriigi liikmete või assistentide käsitsi koostatud ja loogiliselt korraldatud andmete suhtes.

Muudatusettepanek 6

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Põhjendus 8 d (uus)

| (8 d) | Elektronposti kõneliiklusega seotud andmete artikli 14 lõike 1 kohasel töötlemisel tuleb Eurojustil tagada, et ei avaldata elektronposti sisu ega pealkirju. |
| --- | --- |

(8 d)

Muudatusettepanek 7

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Põhjendus 8 e (uus)

| (8 e) | Isikuid, kelle suhtes on Eurojusti taotluse alusel viidud läbi uurimine, kuid keda ei ole kohtu alla antud, tuleb sellest uurimisest teavitada hiljemalt üks aasta pärast kohtumenetluse mittealgatamise otsuse tegemist. |
| --- | --- |

(8 e)

Muudatusettepanek 8

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Põhjendus 8 f (uus)

| (8 f) | Liikmesriigid tagavad õigusliku hüvitise, kui Eurojusti taotlusel teostatud uurimisel ei olnud ilmselt piisavat alust. |
| --- | --- |

(8 f)

Muudatusettepanek 9

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 5 a – lõige 1

1.   Eurojust moodustab hädaolukordade koordineerimisüksuse, et täita oma ülesandeid hädaolukordade puhul.

1.   Eurojust moodustab hädaolukordade koordineerimisüksuse,
  millega saab ühendust võtta ühtse kontaktasutuse kaudu,
  et täita oma ülesandeid hädaolukordade puhul.

Muudatusettepanek 10

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 5 a – lõige 2

2.   Hädaolukordade koordineerimisüksus koosneb iga liikmesriigi ühest esindajast, kelleks võib olla kas liikmesriigi liige, tema asetäitja või assistent, kes on volitatud liikmesriigi liiget asendama.
  Hädaolukordade koordineerimisüksusega saab kontakti võtta ööpäevaringselt ning ta
  on
  pidevas
  tegutsemisvalmiduses.

2.   Hädaolukordade koordineerimisüksus koosneb iga liikmesriigi ühest esindajast, kelleks võib olla kas liikmesriigi liige, tema asetäitja või assistent, kes on volitatud liikmesriigi liiget asendama.
  Esindaja
  on tegutsemisvalmiduses
  24 tundi ööpäevas ja 7 päeva nädalas.

Muudatusettepanek 11

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 5 a – lõige 3

3.   Juhul kui kiireloomulistel juhtudel tuleb õigusalase koostöö taotlust täide viia mitmes liikmesriigis, võib pädev asutus taotluse edastada hädaolukordade koordineerimisüksusele, tehes seda oma liikmesriigi hädaolukordade koordineerimisüksuse esindaja kaudu. Asjaomase liikmesriigi esindaja hädaolukordade koordineerimisüksuses edastab taotluse asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele täitmiseks. Juhul kui pädevat asutust
  ei ole kindlaks määratud või kui seda
  ei ole võimalik õigeaegselt kindlaks määrata, on hädaolukordade koordineerimisüksuse liikmel volitused ise taotlust täita.

3.   Juhul kui kiireloomulistel juhtudel tuleb õigusalase koostöö taotlust täide viia mitmes liikmesriigis, võib pädev asutus taotluse edastada hädaolukordade koordineerimisüksusele, tehes seda oma liikmesriigi hädaolukordade koordineerimisüksuse esindaja kaudu. Asjaomase liikmesriigi esindaja hädaolukordade koordineerimisüksuses edastab taotluse asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele täitmiseks. Juhul kui pädevat asutust ei ole võimalik õigeaegselt kindlaks määrata, on hädaolukordade koordineerimisüksuse liikmel volitused ise taotlust täita.
  Sellisel juhul teavitab asjaomane hädaolukordade koordineerimisüksuse liige viivitamata kolleegiumi kirjalikult võetud sammudest ja põhjustest, miks riigi pädevat asutust ei olnud võimalik õigeaegselt kindlaks määrata.

Muudatusettepanek 12

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt a – alapunkt vi

| vi) | teostada uurimise eritoiminguid; |
| --- | --- |

vi)

välja jäetud

Muudatusettepanek 13

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt a – alapunkt vii

| vii) | võtta mis tahes muid meetmeid, mis on uurimise ja kohtumenetluse seisukohalt õigustatud; |
| --- | --- |

vii)

välja jäetud

Muudatusettepanek 14

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 6

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 8

Kui asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused otsustavad mitte täita artikli 6 lõike 1 punktides a ja g, artikli 7 lõike 1 punktis a ning artikli 7 lõigetes 2 ja 3 osutatud taotlust, teatavad nad Eurojustile oma otsusest koos põhjendustega.

1.
     Kui asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused otsustavad mitte täita artikli 6 lõike 1 punktides a ja g, artikli 7 lõike 1 punktis a ning artikli 7 lõigetes 2 ja 3 osutatud taotlust, teatavad nad Eurojustile oma otsusest koos põhjendustega.

2.
     
  Liikmesriigid tagavad pädeva asutuse otsuse juriidilise läbivaatamise võimaluse enne Eurojustile saatmist.

Muudatusettepanek 15

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 7 – alapunkt c

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 9 – lõige 4

4.   Eurojusti eesmärkide saavutamiseks on liikmesriigi liikmetel täielik juurdepääs:

4.   Eurojusti eesmärkide saavutamiseks on liikmesriigi liikmetel täielik
  või vähemalt võimalik
  juurdepääs

| a) | teabele, mis sisaldub: |
| --- | --- |

a)

teabele, mis sisaldub:

teabele, mis sisaldub
  asjaomases registris selle olemasolu korral liikmesriigis
  :

| i) | siseriiklikus
  karistusregistris, |
| --- | --- |

i)

siseriiklikus
  karistusregistris,

| i) | karistusregistris, |
| --- | --- |

i)

karistusregistris,

| ii) | vahistatud isikute registris, |
| --- | --- |

ii)

vahistatud isikute registris,

| ii) | vahistatud isikute registris, |
| --- | --- |

ii)

vahistatud isikute registris,

| iii) | uurimisregistris, |
| --- | --- |

iii)

uurimisregistris,

| iii) | uurimisregistris, |
| --- | --- |

iii)

uurimisregistris,

| (iv) | DNA registris; |
| --- | --- |

(iv)

DNA registris;

| (iv) | DNA registris; |
| --- | --- |

(iv)

DNA registris;

| (b) | oma päritoluliikmesriigi
  teistele registritele,
  mis sisaldavad teavet, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

(b)

oma päritoluliikmesriigi
  teistele registritele,
  mis sisaldavad teavet, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks.

| (v) | oma päritoluliikmesriigi
  teistes registrites
  , mis sisaldavad teavet, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

(v)

oma päritoluliikmesriigi
  teistes registrites
  , mis sisaldavad teavet, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks.

Muudatusettepanek 16

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 8

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 9a – lõige 3

3.   Liikmesriigi liikmed võivad kiireloomulistel juhtudel ning juhul, kui siseriiklikku pädevat asutust
  ei ole kindlaks määratud või kui seda
  ei ole võimalik õigeaegselt kindlaks määrata, lubada ja koordineerida kontrollialuseid saadetisi.

3.   Riiklikud liikmed võivad kiireloomulistel juhtudel ning juhul, kui siseriiklikku pädevat asutust ei ole võimalik õigeaegselt kindlaks määrata, lubada ja koordineerida kontrollialuseid saadetisi.
  Sellisel juhul teavitab asjaomane riiklik liige viivitamata kolleegiumi kirjalikult võetud sammudest ja põhjustest, miks riigi pädevat asutust ei olnud võimalik õigeaegselt kindlaks määrata.

Muudatusettepanek 17

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 11 – alapunkt –a (uus)

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 13 – lõige 1

| (- a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:



  1.
     
  Liikmesriikide pädevad asutused võivad Eurojustiga vahetada mis tahes teavet, mis on vajalik selle ülesannete täitmiseks vastavalt artiklitele 4 ja 5 ning kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud andmekaitseeeskirjadega. |
| --- | --- |

(- a)

1.
     
  Liikmesriikide pädevad asutused võivad Eurojustiga vahetada mis tahes teavet, mis on vajalik selle ülesannete täitmiseks vastavalt artiklitele 4 ja 5 ning kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud andmekaitseeeskirjadega.

Muudatusettepanek 18

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 11 – alapunkt b

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 13 – lõige 5

5.   Liikmesriigid tagavad, et nende liiget teavitatakse õigeaegselt, varases arenguetapis ja koheselt peale teabe kättesaadavaks muutumist
  kõigist Eurojusti pädevusse kuuluvatest uurimistest,
  mis hõlmavad kolme või enamat
  riiki, millest kaks või enam riiki on liikmesriigid, ja kui see teave on vajalik Eurojusti ülesannete täitmiseks, eelkõige juhtudel, kui mitmes riigis on vaja paralleelseid õigusabitaotlusi, või juhtudel, kui on vajadus Eurojusti poolse koordineerimise järele, või juhtudel, kus esineb positiivne või negatiivne kohtualluvuse konflikt. Liikmesriigid tagavad, et teavitamiskohustuse üle teostatakse järelevalvet riiklikul tasandil.

5.   Liikmesriigid tagavad, et nende liiget teavitatakse õigeaegselt, varases arenguetapis ja koheselt peale teabe kättesaadavaks muutumist
  kõikidest juhtudest,
  mis hõlmavad
  otseselt
  kolme või enamat
  liikmesriiki ning mille puhul on õigusalase koostöö kohta esitatud taotlused või tehtud otsused, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas, edastatud vähemalt kahele liikmesriigile.

Muudatusettepanek 19

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 11 – alapunkt b

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 13 – lõige 6

6.   Esmalt rakendavad liikmesriigid lõiget 5 seoses kohtuasjadega, mis seonduvad järgmiste süütegudega:

6.   Esmalt rakendavad liikmesriigid lõiget 5 seoses kohtuasjadega, mis seonduvad järgmiste süütegudega:

| (a) | narkokaubandus, |
| --- | --- |

(a)

narkokaubandus,

| (a) | narkokaubandus, |
| --- | --- |

(a)

narkokaubandus,

| (aa) | laste seksuaalne ekspluateerimine ning lapsporno; |
| --- | --- |

(aa)

| (b) | inim- ja relvakaubandus, |
| --- | --- |

(b)

inim- ja relvakaubandus,

| (b) | inim- ja relvakaubandus, |
| --- | --- |

(b)

inim- ja relvakaubandus,

| (c) | tuumajäätmekaubandus, |
| --- | --- |

(c)

tuumajäätmekaubandus,

| (c) | tuumajäätmekaubandus, |
| --- | --- |

(c)

tuumajäätmekaubandus,

| (d) | kunstiesemete salakaubavedu, |
| --- | --- |

(d)

kunstiesemete salakaubavedu,

| (d) | kunstiesemete salakaubavedu, |
| --- | --- |

(d)

kunstiesemete salakaubavedu,

| (e) | ohustatud looma- ja taimeliikidega kauplemine, |
| --- | --- |

(e)

ohustatud looma- ja taimeliikidega kauplemine,

| (e) | ohustatud looma- ja taimeliikidega kauplemine, |
| --- | --- |

(e)

ohustatud looma- ja taimeliikidega kauplemine,

| (f) | inimorganitega kauplemine, |
| --- | --- |

(f)

inimorganitega kauplemine,

| (f) | inimorganitega kauplemine, |
| --- | --- |

(f)

inimorganitega kauplemine,

| (g) | rahapesu, |
| --- | --- |

(g)

rahapesu,

| (g) | rahapesu, |
| --- | --- |

(g)

rahapesu,

| (h) | pettused, sealhulgas ühenduse finantshuve kahjustavad pettused, |
| --- | --- |

(h)

pettused, sealhulgas ühenduse finantshuve kahjustavad pettused,

| (h) | pettused, sealhulgas ühenduse finantshuve kahjustavad pettused, |
| --- | --- |

(h)

pettused, sealhulgas ühenduse finantshuve kahjustavad pettused,

| (i) | rahavõltsimine, sealhulgas eurode võltsimine, |
| --- | --- |

(i)

rahavõltsimine, sealhulgas eurode võltsimine,

| (i) | rahavõltsimine, sealhulgas eurode võltsimine, |
| --- | --- |

(i)

rahavõltsimine, sealhulgas eurode võltsimine,

| (j) | terrorism, sealhulgas terrorismi rahastamine, |
| --- | --- |

(j)

terrorism, sealhulgas terrorismi rahastamine,

| (j) | terrorism, sealhulgas terrorismi rahastamine, |
| --- | --- |

(j)

terrorism, sealhulgas terrorismi rahastamine,

| (k) | keskkonnavastased kuriteod, |
| --- | --- |

(k)

keskkonnavastased kuriteod,

| (k) | keskkonnavastased kuriteod, |
| --- | --- |

(k)

keskkonnavastased kuriteod,

| (l) | organiseeritud kuritegevuse
  muud liigid. |
| --- | --- |

(l)

organiseeritud kuritegevuse
  muud liigid.

| (l) | muud
  süüteo
  liigid,
  mille puhul on faktilisi tõendeid, et sellega on seotud kuritegelik ühendus või rasked kuriteod
  . |
| --- | --- |

(l)

muud
  süüteo
  liigid,
  mille puhul on faktilisi tõendeid, et sellega on seotud kuritegelik ühendus või rasked kuriteod
  .

Muudatusettepanek 20

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 11 – alapunkt b

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 13 – lõige 8

8.   Liikmesriigid tagavad, et nende liige saab samuti teavet:

8.   Liikmesriigid tagavad, et nende liige saab samuti teavet:

| (a) | kõigist õigusalase koostöö taotlustest, mis on seotud ELi lepingu VI jaotise alusel vastuvõetud õigusaktide, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktidega, ning mille on saatnud nende päritoluliikmesriigi pädevad asutused kohtuasjade korral, mis hõlmavad vähemalt kolme riiki, millest vähemalt kaks on liikmesriigid; |
| --- | --- |

(a)

| (a) | juhtudest, kus on tekkinud kohtualluvuse konflikt või kus see tõenäoliselt võib tekkida; |
| --- | --- |

(a)

| (b) | kõigist kontrollialustest saadetistest ja salajastest uurimistest, mis hõlmavad vähemalt kolme riiki, millest vähemalt kaks on liikmesriigid; |
| --- | --- |

(b)

kõigist kontrollialustest saadetistest ja salajastest uurimistest, mis hõlmavad vähemalt kolme riiki, millest vähemalt kaks on liikmesriigid;

| (b) | kõigist kontrollialustest saadetistest ja salajastest uurimistest, mis hõlmavad vähemalt kolme riiki, millest vähemalt kaks on liikmesriigid; |
| --- | --- |

(b)

kõigist kontrollialustest saadetistest ja salajastest uurimistest, mis hõlmavad vähemalt kolme riiki, millest vähemalt kaks on liikmesriigid;

| (c) | kõigist
  keeldumistest
  täita
  õigusalase koostöö
  taotlusi, mis on seotud ELi lepingu VI jaotise alusel vastu võetud õigusaktide,
  sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktidega; |
| --- | --- |

(c)

kõigist
  keeldumistest
  täita
  õigusalase koostöö
  taotlusi, mis on seotud ELi lepingu VI jaotise alusel vastu võetud õigusaktide,
  sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktidega;

| (c) | korduvatest raskustest või
  keeldumistest,
  mis on seotud
  õigusalase koostöö, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide,
  osas esitatud taotluste ja tehtud otsuste täitmisega
  ; |
| --- | --- |

(c)

korduvatest raskustest või
  keeldumistest,
  mis on seotud
  õigusalase koostöö, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide,
  osas esitatud taotluste ja tehtud otsuste täitmisega
  ;

| (d) | kõigist vastastikustest õigusabitaotlustest, mille on esitanud liikmesriikide hulka mittekuuluv riik, kui selgub, et kõnealused taotlused on osa uurimisest, mis hõlmab teisi taotlusi, mille kõnealune riik on esitanud vähemalt kahele liikmesriigile. |
| --- | --- |

(d)

Muudatusettepanek 21

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 11 – alapunkt b

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 13 – lõige 9

9.
     
  Lisaks esitavad pädevad asutused liikmesriigi liikmele mis tahes muud teavet, mida liikmesriigi liige peab oma ülesannete täitmisel vajalikuks.

välja jäetud

Muudatusettepanek 22

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 11 – alapunkt b

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 13 – lõige 10 a (uus)

10 a.
     
  Hiljemalt ... (2) koostab komisjon Eurojusti poolt edastatud teabe alusel aruande käesoleva artikli rakendamise kohta, millele on vajadusel lisatud mis tahes ettepanekud, sealhulgas ettepanekud, milles käsitletakse lõikes 6 osutatust erinevate süütegude lisamist.

Muudatusettepanek 23

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 13

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 14 – lõige 4 ja artikkel 16 – lõige 1

| (13) | Artikli 14 lõikes 4 ja artikli 16 lõikes 1 asendatakse sõnad „andmete indeksi” sõnadega „andmeid sisaldava kohtuasjade haldamise süsteemi”. |
| --- | --- |

(13)

välja jäetud

Muudatusettepanek 24

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 14

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 15 – lõige 4 ja artikkel 16 – lõiked 1 ja 2

| (14) | Artikli 15 lõikes 4 ning artikli 16 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõna „indeks” sõnadega „kohtuasjade haldamise süsteem” vastavas käändes. |
| --- | --- |

(14)

välja jäetud

Muudatusettepanek 25

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 15 – alapunkt a – alapunkt i

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 15 – lõige 1 – sissejuhatav osa

1.   Isikuandmete töötlemisel vastavalt artikli 14 lõikele 1 võib Eurojust töödelda nende isikute isikuandmeid, kelle suhtes asjaomaste liikmesriikide siseriikliku õiguse alusel viiakse läbi uurimist või kes on antud kohtu alla artiklis 4 määratletud ühe või mitme kuriteo- või süüteoliigi eest,
  nagu näiteks
  :

1.   Isikuandmete töötlemisel vastavalt artikli 14 lõikele 1 võib Eurojust töödelda
  ainult
  nende isikute isikuandmeid, kelle suhtes asjaomaste liikmesriikide siseriikliku õiguse alusel viiakse läbi uurimist või kes on antud kohtu alla artiklis 4 määratletud ühe või mitme kuriteo- või süüteoliigi eest:

Muudatusettepanek 26

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 15 – alapunkt a – alapunkt ii

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 15 – lõige 1 – punkt l

| l) | telefoninumbrid, sõidukite registreerimisandmed, elektronposti aadressid, telefoni ja elektronposti kõneliiklusega seotud andmed, DNA andmed ja fotod. |
| --- | --- |

l)

| l) | DNA määramise mudelid, s.t täht- või numberkood, mis kajastab teatud hulka inimeselt võetud analüüsitud DNA proovi kodeerimata osa määramistunnuseid, s.t erinevate dna-lookuste keemilist erivormi; |
| --- | --- |

l)

| l a) | fotod, |
| --- | --- |

l a)

| l b) | telefoninumbrid, |
| --- | --- |

l b)

| l c) | telefoni ja elektronposti kõneliiklusega seotud andmed, välja arvatud sisuandmete edastamine; |
| --- | --- |

l c)

| l d) | elektronposti aadressid, |
| --- | --- |

l d)

| l e) | sõidukite registreerimisandmed. |
| --- | --- |

l e)

Muudatusettepanek 27

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 15 – alapunkt b

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 15 – lõige 2

| b) | lõikes 2 jäetakse välja sõna „ainult”. |
| --- | --- |

b)

välja jäetud

Muudatusettepanek 28

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – lõige 17 a (uus)

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 23 – lõige 12

| 17 a) | Artikli 23 lõige 12 asendatakse järgmisega:


  12.   Ühine järelevalveasutus esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande
  . |
| --- | --- |

17 a)

12.   Ühine järelevalveasutus esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande
  .

Muudatusettepanek 29

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 18 – alapunkt a

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 26 – lõige 1a

1a.   Liikmesriigid tagavad, et kolleegium on võimeline avama Europoli analüüsimiseks koostatud tööfaili ning osalema selle koostamises.

1a.   Liikmesriigid tagavad, et kolleegium on võimeline avama Europoli analüüsimiseks koostatud tööfaili
  , millele on viidatud Euroopa Liidu asutamislepingu artiklil K.3 põhineva Euroopa Politseiameti loomise konventsiooni (Europoli konventsiooni) (3) artiklis 10,
  ning osalema selle koostamises.

Muudatusettepanek 30

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 18 – alapunkt b

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 26 – lõige 2 – punkt b

| (b) | ilma et see mõjutaks käesoleva otsuse artikli 13 kohaldamist ning kooskõlas otsuse .../ .../JSK
  artikli 4 lõikega 4
  , teavitavad Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused iga üksikjuhtumi puhul Eurojusti kohtuasjadest,
  mis hõlmavad kaht liikmesriiki ja kuuluvad Eurojusti pädevusse, kui:








  — | võib tekkida kohtualluvuse konflikt;




  või |
| --- | --- | --- |

(b)

ilma et see mõjutaks käesoleva otsuse artikli 13 kohaldamist ning kooskõlas otsuse .../ .../JSK
  artikli 4 lõikega 4
  , teavitavad Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused iga üksikjuhtumi puhul Eurojusti kohtuasjadest,
  mis hõlmavad kaht liikmesriiki ja kuuluvad Eurojusti pädevusse, kui:

—

võib tekkida kohtualluvuse konflikt;

või

| — | kui lükatakse tagasi õigusalase koostöö taotlus, mis on seotud ELi lepingu VI jaotise alusel vastuvõetud õigusaktide, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktidega. |
| --- | --- |

—

kui lükatakse tagasi õigusalase koostöö taotlus, mis on seotud ELi lepingu VI jaotise alusel vastuvõetud õigusaktide, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktidega.

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused teavitavad Eurojusti iga üksikjuhtumi puhul samuti kõikidest kohtuasjadest, mis jäävad Eurojusti pädevusse ja hõlmavad vähemalt kolme liikmesriiki.

| (b) | ilma et see mõjutaks käesoleva otsuse artikli 13 kohaldamist ning kooskõlas otsuse .../ .../JSK
  artikliga 4
  , teavitavad Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused iga üksikjuhtumi puhul
  oma
  Eurojusti
  liiget kõikidest muudest
  kohtuasjadest,
  millega tegelemiseks on Eurojust arvatavalt paremas olukorras. |
| --- | --- |

(b)

ilma et see mõjutaks käesoleva otsuse artikli 13 kohaldamist ning kooskõlas otsuse .../ .../JSK
  artikliga 4
  , teavitavad Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutused iga üksikjuhtumi puhul
  oma
  Eurojusti
  liiget kõikidest muudest
  kohtuasjadest,
  millega tegelemiseks on Eurojust arvatavalt paremas olukorras.

Liikmesriikide liikmed teavitavad iga üksikjuhtumi puhul Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku
  kontaktasutusi
  kõikidest kohtuasjadest, mille puhul peetakse asjakohasemaks, et asja menetleks võrgustik;

Liikmesriikide liikmed teavitavad iga üksikjuhtumi puhul
  oma
  Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku
  vastavaid esindajaid
  kõikidest kohtuasjadest, mille puhul peetakse asjakohasemaks, et asja menetleks võrgustik;

Muudatusettepanek 31

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – lõige 19 a (uus)

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 27 – lõige 4

| 19 a) | Artikli 27 lõige 4 asendatakse järgmisega:


  4.   Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist ja ainult siis, kui on tagatud piisav andmekaitse tase, mida hinnatakse vastavalt Eurojusti isikuandmete töötlemist ja kaitset käsitleva töökorra sätete artikli 28 lõikele 3, võib Eurojust edastada isikuandmeid lõike 1 punktis b osutatud üksustele ja nende kolmandate riikide lõike 1 punktis c osutatud asutustele, kes ei ole Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooni osalisriigid. |
| --- | --- |

19 a)

4.   Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist ja ainult siis, kui on tagatud piisav andmekaitse tase, mida hinnatakse vastavalt Eurojusti isikuandmete töötlemist ja kaitset käsitleva töökorra sätete artikli 28 lõikele 3, võib Eurojust edastada isikuandmeid lõike 1 punktis b osutatud üksustele ja nende kolmandate riikide lõike 1 punktis c osutatud asutustele, kes ei ole Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooni osalisriigid.

Muudatusettepanek 32

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 19 b (uus)

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 27 – lõige 5 a (uus)

| 19 b) | Artikli 27 lõike 5 järele lisatakse järgmine lõige:



  5 a.
     
  Iga kahe aasta järel hindab ühine järelevalveasutus koos lõike 1 punktis b või c viidatud kolmanda riigi või üksusega asjaomase koostöölepingu sätete alusel vahetatavate andmete kaitset. Selle hindamise aruanne saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

19 b)

5 a.
     
  Iga kahe aasta järel hindab ühine järelevalveasutus koos lõike 1 punktis b või c viidatud kolmanda riigi või üksusega asjaomase koostöölepingu sätete alusel vahetatavate andmete kaitset. Selle hindamise aruanne saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

Muudatusettepanek 33

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 22 – punkt 22 – esimene a taane (uus)

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 32 – lõige 1 – esimene lõik

| — | lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:


  1.   President annab kolleegiumi nimel igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kirjalikult aru ... Eurojusti tegevuste ja haldamise, sealhulgas eelarve haldamise kohta. |
| --- | --- |

—

1.   President annab kolleegiumi nimel igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kirjalikult aru ... Eurojusti tegevuste ja haldamise, sealhulgas eelarve haldamise kohta.

Muudatusettepanek 34

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 22 – esimene b taane (uus)

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 32 – lõige 1 – teine lõik

| — | lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:


  Selleks koostab kolleegium aastaaruande Eurojusti tegevuste ja liidu mis tahes kriminaalpoliitikaprobleemi kohta, mis on Eurojusti tegevuste tulemusel esile kerkinud. Selles aruandes analüüsib Eurojust ka olukordi, kui liikmesriikide liikmed on kasutanud artikli 5a lõikega 3 ja artikli 9a lõikega 3 antud volitusi. Aruandes võib Eurojust teha ka ettepanekuid õigusalase koostöö parandamiseks kriminaalasjades. |
| --- | --- |

—

Selleks koostab kolleegium aastaaruande Eurojusti tegevuste ja liidu mis tahes kriminaalpoliitikaprobleemi kohta, mis on Eurojusti tegevuste tulemusel esile kerkinud. Selles aruandes analüüsib Eurojust ka olukordi, kui liikmesriikide liikmed on kasutanud artikli 5a lõikega 3 ja artikli 9a lõikega 3 antud volitusi. Aruandes võib Eurojust teha ka ettepanekuid õigusalase koostöö parandamiseks kriminaalasjades.

Muudatusettepanek 35

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 22 – esimene c taane (uus)

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 32 – lõige 2

| — | lõige 2 asendatakse järgmisega:


  2.   Igal aastal esitab ühise järelevalveasutuse esindaja Euroopa Parlamendile ülevaate tehtud tööst [ ...]. |
| --- | --- |

—

2.   Igal aastal esitab ühise järelevalveasutuse esindaja Euroopa Parlamendile ülevaate tehtud tööst [ ...].

Muudatusettepanek 36

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 26

Otsus 2002/187/JSK

Artikkel 42 – lõige 2

2.   Komisjon kontrollib korrapäraselt käesoleva otsuse rakendamist liikmesriikide poolt ning esitab nõukogule sellekohase aruande, lisades vajaduse korral vajalikud ettepanekud õigusalase koostöö ja Eurojusti toimimise parandamiseks. See kehtib eelkõige seoses Eurojusti suutlikkusega toetada liikmesriike terrorismivastases võitluses.

2.   Komisjon kontrollib korrapäraselt käesoleva otsuse rakendamist liikmesriikide poolt ning esitab
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule sellekohase aruande, lisades vajaduse korral vajalikud ettepanekud õigusalase koostöö ja Eurojusti toimimise parandamiseks. See kehtib eelkõige seoses Eurojusti suutlikkusega toetada liikmesriike terrorismivastases võitluses.

---

(1)  

  ELT C 68, 19.3.2005, lk 1.

(2)  
  Kolm aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist.

(3)  

  EÜT C 316, 27.11.1995, lk 2.

---

Kolmapäev, 3. september 2008

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/163 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/163

---

Kolmapäev, 3. september 2008Ainete ja segude klassifitseerimine, märgistamine ja pakendamine ***I

P6_TA(2008)0392

Euroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta (KOM(2007)0355 – C6-0197/2007 – 2007/0121(COD))

2009/C 295 E/40

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0355);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0197/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A6-0140/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 3. september 2008P6_TC1-COD(2007)0121

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 1272/2008) lõplikule kujule.)

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/164 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/164

---

Kolmapäev, 3. september 2008Ainete ja segude klassifitseerimine, märgistamine ja pakendamine (direktiivide 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ, 1999/13/EÜ, 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ kohandamine) ***I

P6_TA(2008)0393

Euroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu direktiive 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ, 1999/13/EÜ ja direktiive 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) ... ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta (KOM(2007)0611 – C6-0347/2007 – 2007/0212(COD))

2009/C 295 E/41

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0611);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artiklit 95 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0347/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A6-0142/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 3. september 2008P6_TC1-COD(2007)0212

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/ .../EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ ja 1999/13/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr ..., mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2008/112/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/165 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/165

---

Kolmapäev, 3. september 2008Ainete ja segude klassifitseerimine, märgistamine ja pakendamine (määruse (EÜ) nr 648/2004 kohandamine) ***I

P6_TA(2008)0394

Euroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 648/2004 eesmärgiga kohandada see määrusega (EÜ) nr ... ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta (KOM(2007)0613 – C6-0349/2007 – 2007/0213(COD))

2009/C 295 E/42

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0613);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0349/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A6-0141/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/165 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/165

---

Kolmapäev, 3. september 2008Vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitus ***I

P6_TA(2008)0395

Euroopa Parlamendi 3. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust ja muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ (KOM(2007)0593 – C6-0342/2007 – 2007/0214(COD))

2009/C 295 E/43

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0593);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0342/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A6-0201/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 3. september 2008P6_TC1-COD(2007)0214

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust ja millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 79/2009) lõplikule kujule.)

---

Neljapäev, 4. september 2008

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/167 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/167

---

Neljapäev, 4. september 2008Arvutipõhiste ettetellimissüsteemide toimimisjuhend ***I

P6_TA(2008)0402

Euroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul (KOM(2007)0709 – C6-0418/2007 – 2007/0243(COD))

2009/C 295 E/44

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0709);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artiklit 71 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0418/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6-0248/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 4. september 2008P6_TC1-COD(2007)0243

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. septembril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2299/89

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 80/2009) lõplikule kujule.)

---

| 4.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 295/168 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 295/168

---

Neljapäev, 4. september 2008Kesk-Aasia riikide vastavus nõukogu otsusega 2006/1016/EÜ (millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks) kehtestatud tingimustele *

P6_TA(2008)0403

Euroopa Parlamendi 4. septembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles sätestatakse, et Kesk-Aasia riigid vastavad nõukogu otsusega 2006/1016/EÜ (millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks) kehtestatud tingimustele (KOM(2008)0172 – C6-0182/2008 – 2008/0067(CNS))

2009/C 295 E/45

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0172);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 181a, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0182/2008);

võttes arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasia strateegia kohta (1);

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 21.–22. juuni 2007. aasta istungil vastu võetud ELi strateegiat Kesk-Aasiaga loodava uue partnerluse kohta;

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtus menetletavat kohtuasja C-155/07 Euroopa Parlament vs Euroopa Liidu Nõukogu;

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A6-0317/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | palub komisjonil oma ettepanek tagasi võtta, juhul kui Euroopa Ühenduste Kohtus hetkel menetluses olev otsus 2006/1016/EÜ tühistatakse; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil oma ettepanek tagasi võtta, juhul kui Euroopa Ühenduste Kohtus hetkel menetluses olev otsus 2006/1016/EÜ tühistatakse;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu otsus


  Põhjendus 3 a (uus) |
| | (3 a) | On ilmne, et EIP laenutegevus Kesk-Aasias peaks keskenduma energiavarustuse ja transpordiprojektidele, mis vastab ka ELi energiaalastele huvidele. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 3 a (uus)

(3 a)

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 3 b (uus)

| (3 b) | Energiavarustuse ja transpordiprojektide osas peaksid kõik EIP finantstehingud Kesk-Aasias olema kooskõlas ELi poliitiliste eesmärkidega – mitmekesistada energiaallikaid ja järgida Kyoto protokolli nõudeid – ning toetama nende eesmärkide saavutamist; need tehingud peaksid edendama keskkonnakaitset. |
| --- | --- |

(3 b)

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 3 c (uus)

| (3 c) | Kõik EIP finantstehingud Kesk-Aasias peaksid olema kooskõlas ELi välispoliitikaga, ka konkreetsete piirkondlike eesmärkide osas, ja seda toetama ning peaksid teenima demokraatia ja õigusriigi arendamise ning tugevdamise üldist eesmärki, nendes tehingutes tuleks austada inimõigusi ja põhivabadusi ning järgida rahvusvahelisi keskkonnaalaseid lepinguid, milles Euroopa Ühendus või selle liikmesriigid osalevad. |
| --- | --- |

(3 c)

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 3 d (uus)

| (3 d) | EIP peaks tagama, et konkreetsete projektide kohta koostatakse projekti rahastajatest ja EIPst sõltumatu jätkusuutlikkuse mõjuhinnang. |
| --- | --- |

(3 d)

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 4

| (4) | Kesk-Aasia riikide makromajanduslikud tingimused, eelkõige välisrahastamise olukord ja võla tasumise võime, on tänu kiirele majanduskasvule ja ettevaatlikule makromajanduspoliitikale viimastel aastatel paranenud ning seepärast tuleks kõnealustele riikidele võimaldada juurdepääs EIP-poolsele rahastamisele; |
| --- | --- |

(4)

Kesk-Aasia riikide makromajanduslikud tingimused, eelkõige välisrahastamise olukord ja võla tasumise võime, on tänu kiirele majanduskasvule ja ettevaatlikule makromajanduspoliitikale viimastel aastatel paranenud ning seepärast tuleks kõnealustele riikidele võimaldada juurdepääs EIP-poolsele rahastamisele;

| (4) | Kesk-Aasia riikide makromajanduslikud tingimused, eelkõige välisrahastamise olukord ja võla tasumise võime, on tänu kiirele majanduskasvule ja ettevaatlikule makromajanduspoliitikale viimastel aastatel paranenud ning seepärast tuleks kõnealustele riikidele võimaldada juurdepääs EIP-poolsele rahastamisele.
  Siiski peaksid need riigid EIP laenude saamiseks täitma abikõlblikkuse eeltingimused: nad peavad näitama selgeid edusamme õigusriigi põhimõtete, sõna- ja ajakirjandusvabaduse ja valitsusväliste organisatsioonide vabaduse juurutamise ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamise osas vastavalt ELi partnerlus- ja koostöölepingutele. EL ei tohiks olla nende suhtes rakendanud sanktsioone inimõiguste rikkumise eest ja nad peaksid olema saavutanud sisulist edu inimõiguste olukorra parandamisel, nagu seda nõutakse Euroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta resolutsioonis ELi Kesk-Aasia strateegia kohta (2). |
| --- | --- |

(4)

Kesk-Aasia riikide makromajanduslikud tingimused, eelkõige välisrahastamise olukord ja võla tasumise võime, on tänu kiirele majanduskasvule ja ettevaatlikule makromajanduspoliitikale viimastel aastatel paranenud ning seepärast tuleks kõnealustele riikidele võimaldada juurdepääs EIP-poolsele rahastamisele.
  Siiski peaksid need riigid EIP laenude saamiseks täitma abikõlblikkuse eeltingimused: nad peavad näitama selgeid edusamme õigusriigi põhimõtete, sõna- ja ajakirjandusvabaduse ja valitsusväliste organisatsioonide vabaduse juurutamise ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamise osas vastavalt ELi partnerlus- ja koostöölepingutele. EL ei tohiks olla nende suhtes rakendanud sanktsioone inimõiguste rikkumise eest ja nad peaksid olema saavutanud sisulist edu inimõiguste olukorra parandamisel, nagu seda nõutakse Euroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta resolutsioonis ELi Kesk-Aasia strateegia kohta (2).

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5 a (uus)

| (5 a) | Laenutegevus peaks toetama ELi poliitika eesmärki edendada stabiilsust piirkonnas. |
| --- | --- |

(5 a)

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1

Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Türkmenistan
  ja Usbekistan
  vastavad Euroopa Investeerimispanga poolse rahastamise suhtes kohaldatava ühenduse tagatise andmise tingimustele vastavalt nõukogu otsusele 2006/1016/EÜ.

Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan
  ja
  Türkmenistan vastavad Euroopa Investeerimispanga poolse rahastamise suhtes kohaldatava ühenduse tagatise andmise tingimustele vastavalt nõukogu otsusele 2006/1016/EÜ.
  Usbekistan vastab kõnealustele tingimustele niipea, kui ELi sanktsioonid selle riigi vastu on tühistatud.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 a (uus)

Artikkel 1 a

Komisjoni ja EIP vahel sõlmitavas tagatislepingus sätestatakse vastavalt nõukogu otsuse 2006/1016/EÜ artiklile 8 ühenduse tagatise andmise üksikasjalikud tingimused ja kord ning see sisaldab selgete kriteeriumidega tingimusi inimõiguste austamise osas.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 b (uus)

Artikkel 1 b

EIP-lt saadud teabe alusel peaks komisjon igal aastal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule hinnangu ja aruande EIP finantstehingute kohta, mis on sooritatud vastavalt käesolevale otsusele. Aruandes peaks sisalduma hinnang selle kohta, kuidas EIP finantstehingud on aidanud saavutada ELi välispoliitika eesmärke ning eelkõige demokraatia ja õigusriigi arendamise ja tugevdamise üldist eesmärki ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise eesmärki ning aidanud järgida neid rahvusvahelisi keskkonnaalaseid lepinguid, milles Euroopa Ühendus või selle liikmesriigid osalevad.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 c (uus)

Artikkel 1 c

EIP tagab, et panga ja kõnealuste liikmesriikide vahelised raamlepingud avaldatakse ja avalikkusele antakse piisavalt ning õigeaegselt objektiivset teavet, et avalikkusel oleks võimalik otsustusprotsessis täielikult osaleda.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0059.

(2)  
  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0059.

---