# Den Europæiske Unions C 294E/2009

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.CE2009.294.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 294E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang3. december 2009 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.CE2009.294.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 294E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang3. december 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | Europa-ParlamentetSESSIONEN 2008-2009Mødeperioden fra den 8 til 10 juli 2008VEDTAGNE TEKSTERProtokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 256 E af 9.10.2008. |
| | |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 8. juli 2008 |
| 2009/C 294E/01 | Beskyttelse af Europa-Parlamentets prærogativer ved nationale domstoleEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2008 om beskyttelse af Europa-Parlamentets prærogativer ved nationale domstole (2007/2205(INI)) | 1 |
| 2009/C 294E/02 | Miljømæssige virkninger af den planlagte gasledning i ØstersøenEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2008 om de miljømæssige virkninger af den planlagte gasledning i Østersøen mellem Rusland og Tyskland (andragende 0614/2007 og 0952/2006) (2007/2118(INI)) | 3 |
| 2009/C 294E/03 | Afghanistans stabiliseringEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2008 om stabilisering af Afghanistan: udfordringer for EU og det internationale samfund (2007/2208 (INI)) | 11 |
| | Onsdag, den 9. juli 2008 |
| 2009/C 294E/04 | Årlige handlingsprogrammer for Brasilien og for Argentina for 2008Europa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om udkast til Kommissionens beslutning om de årlige handlingsprogrammer for Brasilien for 2008 og for Argentina for 2008 | 19 |
| 2009/C 294E/05 | EU's prioriteringer for FN's Generalforsamlings 63. samlingEuropa-Parlamentets henstilling til Rådet af 9. juli 2008 om EU's prioriteringer for FN's Generalforsamlings 63. samling (2008/2111(INI)) | 20 |
| 2009/C 294E/06 | Nationale dommers rolle i Fællesskabets retssystemEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om den nationale dommers rolle i Fællesskabets retssystem (2007/2027(INI)) | 27 |
| 2009/C 294E/07 | Tvisterne Airbus/Boeing i WTOEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om WTO-tvistighederne mellem EU og USA vedrørende påstået støtte til Airbus og Boeing | 33 |
| 2009/C 294E/08 | Den strategiske energiteknologiplan for EUEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om en strategisk energiteknologiplan for EU (Set-plan) (2008/2005(INI)) | 35 |
| 2009/C 294E/09 | Statsejede investeringsfondeEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om statsejede investeringsfonde | 41 |
| 2009/C 294E/10 | En ny kultur for mobilitet i byerEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om en ny kultur for mobilitet i byer (2008/2041(INI)) | 42 |
| 2009/C 294E/11 | ECB's årsberetning for 2007Europa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om ECB's årsberetning 2007 (2008/2107(INI)) | 49 |
| | Torsdag, den 10. juli 2008 |
| 2009/C 294E/12 | Oprettelse af en database i Italien med fingeraftryk fra romaerEuropa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om oprettelse af en database i Italien med fingeraftryk fra romaer | 54 |
| 2009/C 294E/13 | Situationen i Kina efter jordskælvet og før De Olympiske LegeEuropa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om situationen i Kina efter jordskælvet og før De Olympiske Lege | 58 |
| 2009/C 294E/14 | Kommissionens udvidelsesstrategidokument 2007Europa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om Kommissionens udvidelsesstrategidokument 2007 (2007/2271(INI)) | 60 |
| 2009/C 294E/15 | Situationen i ZimbabweEuropa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om situationen i Zimbabwe | 64 |
| 2009/C 294E/16 | Rummet og sikkerhedEuropa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om rummet og sikkerhed (2008/2030(INI)) | 69 |
| 2009/C 294E/17 | Påståede massegrave i den indisk kontrollerede del af KashmirEuropa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om påståede massegrave i den indisk kontrollerede del af Kashmir | 75 |
| 2009/C 294E/18 | Situationen i BangladeshEuropa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om Bangladesh | 77 |
| 2009/C 294E/19 | Dødsstraf, navnlig sagen mod Troy DavisEuropa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om dødsstraf, navnlig sagen mod Troy Davis | 80 |
| | |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 8. juli 2008 |
| 2009/C 294E/20 | Anmodning om ophævelse af Witold Tomczaks immunitetEuropa-Parlamentets afgørelse af 8. juli 2008 om anmodning om ophævelse af Witold Tomczaks immunitet (2008/2078(IMM)) | 81 |
| 2009/C 294E/21 | Godkendelse af Kommissionen (ændring af forretningsordenen)Europa-Parlamentets afgørelse af 8. juli 2008 om ændring af Europa-Parlamentets forretningsorden med hensyn til godkendelse af Kommissionen (2007/2128(REG)) | 82 |
| 2009/C 294E/22 | Arbejdet i plenarforsamlingen og initiativbetænkninger (ændring af forretningsordenen)Europa-Parlamentets afgørelse af 8. juli 2008 om ændring af Europa-Parlamentets forretningsorden efter forslag fra Arbejdsgruppen om Reform af Parlamentet vedrørende arbejdet i plenarforsamlingen og initiativbetænkninger (2007/2272(REG)) | 86 |
| | Onsdag, den 9. juli 2008 |
| 2009/C 294E/23 | Dannelse af politiske grupper (ændring af forretningsordenen)Europa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om ændring af artikel 29 i Europa-Parlamentets forretningsorden — Dannelse af politiske grupper (2006/2201(REG)) | 91 |
| | |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 8. juli 2008 |
| 2009/C 294E/24 | Europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1638/2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument (KOM(2008)0308 — C6-0200/2008 — 2008/0095(COD)) | 92 |
| 2009/C 294E/25 | Den fælles landbrugspolitiks ordninger for støtte *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere (KOM(2008)0247 — C6-0208/2008 — 2008/0088(CNS)) | 93 |
| 2009/C 294E/26 | Sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr (kodificeret udgave) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet (andet særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (kodificeret udgave) (KOM(2008)0111 — C6-0127/2008 — 2006/0214(COD)) | 93 |
| 2009/C 294E/27 | Beskyttelse af vilde fugle (tilpasning til forskriftsproceduren med kontrol) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 79/409/EØF om beskyttelse af vilde fugle, for så vidt angår udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (KOM(2008)0105 — C6-0088/2008 — 2008/0038(COD)) | 94 |
| 2009/C 294E/28 | Det fælles merværdiafgiftssystem *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (KOM(2007)0677 — C6-0433/2007 — 2007/0238(CNS)) | 95 |
| 2009/C 294E/29 | Protokol om strategisk miljøvurdering til FN/ECE Espoo-konventionen af 1991 *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets afgørelse om godkendelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af protokollen om strategisk miljøvurdering til FN/ECE Espoo-konventionen af 1991 om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne (KOM(2008)0132 — C6-0161/2008 — 2008/0052(CNS)) | 98 |
| 2009/C 294E/30 | Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem EU, EF og Schweiz om Schengen-reglerne *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, af protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne (KOM(2006)0752 — C6-0089/2008 — 2006/0251(CNS)) | 99 |
| 2009/C 294E/31 | Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem EF og Schweiz om asylansøgning *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse af en protokol mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz (KOM(2006)0754 — C6-0090/2008 — 2006/0252(CNS)) | 100 |
| 2009/C 294E/32 | Protokol mellem EF, Schweiz og Liechtenstein til aftalen mellem EF og Schweiz om asylansøgning *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol mellem Det Europæiske Fællesskab, Schweiz og Liechtenstein til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylsansøgning indgivet i en medlemsstat, Schweiz eller Liechtenstein (KOM(2006)0753 — C6-0091/2008 — 2006/0257(CNS)) | 101 |
| 2009/C 294E/33 | Visumnummerering *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1683/95 om ensartet udformning af visa for så vidt angår visumnummerering (KOM(2008)0188 — C6-0187/2008 — 2008/0074(CNS)) | 102 |
| 2009/C 294E/34 | Aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde EF/Indien *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale om forlængelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Indiens regering (16681/2007 — KOM(2007)0576 — C6-0073/2008 — 2007/0207(CNS)) | 103 |
| 2009/C 294E/35 | Fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer (16673/2/2007 — C6-0138/2008 — 2006/0143(COD)) | 105 |
| P6_TC2-COD(2006)0143Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 8. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om en fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer | 106 |
| 2009/C 294E/36 | Fødevaretilsætningsstoffer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fødevaretilsætningsstoffer (16675/2/2007 — C6-0141/2008 — 2006/0145(COD)) | 106 |
| P6_TC2-COD(2006)0145Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 8. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fødevaretilsætningsstoffer | 106 |
| 2009/C 294E/37 | Aromaer og fødevareingredienser med aromagivende egenskaber ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om aromaer og visse fødevareingredienser med aromagivende egenskaber til anvendelse i fødevarer og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1576/89 og forordning (EØF) nr. 1601/91, forordning (EF) nr. 2232/96 og direktiv 2000/13/EF (16677/3/2007 — C6-0139/2008 — 2006/0147(COD)) | 107 |
| P6_TC2-COD(2006)0147Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 8. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om aromaer og visse fødevareingredienser med aromagivende egenskaber til anvendelse i og på fødevarer og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1601/91, forordning (EF) nr. 2232/96, forordning (EF) nr. 110/2008 og direktiv 2000/13/EF | 107 |
| 2009/C 294E/38 | Fødevareenzymer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fødevareenzymer og om ændring af Rådets direktiv 83/417/EØF, Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999, direktiv 2000/13/EF, Rådets direktiv 2001/112/EF og forordning (EF) nr. 258/97 (16676/1/2007 — C6-0140/2008 — 2006/0144(COD)) | 108 |
| P6_TC2-COD(2006)0144Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 8. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fødevareenzymer og om ændring af Rådets direktiv 83/417/EØF, Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999, direktiv 2000/13/EF, Rådets direktiv 2001/112/EF og forordning (EF) nr. 258/97 | 108 |
| 2009/C 294E/39 | Inddragelse af luftfarten i kvoteordningen for drivhusgasemissioner ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på inddragelse af luftfarten i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter i Fællesskabet (5058/3/2008 — C6-0177/2008 — 2006/0304(COD)) | 109 |
| P6_TC2-COD(2006)0304Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 8. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på inddragelse af luftfartsaktiviteter i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter i Fællesskabet | 109 |
| 2009/C 294E/40 | Samrådet i forbindelse med det foreløbige budgetforslag for 2009Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2008 om budgettet for 2009: de første overvejelser vedrørende det foreløbige budgetforslag for 2009 og mandatet til samrådet — Sektion III — Kommissionen (2008/2025(BUD)) | 110 |
| | Onsdag, den 9. juli 2008 |
| 2009/C 294E/41 | Ændring af direktiv 2004/49/EF om jernbanesikkerhed i EU ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 2004/49/EF om jernbanesikkerhed i EU (jernbanesikkerhedsdirektivet) (16133/3/2007 — C6-0129/2008 — 2006/0272(COD)) | 121 |
| P6_TC2-COD(2006)0272Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af Rådets direktiv 2004/49/EF om jernbanesikkerhed i EU (jernbanesikkerhedsdirektivet) | 121 |
| 2009/C 294E/42 | Ændring af forordning (EF) nr. 881/2004 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 881/2004 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur (agenturforordningen) (16138/3/2007 — C6-0131/2008 — 2006/0274(COD)) | 122 |
| P6_TC2-COD(2006)0274Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af forordning (EF) nr. 881/2004 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur (agenturforordningen) | 122 |
| 2009/C 294E/43 | Fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet (omarbejdning) ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet (omarbejdning) (16160/4/2007 — C6-0176/2008 — 2006/0130(COD)) | 123 |
| 2009/C 294E/44 | Modernisering af den europæiske erhvervs- og handelsstatistik (Meets) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et program for modernisering af den europæiske erhvervs- og handelsstatistik (KOM(2007)0433 — C6-0234/2007 — 2007/0156(COD)) | 124 |
| P6_TC1-COD(2007)0156Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2008/EF om et program for modernisering af den europæiske erhvervs- og handelsstatistik (Meets) | 124 |
| 2009/C 294E/45 | Batterier og akkumulatorer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer, for så vidt angår artikel 6, stk. 2, vedrørende markedsføring af batterier og akkumulatorer (KOM(2008)0211 — C6-0165/2008 — 2008/0081(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0081Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af direktiv 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer, for så vidt angår markedsføring af batterier og akkumulatorer | 125 |
| 2009/C 294E/46 | Begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater for så vidt angår 2-(2-methoxyethoxy)ethanol, 2-(2-butoxyethoxy)ethanol, methylendiphenyldiisocyanat, cyclohexan og ammoniumnitrat (KOM(2007)0559 — C6-0327/2007 — 2007/0200(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0200Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2008/EF om ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF om begrænsning af markedsføring og anvendelse af 2-(2-methoxyethoxy)ethanol, 2-(2-butoxyethoxy)ethanol, methylendiphenyldiisocyanat, cyclohexan og ammoniumnitrat | 126 |
| 2009/C 294E/47 | Betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1775/2005 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (KOM(2007)0532 — C6-0319/2007 — 2007/0199(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2007)0199Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1775/2005 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet | 127 |
| 2009/C 294E/48 | Det indre marked for naturgas ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas (KOM(2007)0529 — C6-0317/2007 — 2007/0196(COD)) | 142 |
| P6_TC1-COD(2007)0196Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas | 142 |
| 2009/C 294E/49 | Koordinering af de sociale sikringsordninger: Gennemførelsesbestemmelser ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordineringen af de sociale sikringsordninger (KOM(2006)0016 — C6-0037/2006 — 2006/0006(COD)) | 181 |
| P6_TC1-COD(2006)0006Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordineringen af de sociale sikringsordninger og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 574/72 | 181 |
| BILAG IGennemførelsesbestemmelser til bilaterale overenskomster, som forbliver i kraft, og nye gennemførelsesbestemmelser til bilaterale overenskomster | 225 |
| BILAG IISærlige ordninger for tjenestemænd | 225 |
| BILAG IIIMedlemsstater, der refunderer udgifter til ydelser på grundlag af faste beløb | 225 |
| BILAG IVKompetente myndigheder og institutioner, bopæls- og opholdsinstitutioner, kontaktpunkter samt institutioner og organer, der er udpeget af de kompetente myndigheder | 225 |
| 2009/C 294E/50 | Koordinering af de sociale sikringsordninger: Bilag XI ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og fastlæggelse af indholdet i bilag XI (KOM(2006)0007 — C6-0029/2006 — 2006/0008(COD)) | 226 |
| P6_TC1-COD(2006)0008Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og fastlæggelse af indholdet i forordningens bilag | 226 |
| BILAG | 231 |
| 2009/C 294E/51 | Sociale sikringsordninger og tredjelandsstatsborgere *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Rådets forordning om udvidelse af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 883/2004 og forordning (EF) nr. [...] til at omfatte tredjelandsstatsborgere, som ikke allerede er omfattet af disse bestemmelser udelukkende på grund af deres nationalitet (KOM(2007)0439 — C6-0289/2007 — 2007/0152(CNS)) | 259 |
| | Torsdag, den 10. juli 2008 |
| 2009/C 294E/52 | Behandling af visumansøgninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af de fælles konsulære instrukser til de diplomatiske og konsulære repræsentationer med hensyn til indførelse af biometriske identifikatorer, herunder bestemmelser om organisering af modtagelsen og behandlingen af visumansøgninger (KOM(2006)0269 — C6-0166/2006 — 2006/0088(COD)) | 260 |
| P6_TC1-COD(2006)0088Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af de fælles konsulære instrukser til de diplomatiske og konsulære repræsentationer med hensyn til indførelse af biometriske identifikatorer, herunder bestemmelser om organisering af modtagelsen og behandlingen af visumansøgninger | 260 |
| 2009/C 294E/53 | Fiskerimuligheder og finansiel modydelse i fiskeripartnerskabsaftalen mellem EF og Mauretanien *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. juli 2008 om forslag til Rådets forordning om indgåelse af en protokol om de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er fastsat i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Mauretanien, for perioden 1. august 2008 — 31. juli 2012 (KOM(2008)0243 — C6-0199/2008 — 2008/0093(CNS)) | 271 |
| 2009/C 294E/54 | Omstrukturering af EF-fiskerflåden *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. juli 2008 om forslag til Rådets forordning om et midlertidigt særligt initiativ til fremme af omstruktureringen af EF-fiskerflåderne, som er berørt af den økonomiske krise (KOM(2008)0454 — C6-0270/2008 — 2008/0144(CNS)) | 273 |

Informationsnummer

Indhold

Side

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2008-2009Mødeperioden fra den 8 til 10 juli 2008VEDTAGNE TEKSTERProtokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 256 E af 9.10.2008.

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 8. juli 2008

2009/C 294E/01

Beskyttelse af Europa-Parlamentets prærogativer ved nationale domstoleEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2008 om beskyttelse af Europa-Parlamentets prærogativer ved nationale domstole (2007/2205(INI))

1

2009/C 294E/02

Miljømæssige virkninger af den planlagte gasledning i ØstersøenEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2008 om de miljømæssige virkninger af den planlagte gasledning i Østersøen mellem Rusland og Tyskland (andragende 0614/2007 og 0952/2006) (2007/2118(INI))

3

2009/C 294E/03

Afghanistans stabiliseringEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2008 om stabilisering af Afghanistan: udfordringer for EU og det internationale samfund (2007/2208 (INI))

11

Onsdag, den 9. juli 2008

2009/C 294E/04

Årlige handlingsprogrammer for Brasilien og for Argentina for 2008Europa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om udkast til Kommissionens beslutning om de årlige handlingsprogrammer for Brasilien for 2008 og for Argentina for 2008

19

2009/C 294E/05

EU's prioriteringer for FN's Generalforsamlings 63. samlingEuropa-Parlamentets henstilling til Rådet af 9. juli 2008 om EU's prioriteringer for FN's Generalforsamlings 63. samling (2008/2111(INI))

20

2009/C 294E/06

Nationale dommers rolle i Fællesskabets retssystemEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om den nationale dommers rolle i Fællesskabets retssystem (2007/2027(INI))

27

2009/C 294E/07

Tvisterne Airbus/Boeing i WTOEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om WTO-tvistighederne mellem EU og USA vedrørende påstået støtte til Airbus og Boeing

33

2009/C 294E/08

Den strategiske energiteknologiplan for EUEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om en strategisk energiteknologiplan for EU (Set-plan) (2008/2005(INI))

35

2009/C 294E/09

Statsejede investeringsfondeEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om statsejede investeringsfonde

41

2009/C 294E/10

En ny kultur for mobilitet i byerEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om en ny kultur for mobilitet i byer (2008/2041(INI))

42

2009/C 294E/11

ECB's årsberetning for 2007Europa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om ECB's årsberetning 2007 (2008/2107(INI))

49

Torsdag, den 10. juli 2008

2009/C 294E/12

Oprettelse af en database i Italien med fingeraftryk fra romaerEuropa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om oprettelse af en database i Italien med fingeraftryk fra romaer

54

2009/C 294E/13

Situationen i Kina efter jordskælvet og før De Olympiske LegeEuropa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om situationen i Kina efter jordskælvet og før De Olympiske Lege

58

2009/C 294E/14

Kommissionens udvidelsesstrategidokument 2007Europa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om Kommissionens udvidelsesstrategidokument 2007 (2007/2271(INI))

60

2009/C 294E/15

Situationen i ZimbabweEuropa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om situationen i Zimbabwe

64

2009/C 294E/16

Rummet og sikkerhedEuropa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om rummet og sikkerhed (2008/2030(INI))

69

2009/C 294E/17

Påståede massegrave i den indisk kontrollerede del af KashmirEuropa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om påståede massegrave i den indisk kontrollerede del af Kashmir

75

2009/C 294E/18

Situationen i BangladeshEuropa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om Bangladesh

77

2009/C 294E/19

Dødsstraf, navnlig sagen mod Troy DavisEuropa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om dødsstraf, navnlig sagen mod Troy Davis

80

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 8. juli 2008

2009/C 294E/20

Anmodning om ophævelse af Witold Tomczaks immunitetEuropa-Parlamentets afgørelse af 8. juli 2008 om anmodning om ophævelse af Witold Tomczaks immunitet (2008/2078(IMM))

81

2009/C 294E/21

Godkendelse af Kommissionen (ændring af forretningsordenen)Europa-Parlamentets afgørelse af 8. juli 2008 om ændring af Europa-Parlamentets forretningsorden med hensyn til godkendelse af Kommissionen (2007/2128(REG))

82

2009/C 294E/22

Arbejdet i plenarforsamlingen og initiativbetænkninger (ændring af forretningsordenen)Europa-Parlamentets afgørelse af 8. juli 2008 om ændring af Europa-Parlamentets forretningsorden efter forslag fra Arbejdsgruppen om Reform af Parlamentet vedrørende arbejdet i plenarforsamlingen og initiativbetænkninger (2007/2272(REG))

86

Onsdag, den 9. juli 2008

2009/C 294E/23

Dannelse af politiske grupper (ændring af forretningsordenen)Europa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om ændring af artikel 29 i Europa-Parlamentets forretningsorden — Dannelse af politiske grupper (2006/2201(REG))

91

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 8. juli 2008

2009/C 294E/24

Europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1638/2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument (KOM(2008)0308 — C6-0200/2008 — 2008/0095(COD))

92

2009/C 294E/25

Den fælles landbrugspolitiks ordninger for støtte *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere (KOM(2008)0247 — C6-0208/2008 — 2008/0088(CNS))

93

2009/C 294E/26

Sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr (kodificeret udgave) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet (andet særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (kodificeret udgave) (KOM(2008)0111 — C6-0127/2008 — 2006/0214(COD))

93

2009/C 294E/27

Beskyttelse af vilde fugle (tilpasning til forskriftsproceduren med kontrol) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 79/409/EØF om beskyttelse af vilde fugle, for så vidt angår udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (KOM(2008)0105 — C6-0088/2008 — 2008/0038(COD))

94

2009/C 294E/28

Det fælles merværdiafgiftssystem *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (KOM(2007)0677 — C6-0433/2007 — 2007/0238(CNS))

95

2009/C 294E/29

Protokol om strategisk miljøvurdering til FN/ECE Espoo-konventionen af 1991 *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets afgørelse om godkendelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af protokollen om strategisk miljøvurdering til FN/ECE Espoo-konventionen af 1991 om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne (KOM(2008)0132 — C6-0161/2008 — 2008/0052(CNS))

98

2009/C 294E/30

Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem EU, EF og Schweiz om Schengen-reglerne *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, af protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne (KOM(2006)0752 — C6-0089/2008 — 2006/0251(CNS))

99

2009/C 294E/31

Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem EF og Schweiz om asylansøgning *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse af en protokol mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz (KOM(2006)0754 — C6-0090/2008 — 2006/0252(CNS))

100

2009/C 294E/32

Protokol mellem EF, Schweiz og Liechtenstein til aftalen mellem EF og Schweiz om asylansøgning *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol mellem Det Europæiske Fællesskab, Schweiz og Liechtenstein til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylsansøgning indgivet i en medlemsstat, Schweiz eller Liechtenstein (KOM(2006)0753 — C6-0091/2008 — 2006/0257(CNS))

101

2009/C 294E/33

Visumnummerering *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1683/95 om ensartet udformning af visa for så vidt angår visumnummerering (KOM(2008)0188 — C6-0187/2008 — 2008/0074(CNS))

102

2009/C 294E/34

Aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde EF/Indien *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale om forlængelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Indiens regering (16681/2007 — KOM(2007)0576 — C6-0073/2008 — 2007/0207(CNS))

103

2009/C 294E/35

Fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer (16673/2/2007 — C6-0138/2008 — 2006/0143(COD))

105

P6_TC2-COD(2006)0143Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 8. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om en fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer

106

2009/C 294E/36

Fødevaretilsætningsstoffer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fødevaretilsætningsstoffer (16675/2/2007 — C6-0141/2008 — 2006/0145(COD))

106

P6_TC2-COD(2006)0145Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 8. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fødevaretilsætningsstoffer

106

2009/C 294E/37

Aromaer og fødevareingredienser med aromagivende egenskaber ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om aromaer og visse fødevareingredienser med aromagivende egenskaber til anvendelse i fødevarer og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1576/89 og forordning (EØF) nr. 1601/91, forordning (EF) nr. 2232/96 og direktiv 2000/13/EF (16677/3/2007 — C6-0139/2008 — 2006/0147(COD))

107

P6_TC2-COD(2006)0147Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 8. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om aromaer og visse fødevareingredienser med aromagivende egenskaber til anvendelse i og på fødevarer og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1601/91, forordning (EF) nr. 2232/96, forordning (EF) nr. 110/2008 og direktiv 2000/13/EF

107

2009/C 294E/38

Fødevareenzymer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fødevareenzymer og om ændring af Rådets direktiv 83/417/EØF, Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999, direktiv 2000/13/EF, Rådets direktiv 2001/112/EF og forordning (EF) nr. 258/97 (16676/1/2007 — C6-0140/2008 — 2006/0144(COD))

108

P6_TC2-COD(2006)0144Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 8. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fødevareenzymer og om ændring af Rådets direktiv 83/417/EØF, Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999, direktiv 2000/13/EF, Rådets direktiv 2001/112/EF og forordning (EF) nr. 258/97

108

2009/C 294E/39

Inddragelse af luftfarten i kvoteordningen for drivhusgasemissioner ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på inddragelse af luftfarten i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter i Fællesskabet (5058/3/2008 — C6-0177/2008 — 2006/0304(COD))

109

P6_TC2-COD(2006)0304Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 8. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på inddragelse af luftfartsaktiviteter i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter i Fællesskabet

109

2009/C 294E/40

Samrådet i forbindelse med det foreløbige budgetforslag for 2009Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2008 om budgettet for 2009: de første overvejelser vedrørende det foreløbige budgetforslag for 2009 og mandatet til samrådet — Sektion III — Kommissionen (2008/2025(BUD))

110

Onsdag, den 9. juli 2008

2009/C 294E/41

Ændring af direktiv 2004/49/EF om jernbanesikkerhed i EU ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 2004/49/EF om jernbanesikkerhed i EU (jernbanesikkerhedsdirektivet) (16133/3/2007 — C6-0129/2008 — 2006/0272(COD))

121

P6_TC2-COD(2006)0272Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af Rådets direktiv 2004/49/EF om jernbanesikkerhed i EU (jernbanesikkerhedsdirektivet)

121

2009/C 294E/42

Ændring af forordning (EF) nr. 881/2004 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 881/2004 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur (agenturforordningen) (16138/3/2007 — C6-0131/2008 — 2006/0274(COD))

122

P6_TC2-COD(2006)0274Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af forordning (EF) nr. 881/2004 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur (agenturforordningen)

122

2009/C 294E/43

Fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet (omarbejdning) ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet (omarbejdning) (16160/4/2007 — C6-0176/2008 — 2006/0130(COD))

123

2009/C 294E/44

Modernisering af den europæiske erhvervs- og handelsstatistik (Meets) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et program for modernisering af den europæiske erhvervs- og handelsstatistik (KOM(2007)0433 — C6-0234/2007 — 2007/0156(COD))

124

P6_TC1-COD(2007)0156Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2008/EF om et program for modernisering af den europæiske erhvervs- og handelsstatistik (Meets)

124

2009/C 294E/45

Batterier og akkumulatorer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer, for så vidt angår artikel 6, stk. 2, vedrørende markedsføring af batterier og akkumulatorer (KOM(2008)0211 — C6-0165/2008 — 2008/0081(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0081Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af direktiv 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer, for så vidt angår markedsføring af batterier og akkumulatorer

125

2009/C 294E/46

Begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater for så vidt angår 2-(2-methoxyethoxy)ethanol, 2-(2-butoxyethoxy)ethanol, methylendiphenyldiisocyanat, cyclohexan og ammoniumnitrat (KOM(2007)0559 — C6-0327/2007 — 2007/0200(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0200Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2008/EF om ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF om begrænsning af markedsføring og anvendelse af 2-(2-methoxyethoxy)ethanol, 2-(2-butoxyethoxy)ethanol, methylendiphenyldiisocyanat, cyclohexan og ammoniumnitrat

126

2009/C 294E/47

Betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1775/2005 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (KOM(2007)0532 — C6-0319/2007 — 2007/0199(COD))

127

P6_TC1-COD(2007)0199Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1775/2005 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet

127

2009/C 294E/48

Det indre marked for naturgas ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas (KOM(2007)0529 — C6-0317/2007 — 2007/0196(COD))

142

P6_TC1-COD(2007)0196Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas

142

2009/C 294E/49

Koordinering af de sociale sikringsordninger: Gennemførelsesbestemmelser ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordineringen af de sociale sikringsordninger (KOM(2006)0016 — C6-0037/2006 — 2006/0006(COD))

181

P6_TC1-COD(2006)0006Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordineringen af de sociale sikringsordninger og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 574/72

181

BILAG IGennemførelsesbestemmelser til bilaterale overenskomster, som forbliver i kraft, og nye gennemførelsesbestemmelser til bilaterale overenskomster

225

BILAG IISærlige ordninger for tjenestemænd

225

BILAG IIIMedlemsstater, der refunderer udgifter til ydelser på grundlag af faste beløb

225

BILAG IVKompetente myndigheder og institutioner, bopæls- og opholdsinstitutioner, kontaktpunkter samt institutioner og organer, der er udpeget af de kompetente myndigheder

225

2009/C 294E/50

Koordinering af de sociale sikringsordninger: Bilag XI ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og fastlæggelse af indholdet i bilag XI (KOM(2006)0007 — C6-0029/2006 — 2006/0008(COD))

226

P6_TC1-COD(2006)0008Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og fastlæggelse af indholdet i forordningens bilag

226

BILAG

231

2009/C 294E/51

Sociale sikringsordninger og tredjelandsstatsborgere *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Rådets forordning om udvidelse af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 883/2004 og forordning (EF) nr. [...] til at omfatte tredjelandsstatsborgere, som ikke allerede er omfattet af disse bestemmelser udelukkende på grund af deres nationalitet (KOM(2007)0439 — C6-0289/2007 — 2007/0152(CNS))

259

Torsdag, den 10. juli 2008

2009/C 294E/52

Behandling af visumansøgninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af de fælles konsulære instrukser til de diplomatiske og konsulære repræsentationer med hensyn til indførelse af biometriske identifikatorer, herunder bestemmelser om organisering af modtagelsen og behandlingen af visumansøgninger (KOM(2006)0269 — C6-0166/2006 — 2006/0088(COD))

260

P6_TC1-COD(2006)0088Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af de fælles konsulære instrukser til de diplomatiske og konsulære repræsentationer med hensyn til indførelse af biometriske identifikatorer, herunder bestemmelser om organisering af modtagelsen og behandlingen af visumansøgninger

260

2009/C 294E/53

Fiskerimuligheder og finansiel modydelse i fiskeripartnerskabsaftalen mellem EF og Mauretanien *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. juli 2008 om forslag til Rådets forordning om indgåelse af en protokol om de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er fastsat i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Mauretanien, for perioden 1. august 2008 — 31. juli 2012 (KOM(2008)0243 — C6-0199/2008 — 2008/0093(CNS))

271

2009/C 294E/54

Omstrukturering af EF-fiskerflåden *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. juli 2008 om forslag til Rådets forordning om et midlertidigt særligt initiativ til fremme af omstruktureringen af EF-fiskerflåderne, som er berørt af den økonomiske krise (KOM(2008)0454 — C6-0270/2008 — 2008/0144(CNS))

273

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| **I | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | samstemmende udtalelse |
| ***I | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure er baseret på det af Kommissionen foreslåede retsgrundlag)

Politiske ændringer: den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv, udeladelser markeres med symbolet ▐.

Tekniske rettelser og justeringer foretaget af tjenestegrenene: den nye eller ændrede tekst markeres med kursiv, udeladelser markeres med symbolet ║.

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2008-2009Mødeperioden fra den 8 til 10 juli 2008VEDTAGNE TEKSTERProtokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 256 E af 9.10.2008.

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 8. juli 2008

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/1

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Beskyttelse af Europa-Parlamentets prærogativer ved nationale domstole

P6_TA(2008)0327

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2008 om beskyttelse af Europa-Parlamentets prærogativer ved nationale domstole (2007/2205(INI))

2009/C 294 E/01

Europa-Parlamentet,

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A6-0222/2008),

| A. | der henviser til, at Europa-Parlamentet ikke har status som juridisk person, og derfor ofte hindres i at beskytte sine prærogativer ved nationale domstole, når der opstår problemer som følge af dets særlige status, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Europa-Parlamentet ikke har status som juridisk person, og derfor ofte hindres i at beskytte sine prærogativer ved nationale domstole, når der opstår problemer som følge af dets særlige status,

| B. | der henviser til, at Parlamentet respekterer Kommissionens initiativret, men fastholder sin egen ret til at anmode Kommissionen om at fremsætte lovforslag, jf. EF-traktatens artikel 192, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentet respekterer Kommissionens initiativret, men fastholder sin egen ret til at anmode Kommissionen om at fremsætte lovforslag, jf. EF-traktatens artikel 192,

| C. | der henviser til, at Parlamentet i forbindelse hermed råder over en række retsmidler, der er fastlagt i traktaten, som sikrer det beskyttelse af ovennævnte prærogativer over for andre fællesskabsinstitutioner, som f.eks. passivitetssøgsmål (EF-traktatens artikel 232) og klager med henblik på annullering af fællesskabsakter (EF-traktatens artikel 230), |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Parlamentet i forbindelse hermed råder over en række retsmidler, der er fastlagt i traktaten, som sikrer det beskyttelse af ovennævnte prærogativer over for andre fællesskabsinstitutioner, som f.eks. passivitetssøgsmål (EF-traktatens artikel 232) og klager med henblik på annullering af fællesskabsakter (EF-traktatens artikel 230),

| D. | der henviser til, at EF-Domstolens retspraksis fastslår, at medlemsstaterne er ansvarlige, dersom de ikke opfylder deres forpligtelser i henhold til traktaterne, uanset hvilken statslig myndigheds handling eller manglende handling har forårsaget denne manglende opfyldelse, selv i tilfælde af en forfatningsmæssig uafhængig institution (1), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EF-Domstolens retspraksis fastslår, at medlemsstaterne er ansvarlige, dersom de ikke opfylder deres forpligtelser i henhold til traktaterne, uanset hvilken statslig myndigheds handling eller manglende handling har forårsaget denne manglende opfyldelse, selv i tilfælde af en forfatningsmæssig uafhængig institution (1),

| E. | der henviser til, at Parlamentet råder over tilsvarende direkte instrumenter til at forsvare sine prærogativer ved de nationale domstole, især ikke i tilfælde af tilsidesættelse af disse prærogativer ved en dom afsagt af en national domstol, idet Parlamentet hverken kan deltage i de nationale retsprocesser eller henvende sig direkte til EF-Domstolen for at forsvare sine afgørelser, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Parlamentet råder over tilsvarende direkte instrumenter til at forsvare sine prærogativer ved de nationale domstole, især ikke i tilfælde af tilsidesættelse af disse prærogativer ved en dom afsagt af en national domstol, idet Parlamentet hverken kan deltage i de nationale retsprocesser eller henvende sig direkte til EF-Domstolen for at forsvare sine afgørelser,

| F. | der henviser til, at Europa-Parlamentet ikke en gang som en sidste udvej kan indlede traktatbrudsprocedure (jf. EF-traktatens artikel 226) mod en medlemsstat, da denne beføjelse udelukkende er forbeholdt Kommissionen, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Europa-Parlamentet ikke en gang som en sidste udvej kan indlede traktatbrudsprocedure (jf. EF-traktatens artikel 226) mod en medlemsstat, da denne beføjelse udelukkende er forbeholdt Kommissionen,

| G. | der henviser til, at manglen på egnede instrumenter til at forsvare dets egne afgørelser kan virke hindrende på Parlamentets effektivitet som politisk organ og lovgivningsorgan, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at manglen på egnede instrumenter til at forsvare dets egne afgørelser kan virke hindrende på Parlamentets effektivitet som politisk organ og lovgivningsorgan,

| H. | der henviser til, at principperne om loyalt samarbejde mellem EU-institutionerne og god forvaltningsskik kræver, at fællesskabsorganernes virksomhed opfylder visse krav om gennemsigtighed, således at grundene til vedtagelse eller forkastelse af en bestemt foranstaltning tydeligt fremgår, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at principperne om loyalt samarbejde mellem EU-institutionerne og god forvaltningsskik kræver, at fællesskabsorganernes virksomhed opfylder visse krav om gennemsigtighed, således at grundene til vedtagelse eller forkastelse af en bestemt foranstaltning tydeligt fremgår,

| I. | der henviser til, at det for at løse ovennævnte problemer ville være nyttigt at styrke midlerne til at beskytte Parlamentets prærogativer, ikke ved en ændring af EF-traktaten, men ved at forsøge på grundlag af de nationale parlamenters erfaringer at finde frem til retsmidler, der opfylder Parlamentets særlige behov, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det for at løse ovennævnte problemer ville være nyttigt at styrke midlerne til at beskytte Parlamentets prærogativer, ikke ved en ændring af EF-traktaten, men ved at forsøge på grundlag af de nationale parlamenters erfaringer at finde frem til retsmidler, der opfylder Parlamentets særlige behov,

| J. | der henviser til, at resultaterne af den undersøgelse, der blev foretaget med henblik herpå og baseret på et bredt udvalg af medlemsstater klart viser, at størstedelen af de nationale retssystemer giver deres parlamenter retsmidler til ikke blot at forsvare parlamentets samlede interesser, men også det enkelte medlems interesser, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at resultaterne af den undersøgelse, der blev foretaget med henblik herpå og baseret på et bredt udvalg af medlemsstater klart viser, at størstedelen af de nationale retssystemer giver deres parlamenter retsmidler til ikke blot at forsvare parlamentets samlede interesser, men også det enkelte medlems interesser,

| K. | der henviser til, at medlemsstaterne er underkastet princippet om et oprigtigt og loyalt samarbejde i henhold til EF-traktatens artikel 10, og at samme medlemsstater i henhold til Domstolens retspraksis er forpligtet til at fastlægge et system af retsmidler og procedurer med henblik på at sikre overholdelsen af retten til en effektiv retsbeskyttelse (2), |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at medlemsstaterne er underkastet princippet om et oprigtigt og loyalt samarbejde i henhold til EF-traktatens artikel 10, og at samme medlemsstater i henhold til Domstolens retspraksis er forpligtet til at fastlægge et system af retsmidler og procedurer med henblik på at sikre overholdelsen af retten til en effektiv retsbeskyttelse (2),

| L. | der henviser til, at det ville være hensigtsmæssigt at give Europa-Parlamentet om ikke identiske så i det mindste tilsvarende retsmidler til beskyttelse af dets prærogativer over for retsmyndighederne, enten når disse repræsenteres af Domstolen eller de nationale domstole, analogt med de beskyttelsesmidler, der er fastlagt i de nationale retssystemer til fordel for deres egne parlamenter, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det ville være hensigtsmæssigt at give Europa-Parlamentet om ikke identiske så i det mindste tilsvarende retsmidler til beskyttelse af dets prærogativer over for retsmyndighederne, enten når disse repræsenteres af Domstolen eller de nationale domstole, analogt med de beskyttelsesmidler, der er fastlagt i de nationale retssystemer til fordel for deres egne parlamenter,

| 1. | opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til Parlamentets anmodninger om at indlede traktatbrudsprocedure mod en medlemsstat for overtrædelse af Parlamentets prærogativer og anmoder om, at den ansvarlige kommissær fremkommer med en detaljeret begrundelse i tilfælde af, at kommissærkollegiet ikke griber ind; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til Parlamentets anmodninger om at indlede traktatbrudsprocedure mod en medlemsstat for overtrædelse af Parlamentets prærogativer og anmoder om, at den ansvarlige kommissær fremkommer med en detaljeret begrundelse i tilfælde af, at kommissærkollegiet ikke griber ind;

| 2. | foreslår at ændre EF-Domstolens statut, således at den giver Parlamentet ret til at indgive egne kommentarer til EF-Domstolen i alle de sager, der direkte eller indirekte berører dets prærogativer, for at Parlamentets inddragelse, når det ikke formelt er part i proceduren, ikke overlades til EF-Domstolens skøn, som det for øjeblikket er fastlagt i statuttens artikel 24, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

foreslår at ændre EF-Domstolens statut, således at den giver Parlamentet ret til at indgive egne kommentarer til EF-Domstolen i alle de sager, der direkte eller indirekte berører dets prærogativer, for at Parlamentets inddragelse, når det ikke formelt er part i proceduren, ikke overlades til EF-Domstolens skøn, som det for øjeblikket er fastlagt i statuttens artikel 24, stk. 2;

| 3. | foreslår, at der foretages en dybdegående undersøgelse af spørgsmålet om, hvorvidt det i EF-traktatens artikel 300, stk. 6, fastlagte juridiske mekanisme kan finde anvendelse på de tilfælde, hvor Europa-Parlamentets prærogativer er alvorligt truede, hvorved Parlamentet ville have mulighed for at anmode Domstolen om at udtale sig om en bestemt national retsakts overensstemmelse med den primære fællesskabsret, uden at dette foregriber Kommissionens enebeføjelse til at indlede en traktatbrudsprocedure mod den medlemsstat, som eventuelt har begået en lovovertrædelse; |
| --- | --- |

3.

foreslår, at der foretages en dybdegående undersøgelse af spørgsmålet om, hvorvidt det i EF-traktatens artikel 300, stk. 6, fastlagte juridiske mekanisme kan finde anvendelse på de tilfælde, hvor Europa-Parlamentets prærogativer er alvorligt truede, hvorved Parlamentet ville have mulighed for at anmode Domstolen om at udtale sig om en bestemt national retsakts overensstemmelse med den primære fællesskabsret, uden at dette foregriber Kommissionens enebeføjelse til at indlede en traktatbrudsprocedure mod den medlemsstat, som eventuelt har begået en lovovertrædelse;

| 4. | anmoder det kompetente udvalg om at udarbejde et ændringsforslag til Parlamentets forretningsordens artikel 121, således at den omfatter alle retsprocedurer ved alle domstole og fastlægger en forenklet procedure, der bruges, når der anlægges sag ved en domstol med hastebehandling; |
| --- | --- |

4.

anmoder det kompetente udvalg om at udarbejde et ændringsforslag til Parlamentets forretningsordens artikel 121, således at den omfatter alle retsprocedurer ved alle domstole og fastlægger en forenklet procedure, der bruges, når der anlægges sag ved en domstol med hastebehandling;

| 5. | anser det for hensigtsmæssigt at fremme en samarbejdspolitik mellem Parlamentet og de nationale domstole i stil med det, som allerede har givet gode resultater i en række medlemsstater, idet der er blevet udviklet proceduremæssige fremgangsmåder, som gør det muligt for Parlamentet at deltage i de retssager, som anlægges ved de nationale domstole, og som vedrører Parlamentets prærogativer; |
| --- | --- |

5.

anser det for hensigtsmæssigt at fremme en samarbejdspolitik mellem Parlamentet og de nationale domstole i stil med det, som allerede har givet gode resultater i en række medlemsstater, idet der er blevet udviklet proceduremæssige fremgangsmåder, som gør det muligt for Parlamentet at deltage i de retssager, som anlægges ved de nationale domstole, og som vedrører Parlamentets prærogativer;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at foreslå passende lovgivningsforanstaltninger for at sikre fuld gennemførelse af Parlamentets prærogativer, når det gælder retsbeskyttelse; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at foreslå passende lovgivningsforanstaltninger for at sikre fuld gennemførelse af Parlamentets prærogativer, når det gælder retsbeskyttelse;

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  Sag 8/70, Kommissionen mod Italien, Sml. [1970], s. 961.

(2)  Sag C-50/00P, Unión de Pequeños Agricultores mod Rådet, Samling [2002], s. I-6677.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/3

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Miljømæssige virkninger af den planlagte gasledning i Østersøen

P6_TA(2008)0336

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2008 om de miljømæssige virkninger af den planlagte gasledning i Østersøen mellem Rusland og Tyskland (andragende 0614/2007 og 0952/2006) (2007/2118(INI))

2009/C 294 E/02

Europa-Parlamentet,

der henviser til andragende 0614/2007 af Radvile Morkunaite og over 20 000 medunderskrivere, andragende 0952/2006 af Krzysztof Mączkowski og de øvrige andragender, der er indgivet til Parlamentet om det i denne beslutning omhandlede spørgsmål,

der henviser til Lissabontraktaten, som undertegnedes af alle medlemsstaterne den 13. december 2007,

der henviser til Kommissionens meddelelse om en tematisk strategi til beskyttelse og bevaring af havmiljøet (KOM(2005)0504),

der henviser til Det Europæiske Fællesskabs sjette miljøhandlingsprogram (1),

der henviser til Rådets direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 om ændring af direktiv 85/337/EØF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (2) og til Rådets direktiv 92/43/EØF (3) og 79/409/EØF (4), hvor de to sidstnævnte tilsammen udgør Natura 2000-lovgivningspakken,

der henviser til sin beslutning af 14. november 2006 om en tematisk strategi til beskyttelse og bevaring af havmiljøet (5),

der henviser til sin beslutning af 16. november 2006 om en strategi for Østersøregionen inden for den nordlige dimension (6),

der henviser til konventionen om beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet (Helsinkikonventionen),

der henviser til anbefalingerne fra Helsinki-Kommissionen (HELCOM), særlig anbefaling 17/3 af 12. marts 1996 vedrørende kravet om at gennemføre miljøkonsekvensvurderinger og høringer af de stater, der måtte blive udsat for et foreslået projekts skadelige virkninger,

der henviser til konventionen af 25. februar 1991 om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne (Espookonventionen),

der henviser til konventionen af 25. juni 1998 om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århuskonventionen),

der henviser til De Forenede Nationers havretskonvention (UNCLOS),

der henviser til forsigtighedsprincippet, der i kraft af Domstolens retspraksis indgår som et af de generelle principper i gældende fællesskabsret, og som i henhold til EU-ret og international ret udgør et af aspekterne i bæredygtig udvikling,

der henviser til princippet om god forvaltningspraksis, som er et af de generelle principper i EU-retten,

der henviser til aktiviteterne i Europa-Parlamentets tværpolitiske gruppe om Baltikum,

der henviser til forslagene fra den offentlige høring den 29. januar 2008,

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1364/2006/EF af 6. september 2006 om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet (7), hvori Nord Stream anerkendes som et projekt af europæisk interesse,

der henviser til handlingsplanen for Østersøen, der vedtoges på et møde mellem Østersøstaternes miljøministre i Kraków den 15. november 2007,

der henviser til artikel 10 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, hvorefter der påhviler medlemsstaterne en forpligtelse til at være loyale over for Fællesskabet,

der henviser til forretningsordenens artikel 192, stk. 1,

der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0225/2008),

| A. | der henviser til, at Østersøen er et indhav omgivet af hele otte EU-medlemsstater, at 80 % af dens kyststrækninger er EU-territorium, og at OAO Gazprom er hovedaktionær i Nord Stream, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Østersøen er et indhav omgivet af hele otte EU-medlemsstater, at 80 % af dens kyststrækninger er EU-territorium, og at OAO Gazprom er hovedaktionær i Nord Stream,

| B. | der henviser til, at en af de vigtigste målsætninger for EU’s nordlige dimension er at beskæftige sig med havmiljøet i Østersøen således som gentagne gange bekræftet i Kommissionens meddelelser og Europa-Parlamentets beslutninger, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at en af de vigtigste målsætninger for EU’s nordlige dimension er at beskæftige sig med havmiljøet i Østersøen således som gentagne gange bekræftet i Kommissionens meddelelser og Europa-Parlamentets beslutninger,

| C. | der henviser til, at landbruget og industrien i alle Østersømedlemsstaterne og Rusland er de største forurenere af Østersøen og udgør det største problem for dens økosystemer, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at landbruget og industrien i alle Østersømedlemsstaterne og Rusland er de største forurenere af Østersøen og udgør det største problem for dens økosystemer,

| D. | der henviser til, at EU er særlig forpligtet til at beskytte miljøet, herunder også havmiljøet, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU er særlig forpligtet til at beskytte miljøet, herunder også havmiljøet,

| E. | der henviser til, at Kommissionen i retssager ved Domstolen gentagne gange har bekræftet, at miljøbeskyttelse er et af Fællesskabets vigtigste mål, og til, at Domstolen har anerkendt Fællesskabets kompetence inden for beskyttelse og bevaring af havmiljøet, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen i retssager ved Domstolen gentagne gange har bekræftet, at miljøbeskyttelse er et af Fællesskabets vigtigste mål, og til, at Domstolen har anerkendt Fællesskabets kompetence inden for beskyttelse og bevaring af havmiljøet,

| F. | der henviser til, at der i øjeblikket er planer om at gennemføre adskillige infrastrukturprojekter i Østersøen (Nord Stream, vindmølleparker, Scanleds Østersørørledning, en gasledning mellem Finland og Estland, elkabler mellem Sverige og Litauen, LNG-terminaler i Świnoujścje osv.), |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der i øjeblikket er planer om at gennemføre adskillige infrastrukturprojekter i Østersøen (Nord Stream, vindmølleparker, Scanleds Østersørørledning, en gasledning mellem Finland og Estland, elkabler mellem Sverige og Litauen, LNG-terminaler i Świnoujścje osv.),

| G. | der henviser til, at Europa må finde metoder til håndtering af det væsentlige spørgsmål om energiforsyningssikkerhed, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Europa må finde metoder til håndtering af det væsentlige spørgsmål om energiforsyningssikkerhed,

| H. | der henviser til, at naturgassens stigende bidrag til energibalancen i Europa, navnlig siden 1990, har været den primære kilde til nedbringelse af kuldioxidemissionerne (CO2), |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at naturgassens stigende bidrag til energibalancen i Europa, navnlig siden 1990, har været den primære kilde til nedbringelse af kuldioxidemissionerne (CO2),

| I. | der henviser til, at det i EF-traktatens artikel 174, stk. 2, fastlagte forsigtighedsprincip kræver, at alle berørte parter gør den nødvendige indsats for at vurdere den miljømæssige virkning, som nye beslutninger eller påbegyndelsen af nye arbejder kan få, og at de træffer de fornødne forebyggende foranstaltninger, hvor der er en rimelig sandsynlighed for, at der foreligger en trussel mod miljøet, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det i EF-traktatens artikel 174, stk. 2, fastlagte forsigtighedsprincip kræver, at alle berørte parter gør den nødvendige indsats for at vurdere den miljømæssige virkning, som nye beslutninger eller påbegyndelsen af nye arbejder kan få, og at de træffer de fornødne forebyggende foranstaltninger, hvor der er en rimelig sandsynlighed for, at der foreligger en trussel mod miljøet,

| J. | der henviser til, at der i overensstemmelse med princippet om, at miljøbeskyttelseskrav skal integreres i sektorspecifikke politikker, skal tages behørigt hensyn til sådanne krav i udøvelsen af alle fællesskabsaktiviteter og forfølgelsen af alle fællesskabsmål, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der i overensstemmelse med princippet om, at miljøbeskyttelseskrav skal integreres i sektorspecifikke politikker, skal tages behørigt hensyn til sådanne krav i udøvelsen af alle fællesskabsaktiviteter og forfølgelsen af alle fællesskabsmål,

| K. | der henviser til, at det i artikel 194 i den fremtidige traktat om Den Europæiske Unions funktionsmåde, som indsat ved Lissabontraktaten, udtrykkeligt hedder, at EU’s energipolitik skal føres i en ånd af solidaritet mellem medlemsstaterne og under hensyn til kravet om at bevare og forbedre miljøet, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det i artikel 194 i den fremtidige traktat om Den Europæiske Unions funktionsmåde, som indsat ved Lissabontraktaten, udtrykkeligt hedder, at EU’s energipolitik skal føres i en ånd af solidaritet mellem medlemsstaterne og under hensyn til kravet om at bevare og forbedre miljøet,

| L. | der henviser til, at Den Internationale Søfartsorganisation har bekræftet, at Østersøen er særlig sårbar over for trusler mod miljøet, og har anerkendt den som et ekstremt sårbart område, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Den Internationale Søfartsorganisation har bekræftet, at Østersøen er særlig sårbar over for trusler mod miljøet, og har anerkendt den som et ekstremt sårbart område,

| M. | der henviser til, at Østersøen i dag er et af verdens mest forurenede havområder, og navnlig til, at koncentrationen af farlige stoffer i både vandet og levende organismer i Østersøen fortsat er unaturlig høj, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Østersøen i dag er et af verdens mest forurenede havområder, og navnlig til, at koncentrationen af farlige stoffer i både vandet og levende organismer i Østersøen fortsat er unaturlig høj,

| N. | der henviser til, at Østersøen er et typisk indhav såvel som et havområde med lille dybde og sammen med Sortehavet har den længste cyklus for vandudveksling med verdenshavene, dvs. ca. 30 år, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Østersøen er et typisk indhav såvel som et havområde med lille dybde og sammen med Sortehavet har den længste cyklus for vandudveksling med verdenshavene, dvs. ca. 30 år,

| O. | der henviser til, at gastransmissionsledningen har en forventet levetid på 50 år, og at arbejdet med at nedlukke rørledningssystemet vil være lige så stort som arbejdet med dets planlagte etablering; der endvidere henviser til, at dette aspekt skal vejes op mod den tid, der, i betragtning af projektets miljømæssige og økonomiske virkning, kræves til i fuldt omfang at bringe flora og fauna tilbage til deres oprindelige tilstand, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at gastransmissionsledningen har en forventet levetid på 50 år, og at arbejdet med at nedlukke rørledningssystemet vil være lige så stort som arbejdet med dets planlagte etablering; der endvidere henviser til, at dette aspekt skal vejes op mod den tid, der, i betragtning af projektets miljømæssige og økonomiske virkning, kræves til i fuldt omfang at bringe flora og fauna tilbage til deres oprindelige tilstand,

| P. | der henviser til, at eksponering for tungmetaller, forurenende stoffer og andre skadelige stoffer indebærer sundhedsrisici og fødekædekonsekvenser, som må undersøges, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at eksponering for tungmetaller, forurenende stoffer og andre skadelige stoffer indebærer sundhedsrisici og fødekædekonsekvenser, som må undersøges,

| Q. | der henviser til, at en række faktorer såsom vandets lange retentionstider, den lagdelte vandsøjle, det store industrialiserede afvandingsområde og den særlige intensivering af landbruget i Østersøområdet gør Østersøen særlig sårbar i miljømæssig henseende, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at en række faktorer såsom vandets lange retentionstider, den lagdelte vandsøjle, det store industrialiserede afvandingsområde og den særlige intensivering af landbruget i Østersøområdet gør Østersøen særlig sårbar i miljømæssig henseende,

| R. | der henviser til, at udførelse af anlægsarbejder under de særlige forhold, der hersker i Østersøen, kunne resultere i en pludselig stigning i algebestanden, hvilket kan udgøre en særlig fare for Finland, Sverige, Tyskland og de baltiske stater, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at udførelse af anlægsarbejder under de særlige forhold, der hersker i Østersøen, kunne resultere i en pludselig stigning i algebestanden, hvilket kan udgøre en særlig fare for Finland, Sverige, Tyskland og de baltiske stater,

| S. | der henviser til, at en anden vigtig miljømæssig risikofaktor er tilstedeværelsen af ca. 80 000 tons ammunition, der blev dumpet i Østersøen efter Anden Verdenskrig, og som indeholder giftige stoffer som f.eks. sennepsgas, svolvsennepsgas, kvælstofsennepsgas, lewisit, Clark I, Clark II og adamsit, der udgør en fare for både Østersøens havmiljø og menneskers liv og helbred, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at en anden vigtig miljømæssig risikofaktor er tilstedeværelsen af ca. 80 000 tons ammunition, der blev dumpet i Østersøen efter Anden Verdenskrig, og som indeholder giftige stoffer som f.eks. sennepsgas, svolvsennepsgas, kvælstofsennepsgas, lewisit, Clark I, Clark II og adamsit, der udgør en fare for både Østersøens havmiljø og menneskers liv og helbred,

| T. | der henviser til, at ammunitionsbeholdere fortsat blev dumpet af en række lande fra 1945 og til sidst i 1960’erne, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at ammunitionsbeholdere fortsat blev dumpet af en række lande fra 1945 og til sidst i 1960’erne,

| U. | der henviser til, at ammunitionsbeholderne derudover er i en kritisk tilstand, idet deres korrosion vurderes til 80 %, og til, at det ikke altid kan afgøres, præcist hvor de befinder sig, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at ammunitionsbeholderne derudover er i en kritisk tilstand, idet deres korrosion vurderes til 80 %, og til, at det ikke altid kan afgøres, præcist hvor de befinder sig,

| V. | der henviser til, at handlingsplanen for Østersøen, der blev vedtaget den 15. november 2007 i Kraków, samtidig pålægger landene omkring Østersøen at garantere sikker opbevaring af gamle lagre af kemikalier, beholdere o.l. indeholdende farlige stoffer, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at handlingsplanen for Østersøen, der blev vedtaget den 15. november 2007 i Kraków, samtidig pålægger landene omkring Østersøen at garantere sikker opbevaring af gamle lagre af kemikalier, beholdere o.l. indeholdende farlige stoffer,

| W. | der henviser til gasledningens mulige følgevirkninger for Østersøens havmiljø og for landene omkring Østersøen, |
| --- | --- |

W.

der henviser til gasledningens mulige følgevirkninger for Østersøens havmiljø og for landene omkring Østersøen,

| X. | der henviser til den øgede trafik i Østersøen for så vidt angår søfolk og olietankskibe og til den mulige brandfare og risikoen for, at skibe mister flydeevnen og synker som følge af et brud på gasledningen under dennes konstruktion, installation og drift samt til den potentielle menneskelige, økonomiske og miljømæssige virkning heraf, |
| --- | --- |

X.

der henviser til den øgede trafik i Østersøen for så vidt angår søfolk og olietankskibe og til den mulige brandfare og risikoen for, at skibe mister flydeevnen og synker som følge af et brud på gasledningen under dennes konstruktion, installation og drift samt til den potentielle menneskelige, økonomiske og miljømæssige virkning heraf,

| Y. | der henviser til, at Nord Stream har planer om at anlægge en 1 200 km lang og ca. 2 km bred undervandskorridor, som således vil blive verdens største byggeplads under havets overflade, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at Nord Stream har planer om at anlægge en 1 200 km lang og ca. 2 km bred undervandskorridor, som således vil blive verdens største byggeplads under havets overflade,

| Z. | der henviser til, at projektets konstruktion, installation og drift kunne påvirke fiskeri, turisme og skibsfart i negativ retning og have en sandsynlig negativ indvirkning på kystregionernes økonomi, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at projektets konstruktion, installation og drift kunne påvirke fiskeri, turisme og skibsfart i negativ retning og have en sandsynlig negativ indvirkning på kystregionernes økonomi,

| AA. | der henviser til, at artikel 123 i UNCLOS, som er en integrerende del af gældende fællesskabsret, pålægger stater, der grænser op til delvis lukkede havområder, at samarbejde under udøvelsen af deres rettigheder og pligter samt at koordinere udøvelsen af deres rettigheder og pligter for så vidt angår beskyttelse og bevarelse af havmiljøet, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at artikel 123 i UNCLOS, som er en integrerende del af gældende fællesskabsret, pålægger stater, der grænser op til delvis lukkede havområder, at samarbejde under udøvelsen af deres rettigheder og pligter samt at koordinere udøvelsen af deres rettigheder og pligter for så vidt angår beskyttelse og bevarelse af havmiljøet,

| AB. | der henviser til artikel 2, stk. 1, i Espookonventionen, ifølge hvilken de kontraherende parter enten hver for sig eller i fællesskab skal træffe alle passende og effektive foranstaltninger for at forebygge, reducere og kontrollere foreslåede aktiviteters betydelige negative miljømæssige virkninger på tværs af grænserne, |
| --- | --- |

AB.

der henviser til artikel 2, stk. 1, i Espookonventionen, ifølge hvilken de kontraherende parter enten hver for sig eller i fællesskab skal træffe alle passende og effektive foranstaltninger for at forebygge, reducere og kontrollere foreslåede aktiviteters betydelige negative miljømæssige virkninger på tværs af grænserne,

| AC. | der henviser til, at der i henhold til artikel 5, litra a), i Espookonventionen kan findes alternativer til et foreslået projekt i samråd med de parter, der er udsat for de skadelige virkninger fra grænseoverskridende projekter, herunder også opgivelse af projektet, |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at der i henhold til artikel 5, litra a), i Espookonventionen kan findes alternativer til et foreslået projekt i samråd med de parter, der er udsat for de skadelige virkninger fra grænseoverskridende projekter, herunder også opgivelse af projektet,

| AD. | der henviser til artikel 12 i Helsinkikonventionen, ifølge hvilken de kontraherende parter skal træffe alle foranstaltninger for at forhindre forurening af havmiljøet i Østersøen som følge af udforskning eller udnyttelse af havbunden eller en hvilken som helst dermed forbundet aktivitet, |
| --- | --- |

AD.

der henviser til artikel 12 i Helsinkikonventionen, ifølge hvilken de kontraherende parter skal træffe alle foranstaltninger for at forhindre forurening af havmiljøet i Østersøen som følge af udforskning eller udnyttelse af havbunden eller en hvilken som helst dermed forbundet aktivitet,

| AE. | der henviser til, at den nordeuropæiske gaslednings foreslåede linjeføring vil gå gennem områder, der er omfattet af Natura 2000-programmet, og som i direktiv 92/43/EØF er udlagt som særlige bevaringsområder, |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at den nordeuropæiske gaslednings foreslåede linjeføring vil gå gennem områder, der er omfattet af Natura 2000-programmet, og som i direktiv 92/43/EØF er udlagt som særlige bevaringsområder,

| AF. | der henviser til, at medlemsstaterne i henhold til artikel 6, stk. 2, i direktiv 92/43/EØF skal træffe passende foranstaltninger for at undgå forringelse af naturtyperne og levestederne for arterne i særlige bevaringsområder, |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at medlemsstaterne i henhold til artikel 6, stk. 2, i direktiv 92/43/EØF skal træffe passende foranstaltninger for at undgå forringelse af naturtyperne og levestederne for arterne i særlige bevaringsområder,

| AG. | der henviser til, at alle planer eller projekter, der ikke er direkte forbundet med eller nødvendige for forvaltningen af et bevaringsområde, men som sandsynligvis vil påvirke et sådant område væsentligt, i henhold til artikel 6, stk. 3, i direktiv 92/43/EØF skal vurderes af medlemsstaterne med hensyn til deres virkninger på bevaringsområdet under hensyntagen til bevaringsmålsætningerne for dette, |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at alle planer eller projekter, der ikke er direkte forbundet med eller nødvendige for forvaltningen af et bevaringsområde, men som sandsynligvis vil påvirke et sådant område væsentligt, i henhold til artikel 6, stk. 3, i direktiv 92/43/EØF skal vurderes af medlemsstaterne med hensyn til deres virkninger på bevaringsområdet under hensyntagen til bevaringsmålsætningerne for dette,

| AH. | der henviser til, at de kompetente myndigheder i henhold til artikel 6, stk. 3, i direktiv 92/43/EØF på baggrund af konklusionerne af den ovennævnte vurdering først giver deres tilslutning til en plan eller et projekt, når de har sikret sig, at den/det ikke skader lokalitetens helhedstilstand, og når de — hvis det anses for nødvendigt — har hørt offentligheden, |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at de kompetente myndigheder i henhold til artikel 6, stk. 3, i direktiv 92/43/EØF på baggrund af konklusionerne af den ovennævnte vurdering først giver deres tilslutning til en plan eller et projekt, når de har sikret sig, at den/det ikke skader lokalitetens helhedstilstand, og når de — hvis det anses for nødvendigt — har hørt offentligheden,

| AI. | AI. der henviser til, at den foreslåede gasledning ville blive verdens længste dobbelte gasledning under vandet samt den, der ligger på den mindste dybde, hvilket gør den særlig sårbar over for mulige skader, |
| --- | --- |

AI.

AI. der henviser til, at den foreslåede gasledning ville blive verdens længste dobbelte gasledning under vandet samt den, der ligger på den mindste dybde, hvilket gør den særlig sårbar over for mulige skader,

| AJ. | der henviser til, at beslutning nr. 1364/2006/EF medtog den nordeuropæiske gasledning som et af de prioriterede projekter af europæisk interesse, |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at beslutning nr. 1364/2006/EF medtog den nordeuropæiske gasledning som et af de prioriterede projekter af europæisk interesse,

| AK. | der henviser til, at alle store ingeniørprojekter i havet på grund af de dermed forbundne risici skal underkastes en særlig grundig og omfattende analyse og miljøkonsekvensvurdering, som foreskrevet i Espookonventionen, Helsinkikonventionen og al anden relevant EU-lovgivning og national lovgivning, |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at alle store ingeniørprojekter i havet på grund af de dermed forbundne risici skal underkastes en særlig grundig og omfattende analyse og miljøkonsekvensvurdering, som foreskrevet i Espookonventionen, Helsinkikonventionen og al anden relevant EU-lovgivning og national lovgivning,

| AL. | der henviser til, at der i henhold til Espookonventionen forud for ethvert projekt af denne type skal gennemføres en analyse af alternativer, der navnlig skal vedrøre gennemførelsesomkostninger og miljøsikkerhed, hvilket i dette tilfælde vil være en analyse af linjeføringer over land for gasledningen, |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at der i henhold til Espookonventionen forud for ethvert projekt af denne type skal gennemføres en analyse af alternativer, der navnlig skal vedrøre gennemførelsesomkostninger og miljøsikkerhed, hvilket i dette tilfælde vil være en analyse af linjeføringer over land for gasledningen,

| AM. | der henviser til, at dele af den planlagte rørledning allerede er blevet transporteret til byen Kotka i Finland med henblik på behandling, |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at dele af den planlagte rørledning allerede er blevet transporteret til byen Kotka i Finland med henblik på behandling,

| AN. | der henviser til Århuskonventionens artikel 1, ifølge hvilken hver kontraherende part garanterer retten til adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser og adgang til klage og domstolsprøvelse i miljøsager, |
| --- | --- |

AN.

der henviser til Århuskonventionens artikel 1, ifølge hvilken hver kontraherende part garanterer retten til adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser og adgang til klage og domstolsprøvelse i miljøsager,

| AO. | der henviser til, at de juridiske krav i forbindelse med udarbejdelsen af en præcis miljøkonsekvensvurdering må tage alle ovennævnte farer i betragtning, |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at de juridiske krav i forbindelse med udarbejdelsen af en præcis miljøkonsekvensvurdering må tage alle ovennævnte farer i betragtning,

| AP. | der endvidere henviser til, at der må foretages en analyse af terrortruslen og evnen til at træffe effektive modforanstaltninger, |
| --- | --- |

AP.

der endvidere henviser til, at der må foretages en analyse af terrortruslen og evnen til at træffe effektive modforanstaltninger,

| 1. | er af den opfattelse, at Nord Stream er et infrastrukturprojekt med en bred politisk og strategisk dimension for både EU og Rusland; forstår de bekymringer, som EU’s medlemsstater har givet udtryk for med hensyn til gasledningens etablering og vedligeholdelse; understreger, at små kyststaters evne til at sørge for sikkerheden i Østersøområdet ikke kan ses isoleret fra EU’s evne til at optræde som en samlet enhed og til at tale med én stemme i energispørgsmål, og henleder opmærksomheden på sin beslutning af 26. september 2007 om en fælles europæisk ekstern energipolitik (8); pointerer, at beslutning 1364/2006/EF (om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet) anerkender Nord Stream som et projekt af europæisk interesse, der kan bidrage til at dække EU’s fremtidige energibehov; understreger, at dette projekt og andre komplementære gasledninger såsom Yamal II og Amber bør planlægges i ånd med en fælles europæisk ekstern energipolitik og tage fuldt hensyn til projekternes indvirkning på miljøet og på EU-medlemsstaternes sikkerhed; |
| --- | --- |

1.

er af den opfattelse, at Nord Stream er et infrastrukturprojekt med en bred politisk og strategisk dimension for både EU og Rusland; forstår de bekymringer, som EU’s medlemsstater har givet udtryk for med hensyn til gasledningens etablering og vedligeholdelse; understreger, at små kyststaters evne til at sørge for sikkerheden i Østersøområdet ikke kan ses isoleret fra EU’s evne til at optræde som en samlet enhed og til at tale med én stemme i energispørgsmål, og henleder opmærksomheden på sin beslutning af 26. september 2007 om en fælles europæisk ekstern energipolitik (8); pointerer, at beslutning 1364/2006/EF (om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet) anerkender Nord Stream som et projekt af europæisk interesse, der kan bidrage til at dække EU’s fremtidige energibehov; understreger, at dette projekt og andre komplementære gasledninger såsom Yamal II og Amber bør planlægges i ånd med en fælles europæisk ekstern energipolitik og tage fuldt hensyn til projekternes indvirkning på miljøet og på EU-medlemsstaternes sikkerhed;

| 2. | gentager, at det i betragtning af EU’s øgede afhængighed af et begrænset antal energikilder, leverandører og transportruter er dets opfattelse, at det er vigtigt at støtte initiativer, der tager sigte på en diversificering af disse, både i geografisk henseende og gennem udvikling af bæredygtige alternativer; henleder navnlig opmærksomheden på behovet for at støtte udviklingen af havneinfrastruktur til håndtering af brændstoffer; minder om, at Nord Stream kun er ét ud af en længere række gasinfrastrukturprojekter, f.eks. gasledninger og LNG-faciliteter, som vil få afgørende betydning for dækningen af Fællesskabets naturgasbehov, som ifølge en lang række undersøgelser vil stige markant i de kommende år, og samtidig vil gøre det muligt at erstatte de mindre miljøvenlige fossile brændstoffer; finder det nødvendigt at vurdere den nye gasinfrastrukturs indvirkning på miljøet på lang sigt set i forhold til betydningen af at sikre stabile gasforsyninger; |
| --- | --- |

2.

gentager, at det i betragtning af EU’s øgede afhængighed af et begrænset antal energikilder, leverandører og transportruter er dets opfattelse, at det er vigtigt at støtte initiativer, der tager sigte på en diversificering af disse, både i geografisk henseende og gennem udvikling af bæredygtige alternativer; henleder navnlig opmærksomheden på behovet for at støtte udviklingen af havneinfrastruktur til håndtering af brændstoffer; minder om, at Nord Stream kun er ét ud af en længere række gasinfrastrukturprojekter, f.eks. gasledninger og LNG-faciliteter, som vil få afgørende betydning for dækningen af Fællesskabets naturgasbehov, som ifølge en lang række undersøgelser vil stige markant i de kommende år, og samtidig vil gøre det muligt at erstatte de mindre miljøvenlige fossile brændstoffer; finder det nødvendigt at vurdere den nye gasinfrastrukturs indvirkning på miljøet på lang sigt set i forhold til betydningen af at sikre stabile gasforsyninger;

| 3. | støtter forslaget i Parlamentets ovennævnte beslutning af 14. november 2006 om, at EU’s fremtidige havstrategi skal resultere i bindende overnationale forpligtelser, som også kan indebære fælles foranstaltninger i tredjelande; |
| --- | --- |

3.

støtter forslaget i Parlamentets ovennævnte beslutning af 14. november 2006 om, at EU’s fremtidige havstrategi skal resultere i bindende overnationale forpligtelser, som også kan indebære fælles foranstaltninger i tredjelande;

| 4. | understreger, at energisikkerhed skal betragtes som en afgørende komponent i Den Europæiske Unions overordnede sikkerhed, i hvilken forbindelse definitionen af energisikkerhed ikke kun bør begrænses til manglen på en intern EU-produktion, men også bør tage hensyn til de geopolitiske aspekter ved importafhængighed og den deri liggende mulighed for politisk begrundede forsyningsafbrydelser; mener, at den tredje energipakke vil mindske hver enkelt medlemsstats energiafhængighed, da ingen stat kan afskæres fra en tredjelandsleverandør på et fuldt liberaliseret og integreret energimarked; |
| --- | --- |

4.

understreger, at energisikkerhed skal betragtes som en afgørende komponent i Den Europæiske Unions overordnede sikkerhed, i hvilken forbindelse definitionen af energisikkerhed ikke kun bør begrænses til manglen på en intern EU-produktion, men også bør tage hensyn til de geopolitiske aspekter ved importafhængighed og den deri liggende mulighed for politisk begrundede forsyningsafbrydelser; mener, at den tredje energipakke vil mindske hver enkelt medlemsstats energiafhængighed, da ingen stat kan afskæres fra en tredjelandsleverandør på et fuldt liberaliseret og integreret energimarked;

| 5. | mener, at den udfordring, der består i at sikre energiforsyningen og samtidig respektere engagementet i miljøbeskyttelse og bæredygtig udvikling, gør det bydende nødvendigt at gennemføre en sammenhængende og koordineret europæisk politik for naturgasforsyning baseret på en omhyggelig vurdering på EU-plan af de miljømæssige aspekter ved alternative løsninger og på solidaritet medlemsstaterne imellem; |
| --- | --- |

5.

mener, at den udfordring, der består i at sikre energiforsyningen og samtidig respektere engagementet i miljøbeskyttelse og bæredygtig udvikling, gør det bydende nødvendigt at gennemføre en sammenhængende og koordineret europæisk politik for naturgasforsyning baseret på en omhyggelig vurdering på EU-plan af de miljømæssige aspekter ved alternative løsninger og på solidaritet medlemsstaterne imellem;

| 6. | beklager EU’s og navnlig Kommissionens marginale rolle i dette projekt; påpeger, at en større EU-deltagelse ville mindske den usikkerhed, som mange medlemsstater føler over for Nord Stream-projektet; |
| --- | --- |

6.

beklager EU’s og navnlig Kommissionens marginale rolle i dette projekt; påpeger, at en større EU-deltagelse ville mindske den usikkerhed, som mange medlemsstater føler over for Nord Stream-projektet;

| 7. | bemærker, at visse medlemsstater har givet udtryk for modstand mod det planlagte gasledningsprojekt for Østersøområdet, som er et fælles aktiv for staterne omkring Østersøen og ikke et anliggende for de bilaterale forbindelser mellem staterne; mener derfor, at projektet bør gennemføres i samarbejde med medlemsstaterne omkring Østersøen i overensstemmelse med Espookonventionen, Helsinkikonventionen og andre relevante retlige instrumenter; understreger derfor betydningen af, at Rusland afslutter sin ratificering af Espookonventionen; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at visse medlemsstater har givet udtryk for modstand mod det planlagte gasledningsprojekt for Østersøområdet, som er et fælles aktiv for staterne omkring Østersøen og ikke et anliggende for de bilaterale forbindelser mellem staterne; mener derfor, at projektet bør gennemføres i samarbejde med medlemsstaterne omkring Østersøen i overensstemmelse med Espookonventionen, Helsinkikonventionen og andre relevante retlige instrumenter; understreger derfor betydningen af, at Rusland afslutter sin ratificering af Espookonventionen;

| 8. | giver i denne forbindelse udtryk for sin modstand mod at foretage en investering i den foreslåede målestok, uden først at have en positiv miljøkonsekvensvurdering; |
| --- | --- |

8.

giver i denne forbindelse udtryk for sin modstand mod at foretage en investering i den foreslåede målestok, uden først at have en positiv miljøkonsekvensvurdering;

| 9. | er overbevist om, at energiprojekter, der involverer EU-medlemsstater og tredjelande, bør betragtes som værende af fælles europæisk interesse og betydning for hele Den Europæiske Union og dens borgere; |
| --- | --- |

9.

er overbevist om, at energiprojekter, der involverer EU-medlemsstater og tredjelande, bør betragtes som værende af fælles europæisk interesse og betydning for hele Den Europæiske Union og dens borgere;

| 10. | erkender, at Nord Stream har stået for den endnu ikke afsluttede miljøkonsekvensvurdering, som skal forelægges de såkaldte oprindelseslande som defineret i Espookonventionen (Rusland, Finland, Sverige, Danmark og Tyskland) med henblik på disses godkendelse; opfordrer indtrængende selskabet til at stille undersøgelsesresultaterne og alle de forskningsdata vedrørende de økologiske forhold på de af projektet berørte steder, der er indsamlet som led i miljøundersøgelser, til rådighed ikke blot for de nævnte stater, men også for HELCOM og alle kyststater; |
| --- | --- |

10.

erkender, at Nord Stream har stået for den endnu ikke afsluttede miljøkonsekvensvurdering, som skal forelægges de såkaldte oprindelseslande som defineret i Espookonventionen (Rusland, Finland, Sverige, Danmark og Tyskland) med henblik på disses godkendelse; opfordrer indtrængende selskabet til at stille undersøgelsesresultaterne og alle de forskningsdata vedrørende de økologiske forhold på de af projektet berørte steder, der er indsamlet som led i miljøundersøgelser, til rådighed ikke blot for de nævnte stater, men også for HELCOM og alle kyststater;

| 11. | understreger, at en langsigtet bæredygtig løsning kræver fuld gennemsigtighed for alle parter i såvel etablerings- som driftsfasen, og at der vil kunne skabes større tillid til dette projekt, hvis staterne omkring Østersøen kan overvåge arbejdet; |
| --- | --- |

11.

understreger, at en langsigtet bæredygtig løsning kræver fuld gennemsigtighed for alle parter i såvel etablerings- som driftsfasen, og at der vil kunne skabes større tillid til dette projekt, hvis staterne omkring Østersøen kan overvåge arbejdet;

| 12. | opfordrer derfor Kommissionen og Rådet til fuldt og helt at forpligte sig til at analysere de virkninger, som etableringen af den nordeuropæiske gasledning vil få på miljøet, navnlig i situationer, der indebærer overvejelser, som nødvendiggør en udtalelse fra Kommissionen som fastlagt i artikel 6, stk. 4, i direktiv 92/43/EØF; |
| --- | --- |

12.

opfordrer derfor Kommissionen og Rådet til fuldt og helt at forpligte sig til at analysere de virkninger, som etableringen af den nordeuropæiske gasledning vil få på miljøet, navnlig i situationer, der indebærer overvejelser, som nødvendiggør en udtalelse fra Kommissionen som fastlagt i artikel 6, stk. 4, i direktiv 92/43/EØF;

| 13. | understreger, at det for så vidt angår investeringer er nødvendigt fuldt ud at overholde gensidighedsprincippet, hvis den gensidige afhængighed mellem EU og Rusland skal udvikle sig til et partnerskab; bemærker, at tredjelande i stort omfang drager fordel af Europas åbne marked, men også at europæiske investorer i Rusland ikke gives lignende fordele; |
| --- | --- |

13.

understreger, at det for så vidt angår investeringer er nødvendigt fuldt ud at overholde gensidighedsprincippet, hvis den gensidige afhængighed mellem EU og Rusland skal udvikle sig til et partnerskab; bemærker, at tredjelande i stort omfang drager fordel af Europas åbne marked, men også at europæiske investorer i Rusland ikke gives lignende fordele;

| 14. | beklager, at Kommissionen ikke har accepteret forslaget i Parlamentets ovennævnte beslutning af 16. november 2006 om, at Kommissionen skal gennemføre objektive miljøkonsekvensvurderinger af planlagte projekter, og gentager sit krav om, at et uafhængigt organ, som skal udpeges under hensyntagen til alle kyststaternes udtalelser, foretager en sådan vurdering; |
| --- | --- |

14.

beklager, at Kommissionen ikke har accepteret forslaget i Parlamentets ovennævnte beslutning af 16. november 2006 om, at Kommissionen skal gennemføre objektive miljøkonsekvensvurderinger af planlagte projekter, og gentager sit krav om, at et uafhængigt organ, som skal udpeges under hensyntagen til alle kyststaternes udtalelser, foretager en sådan vurdering;

| 15. | opfordrer Rådet og Kommissionen til omhyggeligt at vurdere, om projektets gennemførelse er i tråd med fællesskabsretten og international ret; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Rådet og Kommissionen til omhyggeligt at vurdere, om projektets gennemførelse er i tråd med fællesskabsretten og international ret;

| 16. | udtrykker bekymring over den tidsplan, som Nord Stream har vedtaget for projektet, idet gennemførelsen af denne tidsplan vil forhindre de interesserede stater, ikkestatslige organisationer og HELCOM’s eksperter i at foretage en grundig analyse af resultaterne af miljøkonsekvensvurderingen; understreger, at der er brug for en passende tidsfrist for at foretage en grundig analyse af resultaterne af miljøkonsekvensvurderingen; |
| --- | --- |

16.

udtrykker bekymring over den tidsplan, som Nord Stream har vedtaget for projektet, idet gennemførelsen af denne tidsplan vil forhindre de interesserede stater, ikkestatslige organisationer og HELCOM’s eksperter i at foretage en grundig analyse af resultaterne af miljøkonsekvensvurderingen; understreger, at der er brug for en passende tidsfrist for at foretage en grundig analyse af resultaterne af miljøkonsekvensvurderingen;

| 17. | pointerer, at arbejdet i et område på op til 2 400 km2 i Østersøen, der kræver brug af et stort antal skibe og andet udstyr, kan udgøre en alvorlig trussel mod regionens biodiversitet og levesteder samt mod skibsfartens sikkerhed og gnidningsløse drift, mens det står på; |
| --- | --- |

17.

pointerer, at arbejdet i et område på op til 2 400 km2 i Østersøen, der kræver brug af et stort antal skibe og andet udstyr, kan udgøre en alvorlig trussel mod regionens biodiversitet og levesteder samt mod skibsfartens sikkerhed og gnidningsløse drift, mens det står på;

| 18. | forventer, at den mulige forstyrrelse af havbunden i konstruktionsfasen vil indgå i miljøkonsekvensvurderingen; |
| --- | --- |

18.

forventer, at den mulige forstyrrelse af havbunden i konstruktionsfasen vil indgå i miljøkonsekvensvurderingen;

| 19. | opfordrer udvikleren til i at medtage omfattende oplysninger om projektet i sit udkast til miljøkonsekvensvurdering og herunder klart beskrive de nuværende miljømæssige betingelser på stedet og give en tredimensionel beskrivelse af dets geomorfologi; |
| --- | --- |

19.

opfordrer udvikleren til i at medtage omfattende oplysninger om projektet i sit udkast til miljøkonsekvensvurdering og herunder klart beskrive de nuværende miljømæssige betingelser på stedet og give en tredimensionel beskrivelse af dets geomorfologi;

| 20. | udtrykker dyb bekymring over forlydenderne om, at investoren før ibrugtagningen af gasledningen har til hensigt at anvende et yderst giftigt kemisk stof kendt som glutaraldehyd; opfordrer investoren til at afstå fra at anvende dette stof; |
| --- | --- |

20.

udtrykker dyb bekymring over forlydenderne om, at investoren før ibrugtagningen af gasledningen har til hensigt at anvende et yderst giftigt kemisk stof kendt som glutaraldehyd; opfordrer investoren til at afstå fra at anvende dette stof;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en pålidelig og uafhængig miljøundersøgelse af de landbrugs- og industriemissioner, der forurener Østersøen, og til at evaluere situationen set i forhold til de mulige trusler mod miljøet fra de rørledninger, der allerede krydser Østersøen; opfordrer endvidere Kommissionen til at evaluere den yderligere indvirkning på Østersøen som følge af Nord Stream-projektet; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre en pålidelig og uafhængig miljøundersøgelse af de landbrugs- og industriemissioner, der forurener Østersøen, og til at evaluere situationen set i forhold til de mulige trusler mod miljøet fra de rørledninger, der allerede krydser Østersøen; opfordrer endvidere Kommissionen til at evaluere den yderligere indvirkning på Østersøen som følge af Nord Stream-projektet;

| 22. | opfordrer bygherren til at sikre, at etableringen og driften af gasledningen ikke truer de mange fiske- og fuglearter samt bestanden af marsvin på kun 600, der som art er enestående for denne geografiske region; |
| --- | --- |

22.

opfordrer bygherren til at sikre, at etableringen og driften af gasledningen ikke truer de mange fiske- og fuglearter samt bestanden af marsvin på kun 600, der som art er enestående for denne geografiske region;

| 23. | mener, at beskyttelse af havmiljøet i Østersøen indgår i EU’s nordlige dimension og også, hvor det er hensigtsmæssigt, bør behandles som et led i Østersøstrategien; |
| --- | --- |

23.

mener, at beskyttelse af havmiljøet i Østersøen indgår i EU’s nordlige dimension og også, hvor det er hensigtsmæssigt, bør behandles som et led i Østersøstrategien;

| 24. | bemærker, at kystregionernes velstand og deres økonomiers konkurrenceevne er yderst følsomme over for og trues af ødelagte kystområder og forringelsen af havmiljøet; pointerer i betragtning af det omfang, hvori kystregionerne påvirkes af maritime aktiviteter og politikker, at langsigtet miljømæssig bæredygtighed er en forhåndsbetingelse for beskyttelsen af deres økonomiske, sociale og miljømæssige udvikling; |
| --- | --- |

24.

bemærker, at kystregionernes velstand og deres økonomiers konkurrenceevne er yderst følsomme over for og trues af ødelagte kystområder og forringelsen af havmiljøet; pointerer i betragtning af det omfang, hvori kystregionerne påvirkes af maritime aktiviteter og politikker, at langsigtet miljømæssig bæredygtighed er en forhåndsbetingelse for beskyttelsen af deres økonomiske, sociale og miljømæssige udvikling;

| 25. | påpeger, at der mangler en strategi til imødegåelse af konstruktionsfejl og eksterne trusler mod rørledningens sikkerhed; understreger behovet for klart at definere alle aspekter vedrørende sikkerhed og beredskab i nødsituationer, herunder finansielle ressourcer, aktører, roller og procedurer; |
| --- | --- |

25.

påpeger, at der mangler en strategi til imødegåelse af konstruktionsfejl og eksterne trusler mod rørledningens sikkerhed; understreger behovet for klart at definere alle aspekter vedrørende sikkerhed og beredskab i nødsituationer, herunder finansielle ressourcer, aktører, roller og procedurer;

| 26. | understreger i lyset af EU’s voksende efterspørgsel efter gas, at der bør gennemføres analyser af og tilskyndes til alternative linjeføringer for gasledningen, som tager hensyn til miljømæssige og økonomiske aspekter, herunder tidsplanen for sådanne linjeføringer; bemærker, at det i miljøkonsekvensvurderingen kræves, at Nord Stream fremlægger en vurdering af alternativer til den valgte linjeføring; |
| --- | --- |

26.

understreger i lyset af EU’s voksende efterspørgsel efter gas, at der bør gennemføres analyser af og tilskyndes til alternative linjeføringer for gasledningen, som tager hensyn til miljømæssige og økonomiske aspekter, herunder tidsplanen for sådanne linjeføringer; bemærker, at det i miljøkonsekvensvurderingen kræves, at Nord Stream fremlægger en vurdering af alternativer til den valgte linjeføring;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at foretage en sådan analyse i dialog med interesserede kyststater, investoren og HELCOM under hensyntagen til relevante ngo’ers udtalelser; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at foretage en sådan analyse i dialog med interesserede kyststater, investoren og HELCOM under hensyntagen til relevante ngo’ers udtalelser;

| 28. | understreger, at der må herske fuld klarhed omkring spørgsmålet om økonomisk kompensation for eventuelle fejl eller skader, før arbejdet overhovedet kan påbegyndes; gør opmærksom på, at en alvorlig fejl i rørledningen kan føre til komplikationer for staterne omkring Østersøen og kunne være ødelæggende for havmiljøet; mener, at Nord Stream bør påtage sig det fulde erstatningsansvar; |
| --- | --- |

28.

understreger, at der må herske fuld klarhed omkring spørgsmålet om økonomisk kompensation for eventuelle fejl eller skader, før arbejdet overhovedet kan påbegyndes; gør opmærksom på, at en alvorlig fejl i rørledningen kan føre til komplikationer for staterne omkring Østersøen og kunne være ødelæggende for havmiljøet; mener, at Nord Stream bør påtage sig det fulde erstatningsansvar;

| 29. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foretage en omhyggelig vurdering af de økonomiske, budgetmæssige og gennemsigtighedsrelaterede aspekter ved Nord Stream-projektet og de virksomheder, der er involveret heri; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foretage en omhyggelig vurdering af de økonomiske, budgetmæssige og gennemsigtighedsrelaterede aspekter ved Nord Stream-projektet og de virksomheder, der er involveret heri;

| 30. | opfordrer Kommissionen til inden for den nordlige dimensions partnerskab eller i sammenhæng med Østersøstrategien, at undersøge mulighederne for at kræve, hvad der svarer til »planning gain« (planlægningsgevinst) fra Nord Stream i forbindelse med mulige genopretningsprojekter i det finsk-russiske grænseområde, hvor rørledningen foreslås startet; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til inden for den nordlige dimensions partnerskab eller i sammenhæng med Østersøstrategien, at undersøge mulighederne for at kræve, hvad der svarer til »planning gain« (planlægningsgevinst) fra Nord Stream i forbindelse med mulige genopretningsprojekter i det finsk-russiske grænseområde, hvor rørledningen foreslås startet;

| 31. | bemærker følgende beslutninger truffet i visse medlemsstater:






  — | den svenske regerings beslutning af 12. februar 2008 om at kræve yderligere dokumentation fra Nord Stream AG som følge af betydelige proceduremæssige og faktuelle mangler, navnlig manglen på en analyse af en alternativ rute og af muligheden for at opgive at anlægge rørledningen |
| --- | --- | --- |

31.

bemærker følgende beslutninger truffet i visse medlemsstater:

—

den svenske regerings beslutning af 12. februar 2008 om at kræve yderligere dokumentation fra Nord Stream AG som følge af betydelige proceduremæssige og faktuelle mangler, navnlig manglen på en analyse af en alternativ rute og af muligheden for at opgive at anlægge rørledningen

| — | det litauiske parlaments holdning af 27. marts 2007, hvori der peges på behovet for at suspendere gennemførelsen af store infrastrukturprojekter i Østersøen, så længe der ikke er foretaget nogen dybdegående analyse af alternative løsninger eller uafhængige og omfattende miljøkonsekvensvurderinger |
| --- | --- |

—

det litauiske parlaments holdning af 27. marts 2007, hvori der peges på behovet for at suspendere gennemførelsen af store infrastrukturprojekter i Østersøen, så længe der ikke er foretaget nogen dybdegående analyse af alternative løsninger eller uafhængige og omfattende miljøkonsekvensvurderinger

| — | den estiske regerings beslutning af 21. september 2007 om ikke at give tilladelse til undervandsundersøgelser i Estlands eksklusive økonomiske zone som følge af usikkerhed omkring disse undersøgelsers omfang og størrelsesorden; |
| --- | --- |

—

den estiske regerings beslutning af 21. september 2007 om ikke at give tilladelse til undervandsundersøgelser i Estlands eksklusive økonomiske zone som følge af usikkerhed omkring disse undersøgelsers omfang og størrelsesorden;

| 32. | beklager, at grønbogen »En fremtidig havpolitik for EU« ikke beskæftiger sig med problemerne i forbindelse med store projekter som f.eks. rørledninger i havet; beklager endvidere, at Kommissionen i de retlige instrumenter og meddelelser vedrørende havstrategier, som den har taget initiativet til, normalt forbigår spørgsmålet om rørledninger i havet, selv om det har afgørende betydning for såvel miljøbeskyttelse som EU’s energisikkerhed; |
| --- | --- |

32.

beklager, at grønbogen »En fremtidig havpolitik for EU« ikke beskæftiger sig med problemerne i forbindelse med store projekter som f.eks. rørledninger i havet; beklager endvidere, at Kommissionen i de retlige instrumenter og meddelelser vedrørende havstrategier, som den har taget initiativet til, normalt forbigår spørgsmålet om rørledninger i havet, selv om det har afgørende betydning for såvel miljøbeskyttelse som EU’s energisikkerhed;

| 33. | kræver, at der stilles en uafhængig miljøkonsekvensvurdering til rådighed for et dybdegående samråd med de relevante myndigheder og offentligheden i alle kyststater; |
| --- | --- |

33.

kræver, at der stilles en uafhængig miljøkonsekvensvurdering til rådighed for et dybdegående samråd med de relevante myndigheder og offentligheden i alle kyststater;

| 34. | fremhæver betydningen af at følge en gennemsigtig kommunikationsstrategi for så vidt angår resultaterne af miljøkonsekvensvurderingen og af aktivt at videreformidle disse resultater til alle EU-medlemsstater, navnlig Østersøkyststaterne; |
| --- | --- |

34.

fremhæver betydningen af at følge en gennemsigtig kommunikationsstrategi for så vidt angår resultaterne af miljøkonsekvensvurderingen og af aktivt at videreformidle disse resultater til alle EU-medlemsstater, navnlig Østersøkyststaterne;

| 35. | gentager derfor sin opfordring fra ovennævnte beslutning af 14. november 2006 til, at der fremsættes forslag om en obligatorisk mekanisme for drøftelser mellem medlemsstaterne, og sit krav om, at Rådet på internationalt niveau gør en indsats for, at der udvikles obligatoriske miljøkonsekvensvurderinger i forbindelserne mellem EU og tredjelande; |
| --- | --- |

35.

gentager derfor sin opfordring fra ovennævnte beslutning af 14. november 2006 til, at der fremsættes forslag om en obligatorisk mekanisme for drøftelser mellem medlemsstaterne, og sit krav om, at Rådet på internationalt niveau gør en indsats for, at der udvikles obligatoriske miljøkonsekvensvurderinger i forbindelserne mellem EU og tredjelande;

| 36. | bemærker, at den nordeuropæiske gaslednings linjeføring bør opfylde de strategiske og økonomiske mål i beslutning nr. 1364/2006/EF uden at dette indebærer nogen form for miljøskader; |
| --- | --- |

36.

bemærker, at den nordeuropæiske gaslednings linjeføring bør opfylde de strategiske og økonomiske mål i beslutning nr. 1364/2006/EF uden at dette indebærer nogen form for miljøskader;

| 37. | opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at etableringen af Nord Stream-rørledningen i fuldt omfang overholder EU-lovgivningen om miljøkonsekvensvurderinger og alle internationale konventioner; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at etableringen af Nord Stream-rørledningen i fuldt omfang overholder EU-lovgivningen om miljøkonsekvensvurderinger og alle internationale konventioner;

| 38. | opfordrer i særdeleshed Kommissionen til at sikre overholdelse af bestemmelserne i ovennævnte dokumenter, dvs. UNCLOS, Helsinkikonventionen, Espookonventionen, Århuskonventionen og direktiv 85/337/EØF, 97/11/EF, 92/43/EØF og 79/409/EØF, samt af artikel 10 i EF-traktaten, forsigtighedsprincippet og princippet om bæredygtig udvikling og til i tilfælde af manglende overholdelse af de ovennævnte forpligtelser at indlede en procedure i henhold til artikel 226 i EF-traktaten; |
| --- | --- |

38.

opfordrer i særdeleshed Kommissionen til at sikre overholdelse af bestemmelserne i ovennævnte dokumenter, dvs. UNCLOS, Helsinkikonventionen, Espookonventionen, Århuskonventionen og direktiv 85/337/EØF, 97/11/EF, 92/43/EØF og 79/409/EØF, samt af artikel 10 i EF-traktaten, forsigtighedsprincippet og princippet om bæredygtig udvikling og til i tilfælde af manglende overholdelse af de ovennævnte forpligtelser at indlede en procedure i henhold til artikel 226 i EF-traktaten;

| 39. | mener, at det i lyset af Ruslands aktuelle politiske situation og geopolitiske ambitioner er af stor betydning, at Rusland udviser god vilje i forbindelse med samarbejdet om den europæiske energipolitik; understreger betydningen af, at Rusland ratificerer energichartertraktaten og transitprotokollen hertil, da en sådan ratificering vil mindske risikoen for konflikter omkring projekter, som f.eks. Nord Stream; |
| --- | --- |

39.

mener, at det i lyset af Ruslands aktuelle politiske situation og geopolitiske ambitioner er af stor betydning, at Rusland udviser god vilje i forbindelse med samarbejdet om den europæiske energipolitik; understreger betydningen af, at Rusland ratificerer energichartertraktaten og transitprotokollen hertil, da en sådan ratificering vil mindske risikoen for konflikter omkring projekter, som f.eks. Nord Stream;

| 40. | opfordrer Kommissionen til inden for sine beføjelsers rammer at evaluere den konkurrencesituation, der vil opstå på markedet efter en mulig færdiggørelse af Nord Stream-rørledningen, og til om nødvendigt at træffe foranstaltninger for at forhindre Gazprom i at tilkæmpe sig en dominerende rolle på EU’s gasmarkeder uden samtidig at garantere EU-virksomheder tilsvarende adgang til det russiske energimarked; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til inden for sine beføjelsers rammer at evaluere den konkurrencesituation, der vil opstå på markedet efter en mulig færdiggørelse af Nord Stream-rørledningen, og til om nødvendigt at træffe foranstaltninger for at forhindre Gazprom i at tilkæmpe sig en dominerende rolle på EU’s gasmarkeder uden samtidig at garantere EU-virksomheder tilsvarende adgang til det russiske energimarked;

| 41. | foreslår, at der oprettes et fælles overvågningssystem for rørledningen, der skal omfatte alle lande i Østersøregionen; foreslår endvidere, at forpligtelsen til at yde erstatning for miljøskader udelukkende kommer til at påhvile Nord Stream; |
| --- | --- |

41.

foreslår, at der oprettes et fælles overvågningssystem for rørledningen, der skal omfatte alle lande i Østersøregionen; foreslår endvidere, at forpligtelsen til at yde erstatning for miljøskader udelukkende kommer til at påhvile Nord Stream;

| 42. | konstaterer, at der ikke findes nogen institutionelle strukturer, som er i stand til på adækvat vis at tage sig af de miljømæssige og geopolitiske sikkerhedsspørgsmål i forbindelse med dette projekt; foreslår derfor, at Kommissionen opretter en passende stilling, hvis indehaver skal have til opgave at tage sig af nuværende og fremtidige projekter under tilsyn af Unionens højtstående repræsentant for udenrigs- og sikkerhedspolitik og Kommissionens næstformand; |
| --- | --- |

42.

konstaterer, at der ikke findes nogen institutionelle strukturer, som er i stand til på adækvat vis at tage sig af de miljømæssige og geopolitiske sikkerhedsspørgsmål i forbindelse med dette projekt; foreslår derfor, at Kommissionen opretter en passende stilling, hvis indehaver skal have til opgave at tage sig af nuværende og fremtidige projekter under tilsyn af Unionens højtstående repræsentant for udenrigs- og sikkerhedspolitik og Kommissionens næstformand;

| 43. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

43.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  Se Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1).

(2)  EFT L 73 af 14.3.1997, s. 5.

(3)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(4)  EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

(5)  EUT C 314 E af 21.12.2006, s. 131.

(6)  EUT C 314 E af 21.12.2006, s. 330.

(7)  EUT L 262 af 22.9.2006, s. 1.

(8)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0413.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/11

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Afghanistans stabilisering

P6_TA(2008)0337

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2008 om stabilisering af Afghanistan: udfordringer for EU og det internationale samfund (2007/2208 (INI))

2009/C 294 E/03

Europa-Parlamentet,

der henviser til sine mange tidligere beslutninger om Afghanistan og senest sin beslutning af 18. januar 2006 (1),

der henviser til aftalen »Afghanistan Compact«, som blev vedtaget på London-konferencen den 1. februar 2006, og til den afghanske regerings og det internationale samfunds anerkendelse af, at der er behov for et stærkt politisk, sikkerhedsmæssigt og økonomisk engagement for at nå målene inden for de fastlagte frister, og at en vellykket gennemførelse af »Compact« afhænger af en effektiv koordinations- og overvågningsmekanisme,

der henviser til erklæringen fra stats- og regeringscheferne for de lande, der bidrager til den internationale sikkerhedsstyrke (ISAF) i Afghanistan, offentliggjort ved NATO-topmødet i Bukarest den 3. april 2008,

der henviser til FN's Generalsekretærs rapporter af 21. september 2007 og 6. marts 2008 om situationen i Afghanistan og dens betydning for den internationale fred og sikkerhed,

der henviser til resultaterne af den internationale konference til støtte for Afghanistan, der blev afholdt i Paris den 12. juni 2008,

der henviser til den afghanske regerings nationale narkotikabekæmpelsesstrategi, der blev iværksat på ovennævnte Londonkonference,

der henviser til sin henstilling til Rådet af 25. oktober 2007 om produktion af opium til medicinske formål i Afghanistan (2),

der henviser til de relevante rådskonklusioner, navnlig AGEX-Rådets konklusioner af 10. marts 2008, 29. april 2008 og 26.-27. maj 2008,

der henviser til Rådets fælles aktion 2007/369/FUSP af 30. maj 2007 om oprettelse af Den Europæiske Unions politimission i Afghanistan (EUPOL AFGHANISTAN) (3) og Rådets fælles aktion 2007/733/FUSP af 13. november 2007 om ændring af fælles aktion 2007/369/FUSP (4),

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2008 (5),

der henviser til Kommissionens nationale vejledende program, der øremærker 600 mio. EUR til Den Islamiske Republik Afghanistan i regnskabsårene 2007-2010,

der henviser til besøg af en delegation fra det afghanske parlaments underhus (»Wolesi Jirga«) i Europa-Parlamentet den 26.-30. november 2007,

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A6-0269/2008),

| A. | der henviser til, at Afghanistan befinder sig ved en skillevej, hvilket ses af det voksende antal terrorhandlinger, den stigende voldelige opstand, en alvorligt forværret sikkerhedssituation, og den øgede opiumsproduktion samt den stigende folkelige utilfredshed med korruption og regeringssvigt; der henviser til, at levevilkårene for ganske mange grupper i den afghanske befolkning trods det internationale samfunds indsats og den delvist succesfulde civile genopbygning er ikke blevet forbedret; der henviser til, at den aktuelle trussel, som Afghanistan står over for, kræver en indsats på kort sigt, men at langsigtede løsninger kun vil kunne skabes via omfattende forbedringer i forvaltningen og gennem opbygningen af en stærkere stat, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Afghanistan befinder sig ved en skillevej, hvilket ses af det voksende antal terrorhandlinger, den stigende voldelige opstand, en alvorligt forværret sikkerhedssituation, og den øgede opiumsproduktion samt den stigende folkelige utilfredshed med korruption og regeringssvigt; der henviser til, at levevilkårene for ganske mange grupper i den afghanske befolkning trods det internationale samfunds indsats og den delvist succesfulde civile genopbygning er ikke blevet forbedret; der henviser til, at den aktuelle trussel, som Afghanistan står over for, kræver en indsats på kort sigt, men at langsigtede løsninger kun vil kunne skabes via omfattende forbedringer i forvaltningen og gennem opbygningen af en stærkere stat,

| B. | der henviser til, at USA — med støtte fra Det Forenede Kongerige — indledte »Operation Enduring Freedom« den 7. oktober 2001; der henviser til, at fire andre EU-medlemsstater — Tjekkiet, Frankrig, Polen og Rumænien — er blandt de koalitionsstyrker, der deltager i operationen; der henviser til, at alle EU-medlemsstater, med undtagelse af Cypern og Malta, bidrager med tropper til den NATO-ledede ISAF-mission, der består af mere end 21 500soldater; der henviser til, at de første provinsgenopbygningshold (PRT) påbegyndte arbejdet i slutningen af 2001, og at der i øjeblikket er ca. 25 PRT i hele landet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at USA — med støtte fra Det Forenede Kongerige — indledte »Operation Enduring Freedom« den 7. oktober 2001; der henviser til, at fire andre EU-medlemsstater — Tjekkiet, Frankrig, Polen og Rumænien — er blandt de koalitionsstyrker, der deltager i operationen; der henviser til, at alle EU-medlemsstater, med undtagelse af Cypern og Malta, bidrager med tropper til den NATO-ledede ISAF-mission, der består af mere end 21 500soldater; der henviser til, at de første provinsgenopbygningshold (PRT) påbegyndte arbejdet i slutningen af 2001, og at der i øjeblikket er ca. 25 PRT i hele landet,

| C. | der henviser til, at der er et betydeligt misforhold mellem det beløb, som det internationale samfund bruger på militære operationer på den ene side og på civil genopbygning og humanitær bistand på den anden; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er et betydeligt misforhold mellem det beløb, som det internationale samfund bruger på militære operationer på den ene side og på civil genopbygning og humanitær bistand på den anden;

| D. | der henviser til, at mere end halvdelen af indbyggerne i Afghanistan lever under fattigdomsgrænsen, og at landets økonomi er en af de svageste i verden med en arbejdsløshed på op mod 40 %, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at mere end halvdelen af indbyggerne i Afghanistan lever under fattigdomsgrænsen, og at landets økonomi er en af de svageste i verden med en arbejdsløshed på op mod 40 %,

| E. | der henviser til, at Afghanistans sundhedssektor er begyndt at skabe de første lovende resultater, bl.a. et fald på 24 % i spædbarnsdødeligheden siden Talibans fald, et højere antal babyer, der overlever deres første leveår, og en højere procentdel af afghanere, der har direkte adgang til primær sundhedspleje, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Afghanistans sundhedssektor er begyndt at skabe de første lovende resultater, bl.a. et fald på 24 % i spædbarnsdødeligheden siden Talibans fald, et højere antal babyer, der overlever deres første leveår, og en højere procentdel af afghanere, der har direkte adgang til primær sundhedspleje,

| F. | der henviser til, at Afghanistans uddannelsessystem viser de første tegn på positiv udvikling, bl.a. et øget antal børn, navnlig piger, studerende og lærere, der er vendt tilbage til skolerne, den løbende rehabilitering af grundskolerne og uddannelse af lærere, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Afghanistans uddannelsessystem viser de første tegn på positiv udvikling, bl.a. et øget antal børn, navnlig piger, studerende og lærere, der er vendt tilbage til skolerne, den løbende rehabilitering af grundskolerne og uddannelse af lærere,

| G. | der henviser til, at der ikke findes nogen officielle civile dødstal i Afghanistan, men at FN's generalsekretærs rapport af 6. marts 2008 om situationen i Afghanistan påpeger, at mængden af oprørs- og terroraktiviteter steg skarpt i 2007 i forhold til det foregående år, at der i gennemsnit blev registreret 566 episoder om måneden i 2007 sammenlignet med 425 om måneden det foregående år, og at over 1 500 var civile af de mere end 8 000 konfliktrelaterede dødsfald i 2007, hvilket er det højeste antal omkomne siden Talibans fald i 2001, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der ikke findes nogen officielle civile dødstal i Afghanistan, men at FN's generalsekretærs rapport af 6. marts 2008 om situationen i Afghanistan påpeger, at mængden af oprørs- og terroraktiviteter steg skarpt i 2007 i forhold til det foregående år, at der i gennemsnit blev registreret 566 episoder om måneden i 2007 sammenlignet med 425 om måneden det foregående år, og at over 1 500 var civile af de mere end 8 000 konfliktrelaterede dødsfald i 2007, hvilket er det højeste antal omkomne siden Talibans fald i 2001,

| H. | der henviser til, at den nye afghanske forfatning ikke garanterer fuld religionsfrihed, eftersom det fortsat er strafbart at forlade islam, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den nye afghanske forfatning ikke garanterer fuld religionsfrihed, eftersom det fortsat er strafbart at forlade islam,

| I. | der henviser til, at det fælles koordinations- og kontroludvalg for Afghanistan på sit møde den 5. og 6. februar 2008 i Tokyo påbegyndte forberedelserne til en international konference, der skal gøre status over fremskridtene i gennemførelsen af Afghanistan Compact, der blev vedtaget på ovennævnte Londonkonference i 2006, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det fælles koordinations- og kontroludvalg for Afghanistan på sit møde den 5. og 6. februar 2008 i Tokyo påbegyndte forberedelserne til en international konference, der skal gøre status over fremskridtene i gennemførelsen af Afghanistan Compact, der blev vedtaget på ovennævnte Londonkonference i 2006,

| J. | der henviser til, at den hurtige vurderingsundersøgelse om opium i Afghanistan fra vinteren 2008 (udarbejdet af FN's Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet (UNODC)) bekræfter tendenserne fra 2007-undersøgelsen, ifølge hvilken antallet af opiumfri provinser mod nord og i centrum måske nok stiger, men at dyrkningen mod syd og vest sandsynligvis vil vokse; der henviser til, at 2007-rapporten på den ene side gentager misforståelsen om, at provinser med lidt eller ingen opiumsdyrkning er »opiumfri«, men på den anden side understreger forbindelsen mellem usikkerhed og narkotikaproduktion; der henviser til, at en narkotikabekæmpende politiks primære værktøjer er sideløbende fjernelse af afgrøder, forbud (som er langt mere komplekst end at anholde smuglere) og udvikling (alternative indkomstgrundlag), |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den hurtige vurderingsundersøgelse om opium i Afghanistan fra vinteren 2008 (udarbejdet af FN's Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet (UNODC)) bekræfter tendenserne fra 2007-undersøgelsen, ifølge hvilken antallet af opiumfri provinser mod nord og i centrum måske nok stiger, men at dyrkningen mod syd og vest sandsynligvis vil vokse; der henviser til, at 2007-rapporten på den ene side gentager misforståelsen om, at provinser med lidt eller ingen opiumsdyrkning er »opiumfri«, men på den anden side understreger forbindelsen mellem usikkerhed og narkotikaproduktion; der henviser til, at en narkotikabekæmpende politiks primære værktøjer er sideløbende fjernelse af afgrøder, forbud (som er langt mere komplekst end at anholde smuglere) og udvikling (alternative indkomstgrundlag),

| K. | der henviser til, at hundredvis af afghanske fanger fortsat tilbageholdes under USA's program med hemmelige tilbageholdelser i forskellige fængselsfaciliteter, såsom Bagram-militærbasen og i Guantánamo, i strid med den humanitære folkeret og international menneskerettighedslovgivning; der henviser til, at fanger i afghansk varetægt fortsat står over for et retshåndhævende system, der ikke lever op til minimumsstandarderne for retsstater og ikke respekterer grundlæggende menneskerettigheder, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at hundredvis af afghanske fanger fortsat tilbageholdes under USA's program med hemmelige tilbageholdelser i forskellige fængselsfaciliteter, såsom Bagram-militærbasen og i Guantánamo, i strid med den humanitære folkeret og international menneskerettighedslovgivning; der henviser til, at fanger i afghansk varetægt fortsat står over for et retshåndhævende system, der ikke lever op til minimumsstandarderne for retsstater og ikke respekterer grundlæggende menneskerettigheder,

| 1. | er af den holdning, at Afghanistan som følge af landets historie i de seneste 30 år, der har været præget af den sovjetiske besættelse, kampe mellem de forskellige mujahedinske grupper og undertrykkelse under Talibanstyret, nu har igangsat en vigtig og kompliceret genopbygning af samfundet, og at landet bør styrke sine institutioner og i højere grad opfylde borgernes mest grundlæggende behov til f.eks. uddannelse, bolig, sundhed, ernæring og offentlig sikkerhed; glæder sig over den indsats og de fremskridt, det afghanske folk og Afghanistans institutioner har gjort siden 2002 i forhold til at få indført retsstatsprincipper og demokrati og i forsøget på at opnå stabilitet; |
| --- | --- |

1.

er af den holdning, at Afghanistan som følge af landets historie i de seneste 30 år, der har været præget af den sovjetiske besættelse, kampe mellem de forskellige mujahedinske grupper og undertrykkelse under Talibanstyret, nu har igangsat en vigtig og kompliceret genopbygning af samfundet, og at landet bør styrke sine institutioner og i højere grad opfylde borgernes mest grundlæggende behov til f.eks. uddannelse, bolig, sundhed, ernæring og offentlig sikkerhed; glæder sig over den indsats og de fremskridt, det afghanske folk og Afghanistans institutioner har gjort siden 2002 i forhold til at få indført retsstatsprincipper og demokrati og i forsøget på at opnå stabilitet;

| 2. | er overbevist om, at landet er blevet et testtilfælde for den internationale udviklingsbistand og bi- og multilateralt samarbejde; understreger behovet for, at det internationale samfund fortsat samarbejder med den afghanske regering og den afghanske befolkning for at vise, at det er i stand til at standse den onde cirkel med vold og fattigdom og for at stille landet varig fred og sikkerhed i udsigt; opfordrer Rådet og Kommissionen til at fremlægge et initiativ til et internationalt råd bestående af de største bidragsydere og FN-organisationer, eventuelt ledet af FN's bistandsmission i Afghanistan og baseret på konceptet for FN's Fredsopbygningskommission, med henblik på at harmonisere de forskellige genopbygningsbestræbelser i Afghanistan; |
| --- | --- |

2.

er overbevist om, at landet er blevet et testtilfælde for den internationale udviklingsbistand og bi- og multilateralt samarbejde; understreger behovet for, at det internationale samfund fortsat samarbejder med den afghanske regering og den afghanske befolkning for at vise, at det er i stand til at standse den onde cirkel med vold og fattigdom og for at stille landet varig fred og sikkerhed i udsigt; opfordrer Rådet og Kommissionen til at fremlægge et initiativ til et internationalt råd bestående af de største bidragsydere og FN-organisationer, eventuelt ledet af FN's bistandsmission i Afghanistan og baseret på konceptet for FN's Fredsopbygningskommission, med henblik på at harmonisere de forskellige genopbygningsbestræbelser i Afghanistan;

| 3. | henleder opmærksomheden på de varige konsekvenser af de krige, der har fundet sted i landet, de millioner af ofre, de handicappede, flygtningene og de fordrevne samt de betydelige omkostninger som følge af ødelæggelsen af næsten hele hovedinfrastrukturen; |
| --- | --- |

3.

henleder opmærksomheden på de varige konsekvenser af de krige, der har fundet sted i landet, de millioner af ofre, de handicappede, flygtningene og de fordrevne samt de betydelige omkostninger som følge af ødelæggelsen af næsten hele hovedinfrastrukturen;

| 4. | fordømmer på det kraftigste terrorangrebet mod den indiske ambassade i Kabul den 7. juli 2008, der krævede mere end 40 dødsofre, heriblandt fire medarbejdere ved ambassaden; udtrykker sin dybeste medfølelse med ofrenes familier og de tilskadekomne og over for den afghanske og indiske regering; |
| --- | --- |

4.

fordømmer på det kraftigste terrorangrebet mod den indiske ambassade i Kabul den 7. juli 2008, der krævede mere end 40 dødsofre, heriblandt fire medarbejdere ved ambassaden; udtrykker sin dybeste medfølelse med ofrenes familier og de tilskadekomne og over for den afghanske og indiske regering;

| 5. | mener, at forholdet mellem Afghanistan og Pakistan har været kilde til en stor del af ustabiliteten i regionen, og konkluderer derfor, at stabilisering af regionen forudsætter en omfattende politik, der er tilpasset til dette forhold; håber, at den nye regering i Pakistan vil betyde, at bedringen i det bilaterale forhold vil få tilført ny energi; mener imidlertid, at de to lande uden det internationale samfunds aktive engagement og støtte ikke vil være i stand til at gøre sig fri af deres vanskelige bilaterale forhold; erkender, at sikkerheden i Afghanistan i vid udstrækning afhænger af demokratiseringen af Pakistan; opfordrer det internationale samfund til at iværksætte og støtte tiltag, der mindsker spændingerne mellem Afghanistan og Pakistan, herunder et langsigtet program for stabilisering og udvikling af den grænseoverskridende region under inddragelse af de berørte parter på begge sider; |
| --- | --- |

5.

mener, at forholdet mellem Afghanistan og Pakistan har været kilde til en stor del af ustabiliteten i regionen, og konkluderer derfor, at stabilisering af regionen forudsætter en omfattende politik, der er tilpasset til dette forhold; håber, at den nye regering i Pakistan vil betyde, at bedringen i det bilaterale forhold vil få tilført ny energi; mener imidlertid, at de to lande uden det internationale samfunds aktive engagement og støtte ikke vil være i stand til at gøre sig fri af deres vanskelige bilaterale forhold; erkender, at sikkerheden i Afghanistan i vid udstrækning afhænger af demokratiseringen af Pakistan; opfordrer det internationale samfund til at iværksætte og støtte tiltag, der mindsker spændingerne mellem Afghanistan og Pakistan, herunder et langsigtet program for stabilisering og udvikling af den grænseoverskridende region under inddragelse af de berørte parter på begge sider;

| 6. | glæder sig over den indsats og de fremskridt, det afghanske folk og de afghanske institutioner har gjort siden 2002 i forhold til at få indført retsstatsprincippet og demokrati og i forsøget på at opnå stabilitet; anser disse resultater for at være ekstremt vigtige, hvad angår de strukturproblemer i form af manglende lovlighed og respekt for menneskelig værdighed, der karakteriserede Afghanistan under Sovjetregimet og Taliban; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over den indsats og de fremskridt, det afghanske folk og de afghanske institutioner har gjort siden 2002 i forhold til at få indført retsstatsprincippet og demokrati og i forsøget på at opnå stabilitet; anser disse resultater for at være ekstremt vigtige, hvad angår de strukturproblemer i form af manglende lovlighed og respekt for menneskelig værdighed, der karakteriserede Afghanistan under Sovjetregimet og Taliban;

| 7. | mener navnlig, at de høje stemmeprocenter ved landets forskellige valg vidner om Afghanistans kvinders og mænds ønske om at være med til at etablere et land baseret på principperne for aktivt deltagelsesdemokrati, understreger, at disse valg har udgjort et eksempel i den regionale sammenhæng og for udviklingslande, der oplever alvorlige væbnede konflikter; |
| --- | --- |

7.

mener navnlig, at de høje stemmeprocenter ved landets forskellige valg vidner om Afghanistans kvinders og mænds ønske om at være med til at etablere et land baseret på principperne for aktivt deltagelsesdemokrati, understreger, at disse valg har udgjort et eksempel i den regionale sammenhæng og for udviklingslande, der oplever alvorlige væbnede konflikter;

| 8. | understreger behovet for, at Afghanistans institutioner fortsætter med at bekæmpe alle former for korruption, og at der bliver iværksat effektive politikker til forbedring af befolkningens sociale forhold; |
| --- | --- |

8.

understreger behovet for, at Afghanistans institutioner fortsætter med at bekæmpe alle former for korruption, og at der bliver iværksat effektive politikker til forbedring af befolkningens sociale forhold;

| 9. | bemærker, at EU i Afghanistan primært er kendt som en humanitær organisation, men mener, at der også er behov for, at EU ses som havende en større politisk indflydelse, og opfordrer derfor Kommissionen til at foreslå strategier, hvormed EU under hensyntagen til det afghanske folks naturlige suverænitet kunne styrke sin synlighed, når det styrker det civile, politiske og bureaukratiske system, indtil regeringsinfrastrukturen når en periode med større stabilitet og lovmæssighed; |
| --- | --- |

9.

bemærker, at EU i Afghanistan primært er kendt som en humanitær organisation, men mener, at der også er behov for, at EU ses som havende en større politisk indflydelse, og opfordrer derfor Kommissionen til at foreslå strategier, hvormed EU under hensyntagen til det afghanske folks naturlige suverænitet kunne styrke sin synlighed, når det styrker det civile, politiske og bureaukratiske system, indtil regeringsinfrastrukturen når en periode med større stabilitet og lovmæssighed;

| 10. | understreger behovet for, at det internationale samfund koordinerer sin indsats bedre for at kunne yde effektiv og bæredygtig hjælp til civile; opfordrer derfor også til et balanceret budget, der tildeler tilstrækkelige midler til civil genopbygning og humanitær hjælp, eftersom opnåelsen af sikkerhed og respekt for retsstatsprincippet er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

10.

understreger behovet for, at det internationale samfund koordinerer sin indsats bedre for at kunne yde effektiv og bæredygtig hjælp til civile; opfordrer derfor også til et balanceret budget, der tildeler tilstrækkelige midler til civil genopbygning og humanitær hjælp, eftersom opnåelsen af sikkerhed og respekt for retsstatsprincippet er af afgørende betydning;

| 11. | glæder sig over, at der på ovennævnte internationale konference af 12. juni 2008 ikke alene blev givet tilsagn om et yderligere beløb på 21 mia. USD, men at der også blev set nærmere på de procedurer, der er nødvendige for at sikre dels en international bistand, der mere effektivt og præcist målrettes mod prioriteringerne, dels forebyggelse af korruption; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over, at der på ovennævnte internationale konference af 12. juni 2008 ikke alene blev givet tilsagn om et yderligere beløb på 21 mia. USD, men at der også blev set nærmere på de procedurer, der er nødvendige for at sikre dels en international bistand, der mere effektivt og præcist målrettes mod prioriteringerne, dels forebyggelse af korruption;

| 12. | understreger, at der kræves en væsentlig styrkelse af politisk vilje og engagement, som desuden skal følges op af ikke kun en vilje til at udsende yderligere kampstyrker til de vanskeligste områder uden restriktioner i form af nationale forbehold, men også af en presserende og styrket indsats, hvad angår civil genopbygning, for at konsolidere fremskridt og genskabe den afghanske befolknings tillid på et langsigtet og bæredygtigt grundlag; mener navnlig, at »Operation Enduring Freedom« kan virke mod hensigten, hvis det militære pres på oprørerne ikke modsvares af en styrket politisk proces, hvorved de afghanske myndigheder rækker hånden frem til alle dele af befolkningen, der anerkender forfatningen og nedlægger våbnene; bemærker i denne forbindelse desuden, at det humanitære samfund — bestående af FN og ikke-statslige organisationer — er nødt til at styrke koordineringen, undgå ad hoc-initiativer og udarbejde beredskabsplaner og nødplanlægning; |
| --- | --- |

12.

understreger, at der kræves en væsentlig styrkelse af politisk vilje og engagement, som desuden skal følges op af ikke kun en vilje til at udsende yderligere kampstyrker til de vanskeligste områder uden restriktioner i form af nationale forbehold, men også af en presserende og styrket indsats, hvad angår civil genopbygning, for at konsolidere fremskridt og genskabe den afghanske befolknings tillid på et langsigtet og bæredygtigt grundlag; mener navnlig, at »Operation Enduring Freedom« kan virke mod hensigten, hvis det militære pres på oprørerne ikke modsvares af en styrket politisk proces, hvorved de afghanske myndigheder rækker hånden frem til alle dele af befolkningen, der anerkender forfatningen og nedlægger våbnene; bemærker i denne forbindelse desuden, at det humanitære samfund — bestående af FN og ikke-statslige organisationer — er nødt til at styrke koordineringen, undgå ad hoc-initiativer og udarbejde beredskabsplaner og nødplanlægning;

| 13. | understreger, at EU bør benytte sig af den erfaring og ekspertise, der findes hos EU's missioner og hos de medlemsstater, der allerede har en militær eller civil tilstedeværelse på afghansk territorium i forbindelse med stabiliseringen og genopbygningen af Afghanistan; |
| --- | --- |

13.

understreger, at EU bør benytte sig af den erfaring og ekspertise, der findes hos EU's missioner og hos de medlemsstater, der allerede har en militær eller civil tilstedeværelse på afghansk territorium i forbindelse med stabiliseringen og genopbygningen af Afghanistan;

| 14. | støtter NATO-styrkernes indsats for at forbedre sikkerheden i landet og tage hånd om lokal og international terrorisme og mener, at disse styrkers tilstedeværelse er afgørende for at sikre landets fremtid; |
| --- | --- |

14.

støtter NATO-styrkernes indsats for at forbedre sikkerheden i landet og tage hånd om lokal og international terrorisme og mener, at disse styrkers tilstedeværelse er afgørende for at sikre landets fremtid;

| 15. | opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at støtte indsatsen mod terrorisme, religiøs ekstremisme, etnisk ekstremisme, etnisk separatisme og alle handlinger, der sigter mod at undergrave Afghanistans territoriale integritet, enhed som stat og nationale suverænitet; |
| --- | --- |

15.

opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at støtte indsatsen mod terrorisme, religiøs ekstremisme, etnisk ekstremisme, etnisk separatisme og alle handlinger, der sigter mod at undergrave Afghanistans territoriale integritet, enhed som stat og nationale suverænitet;

| 16. | henleder opmærksomheden på den tanke, at EU og dets medlemsstater bør støtte Afghanistan i etableringen af en stat med stærkere demokratiske institutioner, der er i stand til at sikre den nationale suverænitet, enhed som stat, territorial integritet, en bæredygtig økonomisk udvikling og det afghanske folks velstand, og respektere de historiske, religiøse, åndelige og kulturelle traditioner hos alle etniske og religiøse samfund, der befinder sig på afghansk territorium; |
| --- | --- |

16.

henleder opmærksomheden på den tanke, at EU og dets medlemsstater bør støtte Afghanistan i etableringen af en stat med stærkere demokratiske institutioner, der er i stand til at sikre den nationale suverænitet, enhed som stat, territorial integritet, en bæredygtig økonomisk udvikling og det afghanske folks velstand, og respektere de historiske, religiøse, åndelige og kulturelle traditioner hos alle etniske og religiøse samfund, der befinder sig på afghansk territorium;

| 17. | bemærker, at behovet for sanering er vigtigt i hele Afghanistan, men at fordeling af nødhjælp og sikkerhed giver særligt store problemer i det pashtundominerede område, og opfordrer derfor til, at genopbygningsaktiviteterne i det sydlige Afghanistan fremskyndes; |
| --- | --- |

17.

bemærker, at behovet for sanering er vigtigt i hele Afghanistan, men at fordeling af nødhjælp og sikkerhed giver særligt store problemer i det pashtundominerede område, og opfordrer derfor til, at genopbygningsaktiviteterne i det sydlige Afghanistan fremskyndes;

| 18. | henleder opmærksomheden på, at EU bør hjælpe europæiske investorer og tilskynde dem til at involvere sig i genopbygningen af Afghanistan, være på stedet og etablere virksomheder i landet; |
| --- | --- |

18.

henleder opmærksomheden på, at EU bør hjælpe europæiske investorer og tilskynde dem til at involvere sig i genopbygningen af Afghanistan, være på stedet og etablere virksomheder i landet;

| 19. | påpeger, at de største problemer, som landet står over for, er genoprettelsen af sikkerheden og etableringen af en funktionsdygtig stat; bemærker, at Afghanistans sikkerhedsproblemer er mere komplekse end blot en krig mod terror og derfor kræver mere end en militær løsning; påpeger, at sikkerheden er en forudsætning for retsstaten, som til gengæld skaber gunstige betingelser for menneskelig udvikling, og at styrkelsen af retsstaten er et nødvendigt middel til at sætte borgerne i stand til at træffe økonomiske og sociale valg, der vil gøre det muligt for dem at leve et meningsfyldt og sundt liv, når det suppleres af tiltag til at genskabe en funktionsdygtig stat for at beskytte retsstatsprincippet, sikre adgang til offentlige basistjenesteydelser og sikre lige muligheder for folket; |
| --- | --- |

19.

påpeger, at de største problemer, som landet står over for, er genoprettelsen af sikkerheden og etableringen af en funktionsdygtig stat; bemærker, at Afghanistans sikkerhedsproblemer er mere komplekse end blot en krig mod terror og derfor kræver mere end en militær løsning; påpeger, at sikkerheden er en forudsætning for retsstaten, som til gengæld skaber gunstige betingelser for menneskelig udvikling, og at styrkelsen af retsstaten er et nødvendigt middel til at sætte borgerne i stand til at træffe økonomiske og sociale valg, der vil gøre det muligt for dem at leve et meningsfyldt og sundt liv, når det suppleres af tiltag til at genskabe en funktionsdygtig stat for at beskytte retsstatsprincippet, sikre adgang til offentlige basistjenesteydelser og sikre lige muligheder for folket;

| 20. | glæder sig over forpligtelsen i Afghanistan Compact til at arbejde hen imod et stabilt og velstående Afghanistan med god regeringsførelse og menneskerettighedsbeskyttelse for alle i henhold til retsstatsprincippet; mener, at Afghanistans Compact i mangel af klare prioriteter burde have fastlagt retningslinjer for, hvordan disse ambitiøse mål nås, og understreger derfor nødvendigheden af, at donorer sikrer, at deres programmer er i tråd med disse prioriteter, og at de tildelte ressourcer er passende og udbetales på effektiv vis; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over forpligtelsen i Afghanistan Compact til at arbejde hen imod et stabilt og velstående Afghanistan med god regeringsførelse og menneskerettighedsbeskyttelse for alle i henhold til retsstatsprincippet; mener, at Afghanistans Compact i mangel af klare prioriteter burde have fastlagt retningslinjer for, hvordan disse ambitiøse mål nås, og understreger derfor nødvendigheden af, at donorer sikrer, at deres programmer er i tråd med disse prioriteter, og at de tildelte ressourcer er passende og udbetales på effektiv vis;

| 21. | understreger det presserende behov for at udvikle en afbalanceret og bæredygtig tilgang til reformen af sikkerhedssektoren, i forbindelse med hvilken der oprettes en professionel national hær og politistyrke; understreger, at Afghanistans retssystem har alvorligt brug for investeringer, og at der er presserende behov for at fokusere på at udvide dets kapacitet og dygtighed; |
| --- | --- |

21.

understreger det presserende behov for at udvikle en afbalanceret og bæredygtig tilgang til reformen af sikkerhedssektoren, i forbindelse med hvilken der oprettes en professionel national hær og politistyrke; understreger, at Afghanistans retssystem har alvorligt brug for investeringer, og at der er presserende behov for at fokusere på at udvide dets kapacitet og dygtighed;

| 22. | henleder opmærksomheden på, at det generelle resultat af de seneste fem års indsats for at gennemføre en politireform, trods opnåelsen af nogle resultater til dato, har været skuffende, hvilket afspejler de alvorlige vanskeligheder, det internationale samfund står over for på stedet i forhold til opbygning af institutioner; tilskynder det internationale samfund generelt og navnlig EU's politimission til at fortsætte deres indsats for at udvikle Afghanistans egen politistyrke, som er karakteriseret ved respekt for menneskerettigheder og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

22.

henleder opmærksomheden på, at det generelle resultat af de seneste fem års indsats for at gennemføre en politireform, trods opnåelsen af nogle resultater til dato, har været skuffende, hvilket afspejler de alvorlige vanskeligheder, det internationale samfund står over for på stedet i forhold til opbygning af institutioner; tilskynder det internationale samfund generelt og navnlig EU's politimission til at fortsætte deres indsats for at udvikle Afghanistans egen politistyrke, som er karakteriseret ved respekt for menneskerettigheder og retsstatsprincippet;

| 23. | henleder opmærksomheden på, at EUPOL-mandatet indeholder bestemmelser om opgaver, der skal støtte forbindelserne mellem politiet og retsstaten i almindelighed, og opfordrer derfor Rådet og Kommissionen til fortsat nøje at koordinere deres respektive aktiviteter for at sikre, at EU's politikker gøres mere sammenhængende og effektive; mener, at det er lige så vigtigt, at EU kraftigt øger de ressourcer, der er afsat til EUPOL, både hvad angår personale og finansiering; fremhæver, at det er uomgængelig nødvendigt at gennemføre en omfattende reform af det afghanske indenrigsministerium, hvilket først og fremmest er en politisk opgave og i mindre omfang et teknisk problem, eftersom indsatsen for at gennemføre en politireform i modsat fald vil slå fejl, og lægger derfor stor vægt på et af EUPOL's andre formål, nemlig overvågning, vejledning, rådgivning og uddannelse inden for det afghanske indenrigsministerium og på regionalt plan og på provinsplan; udtrykker sin støtte til det program med et budget på 2,5 mio. EUR under stabilitetsinstrumentet (6), der vedrører tiltag til at reformere udnævnelsen af dommere og anklagere, og forventer, at denne pilotordning vil tjene til udvikling af et omfattende langsigtet reformprogram for retsvæsnet i 2009; |
| --- | --- |

23.

henleder opmærksomheden på, at EUPOL-mandatet indeholder bestemmelser om opgaver, der skal støtte forbindelserne mellem politiet og retsstaten i almindelighed, og opfordrer derfor Rådet og Kommissionen til fortsat nøje at koordinere deres respektive aktiviteter for at sikre, at EU's politikker gøres mere sammenhængende og effektive; mener, at det er lige så vigtigt, at EU kraftigt øger de ressourcer, der er afsat til EUPOL, både hvad angår personale og finansiering; fremhæver, at det er uomgængelig nødvendigt at gennemføre en omfattende reform af det afghanske indenrigsministerium, hvilket først og fremmest er en politisk opgave og i mindre omfang et teknisk problem, eftersom indsatsen for at gennemføre en politireform i modsat fald vil slå fejl, og lægger derfor stor vægt på et af EUPOL's andre formål, nemlig overvågning, vejledning, rådgivning og uddannelse inden for det afghanske indenrigsministerium og på regionalt plan og på provinsplan; udtrykker sin støtte til det program med et budget på 2,5 mio. EUR under stabilitetsinstrumentet (6), der vedrører tiltag til at reformere udnævnelsen af dommere og anklagere, og forventer, at denne pilotordning vil tjene til udvikling af et omfattende langsigtet reformprogram for retsvæsnet i 2009;

| 24. | henleder opmærksomheden på, at EUPOL-missionen endnu ikke er på fuld styrke mere end et år efter, den blev iværksat den 15. juni 2007, og bemærker, at den, selv når den er fuldt ud operationel, kun vil bestå af 195 ansatte, der fører tilsyn med beslutninger på højt plan i Kabul og provinscentrene; bemærker den afghanske udenrigsministers udtalelse for nylig om, at landet har akut behov for 700 ekstra undervisere, og mener, at denne mangel har bidraget til en situation, hvor dødeligheden er betydelig højere for politiet end for hæren; påpeger, at den tyske regering har tilbudt at forhøje sit eget bidrag fra 60 til 120 undervisere, hvis tilsvarende tilsagn gives af andre EU-lande; opfordrer til større samordning mellem EU og USA, hvad angår uddannelsen af det afghanske civile politi; |
| --- | --- |

24.

henleder opmærksomheden på, at EUPOL-missionen endnu ikke er på fuld styrke mere end et år efter, den blev iværksat den 15. juni 2007, og bemærker, at den, selv når den er fuldt ud operationel, kun vil bestå af 195 ansatte, der fører tilsyn med beslutninger på højt plan i Kabul og provinscentrene; bemærker den afghanske udenrigsministers udtalelse for nylig om, at landet har akut behov for 700 ekstra undervisere, og mener, at denne mangel har bidraget til en situation, hvor dødeligheden er betydelig højere for politiet end for hæren; påpeger, at den tyske regering har tilbudt at forhøje sit eget bidrag fra 60 til 120 undervisere, hvis tilsvarende tilsagn gives af andre EU-lande; opfordrer til større samordning mellem EU og USA, hvad angår uddannelsen af det afghanske civile politi;

| 25. | opfordrer Rådet og Kommissionen til i forbindelse med programmet for bistand til Afghanistan at forpligte sig til at reformere retssystemet med henblik på at gøre det afghanske retsvæsen professionelt gennem dets vigtigste institutioner, med fokus på højesteretten, den offentlige anklager og justitsministeriet, med henblik på at sikre tiltalte personers rettigheder, yde nødvendig retshjælp til sårbare grupper og garantere retten til et forsvar; opfordrer til, at overholdelse af FN's Generalforsamlings resolution 62/149 af 18. december 2007 om et moratorium om brugen af dødsstraf prioriteres højt i den europæiske indsats for at reformere det afghanske retssystem; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Rådet og Kommissionen til i forbindelse med programmet for bistand til Afghanistan at forpligte sig til at reformere retssystemet med henblik på at gøre det afghanske retsvæsen professionelt gennem dets vigtigste institutioner, med fokus på højesteretten, den offentlige anklager og justitsministeriet, med henblik på at sikre tiltalte personers rettigheder, yde nødvendig retshjælp til sårbare grupper og garantere retten til et forsvar; opfordrer til, at overholdelse af FN's Generalforsamlings resolution 62/149 af 18. december 2007 om et moratorium om brugen af dødsstraf prioriteres højt i den europæiske indsats for at reformere det afghanske retssystem;

| 26. | mener, at PRT'erne bør koncentrere sig om specifikke mål med tilknytning til sikkerhed, uddannelse og samarbejde med det afghanske politi og militær og bidrage til, at centralforvaltningen når ud i de usikre områder; understreger behovet for at omdefinere PRT's rolle, navnlig hvad angår samordningen og udvekslingen af bedste praksis mellem dem; mener, at der, til trods for at sikkerhed og udvikling er indbyrdes afhængige i Afghanistan, er en klar afgrænsning mellem militære og humanitære foranstaltninger, og at denne afgrænsning bør bevares; mener derfor, at fagfolk, der beskæftiger sig med sikkerhed og udvikling, bør yde størst mulige indsats og udnytte al deres professionelle ekspertise; mener, at antallet af afghanere, der arbejder inden for PRT, bør forhøjes, og at det lokale ejerskab bør styrkes så vidt muligt; |
| --- | --- |

26.

mener, at PRT'erne bør koncentrere sig om specifikke mål med tilknytning til sikkerhed, uddannelse og samarbejde med det afghanske politi og militær og bidrage til, at centralforvaltningen når ud i de usikre områder; understreger behovet for at omdefinere PRT's rolle, navnlig hvad angår samordningen og udvekslingen af bedste praksis mellem dem; mener, at der, til trods for at sikkerhed og udvikling er indbyrdes afhængige i Afghanistan, er en klar afgrænsning mellem militære og humanitære foranstaltninger, og at denne afgrænsning bør bevares; mener derfor, at fagfolk, der beskæftiger sig med sikkerhed og udvikling, bør yde størst mulige indsats og udnytte al deres professionelle ekspertise; mener, at antallet af afghanere, der arbejder inden for PRT, bør forhøjes, og at det lokale ejerskab bør styrkes så vidt muligt;

| 27. | støtter på det kraftigste den opfattelse, at der er et presserende behov for at udvikle og styrke det spirende civilsamfund i Afghanistan, og at det kræver en masse tid og kræfter, hvis der gradvist skal udvikles en generel bevidsthed om betydningen af menneskerettigheder, demokrati og grundlæggende friheder, navnlig ligestilling mellem mænd og kvinder, uddannelse og beskyttelse af minoriteter; understreger, at et stærkt civilsamfund kun kan udvikle sig i et politisk miljø karakteriseret ved stabile og effektive institutioner og velorganiserede politiske partier; mener, at de internationale bidragsydere med henblik på at standse den voldskultur, der er fremherskende i det afghanske samfund bør yde finansiel og teknisk støtte til lokale projekter, der sigter mod at opnå forsoning; mener, at EU bør spille en stadig større rolle i støtten til det afghanske civilsamfund; understreger behovet for at Afghanistans parlament og civilsamfund deltager fuldt ud i planlægningen af EU's udviklingssamarbejde og især i udformningen af landstrategidokumenter og årlige handlingsplaner; |
| --- | --- |

27.

støtter på det kraftigste den opfattelse, at der er et presserende behov for at udvikle og styrke det spirende civilsamfund i Afghanistan, og at det kræver en masse tid og kræfter, hvis der gradvist skal udvikles en generel bevidsthed om betydningen af menneskerettigheder, demokrati og grundlæggende friheder, navnlig ligestilling mellem mænd og kvinder, uddannelse og beskyttelse af minoriteter; understreger, at et stærkt civilsamfund kun kan udvikle sig i et politisk miljø karakteriseret ved stabile og effektive institutioner og velorganiserede politiske partier; mener, at de internationale bidragsydere med henblik på at standse den voldskultur, der er fremherskende i det afghanske samfund bør yde finansiel og teknisk støtte til lokale projekter, der sigter mod at opnå forsoning; mener, at EU bør spille en stadig større rolle i støtten til det afghanske civilsamfund; understreger behovet for at Afghanistans parlament og civilsamfund deltager fuldt ud i planlægningen af EU's udviklingssamarbejde og især i udformningen af landstrategidokumenter og årlige handlingsplaner;

| 28. | mener, at styrkelsen af det afghanske civilsamfund kun vil lykkes, hvis alle etniske og religiøse grupper er repræsenteret og bliver hørt, hvilket også omfatter samarbejde med traditionelle stammeledere (hvilket allerede praktiseres med de såkaldte »stammeforbindelsesofficerer«); |
| --- | --- |

28.

mener, at styrkelsen af det afghanske civilsamfund kun vil lykkes, hvis alle etniske og religiøse grupper er repræsenteret og bliver hørt, hvilket også omfatter samarbejde med traditionelle stammeledere (hvilket allerede praktiseres med de såkaldte »stammeforbindelsesofficerer«);

| 29. | fremhæver, at mediefrihed er afgørende for etableringen af et demokratisk samfund; er meget bekymret over det stigende antal angreb på journalister og opfordrer de afghanske myndigheder til at efterforske disse overtrædelser grundigt; glæder sig over de uafhængige mediers arbejde i Afghanistan, hvilket har genetableret en kerne af informationspluralisme i landet efter årtier uden noget som helst udtryk for frihed; anser pressefrihed og ytringsfrihed som afgørende forudsætninger for landets sociale udvikling og for relationer mellem Afghanistan og EU; udtrykker sin bekymring for præsident Karzais afvisning af at underskrive udkastet til medielov den 15. december 2007 efter dets godkendelse i begge parlamentets kamre; opfordrer præsidenten til at redegøre for status for udkastet til en medielov og erindrer om regeringens løfte i Afghanistan Compact om at udvikle uafhængige og pluralistiske medier; udtrykker sin bekymring over udviklingen for ytringsfriheden, der bringes i fare ved domfældelse af bloggere og uafhængige journalister, og opfordrer den afghanske regering til at påtage sig at garantere reel ytringsfrihed for alle sine borgere, startende med beskyttelse af internetfrihed; |
| --- | --- |

29.

fremhæver, at mediefrihed er afgørende for etableringen af et demokratisk samfund; er meget bekymret over det stigende antal angreb på journalister og opfordrer de afghanske myndigheder til at efterforske disse overtrædelser grundigt; glæder sig over de uafhængige mediers arbejde i Afghanistan, hvilket har genetableret en kerne af informationspluralisme i landet efter årtier uden noget som helst udtryk for frihed; anser pressefrihed og ytringsfrihed som afgørende forudsætninger for landets sociale udvikling og for relationer mellem Afghanistan og EU; udtrykker sin bekymring for præsident Karzais afvisning af at underskrive udkastet til medielov den 15. december 2007 efter dets godkendelse i begge parlamentets kamre; opfordrer præsidenten til at redegøre for status for udkastet til en medielov og erindrer om regeringens løfte i Afghanistan Compact om at udvikle uafhængige og pluralistiske medier; udtrykker sin bekymring over udviklingen for ytringsfriheden, der bringes i fare ved domfældelse af bloggere og uafhængige journalister, og opfordrer den afghanske regering til at påtage sig at garantere reel ytringsfrihed for alle sine borgere, startende med beskyttelse af internetfrihed;

| 30. | understreger, at en fremsynet massemedielov er af stor betydning for udviklingen af et mere rummeligt, tolerant og demokratisk samfund, der respekterer landets religiøse og kulturelle værdier uden at bruge den nationale sikkerhed eller religion og kultur som undskyldning for at begrænse mediernes aktiviteter og uafhængighed; |
| --- | --- |

30.

understreger, at en fremsynet massemedielov er af stor betydning for udviklingen af et mere rummeligt, tolerant og demokratisk samfund, der respekterer landets religiøse og kulturelle værdier uden at bruge den nationale sikkerhed eller religion og kultur som undskyldning for at begrænse mediernes aktiviteter og uafhængighed;

| 31. | udtrykker sin bekymring over medlem af Wolesi Jirga, Malalai Joyas, fysiske integritet og opfordrer de afghanske myndigheder til at garantere hendes sikkerhed; anmoder de afghanske myndigheder om at løslade Latif Pedram, der grundlagde Afghanistans Nationale Kongresparti, fra hans husarrest, frifinde ham og garantere hans sikkerhed; |
| --- | --- |

31.

udtrykker sin bekymring over medlem af Wolesi Jirga, Malalai Joyas, fysiske integritet og opfordrer de afghanske myndigheder til at garantere hendes sikkerhed; anmoder de afghanske myndigheder om at løslade Latif Pedram, der grundlagde Afghanistans Nationale Kongresparti, fra hans husarrest, frifinde ham og garantere hans sikkerhed;

| 32. | gentager sin anmodning til de afghanske myndigheder om at indføre et moratorium om dødsstraf; udtrykker sin største bekymring for Perwiz Kambakhsh og mange andre personer, som risikerer dødsstraffen i et retssystem, som endnu ikke er i stand til at sikre en retfærdig rettergang, og opfordrer præsident Karzai til at ændre deres domme; |
| --- | --- |

32.

gentager sin anmodning til de afghanske myndigheder om at indføre et moratorium om dødsstraf; udtrykker sin største bekymring for Perwiz Kambakhsh og mange andre personer, som risikerer dødsstraffen i et retssystem, som endnu ikke er i stand til at sikre en retfærdig rettergang, og opfordrer præsident Karzai til at ændre deres domme;

| 33. | glæder sig over Afghanistans fremskridt med hensyn til at forbedre kvinders politiske repræsentation; udtrykker sin solidaritet med alle de kvinder i landet, som kæmper for at forsvare og fremme deres rettigheder; er fortsat bekymret over de enorme indkomstforskelle mellem mænd og kvinder, den høje analfabetisme blandt kvinder, den uretfærdige behandling af kvinder og piger — foranlediget af kulturelle skikke — både i forhold til, hvordan familiemedlemmer og samfund nægter kvinder adgang til grundlæggende tjenesteydelser som sundhedspleje og uddannelse såvel som manglende beskæftigelsesmuligheder, den udbredte vold i hjemmet og forskelsbehandling; understreger det presserende behov for foranstaltninger, der er rettet mod sikre, at beskyttelsen af kvinders rettigheder omfattes af politi- og retsreformen; opfordrer Rådet og Kommissionen til at yde aktiv støtte til et sådant initiativ og øremærke midler til foranstaltninger, såsom aktive skridt til at forøge pigers skolegang og ansættelse af kvindelige lærere, hvilket kan bidrage til opbygningen af landets evne til at beskytte kvinders, pigers og børns rettigheder, eftersom sidstnævnte også er ofre for vold i hjemmet, seksuel udnyttelse foranlediget af kulturelle skikke, udnyttelse som arbejdskraft og i forbindelse med menneskehandel; opfordrer endvidere til, at der tages specifikke skridt til at løse de problemer, som afghanske kvinder står over for i sundheds- og uddannelsessektoren; |
| --- | --- |

33.

glæder sig over Afghanistans fremskridt med hensyn til at forbedre kvinders politiske repræsentation; udtrykker sin solidaritet med alle de kvinder i landet, som kæmper for at forsvare og fremme deres rettigheder; er fortsat bekymret over de enorme indkomstforskelle mellem mænd og kvinder, den høje analfabetisme blandt kvinder, den uretfærdige behandling af kvinder og piger — foranlediget af kulturelle skikke — både i forhold til, hvordan familiemedlemmer og samfund nægter kvinder adgang til grundlæggende tjenesteydelser som sundhedspleje og uddannelse såvel som manglende beskæftigelsesmuligheder, den udbredte vold i hjemmet og forskelsbehandling; understreger det presserende behov for foranstaltninger, der er rettet mod sikre, at beskyttelsen af kvinders rettigheder omfattes af politi- og retsreformen; opfordrer Rådet og Kommissionen til at yde aktiv støtte til et sådant initiativ og øremærke midler til foranstaltninger, såsom aktive skridt til at forøge pigers skolegang og ansættelse af kvindelige lærere, hvilket kan bidrage til opbygningen af landets evne til at beskytte kvinders, pigers og børns rettigheder, eftersom sidstnævnte også er ofre for vold i hjemmet, seksuel udnyttelse foranlediget af kulturelle skikke, udnyttelse som arbejdskraft og i forbindelse med menneskehandel; opfordrer endvidere til, at der tages specifikke skridt til at løse de problemer, som afghanske kvinder står over for i sundheds- og uddannelsessektoren;

| 34. | henleder opmærksomheden på, at De Forenede Nationers Højkommissær for Flygtninge har hjulpet 3,69 millioner afghanske flygtninge med at vende tilbage til Afghanistan siden marts 2002, hvilket er den største operation til støtte for tilbagevenden i landets historie, men at der på trods heraf fortsat er ca. 3,5 millioner registrerede og uregistrerede afghanere i Pakistan og Iran; er bekymret over nedgangen i den finansielle støtte til afghanske flygtninge og understreger, at opretholdelsen af et vellykket tilbagesendelsesprogram sandsynligvis vil blive dyrere, eftersom de flygtninge, der fortsat er i Pakistan og Iran, har færre ressourcer og svagere bånd til Afghanistan end dem, som vendte tilbage tidligere; understreger, at en sikker og frivillig tilbagevenden af afghanske flygtninge og internt fordrevne bør forblive en høj prioritet for Afghanistan og det internationale samfund; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge midlerne til finansiering af reintegration af flygtninge; |
| --- | --- |

34.

henleder opmærksomheden på, at De Forenede Nationers Højkommissær for Flygtninge har hjulpet 3,69 millioner afghanske flygtninge med at vende tilbage til Afghanistan siden marts 2002, hvilket er den største operation til støtte for tilbagevenden i landets historie, men at der på trods heraf fortsat er ca. 3,5 millioner registrerede og uregistrerede afghanere i Pakistan og Iran; er bekymret over nedgangen i den finansielle støtte til afghanske flygtninge og understreger, at opretholdelsen af et vellykket tilbagesendelsesprogram sandsynligvis vil blive dyrere, eftersom de flygtninge, der fortsat er i Pakistan og Iran, har færre ressourcer og svagere bånd til Afghanistan end dem, som vendte tilbage tidligere; understreger, at en sikker og frivillig tilbagevenden af afghanske flygtninge og internt fordrevne bør forblive en høj prioritet for Afghanistan og det internationale samfund; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge midlerne til finansiering af reintegration af flygtninge;

| 35. | udtrykker dyb bekymring over den fortsat voksende opiumsdyrkning og -handel, som har alvorlige konsekvenser politisk og i forhold til den nationale sikkerhed i Afghanistan og i nabolandene; understreger, at opiumsøkonomien er blevet en kilde til korruption, og at den undergraver de offentlige institutioner, særligt dem inden for sikkerhedssektoren og retsvæsenet, eftersom der ikke foreligger nogen oplagt og hurtig løsning, og eftersom de repressive foranstaltninger til fjernelse af afgrøder ikke alene kan levere de forventede resultater; opfordrer det internationale samfund og den afghanske regering til at udvikle en langsigtet strategi, der primært er rettet mod en omfattende udvikling af landdistrikter, herunder oprettelse af den nødvendige infrastruktur og velfungerende administrative institutioner; glæder sig over den forøgede dialog mellem Afghanistan, Iran og det internationale samfund om måder, hvorpå opiumproduktionen og -eksporten kan begrænses; |
| --- | --- |

35.

udtrykker dyb bekymring over den fortsat voksende opiumsdyrkning og -handel, som har alvorlige konsekvenser politisk og i forhold til den nationale sikkerhed i Afghanistan og i nabolandene; understreger, at opiumsøkonomien er blevet en kilde til korruption, og at den undergraver de offentlige institutioner, særligt dem inden for sikkerhedssektoren og retsvæsenet, eftersom der ikke foreligger nogen oplagt og hurtig løsning, og eftersom de repressive foranstaltninger til fjernelse af afgrøder ikke alene kan levere de forventede resultater; opfordrer det internationale samfund og den afghanske regering til at udvikle en langsigtet strategi, der primært er rettet mod en omfattende udvikling af landdistrikter, herunder oprettelse af den nødvendige infrastruktur og velfungerende administrative institutioner; glæder sig over den forøgede dialog mellem Afghanistan, Iran og det internationale samfund om måder, hvorpå opiumproduktionen og -eksporten kan begrænses;

| 36. | opfordrer den amerikanske regering til at opgive sin politik om fjernelse af afgrøder — især sprøjtning fra fly med Roundup, hvis anvendelse er forbundet med alvorlige miljømæssige og sundhedsmæssige farer — eftersom en målrettet indsats mod valmuedyrkere blot vil medføre uvilje over for de internationale styrker; |
| --- | --- |

36.

opfordrer den amerikanske regering til at opgive sin politik om fjernelse af afgrøder — især sprøjtning fra fly med Roundup, hvis anvendelse er forbundet med alvorlige miljømæssige og sundhedsmæssige farer — eftersom en målrettet indsats mod valmuedyrkere blot vil medføre uvilje over for de internationale styrker;

| 37. | er bekymret over de betydelige sociale og sundhedsmæssige problemer som følge af narkotikamisbrug i almindelighed og de sociale og økonomiske konsekvenser for narkotikamisbrugende afghanske kvinder i særdeleshed; henviser til en undersøgelse fra UNODC fra 2005, ifølge hvilken der var 920 000 narkotikamisbrugere i Afghanistan, heraf 120 000 kvinder; fremhæver undersøgelsens erklæring om, at det afghanske samfund i stedet for at betragte narkotikamisbrug som et socialt problem ser det som et personligt problem, og at mange kvinder bruger narkotika af medicinske årsager for at lindre og afhjælpe en lang række fysiske og psykologiske problemer; bemærker, at Afghanistans regering, selv om der foreskrives alvorlige straffe for at dyrke, smugle og bruge narkotika, i øjeblikket er ude af stand til at håndhæve lovene på dette område; opfordrer den afghanske regering og det internationale samfund til at udarbejde, finansiere og gennemføre passende programmer, aktiviteter og oplysningskampagner rettet mod narkotikamisbrugende kvinder og deres familier; |
| --- | --- |

37.

er bekymret over de betydelige sociale og sundhedsmæssige problemer som følge af narkotikamisbrug i almindelighed og de sociale og økonomiske konsekvenser for narkotikamisbrugende afghanske kvinder i særdeleshed; henviser til en undersøgelse fra UNODC fra 2005, ifølge hvilken der var 920 000 narkotikamisbrugere i Afghanistan, heraf 120 000 kvinder; fremhæver undersøgelsens erklæring om, at det afghanske samfund i stedet for at betragte narkotikamisbrug som et socialt problem ser det som et personligt problem, og at mange kvinder bruger narkotika af medicinske årsager for at lindre og afhjælpe en lang række fysiske og psykologiske problemer; bemærker, at Afghanistans regering, selv om der foreskrives alvorlige straffe for at dyrke, smugle og bruge narkotika, i øjeblikket er ude af stand til at håndhæve lovene på dette område; opfordrer den afghanske regering og det internationale samfund til at udarbejde, finansiere og gennemføre passende programmer, aktiviteter og oplysningskampagner rettet mod narkotikamisbrugende kvinder og deres familier;

| 38. | støtter Kommissionens indsats for at hjælpe Afghanistan og opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at evaluere effektiviteten af EU's finansielle bistand, navnlig Kommissionens bidrag til trustfonde, med henblik på at øge åbenheden; opfordrer på det kraftigste Kommissionen til at holde Parlamentet tilstrækkeligt orienteret om resultaterne af sådanne evalueringer; |
| --- | --- |

38.

støtter Kommissionens indsats for at hjælpe Afghanistan og opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at evaluere effektiviteten af EU's finansielle bistand, navnlig Kommissionens bidrag til trustfonde, med henblik på at øge åbenheden; opfordrer på det kraftigste Kommissionen til at holde Parlamentet tilstrækkeligt orienteret om resultaterne af sådanne evalueringer;

| 39. | minder om Parlamentets initiativ under budgettet for 2008 til at støtte demokratiopbygning med parlamenter i tredjelande, og vedtager at benytte det til kapacitetsopbygning og teknisk hjælp med henblik på at forbedre det afghanske parlaments mulighed for at lovgive og overvåge den udøvende magt, især ved at håndhæve retsstatsprincippet og respekten for menneskerettigheder, i særdeleshed kvinders rettigheder; |
| --- | --- |

39.

minder om Parlamentets initiativ under budgettet for 2008 til at støtte demokratiopbygning med parlamenter i tredjelande, og vedtager at benytte det til kapacitetsopbygning og teknisk hjælp med henblik på at forbedre det afghanske parlaments mulighed for at lovgive og overvåge den udøvende magt, især ved at håndhæve retsstatsprincippet og respekten for menneskerettigheder, i særdeleshed kvinders rettigheder;

| 40. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, FN's generalsekretær, NATO's generalsekretær, og til medlemsstaternes og Den Islamiske Republik Afghanistans regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

40.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, FN's generalsekretær, NATO's generalsekretær, og til medlemsstaternes og Den Islamiske Republik Afghanistans regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 287 E af 24.11.2006, s. 176.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0485.

(3)  EUT L 139 af 31.5.2007, s. 33.

(4)  EUT L 295 af 14.11.2007, s. 31.

(5)  EUT L 71 af 14.3.2008.

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1717/2006 af 15. november 2006 om oprettelse af et stabilitetsinstrument (EUT L 327 af 24.11.2006, s. 1).

---

Onsdag, den 9. juli 2008

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/19

---

Onsdag, den 9. juli 2008Årlige handlingsprogrammer for Brasilien og for Argentina for 2008

P6_TA(2008)0338

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om udkast til Kommissionens beslutning om de årlige handlingsprogrammer for Brasilien for 2008 og for Argentina for 2008

2009/C 294 E/04

Europa-Parlamentet,

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (1) (DCI),

der henviser til udkast til Kommissionens beslutning om de årlige handlingsprogrammer for Brasilien for 2008 og for Argentina for 2008 (CMTD-2008-0263 — D000422-01, CMTD-2008-0263 — D000421-01),

der henviser til den udtalelse, som det udvalg, der er nævnt i artikel 35, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1905/2006 (DCI-forvaltningsudvalget), afgav den 10. juni 2008,

der henviser til artikel 8 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (2),

der henviser til aftalen mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen af 3. juni 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets afgørelse 1999/468/EF om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, som ændret ved afgørelse 2006/512/EF (3),

der henviser til forretningsordenens artikel 81,

| A. | der henviser til, at DCI-forvaltningsudvalget den 10. juni 2008 vedtog udkastet til de årlige handlingsprogrammer (AAPs) for Brasilien for 2008 og for Argentina for 2008 (CMTD-2008-0263 — D000422-01, CMTD-2008-0263 — D000421-01), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at DCI-forvaltningsudvalget den 10. juni 2008 vedtog udkastet til de årlige handlingsprogrammer (AAPs) for Brasilien for 2008 og for Argentina for 2008 (CMTD-2008-0263 — D000422-01, CMTD-2008-0263 — D000421-01),

| B. | der henviser til, at Parlamentet i henhold til artikel 7, stk. 3, i Rådets afgørelse 1999/468/EF og artikel 1 i ovennævnte aftale af 3. juni 2008 modtog udkastet til gennemførelsesforanstaltninger, der var blevet forelagt for DCI-forvaltningsudvalget, og afstemningsresultatet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentet i henhold til artikel 7, stk. 3, i Rådets afgørelse 1999/468/EF og artikel 1 i ovennævnte aftale af 3. juni 2008 modtog udkastet til gennemførelsesforanstaltninger, der var blevet forelagt for DCI-forvaltningsudvalget, og afstemningsresultatet,

| C. | der henviser til, at det i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1905/2006 fastlægges, at »det primære og overordnede mål for samarbejdet i henhold til denne forordning er udryddelse af fattigdom i partnerlande og -regioner inden for rammerne af bæredygtig udvikling«, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1905/2006 fastlægges, at »det primære og overordnede mål for samarbejdet i henhold til denne forordning er udryddelse af fattigdom i partnerlande og -regioner inden for rammerne af bæredygtig udvikling«,

| D. | der henviser til, at det i artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1905/2006 fastlægges, at »de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, (4) skal udformes, så de opfylder de kriterier for adgang til statslig udviklingsbistand, der er fastlagt af OECD/DAC« (Komiteen for Udviklingsbistand under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det i artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1905/2006 fastlægges, at »de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, (4) skal udformes, så de opfylder de kriterier for adgang til statslig udviklingsbistand, der er fastlagt af OECD/DAC« (Komiteen for Udviklingsbistand under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling),

| E. | der henviser til, at OECD/DAC i sine »Reporting Directives for the Creditor Reporting System« (DCD/DAC(2002)21) definerer statslig udviklingsbistand (ODA) som finansielle strømme til lande på DAC's liste over ODA-modtagere, for hvilke bl.a. hver transaktion forvaltes med det primære mål at fremme økonomisk udvikling og velfærd i udviklingslande, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at OECD/DAC i sine »Reporting Directives for the Creditor Reporting System« (DCD/DAC(2002)21) definerer statslig udviklingsbistand (ODA) som finansielle strømme til lande på DAC's liste over ODA-modtagere, for hvilke bl.a. hver transaktion forvaltes med det primære mål at fremme økonomisk udvikling og velfærd i udviklingslande,

Brasilien

| 1. | noterer sig, at det akademiske mobilitetsprogram for Brasilien 2008-2010 (Erasmus Mundus External Cooperation Window for Brazil) er den eneste foranstaltning i udkastet til det årlige handlingsprogram for Brasilien for 2008, at denne foranstaltning henhører under landestrategipapirets prioritetssektor I med titlen »Fremme af bilaterale forbindelser, foranstaltning 2: Program for videregående uddannelse i Brasilien«, og at finansieringen af mobilitet for studerende og personale fra EU-medlemsstaterne (op til 30 % af de samlede midler til individuel mobilitet for studerende og personale) indgår som en vigtig del i det årlige program for Brasilien for 2008; |
| --- | --- |

1.

noterer sig, at det akademiske mobilitetsprogram for Brasilien 2008-2010 (Erasmus Mundus External Cooperation Window for Brazil) er den eneste foranstaltning i udkastet til det årlige handlingsprogram for Brasilien for 2008, at denne foranstaltning henhører under landestrategipapirets prioritetssektor I med titlen »Fremme af bilaterale forbindelser, foranstaltning 2: Program for videregående uddannelse i Brasilien«, og at finansieringen af mobilitet for studerende og personale fra EU-medlemsstaterne (op til 30 % af de samlede midler til individuel mobilitet for studerende og personale) indgår som en vigtig del i det årlige program for Brasilien for 2008;

Argentina

| 2. | noterer sig, at Erasmus Mundus External Cooperation Window Argentina er den eneste foranstaltning i udkastet til det årlige handlingsprogram for Argentina for 2008, at denne foranstaltning henhører under landestrategipapirets nøglesektor med titlen »Styrkelse af de bilaterale forbindelser og den gensidige forståelse mellem EF og Argentina«, og at finansieringen af mobilitet for studerende og personale fra EU-medlemsstaterne (op til 30 % af de samlede midler til individuel mobilitet for studerende og personale) indgår som en vigtig del i det årlige program for Argentina for 2008; |
| --- | --- |

2.

noterer sig, at Erasmus Mundus External Cooperation Window Argentina er den eneste foranstaltning i udkastet til det årlige handlingsprogram for Argentina for 2008, at denne foranstaltning henhører under landestrategipapirets nøglesektor med titlen »Styrkelse af de bilaterale forbindelser og den gensidige forståelse mellem EF og Argentina«, og at finansieringen af mobilitet for studerende og personale fra EU-medlemsstaterne (op til 30 % af de samlede midler til individuel mobilitet for studerende og personale) indgår som en vigtig del i det årlige program for Argentina for 2008;

*

* *

| 3. | er af den opfattelse, at Kommissionen dermed overskrider de i den grundlæggende retsakt fastsatte gennemførelsesbeføjelser i det årlige handlingsprogram for 2008 for Brasilien og det årlige handlingsprogram for 2008 for Argentina, eftersom ovennævnte elementer ikke overholder artikel 2, stk. 1 og 4, i forordning (EF) nr. 1905/2006, da disse elementers primære mål ikke er udryddelse af fattigdom, og da disse elementer ikke opfylder kriterierne for adgang til statslig udviklingsbistand, der er fastlagt af OECD/DAC (5); |
| --- | --- |

3.

er af den opfattelse, at Kommissionen dermed overskrider de i den grundlæggende retsakt fastsatte gennemførelsesbeføjelser i det årlige handlingsprogram for 2008 for Brasilien og det årlige handlingsprogram for 2008 for Argentina, eftersom ovennævnte elementer ikke overholder artikel 2, stk. 1 og 4, i forordning (EF) nr. 1905/2006, da disse elementers primære mål ikke er udryddelse af fattigdom, og da disse elementer ikke opfylder kriterierne for adgang til statslig udviklingsbistand, der er fastlagt af OECD/DAC (5);

| 4. | opfordrer Kommissionen til at trække ovennævnte beslutningsudkast om de årlige handlingsprogrammer for Brasilien for 2008 og for Argentina for 2008 tilbage og til at forelægge DCI-forvaltningsudvalget et nyt udkast, der fuldt ud overholder bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1905/2006; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at trække ovennævnte beslutningsudkast om de årlige handlingsprogrammer for Brasilien for 2008 og for Argentina for 2008 tilbage og til at forelægge DCI-forvaltningsudvalget et nyt udkast, der fuldt ud overholder bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1905/2006;

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41.

(2)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(3)  EUT C 143 af 10.6.2008, s. 1.

(4)  Artikel 1, stk. 1: Fællesskabet finansierer foranstaltninger med sigte på at understøtte samarbejdet med de udviklingslande, -territorier og -regioner (...).

(5)  At »hver transaktion forvaltes med det primære mål at fremme økonomisk udvikling og velfærd i udviklingslande« (OECD/DAC Fact Sheet of October 2006, »Is it ODA?«, s.1).

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/20

---

Onsdag, den 9. juli 2008EU's prioriteringer for FN's Generalforsamlings 63. samling

P6_TA(2008)0339

Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 9. juli 2008 om EU's prioriteringer for FN's Generalforsamlings 63. samling (2008/2111(INI))

2009/C 294 E/05

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Alexander Lambsdorff og Annemie Neyts-Uyttebroeck for ALDE-Gruppen om De Forenede Nationers (FN) Generalforsamlings 63. samling (B6-0176/2008),

der henviser til FN's generalsekretærs rapport fra 2005 »In Larger Freedom«, den efterfølgende resolution 60/1 fra FN's generalforsamling efter 2005-verdenstopmødet og FN-generalsekretærens rapport af 7. marts 2006»'Investing in the United Nations: for a Stronger Organization Worldwide«,

der henviser til EU's prioriteringer for FN's Generalforsamlings 62. samling,

der henviser til sine beslutninger af 29. januar 2004 om forbindelserne mellem Den Europæiske Union og De Forenede Nationer (1), af 9. juni 2005 om reformen af De Forenede Nationer (2) og af 29. september 2005 om resultatet af FN-verdenstopmødet den 14.-16. september 2005 (3),

der henviser til den foreløbige fortegnelse over emner, der skal tilføjes den foreløbige dagsorden for Generalforsamlingens 63. samling den 11. februar 2008 og navnlig til punkterne med overskrifterne »Maintenance of international peace and security«, »Development of Africa«, »Promotion of Human Rights« og »Management Reform«,

der henviser til resultaterne af det niende møde af konferencen for parterne til FN's konvention om biologisk diversitet (COP 9), som afholdtes i dagene 19.-30. maj 2008 i Bonn,

der henviser til opfølgningskonferencen i 2009 til gennemgang af Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol,

der henviser til forretningsordenens artikel 114, stk. 3, og artikel 90,

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A6-0265/2008),

| A. | der henviser til, at EU's udenrigspolitik er baseret på stærk og utvetydig støtte til reel multilateralisme som nedfældet i FN-pagten, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU's udenrigspolitik er baseret på stærk og utvetydig støtte til reel multilateralisme som nedfældet i FN-pagten,

| B. | der henviser til, at EU er en vigtig politisk og finansiel partner for FN med hensyn til at bekæmpe fattigdom og fremme økonomisk og social udvikling, skabe fælles sikkerhed, herunder beskytte udsatte befolkningsgruppers eksistensgrundlag, og opretholde overholdelse af menneskerettighederne over hele verden, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU er en vigtig politisk og finansiel partner for FN med hensyn til at bekæmpe fattigdom og fremme økonomisk og social udvikling, skabe fælles sikkerhed, herunder beskytte udsatte befolkningsgruppers eksistensgrundlag, og opretholde overholdelse af menneskerettighederne over hele verden,

| C. | der henviser til, at FN's reformdagsorden, som indebærer oprettelse af nye organer, grundig gennemgang af andre, omstrukturering af forvaltningen af FN's indsatser i verden, omorganisering af dets bistand samt en grundig reform af dets sekretariat, er meget ambitiøs og forudsætter fortsat politisk støtte, navnlig på et tidspunkt efter fastsættelsen af den nye politiske ramme, hvor gennemførelsesfasen er påbegyndt, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at FN's reformdagsorden, som indebærer oprettelse af nye organer, grundig gennemgang af andre, omstrukturering af forvaltningen af FN's indsatser i verden, omorganisering af dets bistand samt en grundig reform af dets sekretariat, er meget ambitiøs og forudsætter fortsat politisk støtte, navnlig på et tidspunkt efter fastsættelsen af den nye politiske ramme, hvor gennemførelsesfasen er påbegyndt,

| D. | der henviser til, at to nye nøgleorganer, Menneskerettighedsrådet og Fredsopbygningskommissionen (PBC), er trådt ind i en afgørende fase, hvor de skal bevise deres evne til at opfylde deres respektive mål, som er fastsat af FN's medlemsstater, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at to nye nøgleorganer, Menneskerettighedsrådet og Fredsopbygningskommissionen (PBC), er trådt ind i en afgørende fase, hvor de skal bevise deres evne til at opfylde deres respektive mål, som er fastsat af FN's medlemsstater,

| E. | der henviser til, at den reform af FN's Sikkerhedsråd, som for længst skulle have været foretaget, endnu ikke er gennemført på grund af spørgsmålets følsomhed samt spændingen mellem større ansvarlighed og øget geopolitisk balance på den ene side og behovet for at sikre dette organs effektivitet på den anden side, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den reform af FN's Sikkerhedsråd, som for længst skulle have været foretaget, endnu ikke er gennemført på grund af spørgsmålets følsomhed samt spændingen mellem større ansvarlighed og øget geopolitisk balance på den ene side og behovet for at sikre dette organs effektivitet på den anden side,

| F. | der henviser til, at 2008 er et afgørende år for bestræbelserne på at udrydde fattigdom og gennemføre millenniumudviklingsmålene (MDG) på verdensplan inden 2015, og til, at EU-medlemsstaterne bør udvise globalt lederskab forud for de relevante vigtige møder, som vil blive afholdt i andet halvår i år, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at 2008 er et afgørende år for bestræbelserne på at udrydde fattigdom og gennemføre millenniumudviklingsmålene (MDG) på verdensplan inden 2015, og til, at EU-medlemsstaterne bør udvise globalt lederskab forud for de relevante vigtige møder, som vil blive afholdt i andet halvår i år,

| G. | der henviser til, at EU's indsats med hensyn til opfyldelse af millenniumudviklingsmålene tjener som en vigtig katalysator og som eksempel for andre donorer, men at EU ikke desto mindre i 2010 vil mangle 75 mia. EUR i at indfri sine forpligtelser på området statslig udviklingsbistand, medmindre de nuværende tendenser vender, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU's indsats med hensyn til opfyldelse af millenniumudviklingsmålene tjener som en vigtig katalysator og som eksempel for andre donorer, men at EU ikke desto mindre i 2010 vil mangle 75 mia. EUR i at indfri sine forpligtelser på området statslig udviklingsbistand, medmindre de nuværende tendenser vender,

| H. | der henviser til, at mange lande i Afrika syd for Sahara er langt fra at realisere blot nogle af millenniumudviklingsmålene, og at der også i mange mellemindkomstlande er regioner og etniske grupper bestående af millioner af mennesker, som gør utilfredsstillende fremskridt i retning af at opfylde disse mål, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at mange lande i Afrika syd for Sahara er langt fra at realisere blot nogle af millenniumudviklingsmålene, og at der også i mange mellemindkomstlande er regioner og etniske grupper bestående af millioner af mennesker, som gør utilfredsstillende fremskridt i retning af at opfylde disse mål,

| I. | der henviser til, at kraftigt stigende fødevarepriser og langsommere global vækst truer med at hindre fremskridtet med hensyn til millenniumudviklingsmålene med anslåede syv år, medmindre der investeres yderligere i landbrugssektoren og i agrofødevareindustrien i udviklingslandene, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at kraftigt stigende fødevarepriser og langsommere global vækst truer med at hindre fremskridtet med hensyn til millenniumudviklingsmålene med anslåede syv år, medmindre der investeres yderligere i landbrugssektoren og i agrofødevareindustrien i udviklingslandene,

| J. | der henviser til, at FN's Generalforsamling besluttede at afholde dialogen på højt plan om interreligiøst og interkulturelt samarbejde til fremme af tolerance, forståelse og universel respekt omkring spørgsmål vedrørende religions- eller trosfrihed og kulturel mangfoldighed den 4. og 5. oktober 2007 koordineret med andre lignende initiativer på dette område, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at FN's Generalforsamling besluttede at afholde dialogen på højt plan om interreligiøst og interkulturelt samarbejde til fremme af tolerance, forståelse og universel respekt omkring spørgsmål vedrørende religions- eller trosfrihed og kulturel mangfoldighed den 4. og 5. oktober 2007 koordineret med andre lignende initiativer på dette område,

| K. | der henviser til, at 2008 er det europæiske år for interkulturel dialog, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at 2008 er det europæiske år for interkulturel dialog,

| L. | der henviser til, at FN's Generalforsamlings dagsorden endnu ikke er tilstrækkelig fokuseret og strømlinet, hvilket den nødvendigvis skal være for at gøre arbejdet i denne organisation mere sammenhængende og for at lette opfølgningen på dens resolutioner, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at FN's Generalforsamlings dagsorden endnu ikke er tilstrækkelig fokuseret og strømlinet, hvilket den nødvendigvis skal være for at gøre arbejdet i denne organisation mere sammenhængende og for at lette opfølgningen på dens resolutioner,

| M. | der henviser til, at FN's Afdeling for Fredsbevarende Operationer for tiden varetager 20 indsatser, som involverer mere end 100 000 soldater, hvoraf halvdelen er udstationeret i Afrika, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at FN's Afdeling for Fredsbevarende Operationer for tiden varetager 20 indsatser, som involverer mere end 100 000 soldater, hvoraf halvdelen er udstationeret i Afrika,

| N. | der henviser til, at graden af koordinering af EU-medlemsstaternes holdninger i FN varierer fra organ til organ og fra politik til politik, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at graden af koordinering af EU-medlemsstaternes holdninger i FN varierer fra organ til organ og fra politik til politik,

| O. | der henviser til, at en sådan koordinering ikke bør ske på bekostning af forhandlinger med lande fra andre geopolitiske blokke, som er en grundlæggende forudsætning for at skabe de nødvendige alliancer inden for FN, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at en sådan koordinering ikke bør ske på bekostning af forhandlinger med lande fra andre geopolitiske blokke, som er en grundlæggende forudsætning for at skabe de nødvendige alliancer inden for FN,

| P. | der henviser til, at en sådan koordinering kræver et tættere samarbejde mellem de relevante Bruxellesbaserede arbejdsgrupper i Rådet, EU-kontorerne og EU-medlemsstaternes faste repræsentationer i New York og Genève, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at en sådan koordinering kræver et tættere samarbejde mellem de relevante Bruxellesbaserede arbejdsgrupper i Rådet, EU-kontorerne og EU-medlemsstaternes faste repræsentationer i New York og Genève,

| Q. | der henviser til, at Lissabontraktaten giver EU status som juridisk person, en nyskabelse, som vil få betydelige konsekvenser for EU's repræsentation i FN, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Lissabontraktaten giver EU status som juridisk person, en nyskabelse, som vil få betydelige konsekvenser for EU's repræsentation i FN,

| 1. | retter følgende henstillinger til Rådet:


  EU i FN og ratifikation af Lissabontraktaten








  a) | opfordrer til, at EU's politiske prioriteringer for FN's Generalforsamlings næste samling gøres til genstand for en grundig og omfattende debat mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- | --- |

1.

retter følgende henstillinger til Rådet:

EU i FN og ratifikation af Lissabontraktaten

a)

opfordrer til, at EU's politiske prioriteringer for FN's Generalforsamlings næste samling gøres til genstand for en grundig og omfattende debat mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| b) | mener, at Rådets formelle holdning til prioriteterne for FN's generalforsamling medlemsstaternes faste repræsentationer i New York bør betragtes som en bindende politisk platform, der skal bruges i forhandlinger med andre lande; |
| --- | --- |

b)

mener, at Rådets formelle holdning til prioriteterne for FN's generalforsamling medlemsstaternes faste repræsentationer i New York bør betragtes som en bindende politisk platform, der skal bruges i forhandlinger med andre lande;

| c) | mener, at koordineringen af medlemsstaternes holdning i FN som hovedregel bør begynde i den relevante arbejdsgruppe i Rådet, for på den måde at gøre det lettere for diplomaterne i New York at opnå en fælles holdning til bestemte spørgsmål i FN's organer og give mere tid til høringer og forhandlinger med andre regionale grupperinger eller lande, der tilhører sådanne grupperinger; |
| --- | --- |

c)

mener, at koordineringen af medlemsstaternes holdning i FN som hovedregel bør begynde i den relevante arbejdsgruppe i Rådet, for på den måde at gøre det lettere for diplomaterne i New York at opnå en fælles holdning til bestemte spørgsmål i FN's organer og give mere tid til høringer og forhandlinger med andre regionale grupperinger eller lande, der tilhører sådanne grupperinger;

| d) | opfordrer Rådet og Kommissionen til at overveje en omorganisering og udvidelse af deres kontorer i New York og Genève i betragtning af de øgede beføjelser og det øgede ansvar, som EU's repræsentanter forventes at udøve når Lissabontraktaten er ratificeret, og dermed sikre en optimal koordinering og synergi mellem Fællesskabets politikker, programmer og midler og de instrumenter og opgaver, som indgår i EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik; |
| --- | --- |

d)

opfordrer Rådet og Kommissionen til at overveje en omorganisering og udvidelse af deres kontorer i New York og Genève i betragtning af de øgede beføjelser og det øgede ansvar, som EU's repræsentanter forventes at udøve når Lissabontraktaten er ratificeret, og dermed sikre en optimal koordinering og synergi mellem Fællesskabets politikker, programmer og midler og de instrumenter og opgaver, som indgår i EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik;

| e) | opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til grundigt at undersøge, hvilke konsekvenser Lissabontraktaten har for EU's fremtidige repræsentation i FN, og opfordrer EU-medlemsstaterne til klart og utvetydigt at forpligte sig til at sikre, at EU bliver tilstrækkelig synlig og får tilstrækkelig autoritet i FN's organer og fora; |
| --- | --- |

e)

opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til grundigt at undersøge, hvilke konsekvenser Lissabontraktaten har for EU's fremtidige repræsentation i FN, og opfordrer EU-medlemsstaterne til klart og utvetydigt at forpligte sig til at sikre, at EU bliver tilstrækkelig synlig og får tilstrækkelig autoritet i FN's organer og fora;

| f) | tilskynder Rådet til snarest muligt at føre forhandlinger om EU's »observatørstatus« i FN og fastlægge den måde, hvorpå denne kan omsættes i praksis; |
| --- | --- |

f)

tilskynder Rådet til snarest muligt at føre forhandlinger om EU's »observatørstatus« i FN og fastlægge den måde, hvorpå denne kan omsættes i praksis;

| g) | opfordrer desuden EU-medlemsstaterne til at anmode om en revision af den nuværende struktur i de regionale grupperinger i FN for at sikre, at den afspejler medlemslandene i EU efter den seneste udvidelse; |
| --- | --- |

g)

opfordrer desuden EU-medlemsstaterne til at anmode om en revision af den nuværende struktur i de regionale grupperinger i FN for at sikre, at den afspejler medlemslandene i EU efter den seneste udvidelse;

| h) | opfordrer Rådet og Kommissionen til regelmæssigt at orientere Parlamentet om konsekvenserne, herunder de budgetmæssige, af alle skridt i retning af en omorganisering af EU's tilstedeværelse i FN's forskellige organer, herunder sekretariatet, samt dets midler og programmer; |
| --- | --- |

h)

opfordrer Rådet og Kommissionen til regelmæssigt at orientere Parlamentet om konsekvenserne, herunder de budgetmæssige, af alle skridt i retning af en omorganisering af EU's tilstedeværelse i FN's forskellige organer, herunder sekretariatet, samt dets midler og programmer;

EU's bidrag til reformen af FN

| i) | glæder sig over, at man har genoptaget arbejdet i arbejdsgruppen om reform af Generalforsamlingen, som har til formål at finde måder til styrkelse af Generalforsamlingens rolle, autoritet og effektivitet, og opfordrer EU's medlemsstater til i denne sammenhæng at støtte en styrkelse af Generalforsamlingens formands rolle, som skal følges op af tildelingen af tilstrækkelige finansielle, menneskelige og infrastrukturelle ressourcer samt etablering af et mere systematisk samarbejde mellem Generalforsamlingen, Generalsekretæren og FN's Sikkerhedsråd med henblik på at øge sidstnævntes ansvarlighed og legitimitet; |
| --- | --- |

i)

glæder sig over, at man har genoptaget arbejdet i arbejdsgruppen om reform af Generalforsamlingen, som har til formål at finde måder til styrkelse af Generalforsamlingens rolle, autoritet og effektivitet, og opfordrer EU's medlemsstater til i denne sammenhæng at støtte en styrkelse af Generalforsamlingens formands rolle, som skal følges op af tildelingen af tilstrækkelige finansielle, menneskelige og infrastrukturelle ressourcer samt etablering af et mere systematisk samarbejde mellem Generalforsamlingen, Generalsekretæren og FN's Sikkerhedsråd med henblik på at øge sidstnævntes ansvarlighed og legitimitet;

| j) | opfordrer EU-medlemsstaterne til at fastholde deres krav om den længe ventede revision af mandaterne, som skal styrke og opdatere FN's arbejdsprogram, så det svarer til EU-medlemsstaternes nuværende betingelser ved at gennemgå alle mandater, som er ældre end fem år, og som udspringer af resolutioner fra Generalforsamlingen og andre organer; |
| --- | --- |

j)

opfordrer EU-medlemsstaterne til at fastholde deres krav om den længe ventede revision af mandaterne, som skal styrke og opdatere FN's arbejdsprogram, så det svarer til EU-medlemsstaternes nuværende betingelser ved at gennemgå alle mandater, som er ældre end fem år, og som udspringer af resolutioner fra Generalforsamlingen og andre organer;

| k) | minder EU-medlemsstaterne om de tilsagn, der blev givet på verdenstopmødet i 2005, om at styrke FN gennem en række reformer af forvaltningen og sekretariatet; opfordrer Rådet til at støtte disse reformer for at øge ansvarligheden og overblikket, forbedre forvaltningen og gennemsigtigheden og styrke de etiske forpligtelser, effektiviteten og den organisatoriske kapacitet ved først og fremmest at fokusere på en reform af sekretariatets struktur; |
| --- | --- |

k)

minder EU-medlemsstaterne om de tilsagn, der blev givet på verdenstopmødet i 2005, om at styrke FN gennem en række reformer af forvaltningen og sekretariatet; opfordrer Rådet til at støtte disse reformer for at øge ansvarligheden og overblikket, forbedre forvaltningen og gennemsigtigheden og styrke de etiske forpligtelser, effektiviteten og den organisatoriske kapacitet ved først og fremmest at fokusere på en reform af sekretariatets struktur;

| l) | opfordrer indtrængende Rådet til at sikre, at FN's Afdeling for Fredsbevarende Operationer og Afdelingen for Politiske Anliggender er tilstrækkeligt bemandet til at løse deres opgaver og leve op til deres ansvar samt til at støtte FN's Generalsekretærs bestræbelser i denne henseende; |
| --- | --- |

l)

opfordrer indtrængende Rådet til at sikre, at FN's Afdeling for Fredsbevarende Operationer og Afdelingen for Politiske Anliggender er tilstrækkeligt bemandet til at løse deres opgaver og leve op til deres ansvar samt til at støtte FN's Generalsekretærs bestræbelser i denne henseende;

| m) | opfordrer indtrængende EU-medlemsstaterne til at støtte FN's generalsekretærs bestræbelser for at gennemføre begrebet »ansvar for beskyttelse«, som godkendtes på verdenstopmødet i 2005; opfordrer EU-medlemsstaterne til at deltage aktivt i denne proces; |
| --- | --- |

m)

opfordrer indtrængende EU-medlemsstaterne til at støtte FN's generalsekretærs bestræbelser for at gennemføre begrebet »ansvar for beskyttelse«, som godkendtes på verdenstopmødet i 2005; opfordrer EU-medlemsstaterne til at deltage aktivt i denne proces;

| n) | opfordrer Rådet til fuldt ud at støtte genoptagelsen af de forhandlinger, hvis sigte er at gennemføre henstillingerne fra High-Level Panel on UN System-wide Coherence, og anbefaler, at EU's medlemsstater samarbejder aktivt med de udviklingslande, som modtager bistand fra EU eller medlemsstaterne, og i fuldt omfang gør EU's samlede samt de enkelte medlemsstaters indflydelse gældende for at sikre disse landes støtte til en grundig gennemgang af FN's bistandseffektivitet og til fremme af en bedre sammenhæng mellem FN's politikker i marken; |
| --- | --- |

n)

opfordrer Rådet til fuldt ud at støtte genoptagelsen af de forhandlinger, hvis sigte er at gennemføre henstillingerne fra High-Level Panel on UN System-wide Coherence, og anbefaler, at EU's medlemsstater samarbejder aktivt med de udviklingslande, som modtager bistand fra EU eller medlemsstaterne, og i fuldt omfang gør EU's samlede samt de enkelte medlemsstaters indflydelse gældende for at sikre disse landes støtte til en grundig gennemgang af FN's bistandseffektivitet og til fremme af en bedre sammenhæng mellem FN's politikker i marken;

| o) | opfordrer EU-medlemsstaterne til at finde frem til en mere sammenhængende holdning til reformen af FN's Sikkerhedsråd — en holdning, der fastholder det endelige mål om at sikre EU et permanent sæde inden for et reformeret FN, samtidig med at den indtil da søger at øge EU's indflydelse på en måde, der står i passende forhold til EU's bidrag til FN's fredsbevarende operationer og til FN's udviklingsbistand; |
| --- | --- |

o)

opfordrer EU-medlemsstaterne til at finde frem til en mere sammenhængende holdning til reformen af FN's Sikkerhedsråd — en holdning, der fastholder det endelige mål om at sikre EU et permanent sæde inden for et reformeret FN, samtidig med at den indtil da søger at øge EU's indflydelse på en måde, der står i passende forhold til EU's bidrag til FN's fredsbevarende operationer og til FN's udviklingsbistand;

| p) | minder i denne forbindelse EU-medlemsstaterne om, at det er af altafgørende betydning at sikre, at de af EU's medlemsstater, som er repræsenteret i FN's Sikkerhedsråd, fastholder EU's officielle holdning, på behørig vis informerer de andre medlemsstater om de drøftelser, som finder sted i Sikkerhedsrådet, og aktivt koordinerer deres holdning med de relevante arbejdsgrupper i Rådet; |
| --- | --- |

p)

minder i denne forbindelse EU-medlemsstaterne om, at det er af altafgørende betydning at sikre, at de af EU's medlemsstater, som er repræsenteret i FN's Sikkerhedsråd, fastholder EU's officielle holdning, på behørig vis informerer de andre medlemsstater om de drøftelser, som finder sted i Sikkerhedsrådet, og aktivt koordinerer deres holdning med de relevante arbejdsgrupper i Rådet;

| q) | opfordrer EU-medlemsstaterne til at støtte den task force for reform af Sikkerhedsrådet, som Generalforsamlingens formand, Srgjan Kerim, har oprettet; glæder sig i denne henseende over incitamentet til at reformere Sikkerhedsrådet, der er en konsekvens af det initiativ, der er kendt under navnet »Overarching Process«; opfordrer Rådet til at fremme en debat, der fokuserer på de punkter, hvor der er overensstemmelse, med henblik på at opnå konkrete fremskridt i så henseende; |
| --- | --- |

q)

opfordrer EU-medlemsstaterne til at støtte den task force for reform af Sikkerhedsrådet, som Generalforsamlingens formand, Srgjan Kerim, har oprettet; glæder sig i denne henseende over incitamentet til at reformere Sikkerhedsrådet, der er en konsekvens af det initiativ, der er kendt under navnet »Overarching Process«; opfordrer Rådet til at fremme en debat, der fokuserer på de punkter, hvor der er overensstemmelse, med henblik på at opnå konkrete fremskridt i så henseende;

EU og FN's Menneskerettighedsråd

| r) | opfordrer EU's medlemsstater, specielt Frankrig og Slovakiet som nyligt valgte medlemmer af FN's Menneskerettighedsråd, til at intensivere deres indsats for at sikre, at Menneskerettighedsrådet fungerer efter hensigten og beskytter og fremmer universelle rettigheder; opfordrer i den sammenhæng til større ansvarlighed i proceduren for indførelse og fornyelse af særlige procedurer og for udpegelse af mandatindehaverne, som bør baseres på princippet om gennemsigtighed og reel konkurrence; |
| --- | --- |

r)

opfordrer EU's medlemsstater, specielt Frankrig og Slovakiet som nyligt valgte medlemmer af FN's Menneskerettighedsråd, til at intensivere deres indsats for at sikre, at Menneskerettighedsrådet fungerer efter hensigten og beskytter og fremmer universelle rettigheder; opfordrer i den sammenhæng til større ansvarlighed i proceduren for indførelse og fornyelse af særlige procedurer og for udpegelse af mandatindehaverne, som bør baseres på princippet om gennemsigtighed og reel konkurrence;

| s) | understreger betydningen af, at civilsamfundet inddrages i arbejdet i FN's Menneskerettighedsråd, og opfordrer indtrængende EU's medlemsstater til i forbindelse med arbejdet i FN's Menneskerettighedsråd at indføre effektive metoder og instrumenter, som sætter civilsamfundet i stand til at deltage i FN's Menneskerettighedsråd med det formål at sikre en bedre beskyttelse af menneskerettighederne i verden og bidrage positivt til institutionens gennemsigtighed; |
| --- | --- |

s)

understreger betydningen af, at civilsamfundet inddrages i arbejdet i FN's Menneskerettighedsråd, og opfordrer indtrængende EU's medlemsstater til i forbindelse med arbejdet i FN's Menneskerettighedsråd at indføre effektive metoder og instrumenter, som sætter civilsamfundet i stand til at deltage i FN's Menneskerettighedsråd med det formål at sikre en bedre beskyttelse af menneskerettighederne i verden og bidrage positivt til institutionens gennemsigtighed;

| t) | opfordrer Rådet til at opretholde bestræbelserne på at styrke FN-medlemsstaternes ansvarlighed på menneskerettighedsområdet ved at øge den universelle Periodic Review's effektivitet, navnlig ved at stramme op på procedurerne for at undgå bevidst obstruktion eller afledningstaktikker; |
| --- | --- |

t)

opfordrer Rådet til at opretholde bestræbelserne på at styrke FN-medlemsstaternes ansvarlighed på menneskerettighedsområdet ved at øge den universelle Periodic Review's effektivitet, navnlig ved at stramme op på procedurerne for at undgå bevidst obstruktion eller afledningstaktikker;

| u) | er bekymret over den nylige kritik af arbejdet i Højkommissariatet for Menneskerettigheder; opfordrer EU-medlemsstaterne til at støtte Højkommissariatet, navnlig i Generalforsamlingens femte udvalg, således at det sikres, at kommissariatets uafhængighed opretholdes, og at kontoret får tildelt de finansielle ressourcer, der er nødvendige for, at det kan udøve sit mandat; opfordrer EU's medlemsstater til nøje at kontrollere den aktuelle procedure for udpegelse af den nye højkommissær set i lyset af, at mandatet for stillingens nuværende indehaver, Louise Arbor, udløber i juni 2008; |
| --- | --- |

u)

er bekymret over den nylige kritik af arbejdet i Højkommissariatet for Menneskerettigheder; opfordrer EU-medlemsstaterne til at støtte Højkommissariatet, navnlig i Generalforsamlingens femte udvalg, således at det sikres, at kommissariatets uafhængighed opretholdes, og at kontoret får tildelt de finansielle ressourcer, der er nødvendige for, at det kan udøve sit mandat; opfordrer EU's medlemsstater til nøje at kontrollere den aktuelle procedure for udpegelse af den nye højkommissær set i lyset af, at mandatet for stillingens nuværende indehaver, Louise Arbor, udløber i juni 2008;

| v) | opfordrer alle EU's medlemsstater til fortsat at engagere sig i forberedelserne til Durbanrevisionskonferencen i 2009, og sikre, at konferencen giver alle parter mulighed for at forny deres beslutning om og forpligtelse til at bekæmpe racisme, race- og kastediskrimination, fremmedhad og alle andre former for intolerance, og til at vedtage konkrete kriterier med henblik på at udrydde racisme på basis af og under fuld respekt for Durbanerklæringen og handlingsprogrammet; |
| --- | --- |

v)

opfordrer alle EU's medlemsstater til fortsat at engagere sig i forberedelserne til Durbanrevisionskonferencen i 2009, og sikre, at konferencen giver alle parter mulighed for at forny deres beslutning om og forpligtelse til at bekæmpe racisme, race- og kastediskrimination, fremmedhad og alle andre former for intolerance, og til at vedtage konkrete kriterier med henblik på at udrydde racisme på basis af og under fuld respekt for Durbanerklæringen og handlingsprogrammet;

| w) | opfordrer Rådet til at sikre, at der ikke sker en gentagelse af de negative begivenheder, som forbindes med den første konference i Durban; opfordrer alle EU-medlemsstaterne til at sørge for, at civilsamfundet deltager i Durbanrevisionskonferencen i 2009 i Genève i overensstemmelse med FN-pagten og FN's Økonomiske og Sociale Råds resolution 1996/31 af 25. juli 1996; |
| --- | --- |

w)

opfordrer Rådet til at sikre, at der ikke sker en gentagelse af de negative begivenheder, som forbindes med den første konference i Durban; opfordrer alle EU-medlemsstaterne til at sørge for, at civilsamfundet deltager i Durbanrevisionskonferencen i 2009 i Genève i overensstemmelse med FN-pagten og FN's Økonomiske og Sociale Råds resolution 1996/31 af 25. juli 1996;

| x) | opfordrer alle EU's medlemsstater til at fremme og beskytte børns rettigheder ved at gå ind for, at børns rettigheder indgår som en vigtig del af alle aktiviteter i FN-systemets relevante organer og mekanismer; |
| --- | --- |

x)

opfordrer alle EU's medlemsstater til at fremme og beskytte børns rettigheder ved at gå ind for, at børns rettigheder indgår som en vigtig del af alle aktiviteter i FN-systemets relevante organer og mekanismer;

EU og FN's Fredsopbygningskommission

| y) | mener, at EU's medlemsstater sammen bør gå ind for en styrkelse af Fredsopbygningskommissionens rolle i forbindelse med FN-systemet, sikre, at dens henstillinger i tilstrækkeligt omfang tages i betragtning af de relevante FN-organer og slå til lyd for øgede synergier mellem Fredsopbygningskommissionen og FN's organer, fonde og programmer; understreger vigtigheden af et tættere samarbejde mellem Fredsopbygningskommissionen og de internationale finansielle institutioner, som er aktive i lande, der netop har overstået en konflikt; |
| --- | --- |

y)

mener, at EU's medlemsstater sammen bør gå ind for en styrkelse af Fredsopbygningskommissionens rolle i forbindelse med FN-systemet, sikre, at dens henstillinger i tilstrækkeligt omfang tages i betragtning af de relevante FN-organer og slå til lyd for øgede synergier mellem Fredsopbygningskommissionen og FN's organer, fonde og programmer; understreger vigtigheden af et tættere samarbejde mellem Fredsopbygningskommissionen og de internationale finansielle institutioner, som er aktive i lande, der netop har overstået en konflikt;

| z) | opfordrer Rådet og EU-medlemsstaterne til at anspore til, at der tilføres FN's fredsopbygningsfond finansielle midler for at sikre, at den råder over tilstrækkelige ressourcer; |
| --- | --- |

z)

opfordrer Rådet og EU-medlemsstaterne til at anspore til, at der tilføres FN's fredsopbygningsfond finansielle midler for at sikre, at den råder over tilstrækkelige ressourcer;

| aa) | opfordrer EU-medlemsstaterne i Sikkerhedsrådet til at gøre det lettere at høre Fredsopbygningskommissionens om henvisning af nye lande til kommissionen og om mandat til integrerede fredsopbygningsoperationer, specielt med henblik på, når tiden er inde, at sikre en gnidningsløs overgang fra fredsbevaring til fredsopbygning; glæder sig i den forbindelse over, at Fredsopbygningsstøttekontoret er tilknyttet den integrerede missionsplanlægningsproces; |
| --- | --- |

aa)

opfordrer EU-medlemsstaterne i Sikkerhedsrådet til at gøre det lettere at høre Fredsopbygningskommissionens om henvisning af nye lande til kommissionen og om mandat til integrerede fredsopbygningsoperationer, specielt med henblik på, når tiden er inde, at sikre en gnidningsløs overgang fra fredsbevaring til fredsopbygning; glæder sig i den forbindelse over, at Fredsopbygningsstøttekontoret er tilknyttet den integrerede missionsplanlægningsproces;

| ab) | anser det for afgørende, at Fredsopbygningskommissionen jævnsides med forbedringen af koordineringen mellem aktørerne, som skal sikre en forudsigelig finansiering og større international opmærksomhed over for post-konfliktlande, også bør se på behovet for at forbedre organisationens læringskapacitet på fredsopbygningsområdet i samarbejde med de relevante FN-afdelinger; |
| --- | --- |

ab)

anser det for afgørende, at Fredsopbygningskommissionen jævnsides med forbedringen af koordineringen mellem aktørerne, som skal sikre en forudsigelig finansiering og større international opmærksomhed over for post-konfliktlande, også bør se på behovet for at forbedre organisationens læringskapacitet på fredsopbygningsområdet i samarbejde med de relevante FN-afdelinger;

| ac) | fremhæver i lyset af ovenstående behovet for at sikre, at de menneskelige og finansielle ressourcer, som er til rådighed for Fredsopbygningskommissionen, er passende i forhold til FN-organernes og de begunstigede landes opgaver og forventninger, og opfordrer EU's medlemsstater til at rejse dette spørgsmål i det relevante udvalg i FN's Generalforsamling; |
| --- | --- |

ac)

fremhæver i lyset af ovenstående behovet for at sikre, at de menneskelige og finansielle ressourcer, som er til rådighed for Fredsopbygningskommissionen, er passende i forhold til FN-organernes og de begunstigede landes opgaver og forventninger, og opfordrer EU's medlemsstater til at rejse dette spørgsmål i det relevante udvalg i FN's Generalforsamling;

EU og millenniumudviklingsmålene

| ad) | opfordrer indtrængende Rådet til at støtte opfordringerne fra Kommissionens formand, José Manuel Barroso, og kommissær Louis Michel til EU-medlemsstaterne om at fastlægge klare og bindende nationale køreplaner og budgetter for at øge den reelle støtte med henblik på at nå det lovede kollektive mål på 0,56 % af bruttonationalindkomsten i 2010 og 0,7 % i 2015; |
| --- | --- |

ad)

opfordrer indtrængende Rådet til at støtte opfordringerne fra Kommissionens formand, José Manuel Barroso, og kommissær Louis Michel til EU-medlemsstaterne om at fastlægge klare og bindende nationale køreplaner og budgetter for at øge den reelle støtte med henblik på at nå det lovede kollektive mål på 0,56 % af bruttonationalindkomsten i 2010 og 0,7 % i 2015;

| ae) | erindrer EU-medlemsstaterne om, at der ikke er behov for nye løfter eller nye procedurer nu for at gennemføre millenniumudviklingsmålene, og at der bør fokuseres på at indfri allerede afgivne løfter og tilsagn og at udbygge de eksisterende procedurer; |
| --- | --- |

ae)

erindrer EU-medlemsstaterne om, at der ikke er behov for nye løfter eller nye procedurer nu for at gennemføre millenniumudviklingsmålene, og at der bør fokuseres på at indfri allerede afgivne løfter og tilsagn og at udbygge de eksisterende procedurer;

| af) | noterer sig det fortsatte behov for, at krisen inden for den offentlige finansiering af sundhedstjenesterne løses, hvis de tre millenniumudviklingsmål på sundhedsområdet skal bringes tilbage på sporet, gennem tilstrækkelig og forudsigelig periodisk finansiering af menneskelige ressourcer, adgang til lægemidler og decentraliseret og participatorisk forvaltning, og opfordrer EU's medlemsstater til at udfolde alle bestræbelser på at styrke universelle, integrerede sundhedssystemer, som opfylder lokale behov, og gradvis medtage integrering af sygdomsspecifikke programmer (MDG 6); |
| --- | --- |

af)

noterer sig det fortsatte behov for, at krisen inden for den offentlige finansiering af sundhedstjenesterne løses, hvis de tre millenniumudviklingsmål på sundhedsområdet skal bringes tilbage på sporet, gennem tilstrækkelig og forudsigelig periodisk finansiering af menneskelige ressourcer, adgang til lægemidler og decentraliseret og participatorisk forvaltning, og opfordrer EU's medlemsstater til at udfolde alle bestræbelser på at styrke universelle, integrerede sundhedssystemer, som opfylder lokale behov, og gradvis medtage integrering af sygdomsspecifikke programmer (MDG 6);

| ag) | mener, at ligestilling mellem kønnene (MDG 3) er et væsentligt element i bestræbelserne for at opfylde millenniumudviklingsmålene og anbefaler, at medlemsstaterne snarest afhjælper det globale finansieringsunderskud i forbindelse med gennemførelsen af MDG 3; noterer sig, at styrkelse af kvinders muligheder for at deltage i samfundet på lige fod sammen med uddannelse i væsentlig grad bidrager til at opfylde MDG 4 om børnedødelighed og MDG 5 om mødresundhed, der er kritiske indikatorer for det overordnede fremskridt på udviklingsområdet; |
| --- | --- |

ag)

mener, at ligestilling mellem kønnene (MDG 3) er et væsentligt element i bestræbelserne for at opfylde millenniumudviklingsmålene og anbefaler, at medlemsstaterne snarest afhjælper det globale finansieringsunderskud i forbindelse med gennemførelsen af MDG 3; noterer sig, at styrkelse af kvinders muligheder for at deltage i samfundet på lige fod sammen med uddannelse i væsentlig grad bidrager til at opfylde MDG 4 om børnedødelighed og MDG 5 om mødresundhed, der er kritiske indikatorer for det overordnede fremskridt på udviklingsområdet;

| ah) | noterer sig, at ca. 93 mio. børn i grundskolealderen, hvoraf de fleste er piger, stadig ikke gik i skole i 2006 trods væsentlige fremskridt i de seneste år i retning af grundskoleuddannelse for alle; opfordrer EU's medlemsstater til at imødekomme de øgede finansielle behov for støtte til uddannelse i konfliktramte, sårbare stater; |
| --- | --- |

ah)

noterer sig, at ca. 93 mio. børn i grundskolealderen, hvoraf de fleste er piger, stadig ikke gik i skole i 2006 trods væsentlige fremskridt i de seneste år i retning af grundskoleuddannelse for alle; opfordrer EU's medlemsstater til at imødekomme de øgede finansielle behov for støtte til uddannelse i konfliktramte, sårbare stater;

| ai) | erindrer om EU's tilsagn om at fremme udviklingspositiv sammenhæng mellem de forskellige politikker og anbefaler, at Rådet og EU's medlemsstater ansporer til en drøftelse i hele FN-systemet om, hvorledes man sikrer, at bestræbelser og mål på klimaændringsområdet styrker gennemførelsen af millenniumudviklingsmålene; noterer sig, at der er behov for langt større bidrag til tilpasningsfonde med henblik på at »klimasikre« udviklingen i de fattigste lande; |
| --- | --- |

ai)

erindrer om EU's tilsagn om at fremme udviklingspositiv sammenhæng mellem de forskellige politikker og anbefaler, at Rådet og EU's medlemsstater ansporer til en drøftelse i hele FN-systemet om, hvorledes man sikrer, at bestræbelser og mål på klimaændringsområdet styrker gennemførelsen af millenniumudviklingsmålene; noterer sig, at der er behov for langt større bidrag til tilpasningsfonde med henblik på at »klimasikre« udviklingen i de fattigste lande;

| aj) | opfordrer indtrængende EU-medlemsstaterne til at deltage aktivt i mødet på højt plan om Afrikas udvikling (NEPAD), som afholdes den 22. september 2008, og i FN's møde på højt plan om millenniumudviklingsmålene, som afholdes den 25. september 2008 i New York; |
| --- | --- |

aj)

opfordrer indtrængende EU-medlemsstaterne til at deltage aktivt i mødet på højt plan om Afrikas udvikling (NEPAD), som afholdes den 22. september 2008, og i FN's møde på højt plan om millenniumudviklingsmålene, som afholdes den 25. september 2008 i New York;

| ak) | anbefaler, at Rådet og EU's medlemsstater genoptager drøftelserne om gældslempelse på FN-plan med henblik på at omdefinere kriterierne for gældsbæredygtighed, således at man prioriterer fremme af udviklingsmålene frem for tilbagebetaling af gælden; |
| --- | --- |

ak)

anbefaler, at Rådet og EU's medlemsstater genoptager drøftelserne om gældslempelse på FN-plan med henblik på at omdefinere kriterierne for gældsbæredygtighed, således at man prioriterer fremme af udviklingsmålene frem for tilbagebetaling af gælden;

| al) | mener, at dødeligheden blandt mødre fortsat er uacceptabelt høj i mange udviklingslande, idet mere end 500 000 kvinder dør hvert år på grund af komplikationer i relation til svangerskab og fødsel, som kunne have været behandlet og forebygget; opfordrer derfor indtrængende EU's medlemsstater til kraftigt at styrke bestræbelserne og finansieringen med henblik på at sikre adgang for alle til information og tjenester inden for seksuel og reproduktiv sundhed, som er vigtige for at gennemføre millenniumudviklingsmålene på sundhedsområdet, ligestilling mellem kønnene og fattigdomsbekæmpelse; |
| --- | --- |

al)

mener, at dødeligheden blandt mødre fortsat er uacceptabelt høj i mange udviklingslande, idet mere end 500 000 kvinder dør hvert år på grund af komplikationer i relation til svangerskab og fødsel, som kunne have været behandlet og forebygget; opfordrer derfor indtrængende EU's medlemsstater til kraftigt at styrke bestræbelserne og finansieringen med henblik på at sikre adgang for alle til information og tjenester inden for seksuel og reproduktiv sundhed, som er vigtige for at gennemføre millenniumudviklingsmålene på sundhedsområdet, ligestilling mellem kønnene og fattigdomsbekæmpelse;

| am) | opfordrer i lyset af den aktuelle fødevarekrise indtrængende Rådet og EU-medlemsstaterne til at tage skridt med henblik på at afbøde handelsforvridningen; |
| --- | --- |

am)

opfordrer i lyset af den aktuelle fødevarekrise indtrængende Rådet og EU-medlemsstaterne til at tage skridt med henblik på at afbøde handelsforvridningen;

Forbedring af EU-FN-samarbejdet i praksis

| an) | opfordrer indtrængende EU-medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte FN's Demokratifond såvel politisk som økonomisk; |
| --- | --- |

an)

opfordrer indtrængende EU-medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte FN's Demokratifond såvel politisk som økonomisk;

| ao) | opfordrer Rådet og især de EU-medlemsstater, der er faste eller ikkefaste medlemmer af FN's Sikkerhedsråd, til at slå til lyd for en revision af FN's sanktionssystem (sortlistning af terrorister) for at bringe det på linje med de forpligtelser, som følger af FN's konvention om borgerlige og politiske rettigheder, navnlig gennem indførelse af hensigtsmæssige notifikations- og appelprocedurer; glæder sig i den henseende som et første skridt i den rigtige retning over FN's Sikkerhedsråds vedtagelse af resolution 1730 (2006), som indfører en procedure og et kontaktpunkt i FN's Sekretariat for anmodninger om fjernelse fra listerne over sanktioner; |
| --- | --- |

ao)

opfordrer Rådet og især de EU-medlemsstater, der er faste eller ikkefaste medlemmer af FN's Sikkerhedsråd, til at slå til lyd for en revision af FN's sanktionssystem (sortlistning af terrorister) for at bringe det på linje med de forpligtelser, som følger af FN's konvention om borgerlige og politiske rettigheder, navnlig gennem indførelse af hensigtsmæssige notifikations- og appelprocedurer; glæder sig i den henseende som et første skridt i den rigtige retning over FN's Sikkerhedsråds vedtagelse af resolution 1730 (2006), som indfører en procedure og et kontaktpunkt i FN's Sekretariat for anmodninger om fjernelse fra listerne over sanktioner;

| ap) | opfordrer EU-medlemsstaterne til i FN og forud for ovennævnte opfølgningskonferencen at indlede en debat om de udfordringer, som Den Internationale Straffedomstol står over for, og som vil kunne undergrave domstolens effektivitet, med henblik på at opnå en aftale om den fortsat manglende definition af aggressionsforbrydelse og de vilkår, under hvilke domstolen kunne udøve sin domsmyndighed, jf. Romstatuttens artikel 5, stk. 2; |
| --- | --- |

ap)

opfordrer EU-medlemsstaterne til i FN og forud for ovennævnte opfølgningskonferencen at indlede en debat om de udfordringer, som Den Internationale Straffedomstol står over for, og som vil kunne undergrave domstolens effektivitet, med henblik på at opnå en aftale om den fortsat manglende definition af aggressionsforbrydelse og de vilkår, under hvilke domstolen kunne udøve sin domsmyndighed, jf. Romstatuttens artikel 5, stk. 2;

| aq) | mener, at EU i betragtning af de åbenlyse følgevirkninger, som klimaændringerne har for millioner af menneskers tilværelse, aktivt bør opfordre parterne i FN's rammekonvention om klimaændringer, til at føre forhandlinger med henblik på at vedtage en international aftale om klimaændringer senest 2009, og opfordrer EU-medlemsstaterne til at gå i spidsen for sådanne omfattende globale forhandlinger; opfordrer endvidere indtrængende EU-medlemsstaterne til i denne forbindelse at fremme anvendelsen af vedvarende og CO2-neutrale energikilder; er endelig af den opfattelse, at medlemsstaterne bør overveje at henstille til oprettelse af en enhed for katastroferådgivning på FN-plan, som kan tilbyde regeringerne systematik rådgivning om et effektivt katastrofeberedskab; |
| --- | --- |

aq)

mener, at EU i betragtning af de åbenlyse følgevirkninger, som klimaændringerne har for millioner af menneskers tilværelse, aktivt bør opfordre parterne i FN's rammekonvention om klimaændringer, til at føre forhandlinger med henblik på at vedtage en international aftale om klimaændringer senest 2009, og opfordrer EU-medlemsstaterne til at gå i spidsen for sådanne omfattende globale forhandlinger; opfordrer endvidere indtrængende EU-medlemsstaterne til i denne forbindelse at fremme anvendelsen af vedvarende og CO2-neutrale energikilder; er endelig af den opfattelse, at medlemsstaterne bør overveje at henstille til oprettelse af en enhed for katastroferådgivning på FN-plan, som kan tilbyde regeringerne systematik rådgivning om et effektivt katastrofeberedskab;

| ar) | opfordrer både EU- og FN-aktørerne til at rette opmærksomheden mod samarbejdet mellem EU og Den Afrikanske Union om tilvejebringelse af fred og sikkerhed på det afrikanske kontinent ved især at fokusere på måder, hvorpå FN kan forbedre kvaliteten af sine opgaver ved at gøre brug af EU's supplerende kapacitet; anbefaler, at der rettes særlig opmærksomhed mod kapacitetssammenlægning med henblik på at skabe synergieffekter, ikke kun med hensyn til teknologi og militært udstyr, men også med hensyn til legitimitet og accept, såvel som omkostningseffektivitet og mandatets egnethed; |
| --- | --- |

ar)

opfordrer både EU- og FN-aktørerne til at rette opmærksomheden mod samarbejdet mellem EU og Den Afrikanske Union om tilvejebringelse af fred og sikkerhed på det afrikanske kontinent ved især at fokusere på måder, hvorpå FN kan forbedre kvaliteten af sine opgaver ved at gøre brug af EU's supplerende kapacitet; anbefaler, at der rettes særlig opmærksomhed mod kapacitetssammenlægning med henblik på at skabe synergieffekter, ikke kun med hensyn til teknologi og militært udstyr, men også med hensyn til legitimitet og accept, såvel som omkostningseffektivitet og mandatets egnethed;

| as) | opfordrer Rådet til fortsat at give opbygningen af vellykkede tværregionale partnerskaber høj prioritet, specielt samarbejdet med partnere i alle regioner i verden, for at sikre en effektiv gennemførelse af FN's Generalforsamlings resolution 62/149 om et verdensomspændende moratorium for henrettelser med henblik på afskaffelse af dødsstraffen; |
| --- | --- |

as)

opfordrer Rådet til fortsat at give opbygningen af vellykkede tværregionale partnerskaber høj prioritet, specielt samarbejdet med partnere i alle regioner i verden, for at sikre en effektiv gennemførelse af FN's Generalforsamlings resolution 62/149 om et verdensomspændende moratorium for henrettelser med henblik på afskaffelse af dødsstraffen;

| at) | konstaterer, at FN's generalsekretær har besluttet at omstrukturere FN-missionen i Kosovo, hvilket giver EU mulighed for at spille en større rolle i praksis for at sikre overholdelsen af retsstatsprincippet, og opfordrer EU's medlemsstater, som enstemmigt har givet deres tilslutning til udsendelsen af Den Europæiske Unions retsstatsmission (EULEX Kosovo), til nøje at overvåge gennemførelsen af denne beslutning i området; |
| --- | --- |

at)

konstaterer, at FN's generalsekretær har besluttet at omstrukturere FN-missionen i Kosovo, hvilket giver EU mulighed for at spille en større rolle i praksis for at sikre overholdelsen af retsstatsprincippet, og opfordrer EU's medlemsstater, som enstemmigt har givet deres tilslutning til udsendelsen af Den Europæiske Unions retsstatsmission (EULEX Kosovo), til nøje at overvåge gennemførelsen af denne beslutning i området;

| au) | er bekymret over, at forhandlingerne om nedrustning er gået i stå, navnlig med hensyn til en traktat om forbud mod produktion af spalteligt materiale til brug for atomvåben og en verifikationsprotokol til konventionen om forbud mod biologiske våben, samt de manglende fremskridt, hvad angår ratificeringen af traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger; erkender ikke desto mindre, at FN's 63. samling er en glimrende lejlighed for EU til at vise lederskab med hensyn til fremme af ratificeringen og universaliseringen af den nyligt vedtagne traktat om forbud mod klyngeammunition og indledningen af forhandlinger med henblik på at indgå en international aftale om våbenhandel og en international traktat om et globalt forbud mod våben med forarmet uran; opfordrer EU og FN til at fortsætte bestræbelserne for at styrke FN's handlingsprogram vedrørende ulovlig handel med håndvåben og lette våben og til at udvide anvendelsesområdet for Ottawatraktaten om forbud mod landminer; |
| --- | --- |

au)

er bekymret over, at forhandlingerne om nedrustning er gået i stå, navnlig med hensyn til en traktat om forbud mod produktion af spalteligt materiale til brug for atomvåben og en verifikationsprotokol til konventionen om forbud mod biologiske våben, samt de manglende fremskridt, hvad angår ratificeringen af traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger; erkender ikke desto mindre, at FN's 63. samling er en glimrende lejlighed for EU til at vise lederskab med hensyn til fremme af ratificeringen og universaliseringen af den nyligt vedtagne traktat om forbud mod klyngeammunition og indledningen af forhandlinger med henblik på at indgå en international aftale om våbenhandel og en international traktat om et globalt forbud mod våben med forarmet uran; opfordrer EU og FN til at fortsætte bestræbelserne for at styrke FN's handlingsprogram vedrørende ulovlig handel med håndvåben og lette våben og til at udvide anvendelsesområdet for Ottawatraktaten om forbud mod landminer;

| av) | opfordrer indtrængende EU-medlemsstaterne til at udfolde de nødvendige bestræbelser for at sikre en international konsensus, som gør det muligt at afslutte forhandlingerne om den globale konvention om international terrorisme; |
| --- | --- |

av)

opfordrer indtrængende EU-medlemsstaterne til at udfolde de nødvendige bestræbelser for at sikre en international konsensus, som gør det muligt at afslutte forhandlingerne om den globale konvention om international terrorisme;

| aw) | opfordrer Rådet til at fremme alle aktiviteter og sikre passende finansiering med henblik på at integrere kønsspørgsmål i alle aspekter af FN's aktiviteter; |
| --- | --- |

aw)

opfordrer Rådet til at fremme alle aktiviteter og sikre passende finansiering med henblik på at integrere kønsspørgsmål i alle aspekter af FN's aktiviteter;

| ax) | opfordrer indtrængende Rådet til at støtte alle aktiviteter, som sigter mod at bekæmpe udryddelsen af arter og beskytte miljøet, samt at mobilisere de nødvendige finansielle ressourcer; |
| --- | --- |

ax)

opfordrer indtrængende Rådet til at støtte alle aktiviteter, som sigter mod at bekæmpe udryddelsen af arter og beskytte miljøet, samt at mobilisere de nødvendige finansielle ressourcer;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet og til orientering til Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet og til orientering til Kommissionen.

---

(1)  EUT C 96 E af 21.4.2004, s. 79.

(2)  EUT C 124 E af 25.5.2006, s. 549.

(3)  EUT C 227 E af 21.9.2006, s. 582.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/27

---

Onsdag, den 9. juli 2008Nationale dommers rolle i Fællesskabets retssystem

P6_TA(2008)0352

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om den nationale dommers rolle i Fællesskabets retssystem (2007/2027(INI))

2009/C 294 E/06

Europa-Parlamentet,

der henviser til EF-traktatens artikel 61, som fastlægger en gradvis indførsel af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, herunder foranstaltninger på området for civil- og strafferetligt samarbejde,

der henviser til Haagprogrammet til styrkelse af frihed, sikkerhed og retfærdighed i Den Europæiske Union (1), vedtaget af Det Europæiske Råd i Bruxelles den 5. november 2004, og til Kommissionens meddelelse af 10. maj 2005 om »Haag-programmet: Ti prioriteter for de næste fem år« (KOM(2005)0184),

der henviser til opfordringen fra Det Europæiske Råd i Laeken den 14.-15. december 2001 til, at der hurtigt oprettes et europæisk netværk til fremme af uddannelsen af dommere og anklagere med henblik på at medvirke til skabelsen af større tillid mellem dem, der er involveret i det retlige samarbejde,

der henviser til sin beslutning af 10. september 1991 om oprettelse af et europæisk retsakademi (2) og af 24. september 2002 om det europæiske net for retlig uddannelse (3),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. juni 2006 om uddannelsen af retsvæsenets aktører i Den Europæiske Union (KOM(2006)0356), af 5. september 2007 om et resultatorienteret Europa — Anvendelse af fællesskabsretten (KOM(2007)0502) og af 4. februar 2008 om oprettelse af et forum til drøftelse af EU's politik og praksis på retsområdet (KOM(2008)0038),

der henviser til Rådets afgørelse 2008/79/EF, Euratom af 20. december 2007 om ændring af protokollen vedrørende statutten for Domstolen (4) og de deraf følgende ændringer af Domstolens procesreglement ved indførslen af en præjudiciel hasteprocedure,

der henviser til artikel 81, stk. 2, litra h), og artikel 82, stk. 1, litra c), i den kommende traktat om Den Europæiske Unions funktionsmåde, som indføjet ved Lissabontraktaten, der vil skabe et retsgrundlag for foranstaltninger til støtte for uddannelse af dommere samt andet personale i retsvæsenet,

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0224/2008),

| A. | der henviser til, at en undersøgelse foretaget med henblik på denne beslutning i løbet af andet halvår 2007 viste






  — | betydelige forskelle i EU-landenes nationale dommeres viden om fællesskabsretten (5) med en understregning af, at den nogle gange er meget begrænset, |
| --- | --- | --- |

A.

der henviser til, at en undersøgelse foretaget med henblik på denne beslutning i løbet af andet halvår 2007 viste

—

betydelige forskelle i EU-landenes nationale dommeres viden om fællesskabsretten (5) med en understregning af, at den nogle gange er meget begrænset,

| — | et akut behov for at forbedre de nationale dommeres generelle fremmedsprogskundskaber, |
| --- | --- |

—

et akut behov for at forbedre de nationale dommeres generelle fremmedsprogskundskaber,

| — | de vanskeligheder, som nationale dommere oplever, når de skal have adgang til specifikke og ajourførte oplysninger om fællesskabsretten, |
| --- | --- |

—

de vanskeligheder, som nationale dommere oplever, når de skal have adgang til specifikke og ajourførte oplysninger om fællesskabsretten,

| — | behovet for at forbedre og styrke den grundlæggende og den livslange uddannelse af nationale dommere i fællesskabsret, |
| --- | --- |

—

behovet for at forbedre og styrke den grundlæggende og den livslange uddannelse af nationale dommere i fællesskabsret,

| — | dommernes relative mangel på fortrolighed med den præjudicielle procedure og behovet for at styrke dialogen mellem de nationale dommere og Domstolen, |
| --- | --- |

—

dommernes relative mangel på fortrolighed med den præjudicielle procedure og behovet for at styrke dialogen mellem de nationale dommere og Domstolen,

| — | at mange dommere opfatter fællesskabsretten som yderst kompliceret og uigennemskuelig, |
| --- | --- |

—

at mange dommere opfatter fællesskabsretten som yderst kompliceret og uigennemskuelig,

| — | behovet for at sikre, at fællesskabsretten bliver bedre egnet til de nationale dommeres brug, |
| --- | --- |

—

behovet for at sikre, at fællesskabsretten bliver bedre egnet til de nationale dommeres brug,

| B. | der henviser til, at det primære ansvar for uddannelse af dommere og anklagere, herunder uddannelsens europæiske dimension, ligger hos medlemsstaterne; der henviser til, at Det Europæiske Råd i ovennævnte Haagprogram erklærede, at der »systematisk bør inddrages et EU-element i uddannelsen af de judicielle myndigheder« (6), og der henviser til, at uddannelsen af dommere og anklagere i de enkelte medlemsstater ikke desto mindre er et spørgsmål af fælles interesse for EU-institutionerne og hver enkelt medlemsstat, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det primære ansvar for uddannelse af dommere og anklagere, herunder uddannelsens europæiske dimension, ligger hos medlemsstaterne; der henviser til, at Det Europæiske Råd i ovennævnte Haagprogram erklærede, at der »systematisk bør inddrages et EU-element i uddannelsen af de judicielle myndigheder« (6), og der henviser til, at uddannelsen af dommere og anklagere i de enkelte medlemsstater ikke desto mindre er et spørgsmål af fælles interesse for EU-institutionerne og hver enkelt medlemsstat,

| C. | der henviser til, at fællesskabsretten ikke må opfattes som et område, der er forbeholdt en elite af specialister; samt at uddannelsesmulighederne på dette område ikke må forbeholdes dommere i højere retsinstanser, men snarere skal udbredes til ligeligt at omfatte dommere på alle niveauer i retssystemet, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at fællesskabsretten ikke må opfattes som et område, der er forbeholdt en elite af specialister; samt at uddannelsesmulighederne på dette område ikke må forbeholdes dommere i højere retsinstanser, men snarere skal udbredes til ligeligt at omfatte dommere på alle niveauer i retssystemet,

| D. | der henviser til, at visse institutioner, som støttes økonomisk af Fællesskabet, oplever stadig større succes og allerede uddanner dommere og offentlige anklagere i stort antal, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at visse institutioner, som støttes økonomisk af Fællesskabet, oplever stadig større succes og allerede uddanner dommere og offentlige anklagere i stort antal,

| E. | der henviser til, at fremmedsprogskundskaber er afgørende for at sikre et ordentligt retligt samarbejde, navnlig i civil- og handelsretlige sager, på områder, hvor der er direkte kontakt mellem dommere, og for at sikre adgang til udvekslingsprogrammer for dommere, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at fremmedsprogskundskaber er afgørende for at sikre et ordentligt retligt samarbejde, navnlig i civil- og handelsretlige sager, på områder, hvor der er direkte kontakt mellem dommere, og for at sikre adgang til udvekslingsprogrammer for dommere,

| F. | der henviser til, at den gennemsnitlige varighed af den præjudicielle procedure, trods Domstolens konstante indsats, fortsat er alt for lang og i høj grad mindsker de nationale dommeres interesse for proceduren, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den gennemsnitlige varighed af den præjudicielle procedure, trods Domstolens konstante indsats, fortsat er alt for lang og i høj grad mindsker de nationale dommeres interesse for proceduren,

| G. | der henviser til, at Domstolen har fastslået, at det påhviler medlemsstaterne at fastsætte et retsmiddel- og proceduresystem, som sikrer overholdelse af retten til en effektiv domstolsbeskyttelse af rettigheder afledt af fællesskabsretten (7), |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Domstolen har fastslået, at det påhviler medlemsstaterne at fastsætte et retsmiddel- og proceduresystem, som sikrer overholdelse af retten til en effektiv domstolsbeskyttelse af rettigheder afledt af fællesskabsretten (7),

| H. | der henviser til, at intet i denne beslutning må betragtes som forhold, der påvirker dommernes og de nationale retssystemers uafhængighed, i overensstemmelse med Europarådets Ministerkomités henstilling nr. R(94)12 og den europæiske pagt fra 1998 om dommeres status, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at intet i denne beslutning må betragtes som forhold, der påvirker dommernes og de nationale retssystemers uafhængighed, i overensstemmelse med Europarådets Ministerkomités henstilling nr. R(94)12 og den europæiske pagt fra 1998 om dommeres status,

Den nationale dommer som håndhæver af fællesskabsretten

| 1. | konstaterer, at Det Europæiske Fællesskab er et retsfællesskab (8); bemærker, at fællesskabsretten forbliver uden betydning, hvis den ikke anvendes korrekt af medlemsstaterne, herunder af de nationale dommere, som derfor er hjørnestenen i Den Europæiske Unions retssystem og spiller en rolle af grundlæggende og uomgængelig betydning for oprettelsen af et europæisk fælles retssystem, ikke mindst på baggrund af fællesskabslovgivningens seneste resultater (9) i retning af en stærkere inddragelse og større ansvarliggørelse af de nationale dommere i forbindelse med gennemførelse af fællesskabsretten; |
| --- | --- |

1.

konstaterer, at Det Europæiske Fællesskab er et retsfællesskab (8); bemærker, at fællesskabsretten forbliver uden betydning, hvis den ikke anvendes korrekt af medlemsstaterne, herunder af de nationale dommere, som derfor er hjørnestenen i Den Europæiske Unions retssystem og spiller en rolle af grundlæggende og uomgængelig betydning for oprettelsen af et europæisk fælles retssystem, ikke mindst på baggrund af fællesskabslovgivningens seneste resultater (9) i retning af en stærkere inddragelse og større ansvarliggørelse af de nationale dommere i forbindelse med gennemførelse af fællesskabsretten;

| 2. | glæder sig over Kommissionens anerkendelse af, at de nationale dommere spiller en væsentlig rolle for at sikre overholdelsen af fællesskabsretten, f.eks. gennem principperne om fællesskabsrettens forrang, direkte virkning, ensartet fortolkning og statens ansvar ved overtrædelse af fællesskabsretten; opfordrer Kommissionen til at fortsætte sin indsats i denne retning ud over de allerede indførte sektorbestemte initiativer; opfordrer endvidere Kommissionen til straks at offentliggøre en orientering om erstatningssøgsmål i tilfælde af nationale myndigheders overtrædelse af fællesskabsretten; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over Kommissionens anerkendelse af, at de nationale dommere spiller en væsentlig rolle for at sikre overholdelsen af fællesskabsretten, f.eks. gennem principperne om fællesskabsrettens forrang, direkte virkning, ensartet fortolkning og statens ansvar ved overtrædelse af fællesskabsretten; opfordrer Kommissionen til at fortsætte sin indsats i denne retning ud over de allerede indførte sektorbestemte initiativer; opfordrer endvidere Kommissionen til straks at offentliggøre en orientering om erstatningssøgsmål i tilfælde af nationale myndigheders overtrædelse af fællesskabsretten;

Problemer af sproglig karakter

| 3. | mener, at sprog er retsvæsenets aktørers vigtigste redskab; mener, at det nuværende niveau med hensyn til fremmedsprogsundervisning for nationale dommere kombineret med det reelle vidensniveau med hensyn til fællesskabsret begrænser ikke blot mulighederne for retligt samarbejde om specifikke instrumenter, men også udviklingen af gensidig tillid, den korrekte anvendelse af acte clair-doktrinen og deltagelsen i udvekslingsprogrammer; opfordrer alle aktører, der er involveret i uddannelse af dommerstanden, til at lægge særlig vægt på fremmedsprogsundervisning for dommere; |
| --- | --- |

3.

mener, at sprog er retsvæsenets aktørers vigtigste redskab; mener, at det nuværende niveau med hensyn til fremmedsprogsundervisning for nationale dommere kombineret med det reelle vidensniveau med hensyn til fællesskabsret begrænser ikke blot mulighederne for retligt samarbejde om specifikke instrumenter, men også udviklingen af gensidig tillid, den korrekte anvendelse af acte clair-doktrinen og deltagelsen i udvekslingsprogrammer; opfordrer alle aktører, der er involveret i uddannelse af dommerstanden, til at lægge særlig vægt på fremmedsprogsundervisning for dommere;

| 4. | konstaterer, at nationale dommeres anvendelse af fællesskabsretten stiller disse over for en kompliceret udfordring, og specielt dommerne i de medlemsstater, som tiltrådte Den Europæiske Union i maj 2004 eller senere, hvilket gør det nødvendigt at intensivere foranstaltningerne til fremme af dommeruddannelsen i disse medlemsstater; |
| --- | --- |

4.

konstaterer, at nationale dommeres anvendelse af fællesskabsretten stiller disse over for en kompliceret udfordring, og specielt dommerne i de medlemsstater, som tiltrådte Den Europæiske Union i maj 2004 eller senere, hvilket gør det nødvendigt at intensivere foranstaltningerne til fremme af dommeruddannelsen i disse medlemsstater;

| 5. | er endvidere af den opfattelse, at Fællesskabets lovgiver ved at iværksætte en række bestemmelser, der indeholder lovvalgsregler, har foretaget et politisk valg, som indebærer, at nationale dommere sandsynligvis vil anvende udenlandsk ret, og muligvis også er ensbetydende med anvendelsen af en komparativ tilgang; mener, at disse elementer tilsammen yderligere styrker argumentet for at øge fremmedsprogsundervisningen; |
| --- | --- |

5.

er endvidere af den opfattelse, at Fællesskabets lovgiver ved at iværksætte en række bestemmelser, der indeholder lovvalgsregler, har foretaget et politisk valg, som indebærer, at nationale dommere sandsynligvis vil anvende udenlandsk ret, og muligvis også er ensbetydende med anvendelsen af en komparativ tilgang; mener, at disse elementer tilsammen yderligere styrker argumentet for at øge fremmedsprogsundervisningen;

| 6. | mener, at det er i offentlighedens interesse at forbedre sprogkundskaberne hos dommerstanden i medlemsstaterne; opfordrer derfor medlemsstaterne til at sørge for, at sådan undervisning er gratis og lettilgængelig, og undersøge muligheden for, at dommere kan studere et fremmedsprog i det land, hvor det tales, f. eks. i forbindelse med deltagelse i udveksling retsvæsenerne imellem; |
| --- | --- |

6.

mener, at det er i offentlighedens interesse at forbedre sprogkundskaberne hos dommerstanden i medlemsstaterne; opfordrer derfor medlemsstaterne til at sørge for, at sådan undervisning er gratis og lettilgængelig, og undersøge muligheden for, at dommere kan studere et fremmedsprog i det land, hvor det tales, f. eks. i forbindelse med deltagelse i udveksling retsvæsenerne imellem;

| 7. | betragter adgang til akademisk litteratur på dommerens modersmål som vigtig for en bedre forståelse af fællesskabsretten og bemærker den tilsyneladende mangel på speciallitteratur om fællesskabsret på visse officielle EU-sprog, f.eks. vedrørende international privatret, og de alvorlige potentielle konsekvenser, som dette har for opbygningen af en fælles retsorden, der afspejler forskellige retstraditioner; opfordrer derfor Kommissionen til at støtte udarbejdelsen af sådan litteratur, navnlig på de små officielle sprog; |
| --- | --- |

7.

betragter adgang til akademisk litteratur på dommerens modersmål som vigtig for en bedre forståelse af fællesskabsretten og bemærker den tilsyneladende mangel på speciallitteratur om fællesskabsret på visse officielle EU-sprog, f.eks. vedrørende international privatret, og de alvorlige potentielle konsekvenser, som dette har for opbygningen af en fælles retsorden, der afspejler forskellige retstraditioner; opfordrer derfor Kommissionen til at støtte udarbejdelsen af sådan litteratur, navnlig på de små officielle sprog;

Adgang til relevante retskilder

| 8. | bemærker, at mange nationale dommere ikke har adgang til fuldstændig og ajourført information om fællesskabsretten i en systematisk og passende form, og at fællesskabsretten indimellem kun optager beskeden plads i nationale statstidender, kodekser, redegørelser, tidsskrifter og tekstbøger samt er baseret på oversættelser af skiftende kvalitet; opfordrer medlemsstaterne til at forny indsatsen på dette område; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at mange nationale dommere ikke har adgang til fuldstændig og ajourført information om fællesskabsretten i en systematisk og passende form, og at fællesskabsretten indimellem kun optager beskeden plads i nationale statstidender, kodekser, redegørelser, tidsskrifter og tekstbøger samt er baseret på oversættelser af skiftende kvalitet; opfordrer medlemsstaterne til at forny indsatsen på dette område;

| 9. | er af den opfattelse, at et egentligt europæisk retligt område, hvor et effektivt retligt samarbejde kan finde sted, ikke blot kræver kendskab til europæisk ret, men også gensidigt generelt kendskab til retssystemerne i de øvrige medlemsstater; understreger uoverensstemmelser i behandlingen af udenlandsk ret i hele Den Europæiske Union og mener, at dette er et vigtigt spørgsmål, som bør tages op fremover; noterer sig i den forbindelse Kommissionens kommende horisontale undersøgelse af behandlingen af udenlandsk ret i civil- og handelsretlige sager og de igangværende undersøgelser inden for rammerne af Haagkonferencen om international privatret; |
| --- | --- |

9.

er af den opfattelse, at et egentligt europæisk retligt område, hvor et effektivt retligt samarbejde kan finde sted, ikke blot kræver kendskab til europæisk ret, men også gensidigt generelt kendskab til retssystemerne i de øvrige medlemsstater; understreger uoverensstemmelser i behandlingen af udenlandsk ret i hele Den Europæiske Union og mener, at dette er et vigtigt spørgsmål, som bør tages op fremover; noterer sig i den forbindelse Kommissionens kommende horisontale undersøgelse af behandlingen af udenlandsk ret i civil- og handelsretlige sager og de igangværende undersøgelser inden for rammerne af Haagkonferencen om international privatret;

| 10. | glæder sig over Kommissionens plan om at støtte større udbredelse af nationale databaser over domme afsagt af nationale domstole i fællesskabsretlige sager; mener, at disse databaser bør være så omfattende og brugervenlige som muligt; mener endvidere, at konventionerne og forordningen om kompetence og fuldbyrdelse af retsafgørelser i civil- og handelsretlige sager ville være et godt eksempel til brug for en europæisk database i betragtning af de nationale dommeres hyppige brug heraf; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over Kommissionens plan om at støtte større udbredelse af nationale databaser over domme afsagt af nationale domstole i fællesskabsretlige sager; mener, at disse databaser bør være så omfattende og brugervenlige som muligt; mener endvidere, at konventionerne og forordningen om kompetence og fuldbyrdelse af retsafgørelser i civil- og handelsretlige sager ville være et godt eksempel til brug for en europæisk database i betragtning af de nationale dommeres hyppige brug heraf;

| 11. | er af den opfattelse, at alle nationale dommere bør have adgang til databaser, der indeholder anmodninger fra alle medlemsstater om præjudicielle afgørelser, som er under behandling; mener, at det er lige så nyttigt, at domme afsagt af en forelæggende ret, der anvender en præjudiciel afgørelse, i større grad offentliggøres, hvilket Domstolen allerede er inde på i sin orientering om forelæggelse af præjudicielle spørgsmål fra de nationale retter (10); |
| --- | --- |

11.

er af den opfattelse, at alle nationale dommere bør have adgang til databaser, der indeholder anmodninger fra alle medlemsstater om præjudicielle afgørelser, som er under behandling; mener, at det er lige så nyttigt, at domme afsagt af en forelæggende ret, der anvender en præjudiciel afgørelse, i større grad offentliggøres, hvilket Domstolen allerede er inde på i sin orientering om forelæggelse af præjudicielle spørgsmål fra de nationale retter (10);

| 12. | mener, at dommere i betragtning af det væld af oplysninger om fællesskabsretten, der er tilgængelige på internettet, skal uddannes ikke blot i rettens indhold, men også i effektiv adgang til ajourførte retskilder; |
| --- | --- |

12.

mener, at dommere i betragtning af det væld af oplysninger om fællesskabsretten, der er tilgængelige på internettet, skal uddannes ikke blot i rettens indhold, men også i effektiv adgang til ajourførte retskilder;

| 13. | glæder sig over Kommissionens indsats for at offentliggøre resuméer af fællesskabsretsakter henvendt til borgerne og mener, at sådanne resuméer i et almindeligt sprog også vil være med til at give retsvæsenets aktører hurtigere adgang til relevante oplysninger; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over Kommissionens indsats for at offentliggøre resuméer af fællesskabsretsakter henvendt til borgerne og mener, at sådanne resuméer i et almindeligt sprog også vil være med til at give retsvæsenets aktører hurtigere adgang til relevante oplysninger;

| 14. | opfordrer til udvikling af internetværktøjer og initiativer inden for e-læring, der uden at være nogen komplet opfyldelse af behovet for uddannelse bør ses som et supplement til personlig kontakt mellem dommere og undervisere; |
| --- | --- |

14.

opfordrer til udvikling af internetværktøjer og initiativer inden for e-læring, der uden at være nogen komplet opfyldelse af behovet for uddannelse bør ses som et supplement til personlig kontakt mellem dommere og undervisere;

Mod en mere struktureret uddannelsesramme for retsvæsenets aktører i Den Europæiske Union

| 15. | opfordrer til, at EU-elementet i uddannelsen på nationalt plan af alle retsvæsenets aktører






  — | indarbejdes systematisk i selve uddannelsen og i eksamener, der giver adgang til juridiske erhverv, |
| --- | --- | --- |

15.

opfordrer til, at EU-elementet i uddannelsen på nationalt plan af alle retsvæsenets aktører

—

indarbejdes systematisk i selve uddannelsen og i eksamener, der giver adgang til juridiske erhverv,

| — | styrkes yderligere så tidligt som muligt og fremefter med øget fokus på praktiske aspekter, |
| --- | --- |

—

styrkes yderligere så tidligt som muligt og fremefter med øget fokus på praktiske aspekter,

| — | omfatter fortolkningsmetoder og retsprincipper, som muligvis ikke findes i den nationale retsorden, men spiller en vigtig rolle i fællesskabsretten; |
| --- | --- |

—

omfatter fortolkningsmetoder og retsprincipper, som muligvis ikke findes i den nationale retsorden, men spiller en vigtig rolle i fællesskabsretten;

| 16. | noterer sig den stigende succes med udvekslingsprogrammet for retsvæsenets aktører; opfordrer Det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere til at gøre programmet tilgængeligt for flest mulige dommere og sikre en tilstrækkelig deltagelse af dommere med civil-, handels- og forvaltningsretlig baggrund; glæder sig over netværkets aktiviteter inden for sprogundervisning og udvidelsen af udvekslingsprogrammet til også at omfatte Domstolen, Eurojust og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol; |
| --- | --- |

16.

noterer sig den stigende succes med udvekslingsprogrammet for retsvæsenets aktører; opfordrer Det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere til at gøre programmet tilgængeligt for flest mulige dommere og sikre en tilstrækkelig deltagelse af dommere med civil-, handels- og forvaltningsretlig baggrund; glæder sig over netværkets aktiviteter inden for sprogundervisning og udvidelsen af udvekslingsprogrammet til også at omfatte Domstolen, Eurojust og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol;

| 17. | anser de nationale dommeres mulighed for at afsætte tid til deltagelse i grundlæggende og udvidet undervisning for at være en logistisk og økonomisk problemstilling for medlemsstaterne; mener i princippet ikke, at dommerne bør bære nogen af omkostningerne til deres uddannelse i fællesskabsret; anmoder Kommissionen om at få forelagt overslag for de enkelte medlemsstater over omkostningerne til vikariater for dommere, som deltager i udvekslingsprogrammer; |
| --- | --- |

17.

anser de nationale dommeres mulighed for at afsætte tid til deltagelse i grundlæggende og udvidet undervisning for at være en logistisk og økonomisk problemstilling for medlemsstaterne; mener i princippet ikke, at dommerne bør bære nogen af omkostningerne til deres uddannelse i fællesskabsret; anmoder Kommissionen om at få forelagt overslag for de enkelte medlemsstater over omkostningerne til vikariater for dommere, som deltager i udvekslingsprogrammer;

| 18. | anmoder i lyset af Kommissionens anerkendelse af, at Det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere (EJTN) nyder et de facto-monopol på driften af udvekslingsprogrammet for retsmyndigheder, Kommissionen om at sikre, at de procedurer, hvorved EJTN ansøger om støtte til udvekslingsprogrammet, afspejler denne monopolstilling; anmoder især om, at procedurerne strømlines med henblik på at sikre, at støttemidlerne stilles rettidigt til rådighed, således at EJTN sættes i stand til at drive et effektivt program, der lever op til forventningerne hos, samt de afgivne løfter til, de deltagende nationale skoler, internationale organer samt dommere og anklagere; mener, at hvis dette ikke er tilfælde, kan der stilles spørgsmålstegn ved udvekslingsprogrammets troværdighed, hvilket vil være til skade for de nationale dommere og anklagere, der er interesseret i at deltage, og for styrkelsen af den gensidige tillid mellem de europæiske retsvæsener; |
| --- | --- |

18.

anmoder i lyset af Kommissionens anerkendelse af, at Det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere (EJTN) nyder et de facto-monopol på driften af udvekslingsprogrammet for retsmyndigheder, Kommissionen om at sikre, at de procedurer, hvorved EJTN ansøger om støtte til udvekslingsprogrammet, afspejler denne monopolstilling; anmoder især om, at procedurerne strømlines med henblik på at sikre, at støttemidlerne stilles rettidigt til rådighed, således at EJTN sættes i stand til at drive et effektivt program, der lever op til forventningerne hos, samt de afgivne løfter til, de deltagende nationale skoler, internationale organer samt dommere og anklagere; mener, at hvis dette ikke er tilfælde, kan der stilles spørgsmålstegn ved udvekslingsprogrammets troværdighed, hvilket vil være til skade for de nationale dommere og anklagere, der er interesseret i at deltage, og for styrkelsen af den gensidige tillid mellem de europæiske retsvæsener;

| 19. | noterer sig, at Kommissionen vurderer, at den mest hensigtsmæssige måde at fremme undervisning i fællesskabsret på i øjeblikket er finansiel støtte til forskellige institutioner gennem det generelle program om grundlæggende rettigheder og retfærdighed for 2007-2013, og at spørgsmålet om, hvorvidt der bør foretages ændringer af de europæiske uddannelsesstrukturer for retsvæsenet i retning af andre former, vil kunne tages op til fornyet overvejelse ved udløbet af dette program; |
| --- | --- |

19.

noterer sig, at Kommissionen vurderer, at den mest hensigtsmæssige måde at fremme undervisning i fællesskabsret på i øjeblikket er finansiel støtte til forskellige institutioner gennem det generelle program om grundlæggende rettigheder og retfærdighed for 2007-2013, og at spørgsmålet om, hvorvidt der bør foretages ændringer af de europæiske uddannelsesstrukturer for retsvæsenet i retning af andre former, vil kunne tages op til fornyet overvejelse ved udløbet af dette program;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en grundig evaluering af resultaterne af dette rammeprogram under hensyntagen til denne beslutning og udarbejde nye forslag med henblik på udvikling og differentiering af foranstaltninger til fremme af dommeruddannelsen; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre en grundig evaluering af resultaterne af dette rammeprogram under hensyntagen til denne beslutning og udarbejde nye forslag med henblik på udvikling og differentiering af foranstaltninger til fremme af dommeruddannelsen;

| 21. | mener imidlertid, at tiden er moden til en pragmatisk institutionel løsning på spørgsmålet om uddannelse af dommere og anklagere på EU-plan, som gør fuld brug af eksisterende strukturer og samtidig undgår unødige sammenfald mellem programmer og strukturer; opfordrer derfor til, at der oprettes et europæisk dommerakademi bestående af Det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere og Det Europæiske Retsakademi; opfordrer til, at denne institutionelle løsning tager hensyn til relevant erfaring, som er opnået i forbindelse med driften af Det Europæiske Politiakademi; |
| --- | --- |

21.

mener imidlertid, at tiden er moden til en pragmatisk institutionel løsning på spørgsmålet om uddannelse af dommere og anklagere på EU-plan, som gør fuld brug af eksisterende strukturer og samtidig undgår unødige sammenfald mellem programmer og strukturer; opfordrer derfor til, at der oprettes et europæisk dommerakademi bestående af Det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere og Det Europæiske Retsakademi; opfordrer til, at denne institutionelle løsning tager hensyn til relevant erfaring, som er opnået i forbindelse med driften af Det Europæiske Politiakademi;

| 22. | mener ikke, at nationale dommere kan anlægge en passiv holdning til fællesskabsretten, sådan som det klart fremgår af Domstolens retspraksis vedrørende nationale domstole, der rejser fællesskabsretlige spørgsmål af egen drift (11); |
| --- | --- |

22.

mener ikke, at nationale dommere kan anlægge en passiv holdning til fællesskabsretten, sådan som det klart fremgår af Domstolens retspraksis vedrørende nationale domstole, der rejser fællesskabsretlige spørgsmål af egen drift (11);

| 23. | opfordrer til at styrke uddannelsen for kandidater til stillinger inden for retsvæsenet allerede fra den tidligste fase og videre, i analogi med de ovenfor angivne forslag om de nationale dommere; |
| --- | --- |

23.

opfordrer til at styrke uddannelsen for kandidater til stillinger inden for retsvæsenet allerede fra den tidligste fase og videre, i analogi med de ovenfor angivne forslag om de nationale dommere;

En styrket dialog mellem de nationale dommere og Domstolen

| 24. | mener, at den præjudicielle procedure er en væsentlig garanti for sammenhæng i Fællesskabets retsorden og for en ensartet anvendelse af fællesskabsretten; |
| --- | --- |

24.

mener, at den præjudicielle procedure er en væsentlig garanti for sammenhæng i Fællesskabets retsorden og for en ensartet anvendelse af fællesskabsretten;

| 25. | opfordrer Domstolen og alle de berørte parter til at nedbringe den gennemsnitlige varighed af den præjudicielle procedure yderligere og dermed gøre denne vigtige mulighed for dialog mere attraktiv for de nationale dommere; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Domstolen og alle de berørte parter til at nedbringe den gennemsnitlige varighed af den præjudicielle procedure yderligere og dermed gøre denne vigtige mulighed for dialog mere attraktiv for de nationale dommere;

| 26. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge, hvorvidt nationale procedureregler udgør en reel eller en potentiel hindring for en given medlemsstatslig domstols mulighed for at anmode om en præjudiciel afgørelse, jf. EF-traktatens artikel 234, stk. 2, og ihærdigt forfølge krænkelser forårsaget af sådanne hindringer; |
| --- | --- |

26.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge, hvorvidt nationale procedureregler udgør en reel eller en potentiel hindring for en given medlemsstatslig domstols mulighed for at anmode om en præjudiciel afgørelse, jf. EF-traktatens artikel 234, stk. 2, og ihærdigt forfølge krænkelser forårsaget af sådanne hindringer;

| 27. | mener, at begrænsningerne af Domstolens kompetence, navnlig dem, der vedrører EF-traktatens afsnit IV, unødigt hindrer den ensartede anvendelse af fællesskabsretten på disse områder og sender et negativt signal til størsteparten af de dommere, der behandler sådanne sager, og gør det umuligt for dem at skabe direkte kontakt med Domstolen og medfører unødige forsinkelser; |
| --- | --- |

27.

mener, at begrænsningerne af Domstolens kompetence, navnlig dem, der vedrører EF-traktatens afsnit IV, unødigt hindrer den ensartede anvendelse af fællesskabsretten på disse områder og sender et negativt signal til størsteparten af de dommere, der behandler sådanne sager, og gør det umuligt for dem at skabe direkte kontakt med Domstolen og medfører unødige forsinkelser;

| 28. | beklager, at det i protokollen om overgangsbestemmelser, der er knyttet som bilag til Lissabontraktaten, i artikel 10 fastsættes, at Domstolens beføjelser med hensyn til retsakter på området politisamarbejde og retligt samarbejde i straffesager, der er vedtaget inden Lissabontraktatens ikrafttrædelse, skal forblive de samme som i henhold til den gældende EU-traktat i en overgangsperiode på fem år; glæder sig imidlertid over regeringskonferencens erklæring vedrørende denne artikel i protokollen og opfordrer følgelig indtrængende Rådet og Kommissionen til sammen med Parlamentet atter at vedtage de retsakter på området politisamarbejde og retligt samarbejde i straffesager, som vedtoges inden Lissabontraktatens ikrafttrædelse; |
| --- | --- |

28.

beklager, at det i protokollen om overgangsbestemmelser, der er knyttet som bilag til Lissabontraktaten, i artikel 10 fastsættes, at Domstolens beføjelser med hensyn til retsakter på området politisamarbejde og retligt samarbejde i straffesager, der er vedtaget inden Lissabontraktatens ikrafttrædelse, skal forblive de samme som i henhold til den gældende EU-traktat i en overgangsperiode på fem år; glæder sig imidlertid over regeringskonferencens erklæring vedrørende denne artikel i protokollen og opfordrer følgelig indtrængende Rådet og Kommissionen til sammen med Parlamentet atter at vedtage de retsakter på området politisamarbejde og retligt samarbejde i straffesager, som vedtoges inden Lissabontraktatens ikrafttrædelse;

| 29. | er i lyset af indførslen af en præjudiciel hasteprocedure enigt med Rådet i, at det er vigtigt, at Domstolen stiller vejledning til rådighed for de nationale dommere, når disse påtænker at anmode om anvendelse af hasteproceduren; |
| --- | --- |

29.

er i lyset af indførslen af en præjudiciel hasteprocedure enigt med Rådet i, at det er vigtigt, at Domstolen stiller vejledning til rådighed for de nationale dommere, når disse påtænker at anmode om anvendelse af hasteproceduren;

| 30. | opfordrer Domstolen til at overveje enhver mulig forbedring af den præjudicielle procedure, som kan sikre en tættere inddragelse af den forelæggende dommer i dens procedurer, herunder bedre muligheder for at præcisere forelæggelsen og deltage i den mundtlige procedure; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Domstolen til at overveje enhver mulig forbedring af den præjudicielle procedure, som kan sikre en tættere inddragelse af den forelæggende dommer i dens procedurer, herunder bedre muligheder for at præcisere forelæggelsen og deltage i den mundtlige procedure;

| 31. | finder, at nationale dommere i en decentraliseret og fuldt udviklet fællesskabsretsorden ikke bør marginaliseres, men tværtimod tildeles større ansvar og yderligere anspores i deres rolle som primære dommere i fællesskabsretten; opfordrer derfor til, at der overvejes et »grønt lys«-system, hvor nationale dommere kan medsende deres eget forslag til afgørelse af de spørgsmål, de forelægger Domstolen, som derefter inden for en given frist kan beslutte, om den vil acceptere den foreslåede dom eller selv træffe afgørelse som en art appelret; |
| --- | --- |

31.

finder, at nationale dommere i en decentraliseret og fuldt udviklet fællesskabsretsorden ikke bør marginaliseres, men tværtimod tildeles større ansvar og yderligere anspores i deres rolle som primære dommere i fællesskabsretten; opfordrer derfor til, at der overvejes et »grønt lys«-system, hvor nationale dommere kan medsende deres eget forslag til afgørelse af de spørgsmål, de forelægger Domstolen, som derefter inden for en given frist kan beslutte, om den vil acceptere den foreslåede dom eller selv træffe afgørelse som en art appelret;

Retsakter, der er bedre tilpasset de nationale dommeres anvendelse

| 32. | noterer sig oprettelsen af et forum til drøftelse af EU's politik og praksis på retsområdet og opfordrer Kommissionen til at sikre, at dette forums drøftelser finder sted på en gennemsigtig måde; noterer sig Kommissionens løfte om regelmæssigt at rapportere til både Parlamentet og Rådet; |
| --- | --- |

32.

noterer sig oprettelsen af et forum til drøftelse af EU's politik og praksis på retsområdet og opfordrer Kommissionen til at sikre, at dette forums drøftelser finder sted på en gennemsigtig måde; noterer sig Kommissionens løfte om regelmæssigt at rapportere til både Parlamentet og Rådet;

| 33. | insisterer på, at der er behov et klarere sprog i fællesskabslovningen og større terminologisk sammenhæng mellem retlige instrumenter; støtter især anvendelsen af den planlagte fælles referenceramme for europæisk aftaleret som et middel til at sikre bedre lovgivning; |
| --- | --- |

33.

insisterer på, at der er behov et klarere sprog i fællesskabslovningen og større terminologisk sammenhæng mellem retlige instrumenter; støtter især anvendelsen af den planlagte fælles referenceramme for europæisk aftaleret som et middel til at sikre bedre lovgivning;

| 34. | støtter fuldt ud Kommissionens krav om, at medlemsstaterne systematisk indgiver sammenligningstabeller, der viser, hvordan fællesskabsdirektiver er anvendt i nationale forskrifter; er enig i, at sådanne tabeller tilvejebringer værdifulde oplysninger og er forbundet med minimale omkostninger og byrder; mener endvidere, at sammenligningstabeller øger gennemsigtigheden i gennemførelsen af fællesskabsretten og giver dommere og parter i nationale sager en realistisk mulighed for at se, om fællesskabsretten ligger til grund for en bestemt national bestemmelse, og i så fald selv kontrollere, om gennemførelsen er foregået korrekt; |
| --- | --- |

34.

støtter fuldt ud Kommissionens krav om, at medlemsstaterne systematisk indgiver sammenligningstabeller, der viser, hvordan fællesskabsdirektiver er anvendt i nationale forskrifter; er enig i, at sådanne tabeller tilvejebringer værdifulde oplysninger og er forbundet med minimale omkostninger og byrder; mener endvidere, at sammenligningstabeller øger gennemsigtigheden i gennemførelsen af fællesskabsretten og giver dommere og parter i nationale sager en realistisk mulighed for at se, om fællesskabsretten ligger til grund for en bestemt national bestemmelse, og i så fald selv kontrollere, om gennemførelsen er foregået korrekt;

*

* *

| 35. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og det ansvarlige udvalgs betænkning til Rådet og Kommissionen, Domstolen og Den Europæiske Ombudsmand. |
| --- | --- |

35.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og det ansvarlige udvalgs betænkning til Rådet og Kommissionen, Domstolen og Den Europæiske Ombudsmand.

---

(1)  EUT C 53 af 3.3.2005, s. 1.

(2)  EFT C 267 af 14.10.1991, s. 33.

(3)  EUT C 273 E af 14.11.2003, s. 99.

(4)  EUT L 24 af 29.1.2008, s. 42.

(5)  I denne beslutning omfatter henvisninger til fællesskabsretten også EU-ret.

(6)  EUT C 53 af 3.3.2005, s. 1 (s. 12).

(7)  Sag C-50/00 P UPA, Sml. 2002 I, s. 6677, præmis 41.

(8)  Sag 294/83, miljøpartiet »Les Verts« mod Europa-Parlamentet, Sml. [1986], s. 1339, præmis 23.

(9)  Se f.eks. Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 af 16.12.2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82 (EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1).

(10)  EUT C 143 af 11.6.2005, s. 1, punkt 31.

(11)  Sag C-312/93, Peterbroeck, Sml. [1995 I], s. 4599, sag C-473/00, Cofidis, Sml. [2002 I], s. 10875 og sag C-168/05, Mostaza Claro, Sml. [2006 I], s. 10421.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/33

---

Onsdag, den 9. juli 2008Tvisterne Airbus/Boeing i WTO

P6_TA(2008)0353

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om WTO-tvistighederne mellem EU og USA vedrørende påstået støtte til Airbus og Boeing

2009/C 294 E/07

Europa-Parlamentet,

der henviser til WTO-tvistighederne mellem EU og USA vedrørende påstået støtte til Airbus og Boeing

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om de transatlantiske økonomiske forbindelser mellem EU og USA (1),

der henviser til beslutning fra det amerikanske Senat (Res. 632) af 8. december 2006, hvori det henstilles til USA og EU at samarbejde om en styrkelse af det transatlantiske marked,

der henviser til topmødet mellem EU og USA, der blev afholdt den 30. april 2007,

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der sætter pris på det transatlantiske partnerskab mellem EU og USA og støtter en fair og afbalanceret handelspolitik generelt, |
| --- | --- |

A.

der sætter pris på det transatlantiske partnerskab mellem EU og USA og støtter en fair og afbalanceret handelspolitik generelt,

| B. | der henviser til, at de transatlantiske økonomiske forbindelser har gennemgået en hidtil uset integrationsperiode i de seneste ti år, idet de europæiske investeringer i USA udgør 75 % af samtlige udenlandske investeringer i USA i 2006, og de amerikanske investeringer i EU er steget til rekordhøje 128 mia. USD, eller 59 % af USA's samlede direkte udenlandske investeringer i 2006, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de transatlantiske økonomiske forbindelser har gennemgået en hidtil uset integrationsperiode i de seneste ti år, idet de europæiske investeringer i USA udgør 75 % af samtlige udenlandske investeringer i USA i 2006, og de amerikanske investeringer i EU er steget til rekordhøje 128 mia. USD, eller 59 % af USA's samlede direkte udenlandske investeringer i 2006,

| C. | der henviser til flyindustriens betydning for beskæftigelse og jobskabelse, navnlig inden for de højtkvalificerede sektorer, samt inden for en bred vifte af andre brancher, for den regionale udvikling og for det avancerede, transnationale industrielle samarbejde er af særlig relevans, |
| --- | --- |

C.

der henviser til flyindustriens betydning for beskæftigelse og jobskabelse, navnlig inden for de højtkvalificerede sektorer, samt inden for en bred vifte af andre brancher, for den regionale udvikling og for det avancerede, transnationale industrielle samarbejde er af særlig relevans,

| D. | der henviser til, at både Airbus og Boeing inden for den civile flyindustri i øjeblikket har evnen til at udforme og integrere store, kommercielle fly, og at det er i flyselskabernes og deres kunders interesse at opretholde et højt niveau af sund konkurrence, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at både Airbus og Boeing inden for den civile flyindustri i øjeblikket har evnen til at udforme og integrere store, kommercielle fly, og at det er i flyselskabernes og deres kunders interesse at opretholde et højt niveau af sund konkurrence,

| E. | der henviser til, at EU og USA i 1992 undertegnede en bilateral aftale om handel med store civile fly (1992-aftalen), hvorved der skabtes afbalancerede rammer med regler for statsstøtte, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU og USA i 1992 undertegnede en bilateral aftale om handel med store civile fly (1992-aftalen), hvorved der skabtes afbalancerede rammer med regler for statsstøtte,

| F. | der henviser til, at EU konsekvent har holdt sig til ånden i 1992-aftalen og regelmæssigt har forelagt dokumentation for overholdelse af reglerne, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU konsekvent har holdt sig til ånden i 1992-aftalen og regelmæssigt har forelagt dokumentation for overholdelse af reglerne,

| G. | der henviser til, at USA i vid udstrækning har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til 1992-aftalen ved ikke at indberette støtte til Boeing og ved at yde støtte ud over de vedtagne grænser og ved at yde forbudt støtte til Boeing, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at USA i vid udstrækning har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til 1992-aftalen ved ikke at indberette støtte til Boeing og ved at yde støtte ud over de vedtagne grænser og ved at yde forbudt støtte til Boeing,

| H. | der henviser til, at 1992-aftalen har givet stabilitet i sektoren indtil 2004, da USA ensidigt erklærede at ville trække sig ud af aftalen og indledte en WTO-sag mod EU under henvisning til en europæisk finansiering, der skulle tilbagebetales, og som var helt i overensstemmelse med 1992-aftalen, og som svarer til ydelserne til fordel for Boeing til udvikling og produktion af store dele af Boeing 787 i Japan og andre risikodelingslande, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at 1992-aftalen har givet stabilitet i sektoren indtil 2004, da USA ensidigt erklærede at ville trække sig ud af aftalen og indledte en WTO-sag mod EU under henvisning til en europæisk finansiering, der skulle tilbagebetales, og som var helt i overensstemmelse med 1992-aftalen, og som svarer til ydelserne til fordel for Boeing til udvikling og produktion af store dele af Boeing 787 i Japan og andre risikodelingslande,

| I. | der henviser til, at det til trods for mange anstrengelser i god tro fra EU's side hidtil ikke har været muligt at etablere et fair og afbalanceret grundlag for en forhandlingsløsning, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det til trods for mange anstrengelser i god tro fra EU's side hidtil ikke har været muligt at etablere et fair og afbalanceret grundlag for en forhandlingsløsning,

| J. | der gentager sin støtte til Kommissionens fortsatte åbenhed over for en afbalanceret forhandlingsløsning uden betingelser, |
| --- | --- |

J.

der gentager sin støtte til Kommissionens fortsatte åbenhed over for en afbalanceret forhandlingsløsning uden betingelser,

| K. | der henviser til, at en afbalanceret og fair statsstøtte til luftfartsindustrien på begge sider af Atlanten har skabt forskning og innovation, øget sikkerheden, forbedret miljøpræstationerne og effektiviteten inden for luftfarten, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en afbalanceret og fair statsstøtte til luftfartsindustrien på begge sider af Atlanten har skabt forskning og innovation, øget sikkerheden, forbedret miljøpræstationerne og effektiviteten inden for luftfarten,

| L. | der henviser til, at medlemsstaternes finansiering af Airbus er yderst begrænset, skal tilbagebetales med renter og helt klart ikke indvirker på Boeings konkurrenceevne, da Airbus har tilbagebetalt 40 % mere, end man har modtaget fra medlemsstaternes regeringer siden 1992, og har tilbagebetalt mere end 7 mia. EUR indtil nu, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at medlemsstaternes finansiering af Airbus er yderst begrænset, skal tilbagebetales med renter og helt klart ikke indvirker på Boeings konkurrenceevne, da Airbus har tilbagebetalt 40 % mere, end man har modtaget fra medlemsstaternes regeringer siden 1992, og har tilbagebetalt mere end 7 mia. EUR indtil nu,

| M. | der henviser til, at EU påtaler forskellige former for føderal, statslig og lokal støtte, som er forbudt eller som der kan rejses sag for, til fordel for Boeing i størrelsesordenen 23,7 mia. i støtte, som ikke skal tilbagebetales, i de sidste to årtier op til 2004, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU påtaler forskellige former for føderal, statslig og lokal støtte, som er forbudt eller som der kan rejses sag for, til fordel for Boeing i størrelsesordenen 23,7 mia. i støtte, som ikke skal tilbagebetales, i de sidste to årtier op til 2004,

| N. | der bekræfter sin tro på betydningen af fair og åben konkurrence i offentlige udbudsprocedurer og har med glæde bemærket tildelingen af kontrakten for det amerikanske program for lufttankningsfly til Northrop Grumman EADS-teamet på grundlag af neutrale kriterier, der er udformet med henblik på at finde og fremskaffe det bedste og mest passende udstyr til det amerikanske luftvåben; |
| --- | --- |

N.

der bekræfter sin tro på betydningen af fair og åben konkurrence i offentlige udbudsprocedurer og har med glæde bemærket tildelingen af kontrakten for det amerikanske program for lufttankningsfly til Northrop Grumman EADS-teamet på grundlag af neutrale kriterier, der er udformet med henblik på at finde og fremskaffe det bedste og mest passende udstyr til det amerikanske luftvåben;

| O. | der med stor bekymring bemærker de uforsonlige angreb fra Boeing i et forsøg på at fremstille EADS-transaktioner og visse medlemsstater som upålidelige luftfartsforretningspartnere og en sikkerhedsrisiko for USA's militære beredskab, hvilket ikke er gået ubemærket hen i EU; |
| --- | --- |

O.

der med stor bekymring bemærker de uforsonlige angreb fra Boeing i et forsøg på at fremstille EADS-transaktioner og visse medlemsstater som upålidelige luftfartsforretningspartnere og en sikkerhedsrisiko for USA's militære beredskab, hvilket ikke er gået ubemærket hen i EU;

| P. | der bemærker, at Rapporten fra Government Accountability Office, der støtter Boeings indvendinger, kun anerkendes som en vurdering af udvælgelsesproceduren og ikke som en udtalelse om flyets kvaliteter; der endvidere bekræfter sin opfattelse af, at integriteten af de indkøbsprocedurer, der anvendes i det amerikanske forsvarsministerium, forbliver intakt for alle bydende; |
| --- | --- |

P.

der bemærker, at Rapporten fra Government Accountability Office, der støtter Boeings indvendinger, kun anerkendes som en vurdering af udvælgelsesproceduren og ikke som en udtalelse om flyets kvaliteter; der endvidere bekræfter sin opfattelse af, at integriteten af de indkøbsprocedurer, der anvendes i det amerikanske forsvarsministerium, forbliver intakt for alle bydende;

| 1. | retter følgende henstillinger til Kommissionen, der optræder på EU's vegne for at forsvare medlemsstaterne og EU's store civile luftfartsindustri:






  a) | Parlamentet opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre, at konkurrencebegrænsende foranstaltninger indeholdt i lovgivningen eller politikker, der uberettiget begrænser EU-selskabers muligheder for at konkurrere inden for civile eller militære programmer, bør imødegås med passende svar fra Fællesskabet og medlemsstaterne; |
| --- | --- | --- |

1.

retter følgende henstillinger til Kommissionen, der optræder på EU's vegne for at forsvare medlemsstaterne og EU's store civile luftfartsindustri:

a)

Parlamentet opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre, at konkurrencebegrænsende foranstaltninger indeholdt i lovgivningen eller politikker, der uberettiget begrænser EU-selskabers muligheder for at konkurrere inden for civile eller militære programmer, bør imødegås med passende svar fra Fællesskabet og medlemsstaterne;

| b) | Parlamentet støtter uforbeholdent forsvaret af EU's interesser i de verserende tvistbilæggelsesprocedurer inden for WTO og henstiller til Kommissionen at fortsætte sine bestræbelser i så henseende; sætter imidlertid spørgsmålstegn ved, om en WTO-afgørelse i sig selv giver den nødvendige langsigtede løsning, som markedet kræver som grundlag for en fremtidig fredelig og fair konkurrence inden for denne sektor, hvilket en forhandlingsløsning derimod kunne tilvejebringe; |
| --- | --- |

b)

Parlamentet støtter uforbeholdent forsvaret af EU's interesser i de verserende tvistbilæggelsesprocedurer inden for WTO og henstiller til Kommissionen at fortsætte sine bestræbelser i så henseende; sætter imidlertid spørgsmålstegn ved, om en WTO-afgørelse i sig selv giver den nødvendige langsigtede løsning, som markedet kræver som grundlag for en fremtidig fredelig og fair konkurrence inden for denne sektor, hvilket en forhandlingsløsning derimod kunne tilvejebringe;

| c) | Parlamentet mener, at udgangspunktet for drøftelser bør være en diskussion uden betingelser af aftalemandater, for på den måde at vise, at begge parter er indstillet på at finde en pragmatisk balance mellem den civile støtte i EU og den amerikanske militær-industrielle ordning, der fastlægger de aspekter af regeringens engagement, der egentlig hindrer reelt ensartede vilkår; |
| --- | --- |

c)

Parlamentet mener, at udgangspunktet for drøftelser bør være en diskussion uden betingelser af aftalemandater, for på den måde at vise, at begge parter er indstillet på at finde en pragmatisk balance mellem den civile støtte i EU og den amerikanske militær-industrielle ordning, der fastlægger de aspekter af regeringens engagement, der egentlig hindrer reelt ensartede vilkår;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen og til USA's præsident og kongres. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen og til USA's præsident og kongres.

---

(1)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 235.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/35

---

Onsdag, den 9. juli 2008Den strategiske energiteknologiplan for EU

P6_TA(2008)0354

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om en strategisk energiteknologiplan for EU (Set-plan) (2008/2005(INI))

2009/C 294 E/08

Europa-Parlamentet,

der henviser til meddelelse fra Kommissionen med titlen En strategisk energiteknologiplan for EU (Set-plan) — »Mod en fremtid med lavere kulstofemissioner« (KOM(2007)0723) (Set-plan-meddelelsen),

der henviser til den fuldstændige konsekvensvurdering (SEK(2007)1508), Technology Map (SEK(2007)1510) og Capacities Map (SEK(2007)1511), der medfølger i Set-plan-meddelelsen,

der henviser til meddelelse fra Kommissionen med titlen To gange 20 % i 2020 — Europas muligheder i forbindelse med klimaændringerne (KOM(2008)0030),

der henviser til konsekvensvurderingen af pakken af gennemførelsesforanstaltninger i forbindelse med EU's målsætninger om klimaændringer og vedvarende energi for 2020 (SEK(2008)0085),

der henviser til meddelelse fra Kommissionen om støtte til hurtig demonstration af bæredygtig elproduktion fra fossile brændstoffer (KOM(2008)0013),

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »The support of electricity from renewable energy sources« (SEK(2008)0057),

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd og Europa-Parlamentet med titlen »En energipolitik for Europa« (KOM(2007)0001),

der henviser til meddelelse fra Kommissionen med titlen »Økonomiske reformer og konkurrenceevne: Hovedkonklusionerne i 2006-rapporten om Europas konkurrenceevne« (KOM(2006)0697),

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (KOM(2008)0019),

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (KOM(2008)0016),

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om geologisk lagring af kuldioxid og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF, 96/61/EF, direktiv 2000/60/EF, 2001/80/EF, 2004/35/EF, 2006/12/EF og forordning (EF) nr. 1013/2006 (KOM(2008)0018),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (1),

der henviser til Rådets beslutning 2006/976/Euratom af 19. december 2006 om særprogrammet til gennemførelse af Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område 2007-2011 (2),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF af 24. oktober 2006 om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) (3),

der henviser til forslag til Rådets forordning om oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint (KOM(2007)0571),

der henviser til sin beslutning af 25. september 2007 om køreplanen for vedvarende energi i Europa (4),

der henviser til sin beslutning af 31. januar 2008 om en handlingsplan for energieffektivitet: udnyttelse af potentialet (5),

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2008 om Verdensfonden for Energieffektivitet og Vedvarende Energi (6),

der henviser til sin holdning af 11. marts 2008 om Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (7),

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 8.-9. marts 2007,

der henviser til konklusionerne fra mødet i Rådet (transport, telekommunikation og energi) den 28. februar 2008 om en strategisk energiteknologiplan for EU,

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 13.-14. marts 2008,

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0255/2008),

| A. | der henviser til, at det i en række meddelelser fra Parlamentet, Rådet og Kommissionen er blevet understreget, at målene for EU's energi- og klimapolitik er bekæmpelse af klimaændringerne, forbedring af energisikkerheden og styrkelse af den europæiske økonomis konkurrenceevne, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i en række meddelelser fra Parlamentet, Rådet og Kommissionen er blevet understreget, at målene for EU's energi- og klimapolitik er bekæmpelse af klimaændringerne, forbedring af energisikkerheden og styrkelse af den europæiske økonomis konkurrenceevne,

| B. | der henviser til, at truslen fra klimaændringerne fortsat vokser, og COP14-drøftelserne i Poznan og COP15-drøftelserne i København er af afgørende betydning for at nå frem til en international aftale om klimaændringer til afløsning af Kyotoprotokollen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at truslen fra klimaændringerne fortsat vokser, og COP14-drøftelserne i Poznan og COP15-drøftelserne i København er af afgørende betydning for at nå frem til en international aftale om klimaændringer til afløsning af Kyotoprotokollen,

| C. | der henviser til, at det i Sternrapporten om de økonomiske aspekter ved klimaændringerne erkendes, at omkostningerne ved ikke at gøre noget for at afbøde klimaændringerne langt overstiger omkostningerne ved at gøre noget, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det i Sternrapporten om de økonomiske aspekter ved klimaændringerne erkendes, at omkostningerne ved ikke at gøre noget for at afbøde klimaændringerne langt overstiger omkostningerne ved at gøre noget,

| D. | der henviser til, at EU's afhængighed af import af fossile brændstoffer kan stige til 65 % af det samlede forbrug inden 2030, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU's afhængighed af import af fossile brændstoffer kan stige til 65 % af det samlede forbrug inden 2030,

| E. | der henviser til, at Kommissionen har vurderet, at det vil koste EU 70 mia. EUR om året inden 2020 at opnå EU's mål for reduktion af drivhusgasemissionerne og målene om vedvarende energi, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen har vurderet, at det vil koste EU 70 mia. EUR om året inden 2020 at opnå EU's mål for reduktion af drivhusgasemissionerne og målene om vedvarende energi,

| F. | der henviser til, at bedre energieffektivitet er en af de mest omkostningseffektive måder, hvorpå man kan reducere drivhusgasemissionerne, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at bedre energieffektivitet er en af de mest omkostningseffektive måder, hvorpå man kan reducere drivhusgasemissionerne,

| G. | der henviser til, at forskning og teknologisk udvikling er fundamentale for virkeliggørelsen af målene for den europæiske energipolitik, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at forskning og teknologisk udvikling er fundamentale for virkeliggørelsen af målene for den europæiske energipolitik,

| H. | der henviser til, at bedre synergi i den fremtidige europæiske energiteknologiforskning kun kan være med til at stimulere bæredygtig økonomisk vækst, forbedre de komparative fordele ved den europæiske økonomi og beskæftigelsen og dermed bidrage til at opfylde målene i Lissabonstrategien og bekæmpe klimaændringerne, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at bedre synergi i den fremtidige europæiske energiteknologiforskning kun kan være med til at stimulere bæredygtig økonomisk vækst, forbedre de komparative fordele ved den europæiske økonomi og beskæftigelsen og dermed bidrage til at opfylde målene i Lissabonstrategien og bekæmpe klimaændringerne,

| I. | der henviser til, at der i det syvende rammeprogram kun er afsat 2,3 mia. EUR i løbet af den syvårige periode til energiforskning, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der i det syvende rammeprogram kun er afsat 2,3 mia. EUR i løbet af den syvårige periode til energiforskning,

| J. | der henviser til, at den private sektors investeringer i forskning i energiteknologier er meget begrænsede i EU sammenlignet med de bestræbelser, der udfoldes af konkurrenter i tredjelande og af andre sektorer i EU, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den private sektors investeringer i forskning i energiteknologier er meget begrænsede i EU sammenlignet med de bestræbelser, der udfoldes af konkurrenter i tredjelande og af andre sektorer i EU,

| K. | der henviser til, at der er foretaget væsentlige nedskæringer i de offentlige og private budgetter til energiforskning i EU siden 1980'erne, og at EU klarer sig dårligt, når innovationsindikatorer baseret på niveauet for investeringer i teknologiforskning sammenlignes på internationalt niveau, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der er foretaget væsentlige nedskæringer i de offentlige og private budgetter til energiforskning i EU siden 1980'erne, og at EU klarer sig dårligt, når innovationsindikatorer baseret på niveauet for investeringer i teknologiforskning sammenlignes på internationalt niveau,

| L. | der henviser til, at det er nødvendigt og berettiget, at det offentlige træder til for at støtte nye, mindre forurenende energiteknologier, eftersom disse i begyndelsen vil være mere omkostningskrævende end de teknologier, de afløser, og at de derfor i markedsindføringsfasen måske hverken giver kortsigtet kommerciel fortjeneste eller bedre priser for forbrugerne, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det er nødvendigt og berettiget, at det offentlige træder til for at støtte nye, mindre forurenende energiteknologier, eftersom disse i begyndelsen vil være mere omkostningskrævende end de teknologier, de afløser, og at de derfor i markedsindføringsfasen måske hverken giver kortsigtet kommerciel fortjeneste eller bedre priser for forbrugerne,

Behovet for en strategisk energiteknologiplan

| 1. | ser positivt på den strategiske energiteknologiplan for EU (Set-plan); mener, at en energiteknologipolitik for EU med tilstrækkelig finansiel støtte er af afgørende betydning for at nå EU's mål for energi og klimaændringer for 2020; |
| --- | --- |

1.

ser positivt på den strategiske energiteknologiplan for EU (Set-plan); mener, at en energiteknologipolitik for EU med tilstrækkelig finansiel støtte er af afgørende betydning for at nå EU's mål for energi og klimaændringer for 2020;

| 2. | understreger, at EU skal nå målene om reduktion af drivhusgasemissionerne, energieffektivitet og den vedvarende energi inden 2020, samtidig med at den opretholder en konkurrencedygtig og bæredygtig økonomi; mener, at udvikling og indførelse af innovative, billige energiteknologier med lavt CO2-udslip samt energieffektivitet og vedvarende energi er en væsentlig forudsætning for at mindske omkostningerne ved at reducere emissionerne og skabe nye markeder for EU's industri og sikre et verdensomspændende engagement i bekæmpelsen af klimaændringerne; |
| --- | --- |

2.

understreger, at EU skal nå målene om reduktion af drivhusgasemissionerne, energieffektivitet og den vedvarende energi inden 2020, samtidig med at den opretholder en konkurrencedygtig og bæredygtig økonomi; mener, at udvikling og indførelse af innovative, billige energiteknologier med lavt CO2-udslip samt energieffektivitet og vedvarende energi er en væsentlig forudsætning for at mindske omkostningerne ved at reducere emissionerne og skabe nye markeder for EU's industri og sikre et verdensomspændende engagement i bekæmpelsen af klimaændringerne;

| 3. | mener, at det for at nå disse mål er yderst vigtigt at reducere prisen på grøn energi og fremme innovationen i energisektoren; det er derfor nødvendigt at forbedre teknologioverførsel fra forskningscentre til virksomhederne, at reducere markedsindtrængningsfasen, at rette op på den nuværende træghed omkring teknologi og lovgivning og at forbedre mulighederne for sammenkobling af nettene; |
| --- | --- |

3.

mener, at det for at nå disse mål er yderst vigtigt at reducere prisen på grøn energi og fremme innovationen i energisektoren; det er derfor nødvendigt at forbedre teknologioverførsel fra forskningscentre til virksomhederne, at reducere markedsindtrængningsfasen, at rette op på den nuværende træghed omkring teknologi og lovgivning og at forbedre mulighederne for sammenkobling af nettene;

| 4. | mener, at der også er behov for nye teknologier, navnlig vedvarende energiteknologier og energieffektive teknologier, for at lette spredningen af energikilder, nedbringe energiefterspørgslen og tilvejebringe mindre forurenende og mere sikre metoder til anvendelse af nationale ressourcer for at forbedre energiforsyningssikkerheden; opfordrer Kommissionen til at foretage en vurdering af EU's energiressourcer; |
| --- | --- |

4.

mener, at der også er behov for nye teknologier, navnlig vedvarende energiteknologier og energieffektive teknologier, for at lette spredningen af energikilder, nedbringe energiefterspørgslen og tilvejebringe mindre forurenende og mere sikre metoder til anvendelse af nationale ressourcer for at forbedre energiforsyningssikkerheden; opfordrer Kommissionen til at foretage en vurdering af EU's energiressourcer;

| 5. | mener, at Set-planen bør støtte en lang række aktiviteter, der ansporer til offentlig debat om de positive egenskaber ved de forskellige nye energiteknologier, navnlig gennem forbrugeroplysning og informationskampagner; |
| --- | --- |

5.

mener, at Set-planen bør støtte en lang række aktiviteter, der ansporer til offentlig debat om de positive egenskaber ved de forskellige nye energiteknologier, navnlig gennem forbrugeroplysning og informationskampagner;

| 6. | mener, at billigere og mere effektive teknologier med lavt CO2-udslip kan bidrage til indgåelsen af en ny international aftale om klimaændringer til afløsning af Kyotoprotokollen; |
| --- | --- |

6.

mener, at billigere og mere effektive teknologier med lavt CO2-udslip kan bidrage til indgåelsen af en ny international aftale om klimaændringer til afløsning af Kyotoprotokollen;

Koordinering og strategisk planlægning

| 7. | understreger behovet for at forbedre koordineringen af strategiske energiteknologier på flere niveauer og mellem forskellige aktører; understreger endvidere behovet for at undgå overdrevent bureaukrati, sikre enkelhed og klarhed samt bred deltagelse af alle potentielle partnere i forbindelse med forbedring af koordineringen, f.eks. gennem den foreslåede EU-styregruppe og den foreslåede europæiske energiforskningsalliance, der bør være åben for alle europæiske forskningscentre uanset deres størrelse eller ressourcer; |
| --- | --- |

7.

understreger behovet for at forbedre koordineringen af strategiske energiteknologier på flere niveauer og mellem forskellige aktører; understreger endvidere behovet for at undgå overdrevent bureaukrati, sikre enkelhed og klarhed samt bred deltagelse af alle potentielle partnere i forbindelse med forbedring af koordineringen, f.eks. gennem den foreslåede EU-styregruppe og den foreslåede europæiske energiforskningsalliance, der bør være åben for alle europæiske forskningscentre uanset deres størrelse eller ressourcer;

| 8. | støtter nedsættelsen af en styregruppe på højt plan samt oprettelsen af et gennemsigtigt og lettilgængeligt informationssystem om energiteknologi, navnlig for små og mellemstore virksomheder, og anmoder Kommissionen om at holde Parlamentet underrettet om nedsættelsen af denne gruppe og dens arbejde samt om informationsstrategien; |
| --- | --- |

8.

støtter nedsættelsen af en styregruppe på højt plan samt oprettelsen af et gennemsigtigt og lettilgængeligt informationssystem om energiteknologi, navnlig for små og mellemstore virksomheder, og anmoder Kommissionen om at holde Parlamentet underrettet om nedsættelsen af denne gruppe og dens arbejde samt om informationsstrategien;

| 9. | bemærker, at de instrumenter, der er udviklet i forbindelse med rammeprogrammerne (ERA-NET-ordninger, ekspertnetværk, ETP'er), kan bruges til at støtte det fremtidige europæiske informationssystem om energiteknologi; |
| --- | --- |

9.

bemærker, at de instrumenter, der er udviklet i forbindelse med rammeprogrammerne (ERA-NET-ordninger, ekspertnetværk, ETP'er), kan bruges til at støtte det fremtidige europæiske informationssystem om energiteknologi;

| 10. | understreger, at det er af afgørende betydning, at der foregår et koordineret samarbejde mellem medlemsstaterne med henblik på at nå de fastsatte mål, opnå størst muligt udbytte og nedbringe omkostningerne; mener, at fællesskabsinstrumenter, der gennemføres på medlemsstatsniveau, såsom strukturfondene, kan understøtte forsknings-, udviklings- og innovationskapaciteten inden for disse områder; |
| --- | --- |

10.

understreger, at det er af afgørende betydning, at der foregår et koordineret samarbejde mellem medlemsstaterne med henblik på at nå de fastsatte mål, opnå størst muligt udbytte og nedbringe omkostningerne; mener, at fællesskabsinstrumenter, der gennemføres på medlemsstatsniveau, såsom strukturfondene, kan understøtte forsknings-, udviklings- og innovationskapaciteten inden for disse områder;

| 11. | understreger den afgørende betydning af at forbedre koordineringen med tredjelande og styrke det internationale samarbejde med henblik på at gennemføre en sammenhængende og differentieret strategi i forbindelse med udviklede økonomier, udviklingsøkonomier og nye økonomier; |
| --- | --- |

11.

understreger den afgørende betydning af at forbedre koordineringen med tredjelande og styrke det internationale samarbejde med henblik på at gennemføre en sammenhængende og differentieret strategi i forbindelse med udviklede økonomier, udviklingsøkonomier og nye økonomier;

| 12. | understreger, at det er nødvendigt at udvide kapaciteten af EU's forskningsgrundlag, og at det er yderst vigtigt med yderligere uddannelse og efteruddannelse for at kunne tilvejebringe menneskelige ressourcer med den kvalitet og i det antal, der er nødvendig for fuldt ud at kunne udnytte de muligheder, der åbner sig inden for de nye teknologier; mener, at en samlet tilgang på tværs af det syvende forskningsrammeprograms særprogrammer kan være nyttig i denne henseende; |
| --- | --- |

12.

understreger, at det er nødvendigt at udvide kapaciteten af EU's forskningsgrundlag, og at det er yderst vigtigt med yderligere uddannelse og efteruddannelse for at kunne tilvejebringe menneskelige ressourcer med den kvalitet og i det antal, der er nødvendig for fuldt ud at kunne udnytte de muligheder, der åbner sig inden for de nye teknologier; mener, at en samlet tilgang på tværs af det syvende forskningsrammeprograms særprogrammer kan være nyttig i denne henseende;

| 13. | gør opmærksom på den potentielle risiko, der er for overlapning og for stor spredning i forbindelse med nye initiativer; opfordrer Kommissionen til at overveje, hvordan de nye europæiske industriinitiativer vil passe sammen med eksisterende programmer, herunder det syvende rammeprogram og mere specifikt med de europæiske teknologiplatforme, de fælles teknologiinitiativer, der blev besluttet i henhold til det syvende rammeprogram, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og navnlig med det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi samt dettes videns- og innovationsfællesskaber om klimaændringer og energi; opfordrer Kommissionen til at forklare, hvordan de europæiske industriinitiativer kan fremme synergieffekter mellem det europæiske og det nationale niveau; |
| --- | --- |

13.

gør opmærksom på den potentielle risiko, der er for overlapning og for stor spredning i forbindelse med nye initiativer; opfordrer Kommissionen til at overveje, hvordan de nye europæiske industriinitiativer vil passe sammen med eksisterende programmer, herunder det syvende rammeprogram og mere specifikt med de europæiske teknologiplatforme, de fælles teknologiinitiativer, der blev besluttet i henhold til det syvende rammeprogram, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og navnlig med det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi samt dettes videns- og innovationsfællesskaber om klimaændringer og energi; opfordrer Kommissionen til at forklare, hvordan de europæiske industriinitiativer kan fremme synergieffekter mellem det europæiske og det nationale niveau;

| 14. | gentager, at Set-planen må opbygge energiforskning og innovationskapacitet på EU-niveau; er enig med Kommissionen i, at fælleseuropæiske forskningsinfrastrukturer udgør en del af løsningen; anmoder derfor Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer om at identificere behovet for europæiske forskningsinfrastrukturer inden for innovative energiteknologier, såsom vedvarende energiteknologier; |
| --- | --- |

14.

gentager, at Set-planen må opbygge energiforskning og innovationskapacitet på EU-niveau; er enig med Kommissionen i, at fælleseuropæiske forskningsinfrastrukturer udgør en del af løsningen; anmoder derfor Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer om at identificere behovet for europæiske forskningsinfrastrukturer inden for innovative energiteknologier, såsom vedvarende energiteknologier;

| 15. | mener, at de transeuropæiske net på energiområdet og forenklede godkendelsesprocedurer på dette område spiller en afgørende rolle for EU's strategiske energipolitik; |
| --- | --- |

15.

mener, at de transeuropæiske net på energiområdet og forenklede godkendelsesprocedurer på dette område spiller en afgørende rolle for EU's strategiske energipolitik;

Forskning og teknologioverførsel

| 16. | understreger, at den nødvendige koordinering skal udvides til at omfatte forskellige videnskabelige og teknologiske områder, der indgår i forskning i og udvikling af energiteknologi som følge af områdets tværfaglige natur; understreger i den forbindelse behovet for at fremme forskning i basisfag, såsom biologi, informationsteknologi, materialevidenskab, makroteknologi; |
| --- | --- |

16.

understreger, at den nødvendige koordinering skal udvides til at omfatte forskellige videnskabelige og teknologiske områder, der indgår i forskning i og udvikling af energiteknologi som følge af områdets tværfaglige natur; understreger i den forbindelse behovet for at fremme forskning i basisfag, såsom biologi, informationsteknologi, materialevidenskab, makroteknologi;

| 17. | anmoder Kommissionen om at tage hensyn til mulighederne for at anvende energiteknologier i de nyere medlemsstater og om at indføre støttemekanismer baseret på EU's politikker; |
| --- | --- |

17.

anmoder Kommissionen om at tage hensyn til mulighederne for at anvende energiteknologier i de nyere medlemsstater og om at indføre støttemekanismer baseret på EU's politikker;

| 18. | fremhæver behovet for at fremme teknologioverførslen fra forskningscentre til virksomhederne; insisterer på, at det nye Europæiske Institut for Innovation og Teknologi kommer til at spille en rolle på dette område; |
| --- | --- |

18.

fremhæver behovet for at fremme teknologioverførslen fra forskningscentre til virksomhederne; insisterer på, at det nye Europæiske Institut for Innovation og Teknologi kommer til at spille en rolle på dette område;

| 19. | opfordrer indtrængende til, at den private sektor investerer mere i forskning og påtager sig større risici, hvilket er en forudsætning for, at EU kan blive førende på dette område; |
| --- | --- |

19.

opfordrer indtrængende til, at den private sektor investerer mere i forskning og påtager sig større risici, hvilket er en forudsætning for, at EU kan blive førende på dette område;

Europæiske industriinitiativer

| 20. | er overbevist om, at der er behov for øget støtte til teknologier med lavt CO2-udslip i forbindelse med demonstration og markedsføring af nye, decentrale vedvarende teknologier; glæder sig derfor over de foreslåede europæiske industriinitiativer; understreger dog, at der også er et behov for at øge støtten til forskning og udvikling af teknologier, der er nødvendige på lang sigt, med særlig vægt på strategisk vigtige teknologier, såsom solenergiteknologi, der på længere sigt kan føre til et energiuafhængigt EU; |
| --- | --- |

20.

er overbevist om, at der er behov for øget støtte til teknologier med lavt CO2-udslip i forbindelse med demonstration og markedsføring af nye, decentrale vedvarende teknologier; glæder sig derfor over de foreslåede europæiske industriinitiativer; understreger dog, at der også er et behov for at øge støtten til forskning og udvikling af teknologier, der er nødvendige på lang sigt, med særlig vægt på strategisk vigtige teknologier, såsom solenergiteknologi, der på længere sigt kan føre til et energiuafhængigt EU;

| 21. | mener, at de europæiske industriinitiativer bør fokusere på de områder, der har størst potentiale til at bidrage til at opnå EU's mål for klimaændringer, energieffektivitet og vedvarende energi på et bæredygtigt grundlag samt bidrage til lavere omkostninger og fornyelse på lang sigt; |
| --- | --- |

21.

mener, at de europæiske industriinitiativer bør fokusere på de områder, der har størst potentiale til at bidrage til at opnå EU's mål for klimaændringer, energieffektivitet og vedvarende energi på et bæredygtigt grundlag samt bidrage til lavere omkostninger og fornyelse på lang sigt;

| 22. | anmoder om, at der ved prioriteringen af de europæiske industriinitiativer for hver enkelt teknologis vedkommende tages hensyn til livscyklus og miljømæssige konsekvenser på hvert trin i produktionsprocessen; opfordrer til, at der tages hensyn til muligheden for at overføre disse teknologier til udviklingsøkonomierne for dermed at mindske teknologikløften i forhold til disse lande; |
| --- | --- |

22.

anmoder om, at der ved prioriteringen af de europæiske industriinitiativer for hver enkelt teknologis vedkommende tages hensyn til livscyklus og miljømæssige konsekvenser på hvert trin i produktionsprocessen; opfordrer til, at der tages hensyn til muligheden for at overføre disse teknologier til udviklingsøkonomierne for dermed at mindske teknologikløften i forhold til disse lande;

| 23. | slår til lyd for øget teknologioverførsel med de udviklede lande, samt etablering af videnskabeligt samarbejde med disse lande med henblik på udvikling af nye energiteknologier; |
| --- | --- |

23.

slår til lyd for øget teknologioverførsel med de udviklede lande, samt etablering af videnskabeligt samarbejde med disse lande med henblik på udvikling af nye energiteknologier;

| 24. | støtter Kommissionens forslag om, at de europæiske industriinitiativer bør udvikles forskelligt for at leve op til behovene for specifikke teknologier; mener, at en sådan fleksibilitet vil gøre det muligt at udvikle strategiske alliancer mellem medlemsstaterne, lokale og regionale regeringer, forskningscentre og den private sektor i forbindelse med udviklingen af visse teknologier; opfordrer disse organer til at samarbejde om hurtigst muligt at udvikle detaljerede forslag til europæiske industriinitiativer; |
| --- | --- |

24.

støtter Kommissionens forslag om, at de europæiske industriinitiativer bør udvikles forskelligt for at leve op til behovene for specifikke teknologier; mener, at en sådan fleksibilitet vil gøre det muligt at udvikle strategiske alliancer mellem medlemsstaterne, lokale og regionale regeringer, forskningscentre og den private sektor i forbindelse med udviklingen af visse teknologier; opfordrer disse organer til at samarbejde om hurtigst muligt at udvikle detaljerede forslag til europæiske industriinitiativer;

| 25. | støtter på det kraftigste de foreslåede europæiske industriinitiativer om vind-, sol- og bioenergi, CO2-opsamling, transport og oplagring, elnet og nuklear fission; |
| --- | --- |

25.

støtter på det kraftigste de foreslåede europæiske industriinitiativer om vind-, sol- og bioenergi, CO2-opsamling, transport og oplagring, elnet og nuklear fission;

| 26. | opfordrer navnlig til, at forskningen i biobrændstoffer intensiveres for at opnå en samlet set entydigt positiv miljøpåvirkning i forbindelse med fremstillingen af disse; |
| --- | --- |

26.

opfordrer navnlig til, at forskningen i biobrændstoffer intensiveres for at opnå en samlet set entydigt positiv miljøpåvirkning i forbindelse med fremstillingen af disse;

| 27. | bemærker betydningen af at udvikle teknologier til omdannelse af biomasse til gas i stor skala for at producere brint og flydende syntetiske brændstoffer til bæredygtige transportteknologier; |
| --- | --- |

27.

bemærker betydningen af at udvikle teknologier til omdannelse af biomasse til gas i stor skala for at producere brint og flydende syntetiske brændstoffer til bæredygtige transportteknologier;

| 28. | understreger, at det europæiske industriinitiativ om nuklear fission bør muliggøre kontinuitet og omfatte forskning og udvikling af teknologier af tredje og fjerde generation; |
| --- | --- |

28.

understreger, at det europæiske industriinitiativ om nuklear fission bør muliggøre kontinuitet og omfatte forskning og udvikling af teknologier af tredje og fjerde generation;

| 29. | beklager, at Set-planen først og fremmest fokuserer på foranstaltninger med sigte på udbuddet og udelader foranstaltninger, som har til formål at reducere energiefterspørgslen, f.eks. energibesparelser og energieffektivitet; |
| --- | --- |

29.

beklager, at Set-planen først og fremmest fokuserer på foranstaltninger med sigte på udbuddet og udelader foranstaltninger, som har til formål at reducere energiefterspørgslen, f.eks. energibesparelser og energieffektivitet;

| 30. | insisterer på, at energieffektivitet bør være mere fremtrædende i Set-planen, eftersom det er det område, der har størst potentiale i forbindelse med omkostningseffektiv emissionsreduktion på mellemlang sigt, navnlig inden for byggesektoren, der står for 40 % af det samlede energiforbrug i EU; opfordrer derfor Kommissionen til at tilføje energieffektive teknologier, herunder kraftvarme og polyvalent energiproduktion, til de områder, der dækkes af de europæiske industriinitiativer; støtter, at energieffektivitet bliver en af de prioriteter, der dækkes af de europæiske industriinitiativer; |
| --- | --- |

30.

insisterer på, at energieffektivitet bør være mere fremtrædende i Set-planen, eftersom det er det område, der har størst potentiale i forbindelse med omkostningseffektiv emissionsreduktion på mellemlang sigt, navnlig inden for byggesektoren, der står for 40 % af det samlede energiforbrug i EU; opfordrer derfor Kommissionen til at tilføje energieffektive teknologier, herunder kraftvarme og polyvalent energiproduktion, til de områder, der dækkes af de europæiske industriinitiativer; støtter, at energieffektivitet bliver en af de prioriteter, der dækkes af de europæiske industriinitiativer;

| 31. | anmoder Kommissionen om at undersøge muligheden for at udvide de europæiske industriinitiativer til andre sektorer med stort emissionsreduktionspotentiale, såsom kraftvarmeproduktion, hydrogen, bygge- og boligsektoren, varme- og kølesystemer, bedre energilagrings- og distributionsinfrastrukturer og sammenkobling af netværk; |
| --- | --- |

31.

anmoder Kommissionen om at undersøge muligheden for at udvide de europæiske industriinitiativer til andre sektorer med stort emissionsreduktionspotentiale, såsom kraftvarmeproduktion, hydrogen, bygge- og boligsektoren, varme- og kølesystemer, bedre energilagrings- og distributionsinfrastrukturer og sammenkobling af netværk;

| 32. | mener, at udviklingen af en teknologi til kulstofopsamling og -oplagring kan spille en rolle i forbindelse med reduktionen af drivhusgasemissioner, forudsat at den er effektiv og sikker; opfordrer Kommissionen til at fremme virkeliggørelsen af op til 12 foreslåede demonstrationsprojekter i fuld skala omkring kulstofopsamling og -oplagring inden for rammerne af de europæiske industriinitiativer; bemærker, at støtten til rene kulteknologier, som for eksempel forgasning af kul, vil gøre det lettere og billigere at anvende kulstofopsamling og -oplagring med mulighed for at gøre det obligatorisk i fremtiden; |
| --- | --- |

32.

mener, at udviklingen af en teknologi til kulstofopsamling og -oplagring kan spille en rolle i forbindelse med reduktionen af drivhusgasemissioner, forudsat at den er effektiv og sikker; opfordrer Kommissionen til at fremme virkeliggørelsen af op til 12 foreslåede demonstrationsprojekter i fuld skala omkring kulstofopsamling og -oplagring inden for rammerne af de europæiske industriinitiativer; bemærker, at støtten til rene kulteknologier, som for eksempel forgasning af kul, vil gøre det lettere og billigere at anvende kulstofopsamling og -oplagring med mulighed for at gøre det obligatorisk i fremtiden;

Finansiering

| 33. | afventer Kommissionens bebudede meddelelse om finansiering af nye kulstoffattige teknologier og teknologier til kulstofopsamling og -oplagring; beklager, at denne meddelelse ikke blev offentliggjort samtidig med Set-planen; |
| --- | --- |

33.

afventer Kommissionens bebudede meddelelse om finansiering af nye kulstoffattige teknologier og teknologier til kulstofopsamling og -oplagring; beklager, at denne meddelelse ikke blev offentliggjort samtidig med Set-planen;

| 34. | understreger, at Set-planen ikke bør ikke finansieres gennem omfordeling af de midler, der er afsat til energi i henhold til det syvende rammeprogram eller rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation; |
| --- | --- |

34.

understreger, at Set-planen ikke bør ikke finansieres gennem omfordeling af de midler, der er afsat til energi i henhold til det syvende rammeprogram eller rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation;

| 35. | mener, at der som følge af den prioritet, som klimaændringer og energispørgsmål tillægges, er behov for betydelige yderligere EU-ressourcer til energieffektive teknologier og vedvarende energiteknologier, og at de bør tages i anvendelse for at bidrage til at imødekomme EU's 2020-mål; |
| --- | --- |

35.

mener, at der som følge af den prioritet, som klimaændringer og energispørgsmål tillægges, er behov for betydelige yderligere EU-ressourcer til energieffektive teknologier og vedvarende energiteknologier, og at de bør tages i anvendelse for at bidrage til at imødekomme EU's 2020-mål;

| 36. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at sikre, at der er tilstrækkelig finansiering af og støtte til ny forskning og udvikling, demonstration og markedsføring inden for teknologi med lavt og slet ingen CO2-udslip, så der fra 2009 og frem bruges mindst 2 mia. EUR pr. år af EU-budgettet til fremme af sådanne teknologier uafhængig af det syvende rammeprogram og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, og opfordrer endvidere Kommissionen til ved midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme 2007-2013 at forelægge forslag om yderligere ressourcer; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at sikre, at der er tilstrækkelig finansiering af og støtte til ny forskning og udvikling, demonstration og markedsføring inden for teknologi med lavt og slet ingen CO2-udslip, så der fra 2009 og frem bruges mindst 2 mia. EUR pr. år af EU-budgettet til fremme af sådanne teknologier uafhængig af det syvende rammeprogram og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, og opfordrer endvidere Kommissionen til ved midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme 2007-2013 at forelægge forslag om yderligere ressourcer;

| 37. | er af den opfattelse, at der er behov for en bedre udnyttelse og en samlet forøgelse af ressourcerne, såvel de finansielle som de menneskelige, for at fremskynde udviklingen og indførelsen af fremtidens rene teknologier; |
| --- | --- |

37.

er af den opfattelse, at der er behov for en bedre udnyttelse og en samlet forøgelse af ressourcerne, såvel de finansielle som de menneskelige, for at fremskynde udviklingen og indførelsen af fremtidens rene teknologier;

| 38. | fremhæver behovet for at øge EU's forskningskapacitet; kræver derfor flere midler til menneskelige ressourcer og uddannelse i energiteknologisektoren; kræver endvidere, at der er bedre koordinering mellem Fællesskabet og de nationale finansielle instrumenter med henblik på at støtte uddannelse og forskning, navnlig det syvende rammeprogram; |
| --- | --- |

38.

fremhæver behovet for at øge EU's forskningskapacitet; kræver derfor flere midler til menneskelige ressourcer og uddannelse i energiteknologisektoren; kræver endvidere, at der er bedre koordinering mellem Fællesskabet og de nationale finansielle instrumenter med henblik på at støtte uddannelse og forskning, navnlig det syvende rammeprogram;

| 39. | støtter på baggrund af behovet for større komplementaritet mellem EU-bevillingerne forslaget i Kommissionens meddelelse om konkurrencedygtige europæiske regioner takket være forskning og innovation (KOM(2007)0474); glæder sig i den forbindelse over Kommissionens praktiske vejledning om samordning af EU-midler fra kilder på nationalt og regionalt plan samt fra EU og EIB inden for forskning, udvikling og innovation; er enig med Kommissionen i, at der er behov for, at indholdet af artikel 54, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (8) om anvendelsen af midler fra to forskellige fællesskabsfinansieringskilder til samme støtteberettigede udgifter formidles bedre til de interesserede parter; |
| --- | --- |

39.

støtter på baggrund af behovet for større komplementaritet mellem EU-bevillingerne forslaget i Kommissionens meddelelse om konkurrencedygtige europæiske regioner takket være forskning og innovation (KOM(2007)0474); glæder sig i den forbindelse over Kommissionens praktiske vejledning om samordning af EU-midler fra kilder på nationalt og regionalt plan samt fra EU og EIB inden for forskning, udvikling og innovation; er enig med Kommissionen i, at der er behov for, at indholdet af artikel 54, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (8) om anvendelsen af midler fra to forskellige fællesskabsfinansieringskilder til samme støtteberettigede udgifter formidles bedre til de interesserede parter;

| 40. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med forelæggelsen af finansieringsplanen at anskueliggøre hvor en fælleseuropæisk indsats skaber merværdi på de forskellige teknologiområder, samt redegøre for resultaterne med hensyn til bæredygtigheden af de forskellige teknologiske udviklinger; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med forelæggelsen af finansieringsplanen at anskueliggøre hvor en fælleseuropæisk indsats skaber merværdi på de forskellige teknologiområder, samt redegøre for resultaterne med hensyn til bæredygtigheden af de forskellige teknologiske udviklinger;

| 41. | henviser til behovet for at anvende ressourcer i et partnerskab med erhvervslivet til at understøtte den private sektors investeringer i nye teknologier lavt CO2-udslip; understreger behovet for en klar, langsigtet vision og finansiel ramme, der er understøttet af finansielle institutioner som f.eks. EIB, så den private sektors partnere kan få tilstrækkelig sikkerhed til at investere; understreger endvidere behovet for at inddrage SMV'er, navnlig i teknologier til spredte energiforsyningssystemer; |
| --- | --- |

41.

henviser til behovet for at anvende ressourcer i et partnerskab med erhvervslivet til at understøtte den private sektors investeringer i nye teknologier lavt CO2-udslip; understreger behovet for en klar, langsigtet vision og finansiel ramme, der er understøttet af finansielle institutioner som f.eks. EIB, så den private sektors partnere kan få tilstrækkelig sikkerhed til at investere; understreger endvidere behovet for at inddrage SMV'er, navnlig i teknologier til spredte energiforsyningssystemer;

| 42. | bemærker i forbindelse med den foreslåede revision af ordningen for handel med emissionskvoter, at auktionsindtægter kan være en betydelig finansieringskilde, der styrker EU's energiforsyningssikkerhed samtidig med at målene for klima, energieffektivitet og vedvarende energiformer nås; |
| --- | --- |

42.

bemærker i forbindelse med den foreslåede revision af ordningen for handel med emissionskvoter, at auktionsindtægter kan være en betydelig finansieringskilde, der styrker EU's energiforsyningssikkerhed samtidig med at målene for klima, energieffektivitet og vedvarende energiformer nås;

*

* *

| 43. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

43.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

(2)  EUT L 400 af 30.12.2006, s. 404.

(3)  EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15.

(4)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0406.

(5)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0033.

(6)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0096.

(7)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0081.

(8)  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25. Ændret ved forordning (EF) nr. 1989/2006 (EUT L 411 af 30.12.2006, s. 6).

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/41

---

Onsdag, den 9. juli 2008Statsejede investeringsfonde

P6_TA(2008)0355

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om statsejede investeringsfonde

2009/C 294 E/09

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens meddelelse om en fælles europæisk tilgang til statsejede investeringsfonde (KOM(2008)0115),

der henviser til det igangværende arbejde i Den Internationale Valutafond (IMF) og navnlig i Den Internationale Arbejdsgruppe om Statsejede Investeringsfonde,

der henviser til rapport af 4. april 2008 fra Investeringsudvalget i Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD),

der henviser til artikel 64 og 65 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (tidligere artikel 57 og 58 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab),

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til, at statsejede investeringsfonde har spillet en aktiv rolle på globale finansmarkeder i over 50 år, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at statsejede investeringsfonde har spillet en aktiv rolle på globale finansmarkeder i over 50 år,

| B. | der henviser til, at ingen finansmarkedsforstyrrelser kan tilskrives statsejede investeringsfondes aktiviteter, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ingen finansmarkedsforstyrrelser kan tilskrives statsejede investeringsfondes aktiviteter,

| C. | der henviser til, at statsejede investeringsfondes ejerskabsstruktur gør, at de ikke er omfattet af EU's bestemmelser om finansmarkeder, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at statsejede investeringsfondes ejerskabsstruktur gør, at de ikke er omfattet af EU's bestemmelser om finansmarkeder,

| D. | der henviser til, at statsejede investeringsfondes investeringsstrategi viser, at disse fonde foretrækker langsigtede stabile investeringer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at statsejede investeringsfondes investeringsstrategi viser, at disse fonde foretrækker langsigtede stabile investeringer,

| E. | der henviser til, at der hersker en vis bekymring med hensyn til manglende gennemsigtighed for nogle statsejede investeringsfondes vedkommende for så vidt angår deres aktiver, investeringsstrategier, afkast og styringsstrukturer, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der hersker en vis bekymring med hensyn til manglende gennemsigtighed for nogle statsejede investeringsfondes vedkommende for så vidt angår deres aktiver, investeringsstrategier, afkast og styringsstrukturer,

| F. | der henviser til statsejede investeringsfondes rolle i den seneste finansielle krise, hvor de har reddet en række store finansinstitutioner fra at gå konkurs, |
| --- | --- |

F.

der henviser til statsejede investeringsfondes rolle i den seneste finansielle krise, hvor de har reddet en række store finansinstitutioner fra at gå konkurs,

| G. | der henviser til de statsejede investeringsfondes vækstpotentiale, |
| --- | --- |

G.

der henviser til de statsejede investeringsfondes vækstpotentiale,

| H. | der henviser til, at Den Europæiske Union fortsat bør støtte et åbent investeringsklima og fri bevægelighed for kapital, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Den Europæiske Union fortsat bør støtte et åbent investeringsklima og fri bevægelighed for kapital,

| 1. | mener ikke, at statsejede investeringsfonde har forårsaget forstyrrelser på kapitalmarkederne, men at deres struktur, størrelse og hurtige vækst gør det nødvendigt at foretage en omhyggelig analyse af deres rolle og indflydelse; erkender, at statsejede investeringsfonde har forskellige holdninger til gennemsigtighed og styring; |
| --- | --- |

1.

mener ikke, at statsejede investeringsfonde har forårsaget forstyrrelser på kapitalmarkederne, men at deres struktur, størrelse og hurtige vækst gør det nødvendigt at foretage en omhyggelig analyse af deres rolle og indflydelse; erkender, at statsejede investeringsfonde har forskellige holdninger til gennemsigtighed og styring;

| 2. | er bekymret over, at manglen på gennemsigtighed i visse statsejede investeringsfonde kan gøre det umuligt at danne sig et klart billede af deres strukturer og bevæggrunde; anmoder Kommissionen om at erkende, at gennemsigtighed og offentliggørelse af oplysninger er et altafgørende princip, hvis man ønsker at skabe virkelig lige vilkår og sikre, at markederne generelt fungerer gnidningsløst; |
| --- | --- |

2.

er bekymret over, at manglen på gennemsigtighed i visse statsejede investeringsfonde kan gøre det umuligt at danne sig et klart billede af deres strukturer og bevæggrunde; anmoder Kommissionen om at erkende, at gennemsigtighed og offentliggørelse af oplysninger er et altafgørende princip, hvis man ønsker at skabe virkelig lige vilkår og sikre, at markederne generelt fungerer gnidningsløst;

| 3. | glæder sig over Kommissionens meddelelseom statsejede investeringsfonde, hvori den bekræfter betydningen af åbne markeder og sit tilsagn om at finde frem til en global løsning; noterer sig de forskellige initiativer på både nationalt plan og i internationale fora med henblik på at øge gennemsigtighed og styring og anmoder Kommissionen om at arbejde tæt sammen med IMF og OECD for at få vedtaget en global adfærdskodeks; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over Kommissionens meddelelseom statsejede investeringsfonde, hvori den bekræfter betydningen af åbne markeder og sit tilsagn om at finde frem til en global løsning; noterer sig de forskellige initiativer på både nationalt plan og i internationale fora med henblik på at øge gennemsigtighed og styring og anmoder Kommissionen om at arbejde tæt sammen med IMF og OECD for at få vedtaget en global adfærdskodeks;

| 4. | mener ikke desto mindre, at Kommissionens ovennævnte meddelelse om statsejede investeringsfonde bør ses som et første skridt, og henstiller derfor til Kommissionen at overvåge de statsejede investeringsfondes aktiviteter og spille den koordinerende rolle, der påhviler den, for at sikre, at nationale initiativer ikke modarbejder tilsagnet om at sikre åbenhed over for investeringer og ikke bringer Den Europæiske Unions position på de globale markeder i fare; |
| --- | --- |

4.

mener ikke desto mindre, at Kommissionens ovennævnte meddelelse om statsejede investeringsfonde bør ses som et første skridt, og henstiller derfor til Kommissionen at overvåge de statsejede investeringsfondes aktiviteter og spille den koordinerende rolle, der påhviler den, for at sikre, at nationale initiativer ikke modarbejder tilsagnet om at sikre åbenhed over for investeringer og ikke bringer Den Europæiske Unions position på de globale markeder i fare;

| 5. | anmoder Kommissionen om at iværksætte en nærmere undersøgelse af de redskaber, der står til EU's rådighed i såvel EF-traktatens bestemmelser som gældende lovgivning, såsom gennemsigtighedskrav, stemmerettigheder, aktionærrettigheder og gyldne aktier, og som ville åbne mulighed for en vis reaktion i tilfælde af ejerskabsproblemer som følge af statsejede investeringsfondes intervention; |
| --- | --- |

5.

anmoder Kommissionen om at iværksætte en nærmere undersøgelse af de redskaber, der står til EU's rådighed i såvel EF-traktatens bestemmelser som gældende lovgivning, såsom gennemsigtighedskrav, stemmerettigheder, aktionærrettigheder og gyldne aktier, og som ville åbne mulighed for en vis reaktion i tilfælde af ejerskabsproblemer som følge af statsejede investeringsfondes intervention;

| 6. | anmoder Rådet og Kommissionen om at vurdere, hvor stort et råderum artikel 64 og 65 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde overlader til EU- institutionerne, med det formål at undersøge mulighederne for en koordineret indsats på EU-plan, eftersom en sådan har afgørende betydning for EU's interesser og for, at det indre marked kan fungere gnidningsløst; anmoder Kommissionen om at opstille en liste over sektorer, på hvilke bestemmelserne i artikel 65 om hensynet til den offentlige orden kunne finde anvendelse; |
| --- | --- |

6.

anmoder Rådet og Kommissionen om at vurdere, hvor stort et råderum artikel 64 og 65 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde overlader til EU- institutionerne, med det formål at undersøge mulighederne for en koordineret indsats på EU-plan, eftersom en sådan har afgørende betydning for EU's interesser og for, at det indre marked kan fungere gnidningsløst; anmoder Kommissionen om at opstille en liste over sektorer, på hvilke bestemmelserne i artikel 65 om hensynet til den offentlige orden kunne finde anvendelse;

| 7. | anmoder Rådet og Kommissionen om at foretage en grundig analyse af de globale finansmarkeders funktion og om under hensyn til globale initiativer at udforme og fremme en stærk EU-vision om, hvilke principper og regler der bør lægges til grund for deres funktion; er af den opfattelse, at en sådan fælles holdning ville styrke EU's position i internationale fora; anmoder Kommissionen om, hvis det anses for hensigtsmæssigt, at anvende princippet om gensidighed; |
| --- | --- |

7.

anmoder Rådet og Kommissionen om at foretage en grundig analyse af de globale finansmarkeders funktion og om under hensyn til globale initiativer at udforme og fremme en stærk EU-vision om, hvilke principper og regler der bør lægges til grund for deres funktion; er af den opfattelse, at en sådan fælles holdning ville styrke EU's position i internationale fora; anmoder Kommissionen om, hvis det anses for hensigtsmæssigt, at anvende princippet om gensidighed;

| 8. | er bekymret over oliepriserne og deres følger for euro/dollar-vekselkursen, eftersom udbytte fra olie ofte via statsejede investeringsfonde geninvesteres i aktiver i euro og på euromarkeder generelt; |
| --- | --- |

8.

er bekymret over oliepriserne og deres følger for euro/dollar-vekselkursen, eftersom udbytte fra olie ofte via statsejede investeringsfonde geninvesteres i aktiver i euro og på euromarkeder generelt;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/42

---

Onsdag, den 9. juli 2008En ny kultur for mobilitet i byer

P6_TA(2008)0356

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om en ny kultur for mobilitet i byer (2008/2041(INI))

2009/C 294 E/10

Europa-Parlamentet,

der henviser til grønbogen »På vej mod en ny kultur for mobilitet i byer« (KOM(2007)0551),

der henviser til hvidbogen »Den Europæiske transportpolitik frem til 2010 — De svære valg« (KOM(2001)0370),

der henviser til Kommissionens meddelelse »Hold Europa i bevægelse — Bæredygtig mobilitet på vores kontinent — Midtvejsevaluering af Europa-Kommissionens hvidbog fra 2001 om transportpolitikken« (KOM(2006)0314),

der henviser til Kommissionens meddelelse »Mod sikrere, renere og effektiv mobilitet i Europa: Første rapport om initiativet »den intelligente bil«« (KOM(2007)0541),

der henviser til Kommissionens meddelelse »En konkurrencevenlig lovramme for automobiler i det 21. århundrede — Kommissionens holdning til den endelige rapport fra CARS 21-ekspertgruppen — Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse« (KOM(2007)0022),

der henviser til Kommissionens meddelelse om initiativet »intelligente biler«»Øget kendskab til ikt's betydning for mere intelligente, sikrere og renere køretøjer« (KOM(2006)0059),

der henviser til Kommissionens meddelelse om godslogistik i Europa — nøglen til bæredygtig mobilitet (KOM(2006)0336),

der henviser til Kommissionens meddelelse »Handlingsplan for godstransportlogistik« (KOM(2007)0607),

der henviser til Kommissionens meddelelse om en temastrategi for bymiljøet (KOM(2005)0718),

der henviser til Kommissionens forslag og retningslinjer og til Europa-Parlamentets udtalelser om strukturfondene og Samhørighedsfonden samt om det syvende rammeprogram om forskning,

der henviser til det reviderede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af renere og mere energieffektive vejtransportkøretøjer (KOM(2007)0817),

der henviser til sin beslutning af 20. februar 2008 om bidrag til forårstopmødet i 2008 i forbindelse med Lissabonstrategien om Lissabonstrategien (1),

der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007 om »Hold Europa i bevægelse — Bæredygtig mobilitet på vores kontinent« (2),

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2008 om CARS 21 — En konkurrencevenlig lovramme for automobiler (3),

der henviser til sin beslutning af 5. september 2007 om godslogistik i Europa — nøglen til bæredygtig mobilitet (4),

der henviser til sin beslutning af 26. september 2006 om en temastrategi for bymiljøet (5),

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale udvalg om mobilitet i byer,

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelserne fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Regionaludviklingsudvalget (A6-0252/2008),

| A. | der henviser til, at byområderne (byerne og deres omgivelser) i mange henseender har stor betydning for EU-borgernes liv; der henviser til, at byområder på trods af deres forskellige størrelser og strukturer står over for ensartede problemer og udfordringer vedrørende forurening, overbelastning, støj og trafiksikkerhed på grund af mobiliteten i byerne, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at byområderne (byerne og deres omgivelser) i mange henseender har stor betydning for EU-borgernes liv; der henviser til, at byområder på trods af deres forskellige størrelser og strukturer står over for ensartede problemer og udfordringer vedrørende forurening, overbelastning, støj og trafiksikkerhed på grund af mobiliteten i byerne,

| B. | der henviser til, at der er et presserende behov for nytænkning og innovation, hvad angår mobiliteten i byer, eftersom vejtransport i høj grad bidrager til klimaændringer, forurening og andre miljømæssige problemer og dermed også har en negativ indvirkning på byboeres livskvalitet og sundhedstilstand; der henviser til, at disse problemer skal løses, hvis det skal lykkedes gennem en overordnet EU-strategi at bekæmpe klimaændringer og andre miljømæssige problemer, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der er et presserende behov for nytænkning og innovation, hvad angår mobiliteten i byer, eftersom vejtransport i høj grad bidrager til klimaændringer, forurening og andre miljømæssige problemer og dermed også har en negativ indvirkning på byboeres livskvalitet og sundhedstilstand; der henviser til, at disse problemer skal løses, hvis det skal lykkedes gennem en overordnet EU-strategi at bekæmpe klimaændringer og andre miljømæssige problemer,

| C. | der henviser til, at der må findes frem til en passende opgavedeling mellem EU og byerne, hvor EU bør spille en klart defineret rolle, og at der i tråd med princippet om bedre regulering og nærheds- og proportionalitetsprincipperne kun bør træffes fællesskabsforanstaltninger vedrørende mobilitet i byer, når der er en klar europæisk merværdi, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der må findes frem til en passende opgavedeling mellem EU og byerne, hvor EU bør spille en klart defineret rolle, og at der i tråd med princippet om bedre regulering og nærheds- og proportionalitetsprincipperne kun bør træffes fællesskabsforanstaltninger vedrørende mobilitet i byer, når der er en klar europæisk merværdi,

| D. | der henviser til, at der også skal tages hensyn til principperne for EU's indre marked i forbindelse med mobiliteten i byerne, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der også skal tages hensyn til principperne for EU's indre marked i forbindelse med mobiliteten i byerne,

| E. | der henviser til, at europæiske byer bør have mulighed for at vælge blandt en bred vifte af fleksible instrumenter for dermed at kunne sammensætte en skræddersyet »policymix« med henblik på at finde frem til integrerede, bæredygtige, socialt effektive og økonomisk set mulige løsninger på deres respektive mobilitetsproblemer, og at der bør stræbes efter bedre logistikløsninger og et skift til mere bæredygtige transportformer inden for alle transportformer og -områder (fodgængere, cyklister, offentlig og privat persontransport og godsdistribution og -tjenester) for at sikre bycentrenes tilgængelighed og en gnidningsløs trafik, hvilket er af stor betydning for indbyggerne, besøgende, pendlere, producenter og leverandører af varer og tjenesteydelser — navnlig smv'er; der henviser til, at der især bør tages hensyn til de valgte instrumenters interoperabilitet med henblik på at gøre det muligt for myndighederne på et senere tidspunkt på grænseoverskridende basis at straffe færdselsforseelser begået i byområder, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at europæiske byer bør have mulighed for at vælge blandt en bred vifte af fleksible instrumenter for dermed at kunne sammensætte en skræddersyet »policymix« med henblik på at finde frem til integrerede, bæredygtige, socialt effektive og økonomisk set mulige løsninger på deres respektive mobilitetsproblemer, og at der bør stræbes efter bedre logistikløsninger og et skift til mere bæredygtige transportformer inden for alle transportformer og -områder (fodgængere, cyklister, offentlig og privat persontransport og godsdistribution og -tjenester) for at sikre bycentrenes tilgængelighed og en gnidningsløs trafik, hvilket er af stor betydning for indbyggerne, besøgende, pendlere, producenter og leverandører af varer og tjenesteydelser — navnlig smv'er; der henviser til, at der især bør tages hensyn til de valgte instrumenters interoperabilitet med henblik på at gøre det muligt for myndighederne på et senere tidspunkt på grænseoverskridende basis at straffe færdselsforseelser begået i byområder,

| F. | der henviser til, at den europæiske politik vedrørende transport i byerne bør tage hensyn til både den økonomiske, sociale, territoriale og miljømæssige samhørighed, og at der navnlig bør tages hensyn til de særlige problemer og forudsætninger i de nye medlemsstater, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den europæiske politik vedrørende transport i byerne bør tage hensyn til både den økonomiske, sociale, territoriale og miljømæssige samhørighed, og at der navnlig bør tages hensyn til de særlige problemer og forudsætninger i de nye medlemsstater,

| G. | der henviser til, at der bør tages hensyn til de særlige behov, som arbejdstagere (pendlere), bevægelseshæmmede, børn (i klap- eller barnevogne), de dårligst stillede og de ældre har, og at der bør tages højde for, at Europas hurtigt aldrende befolkning medfører demografiske forandringer og nye mobilitetsbehov for samfundet, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der bør tages hensyn til de særlige behov, som arbejdstagere (pendlere), bevægelseshæmmede, børn (i klap- eller barnevogne), de dårligst stillede og de ældre har, og at der bør tages højde for, at Europas hurtigt aldrende befolkning medfører demografiske forandringer og nye mobilitetsbehov for samfundet,

| H. | der henviser til, at det er vigtigt at indføre nye metoder for den strategiske planlægning i byområderne for at foregribe de miljø-, energi- og mobilitetsmæssige udfordringer, der vil opstå inden for de kommende årtier, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det er vigtigt at indføre nye metoder for den strategiske planlægning i byområderne for at foregribe de miljø-, energi- og mobilitetsmæssige udfordringer, der vil opstå inden for de kommende årtier,

| I. | der henviser til, at internaliseringen af de eksterne omkostninger er et vigtigt skridt mod beregningen af de reelle omkostninger i transportsektoren, at muligheden for krydssubventionering af bæredygtige transportkoncepter i byerne bør undersøges med henblik på at sikre en rimelig behandling af gods- og passagertransport og af de forskellige transportformer, og at der bør træffes foranstaltninger med sigte på at udvikle nye finansieringsinstrumenter, og gøre bedre og mere hyppig brug af eksisterende finansieringsinstrumenter som struktur- og samhørighedsfondene med henblik på at indføre bæredygtige mobilitetsløsninger i byerne, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at internaliseringen af de eksterne omkostninger er et vigtigt skridt mod beregningen af de reelle omkostninger i transportsektoren, at muligheden for krydssubventionering af bæredygtige transportkoncepter i byerne bør undersøges med henblik på at sikre en rimelig behandling af gods- og passagertransport og af de forskellige transportformer, og at der bør træffes foranstaltninger med sigte på at udvikle nye finansieringsinstrumenter, og gøre bedre og mere hyppig brug af eksisterende finansieringsinstrumenter som struktur- og samhørighedsfondene med henblik på at indføre bæredygtige mobilitetsløsninger i byerne,

Den Europæiske Unions rolle

| 1. | glæder sig over ovennævnte grønbog som et velegnet diskussionsgrundlag; glæder sig desuden over den omfattende inddragelse af de berørte i processen til meningsdannelse og formulering af ny EU-politik om transport i byerne; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over ovennævnte grønbog som et velegnet diskussionsgrundlag; glæder sig desuden over den omfattende inddragelse af de berørte i processen til meningsdannelse og formulering af ny EU-politik om transport i byerne;

| 2. | anser det for nødvendigt at definere EU's ansvarsområder klart i overensstemmelse med nærheds- og proportionalitetsprincipperne, der er fastlagt i traktaterne; anerkender princippet om, at de lokale myndigheder frit kan vedtage deres egen mobilitetspolitik, hvis de overholder den relevante nationale lovgivning og de relevante fællesskabsbestemmelser; forventer samtidig, at medlemsstaterne og byerne i overensstemmelse med ovennævnte principper er klar over, at de har et ansvar for at sikre bedre organisering og planlægning af mobiliteten i byerne; anerkender dog, at en fælles fremgangsmåde i hele Fællesskabet kan medføre en merværdi i visse områder; |
| --- | --- |

2.

anser det for nødvendigt at definere EU's ansvarsområder klart i overensstemmelse med nærheds- og proportionalitetsprincipperne, der er fastlagt i traktaterne; anerkender princippet om, at de lokale myndigheder frit kan vedtage deres egen mobilitetspolitik, hvis de overholder den relevante nationale lovgivning og de relevante fællesskabsbestemmelser; forventer samtidig, at medlemsstaterne og byerne i overensstemmelse med ovennævnte principper er klar over, at de har et ansvar for at sikre bedre organisering og planlægning af mobiliteten i byerne; anerkender dog, at en fælles fremgangsmåde i hele Fællesskabet kan medføre en merværdi i visse områder;

| 3. | mener, at EU bør definere en overordnet strategi for mobilitet i byerne, der fører til en mere fornuftig brug af privatbiler, og fremmer en omlægning af transportformer i retning af mere bæredygtige transportformer for at understøtte EU's forpligtelser vedrørende miljøbeskyttelse og begrænsning af drivhusgasemissioner; |
| --- | --- |

3.

mener, at EU bør definere en overordnet strategi for mobilitet i byerne, der fører til en mere fornuftig brug af privatbiler, og fremmer en omlægning af transportformer i retning af mere bæredygtige transportformer for at understøtte EU's forpligtelser vedrørende miljøbeskyttelse og begrænsning af drivhusgasemissioner;

| 4. | mener, at handling på europæisk plan er nødvendigt på følgende områder og anmoder om






  — | udvikling af en integreret og fælles tilgang til mobilitet i byerne, som kan fungere som en fælles referenceramme for europæiske, nationale, regionale og lokale aktører (kommuner, borgere, erhvervsliv og industri); mener, at denne tilgang bør baseres på principperne på EU's indre marked og for bæredygtig mobilitet og bør tage hensyn til byernes bæredygtighed og de demografiske virkninger (afvandring fra byerne); understreger, at dette bør give byer og byområder et klar incitament til at udarbejde integrerede og omfattende bæredygtige mobilitetsplaner for byer med vægt på langsigtet byplanlægning og fysisk planlægning; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at undersøge, hvordan disse planer kan forenes med EU-medfinansiering af transportprojekter i byer med mere end 100 000 indbyggere og EU's lovgivning, beslutninger og mål for reduktion af CO2-emissioner, lokale udstødningsemissioner og støj |
| --- | --- | --- |

4.

mener, at handling på europæisk plan er nødvendigt på følgende områder og anmoder om

—

udvikling af en integreret og fælles tilgang til mobilitet i byerne, som kan fungere som en fælles referenceramme for europæiske, nationale, regionale og lokale aktører (kommuner, borgere, erhvervsliv og industri); mener, at denne tilgang bør baseres på principperne på EU's indre marked og for bæredygtig mobilitet og bør tage hensyn til byernes bæredygtighed og de demografiske virkninger (afvandring fra byerne); understreger, at dette bør give byer og byområder et klar incitament til at udarbejde integrerede og omfattende bæredygtige mobilitetsplaner for byer med vægt på langsigtet byplanlægning og fysisk planlægning; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at undersøge, hvordan disse planer kan forenes med EU-medfinansiering af transportprojekter i byer med mere end 100 000 indbyggere og EU's lovgivning, beslutninger og mål for reduktion af CO2-emissioner, lokale udstødningsemissioner og støj

| — | indsamling og effektiv formidling af pålidelige og sammenlignelige data om mobilitet i byerne og tilgrænsende områder under hensyntagen til fremtidige ændringer af rammebetingelserne (f.eks. demografiske ændringer, økonomisk vækst, klimaændringer) |
| --- | --- |

—

indsamling og effektiv formidling af pålidelige og sammenlignelige data om mobilitet i byerne og tilgrænsende områder under hensyntagen til fremtidige ændringer af rammebetingelserne (f.eks. demografiske ændringer, økonomisk vækst, klimaændringer)

| — | udarbejdelse af en fuldstændig oversigt over gældende fællesskabsbestemmelser, der direkte eller indirekte berører mobiliteten i byerne, hvor de respektive muligheder for forbedring og forenkling undersøges |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af en fuldstændig oversigt over gældende fællesskabsbestemmelser, der direkte eller indirekte berører mobiliteten i byerne, hvor de respektive muligheder for forbedring og forenkling undersøges

| — | evaluering af medlemsstaternes gennemførelse og anvendelse af europæisk lovgivning vedrørende bytransport, navnlig passagertransport |
| --- | --- |

—

evaluering af medlemsstaternes gennemførelse og anvendelse af europæisk lovgivning vedrørende bytransport, navnlig passagertransport

| — | udarbejdelse af en liste over de lokale initiativer til løsning af nogle af de problemer, der nævnes i grønbogen (f.eks. vejafgifter, miljøzoner, sikkerhed inden for offentlig transport, beskyttelse af cyklister osv.); håber, at denne liste kan danne grundlag for udveksling af bedste praksis på disse områder |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af en liste over de lokale initiativer til løsning af nogle af de problemer, der nævnes i grønbogen (f.eks. vejafgifter, miljøzoner, sikkerhed inden for offentlig transport, beskyttelse af cyklister osv.); håber, at denne liste kan danne grundlag for udveksling af bedste praksis på disse områder

| — | overvågning af de lokale foranstaltninger vedrørende adgang til bycentrene for at undgå nye handelshindringer inden for EU's indre marked |
| --- | --- |

—

overvågning af de lokale foranstaltninger vedrørende adgang til bycentrene for at undgå nye handelshindringer inden for EU's indre marked

| — | en europæisk platform for mobilitet i byerne eller et andet effektivt forum, der samler alle data, bedste praksis og oplysninger om politikker vedrørende mobilitet i byerne på en forståelig måde for at give borgerne og politikerne let adgang til de oplysninger, der er nødvendige for at udvikle politikker for mobilitet i byerne; understreger, at en sådan platform så vidt muligt skal trække på eksisterende databaser, ressourcer og institutioner for at undgå bureaukrati |
| --- | --- |

—

en europæisk platform for mobilitet i byerne eller et andet effektivt forum, der samler alle data, bedste praksis og oplysninger om politikker vedrørende mobilitet i byerne på en forståelig måde for at give borgerne og politikerne let adgang til de oplysninger, der er nødvendige for at udvikle politikker for mobilitet i byerne; understreger, at en sådan platform så vidt muligt skal trække på eksisterende databaser, ressourcer og institutioner for at undgå bureaukrati

| — | en evaluering af de eksterne omkostninger ved de forskellige transportformer samt en undersøgelse af muligheden for at internalisere disse; |
| --- | --- |

—

en evaluering af de eksterne omkostninger ved de forskellige transportformer samt en undersøgelse af muligheden for at internalisere disse;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne for at afhjælpe nationale hindringer for ordninger i byerne uden at foreslå EU-lovgivning, der kan begrænse den lokale fleksibilitet, der er nødvendig for at løse mobilitetsproblemerne; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne for at afhjælpe nationale hindringer for ordninger i byerne uden at foreslå EU-lovgivning, der kan begrænse den lokale fleksibilitet, der er nødvendig for at løse mobilitetsproblemerne;

Lovgivning

| 6. | finder det nødvendigt, at EU tager hensyn til de særlige behov, som transporten i byerne har på de politikområder, hvor den har lovgivningsmæssige beføjelser (f.eks. budgetpolitik, miljøpolitik, social- og arbejdsmarkedspolitik, konkurrencepolitik, industripolitik, regional- og samhørighedspolitik, transport- og trafiksikkerhedspolitik og energipolitik); |
| --- | --- |

6.

finder det nødvendigt, at EU tager hensyn til de særlige behov, som transporten i byerne har på de politikområder, hvor den har lovgivningsmæssige beføjelser (f.eks. budgetpolitik, miljøpolitik, social- og arbejdsmarkedspolitik, konkurrencepolitik, industripolitik, regional- og samhørighedspolitik, transport- og trafiksikkerhedspolitik og energipolitik);

Standardisering og harmonisering

| 7. | anmoder om, at der fastsættes specifikke EU-bestemmelser og/eller retningslinjer om standardisering og harmonisering, navnlig for så vidt angår:






  — | indførelse og anvendelse af miljøzoner og vejafgifter; mener, at beslutningen om, hvorvidt disse foranstaltninger skal indføres, bør træffes på lokalt plan under hensyntagen til den specifikke situation i de enkelte byområder; bemærker, at der i henhold til principperne om EU's indre marked bør lægges særlig vægt på deres interoperable struktur med henblik på at muliggøre frie trafikstrømme og undgå indførelse af modstridende initiativer i de forskellige medlemsstater |
| --- | --- | --- |

7.

anmoder om, at der fastsættes specifikke EU-bestemmelser og/eller retningslinjer om standardisering og harmonisering, navnlig for så vidt angår:

—

indførelse og anvendelse af miljøzoner og vejafgifter; mener, at beslutningen om, hvorvidt disse foranstaltninger skal indføres, bør træffes på lokalt plan under hensyntagen til den specifikke situation i de enkelte byområder; bemærker, at der i henhold til principperne om EU's indre marked bør lægges særlig vægt på deres interoperable struktur med henblik på at muliggøre frie trafikstrømme og undgå indførelse af modstridende initiativer i de forskellige medlemsstater

| — | tekniske og organisatoriske krav til interoperabilitet for de forskellige passager- og godstransportformer |
| --- | --- |

—

tekniske og organisatoriske krav til interoperabilitet for de forskellige passager- og godstransportformer

| — | mobiliteten for handicappede, ældre mennesker, personer med småbørn og de dårligst stillede |
| --- | --- |

—

mobiliteten for handicappede, ældre mennesker, personer med småbørn og de dårligst stillede

| — | forbedring af vejsikkerheden i overensstemmelse med EU- og national lovgivning |
| --- | --- |

—

forbedring af vejsikkerheden i overensstemmelse med EU- og national lovgivning

| — | tilgængelighed og interoperabilitet for teknologier inden for intelligent trafikstyring (ITS) til EU-dækkende applikationer; |
| --- | --- |

—

tilgængelighed og interoperabilitet for teknologier inden for intelligent trafikstyring (ITS) til EU-dækkende applikationer;

Udbredelse og udveksling af bedste praksis

| 8. | anmoder desuden om, at der træffes hensigtsmæssige foranstaltninger til fremme af udveksling af bedste praksis, navnlig for så vidt angår:






  — | optimering af anvendelsen af eksisterende infrastruktur, f.eks. gennem fleksible koncepter for anvendelse af vejene |
| --- | --- | --- |

8.

anmoder desuden om, at der træffes hensigtsmæssige foranstaltninger til fremme af udveksling af bedste praksis, navnlig for så vidt angår:

—

optimering af anvendelsen af eksisterende infrastruktur, f.eks. gennem fleksible koncepter for anvendelse af vejene

| — | gennemførelse af multimodale transport- og mobilitetsløsninger (veje, jernbaner, vandveje) |
| --- | --- |

—

gennemførelse af multimodale transport- og mobilitetsløsninger (veje, jernbaner, vandveje)

| — | integrerede billet- og faktureringssystemer, der forenkler adgangen til og kombinationen af forskellige transportformer |
| --- | --- |

—

integrerede billet- og faktureringssystemer, der forenkler adgangen til og kombinationen af forskellige transportformer

| — | udarbejdelse af skræddersyede, bæredygtige mobilitetsplaner og støtteforanstaltninger i forbindelse med regional planlægning og byplanlægning (»byer med korte afstande«), en proces, hvor alle de involverede parter bør inddrages allerede fra starten |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af skræddersyede, bæredygtige mobilitetsplaner og støtteforanstaltninger i forbindelse med regional planlægning og byplanlægning (»byer med korte afstande«), en proces, hvor alle de involverede parter bør inddrages allerede fra starten

| — | retningslinjer for at sikre samarbejde på tværs af instanser mellem alle afdelinger i lokal- og regionalregeringerne og de offentlige forsyningsselskaber ved planlægningen af ordninger i byområderne |
| --- | --- |

—

retningslinjer for at sikre samarbejde på tværs af instanser mellem alle afdelinger i lokal- og regionalregeringerne og de offentlige forsyningsselskaber ved planlægningen af ordninger i byområderne

| — | innovative løsninger for en effektiv godstransport, navnlig til lokal varedistribution i byerne, herunder pålidelige af- og pålæsningssystemer for at lette last-mile-operationerne (»den sidste kilometer«) |
| --- | --- |

—

innovative løsninger for en effektiv godstransport, navnlig til lokal varedistribution i byerne, herunder pålidelige af- og pålæsningssystemer for at lette last-mile-operationerne (»den sidste kilometer«)

| — | bæredygtige transporttjenester for at sikre turistmobilitet i byområder og bynære områder |
| --- | --- |

—

bæredygtige transporttjenester for at sikre turistmobilitet i byområder og bynære områder

| — | retningslinjer for en miljøbevidst offentlig indkøbspolitik |
| --- | --- |

—

retningslinjer for en miljøbevidst offentlig indkøbspolitik

| — | renere offentlig personnærtrafik med fokus på effektivitet, tiltrækningskraft, emissionsreduktion og tilgængelighed, bl.a. for handicappede og bevægelseshæmmede, samt på sikkerhed |
| --- | --- |

—

renere offentlig personnærtrafik med fokus på effektivitet, tiltrækningskraft, emissionsreduktion og tilgængelighed, bl.a. for handicappede og bevægelseshæmmede, samt på sikkerhed

| — | fremme af bæredygtige mobilitetskæder: gang-cykling-delebilisme-taxi-kollektiv/offentlig mobilitet |
| --- | --- |

—

fremme af bæredygtige mobilitetskæder: gang-cykling-delebilisme-taxi-kollektiv/offentlig mobilitet

| — | bedre organisering af nærtrafikken |
| --- | --- |

—

bedre organisering af nærtrafikken

| — | foranstaltninger til optimering af logistik- og mobilitetsstyring til gavn for reduktion og/eller undgåelse af transport som f.eks. telearbejde og fleksible mødetider for arbejde og undervisning |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til optimering af logistik- og mobilitetsstyring til gavn for reduktion og/eller undgåelse af transport som f.eks. telearbejde og fleksible mødetider for arbejde og undervisning

| — | foranstaltninger til fremme af virtuel mobilitet, f.eks. e-undervisning, e-banker, teleshopping og telekonferencer |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til fremme af virtuel mobilitet, f.eks. e-undervisning, e-banker, teleshopping og telekonferencer

| — | indførelse af miljøzoner og vejafgifter |
| --- | --- |

—

indførelse af miljøzoner og vejafgifter

| — | indførelse af parkeringsvejledningssystemer såsom parkeringspolitikker og -praksis |
| --- | --- |

—

indførelse af parkeringsvejledningssystemer såsom parkeringspolitikker og -praksis

| — | forbedring og udvidelse af brugen af ITS; |
| --- | --- |

—

forbedring og udvidelse af brugen af ITS;

| 9. | opfordrer til den bredest mulige formidling af data om spørgsmål af relevans for mobiliteten i byerne, såsom statistikker fra Eurostat og CARE (EU's database for trafikulykkesstatistik); anmoder om, at adgangen til CARE-databasen åbnes, hvilket ville være et vigtigt redskab til udveksling af oplysninger og ekspertise blandt transportvirksomheder; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til den bredest mulige formidling af data om spørgsmål af relevans for mobiliteten i byerne, såsom statistikker fra Eurostat og CARE (EU's database for trafikulykkesstatistik); anmoder om, at adgangen til CARE-databasen åbnes, hvilket ville være et vigtigt redskab til udveksling af oplysninger og ekspertise blandt transportvirksomheder;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at støtte de lokale myndigheder ved at fremme pilotprojekter samt eksperimentelle projekter, især vedrørende anvendelsen af en integreret tilgang til mobilitet i byen, og yde bistand til forskning inden for byplanlægning; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at støtte de lokale myndigheder ved at fremme pilotprojekter samt eksperimentelle projekter, især vedrørende anvendelsen af en integreret tilgang til mobilitet i byen, og yde bistand til forskning inden for byplanlægning;

Forskning og udvikling

| 11. | understreger nødvendigheden af forskning og udvikling inden for bæredygtig transport, navnlig for at fremme teknologiske fremskridt i forbindelse med udvikling af renere køretøjsteknologier; opfordrer Kommissionen og Rådet til at investere i rene, mere effektive, forbrugerorienterede og sikre transportsystemer i byerne og til at indføre foranstaltninger for at skabe et marked for sådanne systemer; |
| --- | --- |

11.

understreger nødvendigheden af forskning og udvikling inden for bæredygtig transport, navnlig for at fremme teknologiske fremskridt i forbindelse med udvikling af renere køretøjsteknologier; opfordrer Kommissionen og Rådet til at investere i rene, mere effektive, forbrugerorienterede og sikre transportsystemer i byerne og til at indføre foranstaltninger for at skabe et marked for sådanne systemer;

| 12. | henviser til, at EU har en rolle at spille med hensyn til udvikling og fremme af ITS og finansiering af innovative teknologier, idet disse kan yde et vigtigt bidrag til bl.a. forbedring af trafiksikkerheden og -afviklingen og den logistiske effektivitet; mener derfor, at den videre udvikling af disse og navnlig øget anvendelse af ITS bør fremmes i EU; |
| --- | --- |

12.

henviser til, at EU har en rolle at spille med hensyn til udvikling og fremme af ITS og finansiering af innovative teknologier, idet disse kan yde et vigtigt bidrag til bl.a. forbedring af trafiksikkerheden og -afviklingen og den logistiske effektivitet; mener derfor, at den videre udvikling af disse og navnlig øget anvendelse af ITS bør fremmes i EU;

| 13. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde tilgængelige og kompatible lister over forsknings- og udviklingsprojekter om mobilitet i byerne under de forskellige EU-rammeprogrammer, idet man gør opmærksom på eksempler, der anvendes i praksis; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde tilgængelige og kompatible lister over forsknings- og udviklingsprojekter om mobilitet i byerne under de forskellige EU-rammeprogrammer, idet man gør opmærksom på eksempler, der anvendes i praksis;

Samordning mellem myndigheder

| 14. | understreger, at udveksling af bedste praksis vedrørende mobilitetsstyring og bedre samordning er vigtig med hensyn til at forbedre transporten og mobiliteten i byerne, eftersom problemer såsom en uhensigtsmæssig ansvarsfordeling, manglende samordning mellem forskellige lokale, regionale og nationale myndigheder samt utilstrækkelig koordinering af planlægningen for transportsystemer i byer, forstæder og landdistrikter er blevet mere tydelige; påpeger, at dårlige forbindelser mellem de lokale myndigheder resulterer i højere leveringsomkostninger, mere trafik og dermed mere miljøforurening; |
| --- | --- |

14.

understreger, at udveksling af bedste praksis vedrørende mobilitetsstyring og bedre samordning er vigtig med hensyn til at forbedre transporten og mobiliteten i byerne, eftersom problemer såsom en uhensigtsmæssig ansvarsfordeling, manglende samordning mellem forskellige lokale, regionale og nationale myndigheder samt utilstrækkelig koordinering af planlægningen for transportsystemer i byer, forstæder og landdistrikter er blevet mere tydelige; påpeger, at dårlige forbindelser mellem de lokale myndigheder resulterer i højere leveringsomkostninger, mere trafik og dermed mere miljøforurening;

| 15. | opfordrer til, at der hurtigst muligt indføres en bedre samordning mellem lokale nabomyndigheder for at sikre en vis grad af konsekvens og en bæredygtig og harmonisk udvikling af regionale transportinfrastrukturer i grænseoverskridende områder og andre steder; |
| --- | --- |

15.

opfordrer til, at der hurtigst muligt indføres en bedre samordning mellem lokale nabomyndigheder for at sikre en vis grad af konsekvens og en bæredygtig og harmonisk udvikling af regionale transportinfrastrukturer i grænseoverskridende områder og andre steder;

Integreret metode

| 16. | finder det nødvendigt, at byudvikling og -planlægning foregår integreret under hensyntagen til nuværende og fremtidige transportbehov i byerne; indførelsen af hurtige togforbindelser mellem bycentre samt flod-, jernbane- og lufthavnsterminaler samt i særlige yderregioner bør prioriteres med henblik på en mere gennemgribende udvikling og modernisering af byerne; |
| --- | --- |

16.

finder det nødvendigt, at byudvikling og -planlægning foregår integreret under hensyntagen til nuværende og fremtidige transportbehov i byerne; indførelsen af hurtige togforbindelser mellem bycentre samt flod-, jernbane- og lufthavnsterminaler samt i særlige yderregioner bør prioriteres med henblik på en mere gennemgribende udvikling og modernisering af byerne;

| 17. | erindrer om, at man i lyset af den stadig hurtigere urbanisering bør være mere opmærksom på forstæder, bynære områder og byområder; |
| --- | --- |

17.

erindrer om, at man i lyset af den stadig hurtigere urbanisering bør være mere opmærksom på forstæder, bynære områder og byområder;

Den enkeltes ansvar

| 18. | understreger, at de enkelte borgere har et ansvar, og anser det for nødvendigt at opfordre borgerne til kritisk at overveje deres adfærd som trafikanter og eventuelt deltage aktivt i lokale forummer for mobilitet i byerne; mener, at næsten alle borgere kan ændre deres vaner, f.eks. for så vidt angår anvendelse af privatbiler og alternative transportmidler (gå, cykle eller benytte offentlig transport), og dermed yde et individuelt bidrag til at skabe rene byer og øge livskvaliteten i byområder; anmoder de nationale, regionale og lokale myndigheder om at finde frem til alternative mobilitetsmuligheder for at gøre denne omstilling lettere; opfordrer de europæiske, nationale, regionale og lokale myndigheder til at intensive uddannelses- og informationskampagner for at gøre borgerne mere bevidste omkring deres adfærd i trafikken; understreger navnlig betydningen af uddannelseskampagner for den yngre generation; |
| --- | --- |

18.

understreger, at de enkelte borgere har et ansvar, og anser det for nødvendigt at opfordre borgerne til kritisk at overveje deres adfærd som trafikanter og eventuelt deltage aktivt i lokale forummer for mobilitet i byerne; mener, at næsten alle borgere kan ændre deres vaner, f.eks. for så vidt angår anvendelse af privatbiler og alternative transportmidler (gå, cykle eller benytte offentlig transport), og dermed yde et individuelt bidrag til at skabe rene byer og øge livskvaliteten i byområder; anmoder de nationale, regionale og lokale myndigheder om at finde frem til alternative mobilitetsmuligheder for at gøre denne omstilling lettere; opfordrer de europæiske, nationale, regionale og lokale myndigheder til at intensive uddannelses- og informationskampagner for at gøre borgerne mere bevidste omkring deres adfærd i trafikken; understreger navnlig betydningen af uddannelseskampagner for den yngre generation;

| 19. | fremhæver i denne forbindelse betydningen af og den stadig større succes for den »bilfri dag« i forbindelse med EU's mobilitetsuge; bemærker, at der i 2007 var 1909 byer fra 23 medlemsstater, der deltog i dette initiativ; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte initiativet og arbejde for dets udbredelse; |
| --- | --- |

19.

fremhæver i denne forbindelse betydningen af og den stadig større succes for den »bilfri dag« i forbindelse med EU's mobilitetsuge; bemærker, at der i 2007 var 1909 byer fra 23 medlemsstater, der deltog i dette initiativ; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte initiativet og arbejde for dets udbredelse;

| 20. | mener, at der bør udarbejdes en undersøgelse, der belyser og indeholder detaljerede oplysninger om alle aspekter af borgernes mobilitetsvalg og -muligheder i byerne (privat versus offentlig transport); opfordrer til nye og standardiserede dataindsamlinger på mindre veldokumenterede områder som fodgængeres og cyklisters adfærd og borgernes motivation til at gøre brug af bestemte transportformer og i stedet for andre; |
| --- | --- |

20.

mener, at der bør udarbejdes en undersøgelse, der belyser og indeholder detaljerede oplysninger om alle aspekter af borgernes mobilitetsvalg og -muligheder i byerne (privat versus offentlig transport); opfordrer til nye og standardiserede dataindsamlinger på mindre veldokumenterede områder som fodgængeres og cyklisters adfærd og borgernes motivation til at gøre brug af bestemte transportformer og i stedet for andre;

Finansiering

| 21. | mener, at EU kan yde et vigtigt bidrag ved finansiering af foranstaltninger, der vedrører passager- og godstransport i byerne, f.eks. med midler fra strukturfondene og Samhørighedsfonden, og opfordrer Kommissionen til at leve op til sit ansvar på dette område; henviser i forbindelse med miljø- og transportrelevante foranstaltninger, der er foreskrevet i fællesskabsretten, til medlemsstaternes ansvar for finansieringen; |
| --- | --- |

21.

mener, at EU kan yde et vigtigt bidrag ved finansiering af foranstaltninger, der vedrører passager- og godstransport i byerne, f.eks. med midler fra strukturfondene og Samhørighedsfonden, og opfordrer Kommissionen til at leve op til sit ansvar på dette område; henviser i forbindelse med miljø- og transportrelevante foranstaltninger, der er foreskrevet i fællesskabsretten, til medlemsstaternes ansvar for finansieringen;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at udvikle specifikke markedsøkonomiorienterede instrumenter for at skabe en balanceret og favorabel ramme for bæredygtig mobilitet i bycentre; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at udvikle specifikke markedsøkonomiorienterede instrumenter for at skabe en balanceret og favorabel ramme for bæredygtig mobilitet i bycentre;

| 23. | anmoder i forbindelse med den kommende revision af EU-budgettet om, at finansiering af projekter med EU-midler fremover i øget omfang kombineres med betingelser og krav vedrørende bæredygtig transport og miljøbeskyttelse, og anser dette for et velegnet instrument til fremme af miljøvenlige og almindeligt tilgængelige transportkoncepter; |
| --- | --- |

23.

anmoder i forbindelse med den kommende revision af EU-budgettet om, at finansiering af projekter med EU-midler fremover i øget omfang kombineres med betingelser og krav vedrørende bæredygtig transport og miljøbeskyttelse, og anser dette for et velegnet instrument til fremme af miljøvenlige og almindeligt tilgængelige transportkoncepter;

| 24. | opfordrer Kommissionen til enten alene eller sammen med f.eks. Den Europæiske Investeringsbank at undersøge de nuværende og fremtidige muligheder for at finansiere bytransport; foreslår, at der udarbejdes en omfattende og systematisk liste over de midler, der er tilgængelige for bytransport; opfordrer endvidere Kommissionen til at undersøge spørgsmålet om krydssubventionering på transportområdet for at sikre, at alle transportformer ligestilles, og at passager- og varetransport ligestilles; mener endvidere, at alle aspekter af offentlig-private partnerskaber og deres eventuelle bidrag til bæredygtig mobilitet i byerne bør evalueres; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til enten alene eller sammen med f.eks. Den Europæiske Investeringsbank at undersøge de nuværende og fremtidige muligheder for at finansiere bytransport; foreslår, at der udarbejdes en omfattende og systematisk liste over de midler, der er tilgængelige for bytransport; opfordrer endvidere Kommissionen til at undersøge spørgsmålet om krydssubventionering på transportområdet for at sikre, at alle transportformer ligestilles, og at passager- og varetransport ligestilles; mener endvidere, at alle aspekter af offentlig-private partnerskaber og deres eventuelle bidrag til bæredygtig mobilitet i byerne bør evalueres;

| 25. | opfordrer sit Præsidium og dets tjenestegrene til at foregå med et godt eksempel ved at sikre gennemførelsen af egne beslutninger og fremme foranstaltninger til forvaltning af mobiliteten for Parlamentets medlemmer, medarbejdere og besøgende med henblik på at integrere bæredygtig mobilitet inden for rammerne af EMAS-direktivet; |
| --- | --- |

25.

opfordrer sit Præsidium og dets tjenestegrene til at foregå med et godt eksempel ved at sikre gennemførelsen af egne beslutninger og fremme foranstaltninger til forvaltning af mobiliteten for Parlamentets medlemmer, medarbejdere og besøgende med henblik på at integrere bæredygtig mobilitet inden for rammerne af EMAS-direktivet;

*

* *

| 26. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

26.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0057.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0345.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0007.

(4)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0375.

(5)  EUT C 306 E af 15.12.2006, s. 182.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/49 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/49

---

Onsdag, den 9. juli 2008ECB's årsberetning for 2007

P6_TA(2008)0357

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om ECB's årsberetning 2007 (2008/2107(INI))

2009/C 294 E/11

Europa-Parlamentet,

der henviser til Den Europæiske Centralbanks (ECB) årsberetning for 2007,

der henviser til EF-traktatens artikel 113,

der henviser til artikel 15 i Protokollen om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, som er bilag til traktaten,

der henviser til sin beslutning af 2. april 1998 om demokratisk ansvar i ØMU'ens tredje fase (1),

der henviser til sin beslutning af 20. februar 2008 om integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (Del: de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker): Igangsætning af den nye cyklus (2008-2010) (2),

der henviser til Kommissionens meddelelse om ØMU@10 — Den Økonomiske og Monetære Unions første ti år (KOM(2008)0238),

der henviser til ECB's »Financial Stability Review« fra december 2007 og dens rapport om »Financial Integration in Europe« fra april 2008,

der henviser til Kommissionens økonomiske forårsprognoser 2008-2009,

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0241/2008),

| A. | der henviser til, at euroområdets BNP i 2007 steg med 2,6 % (mod 2,7 % i 2006) til trods for øget usikkerhed som følge af den finansielle uro i årets andet halvår, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at euroområdets BNP i 2007 steg med 2,6 % (mod 2,7 % i 2006) til trods for øget usikkerhed som følge af den finansielle uro i årets andet halvår,

| B. | der henviser til, at inflationen var 2,1 % mod 2,2 % i 2006 trods økonomiske konjunkturer, der var karakteriseret ved et betydeligt opadrettet prispres, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at inflationen var 2,1 % mod 2,2 % i 2006 trods økonomiske konjunkturer, der var karakteriseret ved et betydeligt opadrettet prispres,

| C. | der henviser til, at ECB i 2007 fortsatte med at justere renterne — til 4,0 % i juni 2007 fra 3,5 % i december 2006 og fastholdt det niveau i løbet af andet halvår, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ECB i 2007 fortsatte med at justere renterne — til 4,0 % i juni 2007 fra 3,5 % i december 2006 og fastholdt det niveau i løbet af andet halvår,

| D. | der henviser til, at der i udtalelser fra Den Internationale Valutafond (IMF) og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling opfordres til, at der udvises megen forsigtighed med at hæve renterne i euroområdet, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der i udtalelser fra Den Internationale Valutafond (IMF) og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling opfordres til, at der udvises megen forsigtighed med at hæve renterne i euroområdet,

| E. | der henviser til, at den nominelle effektive eurokurs i 2007 steg med 6,3 %, og at stigningen var særlig udtalt i forhold til den amerikanske dollar (11,8 %), |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den nominelle effektive eurokurs i 2007 steg med 6,3 %, og at stigningen var særlig udtalt i forhold til den amerikanske dollar (11,8 %),

| F. | der henviser til, at den finansielle uro og de store globale ubalancer udgør en risiko for den økonomiske vækst på verdensplan og valutakursudviklingen, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den finansielle uro og de store globale ubalancer udgør en risiko for den økonomiske vækst på verdensplan og valutakursudviklingen,

| G. | der henviser til, at det forventes, at inflationen i euroområdet vil stige til mellem 2 % og 3 % i 2008, hvilket hovedsageligt afspejler den nuværende udvikling med højere råvarepriser, hvorefter den vil falde til et mere moderat niveau på mellem 1,2 % og 2,4 % i 2009, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det forventes, at inflationen i euroområdet vil stige til mellem 2 % og 3 % i 2008, hvilket hovedsageligt afspejler den nuværende udvikling med højere råvarepriser, hvorefter den vil falde til et mere moderat niveau på mellem 1,2 % og 2,4 % i 2009,

| H. | der henviser til, at ECB's og ESCB's primære mål er at fastholde prisstabiliteten, samtidig med at Fællesskabets generelle økonomiske politikker støttes som fastsat i EF-traktatens artikel 105; der henviser til, at det anerkender, at ECB og ESCB er fuldstændig uafhængige i denne sammenhæng, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ECB's og ESCB's primære mål er at fastholde prisstabiliteten, samtidig med at Fællesskabets generelle økonomiske politikker støttes som fastsat i EF-traktatens artikel 105; der henviser til, at det anerkender, at ECB og ESCB er fuldstændig uafhængige i denne sammenhæng,

| I. | der henviser til, at ECB står i det dilemma, at den skal imødegå de udfordringer, som stigende inflation stiller, og de første tegn på en økonomisk afmatning på grund af de seneste måneders uro på finansmarkederne, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ECB står i det dilemma, at den skal imødegå de udfordringer, som stigende inflation stiller, og de første tegn på en økonomisk afmatning på grund af de seneste måneders uro på finansmarkederne,

| J. | der henviser til, at Parlamentet ønsker at bidrage til at styrke ECB's og euroområdets rolle og autoritet på den internationale scene, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Parlamentet ønsker at bidrage til at styrke ECB's og euroområdets rolle og autoritet på den internationale scene,

ECB i dag

| 1. | glæder sig over, at både ECB og euroen 10 år efter lanceringen af Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU) er meget respekterede og generelt accepterede i den globale økonomi, og bemærker, at euroen er blevet en internationalt anerkendt valuta, næsten på linje med den amerikanske dollar; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at både ECB og euroen 10 år efter lanceringen af Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU) er meget respekterede og generelt accepterede i den globale økonomi, og bemærker, at euroen er blevet en internationalt anerkendt valuta, næsten på linje med den amerikanske dollar;

| 2. | minder om, at EF-traktaten eksplicit sondrer mellem ECB's mål om prisstabilitet på den ene side og støtte til generelle økonomiske politikker på den anden, og at disse to mål derfor ikke er substituerbare; anerkender ECB's fulde uafhængighed i arbejdet med at opfylde dette dobbelte mandat og glæder sig over, at Lissabontraktaten bør give ECB status som EU-institution og som juridisk person samt en klart fastsat uafhængig politisk og finansiel status; mener, at anerkendelse af ECB som en EU-institution øger Parlamentets ansvar — og navnlig Økonomi- og Valutaudvalgets ansvar — som en institution over for hvilken ECB skal stå til ansvar for sin monetære politik; |
| --- | --- |

2.

minder om, at EF-traktaten eksplicit sondrer mellem ECB's mål om prisstabilitet på den ene side og støtte til generelle økonomiske politikker på den anden, og at disse to mål derfor ikke er substituerbare; anerkender ECB's fulde uafhængighed i arbejdet med at opfylde dette dobbelte mandat og glæder sig over, at Lissabontraktaten bør give ECB status som EU-institution og som juridisk person samt en klart fastsat uafhængig politisk og finansiel status; mener, at anerkendelse af ECB som en EU-institution øger Parlamentets ansvar — og navnlig Økonomi- og Valutaudvalgets ansvar — som en institution over for hvilken ECB skal stå til ansvar for sin monetære politik;

| 3. | byder Cypern og Malta velkommen i ØMU'en og noterer sig deres vellykkede indtræden; |
| --- | --- |

3.

byder Cypern og Malta velkommen i ØMU'en og noterer sig deres vellykkede indtræden;

Finansiel stabilitet

| 4. | anerkender ECB's glimrende håndtering af den finansielle uro udløst af den amerikanske krise på subprimerealkreditmarkedet, navnlig operationen den 9. august 2007, der tilførte markederne en likviditet på 95 mia. EUR som en auktion til fast rente på 4 %, hvor man fulgte den samme procedure som ved normale ECB-markedsoperationer; bemærker, at operationen, sammen med de finjusterende markedsoperationer og de efterfølgende rigelige ugentlige markedsoperationer, stabiliserede de meget korte markedsrenter; mener, at dette endnu en gang viser værdien af en fælles pengepolitik, som ECB sørger for, der stabiliserer økonomien i ustabile perioder; |
| --- | --- |

4.

anerkender ECB's glimrende håndtering af den finansielle uro udløst af den amerikanske krise på subprimerealkreditmarkedet, navnlig operationen den 9. august 2007, der tilførte markederne en likviditet på 95 mia. EUR som en auktion til fast rente på 4 %, hvor man fulgte den samme procedure som ved normale ECB-markedsoperationer; bemærker, at operationen, sammen med de finjusterende markedsoperationer og de efterfølgende rigelige ugentlige markedsoperationer, stabiliserede de meget korte markedsrenter; mener, at dette endnu en gang viser værdien af en fælles pengepolitik, som ECB sørger for, der stabiliserer økonomien i ustabile perioder;

| 5. | deler ECB's opfattelse af, at de finansielle instrumenters stigende kompleksitet og de finansielle institutioners uigennemsigtige eksponering kan give anledning til øget usikkerhed for så vidt angår risikograden, hvem der i sidste ende bærer risikoen og omfanget af eventuelle tab; |
| --- | --- |

5.

deler ECB's opfattelse af, at de finansielle instrumenters stigende kompleksitet og de finansielle institutioners uigennemsigtige eksponering kan give anledning til øget usikkerhed for så vidt angår risikograden, hvem der i sidste ende bærer risikoen og omfanget af eventuelle tab;

| 6. | understreger behovet for at etablere en EU-ramme for finansielt tilsyn og understreger, at selvom EF-traktaten ikke giver ECB nogen form for direkte ansvar i forbindelse med forsigtighedstilsyn af kreditinstitutter og det finansielle systems stabilitet, er der behov for at inddrage ECB i tilsynet; |
| --- | --- |

6.

understreger behovet for at etablere en EU-ramme for finansielt tilsyn og understreger, at selvom EF-traktaten ikke giver ECB nogen form for direkte ansvar i forbindelse med forsigtighedstilsyn af kreditinstitutter og det finansielle systems stabilitet, er der behov for at inddrage ECB i tilsynet;

| 7. | mener, at ECB er kommet styrket ud af sin håndtering af den nuværende finanskrise; glæder sig over ECB's styrkede troværdighed og internationale anerkendelse; opfordrer Eurogruppen til at følge ECB's eksempel og øge gruppens ekspertise og koordinering i sager vedrørende regulering og tilsyn af de finansielle markeder; |
| --- | --- |

7.

mener, at ECB er kommet styrket ud af sin håndtering af den nuværende finanskrise; glæder sig over ECB's styrkede troværdighed og internationale anerkendelse; opfordrer Eurogruppen til at følge ECB's eksempel og øge gruppens ekspertise og koordinering i sager vedrørende regulering og tilsyn af de finansielle markeder;

| 8. | fremhæver det stigende behov for samarbejde mellem centralbankerne og tilsynsmyndighederne for at fastholde stabiliteten på de finansielle markeder, navnlig i betragtning af de stadig mere integrerede finansielle systemer; anmoder ECB om fortsat at presse på for bedre integration og kommunikation internt i EU og i dens forbindelser med andre centralbanker og relevante institutioner, navnlig i forbindelsen med Bank of England, eftersom London er det vigtigste finanscenter i EU; opfordrer ECB til at deltage aktivt i de forskellige fora, der drøfter tilsynsændringer, f.eks. Lamfalussyopfølgningen; |
| --- | --- |

8.

fremhæver det stigende behov for samarbejde mellem centralbankerne og tilsynsmyndighederne for at fastholde stabiliteten på de finansielle markeder, navnlig i betragtning af de stadig mere integrerede finansielle systemer; anmoder ECB om fortsat at presse på for bedre integration og kommunikation internt i EU og i dens forbindelser med andre centralbanker og relevante institutioner, navnlig i forbindelsen med Bank of England, eftersom London er det vigtigste finanscenter i EU; opfordrer ECB til at deltage aktivt i de forskellige fora, der drøfter tilsynsændringer, f.eks. Lamfalussyopfølgningen;

| 9. | anerkender, at større centralbanker som ECB og den amerikanske Federal Reserve advarede mod undervurdering af risiciene i økonomien forud for både it-boblen i 2000/2001 og subprimekrisen i 2007; bemærker, at de finansielle markeder ikke reagerede hensigtsmæssigt på disse advarsler; anmoder derfor ECB om at analysere reaktionerne og foreslå, hvordan sammenhængen mellem den slags fremadskuende advarsler og markedernes reaktioner kan forbedres; opfordrer ECB til i lyset af den seneste finansielle uro at analysere og vurdere følgerne af den finansielle krise og undersøge, om den råder over tilstrækkelige instrumenter til at håndtere en grænseoverskridende europæisk finansiel krise, og hvilke beføjelser den må have for at forbedre det makroprudentielle tilsyn i euroområdet; |
| --- | --- |

9.

anerkender, at større centralbanker som ECB og den amerikanske Federal Reserve advarede mod undervurdering af risiciene i økonomien forud for både it-boblen i 2000/2001 og subprimekrisen i 2007; bemærker, at de finansielle markeder ikke reagerede hensigtsmæssigt på disse advarsler; anmoder derfor ECB om at analysere reaktionerne og foreslå, hvordan sammenhængen mellem den slags fremadskuende advarsler og markedernes reaktioner kan forbedres; opfordrer ECB til i lyset af den seneste finansielle uro at analysere og vurdere følgerne af den finansielle krise og undersøge, om den råder over tilstrækkelige instrumenter til at håndtere en grænseoverskridende europæisk finansiel krise, og hvilke beføjelser den må have for at forbedre det makroprudentielle tilsyn i euroområdet;

Økonomisk og monetær udvikling

| 10. | bemærker den aktuelle debat om, hvordan prisstabilitet skal defineres, hvor nogle går ind for direkte inflationsmål; mener imidlertid, at et tosøjlesystem baseret på M3 er den mest hensigtsmæssige metode til måling af prisstabilitet; opfordrer ECB til at træffe foranstaltninger til at foretage løbende forbedringer af dette system; anerkender merværdien af den yderligere information, den tidlige varsling om inflationsrisiko og den operationelle påpasselighed, som sådan et system sikrer; |
| --- | --- |

10.

bemærker den aktuelle debat om, hvordan prisstabilitet skal defineres, hvor nogle går ind for direkte inflationsmål; mener imidlertid, at et tosøjlesystem baseret på M3 er den mest hensigtsmæssige metode til måling af prisstabilitet; opfordrer ECB til at træffe foranstaltninger til at foretage løbende forbedringer af dette system; anerkender merværdien af den yderligere information, den tidlige varsling om inflationsrisiko og den operationelle påpasselighed, som sådan et system sikrer;

| 11. | fremhæver, at risiciene for asymmetriske økonomiske udviklinger inden for euroområdet kan stige med et udvidet medlemskab, fordi forskellene på medlemsstaternes økonomiers størrelse og modenhed bliver mere markante; opfordrer derfor ECB til at være særlig opmærksom på denne situation, bekæmpe risiciene på et tidligt stade og oplyse medlemsstaterne om dem; |
| --- | --- |

11.

fremhæver, at risiciene for asymmetriske økonomiske udviklinger inden for euroområdet kan stige med et udvidet medlemskab, fordi forskellene på medlemsstaternes økonomiers størrelse og modenhed bliver mere markante; opfordrer derfor ECB til at være særlig opmærksom på denne situation, bekæmpe risiciene på et tidligt stade og oplyse medlemsstaterne om dem;

| 12. | opfordrer alle medlemsstater, der deltager i euroområdet, de medlemsstater, der har fravalgt det, og de medlemsstater, der ansøger om at tiltræde, til at mærke sig disse udfordringer og derfor fuldt ud opfylde stabilitets- og vækstpagtens kriterier og Maastrichtkriterierne i relevant omfang, da dette sammen med finansiel konsolidering og lønpolitik i overensstemmelse med udviklingen i vækst og produktivitet er den stærkeste beskyttelse mod de udfordringer, som asymmetriske udviklinger indebærer; |
| --- | --- |

12.

opfordrer alle medlemsstater, der deltager i euroområdet, de medlemsstater, der har fravalgt det, og de medlemsstater, der ansøger om at tiltræde, til at mærke sig disse udfordringer og derfor fuldt ud opfylde stabilitets- og vækstpagtens kriterier og Maastrichtkriterierne i relevant omfang, da dette sammen med finansiel konsolidering og lønpolitik i overensstemmelse med udviklingen i vækst og produktivitet er den stærkeste beskyttelse mod de udfordringer, som asymmetriske udviklinger indebærer;

| 13. | understreger på baggrund af den seneste korrektion af den forventede vækst, at enhver yderligere forhøjelse af renten skal foretages med forsigtighed, så den økonomiske vækst ikke bringes i fare; understreger, at medlemsstaterne for at støtte det økonomiske opsving skal gennemføre både de nødvendige strukturreformer og investeringsaktiviteter; |
| --- | --- |

13.

understreger på baggrund af den seneste korrektion af den forventede vækst, at enhver yderligere forhøjelse af renten skal foretages med forsigtighed, så den økonomiske vækst ikke bringes i fare; understreger, at medlemsstaterne for at støtte det økonomiske opsving skal gennemføre både de nødvendige strukturreformer og investeringsaktiviteter;

| 14. | forventer, at Rådet behandler alle medlemsstater, der ansøger om at tiltræde euroområdet, ens og fuldt ud respekterer ECB's vurdering og henstillinger om, hvor parate de er til at tiltræde euroområdet; |
| --- | --- |

14.

forventer, at Rådet behandler alle medlemsstater, der ansøger om at tiltræde euroområdet, ens og fuldt ud respekterer ECB's vurdering og henstillinger om, hvor parate de er til at tiltræde euroområdet;

| 15. | noterer sig den stigende eurokurs, navnlig i forhold til dollaren; understreger målet om prisstabilitet, men erkender, at stærke og hurtige ændringer af eurokursen ikke bør svække ECB's evne til at forvalte sin pengepolitik, når den stilles over for en kilde til inflation eller vanskelige vækstperspektiver for de eksportafhængige lande; anmoder ECB om at overvåge denne udvikling og om nødvendigt skride ind og opfordrer Eurogruppen, Kommissionen og ECB til at øge graden af koordinering af deres tiltag i forbindelse med valutakurspolitikken; |
| --- | --- |

15.

noterer sig den stigende eurokurs, navnlig i forhold til dollaren; understreger målet om prisstabilitet, men erkender, at stærke og hurtige ændringer af eurokursen ikke bør svække ECB's evne til at forvalte sin pengepolitik, når den stilles over for en kilde til inflation eller vanskelige vækstperspektiver for de eksportafhængige lande; anmoder ECB om at overvåge denne udvikling og om nødvendigt skride ind og opfordrer Eurogruppen, Kommissionen og ECB til at øge graden af koordinering af deres tiltag i forbindelse med valutakurspolitikken;

| 16. | konstaterer det stigende pres på inflationen, som navnlig fødevare- og energipriserne bidrager til; opfordrer ECB til at styrke sin dialog med de nationale centralbanker om dette spørgsmål for at fremme et stærkt fokus på prisstabilitet på globalt plan; |
| --- | --- |

16.

konstaterer det stigende pres på inflationen, som navnlig fødevare- og energipriserne bidrager til; opfordrer ECB til at styrke sin dialog med de nationale centralbanker om dette spørgsmål for at fremme et stærkt fokus på prisstabilitet på globalt plan;

Forvaltning og effektiv beslutningstagning

| 17. | minder om den vedvarende opfordring til større gennemsigtighed i ECB, der vil føre til større troværdighed og forudsigelighed, og værdsætter de forbedringer, der allerede er sket; anerkender i denne forbindelse vanskelighederne i forbindelse med offentliggørelse af protokollerne fra ECB's Styrelsesråds møder, da forskellene i de enkeltes holdninger kunne blive fortolket som om, de repræsenterede nationale interesser, hvilket kunne føre til, at medlemsstaternes regeringer lagde pres på medlemmerne af Styrelsesrådet; opfordrer ECB til at give Parlamentet og offentligheden en årlig oversigt over de foranstaltninger, der er truffet for at forbedre dens effektivitet i overensstemmelse med denne beslutning; |
| --- | --- |

17.

minder om den vedvarende opfordring til større gennemsigtighed i ECB, der vil føre til større troværdighed og forudsigelighed, og værdsætter de forbedringer, der allerede er sket; anerkender i denne forbindelse vanskelighederne i forbindelse med offentliggørelse af protokollerne fra ECB's Styrelsesråds møder, da forskellene i de enkeltes holdninger kunne blive fortolket som om, de repræsenterede nationale interesser, hvilket kunne føre til, at medlemsstaternes regeringer lagde pres på medlemmerne af Styrelsesrådet; opfordrer ECB til at give Parlamentet og offentligheden en årlig oversigt over de foranstaltninger, der er truffet for at forbedre dens effektivitet i overensstemmelse med denne beslutning;

| 18. | mener, at den pengepolitiske dialog mellem Parlamentet og ECB har været en succes, som skal konsolideres yderligere; understreger, at den efterfølgende kontrol af ECB har afgørende betydning for tilliden og dermed stabiliteten på de finansielle markeder; mener, at det er vigtigt for ECB's direktionens og Styrelsesrådets enhed fortsat at udstråle sikkerhed udadtil; støtter en målrettet informationspolitik fra ECB's side i forhold til Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Eurogruppen; er skuffet over den pauvre indsats, ECB har udvist i forbindelse med svaret på Parlamentets beslutning af 12. juli 2007 om ECB's årsberetning 2006 (3); understreger på det kraftigste, at anmodningen om styrkelse af ECB's kommunikationspolitik kun skal ses i sammenhæng med den samtidige opretholdelse af ECB's og dens organers uafhængighed; |
| --- | --- |

18.

mener, at den pengepolitiske dialog mellem Parlamentet og ECB har været en succes, som skal konsolideres yderligere; understreger, at den efterfølgende kontrol af ECB har afgørende betydning for tilliden og dermed stabiliteten på de finansielle markeder; mener, at det er vigtigt for ECB's direktionens og Styrelsesrådets enhed fortsat at udstråle sikkerhed udadtil; støtter en målrettet informationspolitik fra ECB's side i forhold til Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Eurogruppen; er skuffet over den pauvre indsats, ECB har udvist i forbindelse med svaret på Parlamentets beslutning af 12. juli 2007 om ECB's årsberetning 2006 (3); understreger på det kraftigste, at anmodningen om styrkelse af ECB's kommunikationspolitik kun skal ses i sammenhæng med den samtidige opretholdelse af ECB's og dens organers uafhængighed;

| 19. | opfordrer ECB til i sine meddelelser efter beslutninger truffet af Styrelsesrådet at redegøre klart for, om der let blev opnået enighed under drøftelserne, eller om der var divergerende synspunkter, eftersom dette ville give markederne flere oplysninger uden at skade det fælles europæiske perspektiv for Styrelsesrådets beslutning; |
| --- | --- |

19.

opfordrer ECB til i sine meddelelser efter beslutninger truffet af Styrelsesrådet at redegøre klart for, om der let blev opnået enighed under drøftelserne, eller om der var divergerende synspunkter, eftersom dette ville give markederne flere oplysninger uden at skade det fælles europæiske perspektiv for Styrelsesrådets beslutning;

| 20. | opfordrer ECB til at redegøre for sine ideer til reform af Styrelsesrådets struktur, idet antallet af centralbankchefer forventes at overstige 15 fra 1. januar 2009; bemærker, at reformer bliver stadig mere nødvendige i takt med det stigende antal lande i euroområdet; støtter ECB's tidligere forslag om, at de deltagende medlemsstaters økonomiske vægt bør behandles som den mest afgørende faktor for stemmerettigheder på skift, og at antallet af beslutningstagere skal holdes lavt for at sikre effektiviteten; |
| --- | --- |

20.

opfordrer ECB til at redegøre for sine ideer til reform af Styrelsesrådets struktur, idet antallet af centralbankchefer forventes at overstige 15 fra 1. januar 2009; bemærker, at reformer bliver stadig mere nødvendige i takt med det stigende antal lande i euroområdet; støtter ECB's tidligere forslag om, at de deltagende medlemsstaters økonomiske vægt bør behandles som den mest afgørende faktor for stemmerettigheder på skift, og at antallet af beslutningstagere skal holdes lavt for at sikre effektiviteten;

| 21. | mener, at ECB's uafhængighed, herunder proceduren for udpegelse af direktionsmedlemmer, har bevist sin værdi; understreger, at det i EF-traktatens artikel 112, stk. 2, litra b, fastsættes, at medlemmerne af ECB's direktion udnævnes blandt personer, som er værdige i almindeligt omdømme, og som har professionel erfaring i monetære forhold eller i bankvæsen, og understreger endvidere, at deres nationalitet ikke bør spille nogen rolle, og at de fortsat skal bedømmes i forhold til de strenge kriterier i EF-traktaten, såsom deres kvalifikationer; mener, at det ville fremme den demokratiske ansvarlighed og gennemsigtighed, hvis Rådet vurderede flere potentielle kandidater, og hvis Rådets forslag til valg af kandidat derefter skulle godkendes gennem en afstemning i Parlamentet; |
| --- | --- |

21.

mener, at ECB's uafhængighed, herunder proceduren for udpegelse af direktionsmedlemmer, har bevist sin værdi; understreger, at det i EF-traktatens artikel 112, stk. 2, litra b, fastsættes, at medlemmerne af ECB's direktion udnævnes blandt personer, som er værdige i almindeligt omdømme, og som har professionel erfaring i monetære forhold eller i bankvæsen, og understreger endvidere, at deres nationalitet ikke bør spille nogen rolle, og at de fortsat skal bedømmes i forhold til de strenge kriterier i EF-traktaten, såsom deres kvalifikationer; mener, at det ville fremme den demokratiske ansvarlighed og gennemsigtighed, hvis Rådet vurderede flere potentielle kandidater, og hvis Rådets forslag til valg af kandidat derefter skulle godkendes gennem en afstemning i Parlamentet;

| 22. | mener, at Parlamentets rolle ved udnævnelsen af medlemmerne af direktionen set i lyset af ECB's fremtidige status i henhold til Lissabontraktaten bør styrkes; understreger, at det sammen med de andre institutioner er parat til at sondere muligheden for forbedringer af udnævnelsesproceduren inden den næste fornyelse af direktionen i 2010; |
| --- | --- |

22.

mener, at Parlamentets rolle ved udnævnelsen af medlemmerne af direktionen set i lyset af ECB's fremtidige status i henhold til Lissabontraktaten bør styrkes; understreger, at det sammen med de andre institutioner er parat til at sondere muligheden for forbedringer af udnævnelsesproceduren inden den næste fornyelse af direktionen i 2010;

| 23. | anerkender Eurogruppens og dens formands stigende betydning for fastsættelsen af en større del af den økonomiske dagsorden i EU, navnlig den mere formelle struktur og centrale betydning for samordning af den økonomiske politik i Eurogruppen, som fastsat i EF-traktatens artikel 136, som ændret ved Lissabontraktaten, også for medlemsstater, der ikke deltager i euroområdet; støtter en styrkelse af udviklingen i retning af, at euroområdet taler med én stemme i internationale fora, hvilket EF-traktatens artikel 138, som ændret ved Lissabontraktaten, og Eurogruppens formand giver mulighed for; |
| --- | --- |

23.

anerkender Eurogruppens og dens formands stigende betydning for fastsættelsen af en større del af den økonomiske dagsorden i EU, navnlig den mere formelle struktur og centrale betydning for samordning af den økonomiske politik i Eurogruppen, som fastsat i EF-traktatens artikel 136, som ændret ved Lissabontraktaten, også for medlemsstater, der ikke deltager i euroområdet; støtter en styrkelse af udviklingen i retning af, at euroområdet taler med én stemme i internationale fora, hvilket EF-traktatens artikel 138, som ændret ved Lissabontraktaten, og Eurogruppens formand giver mulighed for;

| 24. | bifalder samarbejdet mellem ECB, Kommissionen og sektoren for finansielle tjenesteydelser om den vellykkede indledning af det fælleseuropæiske betalingsområde (SEPA) og STEP-initiativet (Short-Term European Paper); anser disse bidrag fra sektoren for finansielle tjenesteydelser for positive med henblik på at fremme den finansielle integration i EU; |
| --- | --- |

24.

bifalder samarbejdet mellem ECB, Kommissionen og sektoren for finansielle tjenesteydelser om den vellykkede indledning af det fælleseuropæiske betalingsområde (SEPA) og STEP-initiativet (Short-Term European Paper); anser disse bidrag fra sektoren for finansielle tjenesteydelser for positive med henblik på at fremme den finansielle integration i EU;

| 25. | bifalder idriftsættelsen af Target 2-operationer og de afsluttede migreringsaktiviteter til den fælles platform; mener, at det er et vigtigt skridt i retning af finansiel integration og nedbringelse af clearing- og afviklingsomkostninger; mener, at det er vigtigt, at ECB hurtigst muligt forelægger forslag til en forvaltningsstruktur for Target 2-værdipapirer; |
| --- | --- |

25.

bifalder idriftsættelsen af Target 2-operationer og de afsluttede migreringsaktiviteter til den fælles platform; mener, at det er et vigtigt skridt i retning af finansiel integration og nedbringelse af clearing- og afviklingsomkostninger; mener, at det er vigtigt, at ECB hurtigst muligt forelægger forslag til en forvaltningsstruktur for Target 2-værdipapirer;

Euroens eksterne dimension

| 26. | bemærker en støt stigning i euroens status som international valuta; påpeger, at EU's repræsentation vedrørende økonomiske og monetære anliggender i internationale fora i ringe grad afspejler euroområdets reelle økonomiske vægt, og at dette kan ses som en hindring for øget indflydelse på internationale finansielle anliggender; opfordrer derfor til, at der tages konkrete skridt til en forenet repræsentation for euroområdet inden for rammerne af internationale finansielle institutioner som f.eks. IMF; |
| --- | --- |

26.

bemærker en støt stigning i euroens status som international valuta; påpeger, at EU's repræsentation vedrørende økonomiske og monetære anliggender i internationale fora i ringe grad afspejler euroområdets reelle økonomiske vægt, og at dette kan ses som en hindring for øget indflydelse på internationale finansielle anliggender; opfordrer derfor til, at der tages konkrete skridt til en forenet repræsentation for euroområdet inden for rammerne af internationale finansielle institutioner som f.eks. IMF;

| 27. | opfordrer ECB til fortsat at arbejde i retning af at styrke sin koordineringsrolle i internationale finansielle sammenhænge; mener, at en stærkere status for euroen på internationalt plan vil medføre fordele for euroområdet, som vil tilskynde medlemsstater, der ikke deltager for øjeblikket, til at søge om at blive fuldgyldige medlemmer; |
| --- | --- |

27.

opfordrer ECB til fortsat at arbejde i retning af at styrke sin koordineringsrolle i internationale finansielle sammenhænge; mener, at en stærkere status for euroen på internationalt plan vil medføre fordele for euroområdet, som vil tilskynde medlemsstater, der ikke deltager for øjeblikket, til at søge om at blive fuldgyldige medlemmer;

*

* *

| 28. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Eurogruppen og Den Europæiske Centralbank |
| --- | --- |

28.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Eurogruppen og Den Europæiske Centralbank

---

(1)  EFT C 138 af 4.5.1998, s. 177.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0058.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0349.

---

Torsdag, den 10. juli 2008

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/54 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/54

---

Torsdag, den 10. juli 2008Oprettelse af en database i Italien med fingeraftryk fra romaer

P6_TA(2008)0361

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om oprettelse af en database i Italien med fingeraftryk fra romaer

2009/C 294 E/12

Europa-Parlamentet,

der henviser til menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, principperne om lighed og ikke-forskelsbehandling, retten til værdighed, privatliv og beskyttelse af personoplysninger, børns og mindretals rettigheder som anerkendt af internationale og europæiske konventioner om beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, herunder navnlig FN’s konvention om barnets rettigheder, den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK) og dertil knyttet retspraksis fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol (1) samt Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

der henviser til traktaterne, navnlig til EU-traktatens artikel 2, 6 og 7 og EF-traktatens artikel 13 (foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af bl.a. race eller etnisk oprindelse), artikel 12 (forbud mod forskelsbehandling, der udøves på grundlag af nationalitet), artikel 17 (unionsborgerskab), artikel 18 (fri bevægelighed) og artikel 39 ff. (arbejdskraftens frie bevægelighed),

der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (2) og navnlig til definitionerne på direkte og indirekte forskelsbehandling, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (3) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (4),

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument om EU-instrumenter og –politikker med henblik på at forbedre romaernes integration (SEK(2008)2172) og til den årlige beretning for 2008 fra Agenturet for Grundlæggende Rettigheder,

der henviser til sine tidligere beslutninger om bl.a. romaerne, racisme og fremmedhad, foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling og fri bevægelighed, navnlig beslutningerne af 28. april 2005 om romaernes situation i Den Europæiske Union (5), af 1. juni 2006 om romakvinders situation i EU (6), af 15. november 2007 om anvendelse af direktiv 2004/38/EF om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (7), af 13. december 2007 om bekæmpelse af den stigende ekstremisme i Europa (8) og af 31. januar 2008 om en europæisk strategi for romaer (9),

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der understreger, at EU er et område med fælles værdier baseret på demokrati og retsstatsprincippet, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, lighed og ikke-forskelsbehandling, herunder beskyttelsen af mindretal, og at EU har forpligtet sig til at bekæmpe racisme og fremmedhad samt forskelsbehandling på grundlag af de i EF-traktatens artikel 12 og 13 anførte årsager, |
| --- | --- |

A.

der understreger, at EU er et område med fælles værdier baseret på demokrati og retsstatsprincippet, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, lighed og ikke-forskelsbehandling, herunder beskyttelsen af mindretal, og at EU har forpligtet sig til at bekæmpe racisme og fremmedhad samt forskelsbehandling på grundlag af de i EF-traktatens artikel 12 og 13 anførte årsager,

| B. | der henviser til, at disse værdier gennemføres i praksis i EU ved hjælp af ovennævnte direktiver om ikke-forskelsbehandling og fri bevægelighed samt de politikker, der understøtter disse, og at medlemsstaterne er forpligtet til at gennemføre dem fuldt ud og afholde sig fra handlinger, der kunne krænke disse, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at disse værdier gennemføres i praksis i EU ved hjælp af ovennævnte direktiver om ikke-forskelsbehandling og fri bevægelighed samt de politikker, der understøtter disse, og at medlemsstaterne er forpligtet til at gennemføre dem fuldt ud og afholde sig fra handlinger, der kunne krænke disse,

| C. | der henviser til, at det i sin ovennævnte beslutning af 31. januar 2008 indtrængende opfordrede medlemsstaterne til at løse problemet med slumkvarterer og lejre, hvor der ikke er nogen hygiejne- og sikkerhedsstandarder overhovedet, og hvor et stort antal roma-børn dør i forbindelse med ulykker i hjemmet, navnlig brande, forårsaget af mangel på ordentlige sikkerhedsstandarder, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det i sin ovennævnte beslutning af 31. januar 2008 indtrængende opfordrede medlemsstaterne til at løse problemet med slumkvarterer og lejre, hvor der ikke er nogen hygiejne- og sikkerhedsstandarder overhovedet, og hvor et stort antal roma-børn dør i forbindelse med ulykker i hjemmet, navnlig brande, forårsaget af mangel på ordentlige sikkerhedsstandarder,

| D. | der henviser til, at romaer er en af de grupper, der er mest udsat for racisme og forskelsbehandling, hvilket fremgår af de angreb og overfald, der for nylig har fundet sted mod romaer i Italien og Ungarn; dette understreges yderligere af nylige Eurobarometer-undersøgelser, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at romaer er en af de grupper, der er mest udsat for racisme og forskelsbehandling, hvilket fremgår af de angreb og overfald, der for nylig har fundet sted mod romaer i Italien og Ungarn; dette understreges yderligere af nylige Eurobarometer-undersøgelser,

| E. | der henviser til, at Kommissionen i sit ovennævnte arbejdsdokument fremhæver, at medlemsstaterne allerede råder over en række lovgivningsmæssige og finansielle EU-instrumenter til bekæmpelse af forskelsbehandling af romaer og fremme af romaers integration, særlig hvad angår udveksling og fremme af god praksis på området, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen i sit ovennævnte arbejdsdokument fremhæver, at medlemsstaterne allerede råder over en række lovgivningsmæssige og finansielle EU-instrumenter til bekæmpelse af forskelsbehandling af romaer og fremme af romaers integration, særlig hvad angår udveksling og fremme af god praksis på området,

| F. | der henviser til, at romabefolkningen er et statsløst paneuropæisk etnisk-kulturelt samfund, og at EU derfor har et særligt ansvar for sammen med medlemsstaterne at udtænke en europæisk romastrategi og politik, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at romabefolkningen er et statsløst paneuropæisk etnisk-kulturelt samfund, og at EU derfor har et særligt ansvar for sammen med medlemsstaterne at udtænke en europæisk romastrategi og politik,

| G. | der henviser til, at den italienske regering den 21. maj 2008 udstedte et dekret, hvorved der erklæredes undtagelsestilstand for så vidt angår nomadebosættelser i Campanien, Lazio og Lombardiet (10) på grundlag af lov nr. 225 af 24. februar 1992 om indførelse af en national civilbeskyttelsestjeneste, som giver regeringen beføjelse til at erklære undtagelsestilstand i tilfælde af »naturkatastrofer og andre katastrofer eller begivenheder, der på grund af deres intensitet og omfang kræver imødegåelse med ekstraordinære beføjelser og midler«, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den italienske regering den 21. maj 2008 udstedte et dekret, hvorved der erklæredes undtagelsestilstand for så vidt angår nomadebosættelser i Campanien, Lazio og Lombardiet (10) på grundlag af lov nr. 225 af 24. februar 1992 om indførelse af en national civilbeskyttelsestjeneste, som giver regeringen beføjelse til at erklære undtagelsestilstand i tilfælde af »naturkatastrofer og andre katastrofer eller begivenheder, der på grund af deres intensitet og omfang kræver imødegåelse med ekstraordinære beføjelser og midler«,

| H. | der henviser til opfølgningen af dette dekret den 30. maj 2008 med yderligere kendelser (»ordinanze«) fra ministerpræsidenten (11) om at:






  — | udpege præfekterne i Rom, Milano og Napoli til kommissærer (»Comisari delegati«) for roma-undtagelsestilstanden, |
| --- | --- | --- |

H.

der henviser til opfølgningen af dette dekret den 30. maj 2008 med yderligere kendelser (»ordinanze«) fra ministerpræsidenten (11) om at:

—

udpege præfekterne i Rom, Milano og Napoli til kommissærer (»Comisari delegati«) for roma-undtagelsestilstanden,

| — | bevilge dem ekstraordinære beføjelser med henblik på identifikation af personer, herunder mindreårige, bl.a. ved indsamling af fingeraftryk, |
| --- | --- |

—

bevilge dem ekstraordinære beføjelser med henblik på identifikation af personer, herunder mindreårige, bl.a. ved indsamling af fingeraftryk,

| — | give dem beføjelse til at træffe de nødvendige forholdsregler mod personer, mod hvilke der er eller kunne blive iværksat administrative eller retlige udvisningsforanstaltninger, |
| --- | --- |

—

give dem beføjelse til at træffe de nødvendige forholdsregler mod personer, mod hvilke der er eller kunne blive iværksat administrative eller retlige udvisningsforanstaltninger,

| — | give dem tilladelse til, dog under overholdelse af retsstatsprincippet og fællesskabsretten, at fravige en række love vedrørende en bred vifte af spørgsmål, som vedrører forfatningsmæssige rettigheder (f.eks. retten til at blive orienteret, når der iværksættes en administrativ procedure som optagelse af fingeraftryk, og kravet om, at der skal være tale om en farlig eller mistænkelig person eller en person, der nægter at identificere sig, før der indledes en identitetsundersøgelse, som omfatter fotografering, optagelse af fingeraftryk eller indsamling af antropometriske data), |
| --- | --- |

—

give dem tilladelse til, dog under overholdelse af retsstatsprincippet og fællesskabsretten, at fravige en række love vedrørende en bred vifte af spørgsmål, som vedrører forfatningsmæssige rettigheder (f.eks. retten til at blive orienteret, når der iværksættes en administrativ procedure som optagelse af fingeraftryk, og kravet om, at der skal være tale om en farlig eller mistænkelig person eller en person, der nægter at identificere sig, før der indledes en identitetsundersøgelse, som omfatter fotografering, optagelse af fingeraftryk eller indsamling af antropometriske data),

| I. | der henviser til, at der med dekretet er indført undtagelsestilstand i en periode på et år indtil den 31. maj 2009, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der med dekretet er indført undtagelsestilstand i en periode på et år indtil den 31. maj 2009,

| J. | der henviser til, at den italienske indenrigsminister gentagne gange har erklæret, at indsamlingen af fingeraftryk har til formål at gennemføre en optælling af romabefolkningen i Italien, og at han under fravigelse af gældende lovgivning agter at give tilladelsen til optagelse af fingeraftryk på romaer, der lever i lejre, herunder mindreårige, samt at Italien vil fortsætte disse identifikationsforanstaltninger, som vil være afsluttet inden den 15. oktober 2008 i Milano, Rom og Napoli, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den italienske indenrigsminister gentagne gange har erklæret, at indsamlingen af fingeraftryk har til formål at gennemføre en optælling af romabefolkningen i Italien, og at han under fravigelse af gældende lovgivning agter at give tilladelsen til optagelse af fingeraftryk på romaer, der lever i lejre, herunder mindreårige, samt at Italien vil fortsætte disse identifikationsforanstaltninger, som vil være afsluttet inden den 15. oktober 2008 i Milano, Rom og Napoli,

| K. | der henviser til, at indsamlingen af fingeraftryk allerede er iværksat i Italien, navnlig i Milano og Napoli, og at disse data ifølge oplysninger fra ngo’er opbevares af præfekter i en database, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at indsamlingen af fingeraftryk allerede er iværksat i Italien, navnlig i Milano og Napoli, og at disse data ifølge oplysninger fra ngo’er opbevares af præfekter i en database,

| L. | der henviser til, at kommissærerne Barrot og Špidla i denne forbindelse har fremhævet betydningen af principperne om lighed og ikke-forskelsbehandling i EU, og at de har fremlagt et forslag til et nyt horisontalt direktiv om ikke-forskelsbehandling, hvoraf det fremgår, at fællesskabsretten klart forbyder forskelsbehandling på grundlag af race og etnisk oprindelse, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at kommissærerne Barrot og Špidla i denne forbindelse har fremhævet betydningen af principperne om lighed og ikke-forskelsbehandling i EU, og at de har fremlagt et forslag til et nyt horisontalt direktiv om ikke-forskelsbehandling, hvoraf det fremgår, at fællesskabsretten klart forbyder forskelsbehandling på grundlag af race og etnisk oprindelse,

| M. | der henviser til, at UNICEF, Europarådets generalsekretær og Europarådets menneskerettighedskommissær har udtrykt bekymring, og at sidstnævnte har sendt den italienske regering et memorandum, bl.a. vedrørende racisme, fremmedhad og beskyttelse af romaers menneskerettigheder, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at UNICEF, Europarådets generalsekretær og Europarådets menneskerettighedskommissær har udtrykt bekymring, og at sidstnævnte har sendt den italienske regering et memorandum, bl.a. vedrørende racisme, fremmedhad og beskyttelse af romaers menneskerettigheder,

| N. | der henviser til, at den italienske databeskyttelsesmyndighed har anmodet de kompetente myndigheder, navnlig præfekterne i Rom, Milano og Napoli, om oplysninger vedrørende muligheden for at indsamle romaers, herunder mindreåriges, fingeraftryk, og udtrykt bekymring for, at dette kunne indebære diskrimination, der kunne have indvirkning på den personlige værdighed, navnlig hvad angår mindreårige, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den italienske databeskyttelsesmyndighed har anmodet de kompetente myndigheder, navnlig præfekterne i Rom, Milano og Napoli, om oplysninger vedrørende muligheden for at indsamle romaers, herunder mindreåriges, fingeraftryk, og udtrykt bekymring for, at dette kunne indebære diskrimination, der kunne have indvirkning på den personlige værdighed, navnlig hvad angår mindreårige,

| 1. | opfordrer indtrængende de italienske myndigheder til under afventning af den af Kommissionen bebudede kommende evaluering af de planlagte foranstaltninger hverken at indsamle fingeraftryk fra romaer, herunder mindreårige, eller udnytte allerede indsamlede fingeraftryk, eftersom dette klart ville udgøre dels direkte forskelsbehandling på grundlag af race og etnisk oprindelse, hvilket er forbudt i henhold til artikel 14 i ECHR, og dels forskelsbehandling mellem EU-borgere, som er romaer, og andre EU-borgere, som ikke behøver at lade sig underkaste disse procedurer; |
| --- | --- |

1.

opfordrer indtrængende de italienske myndigheder til under afventning af den af Kommissionen bebudede kommende evaluering af de planlagte foranstaltninger hverken at indsamle fingeraftryk fra romaer, herunder mindreårige, eller udnytte allerede indsamlede fingeraftryk, eftersom dette klart ville udgøre dels direkte forskelsbehandling på grundlag af race og etnisk oprindelse, hvilket er forbudt i henhold til artikel 14 i ECHR, og dels forskelsbehandling mellem EU-borgere, som er romaer, og andre EU-borgere, som ikke behøver at lade sig underkaste disse procedurer;

| 2. | tilslutter sig UNICEF’s bekymring, og finder det forkasteligt under påskud af at ville beskytte børn at krænke deres grundlæggende rettigheder og kriminalisere dem; tilslutter sig endvidere de bekymringer, som Europarådet og en række ngo’er og religiøse samfund har givet udtryk for, og mener, at romabørns rettigheder bedst kan beskyttes ved som led i integrationspolitikken at garantere dem lige adgang til kvalitetsuddannelse, bolig og sundhedspleje og beskytte dem mod udnyttelse; |
| --- | --- |

2.

tilslutter sig UNICEF’s bekymring, og finder det forkasteligt under påskud af at ville beskytte børn at krænke deres grundlæggende rettigheder og kriminalisere dem; tilslutter sig endvidere de bekymringer, som Europarådet og en række ngo’er og religiøse samfund har givet udtryk for, og mener, at romabørns rettigheder bedst kan beskyttes ved som led i integrationspolitikken at garantere dem lige adgang til kvalitetsuddannelse, bolig og sundhedspleje og beskytte dem mod udnyttelse;

| 3. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe energiske foranstaltninger til beskyttelse af uledsagede mindreårige mod udnyttelse, uanset deres etniske oprindelse eller nationalitet, og til, når identifikation af sådanne mindreårige ville tjene dette formål, i hvert enkelt tilfælde at anvende almindelige, ikkediskriminerende identifikationsprocedurer under fuld overholdelse af enhver form for retlig garanti og retsbeskyttelse; |
| --- | --- |

3.

opfordrer medlemsstaterne til at træffe energiske foranstaltninger til beskyttelse af uledsagede mindreårige mod udnyttelse, uanset deres etniske oprindelse eller nationalitet, og til, når identifikation af sådanne mindreårige ville tjene dette formål, i hvert enkelt tilfælde at anvende almindelige, ikkediskriminerende identifikationsprocedurer under fuld overholdelse af enhver form for retlig garanti og retsbeskyttelse;

| 4. | deler Kommissionens opfattelse, nemlig at sådanne foranstaltninger ville udgøre en overtrædelse af forbuddet mod direkte og indirekte forskelsbehandling, særlig i henhold til Rådets direktiv 2000/43/EF og EF-traktatens artikel 12, 13 og 17-22; |
| --- | --- |

4.

deler Kommissionens opfattelse, nemlig at sådanne foranstaltninger ville udgøre en overtrædelse af forbuddet mod direkte og indirekte forskelsbehandling, særlig i henhold til Rådets direktiv 2000/43/EF og EF-traktatens artikel 12, 13 og 17-22;

| 5. | bekræfter, at politikker, som medfører øget udstødelse, aldrig vil udgøre et effektivt middel i kriminalitetsbekæmpelsen og ikke vil bidrage til kriminalitetsforebyggelse eller sikkerhed; |
| --- | --- |

5.

bekræfter, at politikker, som medfører øget udstødelse, aldrig vil udgøre et effektivt middel i kriminalitetsbekæmpelsen og ikke vil bidrage til kriminalitetsforebyggelse eller sikkerhed;

| 6. | fordømmer på det kraftigste og utvetydigt alle de former for racisme og diskrimination, som romaer og andre, der betragtes som sigøjnere, udsættes for; |
| --- | --- |

6.

fordømmer på det kraftigste og utvetydigt alle de former for racisme og diskrimination, som romaer og andre, der betragtes som sigøjnere, udsættes for;

| 7. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemgå og ophæve lovgivning og politikker, der indebærer direkte eller indirekte forskelsbehandling af romaer på grundlag af race og etnisk oprindelse, og opfordrer Rådet og Kommissionen til at overvåge medlemsstaternes gennemførelse af traktaterne og direktiverne om foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling og om fri bevægelighed for at sikre en konsekvent og fuldstændig gennemførelse, og til i modsat fald at træffe de nødvendige foranstaltninger; |
| --- | --- |

7.

opfordrer medlemsstaterne til at gennemgå og ophæve lovgivning og politikker, der indebærer direkte eller indirekte forskelsbehandling af romaer på grundlag af race og etnisk oprindelse, og opfordrer Rådet og Kommissionen til at overvåge medlemsstaternes gennemførelse af traktaterne og direktiverne om foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling og om fri bevægelighed for at sikre en konsekvent og fuldstændig gennemførelse, og til i modsat fald at træffe de nødvendige foranstaltninger;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at foretage en grundig gennemgang af de lovgivningsmæssige foranstaltninger og gennemførelsesbestemmelser, som den italienske regering har vedtaget, for at kontrollere, om de er forenelige med traktaterne og fællesskabsretten, |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at foretage en grundig gennemgang af de lovgivningsmæssige foranstaltninger og gennemførelsesbestemmelser, som den italienske regering har vedtaget, for at kontrollere, om de er forenelige med traktaterne og fællesskabsretten,

| 9. | udtrykker bekymring over den påstand, der kommer til udtryk i de administrative dekreter og kendelser, som den italienske regering har udstedt, nemlig, at tilstedeværelsen af romalejre omkring storbyerne i sig selv udgør en social nødsituation med negative følger for den offentlige orden og sikkerhed, som retfærdiggør indførelse af undtagelsestilstand i ét år; |
| --- | --- |

9.

udtrykker bekymring over den påstand, der kommer til udtryk i de administrative dekreter og kendelser, som den italienske regering har udstedt, nemlig, at tilstedeværelsen af romalejre omkring storbyerne i sig selv udgør en social nødsituation med negative følger for den offentlige orden og sikkerhed, som retfærdiggør indførelse af undtagelsestilstand i ét år;

| 10. | er bekymret over, at der under henvisning til erklæringen af undtagelsestilstand kan træffes ekstraordinære foranstaltninger under fravigelse af lovene af præfekter, der har fået overdraget beføjelser til at gennemføre foranstaltninger af enhver art, herunder indsamling af fingeraftryk, på grundlag af en civilbeskyttelseslov, der gælder i tilfælde af »naturkatastrofer og andre katastrofer eller begivenheder«, hvilket ikke er afpasset efter eller står i et rimeligt forhold til denne specifikke situation; |
| --- | --- |

10.

er bekymret over, at der under henvisning til erklæringen af undtagelsestilstand kan træffes ekstraordinære foranstaltninger under fravigelse af lovene af præfekter, der har fået overdraget beføjelser til at gennemføre foranstaltninger af enhver art, herunder indsamling af fingeraftryk, på grundlag af en civilbeskyttelseslov, der gælder i tilfælde af »naturkatastrofer og andre katastrofer eller begivenheder«, hvilket ikke er afpasset efter eller står i et rimeligt forhold til denne specifikke situation;

| 11. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at udbygge EU-politikker vedrørende romaer gennem iværksættelse af en EU-strategi for romaer med henblik på at støtte og fremme medlemsstaters og ngo’ers tiltag og projekter i tilknytning til integrationen og inddragelsen af romaer, særlig romabørn; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at udbygge EU-politikker vedrørende romaer gennem iværksættelse af en EU-strategi for romaer med henblik på at støtte og fremme medlemsstaters og ngo’ers tiltag og projekter i tilknytning til integrationen og inddragelsen af romaer, særlig romabørn;

| 12. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til inden for rammerne af en EU-strategi for romaer og årtiet for integration af romaer 2005-2015 at vedtage lovgivning og politikker til støtte for romasamfundene og til at fremme deres integration på alle områder og iværksætte antiracisme- og antidiskriminationsprogrammer i skoler, på arbejdspladser og i medierne samt fremme udveksling af ekspertise og bedste praksis; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til inden for rammerne af en EU-strategi for romaer og årtiet for integration af romaer 2005-2015 at vedtage lovgivning og politikker til støtte for romasamfundene og til at fremme deres integration på alle områder og iværksætte antiracisme- og antidiskriminationsprogrammer i skoler, på arbejdspladser og i medierne samt fremme udveksling af ekspertise og bedste praksis;

| 13. | gentager i denne sammenhæng betydningen af at udvikle strategier på EU- og medlemsstatsniveau under fuld udnyttelse af de muligheder, som EU-fonde tilbyder, med henblik på at gøre en ende på segregation over for romaer inden for uddannelse, sikre romabørn ligebehandling med hensyn til adgang til kvalitetsuddannelse (deltagelse i det almindelige uddannelsessystem, indførelse af særlige stipendie- og praktikprogrammer), sikre og forbedre romaers adgang til arbejdsmarkedet, sikre ligebehandling med hensyn til adgangen til sundhedspleje og sociale ydelser, bekæmpe diskriminerende praksis, hvad angår adgang til boliger, og øge romaers deltagelse i det sociale, økonomiske, kulturelle og politiske liv; |
| --- | --- |

13.

gentager i denne sammenhæng betydningen af at udvikle strategier på EU- og medlemsstatsniveau under fuld udnyttelse af de muligheder, som EU-fonde tilbyder, med henblik på at gøre en ende på segregation over for romaer inden for uddannelse, sikre romabørn ligebehandling med hensyn til adgang til kvalitetsuddannelse (deltagelse i det almindelige uddannelsessystem, indførelse af særlige stipendie- og praktikprogrammer), sikre og forbedre romaers adgang til arbejdsmarkedet, sikre ligebehandling med hensyn til adgangen til sundhedspleje og sociale ydelser, bekæmpe diskriminerende praksis, hvad angår adgang til boliger, og øge romaers deltagelse i det sociale, økonomiske, kulturelle og politiske liv;

| 14. | glæder sig over, at Kommissionen har nedsat en arbejdsgruppe til bekæmpelse af forskelsbehandling med repræsentanter fra samtlige medlemsstater, og kræver, at det kompetente parlamentsudvalg tilknyttes denne arbejdsgruppe og får fuld adgang til dens møder; opfordrer sit kompetente udvalg til at indlede en dialog med medlemsstaternes parlamenter herom; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over, at Kommissionen har nedsat en arbejdsgruppe til bekæmpelse af forskelsbehandling med repræsentanter fra samtlige medlemsstater, og kræver, at det kompetente parlamentsudvalg tilknyttes denne arbejdsgruppe og får fuld adgang til dens møder; opfordrer sit kompetente udvalg til at indlede en dialog med medlemsstaternes parlamenter herom;

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådets generalsekretær, Europarådets menneskerettighedskommissær, UNICEF og den italienske databeskyttelsesmyndighed. |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådets generalsekretær, Europarådets menneskerettighedskommissær, UNICEF og den italienske databeskyttelsesmyndighed.

---

(1)  Navnlig dommen i sagen D.H. m.fl. mod Den Tjekkiske Republik [GC] nr. 57325/00, Sml. [2007] — (13.11.07).

(2)  EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(3)  EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77.

(4)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(5)  EUT C 45 E af 23.2.2006, s. 129.

(6)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 283.

(7)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0534.

(8)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0623.

(9)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0035.

(10)  Gazetta Ufficiale (Det italienske officielle tidende) nr. 122 af 26.5.2008, s. 9.

(11)  Nr. 3676 om Lazio, nr. 3677 om Lombardiet, nr. 3678 om Campanien, det italienske officielle tidende nr. 127 af 31.5.2008.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/58 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/58

---

Torsdag, den 10. juli 2008Situationen i Kina efter jordskælvet og før De Olympiske Lege

P6_TA(2008)0362

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om situationen i Kina efter jordskælvet og før De Olympiske Lege

2009/C 294 E/13

Europa-Parlamentet,

der henviser til sin beslutning af 22. maj 2008 om naturkatastrofen i Kina (1),

der henviser til sin beslutning af 10. april 2008 om Tibet (2),

der henviser til sin beslutning af 13. december 2007 om topmødet mellem EU og Kina og dialogen om menneskerettigheder mellem EU og Kina (3),

der henviser til resultaterne af den 25. forhandlingsrunde i menneskerettighedsdialogen mellem EU og Kina i Brdo, Slovenien, den 15. maj 2008,

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at både Kina og EU er forpligtede til at bidrage til fred, sikkerhed og bæredygtig udvikling i verden, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at både Kina og EU er forpligtede til at bidrage til fred, sikkerhed og bæredygtig udvikling i verden,

| B. | der henviser til omfanget af ødelæggelser, som det voldsomme jordskælv i den sydvestlige del af Kina den 12. maj 2008 forårsagede; der henviser til, at dette jordskælv krævede titusindvis af ofre, navnlig i Sichuan-provinsen; der henviser til, at 10 milloner mennesker ifølge det seneste skøn var berørt af jordskælvet og næsten 70 000 mennesker blev dræbt, herunder tusindvis af skolebørn, da deres klasseværelser styrtede sammen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til omfanget af ødelæggelser, som det voldsomme jordskælv i den sydvestlige del af Kina den 12. maj 2008 forårsagede; der henviser til, at dette jordskælv krævede titusindvis af ofre, navnlig i Sichuan-provinsen; der henviser til, at 10 milloner mennesker ifølge det seneste skøn var berørt af jordskælvet og næsten 70 000 mennesker blev dræbt, herunder tusindvis af skolebørn, da deres klasseværelser styrtede sammen,

| C. | der henviser til, at den kinesiske regering traf særlige nødhjælpsforanstaltninger og indsatte hjælpearbejdere — herunder afdelinger af hæren — og hold af læger for at hjælpe indbyggerne i katastrofeområdet, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den kinesiske regering traf særlige nødhjælpsforanstaltninger og indsatte hjælpearbejdere — herunder afdelinger af hæren — og hold af læger for at hjælpe indbyggerne i katastrofeområdet,

| D. | der henviser til hele det kinesiske folks og det internationale samfunds ekstraordinære mobilisering og solidaritet i arbejdet for at hjælpe den katastroferamte befolkning, |
| --- | --- |

D.

der henviser til hele det kinesiske folks og det internationale samfunds ekstraordinære mobilisering og solidaritet i arbejdet for at hjælpe den katastroferamte befolkning,

| E. | der henviser til, at åbningen af Tibet for turister og medierne ikke bør anvendes som et »PR-arrangement«, men en reel åbning, der vil give journalister, medierne og turister mulighed for at besøge Tibet, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at åbningen af Tibet for turister og medierne ikke bør anvendes som et »PR-arrangement«, men en reel åbning, der vil give journalister, medierne og turister mulighed for at besøge Tibet,

| F. | der henviser til udtalelserne fra Den Internationale Olympiske Komite (IOC), der understregede, at tildelingen af OL 2008 til Kina ville bidrage til at få landet til at åbne sig og forbedre menneskerettighedssituationen, |
| --- | --- |

F.

der henviser til udtalelserne fra Den Internationale Olympiske Komite (IOC), der understregede, at tildelingen af OL 2008 til Kina ville bidrage til at få landet til at åbne sig og forbedre menneskerettighedssituationen,

| 1. | udtrykker tilfredshed med udviklingen i forbindelserne mellem EU og Kina, sektordialogerne og det snævrere samarbejde om forskellige spørgsmål med relation til globalisering; |
| --- | --- |

1.

udtrykker tilfredshed med udviklingen i forbindelserne mellem EU og Kina, sektordialogerne og det snævrere samarbejde om forskellige spørgsmål med relation til globalisering;

| 2. | opfordrer de kinesiske myndigheder til at tage højde for, at advarsler om jordskælv udgør en målestok for et lands udvikling; understreger derfor, at det er af afgørende betydning at reagere aktivt og omgående på enhver advarsel, som det videnskabelige samfund måtte give myndighederne i den usandsynlige, men mulige situation, at der opstår en ny naturkatastrofe i Kina; |
| --- | --- |

2.

opfordrer de kinesiske myndigheder til at tage højde for, at advarsler om jordskælv udgør en målestok for et lands udvikling; understreger derfor, at det er af afgørende betydning at reagere aktivt og omgående på enhver advarsel, som det videnskabelige samfund måtte give myndighederne i den usandsynlige, men mulige situation, at der opstår en ny naturkatastrofe i Kina;

| 3. | glæder sig over, at forbindelserne mellem repræsentanter for Dalai Lama og de kinesiske myndigheder er blevet genetableret efter begivenhederne i Lhasa i marts 2008; opfordrer de to parter til at styrke disse forbindelser for dermed at tilvejebringe et fundament af gensidig tillid, hvilket er forudsætningen for at kunne nå frem til en politisk løsning, som begge sider kan acceptere; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over, at forbindelserne mellem repræsentanter for Dalai Lama og de kinesiske myndigheder er blevet genetableret efter begivenhederne i Lhasa i marts 2008; opfordrer de to parter til at styrke disse forbindelser for dermed at tilvejebringe et fundament af gensidig tillid, hvilket er forudsætningen for at kunne nå frem til en politisk løsning, som begge sider kan acceptere;

| 4. | beklager, at de store fremskridt på områderne handel og økonomi, der er opnået i forholdet med Kina, ikke er blevet ledsaget af væsentlige resultater i spørgsmål om menneskerettigheder og demokrati; |
| --- | --- |

4.

beklager, at de store fremskridt på områderne handel og økonomi, der er opnået i forholdet med Kina, ikke er blevet ledsaget af væsentlige resultater i spørgsmål om menneskerettigheder og demokrati;

| 5. | beklager dybt, at menneskerettighedssituationen i Kina stadig er bekymrende på grund af omfattende og systematiske krænkelser af menneskerettighederne; erindrer om de løfter på menneskerettighedsområdet, som Kina afgav, da landet fik tildelt De Olympiske Lege; |
| --- | --- |

5.

beklager dybt, at menneskerettighedssituationen i Kina stadig er bekymrende på grund af omfattende og systematiske krænkelser af menneskerettighederne; erindrer om de løfter på menneskerettighedsområdet, som Kina afgav, da landet fik tildelt De Olympiske Lege;

| 6. | fordømmer Kinas udbredte anvendelse af dødsstraf og opfordrer de kinesiske myndigheder til at indføre et moratorium for henrettelser; |
| --- | --- |

6.

fordømmer Kinas udbredte anvendelse af dødsstraf og opfordrer de kinesiske myndigheder til at indføre et moratorium for henrettelser;

| 7. | beklager dybt, at ingen internationale opfordringer har formået at forhindre de kinesiske myndigheder i at fortsætte deres opfølgning på urolighederne den 14. marts 2008 i Tibet, idet deltagere i protesterne i Lhasa stadig bliver forfulgt, tilbageholdt og vilkårligt arresteret, og deres familier ikke får oplysninger om deres opholdssted, selv om dette kræves henhold til den kinesiske lovgivning; opfordrer de kinesiske myndigheder til at standse deres »kampagne for patriotisk omskoling«, som er blevet intensiveret siden begyndelsen af april, under De Olympiske Lege for den »olympiske borgfreds« skyld; |
| --- | --- |

7.

beklager dybt, at ingen internationale opfordringer har formået at forhindre de kinesiske myndigheder i at fortsætte deres opfølgning på urolighederne den 14. marts 2008 i Tibet, idet deltagere i protesterne i Lhasa stadig bliver forfulgt, tilbageholdt og vilkårligt arresteret, og deres familier ikke får oplysninger om deres opholdssted, selv om dette kræves henhold til den kinesiske lovgivning; opfordrer de kinesiske myndigheder til at standse deres »kampagne for patriotisk omskoling«, som er blevet intensiveret siden begyndelsen af april, under De Olympiske Lege for den »olympiske borgfreds« skyld;

| 8. | ser med tilfredshed på, at Kina ikke har tøvet med at tage imod bistand fra det internationale samfund for at hjælpe ofrene for jordskælvet i Sichuan-regionen eller lette frivillige nødhjælpsorganisationers indsats for at fordele hjælpen; |
| --- | --- |

8.

ser med tilfredshed på, at Kina ikke har tøvet med at tage imod bistand fra det internationale samfund for at hjælpe ofrene for jordskælvet i Sichuan-regionen eller lette frivillige nødhjælpsorganisationers indsats for at fordele hjælpen;

| 9. | understreger betydningen af støtte fra EU og dens medlemsstater og det internationale samfund i genopbygningsfasen i det berørte område; |
| --- | --- |

9.

understreger betydningen af støtte fra EU og dens medlemsstater og det internationale samfund i genopbygningsfasen i det berørte område;

| 10. | opfordrer Kina til at respektere sine egne officielle løfter om menneskerettigheder og mindretalsrettigheder, demokrati og retsstatsprincippet, som IOC bekendtgjorde, da den besluttede at lade Kina være vært for De Olympiske Lege; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kina til at respektere sine egne officielle løfter om menneskerettigheder og mindretalsrettigheder, demokrati og retsstatsprincippet, som IOC bekendtgjorde, da den besluttede at lade Kina være vært for De Olympiske Lege;

| 11. | opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at udnytte denne historiske mulighed for at vise verden, at tildelingen af De Olympiske Lege til Beijing har givet dem en enestående mulighed for at forbedre deres menneskerettighedssituation ved at benåde alle politiske fanger og menneskerettighedsaktivister, der er fængslede, herunder dem, der sidder i fængsel i Tibet som følge af oprøret i marts 2008 (naturligvis med undtagelse af gerningsmænd til voldelig kriminalitet); opfordrer endvidere de kinesiske myndigheder til at standse forskelsbehandlingen af migranter til og fra landområder og etniske minoriteter, og til at afstå fra at chikanere fagforeningsaktivister, advokater og journalister, når de angiver brud på grundlæggende rettigheder; gentager sin overbevisning om, at fængslingen af disse mennesker er imod den universelle og accepterede ånd i den internationale offentlige ret; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at udnytte denne historiske mulighed for at vise verden, at tildelingen af De Olympiske Lege til Beijing har givet dem en enestående mulighed for at forbedre deres menneskerettighedssituation ved at benåde alle politiske fanger og menneskerettighedsaktivister, der er fængslede, herunder dem, der sidder i fængsel i Tibet som følge af oprøret i marts 2008 (naturligvis med undtagelse af gerningsmænd til voldelig kriminalitet); opfordrer endvidere de kinesiske myndigheder til at standse forskelsbehandlingen af migranter til og fra landområder og etniske minoriteter, og til at afstå fra at chikanere fagforeningsaktivister, advokater og journalister, når de angiver brud på grundlæggende rettigheder; gentager sin overbevisning om, at fængslingen af disse mennesker er imod den universelle og accepterede ånd i den internationale offentlige ret;

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne, regeringen i Folkerepublikken Kina samt til bestyrelsen for Den Internationale Olympiske Komite. |
| --- | --- |

12.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne, regeringen i Folkerepublikken Kina samt til bestyrelsen for Den Internationale Olympiske Komite.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0232.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0119.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0622.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/60

---

Torsdag, den 10. juli 2008Kommissionens udvidelsesstrategidokument 2007

P6_TA(2008)0363

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om Kommissionens udvidelsesstrategidokument 2007 (2007/2271(INI))

2009/C 294 E/14

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens meddelelse om udvidelsesstrategien og de vigtigste udfordringer 2007-2008 (KOM(2007)0663),

der henviser til sine beslutninger af 16. marts 2006 om Kommissionens udvidelsesstrategidokument 2005 (1) og af 13. december 2006 om Kommissionens meddelelse om udvidelsesstrategien og de vigtigste udfordringer 2006-2007 (2),

der henviser til sine tidligere beslutninger om landene på Vestbalkan, Tyrkiet og de europæiske partnere i den europæiske naboskabspolitik,

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A6-0266/2008),

| A. | der henviser til, at EU's udvidelsesstrategi har en både ekstern og intern dimension, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU's udvidelsesstrategi har en både ekstern og intern dimension,

| B. | der henviser til, at denne strategis eksterne dimension omfatter fremme af reformer, i overensstemmelse med europæiske standarder, af demokrati, respekt for menneskerettighederne, fred, stabilitet og velstand, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at denne strategis eksterne dimension omfatter fremme af reformer, i overensstemmelse med europæiske standarder, af demokrati, respekt for menneskerettighederne, fred, stabilitet og velstand,

| C. | der henviser til, at udvidelsesstrategiens interne dimension direkte indvirker på EU's evne til at forfølge sine politikmål og skabe en stadig snævrere union som nedfældet i traktaterne, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udvidelsesstrategiens interne dimension direkte indvirker på EU's evne til at forfølge sine politikmål og skabe en stadig snævrere union som nedfældet i traktaterne,

| D. | der henviser til, at en politisk integreret Europæisk Union, der er i stand til at udvikle ambitiøse politikker på områderne solidaritet og stabilitet er en nødvendighed, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en politisk integreret Europæisk Union, der er i stand til at udvikle ambitiøse politikker på områderne solidaritet og stabilitet er en nødvendighed,

| E. | der henviser til, at enhver europæisk stat i henhold til Romtraktaten kan ansøge om at blive medlem af Fællesskabet, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at enhver europæisk stat i henhold til Romtraktaten kan ansøge om at blive medlem af Fællesskabet,

| F. | der henviser til, at tidligere udvidelser uden tvivl har været en succes både for Den Europæiske Union og for de tiltrædende medlemsstater, at de har bidraget til stabilitet, udvikling og fremgang i Europa som helhed, og at det derfor er vigtigt at skabe de rette betingelser for at sikre, at fremtidige udvidelser også bliver vellykkede, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at tidligere udvidelser uden tvivl har været en succes både for Den Europæiske Union og for de tiltrædende medlemsstater, at de har bidraget til stabilitet, udvikling og fremgang i Europa som helhed, og at det derfor er vigtigt at skabe de rette betingelser for at sikre, at fremtidige udvidelser også bliver vellykkede,

| G. | der henviser til, at stabiliserings- og associeringsaftaler spiller en vigtig og succesfuld rolle for forbindelserne mellem EU og landene på det vestlige Balkan med henblik på disse landes europæiske integration og fremmer det regionale samarbejde, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at stabiliserings- og associeringsaftaler spiller en vigtig og succesfuld rolle for forbindelserne mellem EU og landene på det vestlige Balkan med henblik på disse landes europæiske integration og fremmer det regionale samarbejde,

| H. | der henviser til, at Det Europæiske Råd på sine møder i henholdsvis Thessaloniki i 2003 og i Bruxelles i 2006 bekræftede, at EU agtede at opfylde sine forpligtelser over for landene i det sydøstlige Europa og det vestlige Balkan, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Det Europæiske Råd på sine møder i henholdsvis Thessaloniki i 2003 og i Bruxelles i 2006 bekræftede, at EU agtede at opfylde sine forpligtelser over for landene i det sydøstlige Europa og det vestlige Balkan,

| I. | der i den forbindelse henviser til, at den fornyede enighed, Det Europæiske Råd nåede frem til i december 2006, er baseret på principper om konsolidering af forpligtelser, overholdelse af strenge og fair betingelser og bedre kommunikation med borgerne, |
| --- | --- |

I.

der i den forbindelse henviser til, at den fornyede enighed, Det Europæiske Råd nåede frem til i december 2006, er baseret på principper om konsolidering af forpligtelser, overholdelse af strenge og fair betingelser og bedre kommunikation med borgerne,

| J. | der henviser til, at udvidelsesstrategien er langt mere end en forhandlingsmetodologi, der — som den gør — afspejler den faste overbevisning, at EU er et fællesskab med fælles værdier, og er uløseligt forbundet med debatten om EU's mål og effektivitet, dens fremtid og dens rolle i nabolandene og på verdensplan, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at udvidelsesstrategien er langt mere end en forhandlingsmetodologi, der — som den gør — afspejler den faste overbevisning, at EU er et fællesskab med fælles værdier, og er uløseligt forbundet med debatten om EU's mål og effektivitet, dens fremtid og dens rolle i nabolandene og på verdensplan,

| K. | der henviser til, at den metodologi og de kriterier for tiltrædelsesforhandlinger, som Kommissionen skitserer i sin ovennævnte meddelelse, fortjener fuld støtte og bør følges nøje, og til, at politiske hensyn ikke må føre til, at streng overholdelse af disse kriterier tilsidesættes, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den metodologi og de kriterier for tiltrædelsesforhandlinger, som Kommissionen skitserer i sin ovennævnte meddelelse, fortjener fuld støtte og bør følges nøje, og til, at politiske hensyn ikke må føre til, at streng overholdelse af disse kriterier tilsidesættes,

| L. | der henviser til, at EU's udvidelsesstrategi bør indgå i en bred række af politikinstrumenter, der tager sigte på at konsolidere demokratiet og skabe stabilitet og social udvikling i EU's nabolande samt styrke EU's rolle på verdensplan, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU's udvidelsesstrategi bør indgå i en bred række af politikinstrumenter, der tager sigte på at konsolidere demokratiet og skabe stabilitet og social udvikling i EU's nabolande samt styrke EU's rolle på verdensplan,

| M. | der henviser til, at disse politikker bør omfatte de mange forskellige forhold, der gør sig gældende i EU's nabolande, især de lande, som har kandidatstatus, og med hvilke der er indledt forhandlinger, de lande, som har kandidatstatus, men med hvilke der endnu ikke er indledt forhandlinger, de lande, der har udsigt til medlemskab, de lande, der har som mål at blive integreret i EU, og endelig de lande, som blot ønsker nære naboskabsforbindelser med EU, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at disse politikker bør omfatte de mange forskellige forhold, der gør sig gældende i EU's nabolande, især de lande, som har kandidatstatus, og med hvilke der er indledt forhandlinger, de lande, som har kandidatstatus, men med hvilke der endnu ikke er indledt forhandlinger, de lande, der har udsigt til medlemskab, de lande, der har som mål at blive integreret i EU, og endelig de lande, som blot ønsker nære naboskabsforbindelser med EU,

| N. | der henviser til, at disse politikker bør være indbyrdes uafhængige, uden at de dog må forhindre et givent land i at avancere fra én form for kontraktligt forhold til EU til en anden, hvis de nødvendige interne og eksterne betingelser i det pågældende land er opfyldt, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at disse politikker bør være indbyrdes uafhængige, uden at de dog må forhindre et givent land i at avancere fra én form for kontraktligt forhold til EU til en anden, hvis de nødvendige interne og eksterne betingelser i det pågældende land er opfyldt,

| O. | der henviser til, at de østlige partnere i den europæiske naboskabspolitik klart kan identificeres som europæiske lande, og at nogle af disse har givet udtryk for, at deres mål har europæisk perspektiv, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de østlige partnere i den europæiske naboskabspolitik klart kan identificeres som europæiske lande, og at nogle af disse har givet udtryk for, at deres mål har europæisk perspektiv,

| P. | der henviser til, at lande med udsigt til medlemskab som anført i ovennævnte beslutning af 13. december 2006 bør drage fordel af en tæt bi- eller multilateral forbindelse med EU, som er afpasset efter deres særlige behov og interesser, og som henviser til, at denne valgmulighed, der indebærer et bredt spektrum af operationelle muligheder, vil sikre partnerlande stabile, langsigtede perspektiver for etablering af institutionaliserede forbindelser med EU og skabe det nødvendige incitament for fremme af stabilitet, fred
  ,
  respekt for menneskerettighederne og demokratiske og økonomiske reformer i de berørte lande, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at lande med udsigt til medlemskab som anført i ovennævnte beslutning af 13. december 2006 bør drage fordel af en tæt bi- eller multilateral forbindelse med EU, som er afpasset efter deres særlige behov og interesser, og som henviser til, at denne valgmulighed, der indebærer et bredt spektrum af operationelle muligheder, vil sikre partnerlande stabile, langsigtede perspektiver for etablering af institutionaliserede forbindelser med EU og skabe det nødvendige incitament for fremme af stabilitet, fred
  ,
  respekt for menneskerettighederne og demokratiske og økonomiske reformer i de berørte lande,

| Q. | der henviser til, at det i henhold til samme beslutning vil være op til alle de lande, der har udsigt til medlemskab, at afgøre, om de ønsker at drage fordel af lignende multilaterale ordninger som et foreløbigt skridt i retning af tiltrædelse, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det i henhold til samme beslutning vil være op til alle de lande, der har udsigt til medlemskab, at afgøre, om de ønsker at drage fordel af lignende multilaterale ordninger som et foreløbigt skridt i retning af tiltrædelse,

| R. | der henviser til, at der ligeledes må gøres effektivt rede for EU's udvidelsesstrategi, ligesom den må videreformidles til EU's nuværende samt til alle kommende borgere for at sikre, at de har fuldt kendskab hertil, og for således at skabe øget opbakning i offentligheden til EU's forpligtelser over for nabolandene og dermed også cementere EU's troværdighed og solidaritet som partner ved at forsøge at komme med svar på legitime betænkeligheder, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der ligeledes må gøres effektivt rede for EU's udvidelsesstrategi, ligesom den må videreformidles til EU's nuværende samt til alle kommende borgere for at sikre, at de har fuldt kendskab hertil, og for således at skabe øget opbakning i offentligheden til EU's forpligtelser over for nabolandene og dermed også cementere EU's troværdighed og solidaritet som partner ved at forsøge at komme med svar på legitime betænkeligheder,

| 1. | er enig med Kommissionen i, at tidligere udvidelser har været en succes og til gavn for såvel de gamle som de nye medlemsstater, idet de har fremmet økonomisk vækst og sociale fremskridt og skabt fred, stabilitet, frihed og velstand i det europæiske kontinent; mener, at EU kan lære af de tidligere udvidelser, og at yderligere forbedringer af udvidelsesprocessens kvalitet skal bygge på hidtil indhøstede positive erfaringer; |
| --- | --- |

1.

er enig med Kommissionen i, at tidligere udvidelser har været en succes og til gavn for såvel de gamle som de nye medlemsstater, idet de har fremmet økonomisk vækst og sociale fremskridt og skabt fred, stabilitet, frihed og velstand i det europæiske kontinent; mener, at EU kan lære af de tidligere udvidelser, og at yderligere forbedringer af udvidelsesprocessens kvalitet skal bygge på hidtil indhøstede positive erfaringer;

| 2. | bekræfter sin bindende forpligtelse over for alle kandidatlande og de lande, som klart og utvetydig har fået stillet medlemskab i udsigt, baseret på den betingelse, at fuld og stringent opfyldelse af alle Københavnskriterierne i 1993 er et ufravigeligt krav, og understreger, at EU bør gøre en indsats for at styrke integrationskapaciteten, og at der i fuldt omfang bør tages hensyn til denne kapacitet; |
| --- | --- |

2.

bekræfter sin bindende forpligtelse over for alle kandidatlande og de lande, som klart og utvetydig har fået stillet medlemskab i udsigt, baseret på den betingelse, at fuld og stringent opfyldelse af alle Københavnskriterierne i 1993 er et ufravigeligt krav, og understreger, at EU bør gøre en indsats for at styrke integrationskapaciteten, og at der i fuldt omfang bør tages hensyn til denne kapacitet;

| 3. | minder i denne forbindelse om, at det også er en uomgængelig betingelse, at landende i det tidligere Jugoslavien samarbejder fuldt ud med Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det tidligere Jugoslavien; |
| --- | --- |

3.

minder i denne forbindelse om, at det også er en uomgængelig betingelse, at landende i det tidligere Jugoslavien samarbejder fuldt ud med Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det tidligere Jugoslavien;

| 4. | er af den opfattelse, at EU's udvidelsesstrategi bør opfylde kravene i EU-traktaten og afspejle de forpligtelser, EU allerede har indgået, og skabe en vis balance mellem Unionens geostrategiske interesser, konsekvenserne af den politiske udvikling uden for EU's grænser og Unionens integrationskapacitet, herunder dens evne til at tage kommende interne og eksterne udfordringer op og gennemføre dens politiske integrationsprojekt; |
| --- | --- |

4.

er af den opfattelse, at EU's udvidelsesstrategi bør opfylde kravene i EU-traktaten og afspejle de forpligtelser, EU allerede har indgået, og skabe en vis balance mellem Unionens geostrategiske interesser, konsekvenserne af den politiske udvikling uden for EU's grænser og Unionens integrationskapacitet, herunder dens evne til at tage kommende interne og eksterne udfordringer op og gennemføre dens politiske integrationsprojekt;

| 5. | minder i denne forbindelse om behovet for at gennemføre de nødvendige interne reformer med henblik på blandt andet at øge effektiviteten, den sociale samhørighed og styrke den demokratiske kontrol; |
| --- | --- |

5.

minder i denne forbindelse om behovet for at gennemføre de nødvendige interne reformer med henblik på blandt andet at øge effektiviteten, den sociale samhørighed og styrke den demokratiske kontrol;

| 6. | påpeger, at integrationskapaciteten er forbundet med EU's evne på et givent tidspunkt til at træffe afgørelse om og dermed realisere sine politiske mål, især med hensyn til at fremme økonomiske og sociale fremskridt og et højt beskæftigelsesniveau i medlemsstaterne, at bekræfte sin identitet og evne til at gøre sig gældende på den internationale scene, at fremme såvel EU-medlemsstaternes som de europæiske borgeres rettigheder og interesser, at udvikle et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, at sikre fuld respekt for og videreudvikling af gældende fællesskabsret og at værne om de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder som nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

6.

påpeger, at integrationskapaciteten er forbundet med EU's evne på et givent tidspunkt til at træffe afgørelse om og dermed realisere sine politiske mål, især med hensyn til at fremme økonomiske og sociale fremskridt og et højt beskæftigelsesniveau i medlemsstaterne, at bekræfte sin identitet og evne til at gøre sig gældende på den internationale scene, at fremme såvel EU-medlemsstaternes som de europæiske borgeres rettigheder og interesser, at udvikle et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, at sikre fuld respekt for og videreudvikling af gældende fællesskabsret og at værne om de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder som nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

| 7. | mener, at begrebet integrationskapacitet som led i en EU-udvidelse omfatter følgende fire faktorer:






  i) | tiltrædelseslande bør bidrage til og ikke svække EU's evne til at bevare fremdriften hen imod opfyldelse af de politiske mål |
| --- | --- | --- |

7.

mener, at begrebet integrationskapacitet som led i en EU-udvidelse omfatter følgende fire faktorer:

i)

tiltrædelseslande bør bidrage til og ikke svække EU's evne til at bevare fremdriften hen imod opfyldelse af de politiske mål

| ii) | EU's institutionelle ramme bør kunne tilvejebringe en effektiv og produktiv ledelse |
| --- | --- |

ii)

EU's institutionelle ramme bør kunne tilvejebringe en effektiv og produktiv ledelse

| iii) | EU's finansielle ressourcer bør være tilstrækkelige til at tage udfordringerne op på området social og økonomisk samhørighed |
| --- | --- |

iii)

EU's finansielle ressourcer bør være tilstrækkelige til at tage udfordringerne op på området social og økonomisk samhørighed

| iv) | der bør fastlægges en omfattende kommunikationsstrategi med sigte på at informere offentligheden om følgerne af udvidelser; |
| --- | --- |

iv)

der bør fastlægges en omfattende kommunikationsstrategi med sigte på at informere offentligheden om følgerne af udvidelser;

| 8. | understreger, at Københavnskriterierne skal respekteres fuldt ud og ligeledes overholdes af medlemsstaterne for dermed at gøre udvidelsesstrategien mere troværdig og effektiv og for at undgå, at der kræves højere standarder af ansøgerlande end dem, der anvendes i visse dele af EU; |
| --- | --- |

8.

understreger, at Københavnskriterierne skal respekteres fuldt ud og ligeledes overholdes af medlemsstaterne for dermed at gøre udvidelsesstrategien mere troværdig og effektiv og for at undgå, at der kræves højere standarder af ansøgerlande end dem, der anvendes i visse dele af EU;

| 9. | henviser endvidere til, at hver enkelt nye medlemsstats økonomiske struktur og interesser kan få indflydelse på, hvilken retning EU's politikker og budget følger, og at de påkrævede politiske tilpasninger vil kunne influere på selve Unionens karakter; minder om, at et sammenhængende fællesskab af nationer og borgere skal baseres på konsekvente politikker og fælles interesser; |
| --- | --- |

9.

henviser endvidere til, at hver enkelt nye medlemsstats økonomiske struktur og interesser kan få indflydelse på, hvilken retning EU's politikker og budget følger, og at de påkrævede politiske tilpasninger vil kunne influere på selve Unionens karakter; minder om, at et sammenhængende fællesskab af nationer og borgere skal baseres på konsekvente politikker og fælles interesser;

| 10. | mener, at der skal tages behørigt hensyn til de budgetmæssige og bredere økonomiske og sociale følger af eventuelle yderligere udvidelser ved midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme 2007-2013 og udarbejdelsen af efterfølgende finansielle rammer; |
| --- | --- |

10.

mener, at der skal tages behørigt hensyn til de budgetmæssige og bredere økonomiske og sociale følger af eventuelle yderligere udvidelser ved midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme 2007-2013 og udarbejdelsen af efterfølgende finansielle rammer;

| 11. | er ligeledes af den opfattelse, at alle tiltrædende medlemsstater må prøve at løse de vigtigste interne problemer, især spørgsmål vedrørende territoriale og forfatningsmæssige forhold, inden de kan tiltræde EU; mener, at EU før og under forhandlingerne med et tiltrædende land bør hjælpe landet med at løse disse problemer; |
| --- | --- |

11.

er ligeledes af den opfattelse, at alle tiltrædende medlemsstater må prøve at løse de vigtigste interne problemer, især spørgsmål vedrørende territoriale og forfatningsmæssige forhold, inden de kan tiltræde EU; mener, at EU før og under forhandlingerne med et tiltrædende land bør hjælpe landet med at løse disse problemer;

| 12. | går ind for, at der lægges vægt på konsolidering, konditionalitet og kommunikation som retningsgivende principper for EU's udvidelsesstrategi; |
| --- | --- |

12.

går ind for, at der lægges vægt på konsolidering, konditionalitet og kommunikation som retningsgivende principper for EU's udvidelsesstrategi;

| 13. | mener, at enhver udvidelse skal følges op af en passende konsolidering og politisk koncentration og af en seriøs revurdering af EU's politikker og midler med henblik på at opfylde de europæiske borgeres forventninger og sikre EU's levedygtighed som politisk projekt; |
| --- | --- |

13.

mener, at enhver udvidelse skal følges op af en passende konsolidering og politisk koncentration og af en seriøs revurdering af EU's politikker og midler med henblik på at opfylde de europæiske borgeres forventninger og sikre EU's levedygtighed som politisk projekt;

| 14. | mener derfor, at udvidelser uden tilstrækkelig konsolidering og forberedelse kan få negative konsekvenser for Unionens interne samhørighed og medføre alvorlige konsekvenser for Unionens handleevne, eftersom det ville svække dens institutioner, gøre medlemsstaterne mere sårbare over for pres udefra og underminere dens troværdighed som global aktør; |
| --- | --- |

14.

mener derfor, at udvidelser uden tilstrækkelig konsolidering og forberedelse kan få negative konsekvenser for Unionens interne samhørighed og medføre alvorlige konsekvenser for Unionens handleevne, eftersom det ville svække dens institutioner, gøre medlemsstaterne mere sårbare over for pres udefra og underminere dens troværdighed som global aktør;

| 15. | mener endvidere, at udvidelsesprocessens succes (og dermed EU's politiske integrations succes) kun kan sikres, hvis der er en klar og langvarig offentlig støtte til EU-medlemskab i de enkelte kandidatlande; mener derfor, at yderligere udvidelser bør gå hånd i hånd med en samordnet kommunikationspolitik, som inddrager alle EU-institutionerne og alle medlemsstaternes regeringer samt repræsentanter for civilsamfundet, og at denne kommunikationspolitik bør tage sigte på over for EU's borgere at redegøre for de politiske, økonomiske, sociale og kulturelle fordele ved udvidelse; minder derfor medlemsstaternes parlamenter og regeringer om, at det er deres ansvar at underrette offentligheden behørigt om tidligere udvidelsers positive resultater, status quo i de aktuelle forhandlinger og spørgsmål i forbindelse med nye medlemsstaters tiltrædelse; |
| --- | --- |

15.

mener endvidere, at udvidelsesprocessens succes (og dermed EU's politiske integrations succes) kun kan sikres, hvis der er en klar og langvarig offentlig støtte til EU-medlemskab i de enkelte kandidatlande; mener derfor, at yderligere udvidelser bør gå hånd i hånd med en samordnet kommunikationspolitik, som inddrager alle EU-institutionerne og alle medlemsstaternes regeringer samt repræsentanter for civilsamfundet, og at denne kommunikationspolitik bør tage sigte på over for EU's borgere at redegøre for de politiske, økonomiske, sociale og kulturelle fordele ved udvidelse; minder derfor medlemsstaternes parlamenter og regeringer om, at det er deres ansvar at underrette offentligheden behørigt om tidligere udvidelsers positive resultater, status quo i de aktuelle forhandlinger og spørgsmål i forbindelse med nye medlemsstaters tiltrædelse;

| 16. | mener, at lande, der har udsigt til at blive medlemmer af EU, bør gøre alt for at forklare, inddrage og forberede deres offentlighed på integrationen i EU med inddragelse af civilsamfundet i denne proces lige fra starten; |
| --- | --- |

16.

mener, at lande, der har udsigt til at blive medlemmer af EU, bør gøre alt for at forklare, inddrage og forberede deres offentlighed på integrationen i EU med inddragelse af civilsamfundet i denne proces lige fra starten;

| 17. | er ligeledes af den opfattelse, at udvidelsesstrategien bør følges op af eksterne kontraktlige rammer af et mere nuanceret tilsnit, og at disse rammer bør struktureres, så de udgør gensidigt gennemtrængelige koncentriske cirkler, hvor lande på stringente, men nøje præciserede interne og eksterne vilkår tilbydes muligheden for at skifte fra én status til en anden, hvis de måtte ønske det, og hvis de opfylder de kriterier, der er relevante for de enkelte specifikke rammer; |
| --- | --- |

17.

er ligeledes af den opfattelse, at udvidelsesstrategien bør følges op af eksterne kontraktlige rammer af et mere nuanceret tilsnit, og at disse rammer bør struktureres, så de udgør gensidigt gennemtrængelige koncentriske cirkler, hvor lande på stringente, men nøje præciserede interne og eksterne vilkår tilbydes muligheden for at skifte fra én status til en anden, hvis de måtte ønske det, og hvis de opfylder de kriterier, der er relevante for de enkelte specifikke rammer;

| 18. | mener ikke, at deltagelse i den europæiske naboskabspolitik hverken principielt eller reelt træder i stedet for et eventuelt EU-medlemskab eller udgør et stadium, som nødvendigvis fører til medlemskab; mener, at det begrebsmæssige, juridiske og politiske svælg mellem Unionens udvidelsesstrategi og dens naboskabspolitik må elimineres for at opfylde forventningerne hos Unionens østlige naboer; er af den faste overbevisning, at Kommissionens styrkede naboskabspolitik er utilstrækkelig i så henseende, selv om den absolut må ses som et positivt skridt i den rigtige retning, og at der er behov for en mere substantiel kvalitativ ændring; |
| --- | --- |

18.

mener ikke, at deltagelse i den europæiske naboskabspolitik hverken principielt eller reelt træder i stedet for et eventuelt EU-medlemskab eller udgør et stadium, som nødvendigvis fører til medlemskab; mener, at det begrebsmæssige, juridiske og politiske svælg mellem Unionens udvidelsesstrategi og dens naboskabspolitik må elimineres for at opfylde forventningerne hos Unionens østlige naboer; er af den faste overbevisning, at Kommissionens styrkede naboskabspolitik er utilstrækkelig i så henseende, selv om den absolut må ses som et positivt skridt i den rigtige retning, og at der er behov for en mere substantiel kvalitativ ændring;

| 19. | mener derfor, at Unionen med sigte på disse østlige nabolande, som på baggrund af deres politiske, økonomiske og sociale situation og Unionens nuværende integrationskapacitet på nuværende tidspunkt ikke har fået stillet medlemskab i udsigt, men som samtidig opfylder visse demokratiske og økonomiske kriterier, bør oprette et område baseret på fælles politikker, som især omfatter retsstatsprincipper, demokrati, menneskerettigheder, udenrigs- og sikkerhedspolitisk samarbejde, økonomiske og finansielle spørgsmål, handel, energi, transport, miljøspørgsmål, retlige anliggender, sikkerhed, migration, visumfri bevægelse og uddannelse; er af den opfattelse, at disse fælles politikker bør forfølge det overordnede mål om at støtte de østlige nabolande, således at de gradvis når op på EU's standarder, og for på denne måde at bane vejen for en endnu tættere integration i EU; er også overbevist om, at de fælles politikker bør udformes i fællesskab med de deltagende lande på grundlag af konkrete beslutningsprocedurer samt bør følges op af tilstrækkelig finansiel støtte; er positivt indstillet over for glæder sig over det forslag om et østligt partnerskab, som Polen og Sverige fremlagde på møde i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 26.–27. maj 2008, såfremt dette initiativ gennemføres inden for rammerne af EU; |
| --- | --- |

19.

mener derfor, at Unionen med sigte på disse østlige nabolande, som på baggrund af deres politiske, økonomiske og sociale situation og Unionens nuværende integrationskapacitet på nuværende tidspunkt ikke har fået stillet medlemskab i udsigt, men som samtidig opfylder visse demokratiske og økonomiske kriterier, bør oprette et område baseret på fælles politikker, som især omfatter retsstatsprincipper, demokrati, menneskerettigheder, udenrigs- og sikkerhedspolitisk samarbejde, økonomiske og finansielle spørgsmål, handel, energi, transport, miljøspørgsmål, retlige anliggender, sikkerhed, migration, visumfri bevægelse og uddannelse; er af den opfattelse, at disse fælles politikker bør forfølge det overordnede mål om at støtte de østlige nabolande, således at de gradvis når op på EU's standarder, og for på denne måde at bane vejen for en endnu tættere integration i EU; er også overbevist om, at de fælles politikker bør udformes i fællesskab med de deltagende lande på grundlag af konkrete beslutningsprocedurer samt bør følges op af tilstrækkelig finansiel støtte; er positivt indstillet over for glæder sig over det forslag om et østligt partnerskab, som Polen og Sverige fremlagde på møde i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 26.–27. maj 2008, såfremt dette initiativ gennemføres inden for rammerne af EU;

| 20. | glæder sig over relanceringen inden for EU's rammer af »Barcelonaprocessen: En Union for Middelhavsområdet« og ser den som et positivt skridt i EU's forbindelser med nabolandene mod syd; mener, at denne nye udvikling underbygger argumentet for også at etablere konkrete kontraktlige, multilaterale forbindelser med EU's nabolande mod øst, som i forhold til de sydlige partnere har klare europæiske ambitioner og perspektiver; minder om, at disse forbindelser som et første skridt bør munde ud i etableringen af et frihandelsområde, som følges op af snævrere forbindelser efter en EØS+-model (et europæisk økonomisk samarbejdsområde plus), en slags europæisk Commonwealth eller specifikke regionale rammer for samarbejde; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over relanceringen inden for EU's rammer af »Barcelonaprocessen: En Union for Middelhavsområdet« og ser den som et positivt skridt i EU's forbindelser med nabolandene mod syd; mener, at denne nye udvikling underbygger argumentet for også at etablere konkrete kontraktlige, multilaterale forbindelser med EU's nabolande mod øst, som i forhold til de sydlige partnere har klare europæiske ambitioner og perspektiver; minder om, at disse forbindelser som et første skridt bør munde ud i etableringen af et frihandelsområde, som følges op af snævrere forbindelser efter en EØS+-model (et europæisk økonomisk samarbejdsområde plus), en slags europæisk Commonwealth eller specifikke regionale rammer for samarbejde;

| 21. | gentager betydningen af, at der i forbindelse med ovennævnte specifikke regionale rammer for samarbejde, fastlægges en mere avanceret og omfattende EU-strategi for Sortehavsregionen, som går videre end det nuværende synergiinitiativ, og som forudser oprettelse af en samarbejdsaftale for Sortehavet, som bør omfatte EU, Tyrkiet og alle stater langs Sortehavskysten som lige partnere, samtidig med at Ruslands fulde deltagelse tilstræbes, og som på et senere tidspunkt kan udvikle sig til en Sortehavsunion; mener, at en sådan multilateral ramme ikke kun vil give de deltagende lande mulighed for at styrke deres forbindelser med EU og drage nytte af samarbejde på tværs af mange forskellige politiske områder, men også ville give Den Europæiske Union mulighed for at spille en mere aktiv rolle i bestræbelserne på at finde fredelige løsninger på regionens konflikter og således bidrage positivt til sikkerhed i området; |
| --- | --- |

21.

gentager betydningen af, at der i forbindelse med ovennævnte specifikke regionale rammer for samarbejde, fastlægges en mere avanceret og omfattende EU-strategi for Sortehavsregionen, som går videre end det nuværende synergiinitiativ, og som forudser oprettelse af en samarbejdsaftale for Sortehavet, som bør omfatte EU, Tyrkiet og alle stater langs Sortehavskysten som lige partnere, samtidig med at Ruslands fulde deltagelse tilstræbes, og som på et senere tidspunkt kan udvikle sig til en Sortehavsunion; mener, at en sådan multilateral ramme ikke kun vil give de deltagende lande mulighed for at styrke deres forbindelser med EU og drage nytte af samarbejde på tværs af mange forskellige politiske områder, men også ville give Den Europæiske Union mulighed for at spille en mere aktiv rolle i bestræbelserne på at finde fredelige løsninger på regionens konflikter og således bidrage positivt til sikkerhed i området;

| 22. | mener samtidig, at lande, der har anerkendte medlemskabsperspektiver, men stadig har et godt stykke vej igen, inden de opfylder de politiske, økonomiske og sociale betingelser, der er nødvendige for at opnå kandidatstatus, med fordel på frivillig basis kunne deltage i ordninger svarende til ovennævnte bilaterale eller multilaterale ramme; minder om, at et sådant foreløbigt skridt vil lette udnyttelsen af alle de instrumenter, der er tilgængelige for EU med henblik på at hjælpe disse lande hen imod fuldt medlemskab; |
| --- | --- |

22.

mener samtidig, at lande, der har anerkendte medlemskabsperspektiver, men stadig har et godt stykke vej igen, inden de opfylder de politiske, økonomiske og sociale betingelser, der er nødvendige for at opnå kandidatstatus, med fordel på frivillig basis kunne deltage i ordninger svarende til ovennævnte bilaterale eller multilaterale ramme; minder om, at et sådant foreløbigt skridt vil lette udnyttelsen af alle de instrumenter, der er tilgængelige for EU med henblik på at hjælpe disse lande hen imod fuldt medlemskab;

| 23. | glæder sig i den forbindelse over Kommissionens meddelelse af 5. marts 2008 om det vestlige Balkan: Forbedring af det europæiske perspektiv (KOM(2008)0127), hvori der præsenteres en række foranstaltninger med henblik på at yde støtte til landene i denne region i deres bestræbelser på at blive integreret i EU og styrke EU's forbindelser med disse lande på områder som f.eks. handel, energi, uddannelse og/eller forskning; glæder sig over undertegnelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen af 7. november 2007 med Republikken Serbien og af 16. juni 2008 med Bosnien-Hercegovina vedrørende yderligere skridt hen imod en styrkelse af båndene mellem den pågældende region og EU; anmoder i denne henseende om, at forhandlingerne om en liberalisering af reglerne for udstedelse af visa med landene i det vestlige Balkan fremskyndes med henblik på disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer; |
| --- | --- |

23.

glæder sig i den forbindelse over Kommissionens meddelelse af 5. marts 2008 om det vestlige Balkan: Forbedring af det europæiske perspektiv (KOM(2008)0127), hvori der præsenteres en række foranstaltninger med henblik på at yde støtte til landene i denne region i deres bestræbelser på at blive integreret i EU og styrke EU's forbindelser med disse lande på områder som f.eks. handel, energi, uddannelse og/eller forskning; glæder sig over undertegnelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen af 7. november 2007 med Republikken Serbien og af 16. juni 2008 med Bosnien-Hercegovina vedrørende yderligere skridt hen imod en styrkelse af båndene mellem den pågældende region og EU; anmoder i denne henseende om, at forhandlingerne om en liberalisering af reglerne for udstedelse af visa med landene i det vestlige Balkan fremskyndes med henblik på disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer;

| 24. | henstiller endvidere indtrængende til Kommissionen om at forelægge konkrete forslag til en mere mangesidet politik for de eksterne forbindelser med EU's nabolande, som har samklang med forslagene i denne beslutning, og at den overvejer sin egen administrative struktur, således at der i det mindste etableres et strukturelt bindeled mellem aktiviteterne i henholdsvis Generaldirektoratet for Udvidelse og RELEX-Generaldirektoratet; |
| --- | --- |

24.

henstiller endvidere indtrængende til Kommissionen om at forelægge konkrete forslag til en mere mangesidet politik for de eksterne forbindelser med EU's nabolande, som har samklang med forslagene i denne beslutning, og at den overvejer sin egen administrative struktur, således at der i det mindste etableres et strukturelt bindeled mellem aktiviteterne i henholdsvis Generaldirektoratet for Udvidelse og RELEX-Generaldirektoratet;

| 25. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

25.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 291 E af 30.11.2006, s. 402.

(2)  EUT C 317 E af 23.12.2006, s. 480.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/64

---

Torsdag, den 10. juli 2008Situationen i Zimbabwe

P6_TA(2008)0364

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om situationen i Zimbabwe

2009/C 294 E/15

Europa-Parlamentet,

der henviser til sine tidligere beslutninger om Zimbabwe, navnlig beslutningen af 24. april 2008 (1),

der henviser til Rådets fælles holdning 2008/135/FUSP (2) af 18. februar 2008 om forlængelse indtil den 20. februar 2009 af de restriktive foranstaltninger, der blev indført over for Zimbabwe ved Rådets fælles holdning 2004/161/FUSP (3),

der henviser til Rådets konklusioner om Zimbabwe, der vedtoges den 29. april 2008 og den 26.-27. maj 2008,

der henviser til beslutningen om det kommende valg i Zimbabwe fra Den Afrikanske Kommission for Menneskerettigheder og Befolkningers Rettigheder (den afrikanske kommission) under den 43. samling i Ezulwini, Kongeriget Swaziland, den 7.-22. maj 2008,

der henviser til rapporten fra den panafrikanske parlamentsvalgobservationsmission om de harmoniserede valg i Republikken Zimbabwe den 29. marts 2008,

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd den 19.-20. juni 2008, der bekræfter, at EU er indstillet på at vedtage supplerende foranstaltninger over for de ansvarlige for voldshandlinger,

der henviser til den foreløbige erklæring af 29. juni 2008 fra Det Sydlige Afrikas Udviklingsfællesskabs (SADC) valgobservationsmission om præsidentvalget i Zimbabwe og suppleringsvalget til parlamentet,

der henviser til den foreløbige erklæring af 30. juni 2008 fra den panafrikanske parlamentsvalgobservationsmission til præsidentvalget og suppleringsvalget i Zimbabwe,

der henviser til den foreløbige erklæring af 29. juni 2008 fra Den Afrikanske Unions observationsmission til Zimbabwe,

der henviser til beslutningen om Zimbabwe, som vedtoges på Den Afrikanske Unions 11. topmøde, der afholdtes i Sharm el-Sheikh, Egypten, den 30. juni — 1. juli 2008,

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 2,

| A. | der henviser til, at præsidentvalget i Zimbabwe fandt sted den 27. juni 2008 til trods for, at præsidentkandidaten Morgan Tsvangirai havde trukket sig som følge af øget vold og begrænsninger over for oppositionspartiet og dets tilhængere, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at præsidentvalget i Zimbabwe fandt sted den 27. juni 2008 til trods for, at præsidentkandidaten Morgan Tsvangirai havde trukket sig som følge af øget vold og begrænsninger over for oppositionspartiet og dets tilhængere,

| B. | der henviser til, at observatører fra SADC, Det Panafrikanske Parlament og Den Afrikanske Union (AU) har udtalt, at afstemningen ved valget blev undermineret af vold og ikke opfyldte AU's og SADC's normer og ikke afspejlede befolkningens vilje, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at observatører fra SADC, Det Panafrikanske Parlament og Den Afrikanske Union (AU) har udtalt, at afstemningen ved valget blev undermineret af vold og ikke opfyldte AU's og SADC's normer og ikke afspejlede befolkningens vilje,

| C. | der henviser til, at valgene til Zimbabwes parlament, senat, præsidentpost og de lokale regeringsorganer fandt sted den 29. marts 2008, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at valgene til Zimbabwes parlament, senat, præsidentpost og de lokale regeringsorganer fandt sted den 29. marts 2008,

| D. | der henviser til, at oppositionspartiet Bevægelsen for Demokratisk Forandring (MDC) ifølge de officielle resultater, som Zimbabwes valgkommissionen udsendte, opnåede et flertal af mandaterne i parlamentet, mens Morgan Tsvangirai opnåede 47,9 % og Robert Mugabe 43,2 % af stemmerne ved præsidentvalget, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at oppositionspartiet Bevægelsen for Demokratisk Forandring (MDC) ifølge de officielle resultater, som Zimbabwes valgkommissionen udsendte, opnåede et flertal af mandaterne i parlamentet, mens Morgan Tsvangirai opnåede 47,9 % og Robert Mugabe 43,2 % af stemmerne ved præsidentvalget,

| E. | der henviser til, at resultatet af præsidentvalget blev forsinket i flere uger og dermed underminerede valgprocessens troværdighed og gennemskuelighed, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at resultatet af præsidentvalget blev forsinket i flere uger og dermed underminerede valgprocessens troværdighed og gennemskuelighed,

| F. | der henviser til, at Robert Mugabe inden præsidentvalget erklærede, at MDC aldrig ville regere i Zimbabwe, og at han var indstillet på at bruge våben for at forhindre dem i at komme til magten, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Robert Mugabe inden præsidentvalget erklærede, at MDC aldrig ville regere i Zimbabwe, og at han var indstillet på at bruge våben for at forhindre dem i at komme til magten,

| G. | der henviser til, at aktivister og oppositionens tilhængere op til anden valgrunde af præsidentvalget blev udsat for statsstøttet vold, tortur, intimidering og vilkårlig fængsling, og at mindst 86 af MDC's tilhængere ifølge organisationens oplysninger er blevet dræbt og 200 000 fordrevet fra deres hjem, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at aktivister og oppositionens tilhængere op til anden valgrunde af præsidentvalget blev udsat for statsstøttet vold, tortur, intimidering og vilkårlig fængsling, og at mindst 86 af MDC's tilhængere ifølge organisationens oplysninger er blevet dræbt og 200 000 fordrevet fra deres hjem,

| H. | der henviser til, at Morgan Tsvangiari flere gange var blevet arresteret under valgkampagnen, forfulgt af bevæbnede soldater og tvunget til at søge tilflugt i den nederlandske ambassade i Harare, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Morgan Tsvangiari flere gange var blevet arresteret under valgkampagnen, forfulgt af bevæbnede soldater og tvunget til at søge tilflugt i den nederlandske ambassade i Harare,

| I. | der henviser til, at MDC's generalsekretær, Tendai Biti, blev anholdt den 12. juni 2008 og anklaget for landsskadelig virksomhed og forræderi, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at MDC's generalsekretær, Tendai Biti, blev anholdt den 12. juni 2008 og anklaget for landsskadelig virksomhed og forræderi,

| J. | der henviser til, at de statslige medier har udelukket kampagneindslag fra MDC og på den måde har hindret en fri og retfærdig valgkamp, og som henviser til, at MDC's valgmøde, der efter planen skulle afholdes den 22. juni 2008 i Harare, blev obstrueret af voldelige tilhængere af ZANU-PF (the Zimbabwe African National Union — Patriotic Front), |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de statslige medier har udelukket kampagneindslag fra MDC og på den måde har hindret en fri og retfærdig valgkamp, og som henviser til, at MDC's valgmøde, der efter planen skulle afholdes den 22. juni 2008 i Harare, blev obstrueret af voldelige tilhængere af ZANU-PF (the Zimbabwe African National Union — Patriotic Front),

| K. | der henviser til, at Den Afrikanske Nationalkongres formand Jacob Zuma den 24. juni 2008 beskrev situationen i Zimbabwe som »ude af kontrol« og krævede en hurtig indgriben fra De Forenede Nationer og SADC, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Den Afrikanske Nationalkongres formand Jacob Zuma den 24. juni 2008 beskrev situationen i Zimbabwe som »ude af kontrol« og krævede en hurtig indgriben fra De Forenede Nationer og SADC,

| L. | der henviser til, at FN's Sikkerhedsråd langt om længe enstemmigt har fordømt den voldskampagne, regeringen i Zimbabwe har indledt, selv om det ikke var muligt at erklære valget for ugyldigt som følge af Sydafrikas modvilje, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at FN's Sikkerhedsråd langt om længe enstemmigt har fordømt den voldskampagne, regeringen i Zimbabwe har indledt, selv om det ikke var muligt at erklære valget for ugyldigt som følge af Sydafrikas modvilje,

| M. | der henviser til, at AU ikke vedtog nogen retningslinjer eller en klar tidsplan for indledning og afslutning af forhandlingerne, og at uenighed i SADC desuden gør det usandsynligt at nå frem til en dialog, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at AU ikke vedtog nogen retningslinjer eller en klar tidsplan for indledning og afslutning af forhandlingerne, og at uenighed i SADC desuden gør det usandsynligt at nå frem til en dialog,

| N. | der henviser til, at journalister er blevet chikaneret og intimideret, og at udenlandske journalister ikke kan komme ind i landet, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at journalister er blevet chikaneret og intimideret, og at udenlandske journalister ikke kan komme ind i landet,

| O. | der henviser til, at politiet vilkårligt har anholdt civilsamfundsaktivister, herunder medlemmer af kirkebaserede borgergrupper i Harare, og at en række ngo'er og hjælpeorganisationer har måttet suspendere deres arbejde, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at politiet vilkårligt har anholdt civilsamfundsaktivister, herunder medlemmer af kirkebaserede borgergrupper i Harare, og at en række ngo'er og hjælpeorganisationer har måttet suspendere deres arbejde,

| P. | der henviser til, at Sydafrikas præsident Thabo Mbekis »stille diplomati« i løbet af årene desværre ikke har medført nogen håndgribelige resultater med hensyn til den politiske situation i Zimbabwe, og at hans bemærkelsesværdige sympati for Mugabe med tiden førte til, at den zimbabwiske opposition afviste at acceptere ham som mægler, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Sydafrikas præsident Thabo Mbekis »stille diplomati« i løbet af årene desværre ikke har medført nogen håndgribelige resultater med hensyn til den politiske situation i Zimbabwe, og at hans bemærkelsesværdige sympati for Mugabe med tiden førte til, at den zimbabwiske opposition afviste at acceptere ham som mægler,

| Q. | der henviser til, at krisen Zimbabwe har en afsmittende virkning på nabolandene, navnlig Sydafrika, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at krisen Zimbabwe har en afsmittende virkning på nabolandene, navnlig Sydafrika,

| R. | der henviser til, at det ifølge en rapport fra FAO og Verdensfødevareprogrammet anslås, at 2 millioner mennesker vil sulte i Zimbabwe i perioden fra juli 2008 til september 2008, og at disse tal forventes at stige til 5,1 millioner i januar-marts 2009, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det ifølge en rapport fra FAO og Verdensfødevareprogrammet anslås, at 2 millioner mennesker vil sulte i Zimbabwe i perioden fra juli 2008 til september 2008, og at disse tal forventes at stige til 5,1 millioner i januar-marts 2009,

| S. | der henviser til at 1 ud af 10 børn i Zimbabwe dør inden deres 5 års fødselsdag, og at den forventede gennemsnitlige levealder er 37 år for mænd og 34 år for kvinder, |
| --- | --- |

S.

der henviser til at 1 ud af 10 børn i Zimbabwe dør inden deres 5 års fødselsdag, og at den forventede gennemsnitlige levealder er 37 år for mænd og 34 år for kvinder,

| 1. | understreger, at valget den 27. juni 2008 ikke kan anses som legitimt, og glæder sig over EU-formandskabets erklæring af 28. juni 2008, hvori denne holdning klart understreges; |
| --- | --- |

1.

understreger, at valget den 27. juni 2008 ikke kan anses som legitimt, og glæder sig over EU-formandskabets erklæring af 28. juni 2008, hvori denne holdning klart understreges;

| 2. | fordømmer på det kraftigste den regeringsstyrede voldskampagne mod den politiske opposition forud for præsidentvalgets anden runde, der har resulteret i drab, vilkårlig fængsling og chikane af oppositionsaktivister og tilhængere samt menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

2.

fordømmer på det kraftigste den regeringsstyrede voldskampagne mod den politiske opposition forud for præsidentvalgets anden runde, der har resulteret i drab, vilkårlig fængsling og chikane af oppositionsaktivister og tilhængere samt menneskerettighedsforkæmpere;

| 3. | mener, at voldskampagnen, truslerne og intimideringen mod oppositionen gjorde det umuligt at gennemføre et frit og retfærdigt præsidentvalg i Zimbabwe, hvilket det internationale samfund har erkendt, inklusive de afrikanske valgobservatører og afrikanske ledere; |
| --- | --- |

3.

mener, at voldskampagnen, truslerne og intimideringen mod oppositionen gjorde det umuligt at gennemføre et frit og retfærdigt præsidentvalg i Zimbabwe, hvilket det internationale samfund har erkendt, inklusive de afrikanske valgobservatører og afrikanske ledere;

| 4. | glæder sig over erklæringen fra formanden for FN's Sikkerhedsråd med en fordømmelse af den måde, præsidentvalget i Zimbabwe blev gennemført på; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over erklæringen fra formanden for FN's Sikkerhedsråd med en fordømmelse af den måde, præsidentvalget i Zimbabwe blev gennemført på;

| 5. | glæder siger over G8-ledernes erklæring af 8. juli 2008 om Zimbabwe, navnlig deres erklæring om ikke at ville acceptere legitimiteten af en regering, som ikke afspejler folkets vilje i Zimbabwe, deres henstilling om at udpege en særlig udsending for FN's generalsekretær, der skal aflægge rapport om den politiske og humanitære situation samt menneskerettigheds- og sikkerhedssituationen og samtidig støtte regionale bestræbelser på mægling mellem de politiske partier under hensyntagen til resultatet af valget den 29. marts 2008, og endelig deres erklærede hensigt om at tage yderligere skridt, herunder indførelse af finansielle og andre foranstaltninger over for de personer, der er ansvarlige for voldsanvendelse; |
| --- | --- |

5.

glæder siger over G8-ledernes erklæring af 8. juli 2008 om Zimbabwe, navnlig deres erklæring om ikke at ville acceptere legitimiteten af en regering, som ikke afspejler folkets vilje i Zimbabwe, deres henstilling om at udpege en særlig udsending for FN's generalsekretær, der skal aflægge rapport om den politiske og humanitære situation samt menneskerettigheds- og sikkerhedssituationen og samtidig støtte regionale bestræbelser på mægling mellem de politiske partier under hensyntagen til resultatet af valget den 29. marts 2008, og endelig deres erklærede hensigt om at tage yderligere skridt, herunder indførelse af finansielle og andre foranstaltninger over for de personer, der er ansvarlige for voldsanvendelse;

| 6. | opfordrer alle afrikanske lande og det internationale samfund generelt til at nægte at anerkende Mugabes styre; |
| --- | --- |

6.

opfordrer alle afrikanske lande og det internationale samfund generelt til at nægte at anerkende Mugabes styre;

| 7. | opfordrer AU, SADC og FN til at fremme en inklusiv mæglingsproces med en klar tidsplan for forhandlingerne, så der kan findes en hurtig og positiv løsning på krisen i Zimbabwe på grundlag af frie og retfærdige valg; |
| --- | --- |

7.

opfordrer AU, SADC og FN til at fremme en inklusiv mæglingsproces med en klar tidsplan for forhandlingerne, så der kan findes en hurtig og positiv løsning på krisen i Zimbabwe på grundlag af frie og retfærdige valg;

| 8. | understreger, at andre eksterne aktører sammen med præsident Thabo Mbeki bør inddrages, såfremt mæglingen skal føre til en betydningsfuld og givtig national dialog, og at den interne dialog ikke bør begrænses til de to politiske partier, men snarere inddrage andre af civilsamfundets aktører som f.eks. ngo'er, kirker og fagforeninger og parlamentet; |
| --- | --- |

8.

understreger, at andre eksterne aktører sammen med præsident Thabo Mbeki bør inddrages, såfremt mæglingen skal føre til en betydningsfuld og givtig national dialog, og at den interne dialog ikke bør begrænses til de to politiske partier, men snarere inddrage andre af civilsamfundets aktører som f.eks. ngo'er, kirker og fagforeninger og parlamentet;

| 9. | kræver, at der findes en forhandlingsløsning på den nuværende krise og nedsættes en midlertidig regering med mandat til at standse den statsstøttede vold, demobilisere militserne, ophæve undertrykkende lovgivning, løse den humanitære krise, stabilisere økonomien, iværksætte en inklusiv forfatningsreformproces og reorganisere Zimbabwes valgkommission for at skabe betingelserne for frie og retfærdige præsidentvalg i den nærmeste fremtid under AU's og FN's ledelse; kræver, at disse forhandlinger overvåges af en udsending fra AU/FN; |
| --- | --- |

9.

kræver, at der findes en forhandlingsløsning på den nuværende krise og nedsættes en midlertidig regering med mandat til at standse den statsstøttede vold, demobilisere militserne, ophæve undertrykkende lovgivning, løse den humanitære krise, stabilisere økonomien, iværksætte en inklusiv forfatningsreformproces og reorganisere Zimbabwes valgkommission for at skabe betingelserne for frie og retfærdige præsidentvalg i den nærmeste fremtid under AU's og FN's ledelse; kræver, at disse forhandlinger overvåges af en udsending fra AU/FN;

| 10. | opfordrer FN til at gennemføre en fuldstændig og uafhængig undersøgelse af de menneskerettighedskrænkelser, der blev begået, og insisterer på, at de ansvarlige ikke må gå fri for straf, men bliver stillet for en kompetent og upartisk domstol; |
| --- | --- |

10.

opfordrer FN til at gennemføre en fuldstændig og uafhængig undersøgelse af de menneskerettighedskrænkelser, der blev begået, og insisterer på, at de ansvarlige ikke må gå fri for straf, men bliver stillet for en kompetent og upartisk domstol;

| 11. | understreger behovet for rehabilitering af ofrene og kræver midlertidige retlige foranstaltninger, herunder nedsættelse af en sandheds- og forsoningskommission; |
| --- | --- |

11.

understreger behovet for rehabilitering af ofrene og kræver midlertidige retlige foranstaltninger, herunder nedsættelse af en sandheds- og forsoningskommission;

| 12. | glæder sig over, at mange afrikanske lande samt en stor gruppe meget velansete afrikanske personer, herunder Nelson Mandela, Desmond Tutu og Kofi Annan har fordømt situationen i Zimbabwe, og opfordrer dem til konkret at engagere sig i en politisk og demokratisk løsning; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over, at mange afrikanske lande samt en stor gruppe meget velansete afrikanske personer, herunder Nelson Mandela, Desmond Tutu og Kofi Annan har fordømt situationen i Zimbabwe, og opfordrer dem til konkret at engagere sig i en politisk og demokratisk løsning;

| 13. | støtter Botswanas krav om, at Zimbabwe udelukkes fra afrikanske fora, indtil der er afholdt frie og retfærdige valg; |
| --- | --- |

13.

støtter Botswanas krav om, at Zimbabwe udelukkes fra afrikanske fora, indtil der er afholdt frie og retfærdige valg;

| 14. | kræver, at Sydafrika påtager sig en nøglerolle i SADC-regionen til fordel for Zimbabwes fremtid, og beklager dybt, at Sydafrika i FN's Sikkerhedsråd har afvist at erklære dette valg for ugyldigt; |
| --- | --- |

14.

kræver, at Sydafrika påtager sig en nøglerolle i SADC-regionen til fordel for Zimbabwes fremtid, og beklager dybt, at Sydafrika i FN's Sikkerhedsråd har afvist at erklære dette valg for ugyldigt;

| 15. | opfordrer det internationale samfund til øge det diplomatiske pres på Mugabes styre for øjeblikkelig at bringe al vold til ophør og tillade, at parlamentet, som behørigt blev valgt for tre måneder siden, samles; |
| --- | --- |

15.

opfordrer det internationale samfund til øge det diplomatiske pres på Mugabes styre for øjeblikkelig at bringe al vold til ophør og tillade, at parlamentet, som behørigt blev valgt for tre måneder siden, samles;

| 16. | opfordrer Rådet til at stramme og udvide de målrettede sanktioner mod medlemmer af Mugabes styre og andre, der er ansvarlige for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, såfremt mæglingen ikke accepteres, og den statsstøttede vold ikke ophører, og kræve sanktioner på FN-plan, herunder en våbenembargo og en omfattende fastfrysning af regeringens og den herskende partiledelses aktiver; understreger behovet for nøje at gennemføre og koordinere dem med det bredere internationale samfund for at sikre deres effektivitet og forebygge omgåelser; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Rådet til at stramme og udvide de målrettede sanktioner mod medlemmer af Mugabes styre og andre, der er ansvarlige for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, såfremt mæglingen ikke accepteres, og den statsstøttede vold ikke ophører, og kræve sanktioner på FN-plan, herunder en våbenembargo og en omfattende fastfrysning af regeringens og den herskende partiledelses aktiver; understreger behovet for nøje at gennemføre og koordinere dem med det bredere internationale samfund for at sikre deres effektivitet og forebygge omgåelser;

| 17. | fastholder, at disse tvangsforanstaltninger bør sætte navn på de erhvervsfolk, der er ansvarlige for at finansiere det undertrykkende ZANU-PF-styre, herunder ved at ophæve deres ret ophold i Europa og nægte deres familiemedlemmer adgang til beskæftigelse og uddannelsesinstitutioner, såvel som afsløre de internationale banker, som fungerer som kanaler for korruptionsindtægter eller yder lån og formidler investeringer som f.eks. Barclays Bank, Standard Charteret og andre over for deres aktionærer; opfordrer andre europæiske og internationale virksomheder til at revidere de aktiviteter, som giver styret mulighed for at få adgang til hård valuta og glæder sig i denne forbindelse over Tescos og Giesecke & Devrients beslutning om at bringe forretningsforbindelserne med Zimbabwe til ophør; |
| --- | --- |

17.

fastholder, at disse tvangsforanstaltninger bør sætte navn på de erhvervsfolk, der er ansvarlige for at finansiere det undertrykkende ZANU-PF-styre, herunder ved at ophæve deres ret ophold i Europa og nægte deres familiemedlemmer adgang til beskæftigelse og uddannelsesinstitutioner, såvel som afsløre de internationale banker, som fungerer som kanaler for korruptionsindtægter eller yder lån og formidler investeringer som f.eks. Barclays Bank, Standard Charteret og andre over for deres aktionærer; opfordrer andre europæiske og internationale virksomheder til at revidere de aktiviteter, som giver styret mulighed for at få adgang til hård valuta og glæder sig i denne forbindelse over Tescos og Giesecke & Devrients beslutning om at bringe forretningsforbindelserne med Zimbabwe til ophør;

| 18. | opfordrer derfor medlemsstaterne ikke til at give Robert Mugabe, hans kabinet eller ledelsen for ZANU-PF noget visum til nationale eller internationale formål på EU's territorium, idet de ved at repræsentere et ulovlig de facto styre ikke kan gøre krav på privilegier i henhold til relevante internationale konventioner om diplomatiske friheder og privilegier; |
| --- | --- |

18.

opfordrer derfor medlemsstaterne ikke til at give Robert Mugabe, hans kabinet eller ledelsen for ZANU-PF noget visum til nationale eller internationale formål på EU's territorium, idet de ved at repræsentere et ulovlig de facto styre ikke kan gøre krav på privilegier i henhold til relevante internationale konventioner om diplomatiske friheder og privilegier;

| 19. | opfordrer medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen til at intensivere det diplomatiske engagement i forhold til afrikanske regeringer, SADC og AU samt andre vigtige aktører, herunder den kinesiske regering, for at finde fælles holdninger til krisen i Zimbabwe; |
| --- | --- |

19.

opfordrer medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen til at intensivere det diplomatiske engagement i forhold til afrikanske regeringer, SADC og AU samt andre vigtige aktører, herunder den kinesiske regering, for at finde fælles holdninger til krisen i Zimbabwe;

| 20. | opfordrer Kina og Libyen til at ophøre med deres støtte til Mugabes styre; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kina og Libyen til at ophøre med deres støtte til Mugabes styre;

| 21. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at specifikt over for Sydafrika, som det vigtigste land i regionen, at give udtryk for vor dybe bekymring over de manglende håndgribelige mæglingsresultater i løbet af de seneste år med hensyn til krisen i Zimbabwe samt påpege, at følgerne af denne krise for nabolandene, herunder Sydafrika, ikke bør ignoreres i regionen, og præcisere, at den fortsatte politiske og økonomiske støtte til Mugabes styre kan have negative følger for forbindelserne mellem EU og Sydafrika; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at specifikt over for Sydafrika, som det vigtigste land i regionen, at give udtryk for vor dybe bekymring over de manglende håndgribelige mæglingsresultater i løbet af de seneste år med hensyn til krisen i Zimbabwe samt påpege, at følgerne af denne krise for nabolandene, herunder Sydafrika, ikke bør ignoreres i regionen, og præcisere, at den fortsatte politiske og økonomiske støtte til Mugabes styre kan have negative følger for forbindelserne mellem EU og Sydafrika;

| 22. | opfordrer Rådet til at kræve effektive og håndgribelige internationale, konfliktforebyggende mæglingsforanstaltninger, om nødvendigt med udsending af AU/FN-fredsbevarende styrker; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Rådet til at kræve effektive og håndgribelige internationale, konfliktforebyggende mæglingsforanstaltninger, om nødvendigt med udsending af AU/FN-fredsbevarende styrker;

| 23. | kræver øjeblikkelig løsladelse af alle, der er fængslet udelukkende af politiske grunde; |
| --- | --- |

23.

kræver øjeblikkelig løsladelse af alle, der er fængslet udelukkende af politiske grunde;

| 24. | bemærker de ødelæggende konsekvenser, som den politiske krise har for Zimbabwes befolkning, og opfordrer regeringen til at ophæve alle restriktioner mod organisationer, der beskæftiger sig med humanitær bistand, og sikre, at den humanitære bistand kan leveres i overensstemmelse med principperne for medmenneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed; |
| --- | --- |

24.

bemærker de ødelæggende konsekvenser, som den politiske krise har for Zimbabwes befolkning, og opfordrer regeringen til at ophæve alle restriktioner mod organisationer, der beskæftiger sig med humanitær bistand, og sikre, at den humanitære bistand kan leveres i overensstemmelse med principperne for medmenneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed;

| 25. | opfordrer zimbabwiske regering til øjeblikkelig at afvæbne og demobilisere ungdomsmilitserne og krigsveteranerne og retsforfølge dem, der har begået menneskerettighedskrænkelser; |
| --- | --- |

25.

opfordrer zimbabwiske regering til øjeblikkelig at afvæbne og demobilisere ungdomsmilitserne og krigsveteranerne og retsforfølge dem, der har begået menneskerettighedskrænkelser;

| 26. | finder det forkasteligt, at en menneskerettighedsekspert fra FN blev udvist af Zimbabwe en uge før de planlagte valg, og opfordrer regeringen til at garantere uhindret adgang for FN-personale; |
| --- | --- |

26.

finder det forkasteligt, at en menneskerettighedsekspert fra FN blev udvist af Zimbabwe en uge før de planlagte valg, og opfordrer regeringen til at garantere uhindret adgang for FN-personale;

| 27. | opfordrer de sydafrikanske myndigheder og EU's medlemsstater til ikke at udvise zimbabwiske flygtninge og give dem en midlertidig status, indtil de kan vende sikkert tilbage; |
| --- | --- |

27.

opfordrer de sydafrikanske myndigheder og EU's medlemsstater til ikke at udvise zimbabwiske flygtninge og give dem en midlertidig status, indtil de kan vende sikkert tilbage;

| 28. | opfordrer Kommissionen til at intensivere bistanden til menneskerettighedsforkæmpere og hurtigt imødekomme yderligere humanitære behov som følge af den politiske krise, navnlig hvad angår internt fordrevnes behov og sikkerhed; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at intensivere bistanden til menneskerettighedsforkæmpere og hurtigt imødekomme yderligere humanitære behov som følge af den politiske krise, navnlig hvad angår internt fordrevnes behov og sikkerhed;

| 29. | er foruroliget over den forventede stigning på 10 %-40 % i antallet af zimbabwere, der krydser grænserne i de kommende uger; bemærker, at det blandt disse indvandrere især vil være børn, der befinder sig i en særlig sårbar situation med risiko for misbrug, idet de er tvunget til at påtage sig farligt arbejde som udlægning af miner, håndtering af landbrugsmaskiner og sexarbejde for at overleve; |
| --- | --- |

29.

er foruroliget over den forventede stigning på 10 %-40 % i antallet af zimbabwere, der krydser grænserne i de kommende uger; bemærker, at det blandt disse indvandrere især vil være børn, der befinder sig i en særlig sårbar situation med risiko for misbrug, idet de er tvunget til at påtage sig farligt arbejde som udlægning af miner, håndtering af landbrugsmaskiner og sexarbejde for at overleve;

| 30. | opfordrer EU til at standse enhver bistand, der fordeles gennem de nuværende zimbabwiske myndigheder, og i stedet kanalisere den gennem nationale og internationale uafhængige institutioner og organer; |
| --- | --- |

30.

opfordrer EU til at standse enhver bistand, der fordeles gennem de nuværende zimbabwiske myndigheder, og i stedet kanalisere den gennem nationale og internationale uafhængige institutioner og organer;

| 31. | glæder sig over, at kommissær Michels har afgivet løfte om en betydelig forhøjelse af bistanden til Zimbabwe og dens befolkning ved at give tilsagn om 250 mio. EUR i udviklingsbistand, når demokratiet er genetableret, og der er valgt en legitim og troværdig regering; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over, at kommissær Michels har afgivet løfte om en betydelig forhøjelse af bistanden til Zimbabwe og dens befolkning ved at give tilsagn om 250 mio. EUR i udviklingsbistand, når demokratiet er genetableret, og der er valgt en legitim og troværdig regering;

| 32. | insisterer på, at det zimbabwiske folks demokratiske ønsker skal respekteres; opfordrer indtrængende alle dem, der ønsker at deltage i Zimbabwes fremtid, til at samarbejde med kræfterne for demokratisk forandring; |
| --- | --- |

32.

insisterer på, at det zimbabwiske folks demokratiske ønsker skal respekteres; opfordrer indtrængende alle dem, der ønsker at deltage i Zimbabwes fremtid, til at samarbejde med kræfterne for demokratisk forandring;

| 33. | opfordrer den zimbabwiske regering til at opfylde sine forpligtelser i forhold til de demokratiske principper, menneskerettighederne og retsstatsprincippet som medunderskriver af SADC-traktaten og de dertil knyttede protokoller, inklusive SADC's valgprotokol, akten om oprettelse af Den Afrikanske Union og Den Afrikanske Unions charter om menneskerettigheder og befolkningers rettigheder og det nye partnerskab for Afrikas udvikling; |
| --- | --- |

33.

opfordrer den zimbabwiske regering til at opfylde sine forpligtelser i forhold til de demokratiske principper, menneskerettighederne og retsstatsprincippet som medunderskriver af SADC-traktaten og de dertil knyttede protokoller, inklusive SADC's valgprotokol, akten om oprettelse af Den Afrikanske Union og Den Afrikanske Unions charter om menneskerettigheder og befolkningers rettigheder og det nye partnerskab for Afrikas udvikling;

| 34. | opfordrer dem, der har den gode vilje i styrets strukturer og i ZANU-PF, til at tage afstand fra de antidemokratiske kræfter og træffe foranstaltninger til at samarbejde med MDC med henblik på en hurtig forandring, inden det er for sent; |
| --- | --- |

34.

opfordrer dem, der har den gode vilje i styrets strukturer og i ZANU-PF, til at tage afstand fra de antidemokratiske kræfter og træffe foranstaltninger til at samarbejde med MDC med henblik på en hurtig forandring, inden det er for sent;

| 35. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter og regeringer, G8-landenes regeringer, Zimbabwes regering og parlament, Sydafrikas regering og parlament, Commonwealth's generalsekretær, FN's generalsekretær, formændene for henholdsvis Kommissionen og Eksekutivrådet under Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament og, SADC's generalsekretær og medlemsregeringer og det parlamentariske forum. |
| --- | --- |

35.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter og regeringer, G8-landenes regeringer, Zimbabwes regering og parlament, Sydafrikas regering og parlament, Commonwealth's generalsekretær, FN's generalsekretær, formændene for henholdsvis Kommissionen og Eksekutivrådet under Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament og, SADC's generalsekretær og medlemsregeringer og det parlamentariske forum.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0184.

(2)  EUT L 43 af 19.2.2008, s. 39.

(3)  EUT L 50 af 20.2.2004, s. 66.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/69 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/69

---

Torsdag, den 10. juli 2008Rummet og sikkerhed

P6_TA(2008)0365

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om rummet og sikkerhed (2008/2030(INI))

2009/C 294 E/16

Europa-Parlamentet,

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi, »Et sikkert Europa i en bedre verden«, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003,

der henviser til EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben, der ligeledes blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003,

der henviser til Rådets resolution af 21. maj 2007 om den europæiske rumpolitik (1),

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TFEU), traktaten om Den Europæiske Union (TEU), som ændret ved Lissabontraktaten og deres relevante bestemmelser om en europæisk rumpolitik (artikel 189 i TFEU), permanent struktureret sikkerheds- og forsvarssamarbejde (artikel 42, stk. 6, og artikel 46 i TEU og protokol 10) og et forstærket samarbejde på civilområdet (del seks, afsnit III i TFEU), såvel som solidaritetsbestemmelsen (artikel 222 i TFEU) og bestemmelser om gensidig bistand i tilfælde af et væbnet angreb mod en eller flere medlemsstater (artikel 42, stk. 7, i TEU),

der henviser til sin beslutning af 29. januar 2004 om handlingsplanen for gennemførelsen af den europæiske rumpolitik (2),

der henviser til sin beslutning af 14. april 2005 om den europæiske sikkerhedsstrategi (3),

der henviser til traktaten fra 1967 om principper for staters virksomhed ved udforskning og udnyttelse af det ydre rum, herunder månen og andre himmellegemer (traktaten om det ydre rum),

der henviser til samarbejdet mellem EU og Rusland om rumpolitik, som i 2006 førte til indledning af trepartsdialogen om rummet mellem Kommissionen, Den Europæiske Rumorganisation (ESA) og Roscosmos (den russiske føderale rumorganisation),

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0250/2008),

| A. | der henviser til, at friheden for rumbaserede trusler og en sikker bæredygtig adgang til og brug af rummet må være grundprincipperne for den europæiske rumpolitik, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at friheden for rumbaserede trusler og en sikker bæredygtig adgang til og brug af rummet må være grundprincipperne for den europæiske rumpolitik,

| B. | der henviser til de forskellige politiske og sikkerhedsmæssige udfordringer, som EU i stigende grad er stillet overfor, med at gøre en autonom europæisk rumpolitik til en strategisk nødvendighed, |
| --- | --- |

B.

der henviser til de forskellige politiske og sikkerhedsmæssige udfordringer, som EU i stigende grad er stillet overfor, med at gøre en autonom europæisk rumpolitik til en strategisk nødvendighed,

| C. | der henviser til, at manglen på en fælles tilgang til rumpolitik mellem EU's medlemsstater fører til unødvendigt omkostningskrævende programmer, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at manglen på en fælles tilgang til rumpolitik mellem EU's medlemsstater fører til unødvendigt omkostningskrævende programmer,

| D. | der henviser til, at krisestyringsoperationer inden for rammerne af den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP) lider af en mangel på interoperabilitet mellem rumaktiver, som forvaltes af EU's medlemsstater, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at krisestyringsoperationer inden for rammerne af den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP) lider af en mangel på interoperabilitet mellem rumaktiver, som forvaltes af EU's medlemsstater,

| E. | der henviser til, at Den Europæiske Union mangler en omfattende europæisk rumbaseret arkitektur på sikkerheds- og forsvarsområdet, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Den Europæiske Union mangler en omfattende europæisk rumbaseret arkitektur på sikkerheds- og forsvarsområdet,

| F. | der henviser til, at udviklingen af en ny generation af løfteraketter tager omtrent 15 år, og at den nuværende generation af løfteraketter skal udskiftes inden de næste 20 år, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at udviklingen af en ny generation af løfteraketter tager omtrent 15 år, og at den nuværende generation af løfteraketter skal udskiftes inden de næste 20 år,

| G. | der henviser til, at der gøres hurtige fremskridt med at udvikle rumaktiver af USA, Rusland, Japan og andre nye rumfartsnationer, frem for alt af Kina, Indien, Sydkorea, Taiwan, Brasilien, Israel, Iran, Malaysia, Pakistan, Sydafrika og Tyrkiet, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der gøres hurtige fremskridt med at udvikle rumaktiver af USA, Rusland, Japan og andre nye rumfartsnationer, frem for alt af Kina, Indien, Sydkorea, Taiwan, Brasilien, Israel, Iran, Malaysia, Pakistan, Sydafrika og Tyrkiet,

| H. | der henviser til, at det franske formandskab for Den Europæiske Union i andet halvår 2008 vil gøre fremme af den europæiske rumpolitik til en af sine prioriteter, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det franske formandskab for Den Europæiske Union i andet halvår 2008 vil gøre fremme af den europæiske rumpolitik til en af sine prioriteter,

| I. | der henviser til, at servicering i kredsløb med anvendelse af midler på stedet er et af de mest omkostningseffektive elementer i en rumarkitektur og etableringen af en bæredygtig flåde af rumaktiver, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at servicering i kredsløb med anvendelse af midler på stedet er et af de mest omkostningseffektive elementer i en rumarkitektur og etableringen af en bæredygtig flåde af rumaktiver,

Generelt

| 1. | konstaterer betydningen af rumdimensionen for Den Europæiske Unions sikkerhed og behovet for en fælles tilgang, der er nødvendig for at forsvare europæiske interesser i rummet; |
| --- | --- |

1.

konstaterer betydningen af rumdimensionen for Den Europæiske Unions sikkerhed og behovet for en fælles tilgang, der er nødvendig for at forsvare europæiske interesser i rummet;

| 2. | understreger behovet for rumaktiver, således at Den Europæiske Unions politiske og diplomatiske aktiviteter kan baseres på uafhængige, pålidelige og fuldstændige oplysninger til fordel for konfliktforebyggelsespolitikker, krisestyringsoperationer og global sikkerhed, navnlig med hensyn til overvågning af spredning af masseødelæggelsesvåben og transportmidler hertil og kontrol med overholdelsen af internationale traktater, smugling på tværs af grænserne af lette våben og håndvåben, beskyttelse af kritisk infrastruktur, Den Europæiske Unions grænser samt civilbeskyttelse i tilfælde af naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer og kriser; |
| --- | --- |

2.

understreger behovet for rumaktiver, således at Den Europæiske Unions politiske og diplomatiske aktiviteter kan baseres på uafhængige, pålidelige og fuldstændige oplysninger til fordel for konfliktforebyggelsespolitikker, krisestyringsoperationer og global sikkerhed, navnlig med hensyn til overvågning af spredning af masseødelæggelsesvåben og transportmidler hertil og kontrol med overholdelsen af internationale traktater, smugling på tværs af grænserne af lette våben og håndvåben, beskyttelse af kritisk infrastruktur, Den Europæiske Unions grænser samt civilbeskyttelse i tilfælde af naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer og kriser;

| 3. | glæder sig over, at »Rumrådet« har vedtaget den europæiske rumpolitik som blev foreslået i en fælles meddelelse fra Kommissionen og Den Europæiske Rumorganisation (COM(2007)0212), navnlig kapitlet om sikkerhed og forsvar, men beklager, at der ikke under de »nøglespørgsmål, der skal overvejes ved udviklingen af en strategi for internationale forbindelser« (jf. bilag 3 til Rådets ovennævnte resolution af 21. maj 2007) henvises til truslen om bevæbning af rummet; henstiller derfor til, at der i den reviderede europæiske sikkerhedsstrategi i passende omfang tages hensyn til denne politik, og er af den opfattelse, at rumspørgsmål bør afspejles i den eventuelle hvidbog om sikkerheds- og forsvarspolitikken; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over, at »Rumrådet« har vedtaget den europæiske rumpolitik som blev foreslået i en fælles meddelelse fra Kommissionen og Den Europæiske Rumorganisation (COM(2007)0212), navnlig kapitlet om sikkerhed og forsvar, men beklager, at der ikke under de »nøglespørgsmål, der skal overvejes ved udviklingen af en strategi for internationale forbindelser« (jf. bilag 3 til Rådets ovennævnte resolution af 21. maj 2007) henvises til truslen om bevæbning af rummet; henstiller derfor til, at der i den reviderede europæiske sikkerhedsstrategi i passende omfang tages hensyn til denne politik, og er af den opfattelse, at rumspørgsmål bør afspejles i den eventuelle hvidbog om sikkerheds- og forsvarspolitikken;

| 4. | noterer sig indarbejdelsen af et retsgrundlag for den europæiske rumpolitik i Lissabontraktaten; glæder sig også over den mulighed, som det og Rådet har fået, for at udarbejde de nødvendige foranstaltninger i forbindelse med udformningen af et europæisk rumprogram efter den almindelige lovgivningsprocedure; opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet og Rådet et passende forslag til sådanne foranstaltninger sammen med en meddelelse om oprettelsen af relevante forbindelser med Den Europæiske Rumorganisation; glæder sig også over muligheden for permanent struktureret sikkerheds- og forsvarssamarbejde og forstærket samarbejde på civilområdet; |
| --- | --- |

4.

noterer sig indarbejdelsen af et retsgrundlag for den europæiske rumpolitik i Lissabontraktaten; glæder sig også over den mulighed, som det og Rådet har fået, for at udarbejde de nødvendige foranstaltninger i forbindelse med udformningen af et europæisk rumprogram efter den almindelige lovgivningsprocedure; opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet og Rådet et passende forslag til sådanne foranstaltninger sammen med en meddelelse om oprettelsen af relevante forbindelser med Den Europæiske Rumorganisation; glæder sig også over muligheden for permanent struktureret sikkerheds- og forsvarssamarbejde og forstærket samarbejde på civilområdet;

| 5. | opfordrer Den Europæiske Unions medlemsstater, Den Europæiske Rumorganisation og de forskellige interessenter til at gøre mere og bedre brug af de eksisterende nationale og multinationale rumsystemer og fremme deres indbyrdes komplementaritet; bemærker i denne forbindelse, at der er brug for fælles kapacitet for ESFP på mindst følgende områder: telekommunikation, informationsstyring, observation og navigation; opfordrer til, at disse oplysninger deles og udveksles i overensstemmelse med EU's koncept for arkitekturen for netværkscentrede operationer; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Den Europæiske Unions medlemsstater, Den Europæiske Rumorganisation og de forskellige interessenter til at gøre mere og bedre brug af de eksisterende nationale og multinationale rumsystemer og fremme deres indbyrdes komplementaritet; bemærker i denne forbindelse, at der er brug for fælles kapacitet for ESFP på mindst følgende områder: telekommunikation, informationsstyring, observation og navigation; opfordrer til, at disse oplysninger deles og udveksles i overensstemmelse med EU's koncept for arkitekturen for netværkscentrede operationer;

| 6. | glæder sig over den indsats, som det internationale akademi for astronautik (International Academy of Astronautics) og den internationale sammenslutning for fremme af sikkerhed i rummet (International Association for the Advancement of Space Safety) gør for at fremme oprydning, forståelse og foranstaltninger i forbindelse med rumskrot; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over den indsats, som det internationale akademi for astronautik (International Academy of Astronautics) og den internationale sammenslutning for fremme af sikkerhed i rummet (International Association for the Advancement of Space Safety) gør for at fremme oprydning, forståelse og foranstaltninger i forbindelse med rumskrot;

Uafhængig trusselsvurdering

| 7. | opfordrer EU's medlemsstater til at samle og udveksle geospatiale efterretninger, der er nødvendige for EU's uafhængige trusselsvurdering; |
| --- | --- |

7.

opfordrer EU's medlemsstater til at samle og udveksle geospatiale efterretninger, der er nødvendige for EU's uafhængige trusselsvurdering;

Jordobservation og rekognoscering

| 8. | opfordrer indtrængende til, at Den Europæiske Unions Satellitcenter (EUSC) udvikles fuldt ud for i fuldt omfang at udnytte sit potentiale; henstiller desuden til, at der hurtigt indgås aftaler mellem Den Europæiske Unions Satellitcenter og EU's medlemsstater for at levere billedmateriale til EFSP-operationer og øverstbefalende for styrker, samtidig med at man sikrer komplementaritet med observationskapaciteten i den globale miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) og de afledte sikkerhedsrelaterede oplysninger; glæder sig i denne forbindelse over projektet vedrørende stationen for taktisk anvendelse af billedmateriale, som gennemføres i fællesskab af Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) og Den Europæiske Unions Satellitcenter; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende til, at Den Europæiske Unions Satellitcenter (EUSC) udvikles fuldt ud for i fuldt omfang at udnytte sit potentiale; henstiller desuden til, at der hurtigt indgås aftaler mellem Den Europæiske Unions Satellitcenter og EU's medlemsstater for at levere billedmateriale til EFSP-operationer og øverstbefalende for styrker, samtidig med at man sikrer komplementaritet med observationskapaciteten i den globale miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) og de afledte sikkerhedsrelaterede oplysninger; glæder sig i denne forbindelse over projektet vedrørende stationen for taktisk anvendelse af billedmateriale, som gennemføres i fællesskab af Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) og Den Europæiske Unions Satellitcenter;

| 9. | henstiller EU til at udvikle et fælles koncept for geospatiale efterretninger ved at gøre det muligt at inddrage EUSC i planlægningen af alle ESFP-operationer, som kræver rumbaserede observationer og efterretninger; henstiller EUSC til at etablere et sikkert kommunikationslink for at støtte ESFP-operationer ikke kun med de operative hovedkvarterer, som er placeret i EU, men også med styrkehovedkvarterer i det udsendte område; foreslår desuden, at EU undersøger muligheden for et finansielt bidrag til EUSC fra EU's budget for at fremskaffe tilstrækkelige midler for at imødekomme de stigende behov for ESFP-operationer; |
| --- | --- |

9.

henstiller EU til at udvikle et fælles koncept for geospatiale efterretninger ved at gøre det muligt at inddrage EUSC i planlægningen af alle ESFP-operationer, som kræver rumbaserede observationer og efterretninger; henstiller EUSC til at etablere et sikkert kommunikationslink for at støtte ESFP-operationer ikke kun med de operative hovedkvarterer, som er placeret i EU, men også med styrkehovedkvarterer i det udsendte område; foreslår desuden, at EU undersøger muligheden for et finansielt bidrag til EUSC fra EU's budget for at fremskaffe tilstrækkelige midler for at imødekomme de stigende behov for ESFP-operationer;

| 10. | opfordrer indtrængende EU's medlemsstater, som har adgang til forskellige typer radarsatellitter, optiske satellitter, vejrsatellitter og rekognosceringssystemer (Helios, SAR-Lupe, TerraSAR-X, Rapid Eye, Cosmo-Skymed, Pleiades), til at sikre deres kompatibilitet; glæder sig over de bilaterale og multilaterale aftaler mellem førende EU-lande (f.eks. SPOT, ORFEO, Helios-samarbejdsrammen, Schwerin-aftalen og det kommende MUSIS); henstiller til, at MUSIS-systemet gennemføres inden for europæiske rammer og finansieres med midler fra EU's budget; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende EU's medlemsstater, som har adgang til forskellige typer radarsatellitter, optiske satellitter, vejrsatellitter og rekognosceringssystemer (Helios, SAR-Lupe, TerraSAR-X, Rapid Eye, Cosmo-Skymed, Pleiades), til at sikre deres kompatibilitet; glæder sig over de bilaterale og multilaterale aftaler mellem førende EU-lande (f.eks. SPOT, ORFEO, Helios-samarbejdsrammen, Schwerin-aftalen og det kommende MUSIS); henstiller til, at MUSIS-systemet gennemføres inden for europæiske rammer og finansieres med midler fra EU's budget;

| 11. | fremhæver betydningen af GMES for Den Europæiske Unions udenrigs- såvel som sikkerheds- og forsvarspolitik; opfordrer indtrængende til oprettelse af en driftsbudgetpost for at sikre GMES' tjenester som svar på brugernes behov; |
| --- | --- |

11.

fremhæver betydningen af GMES for Den Europæiske Unions udenrigs- såvel som sikkerheds- og forsvarspolitik; opfordrer indtrængende til oprettelse af en driftsbudgetpost for at sikre GMES' tjenester som svar på brugernes behov;

Navigation — positionering — tidsbestemmelse

| 12. | understreger nødvendigheden af Galileo til uafhængige ESFP-operationer, for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, Europas egen sikkerhed og EU's strategiske autonomi; bemærker navnlig, at dens offentligt-regulerede tjeneste vil være afgørende inden for navigation, positionering og tidsbestemmelse ikke mindst for at undgå unødvendige risici; |
| --- | --- |

12.

understreger nødvendigheden af Galileo til uafhængige ESFP-operationer, for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, Europas egen sikkerhed og EU's strategiske autonomi; bemærker navnlig, at dens offentligt-regulerede tjeneste vil være afgørende inden for navigation, positionering og tidsbestemmelse ikke mindst for at undgå unødvendige risici;

| 13. | bemærker, at Parlamentet og Rådet under førstebehandlingen er nået til enighed om forslaget til forordning om den videre gennemførelse af de europæiske satellitnavigationsprogrammer (Egnos og Galileo), hvori det fastslås, at Fællesskabet er systemets ejer, og at dets udviklingsfase er fuldt ud finansieret over Fællesskabets budget; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at Parlamentet og Rådet under førstebehandlingen er nået til enighed om forslaget til forordning om den videre gennemførelse af de europæiske satellitnavigationsprogrammer (Egnos og Galileo), hvori det fastslås, at Fællesskabet er systemets ejer, og at dets udviklingsfase er fuldt ud finansieret over Fællesskabets budget;

| 14. | henleder opmærksomheden på sin beslutning, der blev vedtaget den 23. april 2008 om de europæiske satellitnavigationsprogrammer (Egnos og Galileo) (4), navnlig om at programmerne Egnos og Galileo bør anses som nogle af de vigtigste elementer i det fremtidige europæiske rumprogram, samt på styringen af programmerne sammen med Det Interinstitutionelle Galileopanel, som kan fungere som en model for udviklingen af en europæisk rumpolitik; |
| --- | --- |

14.

henleder opmærksomheden på sin beslutning, der blev vedtaget den 23. april 2008 om de europæiske satellitnavigationsprogrammer (Egnos og Galileo) (4), navnlig om at programmerne Egnos og Galileo bør anses som nogle af de vigtigste elementer i det fremtidige europæiske rumprogram, samt på styringen af programmerne sammen med Det Interinstitutionelle Galileopanel, som kan fungere som en model for udviklingen af en europæisk rumpolitik;

Telekommunikation

| 15. | understreger nødvendigheden af en sikker satellitkommunikation til ESFP-operationer (EU's Militærstab, EU's hovedkvarterer, deployerbare hovedkvarterer) og EU-medlemsstaters udstationeringer under FN, NATO og andre lignende organisationer; |
| --- | --- |

15.

understreger nødvendigheden af en sikker satellitkommunikation til ESFP-operationer (EU's Militærstab, EU's hovedkvarterer, deployerbare hovedkvarterer) og EU-medlemsstaters udstationeringer under FN, NATO og andre lignende organisationer;

| 16. | anmoder om, at de nuværende og kommende satellittelekommunikationssystemer, som findes i EU's medlemsstater (f.eks. Skynet, Syracuse, Sicral, SATCOM Bw, Spainsat) er indbyrdes kompatible for at bidrage til omkostningsreduktion; |
| --- | --- |

16.

anmoder om, at de nuværende og kommende satellittelekommunikationssystemer, som findes i EU's medlemsstater (f.eks. Skynet, Syracuse, Sicral, SATCOM Bw, Spainsat) er indbyrdes kompatible for at bidrage til omkostningsreduktion;

| 17. | støtter Kommissionens og Det Europæiske Forsvarsagenturs igangværende samarbejde om en softwaredefineret radio (SDR); bemærker, at SDR vil bidrage til bedre interoperabilitet i telekommunikationssystemernes jordsegment; |
| --- | --- |

17.

støtter Kommissionens og Det Europæiske Forsvarsagenturs igangværende samarbejde om en softwaredefineret radio (SDR); bemærker, at SDR vil bidrage til bedre interoperabilitet i telekommunikationssystemernes jordsegment;

| 18. | henstiller til, at der opnås besparelser ved fælles anvendelse af infrastrukturen på jorden, der støtter forskellige nationale telekommunikationssystemer; |
| --- | --- |

18.

henstiller til, at der opnås besparelser ved fælles anvendelse af infrastrukturen på jorden, der støtter forskellige nationale telekommunikationssystemer;

| 19. | støtter muligheden for at finansiere kommende europæiske satellittelekommunikationssystemer, der støtter ESFP-operationer, med midler fra EU's budget; |
| --- | --- |

19.

støtter muligheden for at finansiere kommende europæiske satellittelekommunikationssystemer, der støtter ESFP-operationer, med midler fra EU's budget;

Overvågning i rummet

| 20. | støtter oprettelsen af et europæisk overvågningssystem i rummet, som kunne føre til at opnå viden om situationen i rummet (herunder f.eks. GRAVES og TIRA) for at overvåge ruminfrastrukturen, rumskrot og eventuelt andre farer; |
| --- | --- |

20.

støtter oprettelsen af et europæisk overvågningssystem i rummet, som kunne føre til at opnå viden om situationen i rummet (herunder f.eks. GRAVES og TIRA) for at overvåge ruminfrastrukturen, rumskrot og eventuelt andre farer;

| 21. | støtter muligheden for at finansiere det kommende europæiske vidensystem om situationen i rummet med midler fra EU's budget; |
| --- | --- |

21.

støtter muligheden for at finansiere det kommende europæiske vidensystem om situationen i rummet med midler fra EU's budget;

Satellitbaseret varsling mod ballistiske missiler

| 22. | beklager, at EU's medlemsstater ikke har adgang til aktuelle data om affyring af ballistiske missiler i verden; støtter derfor projekter, som vil bidrage til en satellitbaseret varsling mod affyring af ballistiske missiler (som f.eks. det franske Spirale); kræver desuden, at de oplysninger, som fremskaffes via disse kommende systemer, stilles til rådighed for EU's medlemsstater for at beskytte deres befolkning og fremme mulige modforanstaltninger samt for at kontrollere overholdelsen af traktaten om ikke-spredning af kernevåben og for at fremme ESFP-operationer og sikre Europas sikkerhedsinteresser; |
| --- | --- |

22.

beklager, at EU's medlemsstater ikke har adgang til aktuelle data om affyring af ballistiske missiler i verden; støtter derfor projekter, som vil bidrage til en satellitbaseret varsling mod affyring af ballistiske missiler (som f.eks. det franske Spirale); kræver desuden, at de oplysninger, som fremskaffes via disse kommende systemer, stilles til rådighed for EU's medlemsstater for at beskytte deres befolkning og fremme mulige modforanstaltninger samt for at kontrollere overholdelsen af traktaten om ikke-spredning af kernevåben og for at fremme ESFP-operationer og sikre Europas sikkerhedsinteresser;

Signalefterretninger

| 23. | støtter udveksling af signalefterretninger (elektroniske efterretninger som f.eks. den franske Essaim og kommunikationsefterretninger) på europæisk plan; |
| --- | --- |

23.

støtter udveksling af signalefterretninger (elektroniske efterretninger som f.eks. den franske Essaim og kommunikationsefterretninger) på europæisk plan;

Uafhængig adgang til rummet og det internationale miljø

| 24. | støtter, at Den Europæiske Union får sikker, uafhængig og bæredygtig adgang til rummet som en af forudsætningerne for dens autonome indsats; |
| --- | --- |

24.

støtter, at Den Europæiske Union får sikker, uafhængig og bæredygtig adgang til rummet som en af forudsætningerne for dens autonome indsats;

| 25. | henstiller til, at europæiske ikke-kommercielle satellitter sendes i kredsløb ved hjælp af europæiske løfteraketter, som fortrinsvis skal affyres fra Den Europæiske Unions territorium, under hensyntagen til forsyningssikkerheden og beskyttelsen af den europæiske forsvarsteknologi og -industri; |
| --- | --- |

25.

henstiller til, at europæiske ikke-kommercielle satellitter sendes i kredsløb ved hjælp af europæiske løfteraketter, som fortrinsvis skal affyres fra Den Europæiske Unions territorium, under hensyntagen til forsyningssikkerheden og beskyttelsen af den europæiske forsvarsteknologi og -industri;

| 26. | påpeger, at det er nødvendigt at intensivere udviklingen af en forbedret Ariane 5, som skal være til rådighed inden 2015; |
| --- | --- |

26.

påpeger, at det er nødvendigt at intensivere udviklingen af en forbedret Ariane 5, som skal være til rådighed inden 2015;

| 27. | henstiller til, at der snarest muligt foretages en strategisk, langsigtet investering i nye europæiske løfteraketter for at holde trit med den stigende konkurrence på verdensplan; kræver i forbindelse med dette projekt øget budgetdisciplin og tidsmæssig disciplin; |
| --- | --- |

27.

henstiller til, at der snarest muligt foretages en strategisk, langsigtet investering i nye europæiske løfteraketter for at holde trit med den stigende konkurrence på verdensplan; kræver i forbindelse med dette projekt øget budgetdisciplin og tidsmæssig disciplin;

| 28. | henstiller til, at der etableres servicering i kredsløb (on-orbit servicing) med henblik på at øge operationelle rumaktivers holdbarhed, stabilitet, brugbarhed og operationelle effektivitet og samtidig nedbringe udgifterne til ibrugtagning og vedligeholdelse af aktiver; |
| --- | --- |

28.

henstiller til, at der etableres servicering i kredsløb (on-orbit servicing) med henblik på at øge operationelle rumaktivers holdbarhed, stabilitet, brugbarhed og operationelle effektivitet og samtidig nedbringe udgifterne til ibrugtagning og vedligeholdelse af aktiver;

Forvaltning

| 29. | opfordrer til, at der skabes en stærk samarbejdsramme, der går på tværs af søjler, for rum- og sikkerhedsanliggender med deltagelse af alle relevante aktører (dvs. Kommissionen, Rådet, Det Europæiske Forsvarsagentur og EU's Satellitcenter) for at tage hensyn til sikkerhedspolitiske spørgsmål og sikre datasikkerhed i forbindelse med ESFP; |
| --- | --- |

29.

opfordrer til, at der skabes en stærk samarbejdsramme, der går på tværs af søjler, for rum- og sikkerhedsanliggender med deltagelse af alle relevante aktører (dvs. Kommissionen, Rådet, Det Europæiske Forsvarsagentur og EU's Satellitcenter) for at tage hensyn til sikkerhedspolitiske spørgsmål og sikre datasikkerhed i forbindelse med ESFP;

| 30. | henstiller kraftigt til fremme af lige adgang for alle EU-medlemsstater til operationelle data indsamlet ved hjælp af rumaktiver inden for en styrket ESFP-ramme; |
| --- | --- |

30.

henstiller kraftigt til fremme af lige adgang for alle EU-medlemsstater til operationelle data indsamlet ved hjælp af rumaktiver inden for en styrket ESFP-ramme;

| 31. | henstiller til, at de administrative og finansielle muligheder for forvaltning af rumrelaterede aktiviteter udvikles af Det Europæiske Forsvarsagentur; |
| --- | --- |

31.

henstiller til, at de administrative og finansielle muligheder for forvaltning af rumrelaterede aktiviteter udvikles af Det Europæiske Forsvarsagentur;

Finansiering

| 32. | påpeger, at der i EU's budget er afsat midler af til udgifter på omtrent 5 250 000 000 EUR i 2007-2013, til fælles europæiske rumaktiviteter, som i gennemsnit vil føre til en udgift på 750 000 000 EUR årligt i denne periode; |
| --- | --- |

32.

påpeger, at der i EU's budget er afsat midler af til udgifter på omtrent 5 250 000 000 EUR i 2007-2013, til fælles europæiske rumaktiviteter, som i gennemsnit vil føre til en udgift på 750 000 000 EUR årligt i denne periode;

| 33. | opfordrer Den Europæiske Union til at afsætte et driftsbudget for rumaktiver, som fremmer ESFP og europæiske sikkerhedsinteresser; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Den Europæiske Union til at afsætte et driftsbudget for rumaktiver, som fremmer ESFP og europæiske sikkerhedsinteresser;

| 34. | er foruroliget over, at manglen på koordination mellem medlemsstaterne medfører ressourceknaphed, som skyldes unødvendig overlapning af aktiviteter; støtter derfor tanken om at iværksætte fælles programmer mellem medlemsstaterne, som vil føre til omkostningsbesparelser på langt sigt; |
| --- | --- |

34.

er foruroliget over, at manglen på koordination mellem medlemsstaterne medfører ressourceknaphed, som skyldes unødvendig overlapning af aktiviteter; støtter derfor tanken om at iværksætte fælles programmer mellem medlemsstaterne, som vil føre til omkostningsbesparelser på langt sigt;

| 35. | bemærker endvidere, at omkostningen ved ikke at have en fælles europæisk tilgang med hensyn til indkøb, vedligeholdelse og anvendelse af rumaktiver anslås til flere hundrede millioner EUR; |
| --- | --- |

35.

bemærker endvidere, at omkostningen ved ikke at have en fælles europæisk tilgang med hensyn til indkøb, vedligeholdelse og anvendelse af rumaktiver anslås til flere hundrede millioner EUR;

| 36. | påpeger, som erfaringerne har vist, at omfattende fælles projekter ikke behørigt kan forvaltes, når 27 forskellige nationale budgetmyndigheder anvender princippet om »rimeligt afkast«; henstiller derfor kraftigt til, at disse projekter og programmer finansieres fra EU's budget; |
| --- | --- |

36.

påpeger, som erfaringerne har vist, at omfattende fælles projekter ikke behørigt kan forvaltes, når 27 forskellige nationale budgetmyndigheder anvender princippet om »rimeligt afkast«; henstiller derfor kraftigt til, at disse projekter og programmer finansieres fra EU's budget;

| 37. | bemærker, at det ifølge eksperters foreløbige skøn anslås, at de investeringer, der er nødvendige for at imødekomme Europas sikkerheds- og forsvarsbehov for satellittelekommunikationssystemer og EU's midler til jordobservation og indsamling af oplysninger, herunder signalefterretninger bør forhøjes væsentligt, således at behovene og ambitionerne i en omfattende rumpolitik kan opfyldes; |
| --- | --- |

37.

bemærker, at det ifølge eksperters foreløbige skøn anslås, at de investeringer, der er nødvendige for at imødekomme Europas sikkerheds- og forsvarsbehov for satellittelekommunikationssystemer og EU's midler til jordobservation og indsamling af oplysninger, herunder signalefterretninger bør forhøjes væsentligt, således at behovene og ambitionerne i en omfattende rumpolitik kan opfyldes;

| 38. | mener, at Den Europæiske Union, Den Europæiske Rumorganisation, Det Europæiske Forsvarsagentur og deres medlemsstater bør sørge for pålidelig og tilstrækkelig finansiering til de planlagte rumaktiviteter og den dermed forbundne forskning; understreger den store betydning af midler fra EU's budget som f.eks. til Galileo-projektet; |
| --- | --- |

38.

mener, at Den Europæiske Union, Den Europæiske Rumorganisation, Det Europæiske Forsvarsagentur og deres medlemsstater bør sørge for pålidelig og tilstrækkelig finansiering til de planlagte rumaktiviteter og den dermed forbundne forskning; understreger den store betydning af midler fra EU's budget som f.eks. til Galileo-projektet;

Beskyttelse af ruminfrastruktur

| 39. | understreger sårbarheden ved strategiske rumaktiver såvel som ved den infrastruktur, der gør det muligt at få adgang til rummet, f.eks. løfteraketter og rumhavne; understreger derfor behovet for at have dem tilstrækkeligt beskyttet ved hjælp af et jordbaseret taktisk missilforsvar, fly og overvågningssystemer i rummet; støtter desuden, at data udveksles med internationale partnere i tilfælde af, at en fjendtlig handling sætter satellitterne ud af drift; |
| --- | --- |

39.

understreger sårbarheden ved strategiske rumaktiver såvel som ved den infrastruktur, der gør det muligt at få adgang til rummet, f.eks. løfteraketter og rumhavne; understreger derfor behovet for at have dem tilstrækkeligt beskyttet ved hjælp af et jordbaseret taktisk missilforsvar, fly og overvågningssystemer i rummet; støtter desuden, at data udveksles med internationale partnere i tilfælde af, at en fjendtlig handling sætter satellitterne ud af drift;

| 40. | kræver, at sårbarheden ved kommende europæiske satellitsystemer mindskes via beskyttelse mod støjsending, afskærmning, servicering i kredsløb, og arkitekturer med en sammensætning af høje kredsløb og flere kredsløb (high-orbit and multi-orbital constellation architectures); |
| --- | --- |

40.

kræver, at sårbarheden ved kommende europæiske satellitsystemer mindskes via beskyttelse mod støjsending, afskærmning, servicering i kredsløb, og arkitekturer med en sammensætning af høje kredsløb og flere kredsløb (high-orbit and multi-orbital constellation architectures);

| 41. | understreger, at beskyttelsesforanstaltningerne fuldt ud skal være i overensstemmelse med internationale standarder for fredelig anvendelse af rummet og fælles vedtagne gennemsigtighedsfremmende og tillidsskabende foranstaltninger; opfordrer EU's medlemsstater til at undersøge muligheden for at udarbejde retligt eller politisk bindende »færdselsregler« for rumaktører sammen med en ordning for styring af rumtrafikken; |
| --- | --- |

41.

understreger, at beskyttelsesforanstaltningerne fuldt ud skal være i overensstemmelse med internationale standarder for fredelig anvendelse af rummet og fælles vedtagne gennemsigtighedsfremmende og tillidsskabende foranstaltninger; opfordrer EU's medlemsstater til at undersøge muligheden for at udarbejde retligt eller politisk bindende »færdselsregler« for rumaktører sammen med en ordning for styring af rumtrafikken;

| 42. | understreger, at avanceret kommunikation som følge af denne sårbarhed aldrig bør være baseret på rumbaserede teknologier alene; |
| --- | --- |

42.

understreger, at avanceret kommunikation som følge af denne sårbarhed aldrig bør være baseret på rumbaserede teknologier alene;

Internationale juridiske regler for udnyttelse af rummet

| 43. | gentager betydningen af princippet om at bruge rummet til fredelige formål, som det er fastsat i den ovennævnte traktat fra 1967 om det ydre rum; er derfor bekymret over den mulige kommende bevæbning af rummet; |
| --- | --- |

43.

gentager betydningen af princippet om at bruge rummet til fredelige formål, som det er fastsat i den ovennævnte traktat fra 1967 om det ydre rum; er derfor bekymret over den mulige kommende bevæbning af rummet;

| 44. | opfordrer indtrængende til, at europæisk rumpolitik under ingen omstændigheder kommer til at bidrage til den generelle militarisering og bevæbning af rummet; |
| --- | --- |

44.

opfordrer indtrængende til, at europæisk rumpolitik under ingen omstændigheder kommer til at bidrage til den generelle militarisering og bevæbning af rummet;

| 45. | kræver, at de internationale juridiske regler styrkes for at regulere og beskytte ikke-aggressiv brug af rummet og til at styrke gennemsigtighedsfremmende og tillidsskabende foranstaltninger inden for rammerne af FN's Komité for Fredelig Udnyttelse af det Ydre Rum (COPUOS), som fastsætter retningslinjer for nedbringelse af mængden af rumskrot, der er i overensstemmelse med den tværinstitutionelle komité for skrotkoordinerings retningslinjer samt den multilaterale aftale om forebyggelse af et våbenkapløb i det ydre rum, som FN's nedrustningskonference er ved at udarbejde; opfordrer desuden EU-formandskabet til proaktivt at repræsentere EU i COPUOS; opfordrer EU's institutioner til at arbejde for en konference med henblik på en revision af traktaten om det ydre rum med det formål at styrke den og udvide dens anvendelsesområde, så alle former for våben i rummet bliver forbudt; |
| --- | --- |

45.

kræver, at de internationale juridiske regler styrkes for at regulere og beskytte ikke-aggressiv brug af rummet og til at styrke gennemsigtighedsfremmende og tillidsskabende foranstaltninger inden for rammerne af FN's Komité for Fredelig Udnyttelse af det Ydre Rum (COPUOS), som fastsætter retningslinjer for nedbringelse af mængden af rumskrot, der er i overensstemmelse med den tværinstitutionelle komité for skrotkoordinerings retningslinjer samt den multilaterale aftale om forebyggelse af et våbenkapløb i det ydre rum, som FN's nedrustningskonference er ved at udarbejde; opfordrer desuden EU-formandskabet til proaktivt at repræsentere EU i COPUOS; opfordrer EU's institutioner til at arbejde for en konference med henblik på en revision af traktaten om det ydre rum med det formål at styrke den og udvide dens anvendelsesområde, så alle former for våben i rummet bliver forbudt;

| 46. | opfordrer alle internationale aktører til at afstå fra at bruge offensivt udstyr i rummet; er især bekymret over anvendelsen af destruktiv kraft mod satellitter, som f.eks. den kinesiske antisatellittest i januar 2007, og konsekvenserne for sikkerheden i rummet af den massive forøgelse af mængden af rumskrot; henstiller derfor til, at der vedtages retligt bindende internationale instrumenter, der fokuserer på forbud mod brug af våben mod rumaktiver og udstationering af våben i rummet; |
| --- | --- |

46.

opfordrer alle internationale aktører til at afstå fra at bruge offensivt udstyr i rummet; er især bekymret over anvendelsen af destruktiv kraft mod satellitter, som f.eks. den kinesiske antisatellittest i januar 2007, og konsekvenserne for sikkerheden i rummet af den massive forøgelse af mængden af rumskrot; henstiller derfor til, at der vedtages retligt bindende internationale instrumenter, der fokuserer på forbud mod brug af våben mod rumaktiver og udstationering af våben i rummet;

| 47. | opfordrer alle brugere af rummet til at registrere deres satellitter, inklusive de militære satellitter som en tillidsskabende foranstaltning til fordel for rumsikkerhed for at øge gennemsigtigheden; støtter Rådets bestræbelser på at indføre en omfattende EU-adfærdskodeks for rumobjekter; kræver, at denne kodeks gøres til et retligt bindende instrument; |
| --- | --- |

47.

opfordrer alle brugere af rummet til at registrere deres satellitter, inklusive de militære satellitter som en tillidsskabende foranstaltning til fordel for rumsikkerhed for at øge gennemsigtigheden; støtter Rådets bestræbelser på at indføre en omfattende EU-adfærdskodeks for rumobjekter; kræver, at denne kodeks gøres til et retligt bindende instrument;

| 48. | opfordrer indtrængende De Forenede Nationer og Den Europæiske Union til at engagere sig i en aktiv reduktion og beskyttelse mod rumskrot, som er skadeligt for satellitter; |
| --- | --- |

48.

opfordrer indtrængende De Forenede Nationer og Den Europæiske Union til at engagere sig i en aktiv reduktion og beskyttelse mod rumskrot, som er skadeligt for satellitter;

Transatlantisk samarbejde om rumpolitik og missilforsvar

| 49. | opfordrer indtrængende Den Europæiske Union og Den Nordatlantiske Traktats Organisation til at indlede en strategisk dialog om rumpolitik og missilforsvar, dog under hensyntagen til, at det rent retligt er nødvendigt at undgå enhver aktion, der kan være uforenelig med princippet om fredelig anvendelse af rummet, navnlig om satellitkommunikationssystemers komplementaritet og interoperabilitet, overvågning i rummet og varsling mod ballistiske missiler såvel som beskyttelse af europæiske styrker ved hjælp af et taktisk missilforsvarssystem; |
| --- | --- |

49.

opfordrer indtrængende Den Europæiske Union og Den Nordatlantiske Traktats Organisation til at indlede en strategisk dialog om rumpolitik og missilforsvar, dog under hensyntagen til, at det rent retligt er nødvendigt at undgå enhver aktion, der kan være uforenelig med princippet om fredelig anvendelse af rummet, navnlig om satellitkommunikationssystemers komplementaritet og interoperabilitet, overvågning i rummet og varsling mod ballistiske missiler såvel som beskyttelse af europæiske styrker ved hjælp af et taktisk missilforsvarssystem;

| 50. | opfordrer Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater til at indlede en strategisk dialog om brugen af rumaktiver og til i og uden for FN at føre an globalt med henblik på at sikre, at det ydre rum kun anvendes til fredelige formål; |
| --- | --- |

50.

opfordrer Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater til at indlede en strategisk dialog om brugen af rumaktiver og til i og uden for FN at føre an globalt med henblik på at sikre, at det ydre rum kun anvendes til fredelige formål;

Andet internationalt samarbejde

| 51. | glæder sig over det styrkede samarbejde mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation inden for rammerne af den ovennævnte trepartsdialog om rummet, der indledtes i 2006 mellem Kommissionen, Den Europæiske Rumorganisation og Roscosmos, herunder om rumfartsapplikationer (satellitnavigation, jordobservation og satellitkommunikation) såvel som adgang til rummet (løfteraketter og kommende transportsystemer i rummet); |
| --- | --- |

51.

glæder sig over det styrkede samarbejde mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation inden for rammerne af den ovennævnte trepartsdialog om rummet, der indledtes i 2006 mellem Kommissionen, Den Europæiske Rumorganisation og Roscosmos, herunder om rumfartsapplikationer (satellitnavigation, jordobservation og satellitkommunikation) såvel som adgang til rummet (løfteraketter og kommende transportsystemer i rummet);

*

* *

| 52. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Rumorganisation, medlemsstaternes parlamenter og generalsekretærerne for De Forenede Nationer, Den Nordatlantiske Traktats Organisation og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa. |
| --- | --- |

52.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Rumorganisation, medlemsstaternes parlamenter og generalsekretærerne for De Forenede Nationer, Den Nordatlantiske Traktats Organisation og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa.

---

(1)  EUT C 136 af 20.6.2007, s. 1.

(2)  EUT C 96 E af 21.4.2004, s. 136.

(3)  EUT C 33 E af 9.2.2006, s. 580.

(4)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0167.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/75

---

Torsdag, den 10. juli 2008Påståede massegrave i den indisk kontrollerede del af Kashmir

P6_TA(2008)0366

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om påståede massegrave i den indisk kontrollerede del af Kashmir

2009/C 294 E/17

Europa-Parlamentet,

der henviser til betænkningerne fra sin ad hoc-delegation efter dennes besøg i Kashmir den 8.-11. december 2003 og den 20.-24. juni 2004,

der henviser til sin beslutning af 18. maj 2006 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2005 og EU's menneskerettighedspolitik (1),

der henviser til sin betænkning af 24. maj 2007 om Kashmir: den aktuelle situation og fremtidsperspektiverne (2),

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at det forlyder, at der siden 2006 er opdaget i hundredvis af uidentificerede grave i Jammu og Kashmir, og til, at der alene i 18 landsbyer i Uri-distriktet angiveligt er fundet mindst 940 lig, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det forlyder, at der siden 2006 er opdaget i hundredvis af uidentificerede grave i Jammu og Kashmir, og til, at der alene i 18 landsbyer i Uri-distriktet angiveligt er fundet mindst 940 lig,

| B. | der henviser til, at Sammenslutningen af Forældre til Forsvundne Personer, som har base i Srinagar, den 29. marts 2008 offentliggjorde en rapport, hvori der pegedes på eksistensen af adskillige grave på steder, der på grund af deres beliggenhed tæt på kontrollinjen til Pakistan ikke er tilgængelige uden særlig tilladelse fra sikkerhedsstyrkerne, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Sammenslutningen af Forældre til Forsvundne Personer, som har base i Srinagar, den 29. marts 2008 offentliggjorde en rapport, hvori der pegedes på eksistensen af adskillige grave på steder, der på grund af deres beliggenhed tæt på kontrollinjen til Pakistan ikke er tilgængelige uden særlig tilladelse fra sikkerhedsstyrkerne,

| C. | der henviser til, at det ifølge menneskerettighedsorganisationer ikke kan udelukkes, at gravstederne indeholder de jordiske rester af ofre for ulovlige drab, tvungne forsvindinger, tortur og andre overgreb, som har fundet sted inden for rammerne af den væbnede konflikt i Jammu og Kashmir, der nu har stået på siden 1989, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det ifølge menneskerettighedsorganisationer ikke kan udelukkes, at gravstederne indeholder de jordiske rester af ofre for ulovlige drab, tvungne forsvindinger, tortur og andre overgreb, som har fundet sted inden for rammerne af den væbnede konflikt i Jammu og Kashmir, der nu har stået på siden 1989,

| D. | der henviser til, at skønnene vedrørende det forsvundne antal personer siden 1989 varierer meget, idet sammenslutninger af ofrenes familier taler om mere end 8 000 forsvundne personer, mens de statslige myndigheder påstår, at der er tale om mindre end 4 000 forsvundne personer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at skønnene vedrørende det forsvundne antal personer siden 1989 varierer meget, idet sammenslutninger af ofrenes familier taler om mere end 8 000 forsvundne personer, mens de statslige myndigheder påstår, at der er tale om mindre end 4 000 forsvundne personer,

| E. | der henviser til, at en rapport fra 2006 fra det statslige politi bekræftede, at 331 personer var døde i varetægtsfængsel siden 1989, og at der i samme periode var forekommet 111 tvungne forsvindinger efter tilbageholdelse, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en rapport fra 2006 fra det statslige politi bekræftede, at 331 personer var døde i varetægtsfængsel siden 1989, og at der i samme periode var forekommet 111 tvungne forsvindinger efter tilbageholdelse,

| F. | der henviser til, at der fortsat fremsættes påstande om menneskerettighedskrænkelser, selv om den indiske regering i september 2005 afgav tilsagn om ikke længere at ville tolerere menneskerettighedskrænkelser i Jammu og Kashmir, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der fortsat fremsættes påstande om menneskerettighedskrænkelser, selv om den indiske regering i september 2005 afgav tilsagn om ikke længere at ville tolerere menneskerettighedskrænkelser i Jammu og Kashmir,

| G. | der henviser til, at Parvez Imroz, en prisbelønnet menneskerettighedsadvokat, som også er formand for Jammu and Kashmir Coalition of Civil Society og grundlægger af Sammenslutningen af Forældre til Forsvundne Personer, den 30. juni 2008 overlevede et væbnet attentat i Srinagar, som angiveligt blev gennemført af medlemmer af sikkerhedsstyrkerne, og til, at andre medlemmer af International People's Tribunal on Human Rights efter forlydende har været ofre for chikane, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Parvez Imroz, en prisbelønnet menneskerettighedsadvokat, som også er formand for Jammu and Kashmir Coalition of Civil Society og grundlægger af Sammenslutningen af Forældre til Forsvundne Personer, den 30. juni 2008 overlevede et væbnet attentat i Srinagar, som angiveligt blev gennemført af medlemmer af sikkerhedsstyrkerne, og til, at andre medlemmer af International People's Tribunal on Human Rights efter forlydende har været ofre for chikane,

| 1. | opfordrer den indiske regering til at sikre, at der straks foretages uafhængige og upartiske undersøgelser af alle formodede massegrave i Jammu og Kashmir, og til som et øjeblikkeligt første skridt at sikre gravstederne for at bevare bevismaterialet; |
| --- | --- |

1.

opfordrer den indiske regering til at sikre, at der straks foretages uafhængige og upartiske undersøgelser af alle formodede massegrave i Jammu og Kashmir, og til som et øjeblikkeligt første skridt at sikre gravstederne for at bevare bevismaterialet;

| 2. | opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af stabilitetsinstrumentet at tilbyde den indiske regering finansiel og teknisk bistand til en grundig undersøgelse og eventuelle yderligere konfliktløsningsforanstaltninger i Kashmir; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af stabilitetsinstrumentet at tilbyde den indiske regering finansiel og teknisk bistand til en grundig undersøgelse og eventuelle yderligere konfliktløsningsforanstaltninger i Kashmir;

| 3. | opfordrer EU's medlemsstater til at behandle spørgsmålet i den kommende menneskerettighedsdialog, som skal finde sted i anden halvdel af 2008; |
| --- | --- |

3.

opfordrer EU's medlemsstater til at behandle spørgsmålet i den kommende menneskerettighedsdialog, som skal finde sted i anden halvdel af 2008;

| 4. | udtrykker bekymring for den personlige sikkerhed for Parvez Imroz og andre menneskerettighedsaktivister, som undersøger de umarkerede grave og andre påstande om menneskerettighedskrænkelser i Jammu og Kashmir, og opfordrer de indiske myndigheder til at sikre deres beskyttelse og gøre det muligt for dem at udføres deres arbejde uden frygt for chikane og vold; opfordrer kraftigt myndighederne til straks at gennemføre en upartisk undersøgelse af attentatet mod Parvez Imroz, til at offentliggøre undersøgelsesresultaterne og til at retsforfølge de ansvarlige; |
| --- | --- |

4.

udtrykker bekymring for den personlige sikkerhed for Parvez Imroz og andre menneskerettighedsaktivister, som undersøger de umarkerede grave og andre påstande om menneskerettighedskrænkelser i Jammu og Kashmir, og opfordrer de indiske myndigheder til at sikre deres beskyttelse og gøre det muligt for dem at udføres deres arbejde uden frygt for chikane og vold; opfordrer kraftigt myndighederne til straks at gennemføre en upartisk undersøgelse af attentatet mod Parvez Imroz, til at offentliggøre undersøgelsesresultaterne og til at retsforfølge de ansvarlige;

| 5. | gentager sin opfordring til den indiske regering og de statslige myndigheder om at undersøge alle påstande om tvungne forsvindinger; henstiller kraftigt, at alle sager, hvor der hersker mistanke om indblanding af militærpersoner eller sikkerheds- eller lovhåndhævelsesagenter, behandles af en civil domstol, og at der etableres én fælles offentlig database for alle forsvundne personer og alle bjærgede lig; opfordrer EU's medlemsstater til at fremme og støtte alle former for muligt samarbejde mellem den indiske og den pakistanske regering i forbindelse med denne undersøgelse; |
| --- | --- |

5.

gentager sin opfordring til den indiske regering og de statslige myndigheder om at undersøge alle påstande om tvungne forsvindinger; henstiller kraftigt, at alle sager, hvor der hersker mistanke om indblanding af militærpersoner eller sikkerheds- eller lovhåndhævelsesagenter, behandles af en civil domstol, og at der etableres én fælles offentlig database for alle forsvundne personer og alle bjærgede lig; opfordrer EU's medlemsstater til at fremme og støtte alle former for muligt samarbejde mellem den indiske og den pakistanske regering i forbindelse med denne undersøgelse;

| 6. | opfordrer de statslige myndigheder til at sikre, at alle tilbageholdelsesprocedurer opfylder mindstekravene i internationale juridiske standarder, dvs. korrekt behandling, registrering og retsforfølgelse, hurtig kontakt til familiemedlemmer, hurtig adgang til advokater og uafhængige domstole og klare ansvarsforhold i forbindelse med enhver krænkelse af sådanne procedurer; |
| --- | --- |

6.

opfordrer de statslige myndigheder til at sikre, at alle tilbageholdelsesprocedurer opfylder mindstekravene i internationale juridiske standarder, dvs. korrekt behandling, registrering og retsforfølgelse, hurtig kontakt til familiemedlemmer, hurtig adgang til advokater og uafhængige domstole og klare ansvarsforhold i forbindelse med enhver krænkelse af sådanne procedurer;

| 7. | fordømmer på det kraftigste de ulovlige drab, tvungne forsvindinger, torturhandlinger, voldtægter og andre menneskerettighedskrænkelser, der har fundet sted i Jammu og Kashmir siden den væbnede konflikts begyndelse i 1989; kræver, at ofrenes familier tildeles fuld erstatning; |
| --- | --- |

7.

fordømmer på det kraftigste de ulovlige drab, tvungne forsvindinger, torturhandlinger, voldtægter og andre menneskerettighedskrænkelser, der har fundet sted i Jammu og Kashmir siden den væbnede konflikts begyndelse i 1989; kræver, at ofrenes familier tildeles fuld erstatning;

| 8. | opfordrer alle regeringer til at ratificere Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol og til uden forbehold at ratificere og gennemføre FN's konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungne forsvindinger, samt til i medfør af konventionens artikel 31 og 32, at anerkende den kompetence, der er tillagt komitéen om tvungne forsvindinger; |
| --- | --- |

8.

opfordrer alle regeringer til at ratificere Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol og til uden forbehold at ratificere og gennemføre FN's konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungne forsvindinger, samt til i medfør af konventionens artikel 31 og 32, at anerkende den kompetence, der er tillagt komitéen om tvungne forsvindinger;

| 9. | kræver, at FN's særlige rapportører gives fuld adgang til begge sider af kontrollinjen i henhold til det mandat, der er fastlagt i FN's særlige procedurer, navnlig de særlige rapportører om tortur og om udenretslige, summariske eller vilkårlige henrettelser og FN's arbejdsgruppe om tvungne eller ufrivillige forsvindinger; |
| --- | --- |

9.

kræver, at FN's særlige rapportører gives fuld adgang til begge sider af kontrollinjen i henhold til det mandat, der er fastlagt i FN's særlige procedurer, navnlig de særlige rapportører om tortur og om udenretslige, summariske eller vilkårlige henrettelser og FN's arbejdsgruppe om tvungne eller ufrivillige forsvindinger;

| 10. | opfordrer igen det indiske parlament (Lok Sabha) til at ændre loven om beskyttelse af menneskerettighederne for at give den nationale menneskerettighedskommission mulighed for at foretage en uafhængig undersøgelse af påstande om krænkelser begået af medlemmer af de væbnede styrker; |
| --- | --- |

10.

opfordrer igen det indiske parlament (Lok Sabha) til at ændre loven om beskyttelse af menneskerettighederne for at give den nationale menneskerettighedskommission mulighed for at foretage en uafhængig undersøgelse af påstande om krænkelser begået af medlemmer af de væbnede styrker;

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Indiens regering og parlament, Den Islamiske Republik Pakistans regering og parlament, staten Jammu og Kashmirs regering og parlament og FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Indiens regering og parlament, Den Islamiske Republik Pakistans regering og parlament, staten Jammu og Kashmirs regering og parlament og FN's generalsekretær.

---

(1)  EUT C 297 E af 7.12.2006, s. 341.

(2)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 468.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/77

---

Torsdag, den 10. juli 2008Situationen i Bangladesh

P6_TA(2008)0367

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om Bangladesh

2009/C 294 E/18

Europa-Parlamentet,

der henviser til sine tidligere beslutninger om Bangladesh, navnlig beslutningerne af 16. november 2006 (1) og 6. september 2007 (2),

der henviser til samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Folkerepublikken Bangladesh om partnerskab og udvikling (3),

der henviser til den undtagelsestilstand, som Bangladeshs forretningsministerium erklærede den 11. januar 2007,

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at EU har et godt og langvarigt forhold til Bangladesh, bl.a. via samarbejdsaftalen om partnerskab og udvikling, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU har et godt og langvarigt forhold til Bangladesh, bl.a. via samarbejdsaftalen om partnerskab og udvikling,

| B. | der henviser til, at Bangladeshs forretningsministerium den 11. januar 2007 på baggrund af voldshandlinger i tiden op til parlamentsvalget erklærede undtagelsestilstand og kort efter vedtog undtagelseslovgivning, der gav hæren og de paramilitære styrker samme beføjelse til at foretage anholdelser som politiet; der henviser til, at EU's valgobservationsmission efterfølgende indstillede sit arbejde den 22. januar 2007, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Bangladeshs forretningsministerium den 11. januar 2007 på baggrund af voldshandlinger i tiden op til parlamentsvalget erklærede undtagelsestilstand og kort efter vedtog undtagelseslovgivning, der gav hæren og de paramilitære styrker samme beføjelse til at foretage anholdelser som politiet; der henviser til, at EU's valgobservationsmission efterfølgende indstillede sit arbejde den 22. januar 2007,

| C. | der henviser til, at indførelsen af undtagelseslovgivning blev ledsaget af en suspendering af en række af de borgerrettigheder, som er sikret i Bangladeshs forfatning, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at indførelsen af undtagelseslovgivning blev ledsaget af en suspendering af en række af de borgerrettigheder, som er sikret i Bangladeshs forfatning,

| D. | der henviser til, at suspenderingen af disse rettigheder på det seneste har udmøntet sig i et foruroligende antal domme fra højesterets appelafdeling med alvorlige konsekvenser for individets rettigheder og legalitetsprincippet, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at suspenderingen af disse rettigheder på det seneste har udmøntet sig i et foruroligende antal domme fra højesterets appelafdeling med alvorlige konsekvenser for individets rettigheder og legalitetsprincippet,

| E. | der henviser til, at der uden inddragelse af offentligheden den 11. juni 2008 blev vedtaget en ny antiterrorlov, der krænker grundlæggende frihedsrettigheder og de grundlæggende rettigheder vedrørende en retfærdig rettergang og indfører en bred definition af »terrorhandlinger«, som nu også omfatter almindelige formueforbrydelser og angreb på enkeltpersoner; der henviser til, at denne definition strider mod FN's henstillinger; der henviser til, at menneskerettighedsorganisationer og advokatsammenslutninger har udtrykt frygt for, at loven vil blive anvendt til politisk forfølgelse, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der uden inddragelse af offentligheden den 11. juni 2008 blev vedtaget en ny antiterrorlov, der krænker grundlæggende frihedsrettigheder og de grundlæggende rettigheder vedrørende en retfærdig rettergang og indfører en bred definition af »terrorhandlinger«, som nu også omfatter almindelige formueforbrydelser og angreb på enkeltpersoner; der henviser til, at denne definition strider mod FN's henstillinger; der henviser til, at menneskerettighedsorganisationer og advokatsammenslutninger har udtrykt frygt for, at loven vil blive anvendt til politisk forfølgelse,

| F. | der henviser til, at antallet af arresterede siden undtagelsestilstandens indførelse for 18 måneder siden ifølge Human Rights Watch og Amnesty International er steget til over 300 000, hvoraf hovedparten dog efterfølgende er blevet løsladt; der henviser til, at eftersom retten til at anmode om løsladelse mod kaution er blevet indskrænket som følge af undtagelseslovgivningen, kan den igangværende bølge af arrestationer betyde, at fængselssystemet kommer under et alvorligt pres, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at antallet af arresterede siden undtagelsestilstandens indførelse for 18 måneder siden ifølge Human Rights Watch og Amnesty International er steget til over 300 000, hvoraf hovedparten dog efterfølgende er blevet løsladt; der henviser til, at eftersom retten til at anmode om løsladelse mod kaution er blevet indskrænket som følge af undtagelseslovgivningen, kan den igangværende bølge af arrestationer betyde, at fængselssystemet kommer under et alvorligt pres,

| G. | der henviser til forlydender om, at mange af de arresterede er blevet udsat for alvorlig tortur, ligesom der ifølge den bangladeshiske menneskerettighedsorganisation Odhikar er sket en stigning i antallet af udenretslige henrettelser, |
| --- | --- |

G.

der henviser til forlydender om, at mange af de arresterede er blevet udsat for alvorlig tortur, ligesom der ifølge den bangladeshiske menneskerettighedsorganisation Odhikar er sket en stigning i antallet af udenretslige henrettelser,

| H. | der henviser til, at det konsekvent har opfordret til et moratorium for dødsstraf i alle lande og under alle omstændigheder, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det konsekvent har opfordret til et moratorium for dødsstraf i alle lande og under alle omstændigheder,

| I. | der finder det positivt, at der for nyligt er blevet slækket på forbuddet mod politisk virksomhed, at forretningsministeriet og Awami League har vedtaget at indlede forhandlinger om det planlagte parlamentsvalg i december 2008, og at også andre partier skal inddrages i denne proces, |
| --- | --- |

I.

der finder det positivt, at der for nyligt er blevet slækket på forbuddet mod politisk virksomhed, at forretningsministeriet og Awami League har vedtaget at indlede forhandlinger om det planlagte parlamentsvalg i december 2008, og at også andre partier skal inddrages i denne proces,

| J. | der henviser til, at der under den nye bølge af massearrestationer, der har været i gang siden 28. maj 2008, er blevet arresteret mere end 12 000 personer, heriblandt lokale partiaktivister; der henviser til, at forretningsministeriet har afvist påstande om, at arrestationerne er politisk motiverede, og hævdet, at de var led i en planlagt kampagne mod kriminelle, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der under den nye bølge af massearrestationer, der har været i gang siden 28. maj 2008, er blevet arresteret mere end 12 000 personer, heriblandt lokale partiaktivister; der henviser til, at forretningsministeriet har afvist påstande om, at arrestationerne er politisk motiverede, og hævdet, at de var led i en planlagt kampagne mod kriminelle,

| K. | der henviser til, at forretningsministeriet under henvisning til behovet for en komplet valgliste indtil nu har afvist alle appeller fra politiske partier, civilsamfundsorganisationer om at bane vejen for en tidlig afholdelse af parlamentsvalg og i stedet henholdt sig til den absolut sidste frist, som er sat til den tredje uge i december 2008, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at forretningsministeriet under henvisning til behovet for en komplet valgliste indtil nu har afvist alle appeller fra politiske partier, civilsamfundsorganisationer om at bane vejen for en tidlig afholdelse af parlamentsvalg og i stedet henholdt sig til den absolut sidste frist, som er sat til den tredje uge i december 2008,

| L. | der henviser til, at de vanskelige vilkår, den brede bangladeshiske befolkning lever under, er blevet forværret af det faktum, at priserne på basale fødevarer såsom ris er steget med en tredjedel eller mere i de seneste måneder, og at udgifterne til fødevarer allerede før de voldsomme prisstigninger tegnede sig for mere end 60 % af budgettet i en stor del af befolkningen, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de vanskelige vilkår, den brede bangladeshiske befolkning lever under, er blevet forværret af det faktum, at priserne på basale fødevarer såsom ris er steget med en tredjedel eller mere i de seneste måneder, og at udgifterne til fødevarer allerede før de voldsomme prisstigninger tegnede sig for mere end 60 % af budgettet i en stor del af befolkningen,

| M. | der henviser til, at en folkevalgt regering ville gøre det lettere at håndtere virkningerne af klimaændringerne; der henviser til, at så meget som en fjerdel af Bangladeshs område risikerer at komme permanent under vand som følge af det stigende havniveau i Den Bengalske Bugt; der henviser til advarsler fra klimaforskere om, at Bangladesh i 2050 kan have 20-25 millioner klimaflygtninge, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at en folkevalgt regering ville gøre det lettere at håndtere virkningerne af klimaændringerne; der henviser til, at så meget som en fjerdel af Bangladeshs område risikerer at komme permanent under vand som følge af det stigende havniveau i Den Bengalske Bugt; der henviser til advarsler fra klimaforskere om, at Bangladesh i 2050 kan have 20-25 millioner klimaflygtninge,

| 1. | opfordrer det bangladeshiske forretningsministerium til at ophæve undtagelsestilstanden som det vigtigste led i forberedelserne til afholdelsen af landets kommende parlamentsvalg og med henblik på at sikre, at der kan afholdes kommunevalg i august 2008; |
| --- | --- |

1.

opfordrer det bangladeshiske forretningsministerium til at ophæve undtagelsestilstanden som det vigtigste led i forberedelserne til afholdelsen af landets kommende parlamentsvalg og med henblik på at sikre, at der kan afholdes kommunevalg i august 2008;

| 2. | opfordrer det bangladeshiske forretningsministerium til at sikre, at dets nye antiterrorlov overholder de internationalt anerkendte retlige normer for bekæmpelse af terror i overensstemmelse med henstillingerne fra FN's særlige rapportør om fremme og beskyttelse af menneskerettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med terrorbekæmpelse; |
| --- | --- |

2.

opfordrer det bangladeshiske forretningsministerium til at sikre, at dets nye antiterrorlov overholder de internationalt anerkendte retlige normer for bekæmpelse af terror i overensstemmelse med henstillingerne fra FN's særlige rapportør om fremme og beskyttelse af menneskerettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med terrorbekæmpelse;

| 3. | opfordrer det bangladeshiske forretningsministerium til at afskaffe dødsstraffen; |
| --- | --- |

3.

opfordrer det bangladeshiske forretningsministerium til at afskaffe dødsstraffen;

| 4. | opfordrer det bangladeshiske forretningsministerium til øjeblikkeligt at sætte en stopper for den seneste bølge af arrestationer og chikane mod politiske modstandere eller journalister under undtagelsestilstanden og udtrykker foruroligelse over rapporter om tortur begået af myndighederne; anmoder forretningsministeriet om at sikre retssikkerheden for alle anholdte og retten til en retfærdig rettergang for alle dem, der tiltales; opfordrer indtrængende myndighederne til enten at rejse tiltale mod de tusindvis af anholdte på grundlag af troværdige beviser eller at løslade dem; |
| --- | --- |

4.

opfordrer det bangladeshiske forretningsministerium til øjeblikkeligt at sætte en stopper for den seneste bølge af arrestationer og chikane mod politiske modstandere eller journalister under undtagelsestilstanden og udtrykker foruroligelse over rapporter om tortur begået af myndighederne; anmoder forretningsministeriet om at sikre retssikkerheden for alle anholdte og retten til en retfærdig rettergang for alle dem, der tiltales; opfordrer indtrængende myndighederne til enten at rejse tiltale mod de tusindvis af anholdte på grundlag af troværdige beviser eller at løslade dem;

| 5. | bifalder det bangladeshiske forretningsministeriums beslutning om at udelukke tidligere krigsforbrydere fra at stille op til valg og opfordrer det til at følge dette positive skridt op ved at nedsætte en uafhængig undersøgelseskommission, der skal indlede retsforfølgningen af krigsforbrydere; |
| --- | --- |

5.

bifalder det bangladeshiske forretningsministeriums beslutning om at udelukke tidligere krigsforbrydere fra at stille op til valg og opfordrer det til at følge dette positive skridt op ved at nedsætte en uafhængig undersøgelseskommission, der skal indlede retsforfølgningen af krigsforbrydere;

| 6. | lykønsker forretningsministeriet med de fremskridt, det har gjort med forberedelserne til parlamentsvalget, samt med de væsentlige fremskridt, der er gjort med reformen af valgprocessen og myndighedernes udarbejdelse af en koncis valgliste; anmoder forretningsministeriet om at sikre, at medlemmerne af Bangladeshs etniske og religiøse mindretal har mulighed for frit at afgive deres stemme; opfordrer til sikring af pressefriheden i perioden frem til valget i Bangladesh; |
| --- | --- |

6.

lykønsker forretningsministeriet med de fremskridt, det har gjort med forberedelserne til parlamentsvalget, samt med de væsentlige fremskridt, der er gjort med reformen af valgprocessen og myndighedernes udarbejdelse af en koncis valgliste; anmoder forretningsministeriet om at sikre, at medlemmerne af Bangladeshs etniske og religiøse mindretal har mulighed for frit at afgive deres stemme; opfordrer til sikring af pressefriheden i perioden frem til valget i Bangladesh;

| 7. | konstaterer med tilfredshed, at forhenværende premierminister Sheikh Hasina er blevet frigivet af humanitære grunde; |
| --- | --- |

7.

konstaterer med tilfredshed, at forhenværende premierminister Sheikh Hasina er blevet frigivet af humanitære grunde;

| 8. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at spille en mere proaktiv rolle og gøre det klart for det bangladeshiske forretningsministerium, at der er behov for en hurtig og fuldstændig ophævelse af undtagelsestilstanden og af alle de regler, der er vedtaget på grundlag heraf; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at spille en mere proaktiv rolle og gøre det klart for det bangladeshiske forretningsministerium, at der er behov for en hurtig og fuldstændig ophævelse af undtagelsestilstanden og af alle de regler, der er vedtaget på grundlag heraf;

| 9. | opfordrer til afholdelse af et frit og retfærdigt valg i overensstemmelse med internationale standarder og med deltagelse af alle partier; opfordrer EU's valgobservationsmission til at genoptage sit arbejde, så snart det er muligt og tilrådeligt; opfordrer EU-medlemsstaternes missioner og Kommissionens delegation i Bangladesh til nøje at overvåge menneskerettighedssituationen og de politiske forhold i Bangladesh; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til afholdelse af et frit og retfærdigt valg i overensstemmelse med internationale standarder og med deltagelse af alle partier; opfordrer EU's valgobservationsmission til at genoptage sit arbejde, så snart det er muligt og tilrådeligt; opfordrer EU-medlemsstaternes missioner og Kommissionens delegation i Bangladesh til nøje at overvåge menneskerettighedssituationen og de politiske forhold i Bangladesh;

| 10. | opfordrer de væbnede styrker til at afholde sig fra at gribe ind i den politiske proces; |
| --- | --- |

10.

opfordrer de væbnede styrker til at afholde sig fra at gribe ind i den politiske proces;

| 11. | opfordrer det bangladeshiske forretningsministerium til at skabe de bedst mulige betingelser for en storstilet mobilisering af alle samfundslag samt miljøorganisationer og andre ikkestatslige organisationer, journalister og videnskabsmænd med henblik på at forberede landet på de kommende klimaændringsrelaterede katastrofer, og anser undtagelsestilstanden for at være en alvorlig hindring for opnåelse af dette mål; |
| --- | --- |

11.

opfordrer det bangladeshiske forretningsministerium til at skabe de bedst mulige betingelser for en storstilet mobilisering af alle samfundslag samt miljøorganisationer og andre ikkestatslige organisationer, journalister og videnskabsmænd med henblik på at forberede landet på de kommende klimaændringsrelaterede katastrofer, og anser undtagelsestilstanden for at være en alvorlig hindring for opnåelse af dette mål;

| 12. | mener, at deltagerne i G8-topmødet bør leve op til det enorme ansvar, de har for at forhindre en yderligere acceleration i klimaændringerne og en forøgelse af antallet af katastrofer, der truer tilværelsen for millioner af mennesker i Bangladesh og andre steder, ved at træffe effektive og vidtrækkende foranstaltninger til nedbringelse af CO2-emissionerne; |
| --- | --- |

12.

mener, at deltagerne i G8-topmødet bør leve op til det enorme ansvar, de har for at forhindre en yderligere acceleration i klimaændringerne og en forøgelse af antallet af katastrofer, der truer tilværelsen for millioner af mennesker i Bangladesh og andre steder, ved at træffe effektive og vidtrækkende foranstaltninger til nedbringelse af CO2-emissionerne;

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaterne for Den Sydasiatiske Sammenslutning for Regionalt Samarbejde og det bangladeshiske forretningsministerium. |
| --- | --- |

13.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaterne for Den Sydasiatiske Sammenslutning for Regionalt Samarbejde og det bangladeshiske forretningsministerium.

---

(1)  EUT C 314 E af 21.12.2006, s. 377.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0385.

(3)  EFT L 118 af 27.4.2001, s. 48.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/80 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/80

---

Torsdag, den 10. juli 2008Dødsstraf, navnlig sagen mod Troy Davis

P6_TA(2008)0368

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2008 om dødsstraf, navnlig sagen mod Troy Davis

2009/C 294 E/19

Europa-Parlamentet,

der henviser til sine tidligere beslutninger om afskaffelse af dødsstraf og om nødvendigheden af hurtigst muligt at indføre et moratorium for henrettelser i de lande, hvor dødsstraf stadig idømmes,

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 62/149 af 18. december 2007 om moratoriet for anvendelsen af dødsstraf,

der henviser til den opdaterede og reviderede udgave af EU's retningslinjer om dødsstraf, som blev vedtaget af Rådet den 16. juni 2008,

| A. | der henviser til sagen om Troy Davis, som i 1991 blev idømt dødsstraf af retten i den amerikanske delstat Georgia for mordet på en politibetjent, og hvor henrettelsen er fastsat til slutningen af juli 2008, |
| --- | --- |

A.

der henviser til sagen om Troy Davis, som i 1991 blev idømt dødsstraf af retten i den amerikanske delstat Georgia for mordet på en politibetjent, og hvor henrettelsen er fastsat til slutningen af juli 2008,

| B. | der henviser til, at der ifølge Troy Davis' advokater er omfattende beviser for, at han er uskyldig, at der aldrig er fremkommet materielle beviser imod ham, og at syv af anklagerens vidner har trukket deres vidneudsagn tilbage, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der ifølge Troy Davis' advokater er omfattende beviser for, at han er uskyldig, at der aldrig er fremkommet materielle beviser imod ham, og at syv af anklagerens vidner har trukket deres vidneudsagn tilbage,

| C. | der henviser til, at Georgias højesteret den 4. august 2007 vedtog at undersøge nye elementer, der giver anledning til at drage tvivl om skyldsspørgsmålet i Troy Davis' sag, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Georgias højesteret den 4. august 2007 vedtog at undersøge nye elementer, der giver anledning til at drage tvivl om skyldsspørgsmålet i Troy Davis' sag,

| D. | der henviser til, at Georgias højesteret den 17. marts 2008 besluttede at nægte Troy Davis fornyet domstolsprøvelse på trods af retsformandens manglende tilslutning, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Georgias højesteret den 17. marts 2008 besluttede at nægte Troy Davis fornyet domstolsprøvelse på trods af retsformandens manglende tilslutning,

| E. | der henviser til, at mere end 120 mennesker er blevet løsladt fra dødsgangen i USA siden 1975, fordi de er fundet uskyldige, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at mere end 120 mennesker er blevet løsladt fra dødsgangen i USA siden 1975, fordi de er fundet uskyldige,

| F. | der henviser til, at der i USA er mulighed for benådning i sager, hvor der er begået fejl, som domstolene ikke har været i stand til eller villige til at rette op på, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der i USA er mulighed for benådning i sager, hvor der er begået fejl, som domstolene ikke har været i stand til eller villige til at rette op på,

| G. | der henviser til, at New Jersey er den første stat i USA, der har afskaffet dødsstraffen ved lov, siden den blev genindført i USA i 1972, på grund af risikoen for, at uskyldigt dømte henrettes, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at New Jersey er den første stat i USA, der har afskaffet dødsstraffen ved lov, siden den blev genindført i USA i 1972, på grund af risikoen for, at uskyldigt dømte henrettes,

| 1. | opfordrer de lande, som idømmer dødsstraffe, til at tage de nødvendige skridt til afskaffelse af dødsstraffen; |
| --- | --- |

1.

opfordrer de lande, som idømmer dødsstraffe, til at tage de nødvendige skridt til afskaffelse af dødsstraffen;

| 2. | opfordrer på baggrund af det omfattende bevismateriale, som måske kan føre til omstødelse af dødsdommen, de berørte retsinstanser til at give Troy Davis mulighed for fornyet domstolsprøvelse; |
| --- | --- |

2.

opfordrer på baggrund af det omfattende bevismateriale, som måske kan føre til omstødelse af dødsdommen, de berørte retsinstanser til at give Troy Davis mulighed for fornyet domstolsprøvelse;

| 3. | anmoder indtrængende staten Georgias benådnings- og prøveløsladelsesnævn om at omstøde dødsdommen; |
| --- | --- |

3.

anmoder indtrængende staten Georgias benådnings- og prøveløsladelsesnævn om at omstøde dødsdommen;

| 4. | anmoder Rådets formandskab og Kommissionens delegation i USA om at rejse spørgsmålet over for de amerikanske myndigheder som et hasteanliggende; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådets formandskab og Kommissionens delegation i USA om at rejse spørgsmålet over for de amerikanske myndigheder som et hasteanliggende;

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, USA's regering og staten Georgias benådnings- og prøveløsladelsesnævn samt Georgias statsadvokat. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, USA's regering og staten Georgias benådnings- og prøveløsladelsesnævn samt Georgias statsadvokat.

---

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 8. juli 2008

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/81 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/81

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Anmodning om ophævelse af Witold Tomczaks immunitet

P6_TA(2008)0326

Europa-Parlamentets afgørelse af 8. juli 2008 om anmodning om ophævelse af Witold Tomczaks immunitet (2008/2078(IMM))

2009/C 294 E/20

Europa-Parlamentet,

der henviser til anmodning af 14. december 2007 fra Warszawas vicestatsadvokat om ophævelse af Witold Tomczaks immunitet, i forbindelse med en straffesag ved distriktsanklagemyndigheden i Warszawa (Warszawa Śródmieście Północ), Polen, som blev fremsendt af Polens øverste offentlige anklager den 31. januar 2008, og hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 10. marts 2008,

der den 28. maj 2008 har hørt Witold Tomczak, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3,

der henviser til artikel 9 og 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1),

der henviser til artikel 105 i den polske forfatning,

der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 2, og artikel 7,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0277/2008),

| A. | der henviser til, at Witold Tomczak blev valgt til Sejm (det polske parlaments underhus) den 21. september 1997 og den 23. september 2001; der henviser til, at han efter undertegnelsen af tiltrædelsestraktaten den 16. april 2003 blev observatør i Europa-Parlamentet; der henviser til, at han var medlem af Europa-Parlamentet fra 1. maj 2004 til 19. juli 2004; der henviser til, at han blev valgt til Europa-Parlamentet den 13. juni 2004, og at hans mandat i det polske parlament ophørte den 16. juni 2004, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Witold Tomczak blev valgt til Sejm (det polske parlaments underhus) den 21. september 1997 og den 23. september 2001; der henviser til, at han efter undertegnelsen af tiltrædelsestraktaten den 16. april 2003 blev observatør i Europa-Parlamentet; der henviser til, at han var medlem af Europa-Parlamentet fra 1. maj 2004 til 19. juli 2004; der henviser til, at han blev valgt til Europa-Parlamentet den 13. juni 2004, og at hans mandat i det polske parlament ophørte den 16. juni 2004,

| B. | der henviser til, at Witold Tomczak er sigtet for den 21. december 2000 i Zachęta-galleriet i Warszawa at have forårsaget skader til en værdi af 39 669 zloty (ca. 11 500 EUR) på en skulptur kaldet »Den Niende Time«, som forestiller pave Johannes Paul II, der bliver knust af en sten, hvilket er en overtrædelse af artikel 288, stk. 1, i den polske straffelov (2), |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Witold Tomczak er sigtet for den 21. december 2000 i Zachęta-galleriet i Warszawa at have forårsaget skader til en værdi af 39 669 zloty (ca. 11 500 EUR) på en skulptur kaldet »Den Niende Time«, som forestiller pave Johannes Paul II, der bliver knust af en sten, hvilket er en overtrædelse af artikel 288, stk. 1, i den polske straffelov (2),

| C. | der henviser til, at anklagemyndigheden i Warszawa har samlet beviser mod Witold Tomczak, men at denne har nægtet at besvare spørgsmål vedrørende hændelsen i Zachęta-galleriet, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at anklagemyndigheden i Warszawa har samlet beviser mod Witold Tomczak, men at denne har nægtet at besvare spørgsmål vedrørende hændelsen i Zachęta-galleriet,

| D. | der henviser til, at Witold Tomczak påstår, at han med sin aktion mod skulpturen søgte at forsvare sine egne og andre menneskers religiøse følelser og pavens værdighed; der henviser til, at han anfægter skadesummens størrelse og under alle omstændigheder mener, at hans opførsel havde til formål at beskytte en højere værdi, nemlig pavens ære i polske katolikkers øjne, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Witold Tomczak påstår, at han med sin aktion mod skulpturen søgte at forsvare sine egne og andre menneskers religiøse følelser og pavens værdighed; der henviser til, at han anfægter skadesummens størrelse og under alle omstændigheder mener, at hans opførsel havde til formål at beskytte en højere værdi, nemlig pavens ære i polske katolikkers øjne,

| E. | der henviser til, at Witold Tomczak på grundlag af de indhentede oplysninger ikke er beskyttet af parlamentarisk immunitet med hensyn til nogen af de sigtelser, som Parlamentets formand er blevet gjort opmærksom på, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Witold Tomczak på grundlag af de indhentede oplysninger ikke er beskyttet af parlamentarisk immunitet med hensyn til nogen af de sigtelser, som Parlamentets formand er blevet gjort opmærksom på,

| 1. | vedtager at ophæve Witold Tomczaks immunitet; |
| --- | --- |

1.

vedtager at ophæve Witold Tomczaks immunitet;

| 2. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til den relevante myndighed i Republikken Polen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til den relevante myndighed i Republikken Polen.

---

(1)  Sag 101/63, Wagner mod Fohrmann og Krier, Sml. 1954-1964, s. 483, og sag 149/85, Wybot mod Faure m.fl., Sml. 1986, s. 2391.

(2)  Bestemmelserne i denne artikel er som følger: Personer, der ødelægger, beskadiger eller gør ubrugelig en anden persons ejendom idømmes fængsel i en periode på mellem tre måneder og fem år (den polske original: Kto cudzą rzecz niszczy, uszkadza lub czyni niezdatną do użytku, podlega karze pozbawienia wolności od 3 miesięcy do lat 5).

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/82

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Godkendelse af Kommissionen (ændring af forretningsordenen)

P6_TA(2008)0328

Europa-Parlamentets afgørelse af 8. juli 2008 om ændring af Europa-Parlamentets forretningsorden med hensyn til godkendelse af Kommissionen (2007/2128(REG))

2009/C 294 E/21

Europa-Parlamentet,

der henviser til formandens skrivelse af 14. december 2006,

der henviser til sin beslutning af 1. december 2005 om proceduren for Europa-Parlamentets godkendelse af Kommissionen (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 201 og 202,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A6-0198/2008),

| 1. | vedtager at optage nedenstående ændringer i forretningsordenen; |
| --- | --- |

1.

vedtager at optage nedenstående ændringer i forretningsordenen;

| 2. | gør opmærksom på, at disse ændringer træder i kraft den første dag i den næste mødeperiode; |
| --- | --- |

2.

gør opmærksom på, at disse ændringer træder i kraft den første dag i den næste mødeperiode;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering.

| NUVÆRENDE ORDLYD | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 99 — stk. 2 |
| 2. | Udvalget opfordrer det
  indstillede
  medlem til at afgive en redegørelse og besvare spørgsmål. |

NUVÆRENDE ORDLYD

ÆNDRING

Ændring 1

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 99 — stk. 2

2.

Udvalget opfordrer det
  indstillede
  medlem til at afgive en redegørelse og besvare spørgsmål.

| 2. | Det eller de relevante udvalg
  opfordrer det
  udpegede
  medlem
  af Kommissionen
  til at afgive en redegørelse og besvare spørgsmål.
  Høringerne tilrettelægges på en sådan måde, at de udpegede medlemmer af Kommissionen får mulighed for at fremlægge alle relevante oplysninger for Parlamentet. Der er fastsat bestemmelser om tilrettelæggelsen af høringerne i et bilag til forretningsordenen (2)

  . |
| --- | --- |

2.

Det eller de relevante udvalg
  opfordrer det
  udpegede
  medlem
  af Kommissionen
  til at afgive en redegørelse og besvare spørgsmål.
  Høringerne tilrettelægges på en sådan måde, at de udpegede medlemmer af Kommissionen får mulighed for at fremlægge alle relevante oplysninger for Parlamentet. Der er fastsat bestemmelser om tilrettelæggelsen af høringerne i et bilag til forretningsordenen (2)

  .

Ændring 2

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 99 — stk. 6

| 6. | Sker der ændringer
  i fordelingen af Kommissionens porteføljer under mandatet, opfordres de pågældende medlemmer af Kommissionen til at møde for
  det
  udvalg, der er kompetent med hensyn til det pågældende ansvarsområde. |
| --- | --- |

6.

Sker der ændringer
  i fordelingen af Kommissionens porteføljer under mandatet, opfordres de pågældende medlemmer af Kommissionen til at møde for
  det
  udvalg, der er kompetent med hensyn til det pågældende ansvarsområde.

| 6. | I tilfælde af en væsentlig ændring
  i fordelingen af Kommissionens porteføljer under mandatet
  , besættelse af en ledig post eller udnævnelse af et nyt medlem af Kommissionen efter en ny medlemsstats tiltrædelse,
  opfordres de pågældende medlemmer af Kommissionen til at møde for
  de
  udvalg, der er
  kompetente
  med hensyn til det pågældende ansvarsområde
  i overensstemmelse med stk. 2
  . |
| --- | --- |

6.

I tilfælde af en væsentlig ændring
  i fordelingen af Kommissionens porteføljer under mandatet
  , besættelse af en ledig post eller udnævnelse af et nyt medlem af Kommissionen efter en ny medlemsstats tiltrædelse,
  opfordres de pågældende medlemmer af Kommissionen til at møde for
  de
  udvalg, der er
  kompetente
  med hensyn til det pågældende ansvarsområde
  i overensstemmelse med stk. 2
  .

Ændring 3

Europa-Parlamentets forretningsorden

Bilag XVI b (nyt)

BILAG XVIb

Procedure for godkendelse af Kommissionen

| 1. | Følgende principper, kriterier og retningslinjer finder anvendelse, når den samlede Kommission som kollegium underkastes Parlamentets godkendelse ved afstemning:









  a) | Vurderingskriterier



  Parlamentet vurderer de udpegede kommissionsmedlemmer på grundlag af deres almindelige duelighed, europæiske engagement og personlige uafhængighed. Det vurderer kandidaternes viden om deres forventede ansvarsområde samt deres kommunikationsevner.


  Parlamentet lægger særlig vægt på at opnå ligevægt mellem kønnene. Parlamentet kan udtale sig om den valgte formands fordeling af ansvarsområder.


  Parlamentet kan indhente de oplysninger, der er relevante for at tage stilling til de udpegede medlemmers egnethed. De forventes at fremlægge oplysninger om alle deres økonomiske interesser. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Vurderingskriterier

| b) | Høringer



  Hvert enkelt udpeget kommissionsmedlem indbydes til at give møde for det eller de kompetente udvalg til en enkelt høring. Disse høringer er offentlige.


  Høringerne tilrettelægges af Formandskonferencen og Udvalgsformandskonferencen i fællesskab. Der vil blive truffet de nødvendige foranstaltninger for at samle de kompetente udvalg i tilfælde, hvor ansvarsområderne er blandede. Der er tre muligheder:









  i) | hvis det udpegede kommissionsmedlems ansvarsområde kun vedrører et enkelt parlamentsudvalgs sagsområde, høres den pågældende kun af dette udvalg |
| --- | --- | --- |

b)

Høringer

i)

hvis det udpegede kommissionsmedlems ansvarsområde kun vedrører et enkelt parlamentsudvalgs sagsområde, høres den pågældende kun af dette udvalg

| ii) | hvis det udpegede kommissionsmedlems ansvarsområde vedrører mere end et udvalgs sagsområde i stort set samme omfang, høres den pågældende af disse udvalg i fællesskab |
| --- | --- |

ii)

hvis det udpegede kommissionsmedlems ansvarsområde vedrører mere end et udvalgs sagsområde i stort set samme omfang, høres den pågældende af disse udvalg i fællesskab

| iii) | hvis det udpegede kommissionsmedlems ansvarsområde overvejende vedrører ét udvalgs sagsområde og kun i begrænset omfang mindst et andet udvalgs sagsområde, høres den pågældende af det udvalg, der hovedsagelig er kompetent, og dette udvalg indbyder det andet eller de andre udvalg til at deltage i høringen. |
| --- | --- |

iii)

hvis det udpegede kommissionsmedlems ansvarsområde overvejende vedrører ét udvalgs sagsområde og kun i begrænset omfang mindst et andet udvalgs sagsområde, høres den pågældende af det udvalg, der hovedsagelig er kompetent, og dette udvalg indbyder det andet eller de andre udvalg til at deltage i høringen.

| c) | Evaluering



  En indekseret videooptagelse af høringerne gøres tilgængelig for offentligheden inden for 24 timer.


  Udvalgene mødes straks efter høringen for at evaluere de enkelte udpegede kommissionsmedlemmer. Disse møder afholdes for lukkede døre. Udvalgene anmodes om at tage stilling til, om det udpegede kommissionsmedlem efter deres opfattelse er kvalificeret både til at optræde som medlem af kommissærkollegiet og til at udføre de særlige opgaver, som den pågældende er blevet tildelt. Hvis udvalget ikke er i stand til at nå til enighed om begge disse punkter, sætter udvalgets formand som sidste udvej de to afgørelser til hemmelig afstemning. Udvalgenes evalueringsudtalelser offentliggøres og fremlægges på et fælles møde mellem Formandskonferencen og Udvalgsformandskonferencen, der holdes for lukkede døre. Efter en drøftelse erklærer Formandskonferencen og Udvalgsformandskonferencen høringerne for afsluttet, medmindre de beslutter sig for at søge yderligere oplysninger.


  Den valgte formand for Kommissionen præsenterer sit kollegium af udpegede kommissionsmedlemmer og forelægger Kommissionens program på et møde i Parlamentet, hvortil alle medlemmer af Rådet er indbudt. Præsentationen efterfølges af en forhandling. Som afslutning på forhandlingen kan en politisk gruppe eller mindst 40 medlemmer fremsætte et beslutningsforslag. Artikel 103, stk. 3, 4 og 5 finder anvendelse. Efter afstemningen om beslutningsforslaget stemmer Parlamentet om, hvorvidt det kan godkende udnævnelsen af den valgte formand og de udpegede kommissionsmedlemmer. Parlamentet træffer afgørelse med et flertal af de afgivne stemmer ved navneopråb. Det kan udsætte afstemningen til næste møde. |
| --- | --- |

c)

Evaluering

| 2. | Der træffes følgende foranstaltninger i tilfælde af ændringer i kommissærkollegiets sammensætning eller væsentlige ændringer i fordelingen af Kommissionens porteføljer under mandatperioden:









  a) | Når en ledig post skal besættes som følge af frivillig fratræden, afskedigelse eller dødsfald, indbyder Parlamentet ufortøvet det udpegede kommissionsmedlem til at deltage i en høring under samme betingelser som fastsat i stk. 1. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Når en ledig post skal besættes som følge af frivillig fratræden, afskedigelse eller dødsfald, indbyder Parlamentet ufortøvet det udpegede kommissionsmedlem til at deltage i en høring under samme betingelser som fastsat i stk. 1.

| b) | Når en ny medlemsstat tiltræder, indbyder Parlamentet det udpegede kommissionsmedlem til at deltage i en høring under samme betingelser som fastsat i stk. 1. |
| --- | --- |

b)

Når en ny medlemsstat tiltræder, indbyder Parlamentet det udpegede kommissionsmedlem til at deltage i en høring under samme betingelser som fastsat i stk. 1.

| c) | Når der sker en væsentlig ændring i fordelingen af porteføljer, indbydes de berørte kommissionsmedlemmer til at give møde for de relevante udvalg, før de overtager deres nye ansvarsområder. |
| --- | --- |

c)

Når der sker en væsentlig ændring i fordelingen af porteføljer, indbydes de berørte kommissionsmedlemmer til at give møde for de relevante udvalg, før de overtager deres nye ansvarsområder.

Uanset proceduren i punkt 1, litra c), tredje afsnit, foretages der hemmelig afstemning, når afstemningen på plenarmødet vedrører udnævnelsen af et enkelt kommissionsmedlem.

---

(1)  EUT C 285 E af 22.11.2006, s. 137.

(2)  
  Se bilag XVI b.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/86 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/86

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Arbejdet i plenarforsamlingen og initiativbetænkninger (ændring af forretningsordenen)

P6_TA(2008)0334

Europa-Parlamentets afgørelse af 8. juli 2008 om ændring af Europa-Parlamentets forretningsorden efter forslag fra Arbejdsgruppen om Reform af Parlamentet vedrørende arbejdet i plenarforsamlingen og initiativbetænkninger (2007/2272(REG))

2009/C 294 E/22

Europa-Parlamentet,

der henviser til Formandskonferencens afgørelser af 25. oktober og 12. december 2007,

der henviser til formandens skrivelser af 15. november 2007 og 31. januar 2008,

der henviser til den første interimsrapport fra Arbejdsgruppen om Reform af Parlamentet vedrørende plenarforsamlingen og arbejdsplanen, der blev forelagt Formandskonferencen den 6. september 2007, og til rapportens konklusioner om initiativbetænkninger,

der henviser til EF-traktatens artikel 199,

der henviser til forretningsordenens artikel 201 og 202,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A6-0197/2008),

| 1. | vedtager at optage nedenstående ændringer i forretningsordenen; |
| --- | --- |

1.

vedtager at optage nedenstående ændringer i forretningsordenen;

| 2. | gør opmærksom på, at disse ændringer træder i kraft den første dag i den næste mødeperiode, med undtagelse af punkt 2 og 3 i det nye bilag IIa, som træder i kraft den første dag i den valgperiode, der begynder i juli 2009; gør opmærksom på, at forretningsordenens artikel 45, stk. 1a, ligeledes finder anvendelse på betænkninger, som der er givet tilladelse til at udarbejde, inden denne bestemmelse er trådt i kraft; |
| --- | --- |

2.

gør opmærksom på, at disse ændringer træder i kraft den første dag i den næste mødeperiode, med undtagelse af punkt 2 og 3 i det nye bilag IIa, som træder i kraft den første dag i den valgperiode, der begynder i juli 2009; gør opmærksom på, at forretningsordenens artikel 45, stk. 1a, ligeledes finder anvendelse på betænkninger, som der er givet tilladelse til at udarbejde, inden denne bestemmelse er trådt i kraft;

| 3. | vedtager, at ændring 5 om forretningsordenens artikel 39, stk. 2, i beslutning af 13. november 2007 om ændring af forretningsordenen i lyset af statutten for Europa-Parlamentets medlemmer (1) træder i kraft den første dag i den næste mødeperiode; |
| --- | --- |

3.

vedtager, at ændring 5 om forretningsordenens artikel 39, stk. 2, i beslutning af 13. november 2007 om ændring af forretningsordenen i lyset af statutten for Europa-Parlamentets medlemmer (1) træder i kraft den første dag i den næste mødeperiode;

| 4. | vedtager, jf. forretningsordenens artikel 204, litra c), at offentliggøre Formandskonferencens afgørelse om regler og praksis i forbindelse med initiativbetænkninger, som ændret ved afgørelser af 12. december 2007 og 14. februar 2008, som et bilag til forretningsordenen; pålægger generalsekretæren at ajourføre dette bilag i overensstemmelse med Formandskonferencens fremtidige afgørelser om dette spørgsmål; |
| --- | --- |

4.

vedtager, jf. forretningsordenens artikel 204, litra c), at offentliggøre Formandskonferencens afgørelse om regler og praksis i forbindelse med initiativbetænkninger, som ændret ved afgørelser af 12. december 2007 og 14. februar 2008, som et bilag til forretningsordenen; pålægger generalsekretæren at ajourføre dette bilag i overensstemmelse med Formandskonferencens fremtidige afgørelser om dette spørgsmål;

| 5. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering.

| NUVÆRENDE ORDLYD | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 38 a (ny) |
| | Artikel 38a




  Parlamentets initiativret i henhold til traktaterne




  I de tilfælde, hvor traktaten giver Parlamentet initiativret, kan det kompetente udvalg vedtage at udarbejde en initiativbetænkning.




  Betænkningen skal indeholde:










  a) | et forslag til beslutning |

NUVÆRENDE ORDLYD

ÆNDRING

Ændring 1

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 38 a (ny)

Artikel 38a

Parlamentets initiativret i henhold til traktaterne

I de tilfælde, hvor traktaten giver Parlamentet initiativret, kan det kompetente udvalg vedtage at udarbejde en initiativbetænkning.

Betænkningen skal indeholde:

a)

et forslag til beslutning

| b) | eventuelt et udkast til afgørelse eller et udkast til forslag |
| --- | --- |

b)

eventuelt et udkast til afgørelse eller et udkast til forslag

| c) | en begrundelse, der eventuelt indeholder en finansieringsoversigt. |
| --- | --- |

c)

en begrundelse, der eventuelt indeholder en finansieringsoversigt.

Når Parlamentets vedtagelse af en retsakt kræver Rådets godkendelse eller samtykke og Kommissionens udtalelse eller samtykke, kan Parlamentet efter afstemningen om forslaget til retsakt og efter forslag fra ordføreren vedtage at udsætte afstemningen om forslaget til beslutning, indtil Rådet eller Kommissionen har tilkendegivet deres holdning.

Ændring 2

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 45 — stk. 1 a (nyt)

| 1a. | Forslag til beslutninger, der er indeholdt i initiativbetænkninger, behandles af Parlamentet efter proceduren i artikel 131a med kortfattet forelæggelse. Der kan ikke behandles ændringsforslag til sådanne forslag til beslutninger på plenarmødet, medmindre de er indgivet af ordføreren for at tage hensyn til nye oplysninger, men der kan indgives alternative beslutningsforslag, jf. artikel 151, stk. 4. Dette stykke finder ikke anvendelse, når betænkningens emne giver anledning til en prioriteret forhandling på plenarmødet, når betænkningen er udarbejdet i medfør af en i artikel 38a eller 39 omhandlet initiativret, eller når betænkningen kan betragtes som en strategisk betænkning ifølge de kriterier, som Formandskonferencen har opstillet (2). |
| --- | --- |

1a.

Ændring 3

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 45 — stk. 2 — afsnit 1

| 2. | Bestemmelserne i denne artikel finder tilsvarende anvendelse i de tilfælde, hvor traktaterne giver Parlamentet initiativret. |
| --- | --- |

2.

| 2. | Falder betænkningens emne ind under den i artikel 38a omhandlede initiativret, kan et afslag kun begrundes med, at de i traktaterne fastsatte betingelser ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

2.

Ændring 4

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 45 — stk. 2 — afsnit 2

Formandskonferencen træffer i
  sådanne
  tilfælde afgørelse inden to måneder.

| 2a. | Formandskonferencen træffer i
  de
  tilfælde
  , der er omhandlet i artikel 38a og 39,
  afgørelse inden to måneder. |
| --- | --- |

2a.

Formandskonferencen træffer i
  de
  tilfælde
  , der er omhandlet i artikel 38a og 39,
  afgørelse inden to måneder.

Ændring 5

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 110 — stk. 1

| 1. | Ethvert medlem kan stille forespørgsler til Rådet eller Kommissionen med anmodning om skriftlig besvarelse. Forespørgeren er alene ansvarlig for forespørgslens indhold. |
| --- | --- |

1.

Ethvert medlem kan stille forespørgsler til Rådet eller Kommissionen med anmodning om skriftlig besvarelse. Forespørgeren er alene ansvarlig for forespørgslens indhold.

| 1. | Ethvert medlem kan stille forespørgsler til Rådet eller Kommissionen med anmodning om skriftlig besvarelse
  i overensstemmelse med de i et bilag til denne forretningsorden fastsatte retningslinjer (3)

  . Forespørgeren er alene ansvarlig for forespørgslens indhold. |
| --- | --- |

1.

Ethvert medlem kan stille forespørgsler til Rådet eller Kommissionen med anmodning om skriftlig besvarelse
  i overensstemmelse med de i et bilag til denne forretningsorden fastsatte retningslinjer (3)

  . Forespørgeren er alene ansvarlig for forespørgslens indhold.

Ændring 6

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 110 — stk. 2

| 2. | Forespørgslerne indgives skriftligt til formanden, som meddeler dem til den pågældende institution. |
| --- | --- |

2.

Forespørgslerne indgives skriftligt til formanden, som meddeler dem til den pågældende institution.

| 2. | Forespørgslerne indgives skriftligt til formanden, som meddeler dem til den pågældende institution.
  I tvivlstilfælde tager formanden stilling til, om en forespørgsel kan behandles. Forespørgeren får meddelelse om formandens afgørelse. |
| --- | --- |

2.

Forespørgslerne indgives skriftligt til formanden, som meddeler dem til den pågældende institution.
  I tvivlstilfælde tager formanden stilling til, om en forespørgsel kan behandles. Forespørgeren får meddelelse om formandens afgørelse.

Ændring 7

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 111 — stk. 1

| 1. | Ethvert medlem kan stille forespørgsler til Den Europæiske Centralbank med anmodning om skriftlig besvarelse. |
| --- | --- |

1.

Ethvert medlem kan stille forespørgsler til Den Europæiske Centralbank med anmodning om skriftlig besvarelse.

| 1. | Ethvert medlem kan
  i overensstemmelse med de i et bilag til denne forretningsorden fastsatte retningslinjer (4)

  stille forespørgsler til Den Europæiske Centralbank med anmodning om skriftlig besvarelse. |
| --- | --- |

1.

Ethvert medlem kan
  i overensstemmelse med de i et bilag til denne forretningsorden fastsatte retningslinjer (4)

  stille forespørgsler til Den Europæiske Centralbank med anmodning om skriftlig besvarelse.

Ændring 8

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 131 a (nyt)

Artikel 131a

Kortfattet forelæggelse

Efter anmodning fra ordføreren eller efter forslag fra Formandskonferencen kan Parlamentet desuden vedtage, at et punkt, der ikke kræver en fuld forhandling, skal behandles ved hjælp af en kortfattet forelæggelse på plenarmødet ved ordføreren. I givet fald har Kommissionen mulighed for at få ordet, og ethvert medlem har ret til at reagere ved at indgive en supplerende skriftlig erklæring, jf. artikel 142, stk. 7.

Ændring 9

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 142 — stk. 5

| 5. | Under forhandlingen om en betænkning får Kommissionen og Rådet ordet, normalt umiddelbart efter at ordføreren har forelagt sin betænkning.
  Under forhandlingen af et forslag fra Kommissionen opfordrer formanden dog Kommissionen til at tale først for kort at forelægge sit forslag, og under forhandlingen af en tekst fra Rådet kan formanden opfordre Rådet til at tale først, hvorefter ordføreren i begge tilfælde får ordet
  . Kommissionen
  og
  Rådet kan igen få ordet, navnlig for at besvare indlæg fra Parlamentets medlemmer. |
| --- | --- |

5.

Under forhandlingen om en betænkning får Kommissionen og Rådet ordet, normalt umiddelbart efter at ordføreren har forelagt sin betænkning.
  Under forhandlingen af et forslag fra Kommissionen opfordrer formanden dog Kommissionen til at tale først for kort at forelægge sit forslag, og under forhandlingen af en tekst fra Rådet kan formanden opfordre Rådet til at tale først, hvorefter ordføreren i begge tilfælde får ordet
  . Kommissionen
  og
  Rådet kan igen få ordet, navnlig for at besvare indlæg fra Parlamentets medlemmer.

| 5. | Under forhandlingen om en betænkning får Kommissionen og Rådet ordet, normalt umiddelbart efter at ordføreren har forelagt sin betænkning. Kommissionen
  ,
  Rådet
  og ordføreren
  kan igen få ordet, navnlig for at besvare indlæg fra Parlamentets medlemmer. |
| --- | --- |

5.

Under forhandlingen om en betænkning får Kommissionen og Rådet ordet, normalt umiddelbart efter at ordføreren har forelagt sin betænkning. Kommissionen
  ,
  Rådet
  og ordføreren
  kan igen få ordet, navnlig for at besvare indlæg fra Parlamentets medlemmer.

Ændring 10

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 151 — stk. 4

| 4. | En politisk gruppe kan indgive et alternativt beslutningsforslag i forbindelse med et ikke-lovgivningsmæssigt beslutningsforslag i en betænkning fra et udvalg. |
| --- | --- |

4.

En politisk gruppe kan indgive et alternativt beslutningsforslag i forbindelse med et ikke-lovgivningsmæssigt beslutningsforslag i en betænkning fra et udvalg.

| 4. | En politisk gruppe
  eller mindst 40 medlemmer
  kan indgive et alternativt beslutningsforslag i forbindelse med et ikke-lovgivningsmæssigt beslutningsforslag i en betænkning fra et udvalg. |
| --- | --- |

4.

En politisk gruppe
  eller mindst 40 medlemmer
  kan indgive et alternativt beslutningsforslag i forbindelse med et ikke-lovgivningsmæssigt beslutningsforslag i en betænkning fra et udvalg.

I så fald må den politiske gruppe ikke fremsætte ændringsforslag til det kompetente udvalgs beslutningsforslag.
  Den politiske gruppes
  beslutningsforslag må ikke være længere end udvalgets beslutningsforslag. Parlamentet træffer afgørelse om forslaget ved en enkelt afstemning uden ændringsforslag.

I så fald må den politiske gruppe
  eller de pågældende medlemmer
  ikke fremsætte ændringsforslag til det kompetente udvalgs beslutningsforslag.
  Det alternative
  beslutningsforslag må ikke være længere end udvalgets beslutningsforslag. Parlamentet træffer afgørelse om forslaget ved en enkelt afstemning uden ændringsforslag.

Artikel 103, stk. 4, finder tilsvarende anvendelse.

Ændring 11

Europa-Parlamentets forretningsorden

Bilag II a (nyt)

BILAG IIa

Retningslinjer for forespørgsler til skriftlig besvarelse efter artikel 110 og 111

| 1. | Forespørgsler til skriftlig besvarelse







  — | skal henhøre under den pågældende institutions kompetence- og ansvarsområde og være af almen interesse |
| --- | --- | --- |

1.

—

skal henhøre under den pågældende institutions kompetence- og ansvarsområde og være af almen interesse

| — | skal være kortfattede og indeholde et forståeligt spørgsmål |
| --- | --- |

—

skal være kortfattede og indeholde et forståeligt spørgsmål

| — | må ikke indeholde stødende sprogbrug |
| --- | --- |

—

må ikke indeholde stødende sprogbrug

| — | må ikke vedrøre rent personlige anliggender. |
| --- | --- |

—

må ikke vedrøre rent personlige anliggender.

| 2. | Hvis en forespørgsel ikke er i overensstemmelse med disse retningslinjer, rådgiver sekretariatet forespørgeren om, hvordan forespørgslen kan formuleres for at blive stillet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hvis en identisk eller tilsvarende forespørgsel har været stillet og er blevet besvaret inden for de seneste seks måneder, sender sekretariatet en kopi af den tidligere forespørgsel og svaret til forespørgeren. Den fornyede forespørgsel fremsendes ikke til den pågældende institution, medmindre forespørgeren henviser til nye væsentlige begivenheder eller ønsker yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hvis en forespørgsel har til formål at fremskaffe faktiske eller statistiske oplysninger, som allerede er tilgængelige for Parlamentets bibliotek, underretter biblioteket medlemmet, der herefter kan tage forespørgslen tilbage. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Forespørgsler om indbyrdes forbundne anliggender kan besvares under ét. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0500.

(2)  
  Jf. den relevante afgørelse fra Formandskonferencen, der er gengivet i forretningsordenens bilag [...].

(3)  
  Se bilag IIa.

(4)  
  Se bilag IIa.

---

Onsdag, den 9. juli 2008

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/91 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/91

---

Onsdag, den 9. juli 2008Dannelse af politiske grupper (ændring af forretningsordenen)

P6_TA(2008)0351

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2008 om ændring af artikel 29 i Europa-Parlamentets forretningsorden — Dannelse af politiske grupper (2006/2201(REG))

2009/C 294 E/23

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til ændring af Europa-Parlamentets forretningsorden (B6-0420/2006),

der henviser til forretningsordenens artikel 201 og 202,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A6-0206/2008),

| 1. | vedtager at optage nedenstående ændring i forretningsordenen; |
| --- | --- |

1.

vedtager at optage nedenstående ændring i forretningsordenen;

| 2. | vedtager, at denne ændring træder i kraft den første dag i den første mødeperiode efter valget til Europa-Parlamentet i 2009; |
| --- | --- |

2.

vedtager, at denne ændring træder i kraft den første dag i den første mødeperiode efter valget til Europa-Parlamentet i 2009;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering.

| NUVÆRENDE ORDLYD | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 3 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 29 — stk. 2 |
| 2. | En politisk gruppe består af medlemmer, der er valgt i mindst
  1/5
  af medlemsstaterne. Til dannelse af en politisk gruppe kræves mindst
  20 medlemmer
  . |

NUVÆRENDE ORDLYD

ÆNDRING

Ændring 3

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 29 — stk. 2

2.

En politisk gruppe består af medlemmer, der er valgt i mindst
  1/5
  af medlemsstaterne. Til dannelse af en politisk gruppe kræves mindst
  20 medlemmer
  .

| 2. | En politisk gruppe består af medlemmer, der er valgt i mindst
  1/4
  af medlemsstaterne. Til dannelse af en politisk gruppe kræves mindst
  25 medlemmer
  . |
| --- | --- |

2.

En politisk gruppe består af medlemmer, der er valgt i mindst
  1/4
  af medlemsstaterne. Til dannelse af en politisk gruppe kræves mindst
  25 medlemmer
  .

Ændring 1

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 29 — stk. 2 a (nyt)

| 2a. | Hvis en gruppe ikke længere opfylder kravet til antallet af medlemmer, kan formanden med Formandskonferencens samtykke tillade dens fortsatte beståen indtil Parlamentets næste konstituerende møde forudsat, at følgende betingelser er opfyldt:







  — | medlemmerne fortsat repræsenterer mindst 1/5 af medlemsstaterne |
| --- | --- | --- |

2a.

—

medlemmerne fortsat repræsenterer mindst 1/5 af medlemsstaterne

| — | gruppen har bestået i over et år. |
| --- | --- |

—

gruppen har bestået i over et år.

Formanden gør ikke brug af denne undtagelsesbestemmelse, hvis der foreligger begrundet mistanke om misbrug.

---

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 8. juli 2008

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/92 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/92

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument ***I

P6_TA(2008)0315

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1638/2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument (KOM(2008)0308 — C6-0200/2008 — 2008/0095(COD))

2009/C 294 E/24

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0308),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 179 og artikel 181 A, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0200/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 43, stk. 1,

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A6-0271/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/93

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Den fælles landbrugspolitiks ordninger for støtte *

P6_TA(2008)0316

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere (KOM(2008)0247 — C6-0208/2008 — 2008/0088(CNS))

2009/C 294 E/25

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0247),

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0208/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 43, stk. 1,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0270/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/93

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr (kodificeret udgave) ***I

P6_TA(2008)0317

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet (andet særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) (kodificeret udgave) (KOM(2008)0111 — C6-0127/2008 — 2006/0214(COD))

2009/C 294 E/26

(Fælles beslutningsprocedure — kodifikation)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens ændrede forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0111),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 137, stk. 2, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0127/2008),

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0290/2008),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/94 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/94

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Beskyttelse af vilde fugle (tilpasning til forskriftsproceduren med kontrol) ***I

P6_TA(2008)0318

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 79/409/EØF om beskyttelse af vilde fugle, for så vidt angår udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (KOM(2008)0105 — C6-0088/2008 — 2008/0038(COD))

2009/C 294 E/27

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0105),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0088/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0259/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/95 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/95

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Det fælles merværdiafgiftssystem *

P6_TA(2008)0319

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (KOM(2007)0677 — C6-0433/2007 — 2007/0238(CNS))

2009/C 294 E/28

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0677),

der henviser til EF-traktatens artikel 93, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0433/2007),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0232/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til direktiv — ændringsretsakt


  Betragtning 2 |
| (2) | Med hensyn til bestemmelserne vedrørende indførsel af naturgas og elektricitet og stedet for beskatning heraf finder den særlige ordning, der blev indført ved Rådets direktiv 2003/92/EF af 7. oktober 2003 om ændring af direktiv 77/388/EØF om reglerne vedrørende leveringssteder for gas og elektricitet, ikke anvendelse på indførsel og levering af naturgas via gasrørledninger, der ikke udgør en del af distributionsnettet, og via transportnettets gasrørledninger, der benyttes til næsten alle de grænseoverskridende transaktioner, der foregår via gasrørledninger. Anvendelsesområdet for den særlige ordning bør udvides til at omfatte indførsel og levering af naturgas gennem alle typer gasrørledninger. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Betragtning 2

(2)

Med hensyn til bestemmelserne vedrørende indførsel af naturgas og elektricitet og stedet for beskatning heraf finder den særlige ordning, der blev indført ved Rådets direktiv 2003/92/EF af 7. oktober 2003 om ændring af direktiv 77/388/EØF om reglerne vedrørende leveringssteder for gas og elektricitet, ikke anvendelse på indførsel og levering af naturgas via gasrørledninger, der ikke udgør en del af distributionsnettet, og via transportnettets gasrørledninger, der benyttes til næsten alle de grænseoverskridende transaktioner, der foregår via gasrørledninger. Anvendelsesområdet for den særlige ordning bør udvides til at omfatte indførsel og levering af naturgas gennem alle typer gasrørledninger.

| (2) | For så vidt angår naturgas og elektricitet, skal merværdiafgiften i henhold til de gældende regler opkræves dér, hvor kunden rent faktisk forbruger naturgassen eller elektriciteten. Disse regler forhindrer enhver konkurrenceforvridning mellem medlemsstater
  . Med hensyn til bestemmelserne vedrørende indførsel af naturgas og elektricitet og stedet for beskatning heraf finder den særlige ordning, der blev indført ved Rådets direktiv 2003/92/EF af 7. oktober 2003 om ændring af direktiv 77/388/EØF om reglerne vedrørende leveringssteder for gas og elektricitet, ikke anvendelse på indførsel og levering af naturgas via gasrørledninger, der ikke udgør en del af distributionsnettet, og via transportnettets gasrørledninger, der benyttes til næsten alle de grænseoverskridende transaktioner, der foregår via gasrørledninger. Anvendelsesområdet for den særlige ordning
  er for snævert og svarer ikke til den økonomiske virkelighed og
  bør derfor udvides til at omfatte indførsel og levering af naturgas gennem alle typer gasrørledninger.
  En præcisering er også nødvendig for at sikre en konsekvent anvendelse og fortolkning af direktiv 2006/112/EF i hele Fællesskabet i overensstemmelse med definitionerne i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/55/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for naturgas (1), der forklarer, hvad der forstås ved transmission og distribution af gas gennem gasrørledninger. |
| --- | --- |

(2)

For så vidt angår naturgas og elektricitet, skal merværdiafgiften i henhold til de gældende regler opkræves dér, hvor kunden rent faktisk forbruger naturgassen eller elektriciteten. Disse regler forhindrer enhver konkurrenceforvridning mellem medlemsstater
  . Med hensyn til bestemmelserne vedrørende indførsel af naturgas og elektricitet og stedet for beskatning heraf finder den særlige ordning, der blev indført ved Rådets direktiv 2003/92/EF af 7. oktober 2003 om ændring af direktiv 77/388/EØF om reglerne vedrørende leveringssteder for gas og elektricitet, ikke anvendelse på indførsel og levering af naturgas via gasrørledninger, der ikke udgør en del af distributionsnettet, og via transportnettets gasrørledninger, der benyttes til næsten alle de grænseoverskridende transaktioner, der foregår via gasrørledninger. Anvendelsesområdet for den særlige ordning
  er for snævert og svarer ikke til den økonomiske virkelighed og
  bør derfor udvides til at omfatte indførsel og levering af naturgas gennem alle typer gasrørledninger.
  En præcisering er også nødvendig for at sikre en konsekvent anvendelse og fortolkning af direktiv 2006/112/EF i hele Fællesskabet i overensstemmelse med definitionerne i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/55/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for naturgas (1), der forklarer, hvad der forstås ved transmission og distribution af gas gennem gasrørledninger.

Ændring 2

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Betragtning 3

| (3) | Denne særlige ordning gælder på nuværende tidspunkt heller ikke for indførsel og levering af naturgas med gastankskibe, skønt denne gas har samme egenskaber som den, der indføres eller leveres gennem gasrørledninger, og efter forgasning er beregnet til at blive transporteret videre i gasrørledninger. Anvendelsesområdet for den særlige ordning bør udvides til at omfatte indførsel og levering af naturgas med gastankskibe. |
| --- | --- |

(3)

Denne særlige ordning gælder på nuværende tidspunkt heller ikke for indførsel og levering af naturgas med gastankskibe, skønt denne gas har samme egenskaber som den, der indføres eller leveres gennem gasrørledninger, og efter forgasning er beregnet til at blive transporteret videre i gasrørledninger. Anvendelsesområdet for den særlige ordning bør udvides til at omfatte indførsel og levering af naturgas med gastankskibe.

| (3) | Denne særlige ordning gælder på nuværende tidspunkt heller ikke for indførsel og levering af naturgas med gastankskibe, skønt denne gas har samme egenskaber som den, der indføres eller leveres gennem gasrørledninger, og efter forgasning er beregnet til at blive transporteret videre i gasrørledninger. Anvendelsesområdet for den særlige ordning bør udvides til at omfatte indførsel og levering af naturgas med gastankskibe
  mellem gasrørledninger. |
| --- | --- |

(3)

Denne særlige ordning gælder på nuværende tidspunkt heller ikke for indførsel og levering af naturgas med gastankskibe, skønt denne gas har samme egenskaber som den, der indføres eller leveres gennem gasrørledninger, og efter forgasning er beregnet til at blive transporteret videre i gasrørledninger. Anvendelsesområdet for den særlige ordning bør udvides til at omfatte indførsel og levering af naturgas med gastankskibe
  mellem gasrørledninger.

Ændring 3

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Betragtning 4

| (4) | De første grænseoverskridende net til levering af varme eller kulde er allerede blevet taget i brug. De problemer, der
  knytter sig
  til levering eller indførsel af varme eller kulde,
  ligner dem, der knytter sig
  til levering eller indførsel af naturgas og elektricitet.
  For så vidt angår naturgas og elektricitet, skal merværdiafgiften i henhold til de nuværende regler opkræves dér, hvor kunden rent faktisk forbruger naturgassen eller elektriciteten. De forhindrer således enhver fordrejning af konkurrencen mellem medlemsstater.
  Der bør derfor gælde samme ordning for varme og kulde som for naturgas og elektricitet. |
| --- | --- |

(4)

De første grænseoverskridende net til levering af varme eller kulde er allerede blevet taget i brug. De problemer, der
  knytter sig
  til levering eller indførsel af varme eller kulde,
  ligner dem, der knytter sig
  til levering eller indførsel af naturgas og elektricitet.
  For så vidt angår naturgas og elektricitet, skal merværdiafgiften i henhold til de nuværende regler opkræves dér, hvor kunden rent faktisk forbruger naturgassen eller elektriciteten. De forhindrer således enhver fordrejning af konkurrencen mellem medlemsstater.
  Der bør derfor gælde samme ordning for varme og kulde som for naturgas og elektricitet.

| (4) | De første grænseoverskridende net til levering af varme eller kulde er allerede blevet taget i brug. De problemer, der
  opstår med hensyn
  til levering eller indførsel af naturgas og elektricitet
  , opstår også med hensyn
  til levering eller indførsel af varme eller kulde. Der bør derfor gælde samme ordning for varme og kulde som for naturgas og elektricitet. |
| --- | --- |

(4)

De første grænseoverskridende net til levering af varme eller kulde er allerede blevet taget i brug. De problemer, der
  opstår med hensyn
  til levering eller indførsel af naturgas og elektricitet
  , opstår også med hensyn
  til levering eller indførsel af varme eller kulde. Der bør derfor gælde samme ordning for varme og kulde som for naturgas og elektricitet.

Ændring 4

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Betragtning 6

| (6) | De seneste erfaringer med gennemførelsen af den nugældende procedure, hvor Kommissionen skal afgøre, om en nedsat momssats på naturgas, elektricitet og fjernvarme medfører en risiko for konkurrenceforvridning, har vist, at denne procedure er forældet og overflødig. I henhold til reglerne vedrørende bestemmelse af beskatningsstedet skal merværdiafgiften opkræves dér, hvor naturgassen, elektriciteten, varmen eller kulden faktisk forbruges af kunden. Disse regler forhindrer således enhver fordrejning af konkurrencen mellem medlemsstater. Det er imidlertid fortsat vigtigt, at Kommissionen og de øvrige medlemsstater modtager tilstrækkelige oplysninger, når en medlemsstat indfører en nedsat sats inden for denne meget følsomme sektor. Der er derfor behov for en procedure for forudgående høring af Momsudvalget. |
| --- | --- |

(6)

De seneste erfaringer med gennemførelsen af den nugældende procedure, hvor Kommissionen skal afgøre, om en nedsat momssats på naturgas, elektricitet og fjernvarme medfører en risiko for konkurrenceforvridning, har vist, at denne procedure er forældet og overflødig. I henhold til reglerne vedrørende bestemmelse af beskatningsstedet skal merværdiafgiften opkræves dér, hvor naturgassen, elektriciteten, varmen eller kulden faktisk forbruges af kunden. Disse regler forhindrer således enhver fordrejning af konkurrencen mellem medlemsstater. Det er imidlertid fortsat vigtigt, at Kommissionen og de øvrige medlemsstater modtager tilstrækkelige oplysninger, når en medlemsstat indfører en nedsat sats inden for denne meget følsomme sektor. Der er derfor behov for en procedure for forudgående høring af Momsudvalget.

| (6) | De seneste erfaringer med gennemførelsen af den nugældende procedure
  i artikel 102 i direktiv 2006/112/EF
  , hvor Kommissionen skal afgøre, om en nedsat momssats på naturgas, elektricitet og fjernvarme medfører en risiko for konkurrenceforvridning, har vist, at denne procedure er forældet og overflødig. I henhold til reglerne vedrørende bestemmelse af beskatningsstedet skal merværdiafgiften opkræves dér, hvor naturgassen, elektriciteten, varmen eller kulden faktisk forbruges af kunden
  , hvorved momssatsen bliver neutral
  . Disse regler forhindrer således enhver konkurrenceforvridning mellem medlemsstater. Det er imidlertid fortsat vigtigt, at Kommissionen og de øvrige medlemsstater modtager tilstrækkelige oplysninger, når en medlemsstat indfører en nedsat sats inden for denne meget følsomme sektor. Der er derfor behov for en procedure for forudgående høring af Momsudvalget. |
| --- | --- |

(6)

De seneste erfaringer med gennemførelsen af den nugældende procedure
  i artikel 102 i direktiv 2006/112/EF
  , hvor Kommissionen skal afgøre, om en nedsat momssats på naturgas, elektricitet og fjernvarme medfører en risiko for konkurrenceforvridning, har vist, at denne procedure er forældet og overflødig. I henhold til reglerne vedrørende bestemmelse af beskatningsstedet skal merværdiafgiften opkræves dér, hvor naturgassen, elektriciteten, varmen eller kulden faktisk forbruges af kunden
  , hvorved momssatsen bliver neutral
  . Disse regler forhindrer således enhver konkurrenceforvridning mellem medlemsstater. Det er imidlertid fortsat vigtigt, at Kommissionen og de øvrige medlemsstater modtager tilstrækkelige oplysninger, når en medlemsstat indfører en nedsat sats inden for denne meget følsomme sektor. Der er derfor behov for en procedure for forudgående høring af Momsudvalget.

Ændring 5

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Betragtning 7

| (7) | Fællesforetagender og andre strukturer, der oprettes i henhold til traktatens artikel 171, har til opgave at gennemføre fællesskabspolitikker. For at undgå et beskatningssystem, der er til fordel for den medlemsstat, hvor afgiften skal betales, og til skade for de øvrige medlemsstater og De Europæiske Fællesskaber, er det nødvendigt at indrømme fællesforetagender, som oprettes af Fællesskaberne, har status som juridiske personer og modtager støtte over Fællesskabernes almindelige budget i henhold til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, momsfritagelse på deres indkøb i forudgående led. |
| --- | --- |

(7)

Fællesforetagender og andre strukturer, der oprettes i henhold til traktatens artikel 171, har til opgave at gennemføre fællesskabspolitikker. For at undgå et beskatningssystem, der er til fordel for den medlemsstat, hvor afgiften skal betales, og til skade for de øvrige medlemsstater og De Europæiske Fællesskaber, er det nødvendigt at indrømme fællesforetagender, som oprettes af Fællesskaberne, har status som juridiske personer og modtager støtte over Fællesskabernes almindelige budget i henhold til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, momsfritagelse på deres indkøb i forudgående led.

| (7) | Fællesforetagender og andre strukturer, der oprettes i henhold til traktatens artikel 171, har til opgave at gennemføre fællesskabspolitikker. For at undgå et beskatningssystem, der er til fordel for den medlemsstat, hvor afgiften skal betales, og til skade for de øvrige medlemsstater og De Europæiske Fællesskaber, er det nødvendigt at indrømme fællesforetagender, som oprettes af Fællesskaberne, har status som juridiske personer og modtager støtte over Fællesskabernes almindelige budget i henhold til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, momsfritagelse på deres indkøb i forudgående led
  , forudsat de ikke udfører nogen økonomisk aktivitet som omhandlet i artikel 9, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 2006/112/EF
  . |
| --- | --- |

(7)

Fællesforetagender og andre strukturer, der oprettes i henhold til traktatens artikel 171, har til opgave at gennemføre fællesskabspolitikker. For at undgå et beskatningssystem, der er til fordel for den medlemsstat, hvor afgiften skal betales, og til skade for de øvrige medlemsstater og De Europæiske Fællesskaber, er det nødvendigt at indrømme fællesforetagender, som oprettes af Fællesskaberne, har status som juridiske personer og modtager støtte over Fællesskabernes almindelige budget i henhold til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, momsfritagelse på deres indkøb i forudgående led
  , forudsat de ikke udfører nogen økonomisk aktivitet som omhandlet i artikel 9, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 2006/112/EF
  .

Ændring 6

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Betragtning 10

| (10) | Denne regel bør anvendes på fast ejendom, der leveres til den afgiftspligtige person, og på vigtige ydelser, der har relation til den leverede ejendom. Disse situationer repræsenterer de vigtigste tilfælde, når det vurderes ud fra ejendommenes værdi og økonomiske levetid og det forhold, at det er almindelig praksis at benytte fast ejendom til såvel erhvervsmæssige som ikke-erhvervsmæssige formål. |
| --- | --- |

(10)

Denne regel bør anvendes på fast ejendom, der leveres til den afgiftspligtige person, og på vigtige ydelser, der har relation til den leverede ejendom. Disse situationer repræsenterer de vigtigste tilfælde, når det vurderes ud fra ejendommenes værdi og økonomiske levetid og det forhold, at det er almindelig praksis at benytte fast ejendom til såvel erhvervsmæssige som ikke-erhvervsmæssige formål.

| (10) | Denne regel bør anvendes på fast ejendom, der leveres til den afgiftspligtige person, og på vigtige ydelser, der har relation til den leverede ejendom
  , og som på grund af deres økonomiske værdi kan sidestilles med erhvervelsen af fast ejendom.
  Disse situationer repræsenterer de vigtigste tilfælde, når det vurderes ud fra ejendommenes værdi og økonomiske levetid og det forhold, at det er almindelig praksis at benytte fast ejendom til såvel erhvervsmæssige som ikke-erhvervsmæssige formål.
  Til gengæld bør mindre reparationer eller forbedringer, som er af begrænset økonomisk betydning, ikke omfattes af dette direktivs anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(10)

Denne regel bør anvendes på fast ejendom, der leveres til den afgiftspligtige person, og på vigtige ydelser, der har relation til den leverede ejendom
  , og som på grund af deres økonomiske værdi kan sidestilles med erhvervelsen af fast ejendom.
  Disse situationer repræsenterer de vigtigste tilfælde, når det vurderes ud fra ejendommenes værdi og økonomiske levetid og det forhold, at det er almindelig praksis at benytte fast ejendom til såvel erhvervsmæssige som ikke-erhvervsmæssige formål.
  Til gengæld bør mindre reparationer eller forbedringer, som er af begrænset økonomisk betydning, ikke omfattes af dette direktivs anvendelsesområde.

Ændring 7

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 3 a (nyt)

Direktiv 2006/112/EF

Afsnit V — kapitel 1 — afdeling 4 — overskrift

| 3a) | Overskriften til afsnit V, kapitel 1, afdeling 4, affattes således:



  »Levering af varer gennem transmissions- eller distributionsnet« |
| --- | --- |

3a)

»Levering af varer gennem transmissions- eller distributionsnet«

Ændring 8

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 4

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 38 — stk. 1

1.   I tilfælde, hvor der leveres naturgas gennem gasrørledninger eller med gastankskibe, eller hvor der leveres elektricitet eller varme eller kulde gennem varme- eller kuldenet til en afgiftspligtig videreforhandler, anses leveringsstedet for at være det sted, hvor den afgiftspligtige videreforhandler har etableret hjemstedet for sin økonomiske virksomhed eller har et fast forretningssted, for hvilket varerne leveres, eller i mangel af et sådant hjemsted eller et sådant forretningssted det sted, hvor han har sin bopæl eller sit sædvanlige opholdssted.

1.   I tilfælde, hvor der leveres naturgas gennem gasrørledninger eller med gastankskibe
  mellem gasrørledninger
  , eller hvor der leveres elektricitet eller varme eller kulde gennem varme- eller kuldenet til en afgiftspligtig videreforhandler, anses leveringsstedet for at være det sted, hvor den afgiftspligtige videreforhandler har etableret hjemstedet for sin økonomiske virksomhed eller har et fast forretningssted, for hvilket varerne leveres, eller i mangel af et sådant hjemsted eller et sådant forretningssted det sted, hvor han har sin bopæl eller sit sædvanlige opholdssted.

Ændring 9

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 4

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 39 — stk. 1

I tilfælde, hvor der leveres naturgas gennem gasrørledninger eller med gastankskibe, eller hvor der leveres elektricitet eller varme eller kulde, og hvor en sådan levering ikke er omfattet af artikel 38, anses leveringsstedet for at være det sted, hvor kunden rent faktisk anvender og forbruger varen.

I tilfælde, hvor der leveres naturgas gennem gasrørledninger eller med gastankskibe
  mellem gasrørledninger
  , eller hvor der leveres elektricitet eller varme eller kulde, og hvor en sådan levering ikke er omfattet af artikel 38, anses leveringsstedet for at være det sted, hvor kunden rent faktisk anvender og forbruger varen.

Ændring 10

Forslag til direktiv — ændringsretsakt

Artikel 1 — nr. 11

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 168 a — stk. 1

Ved erhvervelse, opførelse, renovering eller væsentlig ombygning af fast ejendom er den oprindelige udøvelse af den fradragsret, der opstår på det tidspunkt, hvor afgiften forfalder til betaling, begrænset til den del, der modsvarer ejendommens reelle brug til transaktioner, der giver anledning til en fradragsret.

Ved erhvervelse, opførelse, renovering eller væsentlig ombygning af fast ejendom er den oprindelige udøvelse af den fradragsret, der opstår på det tidspunkt, hvor afgiften forfalder til betaling, begrænset til den del, der modsvarer ejendommens reelle brug til transaktioner, der giver anledning til en fradragsret.
  Mindre reparationer eller forbedringer er ikke omfattet af denne bestemmelse.

---

(1)  

  EUT L 176 af 15.7.2003, s. 57.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/98 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/98

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Protokol om strategisk miljøvurdering til FN/ECE Espoo-konventionen af 1991 *

P6_TA(2008)0320

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets afgørelse om godkendelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af protokollen om strategisk miljøvurdering til FN/ECE Espoo-konventionen af 1991 om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne (KOM(2008)0132 — C6-0161/2008 — 2008/0052(CNS))

2009/C 294 E/29

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2008)0132),

der henviser til protokollen strategisk miljøvurdering til FN/ECE Espoo-konventionen af 1991 om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne,

der henviser til EF-traktatens artikel 175, stk. 1, og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0161/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0221/2008),

| 1. | godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af protokollen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/99 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/99

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem EU, EF og Schweiz om Schengen-reglerne *

P6_TA(2008)0321

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, af protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne (KOM(2006)0752 — C6-0089/2008 — 2006/0251(CNS))

2009/C 294 E/30

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2006)0752),

der henviser til protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne,

der henviser til EF-traktatens artikel 62, artikel 63, første afsnit, nr. 3, litra a) og b), artikel 66 og 95 og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0089/2008),

der henviser til Retsudvalgets udtalelse om det foreslåede retsgrundlag,

der henviser til forretningsordenens artikel 51, artikel 83, stk. 7, og artikel 35,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0246/2008),

| 1. | godkender forslaget til Rådets afgørelse som ændret og godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

godkender forslaget til Rådets afgørelse som ændret og godkender indgåelsen af protokollen;

| 2. | forbeholder sig ret til at forsvare sine beføjelser i henhold til traktaten; |
| --- | --- |

2.

forbeholder sig ret til at forsvare sine beføjelser i henhold til traktaten;

| 3. | pålægger sin formand at sende dennes beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt regeringen og parlamentet i Fyrstendømmet Liechtenstein. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende dennes beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt regeringen og parlamentet i Fyrstendømmet Liechtenstein.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til Rådets afgørelse


  Henvisning 1 |
| under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 62, artikel 63, stk. 3, litra a) og b), og artikel 66 og 95 sammenholdt med artikel 300, stk. 2,
  første afsnit
  , | under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 62, artikel 63, stk. 3, litra a) og b), og artikel 66 og 95 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, og artikel 300, stk. 3,
  andet afsnit
  , |
| Ændring 2 |
| Forslag til Rådets afgørelse


  Henvisning 3 |
| under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, | under henvisning til s amstemmende
  udtalelse fra Europa-Parlamentet, |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til Rådets afgørelse

Henvisning 1

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 62, artikel 63, stk. 3, litra a) og b), og artikel 66 og 95 sammenholdt med artikel 300, stk. 2,
  første afsnit
  ,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 62, artikel 63, stk. 3, litra a) og b), og artikel 66 og 95 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, og artikel 300, stk. 3,
  andet afsnit
  ,

Ændring 2

Forslag til Rådets afgørelse

Henvisning 3

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

under henvisning til s amstemmende
  udtalelse fra Europa-Parlamentet,

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/100 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/100

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem EF og Schweiz om asylansøgning *

P6_TA(2008)0322

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse af en protokol mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz (KOM(2006)0754 — C6-0090/2008 — 2006/0252(CNS))

2009/C 294 E/31

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2006)0754),

der henviser til protokollen mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz,

der henviser til EF-traktatens artikel 63, første afsnit, nr. 1, litra a), og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0090/2008),

der henviser til Retsudvalgets udtalelse om det foreslåede retsgrundlag,

der henviser til forretningsordenens artikel 51, artikel 83, stk. 7, og artikel 35,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0247/2008),

| 1. | godkender forslaget til Rådets afgørelse som ændret og godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

godkender forslaget til Rådets afgørelse som ændret og godkender indgåelsen af protokollen;

| 2. | forbeholder sig ret til at forsvare sine beføjelser i henhold til traktaten; |
| --- | --- |

2.

forbeholder sig ret til at forsvare sine beføjelser i henhold til traktaten;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og regeringen og parlamentet i Fyrstendømmet Liechtenstein. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og regeringen og parlamentet i Fyrstendømmet Liechtenstein.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til Rådets afgørelse


  Henvisning 1 |
| under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 63, stk. 1, litra a), sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 3,
  første afsnit
  , | under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 63, stk. 1, litra a), sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 3,
  andet afsnit
  , |
| Ændring 2 |
| Forslag til Rådets afgørelse


  Henvisning 3 |
| under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og | under henvisning til
  samstemmende
  udtalelse fra Europa-Parlamentet, og |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til Rådets afgørelse

Henvisning 1

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 63, stk. 1, litra a), sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 3,
  første afsnit
  ,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 63, stk. 1, litra a), sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 3,
  andet afsnit
  ,

Ændring 2

Forslag til Rådets afgørelse

Henvisning 3

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og

under henvisning til
  samstemmende
  udtalelse fra Europa-Parlamentet, og

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/101 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/101

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Protokol mellem EF, Schweiz og Liechtenstein til aftalen mellem EF og Schweiz om asylansøgning *

P6_TA(2008)0323

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol mellem Det Europæiske Fællesskab, Schweiz og Liechtenstein til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylsansøgning indgivet i en medlemsstat, Schweiz eller Liechtenstein (KOM(2006)0753 — C6-0091/2008 — 2006/0257(CNS))

2009/C 294 E/32

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2006)0753),

der henviser til protokollen mellem Det Europæiske Fællesskab, Schweiz og Liechtenstein til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylsansøgning indgivet i en medlemsstat, Schweiz eller Liechtenstein,

der henviser til EF-traktatens artikel 63, første afsnit, nr. 1, litra a), og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0091/2008),

der henviser til Retsudvalgets udtalelse om det foreslåede retsgrundlag,

der henviser til forretningsordenens artikel 51, artikel 83, stk. 7, og artikel 35,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0261/2008),

| 1. | godkender forslaget til Rådets afgørelse som ændret og godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

godkender forslaget til Rådets afgørelse som ændret og godkender indgåelsen af protokollen;

| 2. | forbeholder sig ret til at forsvare sine beføjelser i henhold til traktaten; |
| --- | --- |

2.

forbeholder sig ret til at forsvare sine beføjelser i henhold til traktaten;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes, Det Schweiziske Forbunds og Fyrstendømmet Liechtensteins regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes, Det Schweiziske Forbunds og Fyrstendømmet Liechtensteins regeringer og parlamenter.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til Rådets afgørelse


  Henvisning 1 |
| under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 63, stk. 1, litra a), sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 3,
  første afsnit
  , | under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 63, stk. 1, litra a), sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 3,
  andet afsnit
  , |
| Ændring 2 |
| Forslag til Rådets afgørelse


  Henvisning 3 |
| under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og | under henvisning til
  samstemmende
  udtalelse fra Europa-Parlamentet, og |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til Rådets afgørelse

Henvisning 1

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 63, stk. 1, litra a), sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 3,
  første afsnit
  ,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 63, stk. 1, litra a), sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 3,
  andet afsnit
  ,

Ændring 2

Forslag til Rådets afgørelse

Henvisning 3

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og

under henvisning til
  samstemmende
  udtalelse fra Europa-Parlamentet, og

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/102 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/102

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Visumnummerering *

P6_TA(2008)0324

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1683/95 om ensartet udformning af visa for så vidt angår visumnummerering (KOM(2008)0188 — C6-0187/2008 — 2008/0074(CNS))

2009/C 294 E/33

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag (KOM(2008)0188),

der henviser til EF-traktatens artikel 62, stk. 2), litra b), nr. iii),

der henviser til EF-traktatens artikel 67, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0187/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0268/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/103 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/103

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde EF/Indien *

P6_TA(2008)0325

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale om forlængelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Indiens regering (16681/2007 — KOM(2007)0576 — C6-0073/2008 — 2007/0207(CNS))

2009/C 294 E/34

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2007)0576),

der henviser til udkastet til Rådets afgørelse (16681/2007),

der henviser til EF-traktatens artikel 170, stk. 2, og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0073/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0254/2008),

| 1. | godkender udkastet til Rådets afgørelse som ændret og godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender udkastet til Rådets afgørelse som ændret og godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Indiens regering. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Indiens regering.

| RÅDETS TEKST | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Udkast til afgørelse


  Betragtning 3 a (ny) |
| | (3a) | Aftalen er et centralt element for at søge at opnå målene for det strategiske partnerskab mellem EU og Indien fra 2004 og for at opnå bredere politiske mål. |

RÅDETS TEKST

ÆNDRING

Ændring 1

Udkast til afgørelse

Betragtning 3 a (ny)

(3a)

Ændring 2

Udkast til afgørelse

Betragtning 3 b (ny)

| (3b) | Ansvaret for effektivt at koordinere og lette samarbejdsaktiviteterne i henhold til aftalen ligger hos styrelsesudvalget for VT-samarbejde mellem Fællesskabet og Indien. Det er ønskeligt, at udvalget mødes årligt for at vurdere arbejdsprogrammet, og at dets forretningsorden bygger på principperne for gennemsigtighed og ansvarlighed. |
| --- | --- |

(3b)

Ændring 3

Udkast til afgørelse

Betragtning 3 c (ny)

| (3c) | Det bør prioriteres højt at opnå sammenlignelige informationer og et forbedret datagrundlag på basis af den fælles forskningsaktivitet, der gennemføres under aftalen. |
| --- | --- |

(3c)

Ændring 4

Udkast til afgørelse

Betragtning 3 d (ny)

| (3d) | Ved gennemførelsen af aftalen bør begge parter søge at øge Fællesskabets og Indiens deltagelse i hinandens forskningsprogrammer, øge antallet af forskerudvekslinger mellem Fællesskabet og Indien og fremme forskernes mobilitet generelt
  . |
| --- | --- |

(3d)

Ved gennemførelsen af aftalen bør begge parter søge at øge Fællesskabets og Indiens deltagelse i hinandens forskningsprogrammer, øge antallet af forskerudvekslinger mellem Fællesskabet og Indien og fremme forskernes mobilitet generelt
  .

Ændring 5

Udkast til afgørelse

Betragtning 3 e (ny)

| (3e) | Ved gennemførelsen af aftalen bør energi- og miljøpolitikken samt den nødvendige udvikling af innovativ energiteknologi også prioriteres højt. Det er i begge parters interesse, at der gennemføres fælles anstrengelser og initiativer, eksempelvis omkring udvikling af økonomiske teknologier til kulstofopsamling og –lagring og vedvarende teknologier
  . |
| --- | --- |

(3e)

Ved gennemførelsen af aftalen bør energi- og miljøpolitikken samt den nødvendige udvikling af innovativ energiteknologi også prioriteres højt. Det er i begge parters interesse, at der gennemføres fælles anstrengelser og initiativer, eksempelvis omkring udvikling af økonomiske teknologier til kulstofopsamling og –lagring og vedvarende teknologier
  .

Ændring 6

Udkast til afgørelse

Betragtning 3 f (ny)

| (3f) | I forbindelse med gennemførelsen af aftalen bør der lægges særlig vægt på gensidighedsprincippet
  . |
| --- | --- |

(3f)

I forbindelse med gennemførelsen af aftalen bør der lægges særlig vægt på gensidighedsprincippet
  .

Ændring 7

Udkast til afgørelse

Betragtning 3 g (ny)

| (3g) | Det er ønskeligt, at der gennemføres en midtvejsevaluering af aftalens gennemførelse
  . |
| --- | --- |

(3g)

Det er ønskeligt, at der gennemføres en midtvejsevaluering af aftalens gennemførelse
  .

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/105 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/105

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer ***II

P6_TA(2008)0329

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer (16673/2/2007 — C6-0138/2008 — 2006/0143(COD))

2009/C 294 E/35

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (16673/2/2007 — C6-0138/2008) (1),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0423),

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2007)0672),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0179/2008),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 111 E af 6.5.2008, s. 1.

(2)  Vedtagne tekster af 10.7.2007, P6_TA(2007)0320NRT.

---

Tirsdag, den 8. juli 2008P6_TC2-COD(2006)0143

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 8. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om en fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 1331/2008).

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/106 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/106

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Fødevaretilsætningsstoffer ***II

P6_TA(2008)0330

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fødevaretilsætningsstoffer (16675/2/2007 — C6-0141/2008 — 2006/0145(COD))

2009/C 294 E/36

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (16675/2/2007 — C6-0141/2008) (1),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0428),

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2007)0673),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0180/2008),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 111 E af 6.5.2008, s. 10.

(2)  Vedtagne tekster af 10.7.2007, P6_TA(2007)0321.

---

Tirsdag, den 8. juli 2008P6_TC2-COD(2006)0145

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 8. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fødevaretilsætningsstoffer

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 1333/2008).

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/107 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/107

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Aromaer og fødevareingredienser med aromagivende egenskaber ***II

P6_TA(2008)0331

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om aromaer og visse fødevareingredienser med aromagivende egenskaber til anvendelse i fødevarer og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1576/89 og forordning (EØF) nr. 1601/91, forordning (EF) nr. 2232/96 og direktiv 2000/13/EF (16677/3/2007 — C6-0139/2008 — 2006/0147(COD))

2009/C 294 E/37

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (16677/3/2007 — C6-0139/2008) (1),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0427),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0177/2008),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 111 E af 6.5.2008, s. 46.

(2)  Vedtagne tekster af 10.7.2007, P6_TA(2007)0323.

---

Tirsdag, den 8. juli 2008P6_TC2-COD(2006)0147

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 8. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om aromaer og visse fødevareingredienser med aromagivende egenskaber til anvendelse i og på fødevarer og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1601/91, forordning (EF) nr. 2232/96, forordning (EF) nr. 110/2008 og direktiv 2000/13/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 1334/2008).

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/108

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Fødevareenzymer ***II

P6_TA(2008)0332

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fødevareenzymer og om ændring af Rådets direktiv 83/417/EØF, Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999, direktiv 2000/13/EF, Rådets direktiv 2001/112/EF og forordning (EF) nr. 258/97 (16676/1/2007 — C6-0140/2008 — 2006/0144(COD))

2009/C 294 E/38

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (16676/1/2007 — C6-0140/2008) (1),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0425),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0176/2008),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 111 E af 6.5.2008, s. 32.

(2)  Vedtagne tekster af 10.7.2007, P6_TA(2007)0322.

---

Tirsdag, den 8. juli 2008P6_TC2-COD(2006)0144

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 8. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fødevareenzymer og om ændring af Rådets direktiv 83/417/EØF, Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999, direktiv 2000/13/EF, Rådets direktiv 2001/112/EF og forordning (EF) nr. 258/97

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 1332/2008).

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/109 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/109

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Inddragelse af luftfarten i kvoteordningen for drivhusgasemissioner ***II

P6_TA(2008)0333

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på inddragelse af luftfarten i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter i Fællesskabet (5058/3/2008 — C6-0177/2008 — 2006/0304(COD))

2009/C 294 E/39

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (5058/3/2008 — C6-0177/2008) (1),

der henviser til sin holdning ved førstebehandlingen (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0818),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0220/2008),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 122 E af 20.5.2008, s. 19.

(2)  Vedtagne tekster af 13.11.2007, P6_TA(2007)0505.

---

Tirsdag, den 8. juli 2008P6_TC2-COD(2006)0304

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 8. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på inddragelse af luftfartsaktiviteter i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter i Fællesskabet

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, direktiv 2008/101/EF).

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/110 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/110

---

Tirsdag, den 8. juli 2008Samrådet i forbindelse med det foreløbige budgetforslag for 2009

P6_TA(2008)0335

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2008 om budgettet for 2009: de første overvejelser vedrørende det foreløbige budgetforslag for 2009 og mandatet til samrådet — Sektion III — Kommissionen (2008/2025(BUD))

2009/C 294 E/40

Europa-Parlamentet,

der henviser til det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2009 forelagt af Kommissionen den 6. maj 2008,

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA),

der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177,

der henviser til sine beslutninger af 24. april 2008 om Kommissionens årlige politikstrategi for 2009 (2) og om budgetramme og prioriteringer for 2009 (3),

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles (19.-20. juni 2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 69 og bilag IV,

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Transport- og Turismeudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A6-0262/2008),

| A. | der henviser til, at Lissabontraktaten om ændring af traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (Lissabontraktaten), hvis den bliver ratificeret, i 2009 omsider vil stille Europa-Parlamentet på lige fod med Rådet i lovgivningsmæssig og budgetmæssig henseende og give Den Europæiske Union nye beføjelser, hvilket alt sammen vil få stor betydning for EU-budgettet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Lissabontraktaten om ændring af traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (Lissabontraktaten), hvis den bliver ratificeret, i 2009 omsider vil stille Europa-Parlamentet på lige fod med Rådet i lovgivningsmæssig og budgetmæssig henseende og give Den Europæiske Union nye beføjelser, hvilket alt sammen vil få stor betydning for EU-budgettet,

| B. | der henviser til, at den årlige budgetprocedure som helhed vil blive grundlæggende ændret som følge af bestemmelserne i den nye traktat, og at sondringen mellem obligatoriske og ikke-obligatoriske udgifter samt (den maksimale) sats for forhøjelser af de ikke-obligatoriske udgifter vil bortfalde, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den årlige budgetprocedure som helhed vil blive grundlæggende ændret som følge af bestemmelserne i den nye traktat, og at sondringen mellem obligatoriske og ikke-obligatoriske udgifter samt (den maksimale) sats for forhøjelser af de ikke-obligatoriske udgifter vil bortfalde,

| C. | der henviser til, at de tre institutioner den 16. april 2008 i en erklæring enedes om snarest muligt at drøfte de nødvendige budgetmæssige ordninger i forbindelse med Lissabontraktaten, idet der i 2009 vil komme nyt Parlament og en ny Kommission, som skal være fuldt forberedt på de ændringer, den nye traktat vil medføre, hvis den bliver ratificeret, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de tre institutioner den 16. april 2008 i en erklæring enedes om snarest muligt at drøfte de nødvendige budgetmæssige ordninger i forbindelse med Lissabontraktaten, idet der i 2009 vil komme nyt Parlament og en ny Kommission, som skal være fuldt forberedt på de ændringer, den nye traktat vil medføre, hvis den bliver ratificeret,

Det foreløbige budgetforslag for 2009

| 1. | konstaterer, at det foreløbige budgetforslag (FBF) for 2009 beløber sig til 134 394,9 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og 116 736,4 mio. EUR i betalingsbevillinger, hvilket giver en margen på 2 638,1 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og 7 443,6 mio. EUR i betalingsbevillinger under loftet, hvor de obligatoriske udgifter udgør 33 % af forpligtelsesbevillingerne og 38 % af betalingsbevillingerne; |
| --- | --- |

1.

konstaterer, at det foreløbige budgetforslag (FBF) for 2009 beløber sig til 134 394,9 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og 116 736,4 mio. EUR i betalingsbevillinger, hvilket giver en margen på 2 638,1 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og 7 443,6 mio. EUR i betalingsbevillinger under loftet, hvor de obligatoriske udgifter udgør 33 % af forpligtelsesbevillingerne og 38 % af betalingsbevillingerne;

| 2. | påpeger, at forpligtelsesbevillingerne i FBF 2009 svarer til 1,04 % af BNI, hvilket er en samlet forhøjelse på 3,1 % sammenlignet med 2008-budgettet, med en forhøjelse på 4,7 % for de obligatoriske udgifters vedkommende som følge af den påbegyndte direkte støtte til de nye medlemsstater og på 2,4 % for de ikke-obligatoriske udgifters vedkommende; |
| --- | --- |

2.

påpeger, at forpligtelsesbevillingerne i FBF 2009 svarer til 1,04 % af BNI, hvilket er en samlet forhøjelse på 3,1 % sammenlignet med 2008-budgettet, med en forhøjelse på 4,7 % for de obligatoriske udgifters vedkommende som følge af den påbegyndte direkte støtte til de nye medlemsstater og på 2,4 % for de ikke-obligatoriske udgifters vedkommende;

| 3. | bemærker med interesse, at betalingsbevillingerne i FBF 2009 svarer til 0,90 % af BNI, hvilket er et fald på 3,3 % sammenlignet med 2008-budgettet med en forhøjelse på 4,8 % for de obligatoriske udgifters vedkommende i tråd med udviklingen i forpligtelserne, mens de ikke-obligatoriske udgifter er faldet med 7,6 %; |
| --- | --- |

3.

bemærker med interesse, at betalingsbevillingerne i FBF 2009 svarer til 0,90 % af BNI, hvilket er et fald på 3,3 % sammenlignet med 2008-budgettet med en forhøjelse på 4,8 % for de obligatoriske udgifters vedkommende i tråd med udviklingen i forpligtelserne, mens de ikke-obligatoriske udgifter er faldet med 7,6 %;

| 4. | noterer sig prioriteringerne i FBF som fastlagt af Kommissionen:






  — | at støtte bæredygtig vækst og fremme et økonomisk klima, hvor jobskabelsen kan trives, og at støtte innovation |
| --- | --- | --- |

4.

noterer sig prioriteringerne i FBF som fastlagt af Kommissionen:

—

at støtte bæredygtig vækst og fremme et økonomisk klima, hvor jobskabelsen kan trives, og at støtte innovation

| — | at videreføre samhørighedspolitikken med henblik på at mindske ulighederne mellem EU's regioner |
| --- | --- |

—

at videreføre samhørighedspolitikken med henblik på at mindske ulighederne mellem EU's regioner

| — | at bekæmpe klimaændringerne og fremme forskning i rene og effektive energikilder og at udvikle en EU-energipolitik, hvor der lægges vægt på uafhængighed og sikkerhed |
| --- | --- |

—

at bekæmpe klimaændringerne og fremme forskning i rene og effektive energikilder og at udvikle en EU-energipolitik, hvor der lægges vægt på uafhængighed og sikkerhed

| — | at udvikle en fælles integrationspolitik og skabe et fælles område med retfærdighed |
| --- | --- |

—

at udvikle en fælles integrationspolitik og skabe et fælles område med retfærdighed

| — | at støtte fredsprocessen i Mellemøsten og stabilitetsfremmende foranstaltninger i Kosovo og på hele Balkan |
| --- | --- |

—

at støtte fredsprocessen i Mellemøsten og stabilitetsfremmende foranstaltninger i Kosovo og på hele Balkan

| — | at levere fødevarehjælp og styrke miljøaspektet i forbindelse med udviklingssamarbejde; |
| --- | --- |

—

at levere fødevarehjælp og styrke miljøaspektet i forbindelse med udviklingssamarbejde;

| 5. | henviser til sine prioriteringer som præciseret i ovennævnte beslutning af 24. april 2008 om Kommissionens årlige politikstrategi for 2009; |
| --- | --- |

5.

henviser til sine prioriteringer som præciseret i ovennævnte beslutning af 24. april 2008 om Kommissionens årlige politikstrategi for 2009;

Generelle betragtninger

| 6. | er overbevist om, at Den Europæiske Union skal udstyres med tilstrækkelige midler til at gennemføre de nuværende politikker og aktiviteter i fuld udstrækning og samtidig være tilstrækkelig fleksibel til at tage nye politiske udfordringer op; |
| --- | --- |

6.

er overbevist om, at Den Europæiske Union skal udstyres med tilstrækkelige midler til at gennemføre de nuværende politikker og aktiviteter i fuld udstrækning og samtidig være tilstrækkelig fleksibel til at tage nye politiske udfordringer op;

| 7. | konstaterer, at den samlede margen på 2 638 mio. EUR i FBF for langt den største dels vedkommende, nemlig 2 027 mio. EUR, hidrører fra margenen for markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger (den fælles landbrugspolitiks første søjle) under udgiftsområde 2; |
| --- | --- |

7.

konstaterer, at den samlede margen på 2 638 mio. EUR i FBF for langt den største dels vedkommende, nemlig 2 027 mio. EUR, hidrører fra margenen for markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger (den fælles landbrugspolitiks første søjle) under udgiftsområde 2;

| 8. | bemærker ovennævnte konklusioner fra Det Europæiske Råd og visse af konklusionernes eventuelle budgetmæssige følgevirkninger med stor interesse; mener, at disse budgetbehov kun kan opfyldes ved anvendelse af IIA, særlig punkt 21-23; |
| --- | --- |

8.

bemærker ovennævnte konklusioner fra Det Europæiske Råd og visse af konklusionernes eventuelle budgetmæssige følgevirkninger med stor interesse; mener, at disse budgetbehov kun kan opfyldes ved anvendelse af IIA, særlig punkt 21-23;

| 9. | påpeger, at de meget snævre margener under lofterne for de øvrige udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme, navnlig udgiftsområde 1a, 3b og 4, indebærer, at EU's mulighed for budgetmæssigt at reagere på politiske ændringer er yderst begrænset; understreger samtidig, at bestemmelserne i IIA kan bringes i anvendelse for at afhjælpe en mangel på bevillinger; |
| --- | --- |

9.

påpeger, at de meget snævre margener under lofterne for de øvrige udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme, navnlig udgiftsområde 1a, 3b og 4, indebærer, at EU's mulighed for budgetmæssigt at reagere på politiske ændringer er yderst begrænset; understreger samtidig, at bestemmelserne i IIA kan bringes i anvendelse for at afhjælpe en mangel på bevillinger;

| 10. | mener, at det i sin egenskab af budgetmyndighed er ansvarligt for at sikre, at EU-budgetmidler anvendes på en måde, som optimerer de begrænsede ressourcer; agter at kæmpe for et mere ambitiøst, afbalanceret og sammenhængende budget i samarbejde med fagudvalgene og under hensyntagen til deres anmodninger; |
| --- | --- |

10.

mener, at det i sin egenskab af budgetmyndighed er ansvarligt for at sikre, at EU-budgetmidler anvendes på en måde, som optimerer de begrænsede ressourcer; agter at kæmpe for et mere ambitiøst, afbalanceret og sammenhængende budget i samarbejde med fagudvalgene og under hensyntagen til deres anmodninger;

| 11. | kan ikke altid se nogen klar sammenhæng mellem Kommissionens politiske prioriteringer, som beskrevet i den årlige politikstrategi (APS) og FBF, og forhøjelserne under de relevante budgetposter og politikområder; er stadig ikke tilfreds med Kommissionens forsøg på at medtage Parlamentets prioriteringer i FBF; er f.eks. ikke overbevist om, at prioriteringen af klimaændringerne reelt afspejler sig i hele budgettet, således som Kommissionen har ønsket det; ønsker at få yderligere præciseret, hvilke metoder der anvendes for at nå frem til den konklusion, at over 10 % af EU-budgettet, eller 14 mia. EUR, anvendes til miljømæssige mål; anmoder om en omfattende gennemgang af alle budgetbevillinger i relation til klimaændringerne, herunder udvikling af landdistrikter og strukturfondene, for på denne baggrund at kunne vurdere samspillet mellem politiske og budgetmæssige prioriteringer; understreger behovet for at revidere de aktuelle programmer ved midtvejsevalueringen for bedre at integrere klimaændringsmålsætningerne og skabe større politisk konsekvens; |
| --- | --- |

11.

kan ikke altid se nogen klar sammenhæng mellem Kommissionens politiske prioriteringer, som beskrevet i den årlige politikstrategi (APS) og FBF, og forhøjelserne under de relevante budgetposter og politikområder; er stadig ikke tilfreds med Kommissionens forsøg på at medtage Parlamentets prioriteringer i FBF; er f.eks. ikke overbevist om, at prioriteringen af klimaændringerne reelt afspejler sig i hele budgettet, således som Kommissionen har ønsket det; ønsker at få yderligere præciseret, hvilke metoder der anvendes for at nå frem til den konklusion, at over 10 % af EU-budgettet, eller 14 mia. EUR, anvendes til miljømæssige mål; anmoder om en omfattende gennemgang af alle budgetbevillinger i relation til klimaændringerne, herunder udvikling af landdistrikter og strukturfondene, for på denne baggrund at kunne vurdere samspillet mellem politiske og budgetmæssige prioriteringer; understreger behovet for at revidere de aktuelle programmer ved midtvejsevalueringen for bedre at integrere klimaændringsmålsætningerne og skabe større politisk konsekvens;

| 12. | ønsker en dialog med Rådet og Kommissionen om udnyttelsen af metoderne i IIA til styrkelse af bevillingerne til foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer med henblik på en omfattende aftale efter 2012 om klimaændring; |
| --- | --- |

12.

ønsker en dialog med Rådet og Kommissionen om udnyttelsen af metoderne i IIA til styrkelse af bevillingerne til foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer med henblik på en omfattende aftale efter 2012 om klimaændring;

| 13. | giver udtryk for, at det er interesseret i at indlede et tæt samarbejde med Rådet og Kommissionen om en snarlig indgåelse af en effektiv aftale om energi- og klimaændringspakken, herunder CO2-lagring (CCS); bemærker, at EU har behov for fortsat at vise, at økonomisk vækst og udvikling kan forenes med en økonomi baseret på lave CO2-emissioner; minder Rådet om ovennævnte konklusioner fra Det Europæiske Råd; |
| --- | --- |

13.

giver udtryk for, at det er interesseret i at indlede et tæt samarbejde med Rådet og Kommissionen om en snarlig indgåelse af en effektiv aftale om energi- og klimaændringspakken, herunder CO2-lagring (CCS); bemærker, at EU har behov for fortsat at vise, at økonomisk vækst og udvikling kan forenes med en økonomi baseret på lave CO2-emissioner; minder Rådet om ovennævnte konklusioner fra Det Europæiske Råd;

| 14. | er alvorligt bekymret over, at de disponible margener på indeværende tidspunkt stadig hyppigere er et resultat af »kreativ budgettering«, f.eks. backloading af eksisterende flerårige programmer uden hensyntagen til velkendte og forudseelige budgetmæssige krav og andre lignende dispositioner; anser en sådan praksis for at være i strid med princippet om forsvarlig budgettering og anmoder endnu en gang om et FBF, som reelt afspejler det kommende års budgetmæssige behov; opfordrer Kommissionen og Rådet til at samarbejde med henblik på at træffe de afgørelser, der skal til for at nå op på et tilfredsstillende bevillingsniveau for 2009-budgettet; |
| --- | --- |

14.

er alvorligt bekymret over, at de disponible margener på indeværende tidspunkt stadig hyppigere er et resultat af »kreativ budgettering«, f.eks. backloading af eksisterende flerårige programmer uden hensyntagen til velkendte og forudseelige budgetmæssige krav og andre lignende dispositioner; anser en sådan praksis for at være i strid med princippet om forsvarlig budgettering og anmoder endnu en gang om et FBF, som reelt afspejler det kommende års budgetmæssige behov; opfordrer Kommissionen og Rådet til at samarbejde med henblik på at træffe de afgørelser, der skal til for at nå op på et tilfredsstillende bevillingsniveau for 2009-budgettet;

| 15. | understreger betydningen af klarhed, konsekvens og gennemsigtighed i forbindelse med opstillingen af EU-budgettet, hvilket er en absolut nødvendighed, også når man skal fortælle de europæiske borgere, hvordan EU-midlerne anvendes; er bekymret over, at det er blevet stadig vanskeligere at skelne mellem Kommissionens aktions- og administrationsbevillinger, og at mange udgifter af administrativ art, som i realiteten skulle finansieres under udgiftsområde 5, allerede nu finansieres over aktionsbevillingerne; |
| --- | --- |

15.

understreger betydningen af klarhed, konsekvens og gennemsigtighed i forbindelse med opstillingen af EU-budgettet, hvilket er en absolut nødvendighed, også når man skal fortælle de europæiske borgere, hvordan EU-midlerne anvendes; er bekymret over, at det er blevet stadig vanskeligere at skelne mellem Kommissionens aktions- og administrationsbevillinger, og at mange udgifter af administrativ art, som i realiteten skulle finansieres under udgiftsområde 5, allerede nu finansieres over aktionsbevillingerne;

| 16. | beklager, at der for øjeblikket hverken er en tydelig angivelse af de nøjagtige ændringer, der er foretaget i et nyt programmeringsdokument i forhold til den tidligere finansielle programmering, eller en tydelig angivelse af, om og hvorledes forhøjelser i et specifikt regnskabsår udlignes, eller hvordan backloading og frontloading foregår; mener ikke, at dette er i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 46 i IIA, og opfordrer Kommissionen til at opfylde sine forpligtelser i denne henseende; |
| --- | --- |

16.

beklager, at der for øjeblikket hverken er en tydelig angivelse af de nøjagtige ændringer, der er foretaget i et nyt programmeringsdokument i forhold til den tidligere finansielle programmering, eller en tydelig angivelse af, om og hvorledes forhøjelser i et specifikt regnskabsår udlignes, eller hvordan backloading og frontloading foregår; mener ikke, at dette er i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 46 i IIA, og opfordrer Kommissionen til at opfylde sine forpligtelser i denne henseende;

| 17. | understreger, at det er af særlig betydning at følge virkningerne af frontloading og backloading af flerårige programmer i hele budgettet for at sikre en sammenhængende programmering af forpligtelser over hele den periode, der er dækket af den flerårige finansielle ramme, under overholdelse af Parlamentets prioriteringer, som beskrevet i den interinstitutionelle aftale; |
| --- | --- |

17.

understreger, at det er af særlig betydning at følge virkningerne af frontloading og backloading af flerårige programmer i hele budgettet for at sikre en sammenhængende programmering af forpligtelser over hele den periode, der er dækket af den flerårige finansielle ramme, under overholdelse af Parlamentets prioriteringer, som beskrevet i den interinstitutionelle aftale;

| 18. | er overrasket over de meget lave betalingsbevillinger (116,736 mio. EUR), Kommissionen har foreslået i FBF for 2009; henviser til, at forpligtelsesbevillingerne i 2007- og 2008-budgettet beløb sig til henholdsvis 126,5 og 129,1 mio. EUR; |
| --- | --- |

18.

er overrasket over de meget lave betalingsbevillinger (116,736 mio. EUR), Kommissionen har foreslået i FBF for 2009; henviser til, at forpligtelsesbevillingerne i 2007- og 2008-budgettet beløb sig til henholdsvis 126,5 og 129,1 mio. EUR;

| 19. | anmoder Kommissionen om at fortsætte den screening, der blev indledt i 2007, og lade yderligere oplysninger om politikken for menneskelige ressourcer, anvendelsen af strategien for omrokeringer og omfanget af eksternalisering af opgaver i 2009 fremstå klart; anmoder om at få forelagt en opfølgningsrapport inden den 30. april 2009 indeholdende de konklusioner, Kommissionen vil drage med hensyn til dens interne organisation; noterer sig Kommissionens opfølgningsrapport for 2008 om planlægning og optimering af Kommissionens menneskelige ressourcer med henblik på at tjene EU's prioriteringer, hvori Kommissionen bekræfter sin forpligtelse til ikke at anmode om nye stillinger frem til 2013 ud over den sidste tranche af udvidelsesrelaterede stillinger i 2009; |
| --- | --- |

19.

anmoder Kommissionen om at fortsætte den screening, der blev indledt i 2007, og lade yderligere oplysninger om politikken for menneskelige ressourcer, anvendelsen af strategien for omrokeringer og omfanget af eksternalisering af opgaver i 2009 fremstå klart; anmoder om at få forelagt en opfølgningsrapport inden den 30. april 2009 indeholdende de konklusioner, Kommissionen vil drage med hensyn til dens interne organisation; noterer sig Kommissionens opfølgningsrapport for 2008 om planlægning og optimering af Kommissionens menneskelige ressourcer med henblik på at tjene EU's prioriteringer, hvori Kommissionen bekræfter sin forpligtelse til ikke at anmode om nye stillinger frem til 2013 ud over den sidste tranche af udvidelsesrelaterede stillinger i 2009;

| 20. | bemærker en væsentlig stigning i antallet af OLAF-undersøgelser i sektoren for ekstern bistand, og opfordrer derfor Kommissionen til at sikre, at OLAF råder over de nødvendige ressourcer; opfordrer Rådet til at forbedre kvaliteten af samarbejdet mellem medlemsstaterne og Kommissionen, for så vidt angår bekæmpelse af svindel mod EU; henstiller til Rådet at sikre en ordentlig opfølgning af undersøgelserne til bekæmpelse af svig fra medlemsstaternes side, også omfattende tilbagesøgningsproceduren; |
| --- | --- |

20.

bemærker en væsentlig stigning i antallet af OLAF-undersøgelser i sektoren for ekstern bistand, og opfordrer derfor Kommissionen til at sikre, at OLAF råder over de nødvendige ressourcer; opfordrer Rådet til at forbedre kvaliteten af samarbejdet mellem medlemsstaterne og Kommissionen, for så vidt angår bekæmpelse af svindel mod EU; henstiller til Rådet at sikre en ordentlig opfølgning af undersøgelserne til bekæmpelse af svig fra medlemsstaternes side, også omfattende tilbagesøgningsproceduren;

Udgiftsområde 1a

| 21. | bemærker, at forpligtelsesbevillingerne til konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse i FBF udgør 11 690 mio. EUR, hvilket giver en margen på 82 mio. EUR svarende til en forhøjelse på 5,5 % i forhold til 2008; bemærker, at betalingsbevillingerne også er forhøjet med 5,3 % til i alt 10 285,2 mio. EUR; |
| --- | --- |

21.

bemærker, at forpligtelsesbevillingerne til konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse i FBF udgør 11 690 mio. EUR, hvilket giver en margen på 82 mio. EUR svarende til en forhøjelse på 5,5 % i forhold til 2008; bemærker, at betalingsbevillingerne også er forhøjet med 5,3 % til i alt 10 285,2 mio. EUR;

| 22. | glæder sig over, at Kommissionen påtænker at iværksætte nøgleaktioner inden for jobskabelse og støtte til innovation, SMV'er og forskning; der henviser til, at igangværende initiativer på dette område, herunder rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP) og andre initiativer for SMV'er, skal gennemføres korrekt og overvåges; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over, at Kommissionen påtænker at iværksætte nøgleaktioner inden for jobskabelse og støtte til innovation, SMV'er og forskning; der henviser til, at igangværende initiativer på dette område, herunder rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP) og andre initiativer for SMV'er, skal gennemføres korrekt og overvåges;

| 23. | glæder sig over, at Kommissionen i FBF har prioriteret fremme af forskning inden for ren og effektiv energi, og at den agter at sørge for tilvejebringelse af de nødvendige midler (ud over 7. rammeprogram), eftersom energieffektivitet er en nøglefaktor for håndtering af problemerne i forbindelse med klimaændringer; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over, at Kommissionen i FBF har prioriteret fremme af forskning inden for ren og effektiv energi, og at den agter at sørge for tilvejebringelse af de nødvendige midler (ud over 7. rammeprogram), eftersom energieffektivitet er en nøglefaktor for håndtering af problemerne i forbindelse med klimaændringer;

| 24. | understreger, at det er vigtigt at tilvejebringe de fornødne budgetmæssige ressourcer til alle foranstaltninger, der tager sigte på at fremme og iværksætte programmer for undervisning i medier og nye teknologier; |
| --- | --- |

24.

understreger, at det er vigtigt at tilvejebringe de fornødne budgetmæssige ressourcer til alle foranstaltninger, der tager sigte på at fremme og iværksætte programmer for undervisning i medier og nye teknologier;

| 25. | beklager, at der er en begrænset disponibel margen under underudgiftsområde 1a, hvilket tyder på, at det vil være umuligt at finansiere nye prioriteringer gennem omfordeling af midler uden i alvorlig grad at undergrave vigtige eksisterende programmer, og anbefaler derfor, at der afsættes yderligere bevillinger, hvis der opstilles nye prioriteringer; |
| --- | --- |

25.

beklager, at der er en begrænset disponibel margen under underudgiftsområde 1a, hvilket tyder på, at det vil være umuligt at finansiere nye prioriteringer gennem omfordeling af midler uden i alvorlig grad at undergrave vigtige eksisterende programmer, og anbefaler derfor, at der afsættes yderligere bevillinger, hvis der opstilles nye prioriteringer;

| 26. | mener, at en forsvarlig gennemførelse og evaluering af igangværende pilotprojekter og forberedende foranstaltninger bør prioriteres højt på grund af den begrænsede disponible margen under underudgiftsområde 1a, men at det selvfølgelig stadig skal være muligt at iværksætte nye pilotprojekter og forberedende foranstaltninger; |
| --- | --- |

26.

mener, at en forsvarlig gennemførelse og evaluering af igangværende pilotprojekter og forberedende foranstaltninger bør prioriteres højt på grund af den begrænsede disponible margen under underudgiftsområde 1a, men at det selvfølgelig stadig skal være muligt at iværksætte nye pilotprojekter og forberedende foranstaltninger;

| 27. | anser den planlagte EU-lovgivning om små virksomheder (»Small Business Act«) for et vigtigt tiltag til støtte for SMV'er; afventer utålmodigt konkrete forslag til finansiering af dette nye strategiske instrument; henstiller med dette formål for øje indtrængende til Kommissionen og medlemsstaterne også at gøre øget brug af de disponible strukturfondsmidler i denne forbindelse; fastslår, at SMV'erne rammes særlig hårdt at forsinkede udbetalinger, og at Den Europæiske Union derfor er nødt til at undgå sådanne udbetalinger og forsøge at finde frem til en effektiv og gennemskuelig kontrolordning, som sikrer, at udbetalinger foretages inden for et nærmere fastlagt tidsrum; |
| --- | --- |

27.

anser den planlagte EU-lovgivning om små virksomheder (»Small Business Act«) for et vigtigt tiltag til støtte for SMV'er; afventer utålmodigt konkrete forslag til finansiering af dette nye strategiske instrument; henstiller med dette formål for øje indtrængende til Kommissionen og medlemsstaterne også at gøre øget brug af de disponible strukturfondsmidler i denne forbindelse; fastslår, at SMV'erne rammes særlig hårdt at forsinkede udbetalinger, og at Den Europæiske Union derfor er nødt til at undgå sådanne udbetalinger og forsøge at finde frem til en effektiv og gennemskuelig kontrolordning, som sikrer, at udbetalinger foretages inden for et nærmere fastlagt tidsrum;

Udgiftsområde 1b

| 28. | bemærker, at forpligtelsesbevillingerne til samhørighed, vækst og beskæftigelse er blevet forhøjet med 2,5 % i FBF til i alt 48 413,9 mio. EUR, hvilket giver en margen på kun 14 mio. EUR under bevillingsrammen til faglig bistand; konstaterer, at den samlede forhøjelse på 2,5 % skyldes en betydelig forhøjelse for Samhørighedsfondens vedkommende (+ 14 % sammenlignet med 2008), mens bevillingerne til strukturfondene forbliver på samme niveau; |
| --- | --- |

28.

bemærker, at forpligtelsesbevillingerne til samhørighed, vækst og beskæftigelse er blevet forhøjet med 2,5 % i FBF til i alt 48 413,9 mio. EUR, hvilket giver en margen på kun 14 mio. EUR under bevillingsrammen til faglig bistand; konstaterer, at den samlede forhøjelse på 2,5 % skyldes en betydelig forhøjelse for Samhørighedsfondens vedkommende (+ 14 % sammenlignet med 2008), mens bevillingerne til strukturfondene forbliver på samme niveau;

| 29. | beklager den kraftige nedskæring af betalingsbevillingerne, som sammenlignet med 2008 er faldet med 13,9 % til 34 914,1 mio.; finder især ikke begrundelserne for sænkningen af det anslåede betalingsniveau overbevisende, dvs. - 30 % for samhørighed under EFRU, - 13 % for regional konkurrenceevne og beskæftigelse under EFRU, - 85 % for territorialt samarbejde under EFRU og - 50 % for de nye programmer for perioden 2007-2013 under Samhørighedsfonden; |
| --- | --- |

29.

beklager den kraftige nedskæring af betalingsbevillingerne, som sammenlignet med 2008 er faldet med 13,9 % til 34 914,1 mio.; finder især ikke begrundelserne for sænkningen af det anslåede betalingsniveau overbevisende, dvs. - 30 % for samhørighed under EFRU, - 13 % for regional konkurrenceevne og beskæftigelse under EFRU, - 85 % for territorialt samarbejde under EFRU og - 50 % for de nye programmer for perioden 2007-2013 under Samhørighedsfonden;

| 30. | er af den opfattelse, at Kommissionen, hvis denne kraftige nedskæring er en direkte eller indirekte følge af den nye handlingsplan med henblik på at styrke tilsyn og delt forvaltning for strukturforanstaltningernes vedkommende, bør orientere herom, navnlig fordi det kunne være udtryk for en manglende kontrol i første led i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

30.

er af den opfattelse, at Kommissionen, hvis denne kraftige nedskæring er en direkte eller indirekte følge af den nye handlingsplan med henblik på at styrke tilsyn og delt forvaltning for strukturforanstaltningernes vedkommende, bør orientere herom, navnlig fordi det kunne være udtryk for en manglende kontrol i første led i medlemsstaterne;

| 31. | agter at sikre, at der fortsat er tilstrækkelige bevillinger til rådighed for samhørighedspolitikken, således at nuværende og fremtidige udfordringer for solidaritetsprincippet i Den Europæiske Union kan tages op; |
| --- | --- |

31.

agter at sikre, at der fortsat er tilstrækkelige bevillinger til rådighed for samhørighedspolitikken, således at nuværende og fremtidige udfordringer for solidaritetsprincippet i Den Europæiske Union kan tages op;

Udgiftsområde 2

| 32. | bemærker, at forpligtelsesbevillingerne til beskyttelse og forvaltning af naturressourcer i FBF er fastsat til 57 525,7 mio. EUR, hvilket er en forhøjelse på 3,5 % i forhold til 2008, der resulterer i en margen på 2 113,3 mio. EUR; konstaterer, at betalingsbevillingerne er blevet forhøjet med 3,0 % til 54 834,9 mio. EUR, mens den del af udgiftsområde 2, der er afsat til markedsrelaterede udgifter og direkte støtte udgør 42 860,3 mio. EUR i forpligtelser og 42 814,2 mio. EUR i betalinger; |
| --- | --- |

32.

bemærker, at forpligtelsesbevillingerne til beskyttelse og forvaltning af naturressourcer i FBF er fastsat til 57 525,7 mio. EUR, hvilket er en forhøjelse på 3,5 % i forhold til 2008, der resulterer i en margen på 2 113,3 mio. EUR; konstaterer, at betalingsbevillingerne er blevet forhøjet med 3,0 % til 54 834,9 mio. EUR, mens den del af udgiftsområde 2, der er afsat til markedsrelaterede udgifter og direkte støtte udgør 42 860,3 mio. EUR i forpligtelser og 42 814,2 mio. EUR i betalinger;

| 33. | understreger, at kun 0,5 % af bevillingerne under udgiftsområde 2 anvendes til miljøprioriteringer, uden dog at medregne miljøforanstaltningerne under programmerne for udvikling af landdistrikter og miljøstandarder, der underbygger miljøkoblingsordningen for direkte udbetalinger, mens langt de fleste midler går til direkte støtte og markedsrelaterede udgifter; |
| --- | --- |

33.

understreger, at kun 0,5 % af bevillingerne under udgiftsområde 2 anvendes til miljøprioriteringer, uden dog at medregne miljøforanstaltningerne under programmerne for udvikling af landdistrikter og miljøstandarder, der underbygger miljøkoblingsordningen for direkte udbetalinger, mens langt de fleste midler går til direkte støtte og markedsrelaterede udgifter;

| 34. | glæder sig over forhøjelsen på 20,9 mio. EUR for Life+, men bemærker med nogen beklagelse, at kun en del af denne forhøjelse går til forstærkede aktiviteter inden for klimaændringer; mener ikke, at disse tal i tilstrækkelig grad afspejler den gennemgående prioritering af bekæmpelsen af klimaændringerne; |
| --- | --- |

34.

glæder sig over forhøjelsen på 20,9 mio. EUR for Life+, men bemærker med nogen beklagelse, at kun en del af denne forhøjelse går til forstærkede aktiviteter inden for klimaændringer; mener ikke, at disse tal i tilstrækkelig grad afspejler den gennemgående prioritering af bekæmpelsen af klimaændringerne;

| 35. | minder om, at det vigtigste mål med den fælles landbrugspolitik er at garantere markedsstabilisering samt forsyningssikkerhed og rimelige priser til forbrugerne, og opfordrer derfor Kommissionen til i budgettet for 2009 at afsætte de nødvendige midler til at imødekomme de nye behov, som opstår i forbindelse med den aktuelle fødevarekrise, særlig en forbedring af adgangen til fødevarer for de dårligst stillede, som lider mest som følge af denne krise; |
| --- | --- |

35.

minder om, at det vigtigste mål med den fælles landbrugspolitik er at garantere markedsstabilisering samt forsyningssikkerhed og rimelige priser til forbrugerne, og opfordrer derfor Kommissionen til i budgettet for 2009 at afsætte de nødvendige midler til at imødekomme de nye behov, som opstår i forbindelse med den aktuelle fødevarekrise, særlig en forbedring af adgangen til fødevarer for de dårligst stillede, som lider mest som følge af denne krise;

| 36. | glæder sig over den generelt faldende tendens, der gør sig gældende for eksportrestitutioner for landbrugsvarer som følge af de gunstige markedsvilkår, og de deraf følgende besparelser; |
| --- | --- |

36.

glæder sig over den generelt faldende tendens, der gør sig gældende for eksportrestitutioner for landbrugsvarer som følge af de gunstige markedsvilkår, og de deraf følgende besparelser;

| 37. | bemærker, at forpligtelsesbevillingerne til udvikling af landdistrikter i FBF næsten er stabile med 13 401 mio. EUR (inklusive graduering) i forpligtelsesbevillinger og 10 926 mio. EUR i betalingsbevillinger, hvilket svarer til et fald på 4 % i forhold til 2008; |
| --- | --- |

37.

bemærker, at forpligtelsesbevillingerne til udvikling af landdistrikter i FBF næsten er stabile med 13 401 mio. EUR (inklusive graduering) i forpligtelsesbevillinger og 10 926 mio. EUR i betalingsbevillinger, hvilket svarer til et fald på 4 % i forhold til 2008;

| 38. | anser disse tal for at være indikative faktorer i forbindelse med det sundhedscheck af den fælles landbrugspolitik, som Kommissionen forelagde den 20. maj 2008; |
| --- | --- |

38.

anser disse tal for at være indikative faktorer i forbindelse med det sundhedscheck af den fælles landbrugspolitik, som Kommissionen forelagde den 20. maj 2008;

| 39. | understreger de store vanskeligheder med gennemførelsen af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL); beklager, at 2 830 mio. EUR ikke blev udnyttet i 2007, at 1 361 mio. EUR blev fremført til 2008, og at 1 469 mio. EUR blev omprogrammeret til 2008-2013 i henhold til punkt 48 i IIA; giver udtryk for bekymring over omprogrammeringen af så betydelige beløb, der medfører en væsentlig forsinkelse i tilvejebringelsen af midler til landdistrikterne; |
| --- | --- |

39.

understreger de store vanskeligheder med gennemførelsen af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL); beklager, at 2 830 mio. EUR ikke blev udnyttet i 2007, at 1 361 mio. EUR blev fremført til 2008, og at 1 469 mio. EUR blev omprogrammeret til 2008-2013 i henhold til punkt 48 i IIA; giver udtryk for bekymring over omprogrammeringen af så betydelige beløb, der medfører en væsentlig forsinkelse i tilvejebringelsen af midler til landdistrikterne;

Udgiftsområde 3a

| 40. | bemærker, at forpligtelsesbevillingerne til frihed, sikkerhed og retfærdighed er blevet forhøjet med 15 % til 839,1 mio. EUR i FBF, hvilket giver en margen på 32,9 mio. EUR; konstaterer, at betalingsbevillingerne er blevet forhøjet med 11,7 % til 596,7 mio. EUR; |
| --- | --- |

40.

bemærker, at forpligtelsesbevillingerne til frihed, sikkerhed og retfærdighed er blevet forhøjet med 15 % til 839,1 mio. EUR i FBF, hvilket giver en margen på 32,9 mio. EUR; konstaterer, at betalingsbevillingerne er blevet forhøjet med 11,7 % til 596,7 mio. EUR;

| 41. | påpeger, at denne betragtelige forhøjelse i forhold til 2008 fortrinsvis skyldes en kraftig forhøjelse under kapitlerne »Solidaritet — Eksterne grænser, visumpolitik og fri bevægelighed for personer« (+ 44,4 mio. EUR eller + 15,6 %), »Migrationsstrømme — Den fælles indvandrings- og asylpolitik« (+ 43,3 mio. EUR eller + 18,9 %) og »Sikkerhed og beskyttelse af frihedsrettighederne« (+ 20,8 mio. EUR eller + 27,1 %); |
| --- | --- |

41.

påpeger, at denne betragtelige forhøjelse i forhold til 2008 fortrinsvis skyldes en kraftig forhøjelse under kapitlerne »Solidaritet — Eksterne grænser, visumpolitik og fri bevægelighed for personer« (+ 44,4 mio. EUR eller + 15,6 %), »Migrationsstrømme — Den fælles indvandrings- og asylpolitik« (+ 43,3 mio. EUR eller + 18,9 %) og »Sikkerhed og beskyttelse af frihedsrettighederne« (+ 20,8 mio. EUR eller + 27,1 %);

| 42. | noterer sig forhøjelsen på 36,3 % i forpligtelsesbevillinger til særprogrammet »Forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet« og vil se nærmere på årsagerne hertil; |
| --- | --- |

42.

noterer sig forhøjelsen på 36,3 % i forpligtelsesbevillinger til særprogrammet »Forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet« og vil se nærmere på årsagerne hertil;

| 43. | er bekymret over de lave bevillinger til »Grundlæggende rettigheder og retfærdighed«, som kun er blevet forhøjet med 0,2 % i forpligtelsesbevillinger og rent faktisk er faldet med 10 % i betalingsbevillinger sammenlignet med 2008-budgettet; |
| --- | --- |

43.

er bekymret over de lave bevillinger til »Grundlæggende rettigheder og retfærdighed«, som kun er blevet forhøjet med 0,2 % i forpligtelsesbevillinger og rent faktisk er faldet med 10 % i betalingsbevillinger sammenlignet med 2008-budgettet;

| 44. | påpeger, at FBF opretholder forhøjelsen af bevillingerne til Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex), som blev vedtaget i 2008, men bemærker med nogen bekymring, at tilskuddet udlignes ved at flytte 5,7 mio. EUR fra aktions- til administrationsbevillingerne; opfordrer til en forhøjelse af bevillingerne til Frontex i 2009, således at agenturet har mulighed for fortsat at varetage sine faste og uafbrudte opgaver, især ved Unionens sydlige grænser (Hera, Nautilus og Poseidon); |
| --- | --- |

44.

påpeger, at FBF opretholder forhøjelsen af bevillingerne til Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex), som blev vedtaget i 2008, men bemærker med nogen bekymring, at tilskuddet udlignes ved at flytte 5,7 mio. EUR fra aktions- til administrationsbevillingerne; opfordrer til en forhøjelse af bevillingerne til Frontex i 2009, således at agenturet har mulighed for fortsat at varetage sine faste og uafbrudte opgaver, især ved Unionens sydlige grænser (Hera, Nautilus og Poseidon);

| 45. | understreger, at en europæisk pagt om migrationspolitik bør omfatte spørgsmål som bekæmpelse af ulovlig indvandring, forvaltning af lovlig indvandring, integration af tredjelandsstatsborgere og styrkelse af beskyttelsen af grænserne under fuld hensyntagen til solidaritetsprincippet og den størst mulige beskyttelse af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

45.

understreger, at en europæisk pagt om migrationspolitik bør omfatte spørgsmål som bekæmpelse af ulovlig indvandring, forvaltning af lovlig indvandring, integration af tredjelandsstatsborgere og styrkelse af beskyttelsen af grænserne under fuld hensyntagen til solidaritetsprincippet og den størst mulige beskyttelse af menneskerettighederne;

Udgiftsområde 3b

| 46. | bemærker, at forpligtelsesbevillingerne i FBF til borgerskab beløber sig til 628,7 mio. EUR, hvilket er en forhøjelse på 1,0 % i forhold til nettobevillingerne for 2008 til Solidaritetsfonden og overgangsfaciliteten for Bulgarien og Rumænien; noterer sig, at dette giver en margen på 22 mio. EUR, og at betalingsbevillingerne stiger med 0,7 % til 669 mio. EUR; |
| --- | --- |

46.

bemærker, at forpligtelsesbevillingerne i FBF til borgerskab beløber sig til 628,7 mio. EUR, hvilket er en forhøjelse på 1,0 % i forhold til nettobevillingerne for 2008 til Solidaritetsfonden og overgangsfaciliteten for Bulgarien og Rumænien; noterer sig, at dette giver en margen på 22 mio. EUR, og at betalingsbevillingerne stiger med 0,7 % til 669 mio. EUR;

| 47. | beklager, at den snævre margen på 22 mio. EUR under dette underudgiftsområde efterlader en meget begrænset dispositionsmargen til pilotprojekter og forberedende foranstaltninger; |
| --- | --- |

47.

beklager, at den snævre margen på 22 mio. EUR under dette underudgiftsområde efterlader en meget begrænset dispositionsmargen til pilotprojekter og forberedende foranstaltninger;

| 48. | gør opmærksom på, at det er nødvendigt at øge effektiviteten og forbedre koordineringen, for så vidt angår EU's indsats på civilbeskyttelsesområdet, bl.a. ved at udvikle fælles metoder til civilbeskyttelse medlemsstaterne imellem, udvikle varslings- og forebyggelsessystemer og opgradere transportfaciliteterne for civilbeskyttelsesbistand, for dermed at være bedre forberedt til at beskytte EU's borgere; |
| --- | --- |

48.

gør opmærksom på, at det er nødvendigt at øge effektiviteten og forbedre koordineringen, for så vidt angår EU's indsats på civilbeskyttelsesområdet, bl.a. ved at udvikle fælles metoder til civilbeskyttelse medlemsstaterne imellem, udvikle varslings- og forebyggelsessystemer og opgradere transportfaciliteterne for civilbeskyttelsesbistand, for dermed at være bedre forberedt til at beskytte EU's borgere;

| 49. | beklager, at den forhøjelse, Kommissionen har foreslået under dette underudgiftsområde til vigtige politikker med direkte indvirkning på de europæiske borgeres dagligdag, er betydeligt lavere end den gennemsnitlige forhøjelse af forpligtelsesbevillingerne, som er på 3,1 %; beklager især, at navnlig bevillingerne til de aktiviteter, der har betydning for et Europa for borgerne, er blevet forhøjet mindst eller ligefrem er blevet nedskåret sammenlignet med 2008; |
| --- | --- |

49.

beklager, at den forhøjelse, Kommissionen har foreslået under dette underudgiftsområde til vigtige politikker med direkte indvirkning på de europæiske borgeres dagligdag, er betydeligt lavere end den gennemsnitlige forhøjelse af forpligtelsesbevillingerne, som er på 3,1 %; beklager især, at navnlig bevillingerne til de aktiviteter, der har betydning for et Europa for borgerne, er blevet forhøjet mindst eller ligefrem er blevet nedskåret sammenlignet med 2008;

| 50. | er bekymret over de nedskæringer, Kommissionen har foreslået for en række budgetposter, som finansierer kommunikationsaktiviteter, især i forbindelse med de opgaver og nye udfordringer, der skal varetages på dette område i 2009, som f.eks. valget til Europa-Parlamentet eller Lissabontraktatens mulige ikrafttrædelse; |
| --- | --- |

50.

er bekymret over de nedskæringer, Kommissionen har foreslået for en række budgetposter, som finansierer kommunikationsaktiviteter, især i forbindelse med de opgaver og nye udfordringer, der skal varetages på dette område i 2009, som f.eks. valget til Europa-Parlamentet eller Lissabontraktatens mulige ikrafttrædelse;

| 51. | er af den opfattelse, at hovedopgaven for kommunikations- og informationspolitikken er at informere EU-borgerne om de aktioner og programmer, EU har gennemført, og de forbedringer, der har fundet sted i de seneste år; |
| --- | --- |

51.

er af den opfattelse, at hovedopgaven for kommunikations- og informationspolitikken er at informere EU-borgerne om de aktioner og programmer, EU har gennemført, og de forbedringer, der har fundet sted i de seneste år;

| 52. | minder om, at alle institutioner har ret til at indføre en kommunikationspolitik som led i deres institutionelle autonomi, som fastslået i artikel 49 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (4) (finansforordningen), inden for grænserne af en fælles ramme og med en særlig grad af harmonisering i præsentationen, som skulle gøre det muligt at udvikle et genkendeligt »EU-varemærke« til anvendelse i forbindelse med alle kommunikationsforanstaltninger; |
| --- | --- |

52.

minder om, at alle institutioner har ret til at indføre en kommunikationspolitik som led i deres institutionelle autonomi, som fastslået i artikel 49 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (4) (finansforordningen), inden for grænserne af en fælles ramme og med en særlig grad af harmonisering i præsentationen, som skulle gøre det muligt at udvikle et genkendeligt »EU-varemærke« til anvendelse i forbindelse med alle kommunikationsforanstaltninger;

| 53. | erkender behovet for samordning af de forskellige kommunikationspolitikker, som institutionerne indfører, inden for rammerne af Den Interinstitutionelle Gruppe om Information og Kommunikation; gør opmærksom på, at Parlamentet længe har prioriteret kommunikation meget højt; mener, at Parlamentets centrale rolle i denne proces er af afgørende betydning og sikrer politikkens kontinuitet og effektivitet, især med henblik på det kommende valg til Europa-Parlamentet; påpeger i den forbindelse, at informationen af borgerne om deres rettigheder i medfør af EU-retten bør styrkes; |
| --- | --- |

53.

erkender behovet for samordning af de forskellige kommunikationspolitikker, som institutionerne indfører, inden for rammerne af Den Interinstitutionelle Gruppe om Information og Kommunikation; gør opmærksom på, at Parlamentet længe har prioriteret kommunikation meget højt; mener, at Parlamentets centrale rolle i denne proces er af afgørende betydning og sikrer politikkens kontinuitet og effektivitet, især med henblik på det kommende valg til Europa-Parlamentet; påpeger i den forbindelse, at informationen af borgerne om deres rettigheder i medfør af EU-retten bør styrkes;

Udgiftsområde 4

| 54. | bemærker, at forpligtelsesbevillingerne til EU som global partner er blevet forhøjet med 1,8 % til 7 440,4 mio. EUR med en disponibel margen på 243,6 mio. EUR; konstaterer, at betalingsbevillingerne er blevet forhøjet med 6,6 % til 7 579,5 mio. EUR; |
| --- | --- |

54.

bemærker, at forpligtelsesbevillingerne til EU som global partner er blevet forhøjet med 1,8 % til 7 440,4 mio. EUR med en disponibel margen på 243,6 mio. EUR; konstaterer, at betalingsbevillingerne er blevet forhøjet med 6,6 % til 7 579,5 mio. EUR;

| 55. | bemærker, at denne forhøjelse på 1,8 % er lavere end den gennemsnitlige forhøjelse for EU-budgettet, som er på 3,1 %; mener, at dette er et meget ildevarslende tegn i betragtning af, at udgiftsområde 4 traditionelt er et af de områder i EU-budgettet, hvor udfordringerne er størst; |
| --- | --- |

55.

bemærker, at denne forhøjelse på 1,8 % er lavere end den gennemsnitlige forhøjelse for EU-budgettet, som er på 3,1 %; mener, at dette er et meget ildevarslende tegn i betragtning af, at udgiftsområde 4 traditionelt er et af de områder i EU-budgettet, hvor udfordringerne er størst;

| 56. | er dybt bekymret over underfinansieringen af udgiftsområde 4 og fordømmer kraftigt den uklare budgetstrategi fra Kommissionens side, som på ingen måde tager højde for de realistiske behov, der kan forventes på dette område; bemærker, at den nuværende margen på 243,6 mio. EUR på denne baggrund forekommer temmelig arbitrær; mener, at dette problem kun kan løses ved en gennemgribende revision af den flerårige finansielle ramme, der fører til en forhøjelse af loftet for udgiftsområde 4 for perioden 2009-2013; |
| --- | --- |

56.

er dybt bekymret over underfinansieringen af udgiftsområde 4 og fordømmer kraftigt den uklare budgetstrategi fra Kommissionens side, som på ingen måde tager højde for de realistiske behov, der kan forventes på dette område; bemærker, at den nuværende margen på 243,6 mio. EUR på denne baggrund forekommer temmelig arbitrær; mener, at dette problem kun kan løses ved en gennemgribende revision af den flerårige finansielle ramme, der fører til en forhøjelse af loftet for udgiftsområde 4 for perioden 2009-2013;

| 57. | påpeger, at Parlamentet forud for forelæggelsen af FBF i ovennævnte beslutning af 24. april 2008 havde anmodet om en realistisk oversigt over alle budgetmæssige behov, især inden for udgiftsområde 4 i den flerårige finansielle ramme; mener ikke, at FBF inden for dette udgiftsområde er i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning; |
| --- | --- |

57.

påpeger, at Parlamentet forud for forelæggelsen af FBF i ovennævnte beslutning af 24. april 2008 havde anmodet om en realistisk oversigt over alle budgetmæssige behov, især inden for udgiftsområde 4 i den flerårige finansielle ramme; mener ikke, at FBF inden for dette udgiftsområde er i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning;

| 58. | finder det derfor bekymrende, at Kommissionen på dette tidlige tidspunkt i budgetproceduren har erklæret, at bevillingerne til Kosovo, Mellemøsten, fødevarehjælp og makrofinansiel bistand helt klart ikke vil være tilstrækkelige til at opfylde eksisterende internationale EU-forpligtelser for slet ikke at tale om at dække de forventede yderligere behov, idet der f.eks. i FBF er opført 161 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og 100 mio. EUR i betalingsbevillinger til bistand til Palæstina og fredsprocessen, til trods for, at de vedtagne beløb i 2008-budgettet var på henholdsvis 300 mio. EUR og 200 mio. EUR og betalingsbevillingerne efter talrige overførsler nu er helt oppe på 350 mio. EUR; bemærker, at der for Kosovos vedkommende er foretaget en nedskæring på 15,7 % i bevillingerne til EULEX-missionen under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP); finder dette uacceptabelt og slår til lyd for en holdningsændring med hensyn til udgifterne til Palæstina og Kosovo; mener, i betragtning af beslutningen om en betydelig forhøjelse af det oprindelige antal eksperter i Den Europæiske Unions politimission (EUPOL) i Afghanistan, at der allerede nu kan forudses økonomiske mangler; |
| --- | --- |

58.

finder det derfor bekymrende, at Kommissionen på dette tidlige tidspunkt i budgetproceduren har erklæret, at bevillingerne til Kosovo, Mellemøsten, fødevarehjælp og makrofinansiel bistand helt klart ikke vil være tilstrækkelige til at opfylde eksisterende internationale EU-forpligtelser for slet ikke at tale om at dække de forventede yderligere behov, idet der f.eks. i FBF er opført 161 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og 100 mio. EUR i betalingsbevillinger til bistand til Palæstina og fredsprocessen, til trods for, at de vedtagne beløb i 2008-budgettet var på henholdsvis 300 mio. EUR og 200 mio. EUR og betalingsbevillingerne efter talrige overførsler nu er helt oppe på 350 mio. EUR; bemærker, at der for Kosovos vedkommende er foretaget en nedskæring på 15,7 % i bevillingerne til EULEX-missionen under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP); finder dette uacceptabelt og slår til lyd for en holdningsændring med hensyn til udgifterne til Palæstina og Kosovo; mener, i betragtning af beslutningen om en betydelig forhøjelse af det oprindelige antal eksperter i Den Europæiske Unions politimission (EUPOL) i Afghanistan, at der allerede nu kan forudses økonomiske mangler;

| 59. | bekræfter på ny sin støtte til gennemførelsen af en uddybet og differentieret europæisk naboskabspolitik (ENP); understreger behovet for at tildele det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) en tilstrækkelig finansiering, der afspejler EU's engagement i forhold til dets østeuropæiske og sydlige naboer; bemærker de beskedne forhøjelser i de bevillinger, der planlægges for 2009, og understreger, at det nye initiativ »Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen« hverken må hindre bestræbelserne på at skabe balance mellem forpligtelsesbevillingerne til de øst- og sydøsteuropæiske naboer eller under nogen omstændigheder føre til yderligere spændinger i budgetsituationen inden for ENPI; |
| --- | --- |

59.

bekræfter på ny sin støtte til gennemførelsen af en uddybet og differentieret europæisk naboskabspolitik (ENP); understreger behovet for at tildele det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) en tilstrækkelig finansiering, der afspejler EU's engagement i forhold til dets østeuropæiske og sydlige naboer; bemærker de beskedne forhøjelser i de bevillinger, der planlægges for 2009, og understreger, at det nye initiativ »Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen« hverken må hindre bestræbelserne på at skabe balance mellem forpligtelsesbevillingerne til de øst- og sydøsteuropæiske naboer eller under nogen omstændigheder føre til yderligere spændinger i budgetsituationen inden for ENPI;

| 60. | beklager, at der hverken er blevet foreslået budgetløsninger eller fremsat forslag til, hvordan disse ekstra behov kan finansieres; opfordrer endnu en gang indtrængende til, at der skabes klarhed over de samlede behov under udgiftsområde 4, bl.a. til FUSP; |
| --- | --- |

60.

beklager, at der hverken er blevet foreslået budgetløsninger eller fremsat forslag til, hvordan disse ekstra behov kan finansieres; opfordrer endnu en gang indtrængende til, at der skabes klarhed over de samlede behov under udgiftsområde 4, bl.a. til FUSP;

| 61. | er fortsat af den overbevisning, at hverken fleksibilitetsinstrumentet eller nødhjælpsreserven (244 mio. EUR) må omdirigeres eller misbruges til at finansiere EU-politikker og -aktiviteter, som har været planlagt i længere tid, og er fast besluttet på at forsvare denne linje under budgetproceduren; |
| --- | --- |

61.

er fortsat af den overbevisning, at hverken fleksibilitetsinstrumentet eller nødhjælpsreserven (244 mio. EUR) må omdirigeres eller misbruges til at finansiere EU-politikker og -aktiviteter, som har været planlagt i længere tid, og er fast besluttet på at forsvare denne linje under budgetproceduren;

| 62. | påpeger med bekymring den voksende fødevarekrise i verden og følgerne af klimaændringerne og understreger, at det er nødvendigt, at EU opfylder sine forpligtelser med hensyn til fødevareleverancer og reagerer på katastrofer i udviklingslandene; konstaterer med stor bekymring, at bevillingerne til fødevarehjælp kun er forhøjet med 6,8 mio. EUR i FBF 2009 sammenlignet med 2008 (+3 %), og at Kommissionen allerede i slutningen af april 2008 anmodede om en overførsel på 60 mio. EUR til at dække ekstra udgifter til fødevarehjælp i 2008 (en forhøjelse på 26,88 % i forpligtelsesbevillinger); henstiller, at der afsættes yderligere ressourcer hertil i 2009 med alle til rådighed stående budgetmidler; |
| --- | --- |

62.

påpeger med bekymring den voksende fødevarekrise i verden og følgerne af klimaændringerne og understreger, at det er nødvendigt, at EU opfylder sine forpligtelser med hensyn til fødevareleverancer og reagerer på katastrofer i udviklingslandene; konstaterer med stor bekymring, at bevillingerne til fødevarehjælp kun er forhøjet med 6,8 mio. EUR i FBF 2009 sammenlignet med 2008 (+3 %), og at Kommissionen allerede i slutningen af april 2008 anmodede om en overførsel på 60 mio. EUR til at dække ekstra udgifter til fødevarehjælp i 2008 (en forhøjelse på 26,88 % i forpligtelsesbevillinger); henstiller, at der afsættes yderligere ressourcer hertil i 2009 med alle til rådighed stående budgetmidler;

| 63. | glæder sig over de planlagte forhøjelser af bevillingerne til landene på Vestbalkan under førtiltrædelsesinstrumentets institutionsopbygningskomponent og navnlig Kommissionens hensigt om at intensivere uddelingen af yderligere stipendier og øge midlerne til dialogen i det civile samfund; anmoder Kommissionen om at støtte den sociale dagsorden for Balkanlandene; |
| --- | --- |

63.

glæder sig over de planlagte forhøjelser af bevillingerne til landene på Vestbalkan under førtiltrædelsesinstrumentets institutionsopbygningskomponent og navnlig Kommissionens hensigt om at intensivere uddelingen af yderligere stipendier og øge midlerne til dialogen i det civile samfund; anmoder Kommissionen om at støtte den sociale dagsorden for Balkanlandene;

| 64. | understreger, at pakken med ny handelsstøtte bør supplere den nuværende udviklingsstøtte, og at nye tilsagn om handelsstøtte ikke bør medføre flytning af ressourcer, der allerede er øremærket til andre udviklingsinitiativer; gentager sin anmodning til Kommissionen om oplysninger om, hvor de lovede 1 000 mio. EUR skal komme fra; |
| --- | --- |

64.

understreger, at pakken med ny handelsstøtte bør supplere den nuværende udviklingsstøtte, og at nye tilsagn om handelsstøtte ikke bør medføre flytning af ressourcer, der allerede er øremærket til andre udviklingsinitiativer; gentager sin anmodning til Kommissionen om oplysninger om, hvor de lovede 1 000 mio. EUR skal komme fra;

| 65. | glæder sig over Kommissionens initiativer til at iværksætte en global klimaalliance og en verdensfond for energieffektivitet og vedvarende energi som vigtige midler til at hjælpe udviklingslandene med at tilpasse sig og afbøde klimaændringerne; understreger dog, at de tildelte bevillinger indtil videre er utilstrækkelige; anmoder om en øjeblikkelig forhøjelse af bevillingerne til disse initiativer i 2009-budgettet i tillæg til de planlagte udviklingsforpligtelser; mener desuden, at disse initiativer bør styrkes ved at sikre yderligere langsigtede bevillinger; |
| --- | --- |

65.

glæder sig over Kommissionens initiativer til at iværksætte en global klimaalliance og en verdensfond for energieffektivitet og vedvarende energi som vigtige midler til at hjælpe udviklingslandene med at tilpasse sig og afbøde klimaændringerne; understreger dog, at de tildelte bevillinger indtil videre er utilstrækkelige; anmoder om en øjeblikkelig forhøjelse af bevillingerne til disse initiativer i 2009-budgettet i tillæg til de planlagte udviklingsforpligtelser; mener desuden, at disse initiativer bør styrkes ved at sikre yderligere langsigtede bevillinger;

| 66. | konstaterer, at lånegarantifonden er opført i FBF 2009 med et beløb på 92,46 mio. EUR i modsætning til den oprindelige finansielle programmering, hvor der var afsat 200 mio. EUR til den; påpeger, at en stor del af den disponible margen i FBF 2009, nemlig 107,54 mio. EUR af 243,6 mio. EUR, er kunstig, da den er resultatet af disse dispositioner; understreger med dyb bekymring, at der er stor sandsynlighed for, at disse »besparelser« på lånegarantifondens budget for 2009 vil skulle udlignes af højere udgifter i de kommende år, hvorved margenen under udgiftsområde 4 vil blive endnu snævrere, end det er tilfældet nu; |
| --- | --- |

66.

konstaterer, at lånegarantifonden er opført i FBF 2009 med et beløb på 92,46 mio. EUR i modsætning til den oprindelige finansielle programmering, hvor der var afsat 200 mio. EUR til den; påpeger, at en stor del af den disponible margen i FBF 2009, nemlig 107,54 mio. EUR af 243,6 mio. EUR, er kunstig, da den er resultatet af disse dispositioner; understreger med dyb bekymring, at der er stor sandsynlighed for, at disse »besparelser« på lånegarantifondens budget for 2009 vil skulle udlignes af højere udgifter i de kommende år, hvorved margenen under udgiftsområde 4 vil blive endnu snævrere, end det er tilfældet nu;

| 67. | påpeger, at der, eftersom den institutionelle struktur vedrørende Den Høje Repræsentant, formanden for Det Europæiske Råd og EU's udenrigstjeneste endnu ikke er blevet fastlagt, gradvist bør stilles de nødvendige budgetbevillinger til rådighed, efterhånden som de nye organisationsstrukturers omfang og rolle fremgår mere og mere tydeligt; understreger, at hverken de institutionelle ændringer eller de nye FSFP-bestemmelser bør lægge yderligere pres på forpligtelsesbevillingernes nuværende niveau under udgiftsområde 4; |
| --- | --- |

67.

påpeger, at der, eftersom den institutionelle struktur vedrørende Den Høje Repræsentant, formanden for Det Europæiske Råd og EU's udenrigstjeneste endnu ikke er blevet fastlagt, gradvist bør stilles de nødvendige budgetbevillinger til rådighed, efterhånden som de nye organisationsstrukturers omfang og rolle fremgår mere og mere tydeligt; understreger, at hverken de institutionelle ændringer eller de nye FSFP-bestemmelser bør lægge yderligere pres på forpligtelsesbevillingernes nuværende niveau under udgiftsområde 4;

| 68. | understreger den politiske betydning af pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, som vedtages af budgetmyndigheden under udgiftsområde 4; opfordrer til, at Kommissionen gennemfører disse rettidigt og proaktivt med fuld udnyttelse af de afsatte forpligtelsesbevillinger; |
| --- | --- |

68.

understreger den politiske betydning af pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, som vedtages af budgetmyndigheden under udgiftsområde 4; opfordrer til, at Kommissionen gennemfører disse rettidigt og proaktivt med fuld udnyttelse af de afsatte forpligtelsesbevillinger;

Udgiftsområde 5

| 69. | bemærker, at de samlede administrative udgifter i det foreløbige budgetforslag er forhøjet med 5 % i forhold til 2008 og nu beløber sig til i alt 7 647,9 mio. EUR sammenlignet med 7 281,5 mio. EUR i 2008, og at der kun er en mindre margen på 129,1 mio. EUR (svarende til ca. 1,7 % af de samlede udgifter) tilbage under loftet i den finansielle ramme; |
| --- | --- |

69.

bemærker, at de samlede administrative udgifter i det foreløbige budgetforslag er forhøjet med 5 % i forhold til 2008 og nu beløber sig til i alt 7 647,9 mio. EUR sammenlignet med 7 281,5 mio. EUR i 2008, og at der kun er en mindre margen på 129,1 mio. EUR (svarende til ca. 1,7 % af de samlede udgifter) tilbage under loftet i den finansielle ramme;

| 70. | glæder sig over, at de nye stillinger, Kommissionen har anmodet om, kun vedrører den tidligere nævnte sidste tranche af de 250 stillinger til »EU 2«, men bemærker, at den foreslåede forhøjelse af de administrative udgifter stadig er højere end gennemsnittet for hele budgettet; erkender, at dette for en stor dels vedkommende kan hænge sammen med de pristalsregulerede lønnings- og pensionsudgifter og i en vis udstrækning også med ejendomspolitikken; påpeger, at yderligere ændringer kan blive nødvendige i løbet af regnskabsåret 2009, hvis Lissabontraktaten træder i kraft; agter i den forbindelse at analysere de administrative udgifter i en interinstitutionel sammenhæng for at se nærmere på institutionernes behov i 2009 og i årene derefter; |
| --- | --- |

70.

glæder sig over, at de nye stillinger, Kommissionen har anmodet om, kun vedrører den tidligere nævnte sidste tranche af de 250 stillinger til »EU 2«, men bemærker, at den foreslåede forhøjelse af de administrative udgifter stadig er højere end gennemsnittet for hele budgettet; erkender, at dette for en stor dels vedkommende kan hænge sammen med de pristalsregulerede lønnings- og pensionsudgifter og i en vis udstrækning også med ejendomspolitikken; påpeger, at yderligere ændringer kan blive nødvendige i løbet af regnskabsåret 2009, hvis Lissabontraktaten træder i kraft; agter i den forbindelse at analysere de administrative udgifter i en interinstitutionel sammenhæng for at se nærmere på institutionernes behov i 2009 og i årene derefter;

| 71. | mener på trods af de øgede informationer, det har modtaget, og Kommissionens foreløbige konklusioner, som viser, at forvaltningsorganer er med til at forbedre kvaliteten af EU-programmer, at der stadig er behov for yderligere afklaring med hensyn til forskellige finansielle/administrative konsekvenser for udgiftsområde 5; er f.eks. forundret over, at den fremtidige oprettelse af det, der svarer til 947 nye stillinger, i de to forskningsagenturer (som det fremgår af opfølgningen af screeningen) kun vil medføre frigørelse af 117 stillinger i Kommissionens tjenestegrene i samme periode; |
| --- | --- |

71.

mener på trods af de øgede informationer, det har modtaget, og Kommissionens foreløbige konklusioner, som viser, at forvaltningsorganer er med til at forbedre kvaliteten af EU-programmer, at der stadig er behov for yderligere afklaring med hensyn til forskellige finansielle/administrative konsekvenser for udgiftsområde 5; er f.eks. forundret over, at den fremtidige oprettelse af det, der svarer til 947 nye stillinger, i de to forskningsagenturer (som det fremgår af opfølgningen af screeningen) kun vil medføre frigørelse af 117 stillinger i Kommissionens tjenestegrene i samme periode;

| 72. | finder det foruroligende, at Kommissionens øgede brug af outsourcing sammen med de seneste ændringer i tjenestemandsvedtægten har skabt en situation, hvor et stigende antal personer, der er ansat af Den Europæiske Union, ikke er synlige i institutionernes stillingsfortegnelser som vedtaget af budgetmyndigheden og ikke betales under udgiftsområde 5 i den flerårige finansielle ramme; beklager dybt denne mangel på gennemsigtighed, som også vedrører ansættelsen af nationale eksperter; opfordrer til en offentlig og omfattende diskussion mellem alle interesserede parter om den fremtidige ledelse i Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

72.

finder det foruroligende, at Kommissionens øgede brug af outsourcing sammen med de seneste ændringer i tjenestemandsvedtægten har skabt en situation, hvor et stigende antal personer, der er ansat af Den Europæiske Union, ikke er synlige i institutionernes stillingsfortegnelser som vedtaget af budgetmyndigheden og ikke betales under udgiftsområde 5 i den flerårige finansielle ramme; beklager dybt denne mangel på gennemsigtighed, som også vedrører ansættelsen af nationale eksperter; opfordrer til en offentlig og omfattende diskussion mellem alle interesserede parter om den fremtidige ledelse i Den Europæiske Union;

| 73. | glæder sig over den opfølgning af personalescreeningen i 2007, som det for nylig har modtaget som reaktion på sine forslag til ændring af 2008-budgettet; agter at analysere dette dokument grundigt med henblik på at drage budgetmæssige konklusioner for 2009; |
| --- | --- |

73.

glæder sig over den opfølgning af personalescreeningen i 2007, som det for nylig har modtaget som reaktion på sine forslag til ændring af 2008-budgettet; agter at analysere dette dokument grundigt med henblik på at drage budgetmæssige konklusioner for 2009;

| 74. | anmoder Kommissionen om at oplyse, hvilke foranstaltninger der er truffet for at nå målet om at reducere de administrative byrder i EU med 25 % inden 2012, og for at kontrollere, hvorvidt »one-stop-shop«-princippet kan gennemføres i praksis i fremtiden for at bidrage til at mindske bureaukrati; |
| --- | --- |

74.

anmoder Kommissionen om at oplyse, hvilke foranstaltninger der er truffet for at nå målet om at reducere de administrative byrder i EU med 25 % inden 2012, og for at kontrollere, hvorvidt »one-stop-shop«-princippet kan gennemføres i praksis i fremtiden for at bidrage til at mindske bureaukrati;

| 75. | agter at undersøge anmodningerne om administrative bevillinger og stillinger til de øvrige institutioner med henblik på at øge effektivitetsgevinsten, herunder personaleomrokeringer i overensstemmelse med fastlagte prioriteringer i det omfang, det er muligt; bemærker, at den foreslåede gennemsnitlige forhøjelse for de øvrige institutioner beløber sig til 4,8 %, fra 2 673,8 mio. EUR til 2 803,2 mio. EUR, hvilket kun ligger en smule under den forhøjelsessats, der er foreslået for Kommissionen; |
| --- | --- |

75.

agter at undersøge anmodningerne om administrative bevillinger og stillinger til de øvrige institutioner med henblik på at øge effektivitetsgevinsten, herunder personaleomrokeringer i overensstemmelse med fastlagte prioriteringer i det omfang, det er muligt; bemærker, at den foreslåede gennemsnitlige forhøjelse for de øvrige institutioner beløber sig til 4,8 %, fra 2 673,8 mio. EUR til 2 803,2 mio. EUR, hvilket kun ligger en smule under den forhøjelsessats, der er foreslået for Kommissionen;

Udgiftsområde 6

| 76. | bemærker, at forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger for 2009, som er det sidste år med budgetudligning til Bulgarien og Rumænien, er sat til 209,1 mio. EUR, hvilket svarer til en forhøjelse på 1,2 % sammenlignet med 2008 og giver en snæver margen på 0,9 mio. EUR; |
| --- | --- |

76.

bemærker, at forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger for 2009, som er det sidste år med budgetudligning til Bulgarien og Rumænien, er sat til 209,1 mio. EUR, hvilket svarer til en forhøjelse på 1,2 % sammenlignet med 2008 og giver en snæver margen på 0,9 mio. EUR;

Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger

| 77. | beklager, at Kommissionens foreløbige budgetforslag som et generelt princip ikke omfatter forpligtelser til pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, hvorfor de skal finansieres af margenerne under de relevante udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme; er forundret over, at der er nogle få undtagelser fra denne generelle regel, idet et mindre antal pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, som Kommissionen synes at være interesseret i, allerede er opført i FBF med forpligtelsesbevillinger; |
| --- | --- |

77.

beklager, at Kommissionens foreløbige budgetforslag som et generelt princip ikke omfatter forpligtelser til pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, hvorfor de skal finansieres af margenerne under de relevante udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme; er forundret over, at der er nogle få undtagelser fra denne generelle regel, idet et mindre antal pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, som Kommissionen synes at være interesseret i, allerede er opført i FBF med forpligtelsesbevillinger;

| 78. | minder om, at Kommissionen i henhold til punkt 46, stk. 1, litra a), i den interinstitutionelle aftale er forpligtet til for årlige aktioner at fremlægge flerårige overslag og angive margenerne under de tilladte lofter; |
| --- | --- |

78.

minder om, at Kommissionen i henhold til punkt 46, stk. 1, litra a), i den interinstitutionelle aftale er forpligtet til for årlige aktioner at fremlægge flerårige overslag og angive margenerne under de tilladte lofter;

| 79. | understreger, at der i henhold til IIA er mulighed for i et givent regnskabsår at afsætte op til 40 mio. EUR til pilotprojekter og op til 100 mio. EUR til forberedende foranstaltninger, hvoraf højst 50 mio. EUR kan tildeles nye forberedende foranstaltninger; |
| --- | --- |

79.

understreger, at der i henhold til IIA er mulighed for i et givent regnskabsår at afsætte op til 40 mio. EUR til pilotprojekter og op til 100 mio. EUR til forberedende foranstaltninger, hvoraf højst 50 mio. EUR kan tildeles nye forberedende foranstaltninger;

| 80. | bekræfter, at det, således som det fremgik af ovennævnte beslutning af 24. april 2008, er fast besluttet på at anvende de fuldstændige årlige beløb, der i henhold til den interinstitutionelle aftale kan afsættes til pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, hvis antallet og omfanget af de foreslåede projekter og foranstaltninger skulle gøre det nødvendigt, da det betragter dem som et uundværligt redskab for Parlamentet med henblik på at bane vejen for nye politikker, som er i de europæiske borgeres interesse; |
| --- | --- |

80.

bekræfter, at det, således som det fremgik af ovennævnte beslutning af 24. april 2008, er fast besluttet på at anvende de fuldstændige årlige beløb, der i henhold til den interinstitutionelle aftale kan afsættes til pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, hvis antallet og omfanget af de foreslåede projekter og foranstaltninger skulle gøre det nødvendigt, da det betragter dem som et uundværligt redskab for Parlamentet med henblik på at bane vejen for nye politikker, som er i de europæiske borgeres interesse;

| 81. | minder om, at Parlamentet for regnskabsåret 2008 vedtog pilotprojekter og forberedende foranstaltninger til et beløb af 107,32 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger, idet udgiftsområde 1a tegnede sig for projekter og foranstaltninger til i alt 38 mio. EUR, udgiftsområde 2 for 25,15 mio. EUR, udgiftsområde 3a for 3 mio. EUR, udgiftsområde 3b for 9,5 mio. EUR og udgiftsområde 4 for 31,67 mio. EUR; |
| --- | --- |

81.

minder om, at Parlamentet for regnskabsåret 2008 vedtog pilotprojekter og forberedende foranstaltninger til et beløb af 107,32 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger, idet udgiftsområde 1a tegnede sig for projekter og foranstaltninger til i alt 38 mio. EUR, udgiftsområde 2 for 25,15 mio. EUR, udgiftsområde 3a for 3 mio. EUR, udgiftsområde 3b for 9,5 mio. EUR og udgiftsområde 4 for 31,67 mio. EUR;

| 82. | understreger, at næsten halvdelen af de disponible margener under udgiftsområde 1a og 3b på forhånd ville være opbrugt, hvis Parlamentet skulle beslutte sig for et tilsvarende finansieringsniveau for pilotprojekter og forberedende foranstaltninger i 2009, selv om udgiftsniveauet for pilotprojekter og forberedende foranstaltninger i 2008 ikke en gang nåede op på de tilladte maksimumbeløb i IIA; |
| --- | --- |

82.

understreger, at næsten halvdelen af de disponible margener under udgiftsområde 1a og 3b på forhånd ville være opbrugt, hvis Parlamentet skulle beslutte sig for et tilsvarende finansieringsniveau for pilotprojekter og forberedende foranstaltninger i 2009, selv om udgiftsniveauet for pilotprojekter og forberedende foranstaltninger i 2008 ikke en gang nåede op på de tilladte maksimumbeløb i IIA;

| 83. | erklærer sig villig til i overensstemmelse med bilag II, del D, i IIA at forelægge Kommissionen en første foreløbig liste over Parlamentets planer for pilotprojekter og forberedende foranstaltninger i forbindelse med 2009-budgetproceduren inden sommerpausen; understreger, at denne liste ikke udelukker, at individuelle medlemmer, fagudvalg og politiske grupper forelægger andre forslag til og foreslår ændringer af pilotprojekter og forberedende foranstaltninger ved førstebehandlingen til efteråret; understreger, at dette kræver, at der er tilstrækkeligt store disponible margener under alle udgiftsområder; |
| --- | --- |

83.

erklærer sig villig til i overensstemmelse med bilag II, del D, i IIA at forelægge Kommissionen en første foreløbig liste over Parlamentets planer for pilotprojekter og forberedende foranstaltninger i forbindelse med 2009-budgetproceduren inden sommerpausen; understreger, at denne liste ikke udelukker, at individuelle medlemmer, fagudvalg og politiske grupper forelægger andre forslag til og foreslår ændringer af pilotprojekter og forberedende foranstaltninger ved førstebehandlingen til efteråret; understreger, at dette kræver, at der er tilstrækkeligt store disponible margener under alle udgiftsområder;

| 84. | ønsker sammen med Kommissionen og Rådet at undersøge, hvordan Parlamentets opfordring til indførelse af en europæisk repræsentant for kvinders rettigheder kan imødekommes; |
| --- | --- |

84.

ønsker sammen med Kommissionen og Rådet at undersøge, hvordan Parlamentets opfordring til indførelse af en europæisk repræsentant for kvinders rettigheder kan imødekommes;

Agenturer

| 85. | bemærker, at bevillingerne i FBF til de decentraliserede agenturer er blevet forhøjet med 1,76 % til 563,9 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og nedskåret med 6 mio. EUR i betalingsbevillinger (- 1 %); |
| --- | --- |

85.

bemærker, at bevillingerne i FBF til de decentraliserede agenturer er blevet forhøjet med 1,76 % til 563,9 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og nedskåret med 6 mio. EUR i betalingsbevillinger (- 1 %);

| 86. | påpeger, at bevillingerne til den gruppe af agenturer, der hører under udgiftsområde 1a, til trods for denne samlede minimale forhøjelse for alle agenturer under ét er blevet nedskåret med 3,29 % eller 8,9 mio. EUR sammenlignet med 2008-budgettet i overensstemmelse med den beslutning, budgetmyndigheden traf under samrådet i november 2008 om at foretage en lineær nedskæring på 50 mio. EUR over perioden 2009-2013 for at finansiere Galileo; |
| --- | --- |

86.

påpeger, at bevillingerne til den gruppe af agenturer, der hører under udgiftsområde 1a, til trods for denne samlede minimale forhøjelse for alle agenturer under ét er blevet nedskåret med 3,29 % eller 8,9 mio. EUR sammenlignet med 2008-budgettet i overensstemmelse med den beslutning, budgetmyndigheden traf under samrådet i november 2008 om at foretage en lineær nedskæring på 50 mio. EUR over perioden 2009-2013 for at finansiere Galileo;

| 87. | bemærker, at nedskæringen for agenturer under udgiftsområde 1a ikke har været »lineær« som det udtrykkes i konklusionerne fra samrådet; agter at foretage en detaljeret analyse af graden og fordelingen af budgetnedskæringerne; gentager, at det er op til budgetmyndigheden at tage stilling til disse forslag fra Kommissionen; |
| --- | --- |

87.

bemærker, at nedskæringen for agenturer under udgiftsområde 1a ikke har været »lineær« som det udtrykkes i konklusionerne fra samrådet; agter at foretage en detaljeret analyse af graden og fordelingen af budgetnedskæringerne; gentager, at det er op til budgetmyndigheden at tage stilling til disse forslag fra Kommissionen;

| 88. | vil lægge særlig vægt på budgetgennemførelsen for agenturernes vedkommende og vil omhyggeligt analysere eventuelle overskud for at sikre, at der tages hensyn til de tildelte indtægter ved opstillingen af agenturernes budgetter for 2009; |
| --- | --- |

88.

vil lægge særlig vægt på budgetgennemførelsen for agenturernes vedkommende og vil omhyggeligt analysere eventuelle overskud for at sikre, at der tages hensyn til de tildelte indtægter ved opstillingen af agenturernes budgetter for 2009;

| 89. | beklager, at Kommissionen endnu ikke har forelagt budgetmyndigheden detaljerede oplysninger om, hvordan den agter at finansiere de to nye agenturer, der er til diskussion, og hvoraf det ene allerede er opført i FBF for 2009 med et »p.m«, og henstiller til Kommissionen snarest muligt at give yderligere oplysninger herom; er nået frem til den konklusion, at man i betragtning af situationen med hensyn til de disponible margener bør undersøge alle muligheder i IIA med henblik på finansiering af nye organer, som til dels skal varetage administrative opgaver; minder om, at der i henhold til punkt 47 i IIA skal være indgået forudgående aftale mellem budgetmyndighedens to parter om finansiering af nye agenturer; |
| --- | --- |

89.

beklager, at Kommissionen endnu ikke har forelagt budgetmyndigheden detaljerede oplysninger om, hvordan den agter at finansiere de to nye agenturer, der er til diskussion, og hvoraf det ene allerede er opført i FBF for 2009 med et »p.m«, og henstiller til Kommissionen snarest muligt at give yderligere oplysninger herom; er nået frem til den konklusion, at man i betragtning af situationen med hensyn til de disponible margener bør undersøge alle muligheder i IIA med henblik på finansiering af nye organer, som til dels skal varetage administrative opgaver; minder om, at der i henhold til punkt 47 i IIA skal være indgået forudgående aftale mellem budgetmyndighedens to parter om finansiering af nye agenturer;

| 90. | understreger endnu en gang, at finansieringsniveauerne for de nuværende og fremtidige decentraliserede agenturer vil indvirke direkte på de disponible margener under udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme; bemærker, at Kommissionen i henhold til den interinstitutionelle aftal er forpligtet til at vurdere de budgetmæssige virkninger for det berørte udgiftsområde, når den udarbejder et forslag til oprettelse af et nyt decentraliseret agentur; vil søge at sikre, at de decentraliserede agenturers virksomhed skaber merværdi og fremmer EU-borgernes interesser; |
| --- | --- |

90.

understreger endnu en gang, at finansieringsniveauerne for de nuværende og fremtidige decentraliserede agenturer vil indvirke direkte på de disponible margener under udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme; bemærker, at Kommissionen i henhold til den interinstitutionelle aftal er forpligtet til at vurdere de budgetmæssige virkninger for det berørte udgiftsområde, når den udarbejder et forslag til oprettelse af et nyt decentraliseret agentur; vil søge at sikre, at de decentraliserede agenturers virksomhed skaber merværdi og fremmer EU-borgernes interesser;

| 91. | glæder sig over, at Kommissionen agter at fremme en interinstitutionel dialog om den rolle, der tilkommer organer som omhandlet i finansforordningens artikel 185 og disse organers plads i EU's ledelse; ønsker på ny at understrege betydningen af, at der på interinstitutionelt plan systematisk sikres anvendelse af proceduren i punkt 47 i IIA; |
| --- | --- |

91.

glæder sig over, at Kommissionen agter at fremme en interinstitutionel dialog om den rolle, der tilkommer organer som omhandlet i finansforordningens artikel 185 og disse organers plads i EU's ledelse; ønsker på ny at understrege betydningen af, at der på interinstitutionelt plan systematisk sikres anvendelse af proceduren i punkt 47 i IIA;

Forvaltningsorganer og outsourcing

| 92. | bemærker, at enhver yderligere udvidelse af brugen af forvaltningsorganer og andre tilsvarende ad hoc-organer vil blive finansieret af bevillingsrammen for det relevante program; er derfor bange for, at en yderligere stigning i antallet af forvaltningsagenturer og andre organer vil begrænse aktionsbevillingerne inden for bevillingsrammerne til programmer og flytte finansieringen af administrative opgaver fra udgiftsområde 5 i den flerårige finansielle ramme til de operationelle udgiftsområder; |
| --- | --- |

92.

bemærker, at enhver yderligere udvidelse af brugen af forvaltningsorganer og andre tilsvarende ad hoc-organer vil blive finansieret af bevillingsrammen for det relevante program; er derfor bange for, at en yderligere stigning i antallet af forvaltningsagenturer og andre organer vil begrænse aktionsbevillingerne inden for bevillingsrammerne til programmer og flytte finansieringen af administrative opgaver fra udgiftsområde 5 i den flerårige finansielle ramme til de operationelle udgiftsområder;

| 93. | frygter, at oprettelsen af forvaltningsorganer og andre ad hoc-organer vil føre til en uigennemsigtig stigning i antallet af EU-tjenestemænd og -kontraktansatte, især hvis antallet af stillinger i de relevante generaldirektorater i Kommissionen ikke reduceres og/eller omfordeles tilsvarende; opfordrer kraftigt til, at de praktiske bestemmelser for oprettelse af forvaltningsorganer (den ændrede adfærdskodeks) overholdes, navnlig for så vidt angår den parlamentariske kontrol med agenturernes økonomiske og personalemæssige ressourcer; |
| --- | --- |

93.

frygter, at oprettelsen af forvaltningsorganer og andre ad hoc-organer vil føre til en uigennemsigtig stigning i antallet af EU-tjenestemænd og -kontraktansatte, især hvis antallet af stillinger i de relevante generaldirektorater i Kommissionen ikke reduceres og/eller omfordeles tilsvarende; opfordrer kraftigt til, at de praktiske bestemmelser for oprettelse af forvaltningsorganer (den ændrede adfærdskodeks) overholdes, navnlig for så vidt angår den parlamentariske kontrol med agenturernes økonomiske og personalemæssige ressourcer;

Konklusioner og mandat til samråd

| 94. | anser følgende punkter for at være af særlig interesse med henblik på budgetsamrådet i juli 2008:






  — | et tilstrækkeligt betalingsniveau |
| --- | --- | --- |

94.

anser følgende punkter for at være af særlig interesse med henblik på budgetsamrådet i juli 2008:

—

et tilstrækkeligt betalingsniveau

| — | overholdelse af princippet om forsvarlig budgettering, især hvad angår et realistisk billede af behovet under udgiftsområde 4 |
| --- | --- |

—

overholdelse af princippet om forsvarlig budgettering, især hvad angår et realistisk billede af behovet under udgiftsområde 4

| — | et tilsagn fra Kommissionen om, når der er tale om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, at forelægge ændringsbudgetter, der kun har til formål at mobilisere midlerne fra disse fonde, således at man undgår enhver forsinkelse i udbetalingen af den økonomiske bistand |
| --- | --- |

—

et tilsagn fra Kommissionen om, når der er tale om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, at forelægge ændringsbudgetter, der kun har til formål at mobilisere midlerne fra disse fonde, således at man undgår enhver forsinkelse i udbetalingen af den økonomiske bistand

| — | en fyldestgørende reaktion på behov for fødevarehjælp og fødevaresikkerhed |
| --- | --- |

—

en fyldestgørende reaktion på behov for fødevarehjælp og fødevaresikkerhed

| — | Rådets tilvejebringelse af kvantificerede oplysninger om de finansielle følgevirkninger af ovennævnte konklusioner fra Det Europæiske Råd i overensstemmelse med finansforordningen, særlig artikel 28; er indstillet på forhandlinger, herunder anvendelse af alle midler i IIA |
| --- | --- |

—

Rådets tilvejebringelse af kvantificerede oplysninger om de finansielle følgevirkninger af ovennævnte konklusioner fra Det Europæiske Råd i overensstemmelse med finansforordningen, særlig artikel 28; er indstillet på forhandlinger, herunder anvendelse af alle midler i IIA

| — | orientering om den aktuelle situation vedrørende gennemførelsen af punkt 44 i IIA og punkt 5, litra N), i handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol (KOM(2006)0009) |
| --- | --- |

—

orientering om den aktuelle situation vedrørende gennemførelsen af punkt 44 i IIA og punkt 5, litra N), i handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol (KOM(2006)0009)

| — | tilstrækkelige bevillinger til et Europa for borgerne |
| --- | --- |

—

tilstrækkelige bevillinger til et Europa for borgerne

| — | budgetmyndighedens foreløbige planer, hvad angår pilotprojekter og forberedende foranstaltninger |
| --- | --- |

—

budgetmyndighedens foreløbige planer, hvad angår pilotprojekter og forberedende foranstaltninger

| — | en klar budgetopstilling, især hvad angår administrative udgifter og menneskelige ressourcer samt outsourcing af opgaver |
| --- | --- |

—

en klar budgetopstilling, især hvad angår administrative udgifter og menneskelige ressourcer samt outsourcing af opgaver

| — | tilstrækkelige budgetbevillinger til at sikre, at der reageres på EU-prioriteringerne »konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«, »bekæmpelse af klimaændringerne på linje med Bali-handlingsplanen og fremme af et bæredygtigt Europa« og en indsats for at »gøre den fælles indvandringspolitik til virkelighed« |
| --- | --- |

—

tilstrækkelige budgetbevillinger til at sikre, at der reageres på EU-prioriteringerne »konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«, »bekæmpelse af klimaændringerne på linje med Bali-handlingsplanen og fremme af et bæredygtigt Europa« og en indsats for at »gøre den fælles indvandringspolitik til virkelighed«

| — | et løfte fra Rådet om at forbedre EU's informationsstrategi på en professionel måde og i snævert samarbejde med Parlamentet og Kommissionen; |
| --- | --- |

—

et løfte fra Rådet om at forbedre EU's informationsstrategi på en professionel måde og i snævert samarbejde med Parlamentet og Kommissionen;

| 95. | beklager dybt, at Rådet ved sin førstebehandling af EU-budgettet har for vane at foretage lineære nedskæringer uden at give nogen nærmere begrundelse herfor; opfordrer Rådet til i forbindelse med vedtagelsen af budgetforslaget at behandle hvert enkelt element i budgettet i henseende til effektivitet, økonomi og europæisk merværdi; påpeger, at fastlæggelsen af EU-budgettet er en grundlæggende politisk handling, som ikke bygger på regnskabsmæssige principper alene, og forventer af Rådet, at det skaber de nødvendige betingelser for en virkelig politisk dialog med Europa-Parlamentet i forbindelse med denne budgetprocedure; |
| --- | --- |

95.

beklager dybt, at Rådet ved sin førstebehandling af EU-budgettet har for vane at foretage lineære nedskæringer uden at give nogen nærmere begrundelse herfor; opfordrer Rådet til i forbindelse med vedtagelsen af budgetforslaget at behandle hvert enkelt element i budgettet i henseende til effektivitet, økonomi og europæisk merværdi; påpeger, at fastlæggelsen af EU-budgettet er en grundlæggende politisk handling, som ikke bygger på regnskabsmæssige principper alene, og forventer af Rådet, at det skaber de nødvendige betingelser for en virkelig politisk dialog med Europa-Parlamentet i forbindelse med denne budgetprocedure;

*

* *

| 96. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

96.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2008/371/EF (EUT L 128 af 16.5.2008, s. 8).

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0174.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0175.

(4)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1525/2007 (EUT L 343 af 27.12.2007, s. 9).

---

Onsdag, den 9. juli 2008

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/121 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/121

---

Onsdag, den 9. juli 2008Ændring af direktiv 2004/49/EF om jernbanesikkerhed i EU ***II

P6_TA(2008)0340

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 2004/49/EF om jernbanesikkerhed i EU (jernbanesikkerhedsdirektivet) (16133/3/2007 — C6-0129/2008 — 2006/0272(COD))

2009/C 294 E/41

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (16133/3/2007 — C6-0129/2008) (1),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0784),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0223/2008),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 122 E af 20.5.2008, s. 10.

(2)  Vedtagne tekster af 29.11.2007, P6_TA(2007)0557.

---

Onsdag, den 9. juli 2008P6_TC2-COD(2006)0272

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af Rådets direktiv 2004/49/EF om jernbanesikkerhed i EU (jernbanesikkerhedsdirektivet)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, direktiv 2008/110/EF).

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/122 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/122

---

Onsdag, den 9. juli 2008Ændring af forordning (EF) nr. 881/2004 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur ***II

P6_TA(2008)0341

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 881/2004 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur (agenturforordningen) (16138/3/2007 — C6-0131/2008 — 2006/0274(COD))

2009/C 294 E/42

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (16138/3/2007 — C6-0131/2008) (1),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0785),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0210/2008),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 93 E af 15.4.2008, s. 1.

(2)  Vedtagne tekster af 29.11.2007, P6_TA(2007)0558.

---

Onsdag, den 9. juli 2008P6_TC2-COD(2006)0274

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af forordning (EF) nr. 881/2004 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur (agenturforordningen)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 1335/2008).

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/123 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/123

---

Onsdag, den 9. juli 2008Fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet (omarbejdning) ***II

P6_TA(2008)0342

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet (omarbejdning) (16160/4/2007 — C6-0176/2008 — 2006/0130(COD))

2009/C 294 E/43

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (16160/4/2007 — C6-0176/2008) (1),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) af Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0396),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0264/2008),

| 1. | godkender den fælles holdning; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 129 E af 27.5.2008, s. 1.

(2)  Vedtagne tekster af 11.7.2007, P6_TA(2007)0337.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/124 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/124

---

Onsdag, den 9. juli 2008Modernisering af den europæiske erhvervs- og handelsstatistik (Meets) ***I

P6_TA(2008)0343

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et program for modernisering af den europæiske erhvervs- og handelsstatistik (KOM(2007)0433 — C6-0234/2007 — 2007/0156(COD))

2009/C 294 E/44

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0433),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0234/2007),

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A6-0240/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | mener, at finansieringsrammen i lovforslaget skal være forenelig med loftet for underudgiftsområde 1a i den flerårlige finansielle ramme for 2007-2013 som ændret ved afgørelse 2008/371/EF (2), og påpeger, at det årlige beløb vil blive fastsat i forbindelse med den årlige budgetprocedure i overensstemmelse med punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006; |
| --- | --- |

2.

mener, at finansieringsrammen i lovforslaget skal være forenelig med loftet for underudgiftsområde 1a i den flerårlige finansielle ramme for 2007-2013 som ændret ved afgørelse 2008/371/EF (2), og påpeger, at det årlige beløb vil blive fastsat i forbindelse med den årlige budgetprocedure i overensstemmelse med punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 128 af 16.5.2008, s. 8.

---

Onsdag, den 9. juli 2008P6_TC1-COD(2007)0156

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2008/EF om et program for modernisering af den europæiske erhvervs- og handelsstatistik (Meets)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, afgørelse nr. 1297/2008/EF).

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/125 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/125

---

Onsdag, den 9. juli 2008Batterier og akkumulatorer ***I

P6_TA(2008)0344

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer, for så vidt angår artikel 6, stk. 2, vedrørende markedsføring af batterier og akkumulatorer (KOM(2008)0211 — C6-0165/2008 — 2008/0081(COD))

2009/C 294 E/45

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0211),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0165/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0244/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Onsdag, den 9. juli 2008P6_TC1-COD(2008)0081

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af direktiv 2006/66/EF om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer, for så vidt angår markedsføring af batterier og akkumulatorer

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, direktiv 2008/103/EF).

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/126 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/126

---

Onsdag, den 9. juli 2008Begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater ***I

P6_TA(2008)0345

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater for så vidt angår 2-(2-methoxyethoxy)ethanol, 2-(2-butoxyethoxy)ethanol, methylendiphenyldiisocyanat, cyclohexan og ammoniumnitrat (KOM(2007)0559 — C6-0327/2007 — 2007/0200(COD))

2009/C 294 E/46

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0559),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0327/2007),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0135/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Onsdag, den 9. juli 2008P6_TC1-COD(2007)0200

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2008/EF om ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF om begrænsning af markedsføring og anvendelse af 2-(2-methoxyethoxy)ethanol, 2-(2-butoxyethoxy)ethanol, methylendiphenyldiisocyanat, cyclohexan og ammoniumnitrat

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, beslutning nr. 1348/2008/EF).

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/127 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/127

---

Onsdag, den 9. juli 2008Betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet ***I

P6_TA(2008)0346

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1775/2005 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (KOM(2007)0532 — C6-0319/2007 — 2007/0199(COD))

2009/C 294 E/47

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0532),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0319/2007),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om International Handel (A6-0253/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Onsdag, den 9. juli 2008P6_TC1-COD(2007)0199

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1775/2005 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Formålet med det indre marked for gas, som siden 1999 gradvist har taget form, er at give alle forbrugerne i Fællesskabet, private som erhvervsmæssige, virkelige valgmuligheder, åbne nye forretningsmuligheder og fremme handelen over grænserne, hvorved der kan opnås effektiviseringsgevinster, konkurrencedygtige priser, højere servicestandarder,
  adgang for flest mulige mennesker
  og øget forsyningssikkerhed og bæredygtighed. |
| --- | --- |

(1)

Formålet med det indre marked for gas, som siden 1999 gradvist har taget form, er at give alle forbrugerne i Fællesskabet, private som erhvervsmæssige, virkelige valgmuligheder, åbne nye forretningsmuligheder og fremme handelen over grænserne, hvorved der kan opnås effektiviseringsgevinster, konkurrencedygtige priser, højere servicestandarder,
  adgang for flest mulige mennesker
  og øget forsyningssikkerhed og bæredygtighed.

| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/55/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for naturgas ║ (4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1775/2005 af 28. september 2005 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (5) har bidraget væsentligt til skabelsen af et sådant indre marked for gas. |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/55/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for naturgas ║ (4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1775/2005 af 28. september 2005 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (5) har bidraget væsentligt til skabelsen af et sådant indre marked for gas.

| (3) | Imidlertid kan endnu ikke alle selskaberne i Fællesskabet sikres retten til at sælge gas i alle medlemsstaterne på samme vilkår, dvs. uden diskrimination eller ugunstige betingelser. Navnlig kan endnu ikke alle medlemsstaterne sikre ikkediskriminerende netadgang og myndighedstilsyn på samme effektivitetsniveau,
  ligesom der stadig findes isolerede markeder
  . |
| --- | --- |

(3)

Imidlertid kan endnu ikke alle selskaberne i Fællesskabet sikres retten til at sælge gas i alle medlemsstaterne på samme vilkår, dvs. uden diskrimination eller ugunstige betingelser. Navnlig kan endnu ikke alle medlemsstaterne sikre ikkediskriminerende netadgang og myndighedstilsyn på samme effektivitetsniveau,
  ligesom der stadig findes isolerede markeder
  .

| (4) | Der bør opnås en tilstrækkelig grad af grænseoverskridende sammenkoblingskapacitet for gas som et første skridt hen imod integrationen af markederne og for at færdiggøre det indre marked for gas
  . |
| --- | --- |

(4)

Der bør opnås en tilstrækkelig grad af grænseoverskridende sammenkoblingskapacitet for gas som et første skridt hen imod integrationen af markederne og for at færdiggøre det indre marked for gas
  .

| (5) | Kommissionens meddelelse af 10. januar 2007 med titlen»En energipolitik for Europa« satte fokus på, hvor vigtigt det er at fuldføre det indre marked for naturgas og skabe lige vilkår for alle gasselskaber i Fællesskabet. Kommissionens meddelelse af samme dato om udsigterne for det indre gas- og elmarked ║ og undersøgelsen i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. 1/2003 af den europæiske gas- og elsektor ║ viste, at de gældende regler og foranstaltninger
  endnu ikke er omsat i tilstrækkelig grad i alle medlemsstater med det resultat
  , at målet om et velfungerende indre
  energimarked endnu ikke er opfyldt på tilfredsstillende vis
  . |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens meddelelse af 10. januar 2007 med titlen»En energipolitik for Europa« satte fokus på, hvor vigtigt det er at fuldføre det indre marked for naturgas og skabe lige vilkår for alle gasselskaber i Fællesskabet. Kommissionens meddelelse af samme dato om udsigterne for det indre gas- og elmarked ║ og undersøgelsen i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. 1/2003 af den europæiske gas- og elsektor ║ viste, at de gældende regler og foranstaltninger
  endnu ikke er omsat i tilstrækkelig grad i alle medlemsstater med det resultat
  , at målet om et velfungerende indre
  energimarked endnu ikke er opfyldt på tilfredsstillende vis
  .

| (6) | Forordning (EF) nr. 1775/2005 bør tilpasses i tråd med disse meddelelser, så det indre marked for gas kan blive lagt i bedre retlige rammer. |
| --- | --- |

(6)

Forordning (EF) nr. 1775/2005 bør tilpasses i tråd med disse meddelelser, så det indre marked for gas kan blive lagt i bedre retlige rammer.

| (7) | Navnlig kræves der
  etablering af fysiske forbindelser mellem gasnettene og
  øget samarbejde og samordning mellem transmissionssystemoperatørerne, så der gradvist kan sikres kompatibilitet mellem de tekniske og kommercielle regler for tilvejebringelse og forvaltning af effektiv
  og gennemsigtig
  adgang til transmissionsnet på tværs af grænserne, og sikres en samordnet og tilstrækkelig fremsynet planlægning og holdbar teknisk udvikling af det europæiske transmissionssystem, under behørig hensyntagen til miljøet, samt fremme af energieffektivitet og forskning og innovation, navnlig med henblik på, at vedvarende energi slår igennem på markedet, og at kulstoffattig teknologi vinder udbredelse. Transmissionssystemoperatørerne bør drive deres net i overensstemmelse med disse indbyrdes kompatible tekniske regler og kommercielle regler. |
| --- | --- |

(7)

Navnlig kræves der
  etablering af fysiske forbindelser mellem gasnettene og
  øget samarbejde og samordning mellem transmissionssystemoperatørerne, så der gradvist kan sikres kompatibilitet mellem de tekniske og kommercielle regler for tilvejebringelse og forvaltning af effektiv
  og gennemsigtig
  adgang til transmissionsnet på tværs af grænserne, og sikres en samordnet og tilstrækkelig fremsynet planlægning og holdbar teknisk udvikling af det europæiske transmissionssystem, under behørig hensyntagen til miljøet, samt fremme af energieffektivitet og forskning og innovation, navnlig med henblik på, at vedvarende energi slår igennem på markedet, og at kulstoffattig teknologi vinder udbredelse. Transmissionssystemoperatørerne bør drive deres net i overensstemmelse med disse indbyrdes kompatible tekniske regler og kommercielle regler.

| (8) | Der bør oprettes et europæisk net af transmissionssystemoperatører til sikring af, at gastransmissionsnettet i Fællesskabet forvaltes optimalt. Dets opgaver bør løses i overensstemmelse med Fællesskabets konkurrenceregler, som fortsat vil være gældende for beslutninger, der træffes af det europæiske net af transmissionssystemoperatører. Dets opgaver bør være klart defineret, og dets arbejdsmetode sikre effektivitet, repræsentativitet og gennemsigtighed. Da der kan sikres hurtigere fremskridt ved en regional tilgang, bør transmissionssystemoperatørerne oprette regionale strukturer inden for rammerne af den overordnede samarbejdsstruktur og samtidig sikre, at resultaterne på regionalt plan er forenelige med de regler og investeringsplaner, der er fastlagt på fællesskabsplan.
  Medlemsstaterne bør fremme samarbejdet og overvåge nettets effektivitet på regionalt plan. |
| --- | --- |

(8)

▐

| (9) | For at styrke konkurrencen med hjælp af et likvidt engrosmarked for gas bør gassen kunne handles uafhængigt af, hvor i systemet den befinder sig. Dette kan kun gøres ved at give netbrugerne mulighed for at reservere entry- og exitkapacitet hver for sig, således at gassen transporteres gennem zoner og ikke ad kontraktmæssigt fastlagte ruter. Allerede på det sjette møde i Madrid-forummet gav de fleste af de berørte parter udtryk for, at de foretrak entry/exit-systemer som middel til at udvikle konkurrencen. |
| --- | --- |

(9)

For at styrke konkurrencen med hjælp af et likvidt engrosmarked for gas bør gassen kunne handles uafhængigt af, hvor i systemet den befinder sig. Dette kan kun gøres ved at give netbrugerne mulighed for at reservere entry- og exitkapacitet hver for sig, således at gassen transporteres gennem zoner og ikke ad kontraktmæssigt fastlagte ruter. Allerede på det sjette møde i Madrid-forummet gav de fleste af de berørte parter udtryk for, at de foretrak entry/exit-systemer som middel til at udvikle konkurrencen.

| (10) | Gasnettene er i høj grad præget af ║ aftalemæssige kapacitetsbegrænsninger ║. Derfor bygger håndteringen af kapacitetsbegrænsninger og principperne for kapacitetsallokering i forbindelse med nye eller nyforhandlede aftaler på, at ubrugt kapacitet frigøres, ved at netbrugerne sættes i stand til at videreudleje eller videresælge kapacitet, som de har indgået aftale om, og ved at transmissionssystemoperatørerne forpligtes til at udbyde ubrugt kapacitet på markedet, i det mindste en dag frem og som afbrydelig kapacitet. I betragtning af at de eksisterende kontrakter udgør en meget stor andel, og at der er behov for at tilvejebringe lige vilkår for brugere af ny og eksisterende kapacitet, må disse principper anvendes over for al »aftalt kapacitet«, også eksisterende aftaler. |
| --- | --- |

(10)

Gasnettene er i høj grad præget af ║ aftalemæssige kapacitetsbegrænsninger ║. Derfor bygger håndteringen af kapacitetsbegrænsninger og principperne for kapacitetsallokering i forbindelse med nye eller nyforhandlede aftaler på, at ubrugt kapacitet frigøres, ved at netbrugerne sættes i stand til at videreudleje eller videresælge kapacitet, som de har indgået aftale om, og ved at transmissionssystemoperatørerne forpligtes til at udbyde ubrugt kapacitet på markedet, i det mindste en dag frem og som afbrydelig kapacitet. I betragtning af at de eksisterende kontrakter udgør en meget stor andel, og at der er behov for at tilvejebringe lige vilkår for brugere af ny og eksisterende kapacitet, må disse principper anvendes over for al »aftalt kapacitet«, også eksisterende aftaler.

| (11) | Det fremgår af den markedsovervågning, som de nationale regulerende myndigheder og Kommissionen har foretaget i de senere år, at de nuværende gennemsigtighedskrav og regler om infrastrukturadgang ikke er tilstrækkelige
  til at sikre et egentligt, velfungerende, effektivt og åbent indre marked
  . |
| --- | --- |

(11)

Det fremgår af den markedsovervågning, som de nationale regulerende myndigheder og Kommissionen har foretaget i de senere år, at de nuværende gennemsigtighedskrav og regler om infrastrukturadgang ikke er tilstrækkelige
  til at sikre et egentligt, velfungerende, effektivt og åbent indre marked
  .

| (12) | Lige adgang til information om systemets aktuelle fysiske kapacitet er en forudsætning for, at alle markedsdeltagerne kan vurdere den generelle efterspørgsels- og udbudssituation og afdække årsagerne til bevægelser i engrosprisen. Heri indgår mere nøjagtige oplysninger om udbud og efterspørgsel, netkapacitet, strømme og vedligeholdelse, balancering samt udbud og udnyttelse af lagerkapacitet. Disse oplysninger er så vigtige for det indre gasmarkeds evne til at fungere, at det er nødvendigt at ophæve de begrænsninger i offentliggørelsen, der skyldes fortrolighedshensyn. |
| --- | --- |

(12)

Lige adgang til information om systemets aktuelle fysiske kapacitet er en forudsætning for, at alle markedsdeltagerne kan vurdere den generelle efterspørgsels- og udbudssituation og afdække årsagerne til bevægelser i engrosprisen. Heri indgår mere nøjagtige oplysninger om udbud og efterspørgsel, netkapacitet, strømme og vedligeholdelse, balancering samt udbud og udnyttelse af lagerkapacitet. Disse oplysninger er så vigtige for det indre gasmarkeds evne til at fungere, at det er nødvendigt at ophæve de begrænsninger i offentliggørelsen, der skyldes fortrolighedshensyn.

| (13) | Øget tillid til markedet forudsætter, at markedsdeltagerne kan være sikre på, at misbrug kan straffes
  effektivt
  . De kompetente myndigheder bør gives beføjelser til at efterforske påstande om markedsmisbrug effektivt. Derfor er det nødvendigt for de kompetente myndigheder at have adgang til data, der rummer oplysninger om selskabernes forretningsbeslutninger. På gasmarkedet får systemoperatørerne alle disse beslutninger i form af kapacitetsreservationer, nomineringer og realiserede strømme. Systemoperatørerne bør opbevare ▐ oplysninger
  herom
  i en bestemt periode
  og gøre dem lettilgængelige for
  de kompetente myndigheder,
  så de
  kan få indsigt i dem.
  De kompetente myndigheder bør desuden regelmæssigt overvåge systemoperatørernes overholdelse af reglerne. |
| --- | --- |

(13)

Øget tillid til markedet forudsætter, at markedsdeltagerne kan være sikre på, at misbrug kan straffes
  effektivt
  . De kompetente myndigheder bør gives beføjelser til at efterforske påstande om markedsmisbrug effektivt. Derfor er det nødvendigt for de kompetente myndigheder at have adgang til data, der rummer oplysninger om selskabernes forretningsbeslutninger. På gasmarkedet får systemoperatørerne alle disse beslutninger i form af kapacitetsreservationer, nomineringer og realiserede strømme. Systemoperatørerne bør opbevare ▐ oplysninger
  herom
  i en bestemt periode
  og gøre dem lettilgængelige for
  de kompetente myndigheder,
  så de
  kan få indsigt i dem.
  De kompetente myndigheder bør desuden regelmæssigt overvåge systemoperatørernes overholdelse af reglerne.

| (14) | Konkurrencen om de private forbrugere forudsætter, at leverandørerne ikke bremses, når de ønsker at indtræde på nye detailmarkeder. Alle markedsdeltagerne bør derfor have kendskab til de regler og den ansvarsfordeling, der gælder i forsyningskæden, og disse bør harmoniseres, så de kan bidrage til at forbedre integrationen af Fællesskabets marked.
  De kompetente myndigheder bør regelmæssigt overvåge markeddeltagernes overholdelse af reglerne. |
| --- | --- |

(14)

Konkurrencen om de private forbrugere forudsætter, at leverandørerne ikke bremses, når de ønsker at indtræde på nye detailmarkeder. Alle markedsdeltagerne bør derfor have kendskab til de regler og den ansvarsfordeling, der gælder i forsyningskæden, og disse bør harmoniseres, så de kan bidrage til at forbedre integrationen af Fællesskabets marked.
  De kompetente myndigheder bør regelmæssigt overvåge markeddeltagernes overholdelse af reglerne.

| (15) | Der er ikke tilstrækkelig adgang til gaslagre og LNG-faciliteter
  i nogle medlemsstater
  , hvorfor
  gennemførelsen af de eksisterende regler
  bør forbedres
  radikalt
  . Gruppen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Elektricitet og Gas (ERGEG) har på grundlag af sin overvågning påvist, at de frivillige retningslinier for god praksis vedrørende tredjepartsadgang, der gælder for lagersystemoperatører, og som alle parter enedes om på Madrid-forummet,
  i nogle tilfælde ikke
  anvendes
  hensigtsmæssigt
  og derfor må gøres bindende.
  Selv om de frivillige retningslinjer er ved at blive omsat fuldstændigt i hele Den Europæiske Union, vil udarbejdelsen af retlige bestemmelser af retligt bindende karakter øge operatørernes tillid til en ikkediskriminerende adgang til oplagringsfaciliteter
  . |
| --- | --- |

(15)

Der er ikke tilstrækkelig adgang til gaslagre og LNG-faciliteter
  i nogle medlemsstater
  , hvorfor
  gennemførelsen af de eksisterende regler
  bør forbedres
  radikalt
  . Gruppen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Elektricitet og Gas (ERGEG) har på grundlag af sin overvågning påvist, at de frivillige retningslinier for god praksis vedrørende tredjepartsadgang, der gælder for lagersystemoperatører, og som alle parter enedes om på Madrid-forummet,
  i nogle tilfælde ikke
  anvendes
  hensigtsmæssigt
  og derfor må gøres bindende.
  Selv om de frivillige retningslinjer er ved at blive omsat fuldstændigt i hele Den Europæiske Union, vil udarbejdelsen af retlige bestemmelser af retligt bindende karakter øge operatørernes tillid til en ikkediskriminerende adgang til oplagringsfaciliteter
  .

| (16) | Ifølge forordning (EF) nr. 1775/2005 skal visse foranstaltninger vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommission (6). |
| --- | --- |

(16)

Ifølge forordning (EF) nr. 1775/2005 skal visse foranstaltninger vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommission (6).

| (17) | Ved Rådets afgørelse 2006/512/EF
   (7)
  om ændring af afgørelse 1999/468/EF indførtes forskriftsproceduren med kontrol, som skal anvendes i forbindelse med vedtagelsen af generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikkevæsentlige bestemmelser i en basisretsakt, som er vedtaget efter proceduren i traktatens artikel 251, herunder ved at lade sådanne bestemmelser udgå eller ved at supplere retsakten med nye ikkevæsentlige bestemmelser. |
| --- | --- |

(17)

Ved Rådets afgørelse 2006/512/EF
   (7)
  om ændring af afgørelse 1999/468/EF indførtes forskriftsproceduren med kontrol, som skal anvendes i forbindelse med vedtagelsen af generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikkevæsentlige bestemmelser i en basisretsakt, som er vedtaget efter proceduren i traktatens artikel 251, herunder ved at lade sådanne bestemmelser udgå eller ved at supplere retsakten med nye ikkevæsentlige bestemmelser.

| (18) | I overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæring (8)
  vedrørende afgørelse 2006/512/EF, skal en række retsakter vedtaget efter proceduren i traktatens artikel 251, som allerede er trådt i kraft, tilpasses efter de gældende procedurer, for at forskriftsproceduren med kontrol kan finde anvendelse på dem. |
| --- | --- |

(18)

I overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæring (8)
  vedrørende afgørelse 2006/512/EF, skal en række retsakter vedtaget efter proceduren i traktatens artikel 251, som allerede er trådt i kraft, tilpasses efter de gældende procedurer, for at forskriftsproceduren med kontrol kan finde anvendelse på dem.

| (19) | Kommissionen bør tillægges beføjelse til at vedtage de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af forordning (EF) nr. 1775/2005 med henblik på at udarbejde eller vedtage de fornødne retningslinjer for, at det mindstemål af harmonisering, der behøves til at opfylde formålet med denne forordning, kan opnås. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i forordning (EF) nr. 1775/2005, herunder ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen bør tillægges beføjelse til at vedtage de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af forordning (EF) nr. 1775/2005 med henblik på at udarbejde eller vedtage de fornødne retningslinjer for, at det mindstemål af harmonisering, der behøves til at opfylde formålet med denne forordning, kan opnås. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i forordning (EF) nr. 1775/2005, herunder ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

| (20) | Forordning (EF) nr. 1775/2005 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(20)

Forordning (EF) nr. 1775/2005 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 1775/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 affattes således:
  »Artikel 1


  Formål og anvendelsesområde

  Denne forordning har til formål:






  a) | at fastlægge ikkediskriminerende regler om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet, idet der tages hensyn til de særlige forhold på de nationale og regionale markeder, med henblik på at sikre et velfungerende indre marked for gas |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

Formål og anvendelsesområde

Denne forordning har til formål:

a)

at fastlægge ikkediskriminerende regler om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet, idet der tages hensyn til de særlige forhold på de nationale og regionale markeder, med henblik på at sikre et velfungerende indre marked for gas

| b) | at fastlægge ikkediskriminerende regler om betingelserne for adgang til LNG-faciliteter og lagerfaciliteter |
| --- | --- |

b)

at fastlægge ikkediskriminerende regler om betingelserne for adgang til LNG-faciliteter og lagerfaciliteter

| c) | at fremme udviklingen af ▐ et velfungerende og gennemsigtigt engrosmarked
  med et højt niveau af gasforsyningssikkerhed og indeholdende
  mekanismer til harmonisering af
  reglerne for adgang til net for
  gashandel ▐ på tværs af grænserne. |
| --- | --- |

c)

at fremme udviklingen af ▐ et velfungerende og gennemsigtigt engrosmarked
  med et højt niveau af gasforsyningssikkerhed og indeholdende
  mekanismer til harmonisering af
  reglerne for adgang til net for
  gashandel ▐ på tværs af grænserne.

Med forbehold af artikel 6a, stk. 4, gælder forordningen kun for lagerfaciliteter, der henhører under artikel 19, stk. 3 eller 4, i direktiv 2003/55/EF.

De formål, der er anført i første afsnit, omfatter også fastsættelse af harmoniserede principper for tariffer, eller de metoder, der ligger til grund for deres beregning, for netadgang, fastlæggelse af adgangstjenester for tredjepart og harmoniserede principper for kapacitetstildeling og håndtering af kapacitetsbegrænsninger, fastlæggelse af krav om gennemsigtighed, regler om balancering og gebyrer for ubalancer samt fremme af handelen med kapacitet.«

| 2) | I Artikel 2 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 1 ændres således:









  i) | nr. 1) affattes således:








  »
  1) | »transmission«: transport af naturgas gennem en transitrørledning eller gennem et rørledningsnet, der hovedsagelig består af højtryksrørledninger, bortset fra transport gennem en opstrømsrørledning eller et rørledningsnet og bortset fra rørledninger eller rørledningsnet, der forbinder oplagringssystemer med den lokale distribution og generelt bortset fra transport gennem rørledninger, der hovedsagelig anvendes i forbindelse med lokal distribution af naturgas
  « |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

I Artikel 2 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1 ændres således:

i)

nr. 1) affattes således:

»
  1)

»transmission«: transport af naturgas gennem en transitrørledning eller gennem et rørledningsnet, der hovedsagelig består af højtryksrørledninger, bortset fra transport gennem en opstrømsrørledning eller et rørledningsnet og bortset fra rørledninger eller rørledningsnet, der forbinder oplagringssystemer med den lokale distribution og generelt bortset fra transport gennem rørledninger, der hovedsagelig anvendes i forbindelse med lokal distribution af naturgas
  «

| ii) | Følgende numre tilføjes ║:






  »24) | »kapacitet ved en LNG-facilitet«: en kapacitet ved en LNG-terminal til flydendegørelse af naturgas eller til import, losning, hjælpefunktioner, midlertidig oplagring og forgasning af LNG |
| --- | --- | --- |

ii)

Følgende numre tilføjes ║:

»24)

»kapacitet ved en LNG-facilitet«: en kapacitet ved en LNG-terminal til flydendegørelse af naturgas eller til import, losning, hjælpefunktioner, midlertidig oplagring og forgasning af LNG

| 25) | »plads«: det gasvolumen, som en brugere af en lagerfacilitet har ret til at benytte til oplagring af gas |
| --- | --- |

25)

»plads«: det gasvolumen, som en brugere af en lagerfacilitet har ret til at benytte til oplagring af gas

| 26) | »leveringsydelse«: den takt, hvori lagerbrugeren har ret til at udtrække gas fra lageret |
| --- | --- |

26)

»leveringsydelse«: den takt, hvori lagerbrugeren har ret til at udtrække gas fra lageret

| 27) | »injektionsydelse«: den takt, hvori lagerbrugeren har ret til at injicere gas i lageret |
| --- | --- |

27)

»injektionsydelse«: den takt, hvori lagerbrugeren har ret til at injicere gas i lageret

| 28) | »lagerkapacitet«: enhver kombination af plads, injektionsydelse og leveringsydelse |
| --- | --- |

28)

»lagerkapacitet«: enhver kombination af plads, injektionsydelse og leveringsydelse

| 29) | »agenturet«: Agenturet for Samarbejde mellem Energimyndigheder oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 af ... [om oprettelse af et agentur for samarbejde mellem energimyndigheder]
   (9) |
| --- | --- |

29)

»agenturet«: Agenturet for Samarbejde mellem Energimyndigheder oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 af ... [om oprettelse af et agentur for samarbejde mellem energimyndigheder]
   (9)

| b) | Stk. 2 affattes således:
  »2.   Med forbehold af definitionerne i stk. 1, i denne artikel, finder de definitioner i direktiv 2003/55/EF, artikel 2, som er relevante for anvendelsen af denne forordning, ║ ligeledes anvendelse, bortset fra definitionen af transmission i nævnte artikels punkt 3 ║.
  De definitioner i stk. 1, nr. 3 til 23, der vedrører transmission, finder tilsvarende anvendelse på lagre og LNG-faciliteter.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 2 affattes således:

»2.   Med forbehold af definitionerne i stk. 1, i denne artikel, finder de definitioner i direktiv 2003/55/EF, artikel 2, som er relevante for anvendelsen af denne forordning, ║ ligeledes anvendelse, bortset fra definitionen af transmission i nævnte artikels punkt 3 ║.

De definitioner i stk. 1, nr. 3 til 23, der vedrører transmission, finder tilsvarende anvendelse på lagre og LNG-faciliteter.«

| 3) | Følgende artikler indsættes efter artikel 2:
  »Artikel 2a


  Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas

  Alle transmissionssystemoperatører samarbejder på europæisk plan, idet de opretter et europæisk net af transmissionssystemoperatører for gas for at sikre optimal forvaltning,
  koordineret drift
  og holdbar teknisk udvikling af det europæiske gastransmissionsnet
  og fremme gennemførelsen af det indre marked for gas, handel på tværs af grænserne og velfungerende energimarkeder
  .

  Artikel 2b


  Oprettelse af Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas


  1.   Transmissionssystemoperatørerne for gas forelægger senest den [...] Kommissionen og agenturet et udkast til vedtægter for det kommende europæiske net af transmissionssystemoperatører for gas, en liste over dets kommende medlemmer og et udkast til dets forretningsorden ▐.
  2.   Senest
  to måneder
  efter modtagelsen forelægger agenturet
  efter formelt at have hørt de organisationer, der repræsenterer alle de interesserede parter, navnlig systemets brugere og kunder, en udtalelse
  for
  Kommissionen om vedtægtsudkastet, medlemslisten og forretningsordensudkastet.
  3.   Kommissionen afgiver udtalelse om vedtægtsudkastet, medlemslisten og forretningsordensudkastet
  under hensyntagen til agenturets udtalelse i henhold til stk. 2 og
  senest tre måneder efter modtagelsen heraf.
  4.   Senest tre måneder efter modtagelsen af Kommissionens udtalelse opretter transmissionssystemoperatørerne Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas og vedtager og offentliggør dets vedtægter og forretningsorden.

  Artikel 2c


  Opgaver for Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører på Gasområdet

  1.   
  Med henblik på opfyldelsen af de i artikel 2a fastsatte mål, udarbejder og fremsender
  Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas til agenturet til godkendelse efter proceduren i artikel 2d, jf. artikel 6, stk. 3, i forordning (EF) nr. .../2008 [om oprettelse af agenturet for samarbejde mellem energimyndigheder]
  ,
  følgende
  :






  a) | udkast til netregler
  på de i stk. 3 nævnte områder,
  udarbejdet i samarbejde med markedsdeltagerne og netbrugerne |
| --- | --- | --- |

3)

Følgende artikler indsættes efter artikel 2:

»Artikel 2a

Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas

Alle transmissionssystemoperatører samarbejder på europæisk plan, idet de opretter et europæisk net af transmissionssystemoperatører for gas for at sikre optimal forvaltning,
  koordineret drift
  og holdbar teknisk udvikling af det europæiske gastransmissionsnet
  og fremme gennemførelsen af det indre marked for gas, handel på tværs af grænserne og velfungerende energimarkeder
  .

Artikel 2b

Oprettelse af Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas

1.   Transmissionssystemoperatørerne for gas forelægger senest den [...] Kommissionen og agenturet et udkast til vedtægter for det kommende europæiske net af transmissionssystemoperatører for gas, en liste over dets kommende medlemmer og et udkast til dets forretningsorden ▐.

2.   Senest
  to måneder
  efter modtagelsen forelægger agenturet
  efter formelt at have hørt de organisationer, der repræsenterer alle de interesserede parter, navnlig systemets brugere og kunder, en udtalelse
  for
  Kommissionen om vedtægtsudkastet, medlemslisten og forretningsordensudkastet.

3.   Kommissionen afgiver udtalelse om vedtægtsudkastet, medlemslisten og forretningsordensudkastet
  under hensyntagen til agenturets udtalelse i henhold til stk. 2 og
  senest tre måneder efter modtagelsen heraf.

4.   Senest tre måneder efter modtagelsen af Kommissionens udtalelse opretter transmissionssystemoperatørerne Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas og vedtager og offentliggør dets vedtægter og forretningsorden.

Artikel 2c

Opgaver for Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører på Gasområdet

1.   
  Med henblik på opfyldelsen af de i artikel 2a fastsatte mål, udarbejder og fremsender
  Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas til agenturet til godkendelse efter proceduren i artikel 2d, jf. artikel 6, stk. 3, i forordning (EF) nr. .../2008 [om oprettelse af agenturet for samarbejde mellem energimyndigheder]
  ,
  følgende
  :

a)

udkast til netregler
  på de i stk. 3 nævnte områder,
  udarbejdet i samarbejde med markedsdeltagerne og netbrugerne

| b) | fælles redskaber til driften af nettet og fælles forskningsplaner |
| --- | --- |

b)

fælles redskaber til driften af nettet og fælles forskningsplaner

| c) | en tiårig investeringsplan hvert andet år,
  herunder en rapport om forsyningernes tilstrækkelighed |
| --- | --- |

c)

en tiårig investeringsplan hvert andet år,
  herunder en rapport om forsyningernes tilstrækkelighed

| d) | foranstaltninger, som sikrer realtidskoordinering af netdriften under normale forhold og i beredskabssituationer |
| --- | --- |

d)

foranstaltninger, som sikrer realtidskoordinering af netdriften under normale forhold og i beredskabssituationer

| e) | retningslinjer for koordineringen af teknisk samarbejde mellem transmissionssystemoperatører i Fællesskabet og i tredjelande |
| --- | --- |

e)

retningslinjer for koordineringen af teknisk samarbejde mellem transmissionssystemoperatører i Fællesskabet og i tredjelande

| f) | et årligt arbejdsprogram
  baseret på de prioriteringer, som agenturet fastsætter |
| --- | --- |

f)

et årligt arbejdsprogram
  baseret på de prioriteringer, som agenturet fastsætter

| g) | en årsberetning, og |
| --- | --- |

g)

en årsberetning, og

| h) | årlige sommer- og vinterprognoser for forsyningen. |
| --- | --- |

h)

årlige sommer- og vinterprognoser for forsyningen.

2.   Det årlige arbejdsprogram, jf. stk. 1, litra f), indeholder en liste over og beskrivelse af
  netreglerne
  og en plan for samordning af netdriften og for forsknings- og udviklingsindsatsen, der skal udarbejdes i det pågældende år, samt en vejledende tidsplan.

3.   De detaljerede
  netregler
  dækker følgende områder i overensstemmelse med den prioritering, der er fastsat i arbejdsprogrammet:

| a) | regler om sikkerhed og pålidelighed,
  herunder regler om interoperabilitet og driftsprocedurer i beredskabssituationer |
| --- | --- |

a)

regler om sikkerhed og pålidelighed,
  herunder regler om interoperabilitet og driftsprocedurer i beredskabssituationer

| b) | regler om nettilslutning og netadgang
  ▐ |
| --- | --- |

b)

regler om nettilslutning og netadgang

▐

| c) | regler om
  fordelingen af grænseoverskridende kapacitet
  og håndtering af kapacitetsbegrænsninger
  ▐ |
| --- | --- |

c)

regler om
  fordelingen af grænseoverskridende kapacitet
  og håndtering af kapacitetsbegrænsninger

▐

| d) | netrelaterede
  regler om gennemsigtighed |
| --- | --- |

d)

netrelaterede
  regler om gennemsigtighed

| e) | regler om balancering
  og afregning


  ▐ |
| --- | --- |

e)

regler om balancering
  og afregning

▐

| f) | energieffektivitet i forbindelse med gasnet. |
| --- | --- |

f)

energieffektivitet i forbindelse med gasnet.

4.   
  Agenturet
  overvåger
  Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas'
  gennemførelse af
  netreglerne
  .

5.   Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas offentliggør en fællesskabsdækkende tiårig netinvesteringsplan hvert andet år
  efter agenturets godkendelse af denne
  . Investeringsplanen omfatter modellering af det integrerede net
  under hensyntagen til lager- og LNG-faciliteterne
  , udvikling af scenarier, en rapport om forsyningernes tilstrækkelighed i forhold til efterspørgslen, og en vurdering af systemets elasticitet. Investeringsplanen bygger navnlig på nationale investeringsplaner
  under hensyntagen til fællesskabsaspekterne og de regionale aspekter ved planlægningen af nettet, herunder
  retningslinjerne for de transeuropæiske net på energiområdet i overensstemmelse med Europa-Parlamentet og Rådets beslutning nr. 1364/2006/EF (10). Investeringsplanen redegør for investeringsmangler, navnlig hvad den grænseoverskridende kapacitet angår,
  og skal indeholde investeringer i sammenkobling, navnlig og som en prioritet forbindelser mellem »energiøer« og gasnet i Fællesskabet, og investeringer i anden infrastruktur, som er nødvendige for effektiv handel, konkurrence og forsyningssikkerheden. Som bilag til investeringsplanen vedlægges en gennemgang af de hindringer forøget grænseoverskridende kapacitet, som foranlediges af forskelle i godkendelsesprocedurer eller -praksis.

Transmissionssystemoperatørerne skal gennemføre den offentliggjorte investeringsplan
  .

6.   Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas kan på eget initiativ forelægge agenturet udkast til netregler på andre områder end de i stk. 3 anførte med det formål at opfylde de i artikel 2a fastlagte mål. Agenturet vedtager derefter netreglerne efter proceduren i artikel 2f under sikring af, at disse regler ikke strider mod de i henhold til artikel 2e vedtagne retningslinjer.

Artikel 2d

Agenturets overvågningsopgaver

1.   Agenturet overvåger, hvordan Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas varetager sine opgaver, jf. artikel 2c, stk. 1.

2.   Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas forelægger agenturet udkastet til
  netreglerne og de i artikel 2c, stk. 1
  ,
  omhandlede dokumenter til godkendelse
  .

Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas indhenter alle relevante oplysninger vedrørende anvendelsen af netreglerne og forelægger dem for agenturet med henblik på evaluering.

3.   Agenturet
  overvåger gennemførelsen af de tekniske regler,
  den tiårige investeringsplan
  og det årlige arbejdsprogram og medtager resultaterne af denne overvågning i sin årsberetning. Hvis transmissionssystemoperatørerne ikke overholder de tekniske regler, den tiårige investeringsplan eller det årlige arbejdsprogram, underretter agenturet Kommissionen herom
  .

Artikel 2e

Udarbejdelse af retningslinjer

1.   Efter høring af agenturet
  udarbejder
  Kommissionen
  en årlig prioritetsliste over emner af største betydning for udviklingen af det indre gasmarked.

2.   
  Under henvisning til denne prioritetsliste bemyndiger Kommissionen agenturet til inden for en frist på seks måneder at udarbejde retningslinjer med grundlæggende, klare og objektive principper for harmonisering af reglerne som fastsat i artikel 2c
  .

3.   
  Under udarbejdelsen af disse retningslinjer hører agenturet formelt Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas og andre interessenter på en åben og gennemsigtig måde
  .

4.   
  Agenturet vedtager udkastet til retningslinjer på grundlag af denne høring. Agenturet gør rede for de kommentarer, det har modtaget under høringen, og for, hvorledes disse er blevet taget i betragtning. Har det ikke taget sådanne kommentarer i betragtning, skal det begrundes
  .

5.
     
  Kommissionen kan på eget initiativ eller på anmodning af agenturet iværksætte samme procedure med henblik på at ajourføre retningslinjerne.

Artikel 2f

Udarbejdelse af netregler

1.
     
  Inden seks måneder efter agenturets vedtagelse af retningslinjerne og i overensstemmelse med artikel 2e pålægger Kommissionen Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas at udarbejde udkast til netregler, der fuldt ud overholder principperne i retningslinjerne.

2.
     
  Under udarbejdelsen af disse regler tager Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas hensyn til markedsdeltagernes og netbrugernes tekniske ekspertise og holder dem informeret om de fremskridt, der er gjort

3.
     
  Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas forelægger udkastet til netregler for agenturet.

4.
     
  Agenturet foretager en formel og åben og transparent høring om udkastet til netregler.

5.
     
  Agenturet vedtager udkastet til netregler på grundlag af denne høring. Agenturet gør rede for de kommentarer, det har modtaget under høringen, og redegør for, hvorledes disse er blevet taget i betragtning. Har det ikke taget sådanne kommentarer i betragtning, skal det begrundes.

6.
     
  Agenturet kan på eget initiativ eller efter anmodning af Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas tage de eksisterende netregler op til revision efter samme procedure.

7.
     
  Kommissionen kan efter henstilling fra agenturet forelægge netreglerne for det i artikel 14, stk. 1, nævnte udvalg til endelig godkendelse efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 14, stk. 2.

Artikel 2g

Høringer

1.   
  Agenturet hører formelt
  som led i sine opgaver ▐ alle ║ relevante markedsdeltagere ▐ på en åben og gennemsigtig måde ▐. Høringen inddrager alle forsynings- og produktionsselskaber, kunder, systembrugere og distributionssystemoperatører, LNG-systemoperatører og lagersystemoperatører, herunder også relevante (branche)sammenslutninger, tekniske organer og interessentforeninger.

2.   Alle dokumenter og mødereferater, der vedrører emnerne i stk. 1, offentliggøres.

3.   Inden
  agenturet
  vedtager
  retningslinjerne og netreglerne
  , gør det rede for de kommentarer, det har modtaget under høringen, og for, hvorledes disse er blevet taget i betragtning. Har det ikke taget ║ sådanne kommentarer i betragtning, skal det begrundes.

4.
     
  Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas samarbejder med markedsdeltagerne og netbrugerne i overensstemmelse med artikel 2f, stk. 2.

Artikel 2h

Omkostninger

Omkostningerne ved aktiviteterne i Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas, jf. artikel 2a til 2i, bæres af transmissionssystemoperatørerne og medtages i tarifberegningen.

Artikel 2i

Regionalt samarbejde mellem transmissionssystemoperatørerne

1.   Transmissionssystemoperatørerne etablerer et regionalt samarbejde inden for rammerne af Det Europæiske Net af Transmissionssystemoperatører for Gas for at bidrage til gennemførelsen af opgaverne i artikel 2c, stk. 1. Blandt andet offentliggør de en regional investeringsplan hvert andet år og kan træffe investeringsbeslutninger på grundlag heraf.

Den regionale investeringsplan må ikke være i strid med den tiårige investeringsplan, der er omhandlet i artikel 2c, stk. 1, litra c).

2.   Transmissionssystemoperatørerne fremmer driftsordninger, der er med til at sikre den bedst mulige forvaltning af nettet, og fremmer, udviklingen af energibørser,
  en koordineret fordeling
  af grænseoverskridende kapacitet ▐ og
  kompatibiliteten af grænseoverskridende balanceringsmekanismer.

3.
     
  De nationale regulerende myndigheder og andre relevante nationale myndigheder samarbejder på alle niveauer om en harmonisering af markedets udformning og integrering af deres nationale markeder som et første og foreløbigt skridt hen imod et fuldt liberaliseret indre marked. De fremmer navnlig samarbejdet mellem transmissionnetoperatørerne på regionalt plan og letter den regionale integration med henblik på etablering af et konkurrencebaseret indre marked, som fremmer harmoniseringen af deres retlige og tekniske rammer og navnlig integrering af de fortsat bestående gasøer

| 4) | I artikel 3, stk. 1, foretages følgende ændringer:







  a) | Første afsnit affattes således:

  »
  1.
     
  De tariffer, eller metoder til beregning af disse, som transmissionssystemoperatører og LNG-systemoperatører anvender, og som er godkendt af de regulerende myndigheder i medfør af artikel 25, stk. 2, i direktiv 2003/55/EF, samt de tariffer, der er offentliggjort i medfør af artikel 18, stk. 1, i samme direktiv, skal være gennemsigtige, tilgodese behovet for systemintegritet og forbedring deraf og afspejle de faktiske omkostninger, for så vidt som sådanne omkostninger svarer til en effektiv og strukturelt sammenlignelig netoperatørs omkostninger og er gennemsigtige, samtidig med at de giver et rimeligt investeringsafkast. Tarifferne, eller metoderne til beregning af disse, skal anvendes på en ikkediskriminerende måde.
  « |
| --- | --- | --- |

4)

I artikel 3, stk. 1, foretages følgende ændringer:

a)

Første afsnit affattes således:

»
  1.
     
  De tariffer, eller metoder til beregning af disse, som transmissionssystemoperatører og LNG-systemoperatører anvender, og som er godkendt af de regulerende myndigheder i medfør af artikel 25, stk. 2, i direktiv 2003/55/EF, samt de tariffer, der er offentliggjort i medfør af artikel 18, stk. 1, i samme direktiv, skal være gennemsigtige, tilgodese behovet for systemintegritet og forbedring deraf og afspejle de faktiske omkostninger, for så vidt som sådanne omkostninger svarer til en effektiv og strukturelt sammenlignelig netoperatørs omkostninger og er gennemsigtige, samtidig med at de giver et rimeligt investeringsafkast. Tarifferne, eller metoderne til beregning af disse, skal anvendes på en ikkediskriminerende måde.
  «

| b) | Tredje afsnit affattes således:

  »
  Tarifferne, eller metoderne til beregning af disse, skal bidrage til en effektiv handel med gas samt konkurrence på markedet, samtidig med at krydssubsidiering mellem netbrugerne undgås, og samtidig med at der anspores til investeringer og opretholdes eller skabes interoperabilitet for transmissionsnet. Dette kan omfatte særlige reguleringstiltag for nye investeringer.
  « |
| --- | --- |

b)

Tredje afsnit affattes således:

»
  Tarifferne, eller metoderne til beregning af disse, skal bidrage til en effektiv handel med gas samt konkurrence på markedet, samtidig med at krydssubsidiering mellem netbrugerne undgås, og samtidig med at der anspores til investeringer og opretholdes eller skabes interoperabilitet for transmissionsnet. Dette kan omfatte særlige reguleringstiltag for nye investeringer.
  «

| c) | Følgende ║ afsnit tilføjes:
  »Tariffer for netbrugere ║ fastsættes særskilt og uafhængigt for hvert entrypunkt til og exitpunkt fra transmissionssystemet. Netafgifter må ikke beregnes ud fra kontraktmæssigt fastsatte transportruter.
  Adgangen til nettet skal være åben og ikkediskriminerende over for nye aktører
  .


  Tarifferne, eller metoderne til beregning af disse, skal anvendes på en ikkediskriminerende måde og være gennemsigtige.
  « |
| --- | --- |

c)

Følgende ║ afsnit tilføjes:

»Tariffer for netbrugere ║ fastsættes særskilt og uafhængigt for hvert entrypunkt til og exitpunkt fra transmissionssystemet. Netafgifter må ikke beregnes ud fra kontraktmæssigt fastsatte transportruter.
  Adgangen til nettet skal være åben og ikkediskriminerende over for nye aktører
  .

Tarifferne, eller metoderne til beregning af disse, skal anvendes på en ikkediskriminerende måde og være gennemsigtige.
  «

| 5) | Overskriften til artikel 4 affattes således:
  »Transmissionssystemoperatørers adgangstjenester for tredjepart« |
| --- | --- |

5)

Overskriften til artikel 4 affattes således:

»Transmissionssystemoperatørers adgangstjenester for tredjepart«

| 6) | Følgende artikel indsættes efter artikel 4:
  »Artikel 4a


  Lager- og LNG-faciliteters adgangstjenester for tredjepart

  1.   LNG- og lagersystemoperatører skal:






  a) | sikre, at de tilbyder tjenester på et ikkediskriminerende grundlag til alle netbrugere, der tilgodeser efterspørgsel på markedet. Hvis en LNG- eller lagersystemoperatør
  på samme tid
  tilbyder samme ydelse til forskellige kunder, skal det sket på samme aftalevilkår og betingelser |
| --- | --- | --- |

6)

Følgende artikel indsættes efter artikel 4:

»Artikel 4a

Lager- og LNG-faciliteters adgangstjenester for tredjepart

1.   LNG- og lagersystemoperatører skal:

a)

sikre, at de tilbyder tjenester på et ikkediskriminerende grundlag til alle netbrugere, der tilgodeser efterspørgsel på markedet. Hvis en LNG- eller lagersystemoperatør
  på samme tid
  tilbyder samme ydelse til forskellige kunder, skal det sket på samme aftalevilkår og betingelser

| b) | tilbyde ydelser, der er forenelige med brugen af sammenkoblede gastransportsystemer, og
  som letter adgang gennem
  samarbejde med transmissionssystemoperatøren ▐ |
| --- | --- |

b)

tilbyde ydelser, der er forenelige med brugen af sammenkoblede gastransportsystemer, og
  som letter adgang gennem
  samarbejde med transmissionssystemoperatøren ▐

| c) | offentliggøre relevante oplysninger, især data om udnyttelsen og disponibiliteten af tjenester, inden for tidsfrister, der er forenelige med rimelige forretningsmæssige behov hos brugerne af lager- og LNG-faciliteter,
  offentliggørelsen af disse oplysninger overvåges af den kompetente myndighed
  . |
| --- | --- |

c)

offentliggøre relevante oplysninger, især data om udnyttelsen og disponibiliteten af tjenester, inden for tidsfrister, der er forenelige med rimelige forretningsmæssige behov hos brugerne af lager- og LNG-faciliteter,
  offentliggørelsen af disse oplysninger overvåges af den kompetente myndighed
  .

2.   Lagersystemoperatører skal:

| a) | tilbyde både uafbrydelige og afbrydelige adgangstjenester for tredjepart. Prisen på afbrydelig kapacitet skal afspejle sandsynligheden for afbrydelse |
| --- | --- |

a)

tilbyde både uafbrydelige og afbrydelige adgangstjenester for tredjepart. Prisen på afbrydelig kapacitet skal afspejle sandsynligheden for afbrydelse

| b) | tilbyde brugerne af lagerfaciliteter både kort- og langsigtede tjenester |
| --- | --- |

b)

tilbyde brugerne af lagerfaciliteter både kort- og langsigtede tjenester

| c) | tilbyde lagerbrugerne lagerplads, injektionsydelse og leveringsydelse, både som pakkeydelser og hver for sig. |
| --- | --- |

c)

tilbyde lagerbrugerne lagerplads, injektionsydelse og leveringsydelse, både som pakkeydelser og hver for sig.

3.   LNG- og lagerfacilitetskontrakter må ikke give vilkårligt højere tariffer, når de underskrives:

| a) | uden for et naturgasregnskabsår med usædvanlige startdatoer eller |
| --- | --- |

a)

uden for et naturgasregnskabsår med usædvanlige startdatoer eller

| b) | med kortere løbetid end en standardtransport- og lagringsaftale på årsbasis. |
| --- | --- |

b)

med kortere løbetid end en standardtransport- og lagringsaftale på årsbasis.

4.   Om nødvendigt kan der tildeles adgangstjenester for tredjepart mod passende garantier fra brugere af nettet for så vidt angår disse brugeres kreditværdighed. Sådanne garantier må ikke udgøre unødvendige hindringer for markedsadgang og skal være ikke-diskriminerende, gennemsigtige og rimelige.

5.   Aftalemæssige begrænsninger af den fornødne mindstestørrelse af kapacitet ved en LNG-facilitet og af lagerkapacitet skal være teknisk begrundede og tillade mindre lagerbrugere adgang til lagerydelser.«

| 7) | I artikel 5 foretages følgende ændringer:






  a) | Overskriften affattes således:
  »Principper for kapacitetstildeling og procedurer for håndtering af kapacitetsbegrænsninger hos transmissionssystemoperatører« |
| --- | --- | --- |

7)

I artikel 5 foretages følgende ændringer:

a)

Overskriften affattes således:

»Principper for kapacitetstildeling og procedurer for håndtering af kapacitetsbegrænsninger hos transmissionssystemoperatører«

| b) | Stk. 2, litra a), affattes således:








  »
  a) | give passende økonomiske signaler med henblik på en effektiv og maksimal udnyttelse af den tekniske kapacitet, fremme investeringer i ny infrastruktur og fremme grænseoverskridende handel med gas
  « |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 2, litra a), affattes således:

»
  a)

give passende økonomiske signaler med henblik på en effektiv og maksimal udnyttelse af den tekniske kapacitet, fremme investeringer i ny infrastruktur og fremme grænseoverskridende handel med gas
  «

| c) | Stk. 3 affattes således:
  »3.   Transmissionssystemoperatører gennemfører og offentliggør ikkediskriminerende og gennemsigtige procedurer for håndtering af kapacitetsbegrænsninger,
  som fremmer grænseoverskridende handel med gas på en ikkediskriminerende måde og i overensstemmelse med principperne om fri konkurrence
  .


  For at forebygge
  aftalemæssige kapacitetsbegrænsninger skal transmissionssystemoperatører tilbyde uudnyttet kapacitet på det primære marked i det mindste en dag forud og som afbrydelig kapacitet,
  for så vidt som dette ikke er til hinder for gennemførelsen af langtidsforsyningskontrakter
  .« |
| --- | --- |

c)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Transmissionssystemoperatører gennemfører og offentliggør ikkediskriminerende og gennemsigtige procedurer for håndtering af kapacitetsbegrænsninger,
  som fremmer grænseoverskridende handel med gas på en ikkediskriminerende måde og i overensstemmelse med principperne om fri konkurrence
  .

For at forebygge
  aftalemæssige kapacitetsbegrænsninger skal transmissionssystemoperatører tilbyde uudnyttet kapacitet på det primære marked i det mindste en dag forud og som afbrydelig kapacitet,
  for så vidt som dette ikke er til hinder for gennemførelsen af langtidsforsyningskontrakter
  .«

| d) | Stk. 4 udgår. |
| --- | --- |

d)

Stk. 4 udgår.

| e) | Følgende stykker tilføjes ║:
  »6.   Transmissionssystemoperatørerne bedømmer jævnligt markedets efterspørgsel efter nye investeringer. Når de planlægger nye investeringer, bedømmer transmissionssystemoperatørerne markedets efterspørgsel
  og tager hensyn til forsyningssikkerhedskriterier
  .


  7.
     
  I tilfælde af langsigtet fysisk kapacitetsbegrænsning afhjælper transmissionssystemoperatørerne kapacitetsbegrænsningen ved at udvide de eksisterende kapaciteter med nye kapaciteter på grundlag af markedets efterspørgsel. For at kunne vurdere markedets efterspørgsel er transmissionssystemoperatørerne forpligtet til at gennemføre en »open season«-procedure.




  8.
     
  De nationale regulerende myndigheder overvåger håndteringen af kapacitetsbegrænsning i de nationale gassystemer og sammenkoblingslinjer.




  Transmissionssystemoperatørerne indsender deres procedurer for håndtering af kapacitetsbegrænsning, herunder kapacitetsallokering, til de nationale regulerende myndigheder med henblik på godkendelse. De nationale regulerende myndigheder kan anmode om ændringer af disse procedurer, inden de godkender dem.
  « |
| --- | --- |

e)

Følgende stykker tilføjes ║:

»6.   Transmissionssystemoperatørerne bedømmer jævnligt markedets efterspørgsel efter nye investeringer. Når de planlægger nye investeringer, bedømmer transmissionssystemoperatørerne markedets efterspørgsel
  og tager hensyn til forsyningssikkerhedskriterier
  .

7.
     
  I tilfælde af langsigtet fysisk kapacitetsbegrænsning afhjælper transmissionssystemoperatørerne kapacitetsbegrænsningen ved at udvide de eksisterende kapaciteter med nye kapaciteter på grundlag af markedets efterspørgsel. For at kunne vurdere markedets efterspørgsel er transmissionssystemoperatørerne forpligtet til at gennemføre en »open season«-procedure.

8.
     
  De nationale regulerende myndigheder overvåger håndteringen af kapacitetsbegrænsning i de nationale gassystemer og sammenkoblingslinjer.

Transmissionssystemoperatørerne indsender deres procedurer for håndtering af kapacitetsbegrænsning, herunder kapacitetsallokering, til de nationale regulerende myndigheder med henblik på godkendelse. De nationale regulerende myndigheder kan anmode om ændringer af disse procedurer, inden de godkender dem.
  «

| 8) | Følgende artikel indsættes efter artikel 5:
  »Artikel 5a


  Principper for kapacitetstildeling og procedurer for håndtering af kapacitetsbegrænsninger hos lagerfaciliteter og LNG-faciliteter

  1.   Der stilles så megen lagerkapacitet og kapacitet ved en LNG-facilitet til rådighed for markedsdeltagerne som muligt uden skade for systemets integritet og drift.
  2.   LNG- og lagersystemoperatørerne skal indføre og offentliggøre ikke-diskriminerende og gennemsigtige mekanismer for kapacitetstildeling, som:






  a) | giver passende økonomiske signaler med henblik på en effektiv og maksimal udnyttelse af kapaciteten og fremmer investeringer i ny infrastruktur |
| --- | --- | --- |

8)

Følgende artikel indsættes efter artikel 5:

»Artikel 5a

Principper for kapacitetstildeling og procedurer for håndtering af kapacitetsbegrænsninger hos lagerfaciliteter og LNG-faciliteter

1.   Der stilles så megen lagerkapacitet og kapacitet ved en LNG-facilitet til rådighed for markedsdeltagerne som muligt uden skade for systemets integritet og drift.

2.   LNG- og lagersystemoperatørerne skal indføre og offentliggøre ikke-diskriminerende og gennemsigtige mekanismer for kapacitetstildeling, som:

a)

giver passende økonomiske signaler med henblik på en effektiv og maksimal udnyttelse af kapaciteten og fremmer investeringer i ny infrastruktur

| b) | er forenelige med markedsmekanismen, herunder spotmarkeder og handelspladser, og samtidig er fleksible og kan tilpasses ændrede markedsforhold |
| --- | --- |

b)

er forenelige med markedsmekanismen, herunder spotmarkeder og handelspladser, og samtidig er fleksible og kan tilpasses ændrede markedsforhold

| c) | er forenelige med de sammenkoblede netadgangssystemer. |
| --- | --- |

c)

er forenelige med de sammenkoblede netadgangssystemer.

3.   LNG- og lagerfacilitetsaftaler skal indeholde bestemmelser, der skal forhindre kapacitetshamstring ud fra følgende principper, som finder anvendelse, hvis der opstår aftalemæssige kapacitetsbegrænsninger:

| a) | systemoperatøren skal
  omgående
  udbyde ubrugt kapacitet på LNG-faciliteter og lagre på det primære marked; for lagrenes vedkommende skal det ske i det mindste en dag forud og som afbrydelig kapacitet |
| --- | --- |

a)

systemoperatøren skal
  omgående
  udbyde ubrugt kapacitet på LNG-faciliteter og lagre på det primære marked; for lagrenes vedkommende skal det ske i det mindste en dag forud og som afbrydelig kapacitet

| b) | brugere af LNG- og lagerfaciliteter har ret til at videresælge deres aftalte kapacitet på det sekundære marked. |
| --- | --- |

b)

brugere af LNG- og lagerfaciliteter har ret til at videresælge deres aftalte kapacitet på det sekundære marked.

Disse foranstaltninger skal tage hensyn til det pågældende systems integritet og forsyningssikkerheden.
  «

| 9) | I Artikel 6 foretages følgende ændringer:






  a) | Overskriften affattes således:
  »Krav til transmissionssystemoperatører om gennemsigtighed« |
| --- | --- | --- |

9)

I Artikel 6 foretages følgende ændringer:

a)

Overskriften affattes således:

»Krav til transmissionssystemoperatører om gennemsigtighed«

| b) | Stk. 5 udgår. |
| --- | --- |

b)

Stk. 5 udgår.

| c) | Følgende stykke tilføjes ║:
  »Transmissionssystemoperatører skal offentliggøre både fremadrettede og bagudrettede oplysninger om udbud og efterspørgsel på grundlag af nomineringer, prognoser og realiserede strømme ind og ud af systemet. De offentliggjorte oplysningers detaljeringsgrad skal afspejle de oplysninger, transmissionssystemoperatøren råder over.
  Den kompetente myndighed sikrer, at alle de nødvendige oplysninger offentliggøres
  .
  Transmissionssystemoperatørerne
  informerer efter anmodning den nationale regulerende myndighed om
  de foranstaltninger, der træffes for at skabe balance i systemet,
  samt om
  de udgifter og indtægter, foranstaltningerne medfører.
  De berørte markedsdeltagere stiller de i denne artikel omhandlede data til rådighed for transmissionssystemoperatørerne.« |
| --- | --- |

c)

Følgende stykke tilføjes ║:

»Transmissionssystemoperatører skal offentliggøre både fremadrettede og bagudrettede oplysninger om udbud og efterspørgsel på grundlag af nomineringer, prognoser og realiserede strømme ind og ud af systemet. De offentliggjorte oplysningers detaljeringsgrad skal afspejle de oplysninger, transmissionssystemoperatøren råder over.
  Den kompetente myndighed sikrer, at alle de nødvendige oplysninger offentliggøres
  .

Transmissionssystemoperatørerne
  informerer efter anmodning den nationale regulerende myndighed om
  de foranstaltninger, der træffes for at skabe balance i systemet,
  samt om
  de udgifter og indtægter, foranstaltningerne medfører.

De berørte markedsdeltagere stiller de i denne artikel omhandlede data til rådighed for transmissionssystemoperatørerne.«

| 10) | Følgende artikler indsættes efter artikel 6:
  »Artikel 6a


  Krav til lagerfaciliteter og LNG-faciliteter om gennemsigtighed

  1.   LNG- og lagersystemoperatører skal offentliggøre detaljerede oplysninger om de tjenester, de tilbyder, og de dertil knyttede betingelser tillige med de tekniske oplysninger, der er nødvendige, for at brugerne af LNG- og lagerfaciliteterne kan få effektiv adgang til disse faciliteter.
  2.   For de ydelser, der tilbydes, skal hver LNG- og lagersystemoperatør jævnligt offentliggøre absolutte tal for aftalt og disponibel kapacitet på lagre og LNG-faciliteter på en brugervenlig, standardiseret måde.
  Den kompetente myndighed sikrer, at alle de nødvendige oplysninger offentliggøres.


  3.   LNG- og lagersystemoperatør skal altid forelægge de oplysninger, der kræves i henhold til denne forordning, på en meningsfyldt, let kvantificerbar og let tilgængelig måde og på et ikkediskriminerende grundlag.
  4.   Alle LNG- og lagersystemoperatør offentliggør gasmængden i hvert lager
  eller hver klynge af lagre i samme balanceringszone eller hver LNG-facilitet, strømme ind og ud af faciliteten samt den disponible kapacitet i lageret hhv. LNG-faciliteten, også for de faciliteter, der er fritaget for tredjepartsadgang. Oplysningerne meddeles også til transmissionssystemoperatøren, der offentliggør dem som aggregerede tal for hvert system eller delsystem defineret ved de relevante punkter. Oplysningerne ajourføres mindst én gang om dagen.


  5.
     
  For at sikre gennemsigtige, objektive og ikkediskriminerende tariffer og for at fremme en effektiv udnyttelse af infrastrukturerne offentliggør LNG- og lagerfacilitetsystemoperatørerne eller de relevante regulerende myndigheder rimeligt og tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om tarifafvigelser, metoder og tarifstruktur under reguleret tredjepartsadgang. LNG- og lagerfacilitetsoperatørerne indsender deres procedurer for overbelastningsbehandling, herunder kapacitetsallokering, til myndighederne med henblik på godkendelse. De regulerende myndigheder kan anmode om ændring af disse procedurer, inden de godkender dem.




  6.
     
  Hvis en LNG- eller lagerfacilitetsoperatør mener, at han af fortrolighedshensyn ikke er berettiget til at offentliggøre alle de krævede data, skal vedkommende anmode den nationale regulerende myndighed om tilladelse til at begrænse offentliggørelsen, hvad angår det eller de pågældende punkter.




  Den nationale regulerende myndighed meddeler eller nægter tilladelsen fra sag til sag, navnlig under hensyntagen til behovet for at respektere legitime kommercielle fortroligheder og opfylde målsætningen om at skabe et konkurrencebaseret indre marked for gas. Hvis tilladelsen gives, skal lager- og/eller LNG-anlæggets forhåndenværende kapacitet offentliggøres uden angivelse af de numeriske data, som ville bryde fortroligheden.



  Artikel 6b


  Systemoperatørernes journalføring

  Transmissionssystemoperatører, lagersystemoperatører og LNG-systemoperatører opbevarer alle de oplysninger, der er omhandlet i artikel 6, artikel 6a og bilagets del 3, i mindst fem år, således at de står til rådighed for den nationale regulerende myndighed, den nationale konkurrencemyndighed og Kommissionen.« |
| --- | --- |

10)

Følgende artikler indsættes efter artikel 6:

»Artikel 6a

Krav til lagerfaciliteter og LNG-faciliteter om gennemsigtighed

1.   LNG- og lagersystemoperatører skal offentliggøre detaljerede oplysninger om de tjenester, de tilbyder, og de dertil knyttede betingelser tillige med de tekniske oplysninger, der er nødvendige, for at brugerne af LNG- og lagerfaciliteterne kan få effektiv adgang til disse faciliteter.

2.   For de ydelser, der tilbydes, skal hver LNG- og lagersystemoperatør jævnligt offentliggøre absolutte tal for aftalt og disponibel kapacitet på lagre og LNG-faciliteter på en brugervenlig, standardiseret måde.
  Den kompetente myndighed sikrer, at alle de nødvendige oplysninger offentliggøres.

3.   LNG- og lagersystemoperatør skal altid forelægge de oplysninger, der kræves i henhold til denne forordning, på en meningsfyldt, let kvantificerbar og let tilgængelig måde og på et ikkediskriminerende grundlag.

4.   Alle LNG- og lagersystemoperatør offentliggør gasmængden i hvert lager
  eller hver klynge af lagre i samme balanceringszone eller hver LNG-facilitet, strømme ind og ud af faciliteten samt den disponible kapacitet i lageret hhv. LNG-faciliteten, også for de faciliteter, der er fritaget for tredjepartsadgang. Oplysningerne meddeles også til transmissionssystemoperatøren, der offentliggør dem som aggregerede tal for hvert system eller delsystem defineret ved de relevante punkter. Oplysningerne ajourføres mindst én gang om dagen.

5.
     
  For at sikre gennemsigtige, objektive og ikkediskriminerende tariffer og for at fremme en effektiv udnyttelse af infrastrukturerne offentliggør LNG- og lagerfacilitetsystemoperatørerne eller de relevante regulerende myndigheder rimeligt og tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om tarifafvigelser, metoder og tarifstruktur under reguleret tredjepartsadgang. LNG- og lagerfacilitetsoperatørerne indsender deres procedurer for overbelastningsbehandling, herunder kapacitetsallokering, til myndighederne med henblik på godkendelse. De regulerende myndigheder kan anmode om ændring af disse procedurer, inden de godkender dem.

6.
     
  Hvis en LNG- eller lagerfacilitetsoperatør mener, at han af fortrolighedshensyn ikke er berettiget til at offentliggøre alle de krævede data, skal vedkommende anmode den nationale regulerende myndighed om tilladelse til at begrænse offentliggørelsen, hvad angår det eller de pågældende punkter.

Den nationale regulerende myndighed meddeler eller nægter tilladelsen fra sag til sag, navnlig under hensyntagen til behovet for at respektere legitime kommercielle fortroligheder og opfylde målsætningen om at skabe et konkurrencebaseret indre marked for gas. Hvis tilladelsen gives, skal lager- og/eller LNG-anlæggets forhåndenværende kapacitet offentliggøres uden angivelse af de numeriske data, som ville bryde fortroligheden.

Artikel 6b

Systemoperatørernes journalføring

Transmissionssystemoperatører, lagersystemoperatører og LNG-systemoperatører opbevarer alle de oplysninger, der er omhandlet i artikel 6, artikel 6a og bilagets del 3, i mindst fem år, således at de står til rådighed for den nationale regulerende myndighed, den nationale konkurrencemyndighed og Kommissionen.«

| 11) | Artikel 7 ændres således:






  a) | Til stk. 1 føjes følgende punktum:
  »Balanceringsreglerne skal være markedsbaserede.« |
| --- | --- | --- |

11)

Artikel 7 ændres således:

a)

Til stk. 1 føjes følgende punktum:

»Balanceringsreglerne skal være markedsbaserede.«

| b) | Stk. 2 affattes således:
  »2.   For at brugerne af nettet kan foretage korrigerende indgreb i tide, skal transmissionssystemoperatørerne fremlægge fyldestgørende, rettidige og pålidelige internetbaserede oplysninger om brugernes balanceringsstatus.
  De fremlagte oplysninger skal afspejle de oplysninger, der står til rådighed for transmissionssystemoperatøren, og referere til den afregningsperiode, som der beregnes balanceringsgebyrer for.
  Sådanne oplysninger fremlægges uden betaling.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 2 affattes således:

»2.   For at brugerne af nettet kan foretage korrigerende indgreb i tide, skal transmissionssystemoperatørerne fremlægge fyldestgørende, rettidige og pålidelige internetbaserede oplysninger om brugernes balanceringsstatus.

De fremlagte oplysninger skal afspejle de oplysninger, der står til rådighed for transmissionssystemoperatøren, og referere til den afregningsperiode, som der beregnes balanceringsgebyrer for.

Sådanne oplysninger fremlægges uden betaling.«

| c) | Stk. 4, 5 og 6 udgår. |
| --- | --- |

c)

Stk. 4, 5 og 6 udgår.

| 12) | Artikel 8 affattes således:
  »Artikel 8


  Handel med kapacitetsrettigheder

  Hver transmissions-, lager- og LNG-systemoperatør skal tage passende skridt til at muliggøre og lette fri handel med kapacitetsrettigheder.
  Denne handel bør ske under overholdelse af principperne om gennemsigtighed og ikkediskriminering.
  Hver af disse operatører skal til det primære marked udforme harmoniserede aftaler og procedurer for transport og for brug af LNG-faciliteter og lagre for at lette sekundær handel med kapacitet og anerkende en overførsel af primære kapacitetsrettigheder, der anmeldes af systembrugere.
  De harmoniserede aftaler og procedurer for transport og for brug af LNG-faciliteter og lagre skal anmeldes til de regulerende myndigheder.« |
| --- | --- |

12)

Artikel 8 affattes således:

»Artikel 8

Handel med kapacitetsrettigheder

Hver transmissions-, lager- og LNG-systemoperatør skal tage passende skridt til at muliggøre og lette fri handel med kapacitetsrettigheder.
  Denne handel bør ske under overholdelse af principperne om gennemsigtighed og ikkediskriminering.
  Hver af disse operatører skal til det primære marked udforme harmoniserede aftaler og procedurer for transport og for brug af LNG-faciliteter og lagre for at lette sekundær handel med kapacitet og anerkende en overførsel af primære kapacitetsrettigheder, der anmeldes af systembrugere.

De harmoniserede aftaler og procedurer for transport og for brug af LNG-faciliteter og lagre skal anmeldes til de regulerende myndigheder.«

| 13) | Følgende artikel indsættes efter artikel 8:
  »Artikel 8a


  Detailmarkeder

  For at fremme udviklingen af velfungerende,
  effektive
  og gennemsigtige
  markeder
  på regionalt plan og fællesskabsplan sørger medlemsstaterne for, at transmissionssystemoperatørernes, distributionssystemoperatørernes, forsyningsselskabernes og kundernes og om nødvendigt andre markedsdeltageres opgaver og forpligtelser fastlægges
  detaljeret
  for så vidt angår aftalebestemmelser, forpligtelser over for kunderne, regler om dataudveksling og afregning, ejendomsretten til data og ansvaret for forbrugsmåling.
  Disse regler ▐ offentliggøres ▐ og granskes af de regulerende myndigheder.« |
| --- | --- |

13)

Følgende artikel indsættes efter artikel 8:

»Artikel 8a

Detailmarkeder

For at fremme udviklingen af velfungerende,
  effektive
  og gennemsigtige
  markeder
  på regionalt plan og fællesskabsplan sørger medlemsstaterne for, at transmissionssystemoperatørernes, distributionssystemoperatørernes, forsyningsselskabernes og kundernes og om nødvendigt andre markedsdeltageres opgaver og forpligtelser fastlægges
  detaljeret
  for så vidt angår aftalebestemmelser, forpligtelser over for kunderne, regler om dataudveksling og afregning, ejendomsretten til data og ansvaret for forbrugsmåling.

Disse regler ▐ offentliggøres ▐ og granskes af de regulerende myndigheder.«

| 14) | Artikel 9 ║ affattes således:
  »Artikel 9


  Retningslinjer for tredjepartsadgang

  1.   
  Kommissionen kan, hvor det er relevant, vedtage
  retningslinjer, der medfører det minimum af harmonisering, som er nødvendigt for at nå denne forordnings mål,
  og som fastsætter
  nærmere bestemmelser om adgangstjenester for tredjepart, herunder karakteren, varigheden og andre krav vedrørende disse tjenester, jf. artikel 4 og 4a.
  ▐
  2.   Retningslinjer for
  tredjepartsadgang, jf. stk. 1
  , fastlægges i bilaget.


  3.
     
  Anvendelse og ændring af retningslinjer for tredjepartsadgang, der vedtages i medfør af denne artikel, skal afspejle forskelle mellem nationale gassystemer og må derfor ikke kræve ensartede detaljerede vilkår og betingelser for tredjeparts adgang på fællesskabsplan. Der kan dog fastsættes mindstekrav, som skal opfyldes for at opnå ikkediskriminerende og gennemsigtige netadgangsbetingelser, der er nødvendige for et indre gasmarked, og som så kan anvendes på baggrund af forskelle mellem de nationale gassystemer.
  « |
| --- | --- |

14)

Artikel 9 ║ affattes således:

»Artikel 9

Retningslinjer for tredjepartsadgang

1.   
  Kommissionen kan, hvor det er relevant, vedtage
  retningslinjer, der medfører det minimum af harmonisering, som er nødvendigt for at nå denne forordnings mål,
  og som fastsætter
  nærmere bestemmelser om adgangstjenester for tredjepart, herunder karakteren, varigheden og andre krav vedrørende disse tjenester, jf. artikel 4 og 4a.

▐

2.   Retningslinjer for
  tredjepartsadgang, jf. stk. 1
  , fastlægges i bilaget.

3.
     
  Anvendelse og ændring af retningslinjer for tredjepartsadgang, der vedtages i medfør af denne artikel, skal afspejle forskelle mellem nationale gassystemer og må derfor ikke kræve ensartede detaljerede vilkår og betingelser for tredjeparts adgang på fællesskabsplan. Der kan dog fastsættes mindstekrav, som skal opfyldes for at opnå ikkediskriminerende og gennemsigtige netadgangsbetingelser, der er nødvendige for et indre gasmarked, og som så kan anvendes på baggrund af forskelle mellem de nationale gassystemer.
  «

| 15) | Artikel 13, stk. 1, affattes således:


  »
  1.
     
  Medlemsstaterne påser, at de nationale regulerende myndigheder, der er udpeget i henhold til artikel 25 i direktiv 2003/55/EF, har beføjelser til at sikre, at denne forordning efterleves effektivt, ved at udstyre dem med beføjelser til i forbindelse med hver overtrædelse enten at iværksætte effektive sanktioner, som har afskrækkende virkning og står i et rimeligt forhold til overtrædelsen, og som udgør op til 10 % af systemoperatørens årlige omsætning på dennes hjemmemarked, eller tilbagekalde operatørens autorisation. Medlemsstaterne orienterer Kommissionen om disse sanktioner inden den 1. januar 2010 og orienterer omgående om alle efterfølgende ændringer af dem.
  « |
| --- | --- |

15)

Artikel 13, stk. 1, affattes således:

»
  1.
     
  Medlemsstaterne påser, at de nationale regulerende myndigheder, der er udpeget i henhold til artikel 25 i direktiv 2003/55/EF, har beføjelser til at sikre, at denne forordning efterleves effektivt, ved at udstyre dem med beføjelser til i forbindelse med hver overtrædelse enten at iværksætte effektive sanktioner, som har afskrækkende virkning og står i et rimeligt forhold til overtrædelsen, og som udgør op til 10 % af systemoperatørens årlige omsætning på dennes hjemmemarked, eller tilbagekalde operatørens autorisation. Medlemsstaterne orienterer Kommissionen om disse sanktioner inden den 1. januar 2010 og orienterer omgående om alle efterfølgende ændringer af dem.
  «

| 16) | Artikel 14, stk. 2, affattes således:
  »2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.« |
| --- | --- |

16)

Artikel 14, stk. 2, affattes således:

»2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.«

| 17) | Artikel 16, litra b) affattes således:






  »b) | sammenkoblingslinjer mellem medlemsstaterne, LNG- og lagerfaciliteter og markante kapacitetsforøgelser i eksisterende infrastrukturer eller ændringer af sådanne infrastrukturer, der muliggør åbning af nye gasforsyningskilder, som er undtaget fra bestemmelserne i artikel 7, 18, 19, 20 eller artikel 25, stk. 2, 3 og 4, i direktiv 2003/55/EF, jf. samme direktivs artikel 22, stk. 1 og 2, så længe undtagelsen fra de i dette litra nævnte bestemmelser gælder, bortset fra denne forordnings artikel 6a, stk. 4.« |
| --- | --- | --- |

17)

Artikel 16, litra b) affattes således:

»b)

sammenkoblingslinjer mellem medlemsstaterne, LNG- og lagerfaciliteter og markante kapacitetsforøgelser i eksisterende infrastrukturer eller ændringer af sådanne infrastrukturer, der muliggør åbning af nye gasforsyningskilder, som er undtaget fra bestemmelserne i artikel 7, 18, 19, 20 eller artikel 25, stk. 2, 3 og 4, i direktiv 2003/55/EF, jf. samme direktivs artikel 22, stk. 1 og 2, så længe undtagelsen fra de i dette litra nævnte bestemmelser gælder, bortset fra denne forordnings artikel 6a, stk. 4.«

| 18) | Bilaget ændres således:






  a) | Overskriften til afsnit 1 affattes således: |
| --- | --- | --- |

18)

Bilaget ændres således:

a)

Overskriften til afsnit 1 affattes således:

| b) | Overskriften til afsnit 2 affattes således: |
| --- | --- |

b)

Overskriften til afsnit 2 affattes således:

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  
  EUT C 211 af 19.8.2008, s. 23.

1

EUT C 211 af 19.8.2008, s. 23.

(2)  
  EUT C 172 af 5.7.2008, s. 55.

2

EUT C 172 af 5.7.2008, s. 55.

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 9.7.2008.

3

Europa-Parlamentets holdning af 9.7.2008

(4)  EUT L 176 af 15.7.2003, s. 57.

4

(5)  EUT L 289 af 3.11.2005, s. 1.

5

(6)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. ║.

6

(7)  
  EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11.

7

EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11.

(8)  EUT C 255 af 21.10.2006, s. 1.

8

(9)  EUT L...«

9

EUT L...

(10)  
  EUT L 262 af 22.9.2006, s. 1.«

10

EUT L 262 af 22.9.2006, s. 1.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/142 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/142

---

Onsdag, den 9. juli 2008Det indre marked for naturgas ***I

P6_TA(2008)0347

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas (KOM(2007)0529 — C6-0317/2007 — 2007/0196(COD))

2009/C 294 E/48

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0529),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, artikel 47, stk. 2 og artikel 55 og 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0317/2007),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0257/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Onsdag, den 9. juli 2008P6_TC1-COD(2007)0196

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 47, stk. 2, artikel 55 og artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Formålet med det indre marked for gas, som siden 1999 gradvist har taget form i Fællesskabet, er at give alle forbrugerne i Den Europæiske Union, private som erhvervsmæssige, reelle valgmuligheder, åbne nye forretningsmuligheder og fremme handelen over grænserne, hvorved der kan opnås effektiviseringsgevinster, konkurrencedygtige priser, højere servicestandarder og øget forsyningssikkerhed og bæredygtighed. |
| --- | --- |

(1)

Formålet med det indre marked for gas, som siden 1999 gradvist har taget form i Fællesskabet, er at give alle forbrugerne i Den Europæiske Union, private som erhvervsmæssige, reelle valgmuligheder, åbne nye forretningsmuligheder og fremme handelen over grænserne, hvorved der kan opnås effektiviseringsgevinster, konkurrencedygtige priser, højere servicestandarder og øget forsyningssikkerhed og bæredygtighed.

| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/55/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for naturgas ║ (4) har bidraget væsentligt til gennemførelsen af et ║ indre marked for gas. |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/55/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for naturgas ║ (4) har bidraget væsentligt til gennemførelsen af et ║ indre marked for gas.

| (3) | Imidlertid kan endnu ikke alle selskaberne i Fællesskabet sikres retten til at sælge gas i alle medlemsstaterne på lige vilkår, dvs. uden diskrimination eller ugunstige betingelser. Navnlig kan endnu ikke alle medlemsstaterne sikre ikkediskriminerende netadgang og myndighedstilsyn på samme niveau, eftersom de nuværende lovrammer er utilstrækkelige. |
| --- | --- |

(3)

Imidlertid kan endnu ikke alle selskaberne i Fællesskabet sikres retten til at sælge gas i alle medlemsstaterne på lige vilkår, dvs. uden diskrimination eller ugunstige betingelser. Navnlig kan endnu ikke alle medlemsstaterne sikre ikkediskriminerende netadgang og myndighedstilsyn på samme niveau, eftersom de nuværende lovrammer er utilstrækkelige.

| (4) | Kommissionens meddelelse af 10. januar 2007»En energipolitik for Europa« ║ satte fokus på, hvor vigtigt det er at fuldføre det indre marked for naturgas og skabe lige vilkår for alle naturgasselskaber i Fællesskabet ║ . Kommissionens meddelelse af samme dato om udsigterne for det indre gas- og elmarked og undersøgelsen i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. 1/2003 af den europæiske gas- og elsektor viste, at de nuværende regler og foranstaltninger ikke skaber de fornødne rammer for, at målet om et velfungerende indre marked kan opfyldes. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens meddelelse af 10. januar 2007»En energipolitik for Europa« ║ satte fokus på, hvor vigtigt det er at fuldføre det indre marked for naturgas og skabe lige vilkår for alle naturgasselskaber i Fællesskabet ║ . Kommissionens meddelelse af samme dato om udsigterne for det indre gas- og elmarked og undersøgelsen i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. 1/2003 af den europæiske gas- og elsektor viste, at de nuværende regler og foranstaltninger ikke skaber de fornødne rammer for, at målet om et velfungerende indre marked kan opfyldes.

| (5) | Uden effektiv adskillelse mellem net på den ene side og produktions- og forsyningsvirksomhed på den anden er der risiko for forskelsbehandling, ikke kun hvad angår netdriften, men også hvad angår incitamentet for vertikalt integrerede virksomheder til at investere tilstrækkeligt i deres net. |
| --- | --- |

(5)

Uden effektiv adskillelse mellem net på den ene side og produktions- og forsyningsvirksomhed på den anden er der risiko for forskelsbehandling, ikke kun hvad angår netdriften, men også hvad angår incitamentet for vertikalt integrerede virksomheder til at investere tilstrækkeligt i deres net.

| (6) | Medlemsstaterne bør fremme samarbejde og overvåge nettets effektivitet på regionalt plan. Flere medlemsstater har allerede fremsat forslag til opfyldelse af dette mål. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterne bør fremme samarbejde og overvåge nettets effektivitet på regionalt plan. Flere medlemsstater har allerede fremsat forslag til opfyldelse af dette mål.

| (7) | De nuværende regler om selskabsretlig og funktionel adskillelse har endnu ikke ført til effektiv udskillelse af transmissionssystemoperatørerne
  i alle medlemsstater, delvis som følge af manglende gennemførelse af den gældende fællesskabslovgivning.
  På mødet i Bruxelles den 8. og 9. marts 2007 opfordrede Det Europæiske Råd Kommissionen til at udarbejde lovgivningsforslag om effektiv adskillelse af forsynings- og produktionsaktiviteter fra netdrift. |
| --- | --- |

(7)

De nuværende regler om selskabsretlig og funktionel adskillelse har endnu ikke ført til effektiv udskillelse af transmissionssystemoperatørerne
  i alle medlemsstater, delvis som følge af manglende gennemførelse af den gældende fællesskabslovgivning.
  På mødet i Bruxelles den 8. og 9. marts 2007 opfordrede Det Europæiske Råd Kommissionen til at udarbejde lovgivningsforslag om effektiv adskillelse af forsynings- og produktionsaktiviteter fra netdrift.

| (8) | Effektiv adskillelse kan kun sikres ved at fjerne de vertikalt integrerede selskabers iboende incitament til at diskriminere mod konkurrenter, hvad netadgang og investeringer angår. Ejerskabsmæssig adskillelse, der indebærer, at netejeren udpeges som netoperatør og er uafhængig af alle forsynings- og produktionsinteresser, er helt klart den mest effektive og stabile udvej til at løse den iboende interessekonflikt og sikre forsyningssikkerheden. Derfor betegnede Europa-Parlamentet i sin beslutning af 10. juli 2007 om udsigterne for det indre gas- og elmarked (5), ║ adskillelse på transmissionsniveauet som det mest effektive middel til at sikre ikkediskriminerende investeringer i infrastruktur ║, fair netadgang for nytilkomne virksomheder og markedsgennemsigtighed. Medlemsstaterne bør derfor være forpligtet til at sørge for, at den eller de samme personer ikke har ret til at udøve kontrol, heller ikke via blokerende mindretalsrettigheder ved beslutninger af strategisk betydning, over et produktions- eller forsyningsselskab, samtidig med at vedkommende har interesser i eller udøver rettigheder over for en transmissionssystemoperatør eller et transmissionssystem. Omvendt bør kontrol over en transmissionssystemoperatør udelukke muligheden for at besidde interesser i eller udøve rettigheder over for et forsyningsselskab. |
| --- | --- |

(8)

Effektiv adskillelse kan kun sikres ved at fjerne de vertikalt integrerede selskabers iboende incitament til at diskriminere mod konkurrenter, hvad netadgang og investeringer angår. Ejerskabsmæssig adskillelse, der indebærer, at netejeren udpeges som netoperatør og er uafhængig af alle forsynings- og produktionsinteresser, er helt klart den mest effektive og stabile udvej til at løse den iboende interessekonflikt og sikre forsyningssikkerheden. Derfor betegnede Europa-Parlamentet i sin beslutning af 10. juli 2007 om udsigterne for det indre gas- og elmarked (5), ║ adskillelse på transmissionsniveauet som det mest effektive middel til at sikre ikkediskriminerende investeringer i infrastruktur ║, fair netadgang for nytilkomne virksomheder og markedsgennemsigtighed. Medlemsstaterne bør derfor være forpligtet til at sørge for, at den eller de samme personer ikke har ret til at udøve kontrol, heller ikke via blokerende mindretalsrettigheder ved beslutninger af strategisk betydning, over et produktions- eller forsyningsselskab, samtidig med at vedkommende har interesser i eller udøver rettigheder over for en transmissionssystemoperatør eller et transmissionssystem. Omvendt bør kontrol over en transmissionssystemoperatør udelukke muligheden for at besidde interesser i eller udøve rettigheder over for et forsyningsselskab.

| (9) | Enhver ordning for adskillelse bør effektivt kunne løse eventuelle interessekonflikter mellem producenter og transmissionssystemoperatører for at skabe incitamenter til de nødvendige investeringer og sikre nye markedsdeltagere adgang i et gennemskueligt og effektivt reguleringssystem og bør ikke føre til en kostbar eller besværlig reguleringsordning for de nationale regulerende myndigheder, som er vanskelig eller dyr at føre ud i livet. |
| --- | --- |

(9)

Enhver ordning for adskillelse bør effektivt kunne løse eventuelle interessekonflikter mellem producenter og transmissionssystemoperatører for at skabe incitamenter til de nødvendige investeringer og sikre nye markedsdeltagere adgang i et gennemskueligt og effektivt reguleringssystem og bør ikke føre til en kostbar eller besværlig reguleringsordning for de nationale regulerende myndigheder, som er vanskelig eller dyr at føre ud i livet.

| (10) | Gas indføres i overvejende — og stigende — grad i EU fra tredjelande. I fællesskabsretten bør der derfor tages hensyn til gassektorens særlige integration på verdensmarkedet, herunder forskellene på markederne i forudgående og efterfølgende omsætningsled. |
| --- | --- |

(10)

Gas indføres i overvejende — og stigende — grad i EU fra tredjelande. I fællesskabsretten bør der derfor tages hensyn til gassektorens særlige integration på verdensmarkedet, herunder forskellene på markederne i forudgående og efterfølgende omsætningsled.

| (11) | Da ejerskabsmæssig adskillelse i nogle tilfælde kræver, at selskaberne omstruktureres, bør
  de medlemsstater, der beslutter at gennemføre denne adskillelse,
  indrømmes ekstra tid til at gennemføre de relevante bestemmelser. Da der er vertikale forbindelser mellem elsektoren og gassektoren, gælder bestemmelserne om adskillelse også på tværs af begge sektorer. |
| --- | --- |

(11)

Da ejerskabsmæssig adskillelse i nogle tilfælde kræver, at selskaberne omstruktureres, bør
  de medlemsstater, der beslutter at gennemføre denne adskillelse,
  indrømmes ekstra tid til at gennemføre de relevante bestemmelser. Da der er vertikale forbindelser mellem elsektoren og gassektoren, gælder bestemmelserne om adskillelse også på tværs af begge sektorer.

| (12) | De medlemsstater, der ønsker det, kan anvende dette direktivs bestemmelser om effektiv adskillelse af transmissionssystemerne og transmissionssystemoperatørerne. Effektiv adskillelse sikrer på den ene side transmissionssystemoperatørernes uafhængighed og skaber på den anden side en reguleringsramme, som bedre kan sikre fair konkurrence, tilstrækkelige investeringer, adgang for nytilkomne markedsdeltagere og integration af naturgasmarkederne. Grundlaget for en sådan adskillelse er dels et sæt organisatoriske foranstaltninger, der vedrører forvaltningen af transmissionssystemoperatørerne, dels et sæt foranstaltninger, der vedrører investeringer, tilslutning af ny produktionskapacitet til nettet og markedsintegration gennem regionalt samarbejde. Dette er i overensstemmelse med de krav, der blev fastsat af Det Europæiske Råd den 8.-9. marts 2007 i Bruxelles. |
| --- | --- |

(12)

De medlemsstater, der ønsker det, kan anvende dette direktivs bestemmelser om effektiv adskillelse af transmissionssystemerne og transmissionssystemoperatørerne. Effektiv adskillelse sikrer på den ene side transmissionssystemoperatørernes uafhængighed og skaber på den anden side en reguleringsramme, som bedre kan sikre fair konkurrence, tilstrækkelige investeringer, adgang for nytilkomne markedsdeltagere og integration af naturgasmarkederne. Grundlaget for en sådan adskillelse er dels et sæt organisatoriske foranstaltninger, der vedrører forvaltningen af transmissionssystemoperatørerne, dels et sæt foranstaltninger, der vedrører investeringer, tilslutning af ny produktionskapacitet til nettet og markedsintegration gennem regionalt samarbejde. Dette er i overensstemmelse med de krav, der blev fastsat af Det Europæiske Råd den 8.-9. marts 2007 i Bruxelles.

| (13) | Medlemsstaterne bør fremme regionalt samarbejde og have mulighed for at udpege en regional koordinator, som er ansvarlig for at fremme dialogen mellem de kompetente nationale myndigheder. Desuden bør nye producenter og leverandører tilsluttes nettet på en effektiv måde uden unødig forsinkelse. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterne bør fremme regionalt samarbejde og have mulighed for at udpege en regional koordinator, som er ansvarlig for at fremme dialogen mellem de kompetente nationale myndigheder. Desuden bør nye producenter og leverandører tilsluttes nettet på en effektiv måde uden unødig forsinkelse.

| (14) | For at sikre en korrekt gennemførelse af dette direktiv bør Kommissionen bistå de medlemsstater, for hvem dette er forbundet med problemer. |
| --- | --- |

(14)

For at sikre en korrekt gennemførelse af dette direktiv bør Kommissionen bistå de medlemsstater, for hvem dette er forbundet med problemer.

| (15) | Målsætningen om et integreret europæisk energinet er afgørende for, at forsyningssikkerheden kan garanteres og for et velfungerende indre gasmarked. I samråd med de berørte parter, navnlig transmissionssystemoperatørerne og Agenturet for Samarbejde mellem Energimyndigheder (»agenturet«) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 af ... [om oprettelse af et Agentur for Samarbejde mellem Energimyndigheder]

   (6)

  , bør Kommissionen derfor vurdere, om det er muligt at indføre en fælles europæisk transmissionssystemoperatør, og i den forbindelse foretage en analyse af de hermed forbundne omkostninger og fordelene med hensyn til markedsintegration og et effektivt og sikkert transmissionsnet. |
| --- | --- |

(15)

Målsætningen om et integreret europæisk energinet er afgørende for, at forsyningssikkerheden kan garanteres og for et velfungerende indre gasmarked. I samråd med de berørte parter, navnlig transmissionssystemoperatørerne og Agenturet for Samarbejde mellem Energimyndigheder (»agenturet«) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 af ... [om oprettelse af et Agentur for Samarbejde mellem Energimyndigheder]

   (6)

  , bør Kommissionen derfor vurdere, om det er muligt at indføre en fælles europæisk transmissionssystemoperatør, og i den forbindelse foretage en analyse af de hermed forbundne omkostninger og fordelene med hensyn til markedsintegration og et effektivt og sikkert transmissionsnet.

| (16) | For at sikre, at netdriften foregår i fuld uafhængighed af forsynings- og produktionsinteresser, og for at hindre, at der udveksles fortrolige oplysninger, bør den samme person ikke være medlem af det ledende organ for både en transmissionssystemoperatør og et selskab, der varetager produktions- eller forsyningsopgaver. Af ║ samme grund bør den samme person heller ikke have ret til at udpege medlemmer af de ledende organer for en transmissionssystemoperatør og besidde interesser i en forsyningsvirksomhed. |
| --- | --- |

(16)

For at sikre, at netdriften foregår i fuld uafhængighed af forsynings- og produktionsinteresser, og for at hindre, at der udveksles fortrolige oplysninger, bør den samme person ikke være medlem af det ledende organ for både en transmissionssystemoperatør og et selskab, der varetager produktions- eller forsyningsopgaver. Af ║ samme grund bør den samme person heller ikke have ret til at udpege medlemmer af de ledende organer for en transmissionssystemoperatør og besidde interesser i en forsyningsvirksomhed.

| (17) | Ved at oprette transmissionssystemoperatører, der er uafhængige af forsynings- og produktionsinteresser, bør man kunne sikre, at adskillelsen bliver effektiv, selvom vertikalt integrerede selskaber fortsat ejer netaktiverne, forudsat at den uafhængige transmissionssystemoperatør varetager alle de opgaver, der påhviler en netoperatør, og forudsat at der indføres en detaljeret regulering og et omfattende myndighedstilsyn. |
| --- | --- |

(17)

Ved at oprette transmissionssystemoperatører, der er uafhængige af forsynings- og produktionsinteresser, bør man kunne sikre, at adskillelsen bliver effektiv, selvom vertikalt integrerede selskaber fortsat ejer netaktiverne, forudsat at den uafhængige transmissionssystemoperatør varetager alle de opgaver, der påhviler en netoperatør, og forudsat at der indføres en detaljeret regulering og et omfattende myndighedstilsyn.

| (18) | Når det selskab, der ejer et transmissionssystem, indgår i et vertikalt integreret selskab, bør medlemsstaterne derfor kunne vælge mellem
  to muligheder: ejerskabsmæssig
  adskillelse eller etablering af en uafhængig transmissionssystemoperatør
  . |
| --- | --- |

(18)

Når det selskab, der ejer et transmissionssystem, indgår i et vertikalt integreret selskab, bør medlemsstaterne derfor kunne vælge mellem
  to muligheder: ejerskabsmæssig
  adskillelse eller etablering af en uafhængig transmissionssystemoperatør
  .

| (19) | For at sikre konkurrence på det indre marked for gas bør erhvervskunder kunne vælge deres leverandører og indgå kontrakt om gasleverancer med flere leverandører. Disse kunder bør beskyttes mod eneretsklausuler, hvis sigte er at udelukke konkurrerende og/eller supplerende tilbud. |
| --- | --- |

(19)

For at sikre konkurrence på det indre marked for gas bør erhvervskunder kunne vælge deres leverandører og indgå kontrakt om gasleverancer med flere leverandører. Disse kunder bør beskyttes mod eneretsklausuler, hvis sigte er at udelukke konkurrerende og/eller supplerende tilbud.

| (20) | Ved gennemførelsen af effektiv adskillelse bør princippet om ikkediskrimination mellem den offentlige og den private sektor respekteres. Derfor bør en og samme person ikke, hverken alene eller i fællesskab med andre, kunne øve indflydelse på organerne i både transmissionssystemoperatører og forsyningsselskaber, hvad sammensætning, afstemning eller beslutningsproces angår. ▐ |
| --- | --- |

(20)

Ved gennemførelsen af effektiv adskillelse bør princippet om ikkediskrimination mellem den offentlige og den private sektor respekteres. Derfor bør en og samme person ikke, hverken alene eller i fællesskab med andre, kunne øve indflydelse på organerne i både transmissionssystemoperatører og forsyningsselskaber, hvad sammensætning, afstemning eller beslutningsproces angår. ▐

| (21) | Der bør være ▐ adskillelse mellem net- og forsyningsaktiviteter i hele Fællesskabet ▐ . Det bør gælde for både selskaber etableret i EU og for selskaber etableret i tredjelande. For at sikre, at net- og forsyningsaktiviteter i hele Fællesskabet holdes adskilt, bør de nationale regulerende myndigheder have beføjelse til at afvise certificering af transmissionssystemoperatører, som ikke overholder reglerne om adskillelse. For at sikre ensartet anvendelse af disse bestemmelser i hele Fællesskabet og overholdelse af Fællesskabets internationale forpligtelser, bør
  agenturet
  have ret til at granske certificeringsafgørelser, der træffes af de nationale regulerende myndigheder. |
| --- | --- |

(21)

Der bør være ▐ adskillelse mellem net- og forsyningsaktiviteter i hele Fællesskabet ▐ . Det bør gælde for både selskaber etableret i EU og for selskaber etableret i tredjelande. For at sikre, at net- og forsyningsaktiviteter i hele Fællesskabet holdes adskilt, bør de nationale regulerende myndigheder have beføjelse til at afvise certificering af transmissionssystemoperatører, som ikke overholder reglerne om adskillelse. For at sikre ensartet anvendelse af disse bestemmelser i hele Fællesskabet og overholdelse af Fællesskabets internationale forpligtelser, bør
  agenturet
  have ret til at granske certificeringsafgørelser, der træffes af de nationale regulerende myndigheder.

| (22) | At energiforsyningerne beskyttes, er af stor betydning for den offentlige sikkerhed og hænger derfor tæt sammen med, at EU's indre gasmarked fungerer effektivt,
  og at de isolerede markeder i medlemsstaterne integreres
  . Gas kan kun bringes ud til unionsborgerne gennem nettet. Velfungerende
  , åbne
  gasmarkeder
  med virkelige handelsmuligheder
  , og navnlig net og andre gasforsyningsanlæg, spiller en afgørende rolle for den offentlige sikkerhed, økonomiens konkurrenceevne og unionsborgernes velfærd. Uden at det berører Fællesskabets internationale forpligtelser, er det Fællesskabets opfattelse, at gastransmissionssystemsektoren er af stor betydning for Fællesskabet, hvorfor der er behov for supplerende beskyttelsesforanstaltninger over for indflydelse fra tredjelande for at undgå trusler mod den offentlige orden og sikkerhed i Fællesskabet og mod unionsborgernes velfærd. Sådanne foranstaltninger er også nødvendige for at sikre, at reglerne om effektiv adskillelse overholdes. |
| --- | --- |

(22)

At energiforsyningerne beskyttes, er af stor betydning for den offentlige sikkerhed og hænger derfor tæt sammen med, at EU's indre gasmarked fungerer effektivt,
  og at de isolerede markeder i medlemsstaterne integreres
  . Gas kan kun bringes ud til unionsborgerne gennem nettet. Velfungerende
  , åbne
  gasmarkeder
  med virkelige handelsmuligheder
  , og navnlig net og andre gasforsyningsanlæg, spiller en afgørende rolle for den offentlige sikkerhed, økonomiens konkurrenceevne og unionsborgernes velfærd. Uden at det berører Fællesskabets internationale forpligtelser, er det Fællesskabets opfattelse, at gastransmissionssystemsektoren er af stor betydning for Fællesskabet, hvorfor der er behov for supplerende beskyttelsesforanstaltninger over for indflydelse fra tredjelande for at undgå trusler mod den offentlige orden og sikkerhed i Fællesskabet og mod unionsborgernes velfærd. Sådanne foranstaltninger er også nødvendige for at sikre, at reglerne om effektiv adskillelse overholdes.

| (23) | Det er nødvendigt at sørge for, at lagersystemoperatørerne er uafhængige, for således at forbedre tredjeparters adgang til lagerfaciliteter, som er en teknisk og/eller økonomisk forudsætning for at få effektiv adgang til det system, der varetager forsyningen af kunderne. Derfor bør lagre drives af selskabsretligt uafhængige enheder, som har reel beslutningskompetence, for så vidt angår aktiver, der er nødvendige for at vedligeholde, drive og udvikle lagerfaciliteter. Det er også nødvendigt at øge åbenheden om, hvilken lagerkapacitet der tilbydes tredjeparter, ved at forpligte medlemsstaterne til at tilrettelægge og offentliggøre en ikkediskriminerende og klar ramme for, hvilket regelsæt der gælder for lagerfaciliteter. |
| --- | --- |

(23)

Det er nødvendigt at sørge for, at lagersystemoperatørerne er uafhængige, for således at forbedre tredjeparters adgang til lagerfaciliteter, som er en teknisk og/eller økonomisk forudsætning for at få effektiv adgang til det system, der varetager forsyningen af kunderne. Derfor bør lagre drives af selskabsretligt uafhængige enheder, som har reel beslutningskompetence, for så vidt angår aktiver, der er nødvendige for at vedligeholde, drive og udvikle lagerfaciliteter. Det er også nødvendigt at øge åbenheden om, hvilken lagerkapacitet der tilbydes tredjeparter, ved at forpligte medlemsstaterne til at tilrettelægge og offentliggøre en ikkediskriminerende og klar ramme for, hvilket regelsæt der gælder for lagerfaciliteter.

| (24) | Ikkediskriminerende adgang til distributionsnettet er afgørende for adgangen til detailkunderne. Mulighederne for at forskelsbehandle tredjeparter, hvad adgang og investeringer angår, er imidlertid mindre betydningsfulde på distributionsniveauet end på transmissionsniveauet, da overbelastningsproblemer og indflydelse fra produktionsinteresser i almindelighed er af mindre betydning på distributionsniveauet end på transmissionsniveauet. Dertil kommer, at funktionel udskillelse af distributionssystemoperatører i overensstemmelse med direktiv 2003/55/EF først blev obligatorisk fra den 1. juli 2007, hvorfor det stadig står tilbage at vurdere virkningerne af denne regel på det indre marked. De nuværende regler for selskabsretlig og funktionel adskillelse kan føre til effektiv adskillelse, forudsat at de defineres tydeligere, gennemføres korrekt og overvåges nøje. For at sikre lige vilkår i detailsalget bør distributionssystemoperatørernes aktiviteter derfor overvåges, så de hindres i at udnytte deres vertikale integration til at styrke deres stilling i konkurrencen på markedet, i særdeleshed i forhold til små privat- og erhvervskunder. |
| --- | --- |

(24)

Ikkediskriminerende adgang til distributionsnettet er afgørende for adgangen til detailkunderne. Mulighederne for at forskelsbehandle tredjeparter, hvad adgang og investeringer angår, er imidlertid mindre betydningsfulde på distributionsniveauet end på transmissionsniveauet, da overbelastningsproblemer og indflydelse fra produktionsinteresser i almindelighed er af mindre betydning på distributionsniveauet end på transmissionsniveauet. Dertil kommer, at funktionel udskillelse af distributionssystemoperatører i overensstemmelse med direktiv 2003/55/EF først blev obligatorisk fra den 1. juli 2007, hvorfor det stadig står tilbage at vurdere virkningerne af denne regel på det indre marked. De nuværende regler for selskabsretlig og funktionel adskillelse kan føre til effektiv adskillelse, forudsat at de defineres tydeligere, gennemføres korrekt og overvåges nøje. For at sikre lige vilkår i detailsalget bør distributionssystemoperatørernes aktiviteter derfor overvåges, så de hindres i at udnytte deres vertikale integration til at styrke deres stilling i konkurrencen på markedet, i særdeleshed i forhold til små privat- og erhvervskunder.

| (25) | Medlemsstaterne bør iværksætte konkrete foranstaltninger for at fremme en mere udbredt anvendelse af biogas og gas fra biomasse, og producenterne heraf bør have ikkediskriminerende adgang til gassystemet på betingelse af, at en sådan adgang til enhver tid er forenelig med de relevante tekniske regler og sikkerhedsstandarder. |
| --- | --- |

(25)

Medlemsstaterne bør iværksætte konkrete foranstaltninger for at fremme en mere udbredt anvendelse af biogas og gas fra biomasse, og producenterne heraf bør have ikkediskriminerende adgang til gassystemet på betingelse af, at en sådan adgang til enhver tid er forenelig med de relevante tekniske regler og sikkerhedsstandarder.

| (26) | Med direktiv 2003/55/EF er der indført krav om, at medlemsstaterne skal udpege regulerende myndigheder med nærmere bestemte beføjelser. I mange tilfælde viser erfaringerne imidlertid, at reguleringens effektivitet ofte hæmmes af, at myndighederne ikke er tilstrækkelig uafhængige af regeringen og ikke har tilstrækkelige beføjelser og handlemuligheder. Derfor opfordrede Det Europæiske Råd på sit ovennævnte møde i Bruxelles Kommissionen til at udarbejde lovgivningsforslag om yderligere harmonisering af de nationale regulerende myndigheders beføjelser og styrkelse af deres uafhængighed. |
| --- | --- |

(26)

Med direktiv 2003/55/EF er der indført krav om, at medlemsstaterne skal udpege regulerende myndigheder med nærmere bestemte beføjelser. I mange tilfælde viser erfaringerne imidlertid, at reguleringens effektivitet ofte hæmmes af, at myndighederne ikke er tilstrækkelig uafhængige af regeringen og ikke har tilstrækkelige beføjelser og handlemuligheder. Derfor opfordrede Det Europæiske Råd på sit ovennævnte møde i Bruxelles Kommissionen til at udarbejde lovgivningsforslag om yderligere harmonisering af de nationale regulerende myndigheders beføjelser og styrkelse af deres uafhængighed.

| (27) | De nationale regulerende myndigheder skal kunne træffe afgørelser i alle reguleringsspørgsmål, hvis det indre marked skal kunne fungere efter hensigten, og ║ være fuldt uafhængige af alle andre ▐ interesser
  , der er knyttet til offentlige og private selskaber
  . |
| --- | --- |

(27)

De nationale regulerende myndigheder skal kunne træffe afgørelser i alle reguleringsspørgsmål, hvis det indre marked skal kunne fungere efter hensigten, og ║ være fuldt uafhængige af alle andre ▐ interesser
  , der er knyttet til offentlige og private selskaber
  .

| (28) | De nationale regulerende myndigheder bør have beføjelse til at træffe bindende afgørelser om
  netoperatører
  og til at vedtage effektive, passende og afskrækkende sanktioner mod
  netoperatører
  , der ikke opfylder deres forpligtelser. De skal også, uanset anvendelsen af konkurrencereglerne, have beføjelse til at træffe afgørelse om passende foranstaltninger
  vedrørende adgangen til net for at sikre
  den effektive konkurrence, der er en forudsætning for et velfungerende marked; og de skal kunne sikre høje standarder for offentlig service under hensyntagen til markedsåbningen, sikre beskyttelse af sårbare kunder samt sikre, at forbrugerbeskyttelsesreglerne virker effektivt. Disse bestemmelser bør hverken indskrænke Kommissionens beføjelser, hvad anvendelsen af konkurrencereglerne angår, herunder dens beføjelse til at undersøge fusioner med en fællesskabsdimension, eller reglerne for det indre marked, som f.eks. de frie kapitalbevægelser. |
| --- | --- |

(28)

De nationale regulerende myndigheder bør have beføjelse til at træffe bindende afgørelser om
  netoperatører
  og til at vedtage effektive, passende og afskrækkende sanktioner mod
  netoperatører
  , der ikke opfylder deres forpligtelser. De skal også, uanset anvendelsen af konkurrencereglerne, have beføjelse til at træffe afgørelse om passende foranstaltninger
  vedrørende adgangen til net for at sikre
  den effektive konkurrence, der er en forudsætning for et velfungerende marked; og de skal kunne sikre høje standarder for offentlig service under hensyntagen til markedsåbningen, sikre beskyttelse af sårbare kunder samt sikre, at forbrugerbeskyttelsesreglerne virker effektivt. Disse bestemmelser bør hverken indskrænke Kommissionens beføjelser, hvad anvendelsen af konkurrencereglerne angår, herunder dens beføjelse til at undersøge fusioner med en fællesskabsdimension, eller reglerne for det indre marked, som f.eks. de frie kapitalbevægelser.

| (29) | De nationale regulerende myndigheder på henholdsvis energimarkedet og finansmarkedet bør samarbejde for hver især at blive i stand til at danne sig et overblik over de pågældende markeder. De bør have beføjelse til at indhente relevante oplysninger fra naturgasselskaberne gennem passende og fyldestgørende undersøgelser og til at bilægge tvister og pålægge effektive sanktioner
  . |
| --- | --- |

(29)

De nationale regulerende myndigheder på henholdsvis energimarkedet og finansmarkedet bør samarbejde for hver især at blive i stand til at danne sig et overblik over de pågældende markeder. De bør have beføjelse til at indhente relevante oplysninger fra naturgasselskaberne gennem passende og fyldestgørende undersøgelser og til at bilægge tvister og pålægge effektive sanktioner
  .

| (30) | Investeringer i store nye infrastrukturanlæg bør fremmes kraftigt, og samtidig bør det sikres, at det indre marked for gas er fuldt funktionsdygtigt. For at øge den positive effekt af undtagne infrastrukturprojekter på konkurrencen og forsyningssikkerheden, bør markedets interesse afprøves i projektplanlægningsfasen, og der bør gennemføres regler om håndtering af situationer, hvor kapaciteten viser sig for begrænset. Ansøgninger om undtagelse for infrastrukturanlæg, der strækker sig over mere end én medlemsstats territorium, bør behandles af agenturet, fordi der så bedre kan tages hensyn til dets virkninger på tværs af grænserne, og fordi det kan gøre den administrative behandling lettere. I betragtning af den usædvanlige risikoprofil ved gennemførelsen af sådanne store undtagne infrastrukturprojekter, bør det være muligt at fritage forsynings- og produktionsselskaber midlertidigt og delvis for at anvende reglerne om adskillelse i forbindelse med de pågældende projekter. Af hensyn til forsyningssikkerheden bør dette navnlig gælde for nye rørledninger i Fællesskabet, der transporterer gas fra tredjelande til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(30)

Investeringer i store nye infrastrukturanlæg bør fremmes kraftigt, og samtidig bør det sikres, at det indre marked for gas er fuldt funktionsdygtigt. For at øge den positive effekt af undtagne infrastrukturprojekter på konkurrencen og forsyningssikkerheden, bør markedets interesse afprøves i projektplanlægningsfasen, og der bør gennemføres regler om håndtering af situationer, hvor kapaciteten viser sig for begrænset. Ansøgninger om undtagelse for infrastrukturanlæg, der strækker sig over mere end én medlemsstats territorium, bør behandles af agenturet, fordi der så bedre kan tages hensyn til dets virkninger på tværs af grænserne, og fordi det kan gøre den administrative behandling lettere. I betragtning af den usædvanlige risikoprofil ved gennemførelsen af sådanne store undtagne infrastrukturprojekter, bør det være muligt at fritage forsynings- og produktionsselskaber midlertidigt og delvis for at anvende reglerne om adskillelse i forbindelse med de pågældende projekter. Af hensyn til forsyningssikkerheden bør dette navnlig gælde for nye rørledninger i Fællesskabet, der transporterer gas fra tredjelande til Fællesskabet.

| (31) | Det indre gasmarked lider under mangel på likviditet og gennemsigtighed, hvilket hindrer effektiv ressourceallokering, begrænser mulighederne for risikodækning og spærrer vejen for nye investorer. Der er behov for at øge tilliden til markedet, dets likviditet og antallet af markedsdeltagere, og derfor må myndighedstilsynet med selskaber, der er aktive inden for gasforsyning, intensiveres. Sådanne krav bør ikke indskrænke, men være forenelige med den gældende fællesskabslovgivning om finansmarkeder. De nationale regulerende myndigheder og finansmarkedsmyndighederne bør samarbejde, så de kan bistå hinanden med at få overblik over de pågældende markeder. |
| --- | --- |

(31)

Det indre gasmarked lider under mangel på likviditet og gennemsigtighed, hvilket hindrer effektiv ressourceallokering, begrænser mulighederne for risikodækning og spærrer vejen for nye investorer. Der er behov for at øge tilliden til markedet, dets likviditet og antallet af markedsdeltagere, og derfor må myndighedstilsynet med selskaber, der er aktive inden for gasforsyning, intensiveres. Sådanne krav bør ikke indskrænke, men være forenelige med den gældende fællesskabslovgivning om finansmarkeder. De nationale regulerende myndigheder og finansmarkedsmyndighederne bør samarbejde, så de kan bistå hinanden med at få overblik over de pågældende markeder.

| (32) | Den manglende strukturelle fleksibilitet på gasmarkedet, der skyldes koncentrationen af leverandører, langtidskontrakterne, der danner grundlag for leverancerne, og manglen på downstream-likviditet, skaber en uigennemskuelig prisdannelsesstruktur. For at gøre omkostningsstrukturen mere klar er der behov for øget gennemskuelighed i prisfastsættelsen, hvorfor en handelsforpligtelse bør være obligatorisk. |
| --- | --- |

(32)

▐

| (33) | Kravene til offentlig service og de fælles mindstenormer, der følger af dem, må styrkes yderligere for at sikre, at alle forbrugere får gavn af konkurrencen. For at kunne forsyne kunderne er det vigtigt at have adgang til forbrugsdata, og forbrugerne må have adgang til deres data, så de kan opfordre konkurrerende virksomheder til at give et tilbud på grundlag af disse data. Forbrugerne bør også have ret til at få fyldestgørende oplysninger om deres energiforbrug. Hvis kunderne jævnligt får oplysninger om deres energiudgifter, tilskyndes de til energibesparelser, fordi de får direkte feedback om virkningerne af investeringer i energieffektiv teknik og af adfærdsændringer. |
| --- | --- |

(33)

Kravene til offentlig service og de fælles mindstenormer, der følger af dem, må styrkes yderligere for at sikre, at alle forbrugere får gavn af konkurrencen. For at kunne forsyne kunderne er det vigtigt at have adgang til forbrugsdata, og forbrugerne må have adgang til deres data, så de kan opfordre konkurrerende virksomheder til at give et tilbud på grundlag af disse data. Forbrugerne bør også have ret til at få fyldestgørende oplysninger om deres energiforbrug. Hvis kunderne jævnligt får oplysninger om deres energiudgifter, tilskyndes de til energibesparelser, fordi de får direkte feedback om virkningerne af investeringer i energieffektiv teknik og af adfærdsændringer.

| (34) | Kravene til offentlig service og de fælles mindstenormer, der følger af dem, må styrkes yderligere for at sikre, at gastjenesterne er tilgængelige for offentligheden og for små og mellemstore virksomheder
  . |
| --- | --- |

(34)

Kravene til offentlig service og de fælles mindstenormer, der følger af dem, må styrkes yderligere for at sikre, at gastjenesterne er tilgængelige for offentligheden og for små og mellemstore virksomheder
  .

| (35) | Medlemsstaterne bør påse, at der installeres individuelle, intelligente målere, jf. bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/32/EF af 5. april 2006 om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester

   (7)

  , for at give forbrugerne præcise oplysninger om energiforbruget og sikre effektiviteten i slutbrugerleddet. |
| --- | --- |

(35)

Medlemsstaterne bør påse, at der installeres individuelle, intelligente målere, jf. bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/32/EF af 5. april 2006 om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester

   (7)

  , for at give forbrugerne præcise oplysninger om energiforbruget og sikre effektiviteten i slutbrugerleddet.

| (36) | Forbrugerne bør være i fokus i dette direktiv. Der er behov for at styrke og garantere forbrugernes eksisterende rettigheder, som bør omfatte større åbenhed og øget repræsentation. Forbrugerbeskyttelse indebærer, at alle kunder drager fordel af et konkurrencebaseret marked. Forbrugerrettighederne bør håndhæves af de nationale regulerende myndigheder gennem incitamenter og sanktioner over for selskaber, som ikke efterlever forbrugerbeskyttelses- og konkurrencereglerne. |
| --- | --- |

(36)

Forbrugerne bør være i fokus i dette direktiv. Der er behov for at styrke og garantere forbrugernes eksisterende rettigheder, som bør omfatte større åbenhed og øget repræsentation. Forbrugerbeskyttelse indebærer, at alle kunder drager fordel af et konkurrencebaseret marked. Forbrugerrettighederne bør håndhæves af de nationale regulerende myndigheder gennem incitamenter og sanktioner over for selskaber, som ikke efterlever forbrugerbeskyttelses- og konkurrencereglerne.

| (37) | Forbrugerne bør råde over klare og forståelige oplysninger om deres rettigheder inden for energisektoren. I tilslutning til meddelelsen af 5. juli 2007 om vejen til et europæisk charter for energiforbrugernes rettigheder bør Kommissionen efter høring af de berørte parter, herunder de nationale regulerende myndigheder, forbrugerorganisationerne og arbejdsmarkedets parter, forelægge et tilgængeligt, brugervenligt charter, der opregner energiforbrugernes rettigheder i gældende fællesskabsret, herunder dette direktiv. Energileverandørerne bør sikre, at alle forbrugere modtager en kopi af chartret, og at det er offentligt tilgængeligt. |
| --- | --- |

(37)

Forbrugerne bør råde over klare og forståelige oplysninger om deres rettigheder inden for energisektoren. I tilslutning til meddelelsen af 5. juli 2007 om vejen til et europæisk charter for energiforbrugernes rettigheder bør Kommissionen efter høring af de berørte parter, herunder de nationale regulerende myndigheder, forbrugerorganisationerne og arbejdsmarkedets parter, forelægge et tilgængeligt, brugervenligt charter, der opregner energiforbrugernes rettigheder i gældende fællesskabsret, herunder dette direktiv. Energileverandørerne bør sikre, at alle forbrugere modtager en kopi af chartret, og at det er offentligt tilgængeligt.

| (38) | For at sikre forsyningerne og opretholde en solidarisk ånd
  bør medlemsstaterne arbejde tæt sammen
  , ikke mindst under en energiforsyningskrise.
  Rådets Direktiv 2004/67/EF af 26. april 2004 om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden

   (8)

  bør danne grundlag herfor. |
| --- | --- |

(38)

For at sikre forsyningerne og opretholde en solidarisk ånd
  bør medlemsstaterne arbejde tæt sammen
  , ikke mindst under en energiforsyningskrise.
  Rådets Direktiv 2004/67/EF af 26. april 2004 om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden

   (8)

  bør danne grundlag herfor.

| (39) | Med henblik på etablering af et indre marked for gas bør medlemsstaterne fremme integrationen af deres nationale markeder og samarbejdet mellem netoperatører på europæisk og regionalt plan.
  De regionale integrationsinitiativer er et vigtigt mellemtrin til integration af de indre energimarkeder, hvilket fortsat er det endelige mål. Det regionale niveau er med til at fremskynde integrationsprocessen ved at gøre det muligt for de berørte aktører, navnlig medlemsstaterne, de nationale regulerende myndigheder og transmissionssystemoperatørerne, at samarbejde om konkrete spørgsmål. |
| --- | --- |

(39)

Med henblik på etablering af et indre marked for gas bør medlemsstaterne fremme integrationen af deres nationale markeder og samarbejdet mellem netoperatører på europæisk og regionalt plan.
  De regionale integrationsinitiativer er et vigtigt mellemtrin til integration af de indre energimarkeder, hvilket fortsat er det endelige mål. Det regionale niveau er med til at fremskynde integrationsprocessen ved at gøre det muligt for de berørte aktører, navnlig medlemsstaterne, de nationale regulerende myndigheder og transmissionssystemoperatørerne, at samarbejde om konkrete spørgsmål.

| (40) | Det bør være et af hovedformålene med dette direktiv, at der etableres et egentligt rørledningsnet på fællesskabsniveau, i hvilken forbindelse agenturet bør have ansvaret for reguleringsspørgsmål vedrørende grænseoverskridende sammenkoblinger og regionale markeder. |
| --- | --- |

(40)

Det bør være et af hovedformålene med dette direktiv, at der etableres et egentligt rørledningsnet på fællesskabsniveau, i hvilken forbindelse agenturet bør have ansvaret for reguleringsspørgsmål vedrørende grænseoverskridende sammenkoblinger og regionale markeder.

| (41) | De nationale regulerende myndigheder bør formidle oplysninger til markedet, også for at give Kommissionen mulighed for at spille sin rolle som observatør og vogter af det indre gasmarked og dets udvikling på kort, mellemlangt og langt sigt, bl.a. hvad angår udbud og efterspørgsel produktionskapacitet, forskellige kilder til elproduktion, anlæg i transmissions- og distributionsinfrastrukturen, grænseoverskridende handel, investeringer, engros- og forbrugerpriser, markedslikviditet samt miljø- og effektivitetsmæssige forbedringer. |
| --- | --- |

(41)

De nationale regulerende myndigheder bør formidle oplysninger til markedet, også for at give Kommissionen mulighed for at spille sin rolle som observatør og vogter af det indre gasmarked og dets udvikling på kort, mellemlangt og langt sigt, bl.a. hvad angår udbud og efterspørgsel produktionskapacitet, forskellige kilder til elproduktion, anlæg i transmissions- og distributionsinfrastrukturen, grænseoverskridende handel, investeringer, engros- og forbrugerpriser, markedslikviditet samt miljø- og effektivitetsmæssige forbedringer.

| (42) | Målet for dette direktiv, nemlig oprettelse af et velfungerende indre marked for gas, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af foranstaltningens omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(42)

Målet for dette direktiv, nemlig oprettelse af et velfungerende indre marked for gas, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af foranstaltningens omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (43) | For at afbøde negative konsekvenser bør medlemsstaterne drøfte følgerne af ændringerne af direktiv 2003/55/EF med de berørte arbejdsmarkedsparter, navnlig de forskellige modeller, der skal sikre, at transmissionssystemoperatørerne er uafhængige, og i den forbindelse fokusere på beskæftigelse, arbejdsvilkår og arbejdstagernes ret til at modtage information og blive hørt samt deres medbestemmelsesret. |
| --- | --- |

(43)

For at afbøde negative konsekvenser bør medlemsstaterne drøfte følgerne af ændringerne af direktiv 2003/55/EF med de berørte arbejdsmarkedsparter, navnlig de forskellige modeller, der skal sikre, at transmissionssystemoperatørerne er uafhængige, og i den forbindelse fokusere på beskæftigelse, arbejdsvilkår og arbejdstagernes ret til at modtage information og blive hørt samt deres medbestemmelsesret.

| (44) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1775/2005 af 28. september 2005 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (9) giver Kommissionen mulighed for at vedtage retningslinier med det formål at nå den nødvendige grad af harmonisering. Sådanne retningslinier, der altså er bindende gennemførelsesforanstaltninger, er et nyttigt redskab, der om nødvendigt kan tilpasses hurtigt. |
| --- | --- |

(44)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1775/2005 af 28. september 2005 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (9) giver Kommissionen mulighed for at vedtage retningslinier med det formål at nå den nødvendige grad af harmonisering. Sådanne retningslinier, der altså er bindende gennemførelsesforanstaltninger, er et nyttigt redskab, der om nødvendigt kan tilpasses hurtigt.

| (45) | Ifølge direktiv 2003/55/EF skal visse foranstaltninger vedtages i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastlæggelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (10). |
| --- | --- |

(45)

Ifølge direktiv 2003/55/EF skal visse foranstaltninger vedtages i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastlæggelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (10).

| (46) | Ved Rådets afgørelse 2006/512/EF
   (11)
  om ændring af afgørelse 1999/468/EF indførtes forskriftsproceduren med kontrol, som skal anvendes i forbindelse med vedtagelsen af generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i en basisretsakt, som er vedtaget efter proceduren i traktatens artikel 251, herunder ved at lade sådanne bestemmelser udgå eller ved at supplere retsakten med nye ikke-væsentlige bestemmelser. |
| --- | --- |

(46)

▐

| (47) | Direktiv 2003/55/EF bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(47)

Direktiv 2003/55/EF bør ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændring af direktiv 2003/55/EF

I direktiv 2003/55/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1, stk. 2, affattes således:


  »
  2.
     
  De regler, der fastsættes i dette direktiv om naturgas, som også omfatter flydende naturgas (LNG), gælder ligeledes på en ikkediskriminerende måde for biogas og gas fra biomasse eller andre typer gas, i det omfang sådanne gasser teknisk set og sikkert kan injiceres og transporteres gennem naturgassystemet.
  « |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 2, affattes således:

»
  2.
     
  De regler, der fastsættes i dette direktiv om naturgas, som også omfatter flydende naturgas (LNG), gælder ligeledes på en ikkediskriminerende måde for biogas og gas fra biomasse eller andre typer gas, i det omfang sådanne gasser teknisk set og sikkert kan injiceres og transporteres gennem naturgassystemet.
  «

| (2) | Artikel 2 ændres således:








  a) | Nr. 3 affattes således:








  »
  3) | »transmission«: transport af naturgas gennem net, der hovedsagelig består af højtryksrørledninger, bortset fra opstrømsrørledningsnet eller den del af højtryksrørledninger, der hovedsagelig anvendes i forbindelse med lokal distribution af naturgas, med henblik på levering af naturgas til kunder, men ikke forsyning
  « |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Artikel 2 ændres således:

a)

Nr. 3 affattes således:

»
  3)

»transmission«: transport af naturgas gennem net, der hovedsagelig består af højtryksrørledninger, bortset fra opstrømsrørledningsnet eller den del af højtryksrørledninger, der hovedsagelig anvendes i forbindelse med lokal distribution af naturgas, med henblik på levering af naturgas til kunder, men ikke forsyning
  «

| b) | Nr. 9 affattes således:








  »
  9) | »lagerfacilitet«: et anlæg, der anvendes til oplagring af naturgas, og som ejes og/eller drives af et naturgasselskab, herunder den del af LNG-faciliteter, der benyttes til oplagring, bortset fra den del, der udelukkende benyttes til produktionsformål, og bortset fra faciliteter, der udelukkende er forbeholdt transmissionssystemoperatører, således at de kan udføre deres hverv
  « |
| --- | --- | --- |

b)

Nr. 9 affattes således:

»
  9)

»lagerfacilitet«: et anlæg, der anvendes til oplagring af naturgas, og som ejes og/eller drives af et naturgasselskab, herunder den del af LNG-faciliteter, der benyttes til oplagring, bortset fra den del, der udelukkende benyttes til produktionsformål, og bortset fra faciliteter, der udelukkende er forbeholdt transmissionssystemoperatører, således at de kan udføre deres hverv
  «

| c) | Nr. 14 affattes således:








  »
  14) | »hjælpefunktioner«: alle funktioner, der er nødvendige for adgang til og drift af et transmissions- og/eller distributionssystem og/eller LNG-faciliteter og/eller lagerfaciliteter, herunder mængdebalancerings- og blandingsanlæg samt anlæg til injicering af inerte gasser, men ikke faciliteter, der udelukkende er forbeholdt transmissionssystemoperatører, således at de kan udføre deres hverv
  « |
| --- | --- | --- |

c)

Nr. 14 affattes således:

»
  14)

»hjælpefunktioner«: alle funktioner, der er nødvendige for adgang til og drift af et transmissions- og/eller distributionssystem og/eller LNG-faciliteter og/eller lagerfaciliteter, herunder mængdebalancerings- og blandingsanlæg samt anlæg til injicering af inerte gasser, men ikke faciliteter, der udelukkende er forbeholdt transmissionssystemoperatører, således at de kan udføre deres hverv
  «

| d) | Nr. 17 affattes således:








  »
  17) | »sammenkoblingslinje«: fjerngasrørledning, som krydser en grænse mellem medlemsstater med det hovedformål at forbinde disse medlemsstaters nationale transmissionssystemer
  « |
| --- | --- | --- |

d)

Nr. 17 affattes således:

»
  17)

»sammenkoblingslinje«: fjerngasrørledning, som krydser en grænse mellem medlemsstater med det hovedformål at forbinde disse medlemsstaters nationale transmissionssystemer
  «

| e) | Nr. 20 affattes således:






  »20) | »vertikalt integreret selskab«: et naturgasselskab eller en gruppe af naturgasselskaber, som den samme person eller de samme personer har ret til direkte eller indirekte at øve kontrol over, jf. artikel 3, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med virksomhedssammenslutninger (»EF-fusionsforordningen«)
   (12), og som driver mindst en af følgende former for virksomhed: transmission, distribution, LNG eller oplagring, og mindst en af følgende former for virksomhed: produktion af eller forsyning med naturgas |
| --- | --- | --- |

e)

Nr. 20 affattes således:

»20)

»vertikalt integreret selskab«: et naturgasselskab eller en gruppe af naturgasselskaber, som den samme person eller de samme personer har ret til direkte eller indirekte at øve kontrol over, jf. artikel 3, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med virksomhedssammenslutninger (»EF-fusionsforordningen«)
   (12), og som driver mindst en af følgende former for virksomhed: transmission, distribution, LNG eller oplagring, og mindst en af følgende former for virksomhed: produktion af eller forsyning med naturgas

| f) | Som nr. 34 til
  42 tilføjes:






  »34) | »gasforsyningskontrakt«: en kontrakt om levering af naturgas, dog ikke gasderivater |
| --- | --- | --- |

f)

Som nr. 34 til
  42 tilføjes:

»34)

»gasforsyningskontrakt«: en kontrakt om levering af naturgas, dog ikke gasderivater

| 35) | »gasderivat«: et finansielt instrument som anført i afsnit C, punkt 5, 6 eller 7, i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (13), for så vidt som instrumentet vedrører naturgas |
| --- | --- |

35)

»gasderivat«: et finansielt instrument som anført i afsnit C, punkt 5, 6 eller 7, i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (13), for så vidt som instrumentet vedrører naturgas

| 36) | »kontrol«: rettigheder, aftaler eller andre midler, som enkeltvis eller tilsammen, under hensyn til alle faktiske og retlige forhold, giver mulighed for udøvelse af afgørende indflydelse på en virksomheds drift, særlig ved:






  a) | ejendoms- eller brugsret til virksomhedens samlede aktiver eller dele deraf |
| --- | --- | --- |

36)

»kontrol«: rettigheder, aftaler eller andre midler, som enkeltvis eller tilsammen, under hensyn til alle faktiske og retlige forhold, giver mulighed for udøvelse af afgørende indflydelse på en virksomheds drift, særlig ved:

a)

ejendoms- eller brugsret til virksomhedens samlede aktiver eller dele deraf

| b) | rettigheder eller aftaler, som sikrer afgørende indflydelse på sammensætningen af virksomhedens organer, deres afstemninger eller beslutninger. |
| --- | --- |

b)

rettigheder eller aftaler, som sikrer afgørende indflydelse på sammensætningen af virksomhedens organer, deres afstemninger eller beslutninger.

| 37) | »isoleret marked«: en medlemsstat, der ikke er sammenkoblet med andre medlemsstaters nationale transmissionssystemer, og/eller hvis gasforsyning kontrolleres af en person/personer fra et tredjeland |
| --- | --- |

37)

»isoleret marked«: en medlemsstat, der ikke er sammenkoblet med andre medlemsstaters nationale transmissionssystemer, og/eller hvis gasforsyning kontrolleres af en person/personer fra et tredjeland

| 38) | »projekt af europæisk interesse«: et gasinfrastrukturprojekt, der bevirker, at nye gasressourcer bliver tilgængelige for Fællesskabet, og at de nuværende gasforsyninger diversificeres i højere grad i mere end en medlemsstat |
| --- | --- |

38)

»projekt af europæisk interesse«: et gasinfrastrukturprojekt, der bevirker, at nye gasressourcer bliver tilgængelige for Fællesskabet, og at de nuværende gasforsyninger diversificeres i højere grad i mere end en medlemsstat

| 39) | »fair og lige konkurrence på et åbent marked«: samme muligheder og lige adgang for alle leverandører i Den Europæiske Union med medlemsstaterne, de nationale regulerende myndigheder og Agenturet for Samarbejde mellem Energimyndigheder (»agenturet«) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 af ... [om oprettelse af et Agentur for Samarbejde mellem Energimyndigheder] (14) som ansvarlige aktører |
| --- | --- |

39)

»fair og lige konkurrence på et åbent marked«: samme muligheder og lige adgang for alle leverandører i Den Europæiske Union med medlemsstaterne, de nationale regulerende myndigheder og Agenturet for Samarbejde mellem Energimyndigheder (»agenturet«) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 af ... [om oprettelse af et Agentur for Samarbejde mellem Energimyndigheder] (14) som ansvarlige aktører

| 40) | »energifattigdom«: den situation, hvor medlemmerne af en husstand ikke har råd til at opvarme deres hjem til et acceptabelt niveau baseret på de niveauer, som anbefales af Verdenssundhedsorganisationen |
| --- | --- |

40)

»energifattigdom«: den situation, hvor medlemmerne af en husstand ikke har råd til at opvarme deres hjem til et acceptabelt niveau baseret på de niveauer, som anbefales af Verdenssundhedsorganisationen

| 41) | »overkommelig pris«: en pris fastsat af medlemsstaterne på nationalt plan i samråd med de nationale regulerende myndigheder, arbejdsmarkedsmarkedets parter og relevante interessegrupper under hensyntagen til definitionen af energifattigdom, jf. nr. 40) |
| --- | --- |

41)

»overkommelig pris«: en pris fastsat af medlemsstaterne på nationalt plan i samråd med de nationale regulerende myndigheder, arbejdsmarkedsmarkedets parter og relevante interessegrupper under hensyntagen til definitionen af energifattigdom, jf. nr. 40)

| 42) | »industriområde«: et privatejet geografisk område med et naturgasnet, der forvaltes af et enkelt selskab med tilslutning til transmissions- eller distributionsnettet:








  a) | hvis forsyningsvirksomhed hovedsagelig er møntet på netoperatørens eller de tilknyttede selskabers industriaktiviteter, eller |
| --- | --- | --- |

42)

»industriområde«: et privatejet geografisk område med et naturgasnet, der forvaltes af et enkelt selskab med tilslutning til transmissions- eller distributionsnettet:

a)

hvis forsyningsvirksomhed hovedsagelig er møntet på netoperatørens eller de tilknyttede selskabers industriaktiviteter, eller

| b) | hvis forsyningsvirksomhed er møntet på et begrænset antal erhvervskunder eller kunder med tilknytning til industriaktiviteterne på industriområdet
  . |
| --- | --- |

b)

hvis forsyningsvirksomhed er møntet på et begrænset antal erhvervskunder eller kunder med tilknytning til industriaktiviteterne på industriområdet
  .

| 3) | I artikel 3 foretages følgende ændringer
  :








  a) | Stk. 2 affattes således:


  »
  2.
     
  Medlemsstaterne kan under fuld iagttagelse af de relevante bestemmelser i traktaten, særlig artikel 86, ud fra almindelig økonomisk interesse pålægge selskaber, der opererer inden for naturgassektoren, offentlige serviceforpligtelser, som kan omfatte leveringernes sikkerhed, herunder forsyningssikkerhed, regelmæssighed og kvalitet samt miljøbeskyttelse, herunder energieffektivitet og klimabeskyttelse.
  « |
| --- | --- | --- |

3)

I artikel 3 foretages følgende ændringer
  :

a)

Stk. 2 affattes således:

»
  2.
     
  Medlemsstaterne kan under fuld iagttagelse af de relevante bestemmelser i traktaten, særlig artikel 86, ud fra almindelig økonomisk interesse pålægge selskaber, der opererer inden for naturgassektoren, offentlige serviceforpligtelser, som kan omfatte leveringernes sikkerhed, herunder forsyningssikkerhed, regelmæssighed og kvalitet samt miljøbeskyttelse, herunder energieffektivitet og klimabeskyttelse.
  «

| b) | Stk. 3 affattes således:


  »
  3.
     
  Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til at beskytte de endelige kunder og sikrer navnlig, at der er passende sikkerhedsforanstaltninger, der beskytter sårbare kunder, herunder forbud mod afbrydelse af energiforsyningen til pensionister og handicappede om vinteren. I denne forbindelse anerkender medlemsstaterne energifattigdom og fastlægger definitioner af sårbare kunder. Medlemsstaterne sikrer, at de rettigheder og forpligtelser, der er knyttet til sårbare kunder, gøres gældende, og træffer navnlig foranstaltninger til beskyttelse af endelige kunder i fjerntliggende områder. De sikrer et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, især for så vidt angår gennemsigtighed i kontraktbetingelser og -vilkår, almindelig information og ordninger for bilæggelse af tvister. Medlemsstaterne sikrer, at privilegerede kunder reelt let kan skifte til en ny leverandør. Med hensyn til i det mindste privatkunder omfatter disse foranstaltninger de tiltag, der omhandles i bilag A.
  « |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»
  3.
     
  Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til at beskytte de endelige kunder og sikrer navnlig, at der er passende sikkerhedsforanstaltninger, der beskytter sårbare kunder, herunder forbud mod afbrydelse af energiforsyningen til pensionister og handicappede om vinteren. I denne forbindelse anerkender medlemsstaterne energifattigdom og fastlægger definitioner af sårbare kunder. Medlemsstaterne sikrer, at de rettigheder og forpligtelser, der er knyttet til sårbare kunder, gøres gældende, og træffer navnlig foranstaltninger til beskyttelse af endelige kunder i fjerntliggende områder. De sikrer et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, især for så vidt angår gennemsigtighed i kontraktbetingelser og -vilkår, almindelig information og ordninger for bilæggelse af tvister. Medlemsstaterne sikrer, at privilegerede kunder reelt let kan skifte til en ny leverandør. Med hensyn til i det mindste privatkunder omfatter disse foranstaltninger de tiltag, der omhandles i bilag A.
  «

| c) | Som stk. 3a og 3b indsættes:


  »
  3a.
     
  Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til bekæmpelse af energifattigdom i de nationale handlingsplaner for at sikre, at antallet af personer, der lever i energifattigdom, reelt aftager, og underretter Kommissionen om sådanne foranstaltninger. I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet fastlægger de enkelte medlemsstater en definition af energifattigdom på nationalt plan i samråd med de nationale regulerende myndigheder og de berørte parter, jf. artikel 2, nr. 40). Sådanne foranstaltninger kan omfatte særlige ydelser i de sociale sikringsordninger, støtte til forbedring af energieffektiviteten og energiproduktion til så lave priser som muligt og må ikke hindre den markedsåbning, der er omhandlet i artikel 23. Kommissionen fastlægger retningslinjer til overvågning af foranstaltningernes virkning på energifattigdom og på markedets funktion.




  3b.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at alle kunder er berettiget til at få leveret deres gas af en leverandør, dog med forbehold af dennes indforståelse, uanset i hvilken medlemsstat den pågældende er godkendt som leverandør. Med henblik herpå træffer medlemsstaterne alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at selskaber, der er godkendt som leverandører i en anden medlemsstat, kan forsyne borgerne i oprindelseslandet uden at skulle opfylde yderligere betingelser.
  « |
| --- | --- |

c)

Som stk. 3a og 3b indsættes:

»
  3a.
     
  Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til bekæmpelse af energifattigdom i de nationale handlingsplaner for at sikre, at antallet af personer, der lever i energifattigdom, reelt aftager, og underretter Kommissionen om sådanne foranstaltninger. I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet fastlægger de enkelte medlemsstater en definition af energifattigdom på nationalt plan i samråd med de nationale regulerende myndigheder og de berørte parter, jf. artikel 2, nr. 40). Sådanne foranstaltninger kan omfatte særlige ydelser i de sociale sikringsordninger, støtte til forbedring af energieffektiviteten og energiproduktion til så lave priser som muligt og må ikke hindre den markedsåbning, der er omhandlet i artikel 23. Kommissionen fastlægger retningslinjer til overvågning af foranstaltningernes virkning på energifattigdom og på markedets funktion.

3b.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at alle kunder er berettiget til at få leveret deres gas af en leverandør, dog med forbehold af dennes indforståelse, uanset i hvilken medlemsstat den pågældende er godkendt som leverandør. Med henblik herpå træffer medlemsstaterne alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at selskaber, der er godkendt som leverandører i en anden medlemsstat, kan forsyne borgerne i oprindelseslandet uden at skulle opfylde yderligere betingelser.
  «

| d) | Stk. 4 affattes således:


  »
  4.
     
  Med henblik på at opfylde målsætningerne for social og økonomisk samhørighed og miljøbeskyttelse træffer medlemsstaterne passende foranstaltninger, som skal nedbringe energiudgifterne for husstande med lav indkomst og sikre samme vilkår for kunder i afsidesliggende områder på den ene side og målsætningerne for miljøbeskyttelse på den anden side. Foranstaltningerne omfatter fremme af energieffektiviteten gennem efterspørgselsstyring og midler til bekæmpelse af klimaændringer samt øget forsyningssikkerhed og kan også især omfatte passende økonomiske incitamenter, eventuelt ved at benytte alle eksisterende ordninger i medlemsstaterne og i Fællesskabet til vedligeholdelse og etablering af den nødvendige netinfrastruktur, herunder sammenkoblingskapacitet.
  « |
| --- | --- |

d)

Stk. 4 affattes således:

»
  4.
     
  Med henblik på at opfylde målsætningerne for social og økonomisk samhørighed og miljøbeskyttelse træffer medlemsstaterne passende foranstaltninger, som skal nedbringe energiudgifterne for husstande med lav indkomst og sikre samme vilkår for kunder i afsidesliggende områder på den ene side og målsætningerne for miljøbeskyttelse på den anden side. Foranstaltningerne omfatter fremme af energieffektiviteten gennem efterspørgselsstyring og midler til bekæmpelse af klimaændringer samt øget forsyningssikkerhed og kan også især omfatte passende økonomiske incitamenter, eventuelt ved at benytte alle eksisterende ordninger i medlemsstaterne og i Fællesskabet til vedligeholdelse og etablering af den nødvendige netinfrastruktur, herunder sammenkoblingskapacitet.
  «

| e) | Som stk. 4a og 4b indsættes:


  »
  4a.
     
  For at fremme energieffektiviteten giver de nationale regulerende myndigheder naturgasselskaberne bemyndigelse til at indføre prismodeller, som indebærer stigninger ved øget forbrug, og sikrer kundernes og distributionssystemoperatørernes aktive deltagelse i systemdriften ved at støtte foranstaltninger, der har til formål at optimere gasforbruget, især i spidsbelastningsperioder. Kombineret med intelligente målere og net skal sådanne prismodeller fremme en energieffektiv adfærd og sikre husholdningerne så lave energipriser som muligt, navnlig de kunder, som lider under energifattigdom.




  4b.
     
  Medlemsstaterne opretter fælles kontaktpunkter for at sikre, at forbrugerne har adgang til alle nødvendige oplysninger om deres rettigheder, den gældende lovgivning og de klagemuligheder, de råder over i tilfælde af tvister.
  « |
| --- | --- |

e)

Som stk. 4a og 4b indsættes:

»
  4a.
     
  For at fremme energieffektiviteten giver de nationale regulerende myndigheder naturgasselskaberne bemyndigelse til at indføre prismodeller, som indebærer stigninger ved øget forbrug, og sikrer kundernes og distributionssystemoperatørernes aktive deltagelse i systemdriften ved at støtte foranstaltninger, der har til formål at optimere gasforbruget, især i spidsbelastningsperioder. Kombineret med intelligente målere og net skal sådanne prismodeller fremme en energieffektiv adfærd og sikre husholdningerne så lave energipriser som muligt, navnlig de kunder, som lider under energifattigdom.

4b.
     
  Medlemsstaterne opretter fælles kontaktpunkter for at sikre, at forbrugerne har adgang til alle nødvendige oplysninger om deres rettigheder, den gældende lovgivning og de klagemuligheder, de råder over i tilfælde af tvister.
  «

| f) | Som stk. 5a indsættes:


  »
  5a.
     
  Gennemførelsen af dette direktiv får ingen negative følger for de berørte arbejdstageres beskæftigelse, arbejdsvilkår, ret til at modtage information og blive hørt samt deres medbestemmelsesret. Medlemsstaterne hører de berørte arbejdsmarkedsparter om gennemførelsen af enhver ændring til dette direktiv for at afbøde negative følger. Kommissionen aflægger beretning til sektorudvalgene for den sociale dialog vedrørende gas og elektricitet om høringerne og de trufne foranstaltninger.
  « |
| --- | --- |

f)

Som stk. 5a indsættes:

»
  5a.
     
  Gennemførelsen af dette direktiv får ingen negative følger for de berørte arbejdstageres beskæftigelse, arbejdsvilkår, ret til at modtage information og blive hørt samt deres medbestemmelsesret. Medlemsstaterne hører de berørte arbejdsmarkedsparter om gennemførelsen af enhver ændring til dette direktiv for at afbøde negative følger. Kommissionen aflægger beretning til sektorudvalgene for den sociale dialog vedrørende gas og elektricitet om høringerne og de trufne foranstaltninger.
  «

| 4) | Artikel 4, stk. 2, affattes således:


  »
  2.
     
  Anvender medlemsstaterne en autorisationsordning, fastsætter de objektive og ikkediskriminerende kriterier, som skal opfyldes af det selskab, der ansøger om autorisation til at etablere og/eller drive naturgasfaciliteter, eller som ansøger om autorisation til at levere naturgas. Medlemsstaterne må ikke på nogen måde lade autorisationen afhænge af kriterier, der giver de kompetente myndigheder skønsbeføjelser. De ikkediskriminerende kriterier og procedurerne for udstedelse af autorisationer offentliggøres. Medlemsstaterne sikrer, at der i procedurerne for udstedelse af autorisation til faciliteter, rørledninger og dertilhørende udstyr tages højde for projektets betydning for det indre marked for gas.
  « |
| --- | --- |

4)

Artikel 4, stk. 2, affattes således:

»
  2.
     
  Anvender medlemsstaterne en autorisationsordning, fastsætter de objektive og ikkediskriminerende kriterier, som skal opfyldes af det selskab, der ansøger om autorisation til at etablere og/eller drive naturgasfaciliteter, eller som ansøger om autorisation til at levere naturgas. Medlemsstaterne må ikke på nogen måde lade autorisationen afhænge af kriterier, der giver de kompetente myndigheder skønsbeføjelser. De ikkediskriminerende kriterier og procedurerne for udstedelse af autorisationer offentliggøres. Medlemsstaterne sikrer, at der i procedurerne for udstedelse af autorisation til faciliteter, rørledninger og dertilhørende udstyr tages højde for projektets betydning for det indre marked for gas.
  «

| 5) | Som artikel 5a og 5b indsættes:

  »Artikel 5a


  Regional solidaritet

  1.   For at varetage forsyningssikkerheden på det indre marked for naturgas samarbejder medlemsstaterne for at fremme den regionale og bilaterale solidaritet
  uden at pålægge markedsaktørerne uforholdsmæssigt store byrder
  .
  2.   Samarbejdet omfatter situationer, der på kort sigt fører til eller sandsynligvis vil føre til en alvorlig forsyningsafbrydelse, der påvirker en medlemsstat. Det omfatter:






  a) | samordning af nationale beredskabsforanstaltninger, jf. artikel 8 i Rådets direktiv 2004/67/EF |
| --- | --- | --- |

5)

Som artikel 5a og 5b indsættes:

»Artikel 5a

Regional solidaritet

1.   For at varetage forsyningssikkerheden på det indre marked for naturgas samarbejder medlemsstaterne for at fremme den regionale og bilaterale solidaritet
  uden at pålægge markedsaktørerne uforholdsmæssigt store byrder
  .

2.   Samarbejdet omfatter situationer, der på kort sigt fører til eller sandsynligvis vil føre til en alvorlig forsyningsafbrydelse, der påvirker en medlemsstat. Det omfatter:

a)

samordning af nationale beredskabsforanstaltninger, jf. artikel 8 i Rådets direktiv 2004/67/EF

| b) | identifikation og om nødvendigt udbygning eller opgradering af sammenkoblinger i elektricitets- og naturgasnettet |
| --- | --- |

b)

identifikation og om nødvendigt udbygning eller opgradering af sammenkoblinger i elektricitets- og naturgasnettet

| c) | forudsætninger og praktiske foranstaltninger for gensidig bistand. |
| --- | --- |

c)

forudsætninger og praktiske foranstaltninger for gensidig bistand.

3.   Kommissionen
  , de øvrige medlemsstater og markedsaktørerne
  holdes underrettet om dette samarbejde.

▐

Artikel 5b

Fremme af det regionale samarbejde

1.
     
  De nationale regulerende myndigheder
  samarbejder ║ om at
  harmonisere markedets udformning og
  integrere deres nationale markeder, i det mindste på
  et regionalt plan, som et første og foreløbigt skridt hen imod et fuldt liberaliseret indre marked for gas. De
  fremmer navnlig samarbejdet mellem regionale netoperatører og
  gør det lettere for dem at blive integreret på regionalt plan med det mål at skabe et konkurrencebaseret indre marked, lette harmoniseringen af
  deres retlige
  ,
  administrative
  og tekniske
  rammer
  og frem for alt integrere de gasøer, der stadig findes i Den Europæiske Union. Medlemsstaterne fremmer ligeledes det grænseoverskridende og regionale samarbejde mellem de nationale regulerende myndigheder.

2.
     
  Agenturet samarbejder med de nationale regulerende myndigheder og transmissionssystemoperatører i overensstemmelse med dette direktivs kapitel III og IV for at sikre konvergens mellem reguleringsordningerne i de forskellige regioner med det sigte at skabe et konkurrencebaseret indre marked. Hvor der efter agenturets opfattelse er behov for bindende regler for et sådant samarbejde, fremsætter det passende anbefalinger. Agenturet bliver den kompetente myndighed på de regionale markeder på de i artikel 24d nævnte områder.
  «

| 6) | Artikel 7 affattes således:

  »Artikel 7


  Udskillelse af transmissionssystemer og transmissionssystemoperatører

  1.   Medlemsstaterne sikrer følgende fra den ... (15):






  a) | at hvert selskab, der ejer et transmissionssystem, optræder som transmissionssystemoperatør |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 7 affattes således:

»Artikel 7

Udskillelse af transmissionssystemer og transmissionssystemoperatører

1.   Medlemsstaterne sikrer følgende fra den ... (15):

a)

at hvert selskab, der ejer et transmissionssystem, optræder som transmissionssystemoperatør

| b) | at den samme person eller de samme personer ikke har ret til
  , hverken individuelt eller i fællesskab
  :






  i) | at udøve direkte eller indirekte kontrol over et selskab, der varetager produktions- eller forsyningsopgaver, og samtidig udøve direkte eller indirekte kontrol over, besidde interesser i eller udøve rettigheder over for en transmissionssystemoperatør ▐ eller |
| --- | --- | --- |

b)

at den samme person eller de samme personer ikke har ret til
  , hverken individuelt eller i fællesskab
  :

i)

at udøve direkte eller indirekte kontrol over et selskab, der varetager produktions- eller forsyningsopgaver, og samtidig udøve direkte eller indirekte kontrol over, besidde interesser i eller udøve rettigheder over for en transmissionssystemoperatør ▐ eller

| ii) | at udøve direkte eller indirekte kontrol over en transmissionssystemoperatør ▐ og samtidig udøve direkte eller indirekte kontrol over, besidde interesser i eller udøve rettigheder over for et selskab, der varetager produktions- eller forsyningsopgaver |
| --- | --- |

ii)

at udøve direkte eller indirekte kontrol over en transmissionssystemoperatør ▐ og samtidig udøve direkte eller indirekte kontrol over, besidde interesser i eller udøve rettigheder over for et selskab, der varetager produktions- eller forsyningsopgaver

| c) | at den samme person eller de samme personer ║ ikke har ret til at udpege medlemmer til tilsynsorganet, bestyrelsen eller andre organer, der repræsenterer selskabet juridisk, for en transmissionssystemoperatør ▐ og samtidig udøve direkte eller indirekte kontrol over, besidde interesser i eller udøve rettigheder over for et selskab, der varetager produktions- eller forsyningsopgaver |
| --- | --- |

c)

at den samme person eller de samme personer ║ ikke har ret til at udpege medlemmer til tilsynsorganet, bestyrelsen eller andre organer, der repræsenterer selskabet juridisk, for en transmissionssystemoperatør ▐ og samtidig udøve direkte eller indirekte kontrol over, besidde interesser i eller udøve rettigheder over for et selskab, der varetager produktions- eller forsyningsopgaver

| d) | at den samme person ║ ikke har ret til at være medlem af tilsynsorganet, bestyrelsen eller andre organer, der repræsenterer selskabet juridisk, for både et selskab, der varetager produktions- eller forsyningsopgaver, og en transmissionssystemoperatør eller et transmissionssystem |
| --- | --- |

d)

at den samme person ║ ikke har ret til at være medlem af tilsynsorganet, bestyrelsen eller andre organer, der repræsenterer selskabet juridisk, for både et selskab, der varetager produktions- eller forsyningsopgaver, og en transmissionssystemoperatør eller et transmissionssystem

| e) | e) at den samme person eller de samme personer ikke har ret til at drive transmissionssystemet gennem forvaltningsaftaler eller udøve indflydelse på nogen anden måde end via ejerskab og har heller ikke ret til at udøve direkte eller indirekte kontrol over, besidde interesser i eller udøve rettigheder over for et selskab, der varetager produktions- eller forsyningsopgaver. |
| --- | --- |

e)

e) at den samme person eller de samme personer ikke har ret til at drive transmissionssystemet gennem forvaltningsaftaler eller udøve indflydelse på nogen anden måde end via ejerskab og har heller ikke ret til at udøve direkte eller indirekte kontrol over, besidde interesser i eller udøve rettigheder over for et selskab, der varetager produktions- eller forsyningsopgaver.

2.   De interesser og rettigheder, der henvises til i stk. 1, litra b), omfatter bl.a.:

| a) | ejendomsret til en andel af virksomhedens selskabskapital eller driftsformue ║ |
| --- | --- |

a)

ejendomsret til en andel af virksomhedens selskabskapital eller driftsformue ║

| b) | stemmeret ║ |
| --- | --- |

b)

stemmeret ║

| c) | beføjelse til at udpege medlemmer til tilsynsorganet, bestyrelsen eller andre organer, der repræsenterer selskabet juridisk, eller |
| --- | --- |

c)

beføjelse til at udpege medlemmer til tilsynsorganet, bestyrelsen eller andre organer, der repræsenterer selskabet juridisk, eller

| d) | ret til at modtage dividende eller andre andele af udbyttet. |
| --- | --- |

d)

ret til at modtage dividende eller andre andele af udbyttet.

3.   Med henblik på stk. 1, litra b), dækker udtrykkene »selskab, der varetager produktions- eller forsyningsopgaver«, »transmissionssystemoperatør« og »transmissionssystem«det samme som de tilsvarende udtryk ║ i direktiv 2003/54/EF ║ .

║

4.
     
  Medlemsstaterne overvåger processen med adskillelse af vertikalt integrerede selskaber og forelægger Kommissionen en rapport om de fremskridt, der er gjort
  .

5.   Medlemsstaterne kan gøre undtagelser fra stk. 1, litra b), og ║ c), indtil den ... (16), forudsat at transmissionssystemoperatørerne ikke indgår i et vertikalt integreret selskab.

6.   Forpligtelsen i stk. 1, litra a), anses for opfyldt, hvis flere selskaber, der ejer transmissionssystemer, har oprettet et jointventure, der fungerer som transmissionssystemoperatør i flere medlemsstater for de pågældende transmissionssystemer. ▐

7.
     
  I de tilfælde, hvor en i stk. 1, litra b) — e), nævnt person er medlemsstaten eller et offentligt organ, anses to adskilte offentlige organer, som udøver kontrol over en transmissionssystemoperatør eller et transmissionssystem på den ene side og over et selskab, der varetager produktions- eller forsyningsopgaver på den anden side, ikke for at være den samme person eller de samme personer
  .

8.   Medlemsstaterne sørger for, at forretningsmæssigt følsomme oplysninger, jf. artikel 10, stk. 1, som indehaves af en transmissionssystemoperatør, der har indgået i et vertikalt integreret selskab, og en sådan transmissionssystemoperatørs personale ikke overføres til virksomheder, der varetager produktions- eller forsyningsopgaver.

9.
     
  Hvis transmissionssystemet tilhører et vertikalt integreret selskab den ... (17), kan medlemsstaterne beslutte ikke at anvende bestemmelserne i stk. 1.

I så fald skal medlemsstaterne opfylde bestemmelserne i Kapitel IVa
  .

Vertikalt integrerede selskaber, der ejer et transmissionssystem, må under ingen omstændigheder hindres i at tage skridt til at opfylde bestemmelserne i stk. 1.

| 7) | Som artikel 7a, 7b og 7c indsættes:

  »Artikel 7a


  Kontrol over transmissionssystemejere og transmissionssystemoperatører

  1.   Uden at Fællesskabets internationale forpligtelser herved indskrænkes, må transmissionssystemer eller transmissionssystemoperatører ikke kontrolleres af en eller flere personer fra tredjelande.
  2.   En aftale ▐, som Fællesskabet er part i,
  der har til formål at etablere en fælles ramme for investeringer i energisektoren og åbne energimarkedet i et tredjeland — også for selskaber, der er etableret i EU — og som er indgået med et eller flere tredjelande,
  kan betyde, at der bør gøres en undtagelse fra stk. 1.

  Artikel 7b


  Udpegning og certificering af transmissionssystemoperatører

  1.   Selskaber, der ejer et transmissionssystem, og som den nationale regulerende myndighed har certificeret efter certificeringsproceduren i denne artikel, fordi det har opfyldt kravene i artikel 7, stk. 1, og artikel 7a, godkendes og udpeges som transmissionssystemoperatører af medlemsstaterne. Udpegning af transmissionssystemoperatører meddeles til Kommissionen og offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
  2.   Hvis en transmissionssystemejer eller transmissionssystemoperatør, der kontrolleres af en eller flere personer fra tredjelande i overensstemmelse med artikel 7a, ansøger om certificering, afvises ansøgningen, medmindre transmissionssystemejeren eller transmissionssystemoperatøren påviser, at der ikke er mulighed for at den pågældende organisation i strid med artikel 7, stk. 1, direkte eller indirekte kan komme under indflydelse af en operatør, der virker inden for produktion af eller forsyning med gas eller elektricitet, eller af et tredjeland; denne bestemmelse indskrænker dog ikke fællesskabets internationale forpligtelser.
  3.   Transmissionssystemoperatører underretter den nationale regulerende myndighed om enhver planlagt transaktion, der kan betyde, at deres overholdelse af artikel 7, stk. 1, eller artikel 7a må tages op til fornyet vurdering.
  4.   De nationale regulerende myndigheder overvåger, at transmissionssystemoperatørerne til stadighed opfylder artikel 7, stk. 1, og artikel 7a. De indleder en certificeringsprocedure for at sikre overholdelsen:






  a) | når de modtager en underretning fra transmissionssystemoperatøren i medfør af stk. 3 |
| --- | --- | --- |

7)

Som artikel 7a, 7b og 7c indsættes:

»Artikel 7a

Kontrol over transmissionssystemejere og transmissionssystemoperatører

1.   Uden at Fællesskabets internationale forpligtelser herved indskrænkes, må transmissionssystemer eller transmissionssystemoperatører ikke kontrolleres af en eller flere personer fra tredjelande.

2.   En aftale ▐, som Fællesskabet er part i,
  der har til formål at etablere en fælles ramme for investeringer i energisektoren og åbne energimarkedet i et tredjeland — også for selskaber, der er etableret i EU — og som er indgået med et eller flere tredjelande,
  kan betyde, at der bør gøres en undtagelse fra stk. 1.

Artikel 7b

Udpegning og certificering af transmissionssystemoperatører

1.   Selskaber, der ejer et transmissionssystem, og som den nationale regulerende myndighed har certificeret efter certificeringsproceduren i denne artikel, fordi det har opfyldt kravene i artikel 7, stk. 1, og artikel 7a, godkendes og udpeges som transmissionssystemoperatører af medlemsstaterne. Udpegning af transmissionssystemoperatører meddeles til Kommissionen og offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

2.   Hvis en transmissionssystemejer eller transmissionssystemoperatør, der kontrolleres af en eller flere personer fra tredjelande i overensstemmelse med artikel 7a, ansøger om certificering, afvises ansøgningen, medmindre transmissionssystemejeren eller transmissionssystemoperatøren påviser, at der ikke er mulighed for at den pågældende organisation i strid med artikel 7, stk. 1, direkte eller indirekte kan komme under indflydelse af en operatør, der virker inden for produktion af eller forsyning med gas eller elektricitet, eller af et tredjeland; denne bestemmelse indskrænker dog ikke fællesskabets internationale forpligtelser.

3.   Transmissionssystemoperatører underretter den nationale regulerende myndighed om enhver planlagt transaktion, der kan betyde, at deres overholdelse af artikel 7, stk. 1, eller artikel 7a må tages op til fornyet vurdering.

4.   De nationale regulerende myndigheder overvåger, at transmissionssystemoperatørerne til stadighed opfylder artikel 7, stk. 1, og artikel 7a. De indleder en certificeringsprocedure for at sikre overholdelsen:

a)

når de modtager en underretning fra transmissionssystemoperatøren i medfør af stk. 3

| b) | på eget initiativ, når de har viden om, at en planlagt ændring i rettigheder eller indflydelse over transmissionssystemejere eller transmissionssystemoperatører kan føre til overtrædelse af artikel 7, stk. 1, eller artikel 7a, eller når de har grund til at tro, at der kan være forekommet en sådan overtrædelse, eller |
| --- | --- |

b)

på eget initiativ, når de har viden om, at en planlagt ændring i rettigheder eller indflydelse over transmissionssystemejere eller transmissionssystemoperatører kan føre til overtrædelse af artikel 7, stk. 1, eller artikel 7a, eller når de har grund til at tro, at der kan være forekommet en sådan overtrædelse, eller

| c) | efter begrundet anmodning fra Kommissionen. |
| --- | --- |

c)

efter begrundet anmodning fra Kommissionen.

5.   De nationale regulerende myndigheder træffer afgørelse om certificering af en transmissionssystemoperatør senest fire måneder efter modtagelsen af transmissionssystemoperatørens underretning eller efter datoen for Kommissionens anmodning. Ved udløbet af denne periode anses certificeringen for udstedt. Den nationale regulerende myndigheds udtrykkelige eller stiltiende afgørelse kan først træde i kraft, efter at proceduren i stk. 6-9 er afsluttet, og kun hvis Kommissionen ingen indvendinger rejser.

6.   Den nationale regulerende myndighed tilsender straks Kommissionen underretning om den udtrykkelige eller stiltiende afgørelse om certificering af en transmissionssystemoperatør sammen med alle relevante oplysninger om afgørelsen.

7.   Kommissionen behandler underretningen straks ved modtagelsen. Hvis Kommissionen finder, at den nationale regulerende myndigheds afgørelse giver anledning til alvorlig tvivl om dens forenelighed med artikel 7, stk. 1, artikel 7a eller ║ 7b, stk. 2, træffer den afgørelse om at indlede en behandling af sagen senest to måneder efter at have modtaget anmeldelsen. I så fald anmoder Kommissionen den nationale regulerende myndighed og transmissionssystemoperatøren om at forelægge deres bemærkninger. Hvis Kommissionen udbeder sig yderligere oplysninger, kan tomånedersperioden forlænges med to yderligere måneder at regne fra modtagelsen af fuldstændige oplysninger.

8.   Hvis Kommissionen har besluttet at behandle sagen, træffer den inden for fire måneder efter datoen for en sådan beslutning endelig afgørelse om:

| a) | ikke at rejse indvendinger mod den nationale regulerende myndigheds afgørelse, eller |
| --- | --- |

a)

ikke at rejse indvendinger mod den nationale regulerende myndigheds afgørelse, eller

| b) | at kræve, at den nationale regulerende myndighed ændrer eller annullerer sin afgørelse, hvis Kommissionen mener, at artikel 7, stk. 1, artikel 7a eller ║ 7b, stk. 2, ikke er overholdt. |
| --- | --- |

b)

at kræve, at den nationale regulerende myndighed ændrer eller annullerer sin afgørelse, hvis Kommissionen mener, at artikel 7, stk. 1, artikel 7a eller ║ 7b, stk. 2, ikke er overholdt.

9.   Træffer Kommissionen ikke afgørelse om at behandle sagen eller endelig afgørelse inden for tidsfristerne i stk. 7 hhv. stk. 8, anses den for ikke at have rejst indvendinger mod den nationale regulerende myndigheds afgørelse.

10.   Den nationale regulerende myndighed efterkommer Kommissionens afgørelse om at ændre eller annullere afgørelsen om certificering inden højst fire uger og underretter Kommissionen herom.

11.   De nationale regulerende myndigheder og Kommissionen kan fra transmissionssystemoperatører og virksomheder, der varetager produktions- eller forsyningsopgaver, udbede sig enhver oplysning, der er relevant for varetagelsen af deres opgaver i medfør af denne artikel.

12.   De nationale regulerende myndigheder og Kommissionen behandler forretningsmæssigt følsomme oplysninger fortroligt.

▐

13.
     
  Procedurerne i denne artikel, særlig begrænsningerne i stk. 2, finder ikke anvendelse på opstrømsrørledninger, hvis eneste formål er at forbinde gasforsyningsnet i oprindelseslande direkte til et landingspunkt inden for Fællesskabet, eller for opgraderinger af disse ledninger.

Artikel 7c

Udpegning af lager- og LNG-systemoperatører

For en periode, der fastsættes af medlemsstaterne under hensyn til effektivitet og økonomisk balance, skal medlemsstaterne udpege eller anmode de naturgasselskaber, som ejer lager- eller LNG-faciliteter, om at udpege en eller flere systemoperatører.«

| 8) | I artikel 8 foretages følgende ændringer:







  a) | Stk. 1 ændres således:








  i) | litra a) affattes således:







  »a) | driver, vedligeholder og udbygger sikre, pålidelige og effektive transmissions-, lager- og/eller LNG-faciliteter på almindelige økonomiske vilkår
  for at sikre et åbent marked for nytilkomne virksomheder
  under behørig hensyntagen til miljøet « |
| --- | --- | --- | --- | --- |

8)

I artikel 8 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1 ændres således:

i)

litra a) affattes således:

»a)

driver, vedligeholder og udbygger sikre, pålidelige og effektive transmissions-, lager- og/eller LNG-faciliteter på almindelige økonomiske vilkår
  for at sikre et åbent marked for nytilkomne virksomheder
  under behørig hensyntagen til miljøet «

| ii) | Følgende litra indsættes
  :






  »
  ba) | bygger tilstrækkelig sammenkoblingskapacitet mellem deres transmissionsinfrastruktur til at opfylde alle rimelige efterspørgsler på kapacitet, lette oprettelsen af et effektivt samlet marked og opfylde kriterierne for gasforsyningssikkerhed
  « |
| --- | --- | --- |

ii)

Følgende litra indsættes
  :

»
  ba)

bygger tilstrækkelig sammenkoblingskapacitet mellem deres transmissionsinfrastruktur til at opfylde alle rimelige efterspørgsler på kapacitet, lette oprettelsen af et effektivt samlet marked og opfylde kriterierne for gasforsyningssikkerhed
  «

| b) | Stk. 3 affattes således:


  »
  3.
     
  Gennem de nationale regulerende myndigheder kan medlemsstaterne kræve, at transmissionssystemoperatører opfylder mindstekrav vedrørende vedligeholdelse og udvikling af transmissionssystemet, herunder sammenkoblingskapacitet. De nationale regulerende myndigheder bør gives øgede beføjelser med henblik på varetagelse af forbrugerbeskyttelsen i Den Europæiske Union.
  « |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»
  3.
     
  Gennem de nationale regulerende myndigheder kan medlemsstaterne kræve, at transmissionssystemoperatører opfylder mindstekrav vedrørende vedligeholdelse og udvikling af transmissionssystemet, herunder sammenkoblingskapacitet. De nationale regulerende myndigheder bør gives øgede beføjelser med henblik på varetagelse af forbrugerbeskyttelsen i Den Europæiske Union.
  «

| c) | Som stk. 4a indsættes:


  »
  4a.
     
  Under udførelsen af deres opgaver tager transmissionssystemoperatørerne højde for de regler, som vedtages af Det Europæiske Netværk af Gastransmissionssystemoperatører for Gas.
  « |
| --- | --- |

c)

Som stk. 4a indsættes:

»
  4a.
     
  Under udførelsen af deres opgaver tager transmissionssystemoperatørerne højde for de regler, som vedtages af Det Europæiske Netværk af Gastransmissionssystemoperatører for Gas.
  «

| 9) | Artikel 9 udgår.
  ▐ |
| --- | --- |

9)

Artikel 9 udgår.

▐

| 10) | Artikel 10 affattes således:

  »Artikel 10


  Transmissionssystemoperatørers og transmissionssystemejeres tavshedspligt

  1.   Den enkelte transmissions-, lager- og/eller LNG-systemoperatør samt transmissionssystemejere har tavshedspligt om forretningsmæssigt følsomme oplysninger, som selskabet modtager i forbindelse med udøvelsen af sin virksomhed, og skal forhindre, at oplysninger om egne aktiviteter, som kan være forretningsmæssigt fordelagtige, bliver videregivet på en diskriminerende måde; navnlig må de ikke videregive forretningsmæssigt følsomme oplysninger til de øvrige dele af selskabet, medmindre det er nødvendigt for gennemførelsen af en forretningstransaktion; disse bestemmelser indskrænker dog ikke gyldigheden af artikel 16 eller anden lovbestemt pligt til at videregive oplysninger. For at sikre fuld overholdelse af reglerne om informationsadskillelse må det også sikres, at transmissionssystemejeren og den resterende del af selskabet ikke anvender fælles tjenester, bortset fra rent administrative eller it-tekniske funktioner (f.eks. ingen fælles juridisk afdeling).
  2.   Transmissions-, lager og/eller LNG-systemoperatører må ikke i forbindelse med tilknyttede selskabers køb og salg af naturgas misbruge forretningsmæssigt følsomme oplysninger, som er modtaget fra tredjepart i forbindelse med tildeling af eller forhandling om adgang til systemet.


  3.
     
  Forretningsmæssigt følsomme oplysninger fastlægges på grundlag af objektive og gennemskuelige kriterier.
  « |
| --- | --- |

10)

Artikel 10 affattes således:

»Artikel 10

Transmissionssystemoperatørers og transmissionssystemejeres tavshedspligt

1.   Den enkelte transmissions-, lager- og/eller LNG-systemoperatør samt transmissionssystemejere har tavshedspligt om forretningsmæssigt følsomme oplysninger, som selskabet modtager i forbindelse med udøvelsen af sin virksomhed, og skal forhindre, at oplysninger om egne aktiviteter, som kan være forretningsmæssigt fordelagtige, bliver videregivet på en diskriminerende måde; navnlig må de ikke videregive forretningsmæssigt følsomme oplysninger til de øvrige dele af selskabet, medmindre det er nødvendigt for gennemførelsen af en forretningstransaktion; disse bestemmelser indskrænker dog ikke gyldigheden af artikel 16 eller anden lovbestemt pligt til at videregive oplysninger. For at sikre fuld overholdelse af reglerne om informationsadskillelse må det også sikres, at transmissionssystemejeren og den resterende del af selskabet ikke anvender fælles tjenester, bortset fra rent administrative eller it-tekniske funktioner (f.eks. ingen fælles juridisk afdeling).

2.   Transmissions-, lager og/eller LNG-systemoperatører må ikke i forbindelse med tilknyttede selskabers køb og salg af naturgas misbruge forretningsmæssigt følsomme oplysninger, som er modtaget fra tredjepart i forbindelse med tildeling af eller forhandling om adgang til systemet.

3.
     
  Forretningsmæssigt følsomme oplysninger fastlægges på grundlag af objektive og gennemskuelige kriterier.
  «

| 11) | I Artikel 12 foretages følgende ændringer
  :








  a) | Stk. 1 affattes således:


  »
  1.
     
  Den enkelte distributionssystemoperatør er ansvarlig for at sikre, at systemet kan tilfredsstille en rimelig efterspørgsel efter gasdistribution på lang sigt, og for at drive, vedligeholde og udbygge et sikkert, pålideligt og effektivt distributionssystem på operatørens område på almindelige økonomiske vilkår og under behørig hensyntagen til miljøet, ligesom operatøren er forpligtet til at fremme energieffektiviteten.
  « |
| --- | --- | --- |

11)

I Artikel 12 foretages følgende ændringer
  :

a)

Stk. 1 affattes således:

»
  1.
     
  Den enkelte distributionssystemoperatør er ansvarlig for at sikre, at systemet kan tilfredsstille en rimelig efterspørgsel efter gasdistribution på lang sigt, og for at drive, vedligeholde og udbygge et sikkert, pålideligt og effektivt distributionssystem på operatørens område på almindelige økonomiske vilkår og under behørig hensyntagen til miljøet, ligesom operatøren er forpligtet til at fremme energieffektiviteten.
  «

| b) | Stk. 4 affattes således:


  »
  4.
     
  Den enkelte distributionssystemoperatør skal give systembrugerne de oplysninger, der er nødvendige for at få effektiv adgang til og sikre effektiv udnyttelse af systemet.
  « |
| --- | --- |

b)

Stk. 4 affattes således:

»
  4.
     
  Den enkelte distributionssystemoperatør skal give systembrugerne de oplysninger, der er nødvendige for at få effektiv adgang til og sikre effektiv udnyttelse af systemet.
  «

| c) | Som stk. 4a-4c indsættes:


  »
  4a.
     
  Distributionssystemoperatøren indgiver senest den ... (18) et forslag til den relevante regulerende myndighed, hvori operatøren beskriver de relevante informations- og kommunikationssystemer, der skal indføres med henblik på at tilvejebringe de i stk. 4 nævnte oplysninger. Forslaget skal bl.a. lette brugen af elektroniske tovejsmålere, som skal stilles til rådighed for alle kunder senest den ... (19), slutbrugernes og de decentrale producenters aktive deltagelse i systemdriften og realtidsinformationsstrømmen mellem distributions- og transmissionssystemoperatører med henblik på at optimere udnyttelsen af alle tilgængelige produktions-, net- og efterspørgselsressourcer.




  4b.
     
  Senest den ... (20) godkender eller forkaster de nationale regulerende myndigheder de i stk. 4a nævnte forslag. De nationale regulerende myndigheder sikrer fuld interoperabilitet mellem de informations- og kommunikationssystemer, der skal indføres. Med henblik herpå kan de udstede retningslinjer og opfordre til, at fremsættes forslag om ændring af forslagene i stk. 4a.




  4c.
     
  Inden den nationale regulerende myndighed meddeler distributionssystemoperatøren sin beslutning vedrørende det i stk. 4a nævnte forslag, underretter den agenturet eller, såfremt dette endnu ikke er funktionsdygtigt, Kommissionen herom. Agenturet eller Kommissionen sikrer, at de informations- og kommunikationssystemer, der indføres, letter udviklingen af det indre marked for gas og ikke medfører nye tekniske hindringer. |
| --- | --- |

c)

Som stk. 4a-4c indsættes:

»
  4a.
     
  Distributionssystemoperatøren indgiver senest den ... (18) et forslag til den relevante regulerende myndighed, hvori operatøren beskriver de relevante informations- og kommunikationssystemer, der skal indføres med henblik på at tilvejebringe de i stk. 4 nævnte oplysninger. Forslaget skal bl.a. lette brugen af elektroniske tovejsmålere, som skal stilles til rådighed for alle kunder senest den ... (19), slutbrugernes og de decentrale producenters aktive deltagelse i systemdriften og realtidsinformationsstrømmen mellem distributions- og transmissionssystemoperatører med henblik på at optimere udnyttelsen af alle tilgængelige produktions-, net- og efterspørgselsressourcer.

4b.
     
  Senest den ... (20) godkender eller forkaster de nationale regulerende myndigheder de i stk. 4a nævnte forslag. De nationale regulerende myndigheder sikrer fuld interoperabilitet mellem de informations- og kommunikationssystemer, der skal indføres. Med henblik herpå kan de udstede retningslinjer og opfordre til, at fremsættes forslag om ændring af forslagene i stk. 4a.

4c.
     
  Inden den nationale regulerende myndighed meddeler distributionssystemoperatøren sin beslutning vedrørende det i stk. 4a nævnte forslag, underretter den agenturet eller, såfremt dette endnu ikke er funktionsdygtigt, Kommissionen herom. Agenturet eller Kommissionen sikrer, at de informations- og kommunikationssystemer, der indføres, letter udviklingen af det indre marked for gas og ikke medfører nye tekniske hindringer.

| 12) | Følgende kapitler indsættes
  :
  »
  KAPITEL IVa




  Uafhængige transmissionssystemoperatører



  Artikel 12a


  Anvendelsesområde



  Bestemmelserne i dette kapitel finder anvendelse, hvis en medlemsstat beslutter ikke at anvende artikel 7, stk. 1, i overensstemmelse med artikel 7, stk. 7
  .

  Artikel 12b


  Aktiver, udstyr, personale og identitet



  1.
     
  Transmissionssystemoperatørerne udstyres med de menneskelige, fysiske og økonomiske ressourcer, der er nødvendige til overholdelse af forpligtelserne i medfør af dette direktiv og til udførelse af gastransmissionsvirksomhed, idet der gælder følgende betingelser:










  a) | de aktiver, der er nødvendige til udførelse af gastransmissionsvirksomhed, herunder transmissionsnettet, skal ejes af transmissionssystemoperatøren |
| --- | --- | --- |

12)

Følgende kapitler indsættes
  :

»
  KAPITEL IVa

Uafhængige transmissionssystemoperatører

Artikel 12a

Anvendelsesområde

Bestemmelserne i dette kapitel finder anvendelse, hvis en medlemsstat beslutter ikke at anvende artikel 7, stk. 1, i overensstemmelse med artikel 7, stk. 7
  .

Artikel 12b

Aktiver, udstyr, personale og identitet

1.
     
  Transmissionssystemoperatørerne udstyres med de menneskelige, fysiske og økonomiske ressourcer, der er nødvendige til overholdelse af forpligtelserne i medfør af dette direktiv og til udførelse af gastransmissionsvirksomhed, idet der gælder følgende betingelser:

a)

de aktiver, der er nødvendige til udførelse af gastransmissionsvirksomhed, herunder transmissionsnettet, skal ejes af transmissionssystemoperatøren

| b) | transmissionssystemoperatøren skal beskæftige det personale, der er nødvendigt til udførelse af gastransmissionsvirksomhed, herunder udførelse af alle virksomhedens opgaver |
| --- | --- |

b)

transmissionssystemoperatøren skal beskæftige det personale, der er nødvendigt til udførelse af gastransmissionsvirksomhed, herunder udførelse af alle virksomhedens opgaver

| c) | leasing af personale og overdragelse af tjenester til og fra andre dele af det vertikalt integrerede selskab må ikke finde sted |
| --- | --- |

c)

leasing af personale og overdragelse af tjenester til og fra andre dele af det vertikalt integrerede selskab må ikke finde sted

| d) | det vertikalt integrerede selskab skal afsætte passende økonomiske ressourcer til fremtidige investeringer og/eller til erstatning af eksisterende aktiver på grundlag af en relevant anmodning fra transmissionsoperatøren inden for rammerne af den årlige finansieringsplan, der er omhandlet i artikel 12f |
| --- | --- |

d)

det vertikalt integrerede selskab skal afsætte passende økonomiske ressourcer til fremtidige investeringer og/eller til erstatning af eksisterende aktiver på grundlag af en relevant anmodning fra transmissionsoperatøren inden for rammerne af den årlige finansieringsplan, der er omhandlet i artikel 12f

| e) | transmissionssystemoperatørerne må ikke benytte de samme eksterne kontrahenter eller konsulenter som det vertikalt integrerede selskab, ligesom de ikke må være fælles om it-systemer eller -udstyr, lokaler og sikkerhedssystemer. |
| --- | --- |

e)

transmissionssystemoperatørerne må ikke benytte de samme eksterne kontrahenter eller konsulenter som det vertikalt integrerede selskab, ligesom de ikke må være fælles om it-systemer eller -udstyr, lokaler og sikkerhedssystemer.

2.
     
  Gastransmissionsvirksomhed skal som et minimum omfatte følgende aktiviteter ud over de i artikel 8 nævnte:

| a) | repræsentation af transmissionssystemoperatøren og kontakter i forhold til tredjepart og de regulerende myndigheder |
| --- | --- |

a)

repræsentation af transmissionssystemoperatøren og kontakter i forhold til tredjepart og de regulerende myndigheder

| b) | repræsentation af transmissionssystemoperatøren inden for det europæiske netværk af gastransmissionssystemoperatører |
| --- | --- |

b)

repræsentation af transmissionssystemoperatøren inden for det europæiske netværk af gastransmissionssystemoperatører

| c) | tildeling og forvaltning af tredjepartsadgang |
| --- | --- |

c)

tildeling og forvaltning af tredjepartsadgang

| d) | inddrivelse af alle afgifter i forbindelse med transmissionssystemet, herunder afgifter for netadgang, balanceringsgebyrer for hjælpefunktioner som behandling af gas, erhvervelse af tjenester (balanceringsudgifter, energitab) |
| --- | --- |

d)

inddrivelse af alle afgifter i forbindelse med transmissionssystemet, herunder afgifter for netadgang, balanceringsgebyrer for hjælpefunktioner som behandling af gas, erhvervelse af tjenester (balanceringsudgifter, energitab)

| e) | drift, vedligeholdelse og udvikling af transmissionssystemet |
| --- | --- |

e)

drift, vedligeholdelse og udvikling af transmissionssystemet

| f) | investeringsplanlægning, der sikrer, at systemet kan opfylde en rimelig efterspørgsel på lang sigt og garantere forsyningssikkerheden |
| --- | --- |

f)

investeringsplanlægning, der sikrer, at systemet kan opfylde en rimelig efterspørgsel på lang sigt og garantere forsyningssikkerheden

| g) | oprettelse af relevante joint ventures, herunder med en eller flere transmissionssystemoperatører, gasbørser, med det formål at fremme udviklingen af regionale markeder eller støtte liberaliseringsprocessen |
| --- | --- |

g)

oprettelse af relevante joint ventures, herunder med en eller flere transmissionssystemoperatører, gasbørser, med det formål at fremme udviklingen af regionale markeder eller støtte liberaliseringsprocessen

| h) | alle virksomhedsydelser, herunder juridiske tjenester, regnskabsførelse og it-tjenester. |
| --- | --- |

h)

alle virksomhedsydelser, herunder juridiske tjenester, regnskabsførelse og it-tjenester.

3.
     
  Transmissionssystemoperatørerne skal organiseres juridisk i form af et selskab med begrænset ansvar, jf. artikel 1 i direktiv 68/151/EØF.

4.   
  Transmissionssystemoperatørerne må ikke gennem deres selskabsidentitet, kommunikationsarbejde, identitetsstrategier og forretningslokaler skabe uklarhed om det vertikalt integrerede selskabs særskilte identitet.

5.
     
  Transmissionssystemoperatørens regnskaber skal revideres af en anden revisor end den, der anvendes af det vertikalt integrerede selskab eller nogen del af dette.

Artikel 12c

Transmissionssystemoperatørens uafhængighed

1.
     
  Med forbehold af de beføjelser, der er tillagt de medlemmer af tilsynsorganet, som er udpeget af det vertikalt integrerede selskab i medfør af artikel 12f, har transmissionssystemoperatøren, uafhængigt af det vertikalt integrerede selskab, alle faktiske beslutningskompetencer med hensyn til de aktiver, som er nødvendige for drift, vedligeholdelse og udbygning af nettet. Transmissionssystemoperatøren er beføjet til at skaffe midler på kapitalmarkedet, især gennem låntagning og kapitaludvidelse, inden for rammerne af den årlige investeringsplan, jf. artikel 12f.

2.
     
  Selskaber, der er tilknyttet det vertikalt integrerede selskab og udfører produktions- eller forsyningsvirksomhed, må ikke direkte eller indirekte have aktieposter hos transmissionssystemoperatøren. Transmissionssystemoperatøren må hverken direkte eller indirekte eje aktier i noget selskab, der er tilknyttet det vertikalt integrerede selskab og udfører produktions- eller forsyningsvirksomhed, eller modtage dividende eller andre former for finansielt udbytte fra den tilknyttede virksomhed med undtagelse af indtægter i forbindelse med anvendelsen af netværket.

3.
     
  Transmissionssystemoperatørens generelle virksomhedsstruktur og selskabets vedtægter skal sikre dennes reelle uafhængighed som omhandlet i dette kapitel. Det vertikalt integrerede selskab fastlægger ikke, hverken direkte eller indirekte, transmissionssystemoperatørens konkurrenceadfærd i forbindelse med dennes daglige drift og forvaltning af nettet eller i forbindelse med de aktiviteter, der er nødvendige for udarbejdelsen af den 10-årige investeringsplan, jf. artikel 12h.

4.
     
  Alle kommercielle og finansielle forbindelser mellem det vertikalt integrerede selskab og transmissionssystemoperatøren, herunder lån fra transmissionssystemoperatøren til det vertikalt integrerede selskab, skal være underlagt markedsvilkårene. Transmissionssystemoperatøren fører et detaljeret register over disse forretningsmæssige og finansielle forbindelser og stiller efter anmodning oplysningerne heri til rådighed for den nationale regulerende myndighed.

5.
     
  Transmissionssystemoperatøren underretter den nationale regulerende myndighed om alle kommercielle og finansielle aftaler med det vertikalt integrerede selskab.

6.
     
  Transmissionssystemoperatøren underretter den nationale regulerende myndighed om de disponible økonomiske ressourcer, der er omhandlet i artikel 12b, stk. 1, litra d).

7.
     
  Et selskab, som den nationale regulerende myndighed har certificeret, fordi det har opfyldt kravene i dette kapitel, godkendes og udpeges som transmissionssystemoperatør af den pågældende medlemsstat. Certificeringsproceduren i artikel 7b finder anvendelse.

8.
     
  Gennemsigtighed er obligatorisk for at sikre ligebehandling, navnlig ved henvisninger til tariffer, tjenester i forbindelse med tredjepartsadgang, kapacitetsfordeling og balanceringsydelser. Det vertikalt integrerede selskab er forpligtet til at afstå fra aktiviteter, der hindrer transmissionssystemoperatøren i at overholde disse krav.

Artikel 12d

Transmissionssystemoperatørens personales og ledelses uafhængighed

1.
     
  Afgørelser om udnævnelse af og forlængelse af mandatet for personer med ansvar for transmissionssystemoperatørens ledelse og/eller medlemmer dennes administrative organer, disses arbejdsvilkår, herunder aflønning, og mandatperiodens ophør træffes af transmissionssystemoperatørens tilsynsorgan, der er udpeget i henhold til artikel 12f.

2.
     
  Den nationale regulerende myndighed underrettes om indholdet af og betingelserne for mandatet, om varigheden og ophøret af mandatperioden for de personer, som tilsynsorganet udpeger eller forlænger mandatet for som ansvarlige for transmissionssystemoperatørens ledelse og/eller som medlemmer af dennes administrative organer, og om årsagerne til, at mandatperioden foreslås afsluttet. De i stk. 1 omtalte vilkår og afgørelser bliver kun bindende, hvis den nationale regulerende myndighed ikke har gjort indsigelse mod dem senest tre uger efter underretningen. Den nationale regulerende myndighed kan gøre indsigelse, hvis der opstår begrundet tvivl om uafhængigheden for en udpeget person, der er ansvarlig for ledelsen, og/eller et medlem af forvaltningsorganerne, eller i tilfælde af den pågældendes mandatophør i utide, hvis der foreligger alvorlig tvivl om det berettigede heri.

3.
     
  I en periode på fem år inden deres udnævnelse må de personer, som er ansvarlige for transmissionssystemoperatørens ledelse, og/eller medlemmerne af dennes administrative organer ikke direkte eller indirekte være tilknyttet det vertikalt integrerede selskab eller nogen del heraf, ud over transmissionssystemoperatøren, eller de kontrollerende aktionærer, hvis denne tilknytning er baseret på ansættelse eller ansvar, interesse eller forretningsmæssige forbindelser.

4.
     
  Personer med ansvar for transmissionssystemoperatørens ledelse og/eller medlemmer af dennes administrative organer samt transmissionssystemoperatørens ansatte må ikke direkte eller indirekte være tilknyttet det vertikalt integrerede selskab eller nogen del heraf eller de kontrollerende aktionærer, hvis denne tilknytning er baseret på ansættelse eller ansvar, interesse eller forretningsmæssige forbindelser.

5.
     
  Personer med ansvar for transmissionssystemoperatørens ledelse og/eller medlemmer af dennes administrative organer samt transmissionssystemoperatørens ansatte må ikke direkte eller indirekte have interesser i eller modtage finansielt udbytte fra nogen del af det vertikalt integrerede selskab ud over transmissionssystemoperatøren. De pågældendes vederlag må ikke afhænge af aktiviteterne og resultaterne i det vertikalt integrerede selskab, men kun af transmissionssystemoperatørens aktiviteter og resultater.

6.
     
  Der sikres effektiv klageadgang til den nationale regulerende myndighed for alle klager over mandatophør i utide fra personer med ansvar for transmissionssystemoperatørens ledelse og/eller medlemmer af dennes administrative organer.

7.
     
  I en periode på ikke under fem år efter mandatperiodens ophør må de ansvarlige for transmissionssystemoperatørens ledelse og/eller medlemmerne af dennes administrative organer ikke direkte eller indirekte være tilknyttet nogen del af det vertikalt integrerede selskab, ud over transmissionssystemoperatøren, eller de kontrollerende aktionærer, hvis denne tilknytning er baseret på ansættelse eller ansvar, interesse eller forretningsmæssige forbindelser.

Artikel 12e

Administrator

1.
     
  Den nationale regulerende myndighed udpeger en uafhængig administrator efter forslag fra det vertikalt integrerede selskab og på dettes bekostning. Administratoren handler udelukkende i det vertikalt integrerede selskabs interesse for at opretholde værdien af transmissionssystemoperatørens aktiver og samtidig sikre transmissionssystemoperatørens uafhængighed af det vertikalt integrerede selskab. Administratoren tager under udøvelsen af sine funktioner ikke hensyn til det vertikalt integrerede selskabs produktions- og forsyningsaktiviteter.

2.
     
  I en periode på fem år før sin udnævnelse må administratoren ikke direkte eller indirekte være tilknyttet det vertikalt integrerede selskab eller nogen del heraf, de kontrollerende aktionærer eller et selskab, der udfører produktions- eller forsyningsvirksomhed, hvis denne tilknytning er baseret på ansættelse eller ansvar, interesse eller forretningsmæssige forbindelser.

Vilkårene for administratorens mandat, herunder varigheden, betingelserne for mandatets ophør og de økonomiske vilkår, godkendes af den nationale regulerende myndighed.

Under sit mandat må administratoren ikke på anden måde, hverken direkte eller indirekte, være tilknyttet nogen del af det vertikalt integrerede selskab eller de kontrollerende aktionærer, hvis denne tilknytning er baseret på ansættelse eller ansvar, interesse eller forretningsmæssige forbindelser.

I en periode på ikke under fem år efter mandatets ophør må administratoren ikke direkte eller indirekte være tilknyttet nogen del af det vertikalt integrerede selskab eller de kontrollerende aktionærer, hvis denne tilknytning er baseret på ansættelse eller ansvar, interesse eller forretningsmæssige forbindelser.

3.
     
  Administratoren har følgende opgaver:

| a) | udnævnelse, genudnævnelse og afskedigelse af medlemmerne af transmissionssystemoperatørens tilsynsorgan bortset fra de i artikel 12f, stk. 2, litra a), nævnte medlemmer, og |
| --- | --- |

a)

udnævnelse, genudnævnelse og afskedigelse af medlemmerne af transmissionssystemoperatørens tilsynsorgan bortset fra de i artikel 12f, stk. 2, litra a), nævnte medlemmer, og

| b) | udøvelse af sin stemmeret i tilsynsorganet. |
| --- | --- |

b)

udøvelse af sin stemmeret i tilsynsorganet.

Artikel 12f

Tilsynsorganet

1.
     
  Transmissionssystemoperatøren skal have et tilsynsorgan, der er bemyndiget til at træffe afgørelser, som kan have en betydelig indvirkning på værdien af aktionærernes aktiver hos transmissionssystemoperatøren, navnlig afgørelser vedrørende godkendelse af den årlige finansieringsplan, transmissionssystemoperatørens gældsætningsgrad og størrelsen af den dividende, der udbetales til aktionærerne.

2.
     
  Tilsynsorganet består af:

| a) | medlemmer, der repræsenterer det vertikalt integrerede selskab |
| --- | --- |

a)

medlemmer, der repræsenterer det vertikalt integrerede selskab

| b) | medlemmer, der repræsenterer tredjepartsaktionærer |
| --- | --- |

b)

medlemmer, der repræsenterer tredjepartsaktionærer

| c) | medlemmer, der repræsenterer transmissionssystemoperatøren |
| --- | --- |

c)

medlemmer, der repræsenterer transmissionssystemoperatøren

| d) | administratoren, og |
| --- | --- |

d)

administratoren, og

| e) | hvis den relevante lovgivning i en medlemsstat foreskriver det, medlemmer, der repræsenterer andre interesserede parter, f.eks. transmissionssystemoperatørens ansatte. |
| --- | --- |

e)

hvis den relevante lovgivning i en medlemsstat foreskriver det, medlemmer, der repræsenterer andre interesserede parter, f.eks. transmissionssystemoperatørens ansatte.

3.
     
  Artikel 12d, stk. 2-7, finder anvendelse for tilsynsorganets medlemmer.

4.
     
  Administratoren har vetoret over for de afgørelser, der efter dennes opfattelse i væsentligt omfang kan reducere værdien af transmissionssystemoperatørens aktiver. Ved vurderingen af, hvorvidt en afgørelse i væsentligt omfang reducerer værdien af aktiverne, er den årlige finansieringsplan og størrelsen af transmissionssystemoperatørens gæld af særlig betydning. To tredjedele af tilsynsorganets medlemmer kan underkende dette veto, og i så fald finder artikel 12h, stk. 7, anvendelse.

Artikel 12g

Overvågningsprogrammet og den overvågningsansvarlige

1.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at transmissionssystemoperatørerne udarbejder og gennemfører et overvågningsprogram, der beskriver de foranstaltninger, som er truffet til udelukkelse af diskriminerende adfærd og til overholdelse af programmet. Programmet skal angive, hvilke særlige forpligtelser de ansatte pålægges for at opfylde denne målsætning. Det skal godkendes af den nationale regulerende myndighed. Med forbehold af den nationale regulerende myndigheds beføjelser påser den overvågningsansvarlige, at programmet overholdes.

2.
     
  Tilsynsorganet udpeger en overvågningsansvarlig. Den overvågningsansvarlige kan være en fysisk eller en juridisk person. Artikel 12d, stk. 2-7, finder anvendelse for den overvågningsansvarlige. Den nationale regulerende myndighed kan gøre indsigelse mod udpegningen af en overvågningsansvarlig med henvisning til manglende uafhængighed eller utilstrækkelig faglig kapacitet.

3.
     
  Den overvågningsansvarlige har til opgave:

| a) | at kontrollere gennemførelsen af overvågningsprogrammet |
| --- | --- |

a)

at kontrollere gennemførelsen af overvågningsprogrammet

| b) | at udarbejde en årsberetning med en beskrivelse af de foranstaltninger, der er iværksat til gennemførelse af overvågningsprogrammet, og fremsende beretningen til den nationale regulerende myndighed |
| --- | --- |

b)

at udarbejde en årsberetning med en beskrivelse af de foranstaltninger, der er iværksat til gennemførelse af overvågningsprogrammet, og fremsende beretningen til den nationale regulerende myndighed

| c) | at rapportere til tilsynsorganet og udstede anbefalinger vedrørende overvågningsprogrammet og dets gennemførelse |
| --- | --- |

c)

at rapportere til tilsynsorganet og udstede anbefalinger vedrørende overvågningsprogrammet og dets gennemførelse

| d) | at rapportere til den nationale regulerende myndighed om alle forretningsmæssige og finansielle forbindelser mellem det vertikalt integrerede selskab og transmissionssystemoperatøren. |
| --- | --- |

d)

at rapportere til den nationale regulerende myndighed om alle forretningsmæssige og finansielle forbindelser mellem det vertikalt integrerede selskab og transmissionssystemoperatøren.

4.
     
  Den overvågningsansvarlige forelægger de foreslåede afgørelser vedrørende investeringsplanen eller de enkelte investeringer i nettet for den nationale regulerende myndighed. Sådanne afgørelser skal senest forelægges, når transmissionssystemoperatørens ledelse og/eller dens kompetente forvaltningsorgan fremsender disse til tilsynsorganet.

5.
     
  Har det vertikalt integrerede selskab på generalforsamlingen eller ved en afstemning blandt det udpegede tilsynsorgans medlemmer forhindret vedtagelsen af en afgørelse eller forsinket investeringer i nettet, rapporterer den overvågningsansvarlige dette til den nationale regulerende myndighed.

6.
     
  Betingelserne for den overvågningsansvarliges mandat eller dennes ansættelsesvilkår skal godkendes af den nationale regulerende myndighed og sikre den overvågningsansvarliges uafhængighed.

7.
     
  Den overvågningsansvarlige rapporterer regelmæssigt til den nationale regulerende myndighed mundtligt eller skriftligt og har ret til regelmæssigt at rapportere til transmissionssystemoperatørens tilsynsorgan mundtligt eller skriftligt.

8.
     
  Den overvågningsansvarlige kan deltage i alle møder i transmissionssystemoperatørens forvaltningsorganer eller administrative organer og i tilsynsorganets og generalforsamlingens møder. Den overvågningsansvarlige skal deltage i alle møder, der omhandler følgende spørgsmål:

| a) | betingelserne for adgang til nettet som defineret i forordning (EF) nr. 1775/2005, især med hensyn til tariffer, tredjepartsadgang til tjenester, kapacitetsfordeling og overbelastningsbehandling, åbenhed, balanceringsydelser og sekundære markeder |
| --- | --- |

a)

betingelserne for adgang til nettet som defineret i forordning (EF) nr. 1775/2005, især med hensyn til tariffer, tredjepartsadgang til tjenester, kapacitetsfordeling og overbelastningsbehandling, åbenhed, balanceringsydelser og sekundære markeder

| b) | projekter, der gennemføres med henblik på at drive, vedligeholde og udbygge transmissionssystemet, herunder investeringer i nye transporttilslutninger, kapacitetsudvidelse og optimering af den eksisterende kapacitet |
| --- | --- |

b)

projekter, der gennemføres med henblik på at drive, vedligeholde og udbygge transmissionssystemet, herunder investeringer i nye transporttilslutninger, kapacitetsudvidelse og optimering af den eksisterende kapacitet

| c) | køb eller salg af energi, som er nødvendig for driften af transmissionsnet-systemet. |
| --- | --- |

c)

køb eller salg af energi, som er nødvendig for driften af transmissionsnet-systemet.

9.
     
  Den overvågningsansvarlige kontrollerer, at transmissionssystemoperatøren overholder bestemmelserne i artikel 10.

10.
     
  Den overvågningsansvarlige skal have adgang til alle relevante data og til transmissionssystemoperatørens kontorer samt til alle oplysninger, der er nødvendige for, at den pågældende kan udføre sine opgaver.

11.
     
  Tilsynsorganet kan afskedige den overvågningsansvarlige efter at have indhentet den nationale regulerende myndigheds godkendelse.

12.
     
  Transmissionssystemoperatørens og det vertikalt integrerede selskabs forpligtelser, navnlig indgåelse af kommercielle og finansielle aftaler mellem disse, bør kun meddeles den nationale regulerende myndighed uden behov for godkendelse. Den nationale regulerende myndighed underrettes om, men godkender ikke udnævnelsen af ledelsen og den overvågningsansvarlige og disses arbejdsvilkår.

Artikel 12h

Udbygning af nettet og kompetence til at træffe beslutninger om investeringer

1.
     
  Hvert år forelægger transmissionssystemoperatørerne den nationale regulerende myndighed en 10-årig netudviklingsplan, der er baseret på den eksisterende og den forventede forsyning og efterspørgsel, efter høring af alle relevante aktører. Planen skal indeholde effektive foranstaltninger for at sikre, at systemet og forsyningssikkerheden er fyldestgørende.

2.
     
  Den 10-årige netudviklingsplan skal navnlig:

| a) | oplyse markedsdeltagerne om de vigtigste transmissionsinfrastrukturer, der bør anlægges eller opgraderes i løbet af de kommende ti år |
| --- | --- |

a)

oplyse markedsdeltagerne om de vigtigste transmissionsinfrastrukturer, der bør anlægges eller opgraderes i løbet af de kommende ti år

| b) | indeholde oplysninger om alle allerede vedtagne investeringer og identificere nye investeringer, der skal gennemføres inden for de næste tre år |
| --- | --- |

b)

indeholde oplysninger om alle allerede vedtagne investeringer og identificere nye investeringer, der skal gennemføres inden for de næste tre år

| c) | indeholde en tidsramme for alle fremtidige investeringer. |
| --- | --- |

c)

indeholde en tidsramme for alle fremtidige investeringer.

3.
     
  Transmissionssystemoperatøren skal ved udarbejdelsen af den 10-årige netudviklingsplan opstille begrundede skøn over udviklingen i produktion, forsyning, forbrug og udveksling med andre lande og i den forbindelse tage hensyn til investeringsplaner for nettet på regionalt og EU-plan og investeringsplaner for oplagringsfaciliteter og LNG-forgasningsfaciliteter.

4.
     
  Den nationale regulerende myndighed hører alle nuværende eller potentielle netbrugere om den 10-årige netudviklingsplan på en åben og gennemsigtig måde. Det kan af personer eller selskaber, der angiver at være potentielle brugere, kræves, at de begrunder dette. Den regulerende myndighed offentliggør resultatet af høringen og nævner især mulige investeringsbehov.

5.
     
  Den nationale regulerende myndighed undersøger, om den 10-årige netudviklingsplan dækker alle de investeringsbehov, der blev identificeret under høringsprocessen, og om der er overensstemmelse mellem denne og den 10-årige fællesskabsnetudviklingsplan, som der henvises til i artikel 2c, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1775/2005. Opstår der tvivl om, hvorvidt der er overensstemmelse med den 10-årige netudviklingsplan på fællesskabsplan, hører den nationale regulerende myndighed agenturet. Den nationale regulerende myndighed kan forpligte transmissionssystem-operatøren til at ændre sin plan.

6.
     
  Den nationale regulerende myndighed overvåger og evaluerer gennemførelsen af den 10-årige netudviklingsplan.

7.
     
  I tilfælde, hvor transmissionssystemoperatøren ikke foretager en investering, der i henhold til den 10-årige netudviklingsplan skulle have været foretaget inden for de følgende tre år, sørger medlemsstaterne for, at den nationale regulerende myndighed er forpligtet til at træffe mindst en af følgende foranstaltninger for at sikre, at den pågældende investering gennemføres, medmindre der er tale om tvingende hensyn, som transmissionssystemoperatøren ikke har nogen indflydelse på:

| a) | kræve at transmissionssystemoperatøren skal gennemføre den pågældende investering i overensstemmelse med den i artikel 12f omhandlede årlige finansieringsplan, eller |
| --- | --- |

a)

kræve at transmissionssystemoperatøren skal gennemføre den pågældende investering i overensstemmelse med den i artikel 12f omhandlede årlige finansieringsplan, eller

| b) | iværksætte en udbudsprocedure, hvor alle investorer har adgang til den pågældende investering. |
| --- | --- |

b)

iværksætte en udbudsprocedure, hvor alle investorer har adgang til den pågældende investering.

Når den nationale regulerende myndighed har gjort brug af sine beføjelser i medfør af litra b), kan den forpligte transmissionssystemoperatøren til at acceptere:

| a) | at lade tredjepart stå for finansieringen |
| --- | --- |

a)

at lade tredjepart stå for finansieringen

| b) | at lade tredjepart opføre de nye aktiver |
| --- | --- |

b)

at lade tredjepart opføre de nye aktiver

| c) | at opføre de nye aktiver, eller |
| --- | --- |

c)

at opføre de nye aktiver, eller

| d) | at drive de nye aktiver. |
| --- | --- |

d)

at drive de nye aktiver.

Transmissionssystemoperatøren forsyner investorerne med alle de oplysninger, der er nødvendige for at gennemføre investeringen, tilslutter nye aktiver til transmissionsnettet og gør, hvad der er muligt for at fremme gennemførelsen af investeringsprojektet.

De relevante finansieringsordninger forelægges den nationale regulerende myndighed til godkendelse.

8.
     
  I tilfælde af, at den nationale regulerende myndighed har gjort brug af sine beføjelser i medfør af stk. 7, dækkes de pågældende investeringsomkostninger af de relevante tarifordninger.

Artikel 12i

Beslutningskompetence med hensyn til tilslutning af lagerfaciliteter, LNG-forgasningsfaciliteter og erhvervskunder til transmissionsnettet

1.
     
  Transmissionssystemoperatørerne er forpligtet til at etablere og offentliggøre gennemskuelige og effektive procedurer og tariffer for ikkediskriminerende tilslutning af lagerfaciliteter, LNG-forgasningsfaciliteter og erhvervskunder til transmissionsnettet. Procedurerne skal godkendes af den nationale regulerende myndighed.

2.
     
  Transmissionssystemoperatørerne er ikke beføjet til at afslå tilslutning til nettet af en ny lagerfacilitet, LNG-forgasningsfacilitet eller erhvervskunde på grund af eventuelle fremtidige begrænsninger af netkapaciteten eller ekstraudgifter i forbindelse med en nødvendig kapacitetsforhøjelse. Transmissionssystemoperatørerne sikrer, at den nye tilslutning har tilstrækkelig indgangs- og udgangskapacitet.

3.
     
  Transmissionssystemoperatørerne skal give tredjepart adgang til nettet og forvalte denne adgang, navnlig adgang for nye markedsdeltagere og producenter af biogas, i overensstemmelse med sikkerhedsbestemmelserne for nettet.

KAPITEL IVb

Artikel 12j

Revisionsklausul

1.
     
  Agenturet forelægger senest den ... (21) Europa-Parlamentet og Rådet en detaljeret rapport om fremskridtene i bestræbelserne på at opfylde kravene om adskillelse i dette direktiv og dermed sikre transmissionssystemoperatørernes fulde og effektive uafhængighed.

2.
     
  Ved den vurdering, der skal foretages i henhold til stk. 1, tager agenturet navnlig hensyn til følgende kriterier: fair og ikkediskriminerende adgang til nettet, effektiv regulering, udvikling af nettet, investeringer og klare investeringsincitamenter, udvikling af sammenkoblingsinfrastrukturen og forsyningssikkerhedssituationen i Fællesskabet.

3.
     
  Senest den ... (21) forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en detaljeret rapport om, hvorvidt det er muligt at indføre en fælles europæisk transmissionssystemoperatør, og foretager en analyse af de hermed forbundne omkostninger og fordelene med hensyn til især ejendomsret og markedsintegration samt et effektivt og sikkert transmissionsnet. Rapporten udarbejdes efter høring af de berørte parter, navnlig transmissionssystemoperatørerne og agenturet.

4.
     
  Om nødvendigt, og navnlig hvis det fremgår af de i stk. 1 omhandlede detaljerede rapporter, at de stk. 2 omhandlede betingelser ikke er blevet opfyldt i praksis, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet forslag med henblik på at sikre transmissionssystemoperatørernes fulde og effektive uafhængighed senest den ... (22).

| 13) | I artikel 13 foretages følgende ændringer:






  a) | I stk. 2, litra c), indsættes følgende efter første punktum:
  »Distributionssystemoperatøren skal råde over de nødvendige ressourcer til at varetage disse opgaver, herunder menneskelige og fysiske ressourcer.« |
| --- | --- | --- |

13)

I artikel 13 foretages følgende ændringer:

a)

I stk. 2, litra c), indsættes følgende efter første punktum:

»Distributionssystemoperatøren skal råde over de nødvendige ressourcer til at varetage disse opgaver, herunder menneskelige og fysiske ressourcer.«

| b) | Stk. 2, litra d), ændres således:






  i) | Sidste punktum affattes således:
  »Den person eller det organ, der har ansvaret for kontrollen med overvågningsprogrammet, herefter benævnt »overvågningsansvarlig«, forelægger en årsberetning med en beskrivelse af de trufne foranstaltninger for den i artikel 24a, stk. 1, omhandlede nationale regulerende myndighed, og denne årsberetning offentliggøres.« |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 2, litra d), ændres således:

i)

Sidste punktum affattes således:

»Den person eller det organ, der har ansvaret for kontrollen med overvågningsprogrammet, herefter benævnt »overvågningsansvarlig«, forelægger en årsberetning med en beskrivelse af de trufne foranstaltninger for den i artikel 24a, stk. 1, omhandlede nationale regulerende myndighed, og denne årsberetning offentliggøres.«

| ii) | Der tilføjes følgende punktum:
  »Den overvågningsansvarlige er fuldt uafhængig og har til varetagelse af sin opgave adgang til alle nødvendige oplysninger hos distributionssystemoperatørerne og eventuelle tilknyttede selskaber.« |
| --- | --- |

ii)

Der tilføjes følgende punktum:

»Den overvågningsansvarlige er fuldt uafhængig og har til varetagelse af sin opgave adgang til alle nødvendige oplysninger hos distributionssystemoperatørerne og eventuelle tilknyttede selskaber.«

| c) | Som stk. 3 ▐ tilføjes:
  »3.   I tilfælde hvor distributionssystemoperatøren indgår i et vertikalt integreret selskab, sørger medlemsstaterne for, at distributionssystemoperatørens virksomhed overvåges, således at denne ikke kan udnytte sin vertikale integration til at forvride konkurrencen. Vertikalt integrerede distributionssystemoperatører må navnlig ikke i deres kommunikationsarbejde og identitetsstrategier skabe uklarhed om forsyningsgrenens særskilte identitet inden for det vertikalt integrerede selskab.« |
| --- | --- |

c)

Som stk. 3 ▐ tilføjes:

»3.   I tilfælde hvor distributionssystemoperatøren indgår i et vertikalt integreret selskab, sørger medlemsstaterne for, at distributionssystemoperatørens virksomhed overvåges, således at denne ikke kan udnytte sin vertikale integration til at forvride konkurrencen. Vertikalt integrerede distributionssystemoperatører må navnlig ikke i deres kommunikationsarbejde og identitetsstrategier skabe uklarhed om forsyningsgrenens særskilte identitet inden for det vertikalt integrerede selskab.«

▐

| 14) | Artikel 15 affattes således:
  »Artikel 15


  Operatøren for et kombineret system


  Dette direktiv er ikke til hinder for, at et selskab kombinerer driften af transmissions-, LNG-, lager- og distributionssystemer, forudsat at det for hver af sine aktiviteter opfylder de relevante bestemmelser i artikel 7 ║ og artikel 13, stk. 1.« |
| --- | --- |

14)

Artikel 15 affattes således:

»Artikel 15

Operatøren for et kombineret system

Dette direktiv er ikke til hinder for, at et selskab kombinerer driften af transmissions-, LNG-, lager- og distributionssystemer, forudsat at det for hver af sine aktiviteter opfylder de relevante bestemmelser i artikel 7 ║ og artikel 13, stk. 1.«

| 15) | Som artikel 18a indsættes:


  »Artikel 18a


  Adgang til LNG-faciliteter



  1.
     
  Ved tilrettelæggelse af adgang til LNG-faciliteter finder enten proceduren med reguleret adgang eller proceduren med forhandlet adgang, som omhandlet i stk. 2, anvendelse. Disse procedurer baseres på objektive, gennemsigtige og ikke-diskriminerende kriterier. De nationale regulerende myndigheder overvåger opfyldelsen af disse kriterier.




  Medlemsstaterne afgør, hvilken adgangsprocedure der skal anvendes, på grundlag af fastlagte og offentliggjorte kriterier. Disse kriterier benyttes navnlig til at fastslå, om der er konkurrence mellem LNG-faciliteterne på det relevante marked, og om vilkårene for adgang til LNG-faciliteter er fastsat af en uafhængig infrastrukturoperatør, der tilvejebringer åben adgang. De nationale regulerende myndigheder overvåger opfyldelsen af kriterierne og offentliggør eller forpligter LNG-operatørerne til at offentliggøre, hvilke LNG-faciliteter eller hvilke dele af disse faciliteter der tilbydes under proceduren med forhandlet adgang i stk. 2.




  2.
     
  Ved forhandlet adgang træffer medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at naturgasselskaber og privilegerede kunder inden for eller uden for det område, som dækkes af det sammenkoblede system, kan forhandle om adgang til LNG-faciliteter. Parterne er forpligtet til at forhandle om adgang til LNG-faciliteter i god tro.
  « |
| --- | --- |

15)

Som artikel 18a indsættes:

»Artikel 18a

Adgang til LNG-faciliteter

1.
     
  Ved tilrettelæggelse af adgang til LNG-faciliteter finder enten proceduren med reguleret adgang eller proceduren med forhandlet adgang, som omhandlet i stk. 2, anvendelse. Disse procedurer baseres på objektive, gennemsigtige og ikke-diskriminerende kriterier. De nationale regulerende myndigheder overvåger opfyldelsen af disse kriterier.

Medlemsstaterne afgør, hvilken adgangsprocedure der skal anvendes, på grundlag af fastlagte og offentliggjorte kriterier. Disse kriterier benyttes navnlig til at fastslå, om der er konkurrence mellem LNG-faciliteterne på det relevante marked, og om vilkårene for adgang til LNG-faciliteter er fastsat af en uafhængig infrastrukturoperatør, der tilvejebringer åben adgang. De nationale regulerende myndigheder overvåger opfyldelsen af kriterierne og offentliggør eller forpligter LNG-operatørerne til at offentliggøre, hvilke LNG-faciliteter eller hvilke dele af disse faciliteter der tilbydes under proceduren med forhandlet adgang i stk. 2.

2.
     
  Ved forhandlet adgang træffer medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at naturgasselskaber og privilegerede kunder inden for eller uden for det område, som dækkes af det sammenkoblede system, kan forhandle om adgang til LNG-faciliteter. Parterne er forpligtet til at forhandle om adgang til LNG-faciliteter i god tro.
  «

| 16) | ║
  Artikel 19 affattes således
  :
  »Artikel 19


  Adgang til lagerfaciliteter



  1.
     
  Hvis det er teknisk og/eller økonomisk nødvendigt for at yde effektiv systemadgang med henblik på forsyning af kunderne, skal medlemsstaterne ved tilrettelæggelse af adgang til lagerfaciliteter vælge enten proceduren med reguleret adgang i stk. 4, eller proceduren med forhandlet adgang i stk. 3. Disse procedurer baseres på objektive, gennemsigtige og ikke-diskriminerende kriterier. De nationale regulerende myndigheder overvåger opfyldelsen af disse kriterier.




  De nationale regulerende myndigheder
  fastsætter og offentliggør kriterier for,
  hvordan ordningen for
  adgang til lagerfaciliteter
  kan fastsættes, og fastslår navnlig, om der er konkurrence mellem lagerfaciliteterne på det relevante marked, og om vilkårene er fastsat af en uafhængig infrastrukturoperatør, der tilvejebringer åben adgang. De nationale regulerende myndigheder overvåger opfyldelsen af disse kriterier og
  offentliggør eller forpligter
  lageroperatørerne
  til at offentliggøre, hvilke lagerfaciliteter eller hvilke dele af disse faciliteter ▐ der tilbydes under de forskellige procedurer, som er nævnt i stk. 3 og 4.


  2.
     
  Bestemmelserne i stk. 1 finder ikke anvendelse på de hjælpefunktioner og de midlertidige lagerfaciliteter i forbindelse med LNG-faciliteter, der er nødvendige for forgasningsprocessen og den efterfølgende levering til transmissionssystemet
  .


  3.
     
  Ved forhandlet adgang træffer de nationale regulerende myndigheder de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at naturgasselskaber og privilegerede kunder inden for eller uden for det område, som dækkes af det sammenkoblede system, kan forhandle om adgang til lagerfaciliteter, hvis dette er teknisk og/eller økonomisk nødvendigt for at sikre effektiv systemadgang. Parterne er forpligtet til at forhandle om adgang til lagre i god tro.




  Aftaler om adgang til lagerfaciliteter forhandles med den pågældende lagersystemoperatør. De nationale regulerende myndigheder skal kræve, at lagersystemoperatørerne offentliggør deres kommercielle hovedvilkår for brug af lagerfaciliteter inden for de første seks måneder efter dette direktivs ikrafttræden og herefter en gang om året. Ved udarbejdelsen af disse vilkår tages der hensyn til systembrugernes synspunkter, i hvilken forbindelse systembrugerne kan gøre indsigelse mod vilkårene over for den nationale regulerende myndighed.




  4.
     
  Ved reguleret adgang, træffer de nationale regulerende myndigheder de nødvendige foranstaltninger til at give naturgasselskaber og privilegerede kunder inden for eller uden for det område, som er dækket af det sammenkoblede system, en adgangsret til lagerfaciliteter på grundlag af offentliggjorte tariffer og/eller andre betingelser og forpligtelser knyttet til brugen af lagerfaciliteter, hvis dette teknisk og/eller økonomisk er nødvendigt for at sikre effektiv adgang til systemet. Ved udarbejdelsen af disse tariffer og andre betingelser og forpligtelser tages der hensyn til systembrugernes synspunkter, i hvilken forbindelse systembrugerne kan gøre indsigelse herimod over for den nationale regulerende myndighed. Denne adgangsret for privilegerede kunder kan gives ved at sætte dem i stand til at indgå forsyningsaftaler med andre konkurrerende naturgasselskaber end systemets ejer og/eller operatør eller et tilknyttet selskab.
  « |
| --- | --- |

16)

║
  Artikel 19 affattes således
  :

»Artikel 19

Adgang til lagerfaciliteter

1.
     
  Hvis det er teknisk og/eller økonomisk nødvendigt for at yde effektiv systemadgang med henblik på forsyning af kunderne, skal medlemsstaterne ved tilrettelæggelse af adgang til lagerfaciliteter vælge enten proceduren med reguleret adgang i stk. 4, eller proceduren med forhandlet adgang i stk. 3. Disse procedurer baseres på objektive, gennemsigtige og ikke-diskriminerende kriterier. De nationale regulerende myndigheder overvåger opfyldelsen af disse kriterier.

De nationale regulerende myndigheder
  fastsætter og offentliggør kriterier for,
  hvordan ordningen for
  adgang til lagerfaciliteter
  kan fastsættes, og fastslår navnlig, om der er konkurrence mellem lagerfaciliteterne på det relevante marked, og om vilkårene er fastsat af en uafhængig infrastrukturoperatør, der tilvejebringer åben adgang. De nationale regulerende myndigheder overvåger opfyldelsen af disse kriterier og
  offentliggør eller forpligter
  lageroperatørerne
  til at offentliggøre, hvilke lagerfaciliteter eller hvilke dele af disse faciliteter ▐ der tilbydes under de forskellige procedurer, som er nævnt i stk. 3 og 4.

2.
     
  Bestemmelserne i stk. 1 finder ikke anvendelse på de hjælpefunktioner og de midlertidige lagerfaciliteter i forbindelse med LNG-faciliteter, der er nødvendige for forgasningsprocessen og den efterfølgende levering til transmissionssystemet
  .

3.
     
  Ved forhandlet adgang træffer de nationale regulerende myndigheder de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at naturgasselskaber og privilegerede kunder inden for eller uden for det område, som dækkes af det sammenkoblede system, kan forhandle om adgang til lagerfaciliteter, hvis dette er teknisk og/eller økonomisk nødvendigt for at sikre effektiv systemadgang. Parterne er forpligtet til at forhandle om adgang til lagre i god tro.

Aftaler om adgang til lagerfaciliteter forhandles med den pågældende lagersystemoperatør. De nationale regulerende myndigheder skal kræve, at lagersystemoperatørerne offentliggør deres kommercielle hovedvilkår for brug af lagerfaciliteter inden for de første seks måneder efter dette direktivs ikrafttræden og herefter en gang om året. Ved udarbejdelsen af disse vilkår tages der hensyn til systembrugernes synspunkter, i hvilken forbindelse systembrugerne kan gøre indsigelse mod vilkårene over for den nationale regulerende myndighed.

4.
     
  Ved reguleret adgang, træffer de nationale regulerende myndigheder de nødvendige foranstaltninger til at give naturgasselskaber og privilegerede kunder inden for eller uden for det område, som er dækket af det sammenkoblede system, en adgangsret til lagerfaciliteter på grundlag af offentliggjorte tariffer og/eller andre betingelser og forpligtelser knyttet til brugen af lagerfaciliteter, hvis dette teknisk og/eller økonomisk er nødvendigt for at sikre effektiv adgang til systemet. Ved udarbejdelsen af disse tariffer og andre betingelser og forpligtelser tages der hensyn til systembrugernes synspunkter, i hvilken forbindelse systembrugerne kan gøre indsigelse herimod over for den nationale regulerende myndighed. Denne adgangsret for privilegerede kunder kan gives ved at sætte dem i stand til at indgå forsyningsaftaler med andre konkurrerende naturgasselskaber end systemets ejer og/eller operatør eller et tilknyttet selskab.
  «

| 17) | Artikel 22 affattes således:

  »Artikel 22


  Ny infrastruktur

  1.   Større nye anlæg i gasinfrastrukturen, dvs. sammenkoblingslinjer mellem medlemsstaterne, LNG-faciliteter og lagerfaciliteter, kan på anmodning undtages fra bestemmelserne i artikel 7, 18, 19 og 20 samt artikel 24c, stk. 4, 5 og 7, for en
  bestemt
  periode og på følgende betingelser:






  a) | investeringen skal øge konkurrencen i gasforsyningen og øge forsyningssikkerheden |
| --- | --- | --- |

17)

Artikel 22 affattes således:

»Artikel 22

Ny infrastruktur

1.   Større nye anlæg i gasinfrastrukturen, dvs. sammenkoblingslinjer mellem medlemsstaterne, LNG-faciliteter og lagerfaciliteter, kan på anmodning undtages fra bestemmelserne i artikel 7, 18, 19 og 20 samt artikel 24c, stk. 4, 5 og 7, for en
  bestemt
  periode og på følgende betingelser:

a)

investeringen skal øge konkurrencen i gasforsyningen og øge forsyningssikkerheden

| b) | risikoen i forbindelse med investeringen skal være så stor, at investeringen ikke ville finde sted, medmindre en undtagelse blev indrømmet |
| --- | --- |

b)

risikoen i forbindelse med investeringen skal være så stor, at investeringen ikke ville finde sted, medmindre en undtagelse blev indrømmet

| c) | infrastrukturanlægget skal være ejet af en fysisk eller juridisk person, der i det mindste hvad angår retlig form, er adskilt fra de systemoperatører, i hvis systemer anlægget vil blive bygget |
| --- | --- |

c)

infrastrukturanlægget skal være ejet af en fysisk eller juridisk person, der i det mindste hvad angår retlig form, er adskilt fra de systemoperatører, i hvis systemer anlægget vil blive bygget

| d) | der skal opkræves afgifter af brugerne af infrastrukturanlægget |
| --- | --- |

d)

der skal opkræves afgifter af brugerne af infrastrukturanlægget

| e) | undtagelsen må ikke være til skade for konkurrencen eller for, at det indre gasmarked fungerer tilfredsstillende, eller for, at det regulerede system, som infrastrukturanlægget er koblet til, fungerer effektivt |
| --- | --- |

e)

undtagelsen må ikke være til skade for konkurrencen eller for, at det indre gasmarked fungerer tilfredsstillende, eller for, at det regulerede system, som infrastrukturanlægget er koblet til, fungerer effektivt

| f) | projektet er af europæisk interesse og krydser mindst én national grænse inden for Den Europæiske Union
  . |
| --- | --- |

f)

projektet er af europæisk interesse og krydser mindst én national grænse inden for Den Europæiske Union
  .

2.   Stk. 1 finder også anvendelse i forbindelse med
  alle
  markante kapacitetsforøgelser i eksisterende infrastrukturanlæg eller ændringer af sådanne anlæg, der muliggør
  større og flere forsyninger
  .

3.   Den i kapitel VIa omhandlede nationale regulerende myndighed kan fra sag til sag træffe beslutning om de undtagelser, der er omhandlet i stk. 1 og 2. Når det pågældende infrastrukturanlæg strækker sig over et område, der berører mere end én medlemsstat, varetager agenturet de opgaver, der i denne artikel tillægges den regulerende myndighed.
  Agenturet træffer afgørelse efter forudgående høring af de relevante nationale regulerende myndigheder og ansøgeren.

En undtagelse kan omfatte hele
  eller kun bestemte dele af
  det nye infrastrukturanlægs kapacitet eller hele den markant forøgede kapacitet på det eksisterende anlæg ▐ .

Når der træffes beslutning om at indrømme en undtagelse, skal der fra sag til sag tages stilling til, om det er nødvendigt at tidsbegrænse undtagelsen og gøre den betinget af ikkediskriminerende adgang til infrastrukturanlægget. Når der træffes beslutning om disse betingelser, skal der navnlig tages hensyn til den ekstrakapacitet, der skal opbygges, eller ændringen af den eksisterende kapacitet, projektets tidshorisont og nationale forhold.

Inden den nationale regulerende myndighed indrømmer en undtagelse, træffer den afgørelse om reglerne og mekanismerne for kapacitetsforvaltning og -fordeling
  , der om nødvendigt kan ændres i den periode, hvor infrastrukturanlægget er undtaget fra ovennævnte bestemmelser, med henblik på at foretage tilpasninger til de økonomiske og markedsrelevante behov
  . Reglerne skal fastsætte, at alle potentielle brugere af infrastrukturanlægget opfordres til at tilkendegive deres interesse i at indgå kapacitetsaftaler, inden kapaciteten i det nye anlæg fordeles, herunder til eget brug. Den nationale regulerende myndighed forlanger, at reglerne for håndtering af kapacitetsbegrænsning indbefatter pligt til at udbyde ubrugt kapacitet på markedet, og at brugerne af infrastrukturen har ret til at afsætte deres aftalte kapacitet på det sekundære marked. Ved vurderingen af kriterierne i stk. 1, litra a), b) og e), tager den nationale regulerende myndighed hensyn til resultaterne af denne kapacitetsfordelingsprocedure
  , hvor tredjeparter har indgået en fast forpligtelse
  .

Beslutningen om undtagelsen, herunder også eventuelle betingelser som nævnt i andet afsnit, begrundes behørigt og offentliggøres.

4.   Den nationale regulerende myndighed tilsender Kommissionen en kopi af hver ansøgning om undtagelse, så snart den er modtaget. Den kompetente myndighed giver straks Kommissionen meddelelse om afgørelsen samt om alle oplysninger, der er relevante for den. Disse oplysninger kan forelægges Kommissionen i en sammenfattet form, der sætter den i stand til at træffe en velunderbygget afgørelse. Oplysningerne skal navnlig omfatte:

| a) | en detaljeret begrundelse for, at den nationale regulerende myndighed har indrømmet
  eller afvist
  undtagelsen
  , sammen med en henvisning til den specifikke artikel, som er grundlag for afgørelsen
  , herunder de finansielle oplysninger, der begrunder behovet for undtagelsen |
| --- | --- |

a)

en detaljeret begrundelse for, at den nationale regulerende myndighed har indrømmet
  eller afvist
  undtagelsen
  , sammen med en henvisning til den specifikke artikel, som er grundlag for afgørelsen
  , herunder de finansielle oplysninger, der begrunder behovet for undtagelsen

| b) | den analyse, der er foretaget af undtagelsens virkning for konkurrencen og for det indre gasmarkeds evne til at fungere effektivt |
| --- | --- |

b)

den analyse, der er foretaget af undtagelsens virkning for konkurrencen og for det indre gasmarkeds evne til at fungere effektivt

| c) | begrundelsen for den periode og for den andel af det pågældende gasinfrastrukturanlægs samlede kapacitet, som undtagelsen skal gælde for |
| --- | --- |

c)

begrundelsen for den periode og for den andel af det pågældende gasinfrastrukturanlægs samlede kapacitet, som undtagelsen skal gælde for

| d) | såfremt undtagelsen vedrører en sammenkoblingslinje: resultatet af høringen af de berørte regulerende myndigheder |
| --- | --- |

d)

såfremt undtagelsen vedrører en sammenkoblingslinje: resultatet af høringen af de berørte regulerende myndigheder

| e) | infrastrukturanlæggets bidrag til spredning af gasforsyningerne. |
| --- | --- |

e)

infrastrukturanlæggets bidrag til spredning af gasforsyningerne.

5.   Inden to måneder efter at have modtaget en meddelelse kan Kommissionen træffe afgørelse om, at den nationale regulerende myndighed skal ændre eller annullere sin afgørelse om at indrømme en undtagelse. Denne frist løber fra dagen efter, at meddelelsen er modtaget. Hvis Kommissionen udbeder sig yderligere oplysninger, kan tomånedersfristen forlænges med yderligere to måneder. Denne yderligere frist løber fra dagen efter, at fuldstændige supplerende oplysninger er modtaget. Tomånedersfristen kan også forlænges med både Kommissionens og den nationale regulerende myndigheds samtykke. Forelægges de ønskede oplysninger ikke inden for den frist, der er anført i anmodningen, anses meddelelsen for at være trukket tilbage, medmindre fristen, inden den er udløbet, er blevet forlænget med både Kommissionens og den nationale regulerende myndigheds samtykke, eller medmindre den nationale regulerende myndighed i en behørigt begrundet erklæring har meddelt Kommissionen, at det anser meddelelsen for at være fuldstændig.

Den nationale regulerende myndighed efterkommer Kommissionens afgørelse om at ændre eller annullere afgørelsen om certificering inden højst fire uger og underretter Kommissionen herom.

Kommissionen behandler forretningsmæssigt følsomme oplysninger fortroligt.

Kommissionens ▐ beslutning om undtagelse mister sin virkning ▐, hvis anlægget ▐ ikke er taget i brug
  fem år efter udstedelsen af alle beslutninger og godkendelser fra de nationale og regionale myndigheder, medmindre forsinkelsen skyldes omstændigheder, der ikke kan henføres til den person, som undtagelsen blev indrømmet
  .

6.
     
  De i stk. 1 omhandlede undtagelser finder automatisk anvendelse på de undtagelser, der er indrømmet i henhold til denne artikel den ... (23). Betingelserne for godkendelse af en undtagelse, der er indrømmet i henhold til denne artikel, må ikke ændres med tilbagevirkende kraft uden alle de berørte parters samtykke.

| 18) | Efter artikel 24 indsættes som kapitel VIa:
  »KAPITEL VIa
  NATIONALE REGULERENDE MYNDIGHEDER

  Artikel 24a


  Udpegning af nationale regulerende myndigheder og disses uafhængighed

  1.   Hver medlemsstat udpeger en national regulerende myndighed.
  2.   Medlemsstaterne garanterer de nationale regulerende myndigheders uafhængighed og tilser, at de optræder upartisk og gennemskueligt i udøvelsen af deres beføjelser. Med dette formål sikrer medlemsstaten, at den nationale regulerende myndighed under udførelsen af de reguleringsopgaver, som dette direktiv
  og anden relevant lovgivning
  pålægger den juridisk er adskilt fra og funktionelt uafhængig af enhver anden offentlig eller privat organisation, og at dens personale og de personer, der har ansvaret for dens ledelse, handler uafhængigt af enhver markedsinteresse og ikke søger eller modtager
  direkte
  instrukser fra nogen regering eller anden offentlig eller privat organisation.
  3.   For at beskytte den nationale regulerende myndigheds uafhængighed sikrer medlemsstaten navnlig:






  a) | at den nationale regulerende myndighed har status som juridisk person,
  er finansielt uafhængig,
  og
  har
  tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer til at varetage sine opgaver |
| --- | --- | --- |

18)

Efter artikel 24 indsættes som kapitel VIa:

»KAPITEL VIa

NATIONALE REGULERENDE MYNDIGHEDER

Artikel 24a

Udpegning af nationale regulerende myndigheder og disses uafhængighed

1.   Hver medlemsstat udpeger en national regulerende myndighed.

2.   Medlemsstaterne garanterer de nationale regulerende myndigheders uafhængighed og tilser, at de optræder upartisk og gennemskueligt i udøvelsen af deres beføjelser. Med dette formål sikrer medlemsstaten, at den nationale regulerende myndighed under udførelsen af de reguleringsopgaver, som dette direktiv
  og anden relevant lovgivning
  pålægger den juridisk er adskilt fra og funktionelt uafhængig af enhver anden offentlig eller privat organisation, og at dens personale og de personer, der har ansvaret for dens ledelse, handler uafhængigt af enhver markedsinteresse og ikke søger eller modtager
  direkte
  instrukser fra nogen regering eller anden offentlig eller privat organisation.

3.   For at beskytte den nationale regulerende myndigheds uafhængighed sikrer medlemsstaten navnlig:

a)

at den nationale regulerende myndighed har status som juridisk person,
  er finansielt uafhængig,
  og
  har
  tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer til at varetage sine opgaver

| b) | at
  medlemmerne af den nationale regulerende myndigheds bestyrelse
  udnævnes for en periode på mindst fem
  og højst syv
  år, der ikke kan forlænges
  . Under bestyrelsens første mandat udnævnes halvdelen af medlemmerne for en periode på to et halvt år. Medlemmerne
  kan kun afsættes i embedsperioden, hvis
  de
  ikke længere opfylder de betingelser, der er fastsat i denne artikel, eller er fundet
  skyldige
  i alvorlig tjenesteforseelse
  i henhold til national ret |
| --- | --- |

b)

at
  medlemmerne af den nationale regulerende myndigheds bestyrelse
  udnævnes for en periode på mindst fem
  og højst syv
  år, der ikke kan forlænges
  . Under bestyrelsens første mandat udnævnes halvdelen af medlemmerne for en periode på to et halvt år. Medlemmerne
  kan kun afsættes i embedsperioden, hvis
  de
  ikke længere opfylder de betingelser, der er fastsat i denne artikel, eller er fundet
  skyldige
  i alvorlig tjenesteforseelse
  i henhold til national ret

| c) | at den nationale regulerende myndigheds budgetbehov dækkes via direkte indtægter fra operationerne på energimarkedet
  . |
| --- | --- |

c)

at den nationale regulerende myndigheds budgetbehov dækkes via direkte indtægter fra operationerne på energimarkedet
  .

Artikel 24b

Overordnede mål for den nationale regulerende myndighed virke

Under gennemførelsen af de reguleringsopgaver, der er anført i dette direktiv, træffer den nationale regulerende myndighed alle rimelige foranstaltninger for at nå følgende mål:

| a) | i tæt samarbejde med Kommissionen, agenturet og andre medlemsstaters nationale regulerende myndigheder ║ : fremme et indre gasmarked i Fællesskabet præget af konkurrence, sikkerhed og miljømæssig bæredygtighed med en effektiv åbning af markedet for alle forbrugere og leverandører i Fællesskabet
  og sikre, at energiforsyningsnettene fungerer effektivt og pålideligt under hensyntagen til langsigtede mål |
| --- | --- |

a)

i tæt samarbejde med Kommissionen, agenturet og andre medlemsstaters nationale regulerende myndigheder ║ : fremme et indre gasmarked i Fællesskabet præget af konkurrence, sikkerhed og miljømæssig bæredygtighed med en effektiv åbning af markedet for alle forbrugere og leverandører i Fællesskabet
  og sikre, at energiforsyningsnettene fungerer effektivt og pålideligt under hensyntagen til langsigtede mål

| b) | udvikle velfungerende ▐ konkurrencebaserede markeder inden for Fællesskabet med det under litra a) nævnte mål for øje |
| --- | --- |

b)

udvikle velfungerende ▐ konkurrencebaserede markeder inden for Fællesskabet med det under litra a) nævnte mål for øje

| c) | afvikle
  enhver restriktion
  for naturgashandel mellem medlemsstaterne, herunder udvikling af passende kapacitet til grænseoverskridende transmission med henblik på at imødekomme efterspørgslen
  og
  øge integrationen af de nationale markeder
  for at fremme
  uhindrede naturgasstrømme i hele Fællesskabet |
| --- | --- |

c)

afvikle
  enhver restriktion
  for naturgashandel mellem medlemsstaterne, herunder udvikling af passende kapacitet til grænseoverskridende transmission med henblik på at imødekomme efterspørgslen
  og
  øge integrationen af de nationale markeder
  for at fremme
  uhindrede naturgasstrømme i hele Fællesskabet

| d) | sikre, at der på den mest omkostningseffektive måde udvikles
  forbrugervenlige,
  sikre, pålidelige og effektive
  netsystemer
  ,
  og
  fremme ▐ systemtilstrækkelighed
  samtidig med, at der sikres energieffektivitet, integration af udbredte og mindre udbredte vedvarende energikilder (f.eks. biogas) og decentral produktion i såvel transmissions- som distributionsnettene |
| --- | --- |

d)

sikre, at der på den mest omkostningseffektive måde udvikles
  forbrugervenlige,
  sikre, pålidelige og effektive
  netsystemer
  ,
  og
  fremme ▐ systemtilstrækkelighed
  samtidig med, at der sikres energieffektivitet, integration af udbredte og mindre udbredte vedvarende energikilder (f.eks. biogas) og decentral produktion i såvel transmissions- som distributionsnettene

| e) | skabe lettere adgang til nettet, især ved at fjerne hindringer, som kunne hindre adgangen for nye markedsdeltagere og vedvarende energikilder |
| --- | --- |

e)

skabe lettere adgang til nettet, især ved at fjerne hindringer, som kunne hindre adgangen for nye markedsdeltagere og vedvarende energikilder

| f) | sikre, at netoperatører får tilstrækkelige incitamenter, på både kort og langt sigt, til at øge effektiviteten af nettets præstationer og fremme integrationen af markedet |
| --- | --- |

f)

sikre, at netoperatører får tilstrækkelige incitamenter, på både kort og langt sigt, til at øge effektiviteten af nettets præstationer og fremme integrationen af markedet

| g) | sikre,
  at kunderne drager fordel af,
  at det nationale marked fungerer effektivt, ▐ fremme ║ effektiv konkurrence i samarbejde med konkurrencemyndighederne
  og sikre forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

g)

sikre,
  at kunderne drager fordel af,
  at det nationale marked fungerer effektivt, ▐ fremme ║ effektiv konkurrence i samarbejde med konkurrencemyndighederne
  og sikre forbrugerbeskyttelse

| h) | medvirke til at opnå høje standarder for offentlig service på naturgasområdet, til at beskytte sårbare kunder og til at sikre, at forbrugerbeskyttelsesforanstaltningerne i bilag A fungerer effektivt |
| --- | --- |

h)

medvirke til at opnå høje standarder for offentlig service på naturgasområdet, til at beskytte sårbare kunder og til at sikre, at forbrugerbeskyttelsesforanstaltningerne i bilag A fungerer effektivt

| i) | harmonisere de nødvendige procedurer for udveksling af oplysninger
  . |
| --- | --- |

i)

harmonisere de nødvendige procedurer for udveksling af oplysninger
  .

Artikel 24c

Den nationale regulerende myndigheds opgaver og beføjelser

1.   Den nationale regulerende myndighed har følgende opgaver
  , som efter behov varetages i tæt samråd med andre relevante fællesskabsorganer eller nationale organer, transmissionssystemoperatører og andre markedsaktører, uden at dette berører disses specifikke kompetencer
  :

| a) | den sørger for, at transmissions- og distributionssystemoperatører, og i givet fald systemejere, såvel som andre naturgasselskaber overholder deres forpligtelser i henhold til dette direktiv og anden relevant fællesskabslovgivning, også hvad angår grænseoverskridende forhold |
| --- | --- |

a)

den sørger for, at transmissions- og distributionssystemoperatører, og i givet fald systemejere, såvel som andre naturgasselskaber overholder deres forpligtelser i henhold til dette direktiv og anden relevant fællesskabslovgivning, også hvad angår grænseoverskridende forhold

| b) | den samarbejder om grænseoverskridende forhold med den eller de nationale regulerende myndigheder i de pågældende medlemsstater
  og med agenturet og sikrer herunder, at der er tilstrækkelig sammenkoblingskapacitet mellem transmissionsinfrastrukturerne til at skabe en effektiv overordnet markedsvurdering og opfylde forsyningssikkerhedskriterierne uden at forskelsbehandle forsyningsselskaberne i de forskellige medlemsstater |
| --- | --- |

b)

den samarbejder om grænseoverskridende forhold med den eller de nationale regulerende myndigheder i de pågældende medlemsstater
  og med agenturet og sikrer herunder, at der er tilstrækkelig sammenkoblingskapacitet mellem transmissionsinfrastrukturerne til at skabe en effektiv overordnet markedsvurdering og opfylde forsyningssikkerhedskriterierne uden at forskelsbehandle forsyningsselskaberne i de forskellige medlemsstater

| c) | den overholder og gennemfører
  alle relevante bindende
  afgørelser fra Kommissionen og agenturet ║ |
| --- | --- |

c)

den overholder og gennemfører
  alle relevante bindende
  afgørelser fra Kommissionen og agenturet ║

| d) | den aflægger årsberetning om sin virksomhed og varetagelsen af sine opgaver over for Kommissionen, de relevante myndigheder i medlemsstaterne og agenturet ║ . Denne beretning skal redegøre for, hvilke skridt der er taget, og hvilke resultater der er nået for hver af de opgaver, der er anført i denne artikel |
| --- | --- |

d)

den aflægger årsberetning om sin virksomhed og varetagelsen af sine opgaver over for Kommissionen, de relevante myndigheder i medlemsstaterne og agenturet ║ . Denne beretning skal redegøre for, hvilke skridt der er taget, og hvilke resultater der er nået for hver af de opgaver, der er anført i denne artikel

| e) | den
  overvåger, at kravene om adskillelse i dette direktiv og i anden relevant fællesskabslovgivning overholdes, og
  sikrer, at der ikke forekommer krydssubsidiering mellem transmissions-, distributions-, lager-, LNG- og forsyningsaktiviteter
  , og at distributions- og transmissionstarifferne fastsættes i god tid forud for de perioder, i hvilke de skal gælde |
| --- | --- |

e)

den
  overvåger, at kravene om adskillelse i dette direktiv og i anden relevant fællesskabslovgivning overholdes, og
  sikrer, at der ikke forekommer krydssubsidiering mellem transmissions-, distributions-, lager-, LNG- og forsyningsaktiviteter
  , og at distributions- og transmissionstarifferne fastsættes i god tid forud for de perioder, i hvilke de skal gælde

| f) | den gennemgår transmissionssystemoperatørernes investeringsplaner og vurderer i sin årsberetning disse planers forenelighed med den tiårige europæiske netudviklingsplan, jf. forordning (EF) nr. 1775/2005, artikel 2c
  ; transmissionssystemoperatørernes investeringsplaner skal sikre, at arbejdsstyrkens kvalitet og størrelse er tilstrækkelig til at opfylde serviceforpligtelserne. Manglende overholdelse af investeringsplanen medfører, at der pålægges transmissionssystemoperatøren forholdsmæssige sanktioner i overensstemmelse med de retningslinjer, som agenturet udsteder |
| --- | --- |

f)

den gennemgår transmissionssystemoperatørernes investeringsplaner og vurderer i sin årsberetning disse planers forenelighed med den tiårige europæiske netudviklingsplan, jf. forordning (EF) nr. 1775/2005, artikel 2c
  ; transmissionssystemoperatørernes investeringsplaner skal sikre, at arbejdsstyrkens kvalitet og størrelse er tilstrækkelig til at opfylde serviceforpligtelserne. Manglende overholdelse af investeringsplanen medfører, at der pålægges transmissionssystemoperatøren forholdsmæssige sanktioner i overensstemmelse med de retningslinjer, som agenturet udsteder

| g) | den godkender transmissionssystemoperatørernes årlige investeringsplaner |
| --- | --- |

g)

den godkender transmissionssystemoperatørernes årlige investeringsplaner

| h) | den overvåger
  overholdelsen af kravene til
  nettets sikkerhed og pålidelighed
  , fastsætter eller godkender standarder for og krav til serviceydelsernes og forsyningernes kvalitet
  og analyserer
  præstationerne med hensyn til service- og forsyningskvaliteten og
  reglerne for netsikkerhed og -pålidelighed |
| --- | --- |

h)

den overvåger
  overholdelsen af kravene til
  nettets sikkerhed og pålidelighed
  , fastsætter eller godkender standarder for og krav til serviceydelsernes og forsyningernes kvalitet
  og analyserer
  præstationerne med hensyn til service- og forsyningskvaliteten og
  reglerne for netsikkerhed og -pålidelighed

| i) | den overvåger graden af gennemsigtighed og sikrer, at
  netoperatørerne
  opfylder deres forpligtelser til gennemsigtig adfærd |
| --- | --- |

i)

den overvåger graden af gennemsigtighed og sikrer, at
  netoperatørerne
  opfylder deres forpligtelser til gennemsigtig adfærd

| j) | den overvåger i samarbejde med de nationale konkurrencemyndigheder graden af markedsåbning og konkurrence på engros- og detailsalgsniveau, herunder på naturgasbørser, privatkundepriser, andel af kunder, der skifter leverandør, andel af kunder, der afmeldes, klager fra privatkunder opstillet i en nærmere aftalt form samt enhver forvridning eller begrænsning af konkurrencen, idet den bl.a. fremlægger alle relevante oplysninger og oplyser de berørte konkurrencemyndigheder om relevante sager |
| --- | --- |

j)

den overvåger i samarbejde med de nationale konkurrencemyndigheder graden af markedsåbning og konkurrence på engros- og detailsalgsniveau, herunder på naturgasbørser, privatkundepriser, andel af kunder, der skifter leverandør, andel af kunder, der afmeldes, klager fra privatkunder opstillet i en nærmere aftalt form samt enhver forvridning eller begrænsning af konkurrencen, idet den bl.a. fremlægger alle relevante oplysninger og oplyser de berørte konkurrencemyndigheder om relevante sager

| k) | den overvåger forekomsten af restriktiv kontraktpraksis, herunder eksklusivitetsbestemmelser, der kan hindre erhvervskunder i at indgå kontrakt med mere end en enkelt leverandør samtidig eller begrænse dem i deres mulighed for at gøre det og underretter i påkommende tilfælde de nationale konkurrencemyndigheder om en sådan praksis |
| --- | --- |

k)

den overvåger forekomsten af restriktiv kontraktpraksis, herunder eksklusivitetsbestemmelser, der kan hindre erhvervskunder i at indgå kontrakt med mere end en enkelt leverandør samtidig eller begrænse dem i deres mulighed for at gøre det og underretter i påkommende tilfælde de nationale konkurrencemyndigheder om en sådan praksis

| l) | under skyldig hensyntagen til bestemmelserne i EF-traktaten fremmer den langsigtede aftaler mellem energiforbrugerne og forsyningsvirksomhederne, der medvirker til at forbedre energiproduktionen og -distributionen og samtidig gør det muligt for forbrugerne at få del i overskuddet, forudsat at sådanne aftaler kan bidrage til et optimalt investeringsniveau inden for energisektoren |
| --- | --- |

l)

under skyldig hensyntagen til bestemmelserne i EF-traktaten fremmer den langsigtede aftaler mellem energiforbrugerne og forsyningsvirksomhederne, der medvirker til at forbedre energiproduktionen og -distributionen og samtidig gør det muligt for forbrugerne at få del i overskuddet, forudsat at sådanne aftaler kan bidrage til et optimalt investeringsniveau inden for energisektoren

| m) | den overvåger den tid, det tager transmissions- og distributionsselskaberne at foretage tilslutninger og reparationer
  , og pålægger sanktioner i overensstemmelse med agenturets retningslinjer, hvis sådanne arbejder trækker ud uden behørig grund |
| --- | --- |

m)

den overvåger den tid, det tager transmissions- og distributionsselskaberne at foretage tilslutninger og reparationer
  , og pålægger sanktioner i overensstemmelse med agenturets retningslinjer, hvis sådanne arbejder trækker ud uden behørig grund

| n) | den overvåger ▐ betingelserne for adgang til lagerfaciliteter og andre hjælpefunktioner som anført i artikel 19 |
| --- | --- |

n)

den overvåger ▐ betingelserne for adgang til lagerfaciliteter og andre hjælpefunktioner som anført i artikel 19

| o) | uden at dette berører andre nationale regulerende myndigheders kompetence, sikrer den høje standarder for offentlig service på naturgasområdet og beskyttelse af sårbare kunder, samt at forbrugerbeskyttelsesforanstaltningerne i bilag A fungerer effektivt
  og håndhæves |
| --- | --- |

o)

uden at dette berører andre nationale regulerende myndigheders kompetence, sikrer den høje standarder for offentlig service på naturgasområdet og beskyttelse af sårbare kunder, samt at forbrugerbeskyttelsesforanstaltningerne i bilag A fungerer effektivt
  og håndhæves

| p) | den offentliggør mindst en gang om året henstillinger vedrørende forsyningstariffernes overensstemmelse med artikel 3
  , hvori der lægges behørig vægt på, hvorledes de regulerede priser (engros- og slutbrugerpriser) indvirker på, hvordan markedet fungerer |
| --- | --- |

p)

den offentliggør mindst en gang om året henstillinger vedrørende forsyningstariffernes overensstemmelse med artikel 3
  , hvori der lægges behørig vægt på, hvorledes de regulerede priser (engros- og slutbrugerpriser) indvirker på, hvordan markedet fungerer

| q) | den sikrer
  effektiv og lige
  adgang til kundernes forbrugsdata,
  herunder data om priser og andre dertil knyttede udgifter, for alle markedsdeltagere
  , anvendelse af en
  let forståelig
  standardiseret opstilling af
  disse forbrugsdata, passende forudbetaling, der afspejler det faktiske forbrug,
  og
  hurtig
  adgang
  for alle kunder
  til
  de pågældende
  data som anført under
  litra h)
  i bilag A |
| --- | --- |

q)

den sikrer
  effektiv og lige
  adgang til kundernes forbrugsdata,
  herunder data om priser og andre dertil knyttede udgifter, for alle markedsdeltagere
  , anvendelse af en
  let forståelig
  standardiseret opstilling af
  disse forbrugsdata, passende forudbetaling, der afspejler det faktiske forbrug,
  og
  hurtig
  adgang
  for alle kunder
  til
  de pågældende
  data som anført under
  litra h)
  i bilag A

| r) | den overvåger gennemførelsen af regler for de opgaver og forpligtelser, der påhviler transmissionssystemoperatører, distributionssystemoperatører, forsyningsvirksomheder, kunder og andre markedsdeltagere i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1775/2005, artikel 8b |
| --- | --- |

r)

den overvåger gennemførelsen af regler for de opgaver og forpligtelser, der påhviler transmissionssystemoperatører, distributionssystemoperatører, forsyningsvirksomheder, kunder og andre markedsdeltagere i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1775/2005, artikel 8b

| s) | den fastsætter eller godkender tariffer for adgang til nettet og offentliggør metoden til fastsættelse af tarifferne |
| --- | --- |

s)

den fastsætter eller godkender tariffer for adgang til nettet og offentliggør metoden til fastsættelse af tarifferne

| t) | den påser, at svingningerne i engrospriserne er gennemsigtige |
| --- | --- |

t)

den påser, at svingningerne i engrospriserne er gennemsigtige

| u) | den overvågner, om kriterierne for, om en lagerfacilitet henhører under artikel 19, stk. 3 ║ eller ║ 4, anvendes korrekt.
  ║ |
| --- | --- |

u)

den overvågner, om kriterierne for, om en lagerfacilitet henhører under artikel 19, stk. 3 ║ eller ║ 4, anvendes korrekt.

║

2.   Medlemsstaterne sørger for, at de nationale regulerende myndigheder får tildelt beføjelser, der sætter dem i stand til at udføre opgaverne i stk. 1 ║ hurtigt og effektivt. Med henblik herpå skal den nationale regulerende myndighed bl.a. have beføjelse til:

| a) | at udstede afgørelser, der er bindende for gasselskaber |
| --- | --- |

a)

at udstede afgørelser, der er bindende for gasselskaber

| b) | i samarbejde med den nationale konkurrencemyndighed at foretage undersøgelser af, hvordan gasmarkederne fungerer, og ▐ fastlægge relevante foranstaltninger, der er forholdsmæssige og nødvendige for at fremme effektiv konkurrence og sikre, at markedet fungerer som det skal, herunder programmer for frigivelse af gas |
| --- | --- |

b)

i samarbejde med den nationale konkurrencemyndighed at foretage undersøgelser af, hvordan gasmarkederne fungerer, og ▐ fastlægge relevante foranstaltninger, der er forholdsmæssige og nødvendige for at fremme effektiv konkurrence og sikre, at markedet fungerer som det skal, herunder programmer for frigivelse af gas

| c) | at indhente oplysninger fra naturgasselskaber, der er relevante for udførelsen af dens opgaver |
| --- | --- |

c)

at indhente oplysninger fra naturgasselskaber, der er relevante for udførelsen af dens opgaver

| d) | at pålægge naturgasselskaber, der ikke opfylder deres forpligtelser efter dette direktiv eller efter afgørelser truffet af den nationale regulerende myndighed eller agenturet, effektive, rimelige og afskrækkende sanktioner
  eller foreslå et kompetent organ at pålægge sådanne sanktioner; endvidere at pålægge transmissionssystemoperatøren eller foreslå at pålægge denne eller det vertikalt integrerede selskab bøder på indtil 10 % af den årlige omsætning for manglende overholdelse af deres respektive forpligtelser i henhold til dette direktiv |
| --- | --- |

d)

at pålægge naturgasselskaber, der ikke opfylder deres forpligtelser efter dette direktiv eller efter afgørelser truffet af den nationale regulerende myndighed eller agenturet, effektive, rimelige og afskrækkende sanktioner
  eller foreslå et kompetent organ at pålægge sådanne sanktioner; endvidere at pålægge transmissionssystemoperatøren eller foreslå at pålægge denne eller det vertikalt integrerede selskab bøder på indtil 10 % af den årlige omsætning for manglende overholdelse af deres respektive forpligtelser i henhold til dette direktiv

| e) | at udføre passende undersøgelser og udstede relevante instrukser med henblik på tvistbilæggelse i henhold til stk. 8 og 9 |
| --- | --- |

e)

at udføre passende undersøgelser og udstede relevante instrukser med henblik på tvistbilæggelse i henhold til stk. 8 og 9

| f) | at godkende beskyttelsesforanstaltninger som anført i artikel 26. |
| --- | --- |

f)

at godkende beskyttelsesforanstaltninger som anført i artikel 26.

3
  .   
  Ud over de opgaver og beføjelser, som den regulerende myndighed får tildelt i henhold til stk. 1 og 2, når der er udpeget en transmissionssystemoperatør i overensstemmelse med bestemmelserne i kapitel IVa, skal den nationale regulerende myndighed bl.a. have følgende opgaver og beføjelser:

| a) | pålægge sanktioner, herunder bøder, i overensstemmelse med stk. 2, litra d), for diskriminerende adfærd til fordel for det vertikalt integrerede selskab |
| --- | --- |

a)

pålægge sanktioner, herunder bøder, i overensstemmelse med stk. 2, litra d), for diskriminerende adfærd til fordel for det vertikalt integrerede selskab

| b) | overvåge kommunikationen mellem transmissionssystemoperatøren og det vertikalt integrerede selskab for at sikre, at transmissionssystemoperatøren overholder sine forpligtelser |
| --- | --- |

b)

overvåge kommunikationen mellem transmissionssystemoperatøren og det vertikalt integrerede selskab for at sikre, at transmissionssystemoperatøren overholder sine forpligtelser

| c) | optræde som tvistbilæggelsesmyndighed mellem det vertikalt integrerede selskab og transmissionssystemoperatøren ved klager, der er indbragt i overensstemmelse med stk. 8 |
| --- | --- |

c)

optræde som tvistbilæggelsesmyndighed mellem det vertikalt integrerede selskab og transmissionssystemoperatøren ved klager, der er indbragt i overensstemmelse med stk. 8

| d) | overvåge de forretningsmæssige og finansielle forbindelser, herunder låneaktiviteter, mellem det vertikalt integrerede selskab og transmissionssystemoperatøren |
| --- | --- |

d)

overvåge de forretningsmæssige og finansielle forbindelser, herunder låneaktiviteter, mellem det vertikalt integrerede selskab og transmissionssystemoperatøren

| e) | overvåge, om alle forretningsmæssige og finansielle aftaler er underlagt markedsvilkårene |
| --- | --- |

e)

overvåge, om alle forretningsmæssige og finansielle aftaler er underlagt markedsvilkårene

| f) | anmode det vertikalt integrerede selskab om en begrundet udtalelse, når selskabet er blevet indberettet af den overvågningsansvarlige, jf. artikel 12g, stk. 4. En sådan redegørelse skal navnlig godtgøre, at der ikke har været tale om diskriminerede adfærd til fordel for det vertikalt integrerede selskab |
| --- | --- |

f)

anmode det vertikalt integrerede selskab om en begrundet udtalelse, når selskabet er blevet indberettet af den overvågningsansvarlige, jf. artikel 12g, stk. 4. En sådan redegørelse skal navnlig godtgøre, at der ikke har været tale om diskriminerede adfærd til fordel for det vertikalt integrerede selskab

| g) | foretage kontrolbesøg hos det vertikalt integrerede selskab og transmissionssystemoperatøren |
| --- | --- |

g)

foretage kontrolbesøg hos det vertikalt integrerede selskab og transmissionssystemoperatøren

| h) | indhente enhver oplysning fra transmissionssystemoperatøren og tage direkte kontakt til enhver medarbejder hos denne; i tilfælde af tvivl finder de samme beføjelser anvendelse på det vertikalt integrerede selskab og dettes datterselskaber |
| --- | --- |

h)

indhente enhver oplysning fra transmissionssystemoperatøren og tage direkte kontakt til enhver medarbejder hos denne; i tilfælde af tvivl finder de samme beføjelser anvendelse på det vertikalt integrerede selskab og dettes datterselskaber

| i) | gennemføre alle nødvendige undersøgelser af transmissionssystemoperatøren og, i tilfælde af tvivl, det vertikalt integrerede selskab og dets tilknyttede selskaber; bestemmelserne i artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82 (24) finder anvendelse |
| --- | --- |

i)

gennemføre alle nødvendige undersøgelser af transmissionssystemoperatøren og, i tilfælde af tvivl, det vertikalt integrerede selskab og dets tilknyttede selskaber; bestemmelserne i artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82 (24) finder anvendelse

| j) | pålægge transmissionssystemoperatøren og/eller det vertikalt integrerede selskab effektive, rimelige og afskrækkende sanktioner ved tilsidesættelse af deres forpligtelser i henhold til denne artikel eller den nationale regulerende myndigheds afgørelser; denne beføjelse omfatter:










  i) | retten til at pålægge effektive, rimelige og afskrækkende bøder baseret på transmissionssystemoperatørens eller det vertikalt integrerede selskabs omsætning |
| --- | --- | --- |

j)

pålægge transmissionssystemoperatøren og/eller det vertikalt integrerede selskab effektive, rimelige og afskrækkende sanktioner ved tilsidesættelse af deres forpligtelser i henhold til denne artikel eller den nationale regulerende myndigheds afgørelser; denne beføjelse omfatter:

i)

retten til at pålægge effektive, rimelige og afskrækkende bøder baseret på transmissionssystemoperatørens eller det vertikalt integrerede selskabs omsætning

| ii) | retten til at udstede instrukser med krav om indstilling af diskriminerende adfærd |
| --- | --- |

ii)

retten til at udstede instrukser med krav om indstilling af diskriminerende adfærd

| iii) | retten til, i det mindste delvis, at inddrage transmissionssystem-operatørens licens, hvis denne i gentagne tilfælde krænker bestemmelserne om adskillelse i denne artikel. |
| --- | --- |

iii)

retten til, i det mindste delvis, at inddrage transmissionssystem-operatørens licens, hvis denne i gentagne tilfælde krænker bestemmelserne om adskillelse i denne artikel.

4.   De nationale regulerende myndigheder er ansvarlige for at fastsætte betingelserne og vilkårene for følgende foranstaltninger eller godkende dem, før de iværksættes:

| a) | tilslutning og adgang til nationale net, herunder transmissions- og distributionstariffer
  og metoderne for deres beregning eller alternativt metoderne for fastsættelse og godkendelse af transmissions- og distributionstariffer og kontrollen hermed
  samt vilkår, betingelser og tariffer for adgang til LNG-faciliteter
  , herunder metoderne for deres beregning eller alternativt metoderne for fastsættelse og godkendelse af tariffer for adgang til LNG-faciliteter og kontrollen hermed
  . Tarifferne skal
  afspejle de faktisk afholdte omkostninger, i det omfang disse svarer til en effektiv operatørs omkostninger, og de skal være gennemskuelige. De skal
  være udformet således, at de nødvendige investeringer i nettene og LNG-faciliteterne kan gennemføres på en sådan måde, at investeringerne sikrer nettenes og LNG-faciliteternes levedygtighed
  . Tarifferne må ikke indebære forskelsbehandling af nye markedsdeltagere |
| --- | --- |

a)

tilslutning og adgang til nationale net, herunder transmissions- og distributionstariffer
  og metoderne for deres beregning eller alternativt metoderne for fastsættelse og godkendelse af transmissions- og distributionstariffer og kontrollen hermed
  samt vilkår, betingelser og tariffer for adgang til LNG-faciliteter
  , herunder metoderne for deres beregning eller alternativt metoderne for fastsættelse og godkendelse af tariffer for adgang til LNG-faciliteter og kontrollen hermed
  . Tarifferne skal
  afspejle de faktisk afholdte omkostninger, i det omfang disse svarer til en effektiv operatørs omkostninger, og de skal være gennemskuelige. De skal
  være udformet således, at de nødvendige investeringer i nettene og LNG-faciliteterne kan gennemføres på en sådan måde, at investeringerne sikrer nettenes og LNG-faciliteternes levedygtighed
  . Tarifferne må ikke indebære forskelsbehandling af nye markedsdeltagere

| b) | tilvejebringelse af balanceringsydelser
  , som skal afspejle omkostningerne og være indtægtsneutrale i videst muligt omfang, samtidig med at de skal give brugerne af nettet tilstrækkelige incitamenter til at kunne balancere deres tilførsel og udtag. De skal samtidig være rimelige og ikke-diskriminerende og være baseret på objektive kriterier |
| --- | --- |

b)

tilvejebringelse af balanceringsydelser
  , som skal afspejle omkostningerne og være indtægtsneutrale i videst muligt omfang, samtidig med at de skal give brugerne af nettet tilstrækkelige incitamenter til at kunne balancere deres tilførsel og udtag. De skal samtidig være rimelige og ikke-diskriminerende og være baseret på objektive kriterier

| c) | adgang til grænseoverskridende infrastrukturer, herunder procedurer for fordeling af kapacitet og styring af overbelastning. De regulerende myndigheder skal have beføjelse til at kræve, at transmissionssystemoperatørerne ændrer disse betingelser og vilkår
  . |
| --- | --- |

c)

adgang til grænseoverskridende infrastrukturer, herunder procedurer for fordeling af kapacitet og styring af overbelastning. De regulerende myndigheder skal have beføjelse til at kræve, at transmissionssystemoperatørerne ændrer disse betingelser og vilkår
  .

5.   Når de nationale regulerende myndigheder fastsætter eller godkender
  vilkårene og betingelserne eller metoderne for
  tarifferne
  og balanceringsydelserne
  , sørger de for, at netoperatørerne får tilstrækkelige incitamenter på både kort og langt sigt til at øge effektiviteten, fremme integrationen af markederne
  , garantere forsyningssikkerheden
  og støtte de dermed forbundne forskningsaktiviteter.

6.
     
  De nationale regulerende myndigheder overvåger overbelastningsstyringen i de nationale gastransmissionsnet
  .

Transmissionssystemoperatørerne forelægger deres procedurer for styring af overbelastning, herunder kapacitetsfordeling, til godkendelse af de nationale myndigheder. De nationale regulerende myndigheder kan kræve ændringer i disse procedurer, inden de godkender dem.

7.   De nationale regulerende myndigheder skal have beføjelse til at kræve, at
  transmissions-, LNG- og distributionssystemoperatørerne
  om nødvendigt ændrer de vilkår og betingelser, herunder tariffer, som er omhandlet i denne artikel, for at sikre, at disse er forholdsmæssige og anvendes på en ikkediskriminerende måde.

8.   Enhver part, der ønsker at klage over en
  transmissions-, LNG-, lager- eller distributionssystemoperatør
  , kan indbringe en klage for den nationale regulerende myndighed, som i sin egenskab af tvistbilæggelsesmyndighed skal træffe en afgørelse inden to måneder efter modtagelsen af klagen. Denne periode kan forlænges med yderligere to måneder, hvis de nationale regulerende myndigheder ønsker yderligere oplysninger. Denne periode kan forlænges yderligere med klagerens samtykke. En sådan afgørelse har bindende virkning, medmindre og indtil den underkendes efter påklage.

9.   Enhver berørt part, som har ret til at klage over en afgørelse om metoder i henhold til denne artikel eller — når den nationale regulerende myndighed har høringspligt — over forslag til
  tariffer og
  metoder, kan senest to måneder efter, at afgørelsen eller forslaget til afgørelse er offentliggjort — eller tidligere, hvis fastsat af medlemsstaterne — indgive klage med henblik på fornyet behandling. En sådan klage har ikke opsættende virkning.

10.   Medlemsstaterne udarbejder passende, effektive mekanismer med henblik på ▐ kontrol og gennemsigtighed for at hindre ethvert misbrug af dominerende stilling, navnlig til skade for forbrugerne, og enhver form for aggressiv adfærd. Disse mekanismer skal tilgodese traktatens bestemmelser, særlig artikel 82.

11.
     
  De nationale regulerende myndigheder opretter en uafhængig klageservice og alternative klageordninger som f.eks. en uafhængig energiombudsmand eller et forbrugerorgan. Denne service og disse ordninger skal sikre, at de indbragte klager behandles effektivt, og at kriterierne for bedste praksis overholdes. De nationale regulerende myndigheder fastsætter normer og retningslinjer for, hvordan klagerne skal behandles af producenterne og netoperatørerne.

12.   Medlemsstaterne sikrer, at der træffes passende foranstaltninger, herunder at der indledes administrative eller strafferetlige procedurer i overensstemmelse med national lovgivning, over for ansvarlige fysiske og juridiske personer, hvis bestemmelserne om fortrolig behandling i dette direktiv ikke er blevet overholdt.

13.   Indbringelse af en klage, jf. stk. 8 og 9, udelukker ikke anvendelse af retsmidler i henhold til fællesskabsretten og national ret.

14.   De nationale regulerende myndigheder skal begrunde deres afgørelser
  på behørig vis og gøre dem offentligt tilgængelige med henblik på retskontrol
  .

15.   Medlemsstaterne sørger for, at der på nationalt plan findes passende mekanismer, inden for hvilke en part, der er berørt af en afgørelse truffet af den nationale regulerende myndighed, har klageret ved et
  nationalt retligt
  organ
  eller en anden uafhængig national myndighed
  ,
  og at organet eller myndigheden
  er uafhængig af de berørte parter
  og af de offentlige myndigheder generelt
  .

▐

Artikel 24d

Reguleringsordning for grænseoverskridende forhold

1.   De nationale regulerende myndigheder samarbejder tæt og rådfører sig med hinanden samt giver hinanden og agenturet alle oplysninger, der er nødvendige for udførelsen af deres opgaver efter dette direktiv. Hvad de udvekslede oplysninger angår, skal den modtagende myndighed sikre den samme grad af fortrolighed, som den afgivende myndighed er forpligtet til at sikre.

2.   
  For at opnå, at integrationen af de regionale gasmarkeder, hvor sådanne findes, afspejles i tilstrækkelige reguleringsstrukturer, udfører de nationale regulerende myndigheder i tæt samarbejde med agenturet og i henhold til dettes retningslinjer som et minimum følgende reguleringsopgaver i relation til deres regionale markeder:

| a) | mindst på regionalt plan
  udvikle et samarbejde
  om at fremme indførelsen af regionale ordninger, der kan sikre en optimal forvaltning af nettet, om at opbygge fælles gasbørser, om fordelingen af grænseoverskridende kapacitet og om at sikre
  en fyldestgørende
  sammenkoblingskapacitet
  , herunder gennem nye sammenkoblinger,
  i regionen
  og mellem regioner
  , som kan skabe
  grundlaget
  for effektiv konkurrence
  og forbedring af forsyningssikkerheden |
| --- | --- |

a)

mindst på regionalt plan
  udvikle et samarbejde
  om at fremme indførelsen af regionale ordninger, der kan sikre en optimal forvaltning af nettet, om at opbygge fælles gasbørser, om fordelingen af grænseoverskridende kapacitet og om at sikre
  en fyldestgørende
  sammenkoblingskapacitet
  , herunder gennem nye sammenkoblinger,
  i regionen
  og mellem regioner
  , som kan skabe
  grundlaget
  for effektiv konkurrence
  og forbedring af forsyningssikkerheden

| b) | sørge for harmonisering, som et minimum på det relevante regionale plan, af alle tekniske og markedsmæssige regler for de berørte transmissionssystemoperatører og andre markedsaktører |
| --- | --- |

b)

sørge for harmonisering, som et minimum på det relevante regionale plan, af alle tekniske og markedsmæssige regler for de berørte transmissionssystemoperatører og andre markedsaktører

| c) | harmonisere reglerne om styring af overbelastning |
| --- | --- |

c)

harmonisere reglerne om styring af overbelastning

| d) | vedtage regler, der sikrer, at ejerne og/eller forvalterne af gasbørser, som driver det relevante regionale puljemarked, er fuldt uafhængige af ejerne og/eller forvalterne af produktionsaktiver. |
| --- | --- |

d)

vedtage regler, der sikrer, at ejerne og/eller forvalterne af gasbørser, som driver det relevante regionale puljemarked, er fuldt uafhængige af ejerne og/eller forvalterne af produktionsaktiver.

De nationale regulerende myndigheder har ret til at indgå aftaler med hinanden for at fremme det reguleringsmæssige samarbejde, i hvilken forbindelse foranstaltningerne i første afsnit om nødvendigt gennemføres i nært samråd med andre relevante nationale myndigheder og uden at dette berører deres specifikke beføjelser
  .

3.   Agenturet træffer afgørelse om reguleringsordningen for infrastruktur, der forbinder mindst to medlemsstater:

| a) | efter fælles anmodning fra de kompetente nationale regulerende myndigheder, eller |
| --- | --- |

a)

efter fælles anmodning fra de kompetente nationale regulerende myndigheder, eller

| b) | når de kompetente nationale regulerende myndigheder ikke har kunnet nå til enighed om en passende reguleringsordning inden seks måneder efter, at sagen blev forelagt for den sidste af disse regulerende myndigheder.
  ▐ |
| --- | --- |

b)

når de kompetente nationale regulerende myndigheder ikke har kunnet nå til enighed om en passende reguleringsordning inden seks måneder efter, at sagen blev forelagt for den sidste af disse regulerende myndigheder.

▐

Artikel 24e

Overholdelse af retningslinier

1.   Kommissionen eller enhver nationalregulerende myndighed ║ kan anmode agenturet om en udtalelse om, hvorvidt en afgørelse truffet af en national regulerende myndighed er i overensstemmelse med de retningslinier, der er omhandlet i dette direktiv eller i forordning (EF) nr. 1775/2005.

2.   Agenturet fremsætter inden
  to måneder
  sin udtalelse over for Kommissionen eller den anmodende nationale regulerende myndighed ║ og over for den nationale regulerende myndighed, der har truffet den pågældende afgørelse.

3.   Hvis den nationale regulerende myndighed, der har truffet afgørelsen, ikke efterkommer agenturets udtalelse inden for fire måneder efter modtagelsen, underretter agenturet Kommissionen herom.

4.   Enhver national regulerende myndighed, der mener, at en afgørelse truffet af en national regulerende myndighed ikke følger de retningslinier, der er omhandlet i dette direktiv eller i forordning (EF) nr. 1775/2005, kan underrette Kommissionen derom inden to måneder efter datoen for den pågældende afgørelse.

5.   Finder Kommissionen inden for to måneder efter at være blevet underrettet af agenturet, jf. stk. 3, eller af en regulerende myndighed, jf. stk. 4, eller, inden for tre måneder fra datoen for afgørelsen, på eget initiativ, at en afgørelse truffet af en national regulerende myndighed giver anledning til alvorlig tvivl om, hvorvidt den er forenelig med de retningslinier, der er omhandlet i dette direktiv eller i forordning (EF) nr. 1775/2005, kan Kommissionen beslutte at behandle sagen. I så fald anmoder Kommissionen den nationale regulerende myndighed og parterne i den sag, som den nationale regulerende myndighed behandler, om at forelægge deres bemærkninger.

6.   Hvis Kommissionen har besluttet at behandle sagen, træffer den højst fire måneder senere endelig afgørelse om:

| a) | ikke at rejse indvendinger mod den nationale regulerende myndigheds afgørelse eller |
| --- | --- |

a)

ikke at rejse indvendinger mod den nationale regulerende myndigheds afgørelse eller

| b) | at kræve, at den nationale regulerende myndighed ændrer eller annullerer sin afgørelse, hvis Kommissionen mener, at retningslinierne ikke er blevet fulgt. |
| --- | --- |

b)

at kræve, at den nationale regulerende myndighed ændrer eller annullerer sin afgørelse, hvis Kommissionen mener, at retningslinierne ikke er blevet fulgt.

7.   Træffer Kommissionen ikke afgørelse om at behandle sagen eller endelig afgørelse inden for tidsfristerne i stk. 5 hhv. stk. 6, anses den for ikke at have rejst indvendinger mod den nationale regulerende myndigheds afgørelse.

8.   Den nationale regulerende myndighed efterkommer Kommissionens afgørelse om at ændre eller annullere sin afgørelse inden for højst to måneder og underretter kommissionen herom.

9.   Kommissionen vedtager retningslinier med nærmere procedureregler for anvendelsen af denne artikel. Denne foranstaltning, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 30, stk. 3.

Artikel 24f

Journalføring

1.   Medlemsstaterne stiller krav om, at forsyningsselskaber sørger for, at de relevante data om alle transaktioner vedrørende gasforsyningskontrakter og gasderivater med engroskunder og transmissionssystemoperatører i mindst fem år holdes til disposition for
  de kompetente myndigheder, således at de kan varetage deres opgaver
  .

2.   Disse data
  kan omfatte
  nærmere oplysninger om de relevante transaktioner, såsom varighed, regler om levering og afregning, mængde, datoer og tidspunkter for udførelse og transaktionspriser samt midler til at identificere den pågældende engroskunde såvel som nærmere detaljer om alle uafregnede gasforsyningskontrakter og gasderivater.

3.   Den nationale regulerende myndighed kan træffe afgørelse om at stille dele af disse oplysninger til rådighed for markedsdeltagerne, forudsat at forretningsmæssigt følsomme oplysninger om individuelle markedsdeltagere eller individuelle transaktioner ikke frigives. Dette stykke finder ikke anvendelse på oplysninger om finansielle instrumenter omfattet af direktiv 2004/39/EF.

▐

4.   Med denne artikel indføres der ikke yderligere forpligtelser for foretagender omfattet af direktiv 2004/39/EF over for de i stk. 1 nævnte myndigheder.

5.   Skal de i stk. 1 nævnte myndigheder have adgang til data, der opbevares af foretagender omfattet af direktiv 2004/39/EF, giver de efter nævnte direktiv kompetente myndigheder de ønskede data til de i stk. 1 nævnte myndigheder.

| 19) | Artikel 25 udgår. |
| --- | --- |

19)

Artikel 25 udgår.

| 20) | Som artikel 26a indsættes:



  »Artikel 26a


  Undtagelse af industriområder



  1.
     
  Medlemsstaterne kan undtage industriområder fra artikel 4 og 7, artikel 8, stk. 1 og 2, artikel 11, artikel 12, stk. 5, artikel 13, 17 og 18, artikel 23, stk. 1, og/eller artikel 24 i dette direktiv.




  2.
     
  Tredjepartsadgang berøres ikke af undtagelserne i stk. 1. Kunder på industriområder kan frit vælge energileverandør og kan i tilfælde af uenighed med netoperatøren indbringe sagen for den nationale regulerende myndighed.
  « |
| --- | --- |

20)

Som artikel 26a indsættes:

»Artikel 26a

Undtagelse af industriområder

1.
     
  Medlemsstaterne kan undtage industriområder fra artikel 4 og 7, artikel 8, stk. 1 og 2, artikel 11, artikel 12, stk. 5, artikel 13, 17 og 18, artikel 23, stk. 1, og/eller artikel 24 i dette direktiv.

2.
     
  Tredjepartsadgang berøres ikke af undtagelserne i stk. 1. Kunder på industriområder kan frit vælge energileverandør og kan i tilfælde af uenighed med netoperatøren indbringe sagen for den nationale regulerende myndighed.
  «

| 21) | Artikel 30 affattes således:

  »Artikel 30


  Udvalg

  1.   Kommissionen bistås af et udvalg.
  2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. ║ dennes artikel 8.
  3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.« |
| --- | --- |

21)

Artikel 30 affattes således:

»Artikel 30

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. ║ dennes artikel 8.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.«

| 22) | ║ Bilag A
  affattes således:


  »
  Med forbehold af Fællesskabets bestemmelser om forbrugerbeskyttelse, særlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF og direktiv 93/13/EØF, skal de foranstaltninger, der henvises til i artikel 3, sikre, at kunder:










  a) | har ret til en kontrakt med deres gasleverandør, idet der i kontrakten angives følgende:








  — | leverandørens navn og adresse |
| --- | --- | --- | --- |

22)

║ Bilag A
  affattes således:

»
  Med forbehold af Fællesskabets bestemmelser om forbrugerbeskyttelse, særlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF og direktiv 93/13/EØF, skal de foranstaltninger, der henvises til i artikel 3, sikre, at kunder:

a)

har ret til en kontrakt med deres gasleverandør, idet der i kontrakten angives følgende:

—

leverandørens navn og adresse

| — | hvilke ydelser der leveres og på hvilket kvalitetsniveau, samt tidspunkt for første tilslutning |
| --- | --- |

—

hvilke ydelser der leveres og på hvilket kvalitetsniveau, samt tidspunkt for første tilslutning

| — | de typer vedligeholdelsesservice, der tilbydes |
| --- | --- |

—

de typer vedligeholdelsesservice, der tilbydes

| — | hvordan aktuel information om gældende tariffer og vedligeholdsgebyrer kan indhentes |
| --- | --- |

—

hvordan aktuel information om gældende tariffer og vedligeholdsgebyrer kan indhentes

| — | kontraktens løbetid, betingelserne for fornyelse og afslutning af ydelserne og af kontrakten samt en eventuel ret til opsigelse uden vederlag |
| --- | --- |

—

kontraktens løbetid, betingelserne for fornyelse og afslutning af ydelserne og af kontrakten samt en eventuel ret til opsigelse uden vederlag

| — | eventuel erstatning eller tilbagebetaling, hvis det i kontrakten fastsatte kvalitetsniveau ikke overholdes, herunder unøjagtig og forsinket fakturering |
| --- | --- |

—

eventuel erstatning eller tilbagebetaling, hvis det i kontrakten fastsatte kvalitetsniveau ikke overholdes, herunder unøjagtig og forsinket fakturering

| — | hvordan procedurerne for bilæggelse af tvister, jf. litra f), iværksættes |
| --- | --- |

—

hvordan procedurerne for bilæggelse af tvister, jf. litra f), iværksættes

| — | oplysninger om forbrugerrettigheder, herunder alle ovennævnte oplysninger, som videreformidles ved fakturering og via naturgasselskabernes websteder på en klar og letforståelig måde |
| --- | --- |

—

oplysninger om forbrugerrettigheder, herunder alle ovennævnte oplysninger, som videreformidles ved fakturering og via naturgasselskabernes websteder på en klar og letforståelig måde

| — | detaljerede oplysninger om den kompetente klagemyndighed og om den procedure, kunderne skal følge i tilfælde af tvister. |
| --- | --- |

—

detaljerede oplysninger om den kompetente klagemyndighed og om den procedure, kunderne skal følge i tilfælde af tvister.

| b) | underrettes med passende varsel, hvis leverandøren har til hensigt at ændre kontraktbestemmelserne, og orienteres om deres ret til at hæve kontrakten, når de modtager denne underretning. Leverandørerne giver på en gennemsigtig og forståelig måde deres kunder direkte meddelelse om enhver gebyrforhøjelse, idet dette skal ske på et passende tidspunkt og senest én normal faktureringsperiode efter forhøjelsens ikrafttræden. Medlemsstaterne sikrer, at kunderne kan hæve kontrakten, hvis de ikke godkender de nye betingelser, som gasleverandøren har underrettet dem om |
| --- | --- |

b)

underrettes med passende varsel, hvis leverandøren har til hensigt at ændre kontraktbestemmelserne, og orienteres om deres ret til at hæve kontrakten, når de modtager denne underretning. Leverandørerne giver på en gennemsigtig og forståelig måde deres kunder direkte meddelelse om enhver gebyrforhøjelse, idet dette skal ske på et passende tidspunkt og senest én normal faktureringsperiode efter forhøjelsens ikrafttræden. Medlemsstaterne sikrer, at kunderne kan hæve kontrakten, hvis de ikke godkender de nye betingelser, som gasleverandøren har underrettet dem om

| c) | modtager gennemsigtige oplysninger om gældende priser og tariffer og om standardvilkår og betingelser for adgang til og brug af gasleverancer |
| --- | --- |

c)

modtager gennemsigtige oplysninger om gældende priser og tariffer og om standardvilkår og betingelser for adgang til og brug af gasleverancer

| d) | tilbydes et bredt udvalg af betalingsmetoder, som ikke må indebære forskelsbehandling af kunderne. Eventuelle forskelle i vilkår og betingelser skal afspejle leverandørens omkostninger ved forskellige betalingssystemer. De generelle vilkår og betingelser skal være rimelige og gennemsigtige. De skal anføres i et klart og forståeligt sprog. Kunderne skal beskyttes mod urimelige eller vildledende salgsmetoder, herunder ikke-kontraktmæssige hindringer fra forhandlerens side, f.eks. overdreven dokumentation |
| --- | --- |

d)

tilbydes et bredt udvalg af betalingsmetoder, som ikke må indebære forskelsbehandling af kunderne. Eventuelle forskelle i vilkår og betingelser skal afspejle leverandørens omkostninger ved forskellige betalingssystemer. De generelle vilkår og betingelser skal være rimelige og gennemsigtige. De skal anføres i et klart og forståeligt sprog. Kunderne skal beskyttes mod urimelige eller vildledende salgsmetoder, herunder ikke-kontraktmæssige hindringer fra forhandlerens side, f.eks. overdreven dokumentation

| e) | ikke skal betale for at skifte leverandør |
| --- | --- |

e)

ikke skal betale for at skifte leverandør

| f) | nyder godt af gennemsigtige, enkle og billige procedurer for behandling af deres klager. Alle forbrugere har navnlig ret til at få leveret ydelser og få behandlet deres klager af deres gasleverandør. Sådanne procedurer skal gøre det muligt at bilægge tvister hurtigt og rimeligt og i løbet af tre måneder og skal, hvis det skønnes berettiget, indeholde bestemmelser om et erstatnings- og/eller tilbagebetalingssystem. Når det er muligt, bør principperne i Kommissionens henstilling 98/257/EF af 30. marts 1998 om de principper, der finder anvendelse på organer med ansvar for udenretlig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet (25) følges |
| --- | --- |

f)

nyder godt af gennemsigtige, enkle og billige procedurer for behandling af deres klager. Alle forbrugere har navnlig ret til at få leveret ydelser og få behandlet deres klager af deres gasleverandør. Sådanne procedurer skal gøre det muligt at bilægge tvister hurtigt og rimeligt og i løbet af tre måneder og skal, hvis det skønnes berettiget, indeholde bestemmelser om et erstatnings- og/eller tilbagebetalingssystem. Når det er muligt, bør principperne i Kommissionens henstilling 98/257/EF af 30. marts 1998 om de principper, der finder anvendelse på organer med ansvar for udenretlig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet (25) følges

| g) | som er tilsluttet gassystemet, informeres i henhold til gældende national lovgivning om deres rettigheder med hensyn til levering af naturgas af en bestemt kvalitet til rimelige priser |
| --- | --- |

g)

som er tilsluttet gassystemet, informeres i henhold til gældende national lovgivning om deres rettigheder med hensyn til levering af naturgas af en bestemt kvalitet til rimelige priser

| h) | kan skifte til en ny leverandør uden problemer,
  har adgang til deres forbrugsdata og skal, efter udtrykkelig aftale og gratis, kunne give ethvert
  autoriseret forsyningsselskab
  adgang til deres egne målerdata. Den part, der er ansvarlig for dataforvaltning, har pligt til at give selskabet disse data. Medlemsstaterne fastlægger et standardformat for de pågældende data og en procedure, hvorefter leverandører og forbrugere kan få adgang til dem. Der må ikke opkræves ekstra omkostninger hos forbrugeren for denne ydelse |
| --- | --- |

h)

kan skifte til en ny leverandør uden problemer,
  har adgang til deres forbrugsdata og skal, efter udtrykkelig aftale og gratis, kunne give ethvert
  autoriseret forsyningsselskab
  adgang til deres egne målerdata. Den part, der er ansvarlig for dataforvaltning, har pligt til at give selskabet disse data. Medlemsstaterne fastlægger et standardformat for de pågældende data og en procedure, hvorefter leverandører og forbrugere kan få adgang til dem. Der må ikke opkræves ekstra omkostninger hos forbrugeren for denne ydelse

| i) | mindst hvert kvartal
  informeres fyldestgørende ▐ om det faktiske gasforbrug og prisen for det. Der må ikke opkræves ekstra omkostninger hos forbrugeren for denne ydelse
  . Medlemsstaterne sikrer, at indførelsen af intelligente målere indebærer minimale afbrydelser for forbrugeren og afsluttes senest ... (26), og at gasdistributions- eller gasforsyningsselskaberne er ansvarlige herfor. De nationale regulerende myndigheder er ansvarlige for overvågning af denne udviklingsproces og for fastlæggelse af fælles standarder med dette formål for øje. Medlemsstaterne sørger for, at standarder, som fastlægger mindstekrav til måleres tekniske design og drift, omfatter spørgsmål vedrørende interoperabilitet, således at forbrugeren sikres størst mulig fordel til lavest mulig pris |
| --- | --- |

i)

mindst hvert kvartal
  informeres fyldestgørende ▐ om det faktiske gasforbrug og prisen for det. Der må ikke opkræves ekstra omkostninger hos forbrugeren for denne ydelse
  . Medlemsstaterne sikrer, at indførelsen af intelligente målere indebærer minimale afbrydelser for forbrugeren og afsluttes senest ... (26), og at gasdistributions- eller gasforsyningsselskaberne er ansvarlige herfor. De nationale regulerende myndigheder er ansvarlige for overvågning af denne udviklingsproces og for fastlæggelse af fælles standarder med dette formål for øje. Medlemsstaterne sørger for, at standarder, som fastlægger mindstekrav til måleres tekniske design og drift, omfatter spørgsmål vedrørende interoperabilitet, således at forbrugeren sikres størst mulig fordel til lavest mulig pris

| j) | modtager en endelig kontoopgørelse efter at have skiftet gasleverandør senest en måned efter at have underrettet den pågældende leverandør. |
| --- | --- |

j)

modtager en endelig kontoopgørelse efter at have skiftet gasleverandør senest en måned efter at have underrettet den pågældende leverandør.

Artikel 2

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest ... (27). De meddeler Kommissionen teksten til disse bestemmelser samt en sammenligningstabel over bestemmelserne og dette direktiv.

De anvender disse bestemmelser fra den ... (27).

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

3.
     
  Medlemsstaterne ophæver alle love, regler og administrative bestemmelser, som forhindrer et naturgasselskab eller en regulerende eller anden myndighed i at opfylde deres forpligtelser eller udøve deres beføjelser eller forpligtelser i henhold til dette direktiv.

4.
     
  Kommissionen aflægger årligt rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om den formelle og praktiske gennemførelse af dette direktiv i de enkelte medlemsstater.

5.
     
  Når en offentligt kontrolleret enhed er direkte eller indirekte involveret i opkøb af dele af et vertikalt integreret selskab, skal prisen for en sådan transaktion meddeles Kommissionen. En sådan meddelelse omfatter certificering af værdien af de underliggende aktiver ved et internationalt revisionsselskab. Kommissionen anvender udelukkende sådanne oplysninger til at udøve kontrol med statsstøtte.

Artikel 3

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på ║ efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  
  EUT C 211 af 19.8.2008, s. 23.

1

EUT C 211 af 19.8.2008, s. 23.

(2)  
  EUT C 172 af 5.7.2008, s. 55.

2

EUT C 172 af 5.7.2008, s. 55.

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 9.7.2008.

3

Europa-Parlamentets holdning af 9.7.2008

(4)  EUT L 176 af 15.7.2003, s. 57.

4

(5)  
  EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 206.

5

EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 206.

(6)  
  EUT L ...
  .

6

EUT L ...

(7)  

  EUT L 114 af 27.4.2006, s. 64.

7

EUT L 114 af 27.4.2006, s. 64.

(8)  

  EUT L 127 af 29.4.2004, s. 92.

8

EUT L 127 af 29.4.2004, s. 92.

(9)  EUT L 289 af 3.11.2005, s. 1.

9

(10)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. ║ .

10

(11)  
  EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11.

11

EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11.

(12)  
  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1
  .«

12

EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1

(13)  
  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

13

EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

(14)  
  EUT L ...
  ...«

14

EUT L ...

(15)  Et år efter gennemførelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas].

15

Et år efter gennemførelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas]

(16)  To år efter gennemførelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas].

16

To år efter gennemførelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas]

(17)  
  Datoen for ikrafttrædelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas]
  ...«

17

Datoen for ikrafttrædelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas]

(18)  
  Et år efter ikrafttrædelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas]
  .

18

Et år efter ikrafttrædelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas]

(19)  
  Ti år efter ikrafttrædelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas]
  .

19

Ti år efter ikrafttrædelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas]

(20)  
  To år efter ikrafttrædelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas]
  .«

20

To år efter ikrafttrædelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas]

(21)  
  Fem år efter ikrafttrædelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas]
  .

21

Fem år efter ikrafttrædelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas]

(22)  
  Syv år efter ikrafttrædelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas]
  .«

22

Syv år efter ikrafttrædelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas]

(23)  
  Datoen for ikrafttrædelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas]
  .«

23

Datoen for ikrafttrædelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas]

(24)  

  EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1

  .«

24

EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1

(25)  

  EFT L 115 af 17.4.1998, s. 31.

25

EFT L 115 af 17.4.1998, s. 31.

(26)  
  Ti år efter ikrafttrædelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas]
  .«

26

Ti år efter ikrafttrædelsen af direktiv .../.../EF [om ændring af direktiv 2003/55/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas]

(27)  18 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

27

18 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/181 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/181

---

Onsdag, den 9. juli 2008Koordinering af de sociale sikringsordninger: Gennemførelsesbestemmelser ***I

P6_TA(2008)0348

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordineringen af de sociale sikringsordninger (KOM(2006)0016 — C6-0037/2006 — 2006/0006(COD))

2009/C 294 E/49

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0016),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 42 og 308, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0037/2006),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0251/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Onsdag, den 9. juli 2008P6_TC1-COD(2006)0006

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordineringen af de sociale sikringsordninger og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 574/72

(Tekst af relevans for EØS og for Schweiz)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 42 og 308,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (1), særlig artikel 89,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 883/2004 moderniserer reglerne om koordinering af medlemsstaternes nationale sociale sikringsordninger, idet det præciseres, hvilke foranstaltninger og procedurer der er nødvendige for gennemførelsen, og idet de forenkles til gavn for alle involverede. De nærmere regler for gennemførelsen bør fastsættes. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 883/2004 moderniserer reglerne om koordinering af medlemsstaternes nationale sociale sikringsordninger, idet det præciseres, hvilke foranstaltninger og procedurer der er nødvendige for gennemførelsen, og idet de forenkles til gavn for alle involverede. De nærmere regler for gennemførelsen bør fastsættes.

| (2) | Det er af afgørende betydning, at der organiseres et tættere og mere effektivt samarbejde mellem de sociale sikringsinstitutioner, så personer, der er omfattet af forordning (EF) nr. 883/2004, kan gøre deres rettigheder gældende så hurtigt og så effektivt som muligt. |
| --- | --- |

(2)

Det er af afgørende betydning, at der organiseres et tættere og mere effektivt samarbejde mellem de sociale sikringsinstitutioner, så personer, der er omfattet af forordning (EF) nr. 883/2004, kan gøre deres rettigheder gældende så hurtigt og så effektivt som muligt.

| (3) | Anvendelsen af elektroniske redskaber passer til den hurtige og pålidelige udveksling af data mellem medlemsstaternes institutioner. Elektronisk behandling af dataene bør bidrage til, at procedurerne afvikles hurtigere for de berørte personer. De pågældende bør desuden være omfattet af alle garantierne i fællesskabsbestemmelserne om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling og fri udveksling af personoplysninger.
  Medlemsstaterne bør derfor træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at data vedrørende nationale bestemmelser om social sikring, der er omfattet af forordning (EF) nr. 883/2004, behandles på behørig vis i overensstemmelse med beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med behandling og udveksling af personoplysninger inden for rammerne af denne forordning
  . |
| --- | --- |

(3)

Anvendelsen af elektroniske redskaber passer til den hurtige og pålidelige udveksling af data mellem medlemsstaternes institutioner. Elektronisk behandling af dataene bør bidrage til, at procedurerne afvikles hurtigere for de berørte personer. De pågældende bør desuden være omfattet af alle garantierne i fællesskabsbestemmelserne om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling og fri udveksling af personoplysninger.
  Medlemsstaterne bør derfor træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at data vedrørende nationale bestemmelser om social sikring, der er omfattet af forordning (EF) nr. 883/2004, behandles på behørig vis i overensstemmelse med beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med behandling og udveksling af personoplysninger inden for rammerne af denne forordning
  .

| (4) | Udvekslingerne mellem medlemsstaternes institutioner bør lettes ved, at der gives adgang til kontaktoplysningerne, herunder til kontakt ad elektroniske kanaler, på de instanser i medlemsstaterne, der kan deltage i anvendelsen af forordning (EF) nr. 883/2004, i et format, der gør en realtidsopdatering af dem mulig. En sådan fremgangsmåde, hvor rent faktuelle oplysninger og borgernes øjeblikke adgang til dem prioriteres højt, udgør en vigtig forenkling, som bør indføres ved denne forordning. |
| --- | --- |

(4)

Udvekslingerne mellem medlemsstaternes institutioner bør lettes ved, at der gives adgang til kontaktoplysningerne, herunder til kontakt ad elektroniske kanaler, på de instanser i medlemsstaterne, der kan deltage i anvendelsen af forordning (EF) nr. 883/2004, i et format, der gør en realtidsopdatering af dem mulig. En sådan fremgangsmåde, hvor rent faktuelle oplysninger og borgernes øjeblikke adgang til dem prioriteres højt, udgør en vigtig forenkling, som bør indføres ved denne forordning.

| (5) | Der kræves et system til omgående ajourføring af bilag IV for at opnå en anvendelse, der er så gnidningsløs som mulig, af de komplekse procedurer for gennemførelse af bestemmelserne om koordinering af social sikring samt en effektiv forvaltning heraf. Udarbejdelsen og anvendelsen af bestemmelser hertil kræver et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen, og bestemmelserne bør gennemføres hurtigt af hensyn til de følger, som forsinkelser vil få både for borgerne og for administrative myndigheder. Kommissionen bør derfor tillægges beføjelse til at oprette og forvalte en database og sikre, at databasen bliver operationel senest fra datoen for denne forordnings ikrafttræden. Kommissionen bør navnlig træffe de nødvendige foranstaltninger for at indarbejde de i bilag IV omhandlede oplysninger i databasen. |
| --- | --- |

(5)

Der kræves et system til omgående ajourføring af bilag IV for at opnå en anvendelse, der er så gnidningsløs som mulig, af de komplekse procedurer for gennemførelse af bestemmelserne om koordinering af social sikring samt en effektiv forvaltning heraf. Udarbejdelsen og anvendelsen af bestemmelser hertil kræver et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen, og bestemmelserne bør gennemføres hurtigt af hensyn til de følger, som forsinkelser vil få både for borgerne og for administrative myndigheder. Kommissionen bør derfor tillægges beføjelse til at oprette og forvalte en database og sikre, at databasen bliver operationel senest fra datoen for denne forordnings ikrafttræden. Kommissionen bør navnlig træffe de nødvendige foranstaltninger for at indarbejde de i bilag IV omhandlede oplysninger i databasen.

| (6) | Opstramningen af visse procedurer bør give større retssikkerhed og gennemsigtighed for brugerne af forordning (EF) nr. 883/2004. Bl.a. bør fastsættelsen af fælles frister til at opfylde visse forpligtelser eller fuldføre visse administrative trin bidrage til at strukturere forholdet mellem forsikringstagerne og institutionerne og gøre det klarere. |
| --- | --- |

(6)

Opstramningen af visse procedurer bør give større retssikkerhed og gennemsigtighed for brugerne af forordning (EF) nr. 883/2004. Bl.a. bør fastsættelsen af fælles frister til at opfylde visse forpligtelser eller fuldføre visse administrative trin bidrage til at strukturere forholdet mellem forsikringstagerne og institutionerne og gøre det klarere.

| (7) | Medlemsstaterne, deres kompetente myndigheder eller de sociale sikringsinstitutioner bør have mulighed for indbyrdes at indgå aftaler om de forenklede procedurer og administrative ordninger, de finder mere effektive og bedre egnede i forbindelse med deres respektive sociale sikringsordninger. Sådanne ordninger bør dog ikke påvirke rettighederne for de personer, der er omfattet af forordning (EF) nr. 883/2004. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterne, deres kompetente myndigheder eller de sociale sikringsinstitutioner bør have mulighed for indbyrdes at indgå aftaler om de forenklede procedurer og administrative ordninger, de finder mere effektive og bedre egnede i forbindelse med deres respektive sociale sikringsordninger. Sådanne ordninger bør dog ikke påvirke rettighederne for de personer, der er omfattet af forordning (EF) nr. 883/2004.

| (8) | Det sociale sikringsområdes iboende kompleksitet gør det påkrævet, at alle medlemsstaternes institutioner yder en særlig indsats for de berørte personer for ikke at straffe dem, der evt. ikke har indsendt deres ansøgning eller bestemte oplysninger til den institution, der har beføjelse til at behandle ansøgningen i henhold til reglerne og procedurerne i forordning (EF) nr. 883/2004 og i nærværende forordning. |
| --- | --- |

(8)

Det sociale sikringsområdes iboende kompleksitet gør det påkrævet, at alle medlemsstaternes institutioner yder en særlig indsats for de berørte personer for ikke at straffe dem, der evt. ikke har indsendt deres ansøgning eller bestemte oplysninger til den institution, der har beføjelse til at behandle ansøgningen i henhold til reglerne og procedurerne i forordning (EF) nr. 883/2004 og i nærværende forordning.

| (9) | For at fastslå, hvilken institution der er kompetent, dvs. den, hvis lovgivning skal anvendes, eller den, der skal foretage udbetalingen af visse ydelser, bør institutionerne i en række medlemsstater undersøge en forsikringstagers og familiemedlemmernes objektive situation. For at sikre, at den pågældende person er beskyttet, mens denne nødvendige informationsudveksling mellem institutionerne står på, bør det fastsættes, at vedkommende midlertidigt skal være omfattet af en lovgivning om social sikring. |
| --- | --- |

(9)

For at fastslå, hvilken institution der er kompetent, dvs. den, hvis lovgivning skal anvendes, eller den, der skal foretage udbetalingen af visse ydelser, bør institutionerne i en række medlemsstater undersøge en forsikringstagers og familiemedlemmernes objektive situation. For at sikre, at den pågældende person er beskyttet, mens denne nødvendige informationsudveksling mellem institutionerne står på, bør det fastsættes, at vedkommende midlertidigt skal være omfattet af en lovgivning om social sikring.

| (10) | Medlemsstaterne bør samarbejde om at fastsætte bopælsstedet for en person, som denne forordning og forordning (EF) nr. 883/2004 finder anvendelse på, og i tilfælde af uenighed bør de tage hensyn til alle relevante kriterier for at løse problemet. Med henblik herpå kan medlemsstaterne tage de relevante bestemmelser i denne forordning i betragtning. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterne bør samarbejde om at fastsætte bopælsstedet for en person, som denne forordning og forordning (EF) nr. 883/2004 finder anvendelse på, og i tilfælde af uenighed bør de tage hensyn til alle relevante kriterier for at løse problemet. Med henblik herpå kan medlemsstaterne tage de relevante bestemmelser i denne forordning i betragtning.

| (11) | Mange af foranstaltningerne og procedurerne i nærværende forordning har til formål at gøre de kriterier, medlemsstaterne skal anvende i forbindelse med forordning (EF) nr. 883/2004, mere gennemsigtige. Disse præciseringer er resultatet af EF-Domstolens retspraksis, Den Administrative Kommissions afgørelser og erfaringerne fra over 30 års anvendelse af koordineringen af de sociale sikringsordninger set i lyset af traktatens grundlæggende friheder. |
| --- | --- |

(11)

Mange af foranstaltningerne og procedurerne i nærværende forordning har til formål at gøre de kriterier, medlemsstaterne skal anvende i forbindelse med forordning (EF) nr. 883/2004, mere gennemsigtige. Disse præciseringer er resultatet af EF-Domstolens retspraksis, Den Administrative Kommissions afgørelser og erfaringerne fra over 30 års anvendelse af koordineringen af de sociale sikringsordninger set i lyset af traktatens grundlæggende friheder.

| (12) | Denne forordning omfatter foranstaltninger og procedurer til fremme af mobiliteten blandt arbejdstagere og arbejdsløse personer. Grænsearbejdere, der er blevet fuldstændigt arbejdsløse, kan stille sig til rådighed for arbejdsformidlingerne i både bopælslandet og den medlemsstat, hvor den pågældende senest var beskæftiget. De bør imidlertid kun have ret til ydelser fra bopælsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(12)

Denne forordning omfatter foranstaltninger og procedurer til fremme af mobiliteten blandt arbejdstagere og arbejdsløse personer. Grænsearbejdere, der er blevet fuldstændigt arbejdsløse, kan stille sig til rådighed for arbejdsformidlingerne i både bopælslandet og den medlemsstat, hvor den pågældende senest var beskæftiget. De bør imidlertid kun have ret til ydelser fra bopælsmedlemsstaten.

| (13) | Udvidelsen af anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 883/2004 til at omfatte alle forsikringstagere, herunder ikke-erhvervsaktive, forudsætter visse regler og procedurer for de pågældende, bl.a. for at fastlægge, hvilken lovgivning der anvendes ved medregning af børnepasningsperioder for så vidt angår personer, der aldrig har haft lønnet beskæftigelse eller udøvet selvstændig virksomhed i de forskellige medlemsstater, hvor de har været bosat. |
| --- | --- |

(13)

Udvidelsen af anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 883/2004 til at omfatte alle forsikringstagere, herunder ikke-erhvervsaktive, forudsætter visse regler og procedurer for de pågældende, bl.a. for at fastlægge, hvilken lovgivning der anvendes ved medregning af børnepasningsperioder for så vidt angår personer, der aldrig har haft lønnet beskæftigelse eller udøvet selvstændig virksomhed i de forskellige medlemsstater, hvor de har været bosat.

| (14) | Der bør også være procedurer, der imødekommer kravet om en afbalanceret udgiftsfordeling mellem medlemsstaterne. Navnlig med hensyn til ydelser ved sygdom bør procedurerne tage højde for situationen for dels de medlemsstater, der afholder udgifterne til at tage imod forsikringstagerne og give dem adgang til deres sundhedsvæsen, dels de medlemsstater, hvis institutioner afholder de økonomiske udgifter til naturalydelser til deres forsikringstagere i en anden medlemsstat end den, hvor de er bosat. |
| --- | --- |

(14)

Der bør også være procedurer, der imødekommer kravet om en afbalanceret udgiftsfordeling mellem medlemsstaterne. Navnlig med hensyn til ydelser ved sygdom bør procedurerne tage højde for situationen for dels de medlemsstater, der afholder udgifterne til at tage imod forsikringstagerne og give dem adgang til deres sundhedsvæsen, dels de medlemsstater, hvis institutioner afholder de økonomiske udgifter til naturalydelser til deres forsikringstagere i en anden medlemsstat end den, hvor de er bosat.

| (15) | I forbindelse med forordning (EF) nr. 883/2004 bør det gøres klarere, hvilke betingelser der gælder for overtagelse af udgifterne til naturalydelser ved sygdom i forbindelse med »planlagte behandlinger«, dvs. behandlinger, som en forsikringstager modtager i en anden medlemsstat end den, hvor vedkommende er forsikret eller er bosat. Det bør præciseres, at forsikringstageren har pligt til at anmode om en forhåndstilladelse, og hvilke forpligtelser institutionen har over for patienten med hensyn til betingelserne for forhåndstilladelsen. Endvidere bør det præciseres, hvilke konsekvenser det har at overtage de økonomiske udgifter til behandling i en anden medlemsstat på grundlag af en forhåndstilladelse. |
| --- | --- |

(15)

I forbindelse med forordning (EF) nr. 883/2004 bør det gøres klarere, hvilke betingelser der gælder for overtagelse af udgifterne til naturalydelser ved sygdom i forbindelse med »planlagte behandlinger«, dvs. behandlinger, som en forsikringstager modtager i en anden medlemsstat end den, hvor vedkommende er forsikret eller er bosat. Det bør præciseres, at forsikringstageren har pligt til at anmode om en forhåndstilladelse, og hvilke forpligtelser institutionen har over for patienten med hensyn til betingelserne for forhåndstilladelsen. Endvidere bør det præciseres, hvilke konsekvenser det har at overtage de økonomiske udgifter til behandling i en anden medlemsstat på grundlag af en forhåndstilladelse.

| (16) | Strammere procedurer til afkortning af fristerne for betaling af sådanne fordringer mellem medlemsstaternes institutioner er af afgørende betydning for at bevare tilliden i forbindelse med de indbyrdes forhold og for at imødekomme kravet om god forvaltningsskik til medlemsstaternes sociale sikringsordninger. Der bør altså ske en opstramning af procedurerne for behandling af fordringer i forbindelse med ydelser ved sygdom og arbejdsløshed. |
| --- | --- |

(16)

Strammere procedurer til afkortning af fristerne for betaling af sådanne fordringer mellem medlemsstaternes institutioner er af afgørende betydning for at bevare tilliden i forbindelse med de indbyrdes forhold og for at imødekomme kravet om god forvaltningsskik til medlemsstaternes sociale sikringsordninger. Der bør altså ske en opstramning af procedurerne for behandling af fordringer i forbindelse med ydelser ved sygdom og arbejdsløshed.

| (17) | Da de sociale sikringsordninger, der er omfattet af forordning (EF) nr. 883/2004, beror på samtlige forsikringstageres solidaritet, bør der indføres mekanismer til en mere effektiv inddrivelse af fordringer vedrørende uberettiget modtagne ydelser eller af bidrag, de pågældende ikke har indbetalt. Procedurerne for gensidig bistand mellem institutionerne bør præciseres, idet Rådets direktiv 2008/55/EF af 26. maj 2008 om gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med visse bidrag, afgifter, skatter og andre foranstaltninger (4) anvendes som inspirationskilde, for bedre at beskytte medlemsstaternes økonomiske interesser ved at tilrettelægge samarbejdet mellem bl.a. skatteforvaltningerne. |
| --- | --- |

(17)

Da de sociale sikringsordninger, der er omfattet af forordning (EF) nr. 883/2004, beror på samtlige forsikringstageres solidaritet, bør der indføres mekanismer til en mere effektiv inddrivelse af fordringer vedrørende uberettiget modtagne ydelser eller af bidrag, de pågældende ikke har indbetalt. Procedurerne for gensidig bistand mellem institutionerne bør præciseres, idet Rådets direktiv 2008/55/EF af 26. maj 2008 om gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med visse bidrag, afgifter, skatter og andre foranstaltninger (4) anvendes som inspirationskilde, for bedre at beskytte medlemsstaternes økonomiske interesser ved at tilrettelægge samarbejdet mellem bl.a. skatteforvaltningerne.

| (18) | Det er afgørende for et tillidsforhold til medlemsstaternes kompetente myndigheder og institutioner, at forsikringstagerne oplyses om deres rettigheder og forpligtelser. |
| --- | --- |

(18)

Det er afgørende for et tillidsforhold til medlemsstaternes kompetente myndigheder og institutioner, at forsikringstagerne oplyses om deres rettigheder og forpligtelser.

| (19) | Målet for denne forordning, nemlig indførelse af koordineringsforanstaltninger, der skal sikre, at retten til fri bevægelighed reelt kan udøves, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor ║ bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(19)

Målet for denne forordning, nemlig indførelse af koordineringsforanstaltninger, der skal sikre, at retten til fri bevægelighed reelt kan udøves, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor ║ bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (20) | Nærværende forordning bør erstatte Rådets forordning (EØF) nr. 574/72 af 21. marts 1972 om regler til gennemførelse af forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, som flytter inden for Fællesskabet (5) — |
| --- | --- |

(20)

Nærværende forordning bør erstatte Rådets forordning (EØF) nr. 574/72 af 21. marts 1972 om regler til gennemførelse af forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, som flytter inden for Fællesskabet (5) —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

AFSNIT 1

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Kapitel I

Definitioner

Artikel 1

Definitioner

1.   Ved anvendelsen af denne forordning ▐:

| a) | forstås ved »grundforordning«:
  forordning (EF) nr. 883/2004 |
| --- | --- |

a)

forstås ved »grundforordning«:
  forordning (EF) nr. 883/2004

| b) | forstås ved »gennemførelsesforordning«: nærværende forordning og |
| --- | --- |

b)

forstås ved »gennemførelsesforordning«: nærværende forordning og

| c) | gælder definitionerne i grundforordningen. |
| --- | --- |

c)

gælder definitionerne i grundforordningen.

2.   Foruden definitionerne i stk. 1 forstås i denne forordning ved:

| a) | »kontaktpunkt«:
  ethvert elektronisk kontaktpunkt
  , der er udpeget af en medlemsstats kompetente myndighed
  for så vidt angår en eller flere sociale sikringsgrene, jf. artikel 3 i grundforordningen,
  og som har til opgave ad elektronisk vej at sende og modtage de oplysninger, der er nødvendige for anvendelsen af
  grundforordningen
  og
  gennemførelsesforordningen
  , via det fælles netværk mellem
  medlemsstaterne |
| --- | --- |

a)

»kontaktpunkt«:
  ethvert elektronisk kontaktpunkt
  , der er udpeget af en medlemsstats kompetente myndighed
  for så vidt angår en eller flere sociale sikringsgrene, jf. artikel 3 i grundforordningen,
  og som har til opgave ad elektronisk vej at sende og modtage de oplysninger, der er nødvendige for anvendelsen af
  grundforordningen
  og
  gennemførelsesforordningen
  , via det fælles netværk mellem
  medlemsstaterne

| b) | »kontaktorgan«: den instans, der er udpeget af en medlemsstats kompetente myndighed for så vidt angår en eller flere sociale sikringsgrene, jf. artikel 3 i
  grundforordningen
  , og som kan besvare anmodninger om oplysninger og bistand
  i forbindelse med anvendelsen af grundforordningen og gennemførelsesforordningen
  , og som
  skal udføre de opgaver, der pålægges den i
  afsnit IV i
  gennemførelsesforordningen |
| --- | --- |

b)

»kontaktorgan«: den instans, der er udpeget af en medlemsstats kompetente myndighed for så vidt angår en eller flere sociale sikringsgrene, jf. artikel 3 i
  grundforordningen
  , og som kan besvare anmodninger om oplysninger og bistand
  i forbindelse med anvendelsen af grundforordningen og gennemførelsesforordningen
  , og som
  skal udføre de opgaver, der pålægges den i
  afsnit IV i
  gennemførelsesforordningen

| c) | »dokument«: et sæt oplysninger, uanset mediet, som
  er struktureret på en sådan måde, at det
  kan udveksles ad elektronisk vej, og som nødvendigvis skal meddeles videre af hensyn til anvendelsen af
  grundforordningen
  og
  gennemførelsesforordningen |
| --- | --- |

c)

»dokument«: et sæt oplysninger, uanset mediet, som
  er struktureret på en sådan måde, at det
  kan udveksles ad elektronisk vej, og som nødvendigvis skal meddeles videre af hensyn til anvendelsen af
  grundforordningen
  og
  gennemførelsesforordningen

| d) | »standardiseret elektronisk meddelelse«: ethvert dokument,
  der er struktureret i et
  format,
  som er
  fastlagt til elektronisk udveksling af oplysninger mellem
  medlemsstaterne |
| --- | --- |

d)

»standardiseret elektronisk meddelelse«: ethvert dokument,
  der er struktureret i et
  format,
  som er
  fastlagt til elektronisk udveksling af oplysninger mellem
  medlemsstaterne

| e) | »fremsendelse ad elektronisk vej«: fremsendelse, ved hjælp af elektronisk databehandlingsudstyr (herunder digital komprimering), hvor der anvendes tråd, radio, optiske midler eller andre elektromagnetiske midler |
| --- | --- |

e)

»fremsendelse ad elektronisk vej«: fremsendelse, ved hjælp af elektronisk databehandlingsudstyr (herunder digital komprimering), hvor der anvendes tråd, radio, optiske midler eller andre elektromagnetiske midler

| f) | »Det Tekniske Udvalg«: det udvalg, der er omhandlet i artikel 73 i grundforordningen |
| --- | --- |

f)

»Det Tekniske Udvalg«: det udvalg, der er omhandlet i artikel 73 i grundforordningen

| g) | »Revisionsudvalget«: det udvalg, der er omhandlet i artikel 74 i grundforordningen. |
| --- | --- |

g)

»Revisionsudvalget«: det udvalg, der er omhandlet i artikel 74 i grundforordningen.

Kapitel II

Bestemmelser om samarbejde og udveksling af oplysninger

Artikel 2

Udveksling af oplysninger mellem institutionerne

1.
     
  Med henblik på gennemførelsen af nærværende forordning baseres meningsudvekslinger mellem medlemsstaternes myndigheder og institutioner og de personer, der er omfattet af grundforordningen, på principperne om public service, objektivitet, samarbejde, aktiv bistand, effektivitet, adgang for handicappede og hurtighed.

2.   
  Institutionerne forelægger eller udveksler inden for de frister, der er fastlagt i den pågældende medlemsstats socialsikringslovgivning,
  alle oplysninger, der er nødvendige for at fastsætte og bestemme rettigheder og forpligtelser for de personer
  , som grundforordningen finder anvendelse på. Oplysningerne sendes mellem medlemsstaterne enten direkte af institutionerne selv eller indirekte via kontaktorganerne.

3.   Hvis en person ved en fejl har fremsendt oplysninger, dokumenter eller anmodninger til en anden institution
  på en anden medlemsstats område
  end den
  , hvor den institution
  , der er udpeget i henhold til
  gennemførelsesforordningen, er beliggende
  , videresender den første institution straks de pågældende oplysninger, dokumenter eller anmodninger til den institution, der er udpeget i henhold til
  gennemførelsesforordningen
  , med angivelse af den dato, hvor de første gang blev indsendt. Denne dato gælder for sidstnævnte institution som indgivelsesdato.
  Medlemsstaternes institutioner kan imidlertid ikke holdes ansvarlige eller automatisk anses for at have truffet en afgørelse ved ikke at handle, fordi fremsendelsen af oplysninger, dokumenter eller anmodninger fra andre medlemsstaters institutioner er blevet forsinket.

▐

4.   Når oplysningerne meddeles videre via kontaktpunktet eller kontaktorganet, anses det pågældende kontaktpunkt eller kontaktorgan for at varetage rollen og funktionen som den bistandssøgte institution i den pågældende medlemsstat for så vidt angår fristerne for at besvare de indgivne anmodninger.

Artikel 3

Udveksling af oplysninger mellem ydelsesmodtagerne og institutionerne

1.   Personer, der er omfattet af
  grundforordningen
  , meddeler den
  relevante
  institution
  de
  oplysninger
  eller dokumenter eller anden dokumentation
  , der er nødvendige for at fastslå
  deres egen
  eller
  deres familiers
  situation
  , deres
  rettigheder og forpligtelser, for at bevare dem og for at fastlægge, hvilken lovgivning der skal anvendes, og hvilke forpligtelser der påhviler vedkommende i den forbindelse.

▐

2.   
  Ved indhentning, fremsendelse eller behandling af
  oplysninger i medfør af
  den nationale
  lovgivning
  med henblik på gennemførelse af grundforordningen, sikrer medlemsstaterne, at den
  berørte
  person fuldt ud er i stand til at udøve sine rettigheder vedrørende beskyttelse af personoplysninger i overensstemmelse med
  fællesskabsbestemmelserne om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling og fri udveksling af
  sådanne
  personoplysninger

Medlemsstaterne garanterer navnlig, at sådanne personoplysninger ikke anvendes til andre formål end social sikring, medmindre den pågældende udtrykkeligt har givet sit samtykke. Medlemsstaterne giver endvidere efter anmodning de berørte personer specifikke og passende oplysninger om behandlingen af deres personoplysninger, der er blevet anmodet om i forbindelse med nærværende forordning.

De pågældende skal kunne udøve deres rettigheder som registrerede på områder, der er omfattet af nærværende forordning, gennem den kompetente institution uanset oplysningernes oprindelse.

Listen over og detaljer angående de databeskyttelsesansvarlige, der udpeges i de enkelte medlemsstater i overensstemmelse med artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (6)

  , og som behandler oplysninger i forbindelse med lovgivning om social sikring, der er dækket af grundforordningen, indgår i bilag IV i gennemførelsesforordningen.

3.   
  I det omfang det er nødvendigt for anvendelsen af grundforordningen og gennemførelsesforordningen
  , giver
  de relevante institutioner
  oplysningerne og
  udsteder dokumenterne
  til
  de berørte personer inden for de frister, der er fastlagt i den pågældende medlemsstats socialsikringslovgivning
  .

4.   Når et dokument med en afgørelse om rettighederne for en person, der er bosat eller opholder sig i en anden medlemsstat, sendes direkte fra en medlemsstats kompetente institution, anmoder denne om en kvittering for modtagelse uanset mediet eller forsendelsesmåden. Der kan kvitteres for modtagelsen med alle medier og forsendelsesmåder.

5.   Hvis der ikke foreligger bevis for, at afgørelsen omhandlet i stk. 4 er afsendt, kan fristerne vedrørende bortfald eller forældelse af rettigheder, der er erhvervet i medfør af grundforordningen, ikke gøres gældende over for ydelsesmodtagerne.

6.   Hvis datoen for afsendelse af afgørelsen omhandlet i stk. 4 er behørigt dokumenteret, kan den kompetente institutions afgørelse gøres gældende over for den pågældende inden for en måned efter denne dato. Hvis der imidlertid i lovgivningen i den medlemsstat, der har truffet afgørelsen, er foreskrevet en længere frist, er det denne frist, der gælder.

7.   Under alle omstændigheder kan den pågældende person benytte sig af den klageadgang og de procedurer, der er fastsat i den lovgivning, som anvendes af den institution, der har truffet afgørelsen.

▐

Artikel 4

Format og metode i forbindelse med udveksling af oplysninger

1.   Den Administrative Kommission fastsætter
  strukturen,
  indholdet
  og formatet
  af dokumenterne og de standardiserede elektroniske meddelelser
  samt reglerne for deres udveksling
  .

2.   Oplysningerne sendes mellem institutionerne, kontaktpunkterne eller kontaktorganerne ad elektronisk vej i et fælles, sikkert system, hvor tavshedspligten og beskyttelsen af informationsudvekslingen er garanteret.

3.   I kommunikationen med
  de berørte personer anvender
  de
  relevante
  institutioner
  de midler
  ,
  der er de bedst egnede i hvert enkelt tilfælde, og fremmer så vidt muligt anvendelsen af
  elektroniske teknikker.
  Den Administrative Kommission fastlægger de praktiske regler for fremsendelsen af oplysningerne, dokumenterne eller afgørelserne til den pågældende person ad elektronisk vej.

Artikel 5

Den retlige status for dokumenter og anden dokumentation, der er udfærdiget i en anden medlemsstat

1.   De dokumenter, der er udstedt af en medlemsstats institution, og som attesterer en persons situation i forbindelse med anvendelsen af grundforordningen og gennemførelsesforordningen, og anden dokumentation, der er udfærdiget af myndighederne i en anden medlemsstat, herunder skattemyndighederne, betragtes som gyldige for de øvrige medlemsstaters institutioner, så længe dokumenterne eller den anden dokumentation ikke trækkes tilbage eller erklæres ugyldige af den kompetente myndighed eller institution i den medlemsstat, hvor de er udfærdiget.

2.   Hvis der rejses tvivl om gyldigheden af dokumentet eller rigtigheden af de oplysninger, der er angivet deri, henvender institutionen i den medlemsstat, der modtager dokumentet, sig til den udstedende institution for at anmode om de fornødne uddybende forklaringer og evt. om, at dokumentet trækkes tilbage.
  Den udstedende institution tager grundene til udstedelsen af dokumentet op til revision og trækker det om nødvendigt tilbage.

3.   Hvis de berørte institutionerne ikke er nået til enighed inden for en måned efter anmodningen fra den institution, der har modtaget dokumentet, kan sagen forelægges for Den Administrative Kommission i henhold til artikel 76, stk. 6, i grundforordningen med henblik på at forlige synspunkterne inden for seks måneder efter forelæggelsen.

Artikel 6

Midlertidig anvendelse af en lovgivning og foreløbig udbetaling af ydelser

1.   Hvis
  der er uenighed
  mellem institutionerne eller
  myndighederne
  i
  to
  eller flere medlemsstater
  om
  , hvilken lovgivning der skal anvendes, bliver den berørte person
  , medmindre andet er fastsat i gennemførelsesforordningen,
  midlertidigt omfattet af
  lovgivningen i en af disse medlemsstater, idet prioriteringsrækkefølgen følgende
  :

| a) | lovgivningen i den medlemsstat, hvor personen faktisk har lønnet beskæftigelse eller udøver selvstændig virksomhed, forudsat at den lønnede beskæftigelse eller den selvstændige virksomhed kun udøves i én medlemsstat |
| --- | --- |

a)

lovgivningen i den medlemsstat, hvor personen faktisk har lønnet beskæftigelse eller udøver selvstændig virksomhed, forudsat at den lønnede beskæftigelse eller den selvstændige virksomhed kun udøves i én medlemsstat

| b) | lovgivningen i bopælsstaten, hvis vedkommende udøver en del af sin beskæftigelse i denne medlemsstat, eller hvis vedkommende hverken har lønnet beskæftigelse eller udøver selvstændig virksomhed; |
| --- | --- |

b)

lovgivningen i bopælsstaten, hvis vedkommende udøver en del af sin beskæftigelse i denne medlemsstat, eller hvis vedkommende hverken har lønnet beskæftigelse eller udøver selvstændig virksomhed;

| c) | lovgivningen i den
  pågældende
  medlemsstat, hvor
  der
  første gang
  blev anmodet om anvendelse af dens lovgivning
  ,
  når den pågældende udøver sin virksomhed i to eller flere medlemsstater
  . |
| --- | --- |

c)

lovgivningen i den
  pågældende
  medlemsstat, hvor
  der
  første gang
  blev anmodet om anvendelse af dens lovgivning
  ,
  når den pågældende udøver sin virksomhed i to eller flere medlemsstater
  .

2.   I tilfælde af uenighed mellem de kompetente institutioner eller myndigheder i to eller flere medlemsstater med hensyn til, hvilken institution der skal udrede ydelserne, modtager den pågældende, som ville kunne gøre krav på ydelser, hvis en sådan uenighed ikke forelå, foreløbige ydelser efter den lovgivning, der gælder for institutionen på bopælsstedet, eller — hvis den pågældende ikke er bosat på en af de berørte medlemsstaters område — efter den lovgivning, der gælder for den institution, hvortil anmodningen først er indgivet.

3.
     
  Hvis de berørte institutioner eller myndigheder ikke når til enighed, kan sagen forelægges for Den Administrative Kommission via de kompetente myndigheder tidligst en måned efter den dato, hvor uenigheden som nævnt i stk. 1 eller 2 er opstået. Den Administrative Kommission forsøger at forlige synspunkterne inden for seks måneder efter, at den har fået forelagt sagen.

4.   Hvis det fastslås, at den gældende lovgivning ikke er den lovgivning, der gælder i den medlemsstat, hvor den midlertidige optagelse i en forsikringsordning har fundet sted, eller at den institution, der har
  tilkendt
  de foreløbige ydelser, ikke var den kompetente institution, anses den institution, der fastslås som kompetent, for at være kompetent
  med tilbagevirkende kraft, som om der ikke havde været nogen uenighed, senest
  fra den dato, hvor den midlertidige optagelse begyndte, eller fra den første foreløbige
  tilkendelse
  af de pågældende ydelser.

5.   Om nødvendigt regulerer den kompetente institution den pågældende persons økonomiske situation med hensyn til
  foreløbigt udbetalte kontantbidrag
  og -ydelser efter bestemmelserne i
  artikel 71-81 i gennemførelsesforordningen
  .

Foreløbige naturalydelser, der tilkendes i henhold til stk. 2, refunderes af den kompetente institution efter bestemmelserne i afsnit IV i gennemførelsesforordningen.

Artikel 7

Forpligtelse til foreløbig tilkendelse

1.   Hvis en
  person er berettiget til at modtage en ydelse eller betale bidrag efter bestemmelserne i grundforordningen, men den kompetente
  institution ikke råder over
  alle de oplysninger om situationen i en anden medlemsstat, der er nødvendige for den endelige
  beregning af
  ydelsens
  eller
  bidragets
  størrelse, tilkender
  denne institution, medmindre andet er fastsat i gennemførelsesforordningen,
  ydelsen
  efter anmodning fra den berørte person
  eller
  beregner
  bidraget på foreløbig basis
  , hvis en sådan beregning er mulig på grundlag af de oplysninger, institutionen har til sin rådighed
  .

2.   Der foretages en ny beregning af ydelsen eller bidraget, når dokumentationen er forelagt den pågældende institution.

Kapitel III

Andre almindelige bestemmelser om anvendelsen af grundforordningen

Artikel 8

Administrative ordninger aftalt af to eller flere medlemsstater

1.   Bestemmelserne i nærværende forordning erstatter bestemmelserne i ordninger vedrørende anvendelse af de overenskomster, der er omhandlet i artikel 8, stk. 1 i grundforordningen, bortset fra bestemmelserne i ordninger vedrørende overenskomster, der er anført i bilag II til grundforordningen, forudsat at bestemmelserne i de pågældende ordninger er anført i bilag I til gennemførelsesforordningen.

2.   Medlemsstaterne kan om nødvendigt indbyrdes aftale ordninger om anvendelse af de overenskomster, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i
  grundforordningen
  , forudsat at ordningerne ikke forringer
  de berørte personers
  rettigheder
  og forpligtelser og er anført i bilag I til gennemførelsesforordningen
  .

Artikel 9

Andre procedurer aftalt af institutioner

1.   To eller flere medlemsstater eller deres kompetente myndigheder ▐ kan aftale andre procedurer end dem, der er fastsat i
  gennemførelsesforordningen
  , forudsat at sådanne procedurer ikke forringer
  de berørte personers
  rettigheder
  eller forpligtelser
  .

2.   Den Administrative Kommission underrettes om således indgåede aftaler, og de anføres i bilag I til nærværende forordning.

Artikel 10

Forbud mod dobbeltydelser

Når de ydelser, der kan kræves udbetalt efter lovgivningen i to eller flere medlemsstater, samtidig nedsættes, stilles i bero eller bortfalder, divideres de ydelsesbeløb, som ikke udbetales ved en streng anvendelse af den i berørte medlemsstaters lovgivning fastsatte bestemmelser om nedsættelse, midlertidig inddragelse eller bortfald af ydelser, med det antal ydelser, som skal nedsættes, stilles i bero eller bortfalde.

Artikel 11

Elementer til brug ved fastsættelse af bopæl

1.   
  Hvis der er uenighed
  mellem institutioner i
  to eller
  flere medlemsstater
  om fastsættelse
  af bopælen for en person, der er omfattet af
  grundforordningen
  , fastsætter de pågældende institutioner efter fælles overenskomst, hvor den pågældende persons interessecenter er,
  på grundlag af en samlet vurdering af alle tilgængelige og relevante oplysninger om relevante forhold, der i givet fald bl.a. kan omfatte
  :

| a) | varigheden og kontinuiteten af personens tilstedeværelse på de berørte medlemsstaters områder |
| --- | --- |

a)

varigheden og kontinuiteten af personens tilstedeværelse på de berørte medlemsstaters områder

| b) | den pågældendes situation, herunder:










  i) | arten af og forholdene i forbindelse med den virksomhed, der udøves, navnlig det sted, hvor denne form for virksomhed sædvanligvis udøves, virksomhedens faste karakter og en arbejdskontrakts varighed |
| --- | --- | --- |

b)

den pågældendes situation, herunder:

i)

arten af og forholdene i forbindelse med den virksomhed, der udøves, navnlig det sted, hvor denne form for virksomhed sædvanligvis udøves, virksomhedens faste karakter og en arbejdskontrakts varighed

| ii) | vedkommendes
  familiemæssige situation ▐ og familiemæssige bånd |
| --- | --- |

ii)

vedkommendes
  familiemæssige situation ▐ og familiemæssige bånd

| iii) | udøvelsen af ikke-indtægtsgivende virksomhed |
| --- | --- |

iii)

udøvelsen af ikke-indtægtsgivende virksomhed

| iv) | når det drejer sig om studerende, deres indtægtskilde |
| --- | --- |

iv)

når det drejer sig om studerende, deres indtægtskilde

| v) | vedkommendes boligsituation, især dens faste karakter |
| --- | --- |

v)

vedkommendes boligsituation, især dens faste karakter

| vi) | den medlemsstat, hvor den pågældende
  anses for at have skattemæssig bopæl
  . |
| --- | --- |

vi)

den medlemsstat, hvor den pågældende
  anses for at have skattemæssig bopæl
  .

2.   Hvis de berørte institutioner ikke kan nå til enighed ved anvendelse af
  de forskellige kriterier baseret på relevante oplysninger, jf.
  stk. 1, anses den pågældende persons ønske
  , der fremgår af sagens oplysninger og omstændigheder, bl.a. årsagerne til, at den pågældende er flyttet
  , som afgørende ved fastsættelsen af vedkommendes
  faktiske
  bopælssted.

Artikel 12

Sammenlægning af perioder

1.   Ved anvendelsen af artikel 6 i
  grundforordningen
  henvender den kompetente institution sig til
  institutionerne
  i den medlemsstat, hvis lovgivning
  den pågældende person også har været
  undergivet, for at fastlægge

  alle de perioder
  , der er tilbagelagt efter den lovgivning.

2.   Forsikrings- eller
  beskæftigelsesperioder, perioder med selvstændig virksomhed eller
  bopælsperioder, der er tilbagelagt efter en medlemsstats lovgivning, lægges til sådanne perioder, der er tilbagelagt efter enhver anden medlemsstats lovgivning, for så vidt det er nødvendigt
  ved anvendelsen af artikel 6 i grundforordningen
  , forudsat at disse perioder ikke helt eller delvis falder sammen.

3.   Når en forsikrings- eller bopælsperiode, der er tilbagelagt efter en medlemsstats lovgivning om en tvungen forsikring, falder sammen med en forsikringsperiode, der er tilbagelagt efter en anden medlemsstats lovgivning om en frivillig forsikring eller en frivillig fortsat forsikring, medregnes alene den periode, som er tilbagelagt efter den tvungne forsikring.

4.   Når en efter en medlemsstats lovgivning tilbagelagt forsikrings- eller bopælsperiode, der ikke er en ligestillet periode, falder sammen med en efter en anden medlemsstats lovgivning ligestillet periode, medregnes alene den periode, som ikke er en ligestillet periode.

5.   Enhver efter lovgivningen i to eller flere medlemsstater ligestillet periode skal alene medregnes af institutionen i den medlemsstat, af hvis lovgivning forsikringstageren senest har været tvungent forsikret forud for den nævnte periode. Har forsikringstageren ikke været tvungent forsikret efter lovgivningen i en medlemsstat forud for den nævnte periode, medregnes denne af institutionen i den medlemsstat, i hvilken han første gang efter den nævnte periode har været tvungent forsikret.

6.   Hvis det tidsrum, i hvilket visse forsikrings- eller bopælsperioder er tilbagelagt efter en medlemsstats lovgivning, ikke kan fastslås med bestemthed, antages det, at disse perioder ikke falder sammen med forsikrings- eller bopælsperioder, der er tilbagelagt efter en anden medlemsstats lovgivning, og de skal
  , hvis det er fordelagtigt for den pågældende,
  medregnes ved sammenlægning af perioder, for så vidt de kan komme i betragtning i dette øjemed.

7.
     
  Når forsikrings- eller bopælsperioder ikke medregnes i henhold til denne artikel, fordi andre perioder, der ikke giver ret til den pågældende ydelse, har forrang, mister de perioder, der ikke medregnes, ikke deres virkning i henhold til national lovgivning, for så vidt angår erhvervelse, bevarelse eller generhvervelse af ret til ydelser.

Artikel 13

Regler for omregning af forsikringsperioder

Hvor forsikringsperioder, der er tilbagelagt efter en medlemsstats lovgivning, udtrykkes i andre tidsenheder end dem, der anvendes i en anden medlemsstats lovgivning, sker den for sammenlægningen nødvendige omregning efter følgende regler:

| a) | en dag er lig med otte timer og omvendt |
| --- | --- |

a)

en dag er lig med otte timer og omvendt

| b) | fem dage er lig med en uge og omvendt |
| --- | --- |

b)

fem dage er lig med en uge og omvendt

| c) | 22 dage er lig med en måned og omvendt |
| --- | --- |

c)

22 dage er lig med en måned og omvendt

| d) | tre måneder eller 13 uger eller 66 dage er lig med et kvartal og omvendt |
| --- | --- |

d)

tre måneder eller 13 uger eller 66 dage er lig med et kvartal og omvendt

| e) | ved omregning af uger til måneder og omvendt uger og måneder omregnes til dage |
| --- | --- |

e)

ved omregning af uger til måneder og omvendt uger og måneder omregnes til dage

| f) | anvendelsen af litra a)-e) kan ikke medføre, at der for samtlige de i et kalenderår tilbagelagte forsikringsperioder medregnes et tidsrum, der i alt overstiger 264 dage eller 52 uger eller tolv måneder eller fire kvartaler. |
| --- | --- |

f)

anvendelsen af litra a)-e) kan ikke medføre, at der for samtlige de i et kalenderår tilbagelagte forsikringsperioder medregnes et tidsrum, der i alt overstiger 264 dage eller 52 uger eller tolv måneder eller fire kvartaler.

Hvis forsikringsperioder, der er tilbagelagt efter en medlemsstats lovgivning, udtrykkes i måneder, anses de dage, der i henhold til de i stk. 1 anførte omregningsregler svarer til en brøkdel af en måned, for en hel måned.

AFSNIT II

FASTLÆGGELSE AF, HVILKEN LOCGIVNING DER SKAL ANVENDES

Artikel 14

Uddybning af artikel 12 og 13 i grundforordningen

1.
     
  Ved anvendelsen af artikel 12, stk. 1, i grundforordningen er en »person, der har lønnet beskæftigelse i en medlemsstat for en arbejdsgiver, som af denne arbejdsgiver udsendes i en anden medlemsstat« en person, som ansættes med henblik på at blive udsendt til en anden medlemsstat, forudsat at den pågældende person umiddelbart inden ansættelsens påbegyndelse allerede er omfattet af lovgivningen i den medlemsstat, hvori arbejdsgiveren er etableret.

2.
     
  Ved anvendelsen af artikel 12, stk. 1, i grundforordningen henviser udtrykket »som normalt udøver sin virksomhed i denne medlemsstat« til en arbejdsgiver, der normalt udøver omfattende aktiviteter, der ikke blot er intern forvaltning, i etableringsmedlemsstaten under hensyntagen til alle de kriterier, der karakteriserer de aktiviteter, der udøves af den pågældende virksomhed. De relevante kriterier skal afpasses efter hver enkelt arbejdsgivers særlige karakteristika og det reelle indhold af den virksomhed, der udøves.

3.
     
  Ved anvendelsen af artikel 12, stk. 2, i grundforordningen forstås ved »en person, der normalt udøver selvstændig virksomhed« en person, der sædvanligvis udøver virksomhed på den medlemsstats område, hvor vedkommende er etableret. Den pågældende skal navnlig have udøvet sin virksomhed i nogen tid forud for den dato, hvor vedkommende ønsker at drage fordel af bestemmelserne i denne artikel, og under en midlertidig virksomhed i en anden medlemsstat skal vedkommende fortsat opretholde de fornødne midler til at udøve sin virksomhed i den medlemsstat, hvor vedkommende er etableret, så virksomheden kan fortsættes, når vedkommende vender tilbage.

4.   Ved anvendelsen af artikel 12, stk. 2, i grundforordningen er kriteriet for at fastslå, om den aktivitet, en selvstændig erhvervsdrivende skal udøve i en anden medlemsstat, er en »lignende« aktivitet i forhold til den normalt udøvede selvstændige virksomhed, aktivitetens reelle indhold og ikke det, at den evt. af den anden medlemsstat betegnes som lønnet beskæftigelse eller selvstændig virksomhed.

5.   
  Ved anvendelsen af artikel 13, stk. 1, i grundforordningen er en person, der »normalt har lønnet beskæftigelse i to eller flere medlemsstater«, navnlig en person,

| a) | der opretholder en virksomhed i en medlemsstat og samtidig udøver en anden, særskilt virksomhed i en eller flere andre medlemsstater, uanset denne anden virksomheds varighed eller art |
| --- | --- |

a)

der opretholder en virksomhed i en medlemsstat og samtidig udøver en anden, særskilt virksomhed i en eller flere andre medlemsstater, uanset denne anden virksomheds varighed eller art

| b) | der til stadighed skiftevis udøver virksomhed, bortset fra virksomhed af marginalt omfang, i to eller flere medlemsstater, uanset hvor ofte eller hvor regelmæssigt eller uregelmæssigt der skiftes mellem dem. |
| --- | --- |

b)

der til stadighed skiftevis udøver virksomhed, bortset fra virksomhed af marginalt omfang, i to eller flere medlemsstater, uanset hvor ofte eller hvor regelmæssigt eller uregelmæssigt der skiftes mellem dem.

6.
     
  Ved anvendelsen af artikel 13, stk. 2, i grundforordningen er en person, der »normalt udøver selvstændig virksomhed i to eller flere medlemsstater«, navnlig en person, der samtidig eller skiftevis udøver en eller flere særskilte former for selvstændig virksomhed, uanset denne virksomheds art, i to eller flere medlemsstater.

7.
     
  For at kunne sondre mellem virksomhed, der udøves i henhold til stk. 5 og 6, og situationer, der er beskrevet i artikel 12, stk. 1 og 2, i grundforordningen, er varigheden af den virksomhed, der udøves i en eller flere andre medlemsstater, afgørende (uanset om den er af varig eller af ad hoc eller midlertidig karakter). Med dette formål for øje gennemføres en samlet vurdering af alle relevante forhold, herunder navnlig, når det drejer sig om en arbejdstager, arbejdsstedet, således som det er fastsat i arbejdskontrakten.

8.   Ved anvendelsen af artikel 13, stk. 1 og 2, i
  grundforordningen
  udøves »en væsentlig del af beskæftigelsen/virksomheden« i en medlemsstat, når en kvantitativt stor del af alle arbejdstagerens eller den selvstændige erhvervsdrivendes aktiviteter udøves i den pågældende medlemsstat, uden at det nødvendigvis drejer sig om hovedparten af aktiviteterne.

Når det skal afgøres, om en væsentlig del af aktiviteten udøves i en medlemsstat, tages følgende vejledende liste over kriterier i betragtning:

| a) | ved lønnet beskæftigelse arbejdstid og/eller løn og |
| --- | --- |

a)

ved lønnet beskæftigelse arbejdstid og/eller løn og

| b) | ved selvstændig virksomhed
  omsætning, arbejdstid,
  antallet af leverede tjenesteydelser og/eller
  indtægt. |
| --- | --- |

b)

ved selvstændig virksomhed
  omsætning, arbejdstid,
  antallet af leverede tjenesteydelser og/eller
  indtægt.

I forbindelse med en samlet vurdering anses en væsentlig del af den samlede aktivitet for ikke at være udøvet i den pågældende medlemsstat, når mindre end 25 % af ovennævnte kriterier er opfyldt.

9.   Ved anvendelsen af artikel 13, stk. 2, litra b), i grundforordningen fastlægges en selvstændig erhvervsdrivendes »interessecenter«, ved at samtlige elementer i vedkommendes erhvervsmæssige virksomhed tages i betragtning, herunder placeringen af det sted, hvorfra den pågældende person udøver sin virksomhed, den sædvanlige karakter eller varigheden af virksomheden, en medlemsstat, hvor den pågældende er skattepligtig af hele sin indkomst uanset kilden, og den pågældendes ønsker, således som de fremgår af omstændighederne.

10.
     
  Når det skal afgøres, hvilken lovgivning der finder anvendelse i henhold til stk. 8 og 9, tager de berørte institutioner den forventede situation i de næstfølgende 12 kalendermåneder i betragtning.

11.   Hvis en person har lønnet beskæftigelse i en medlemsstat i to eller flere medlemsstater for en arbejdsgiver, der er etableret uden for Unionens område, og hvis den pågældende er bosat i en medlemsstat uden at udøve væsentlig aktivitet der, er vedkommende omfattet af lovgivningen i bopælsmedlemsstaten.

Artikel 15

Procedurer for anvendelsen af artikel 11, stk. 3, litra b) og d), artikel 11, stk. 4, og artikel 12 i grundforordningen (formidling af oplysninger til den berørte institution)

1.
     
  Hvis en person udøver sin aktivitet i en anden medlemsstat end den kompetente medlemsstat i henhold til afsnit II i grundforordningen, underretter arbejdsgiveren eller den berørte person, hvis det drejer sig om en person, der ikke har lønnet beskæftigelse, den kompetente institution i den medlemsstat, hvis lovgivning finder anvendelse, om muligt på forhånd, jf. dog artikel 16 i gennemførelsesforordningen. Denne institution stiller omgående oplysninger om, hvilken lovgivning der finder anvendelse på den berørte person i henhold til artikel 11, stk. 3, litra b), eller artikel 12 i grundforordningen, til rådighed for den institution, der er udpeget af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor aktiviteten udøves.

2.
     
  Bestemmelserne i stk. 1 finder tilsvarende anvendelse på personer, der er omfattet af artikel 11, stk. 3, litra d), i grundforordningen.

3.
     
  En arbejdsgiver i henhold til artikel 11, stk. 4, i grundforordningen, som har en arbejdstager ansat om bord på et skib, der fører en anden medlemsstats flag, skal underrette den kompetente institution i den medlemsstat, hvis lovgivning finder anvendelse, om muligt på forhånd. Denne institution stiller omgående oplysninger om, hvilken lovgivning der finder anvendelse på den pågældende person i henhold til artikel 11, stk. 4, i grundforordningen, til rådighed for den institution, der er udpeget af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvis flag føres af skibet, hvor arbejdstageren skal udøve sin aktivitet.

Artikel 16

Procedure ved anvendelsen af artikel 13 i grundforordningen

1.   En person, der udøver aktiviteter i to eller flere medlemsstater, underretter den ║ institution, der er udpeget af den kompetente myndighed i bopælsmedlemsstaten, hvor vedkommende er bosat, herom. Den pågældende institution sender denne oplysning til den udpegede institution i den medlemsstat, hvor aktiviteten udøves.

2.   
  Den institution, der er udpeget af den kompetente myndighed i bopælsmedlemsstaten,
  fastlægger
  omgående
  , hvilken lovgivning den pågældende skal være omfattet af, under hensyntagen til
  artikel 13 i grundforordningen og artikel 14 i gennemførelsesforordningen. Denne beslutning er først midlertidig. Institutionen underretter de institutioner, der er udpeget af de kompetente myndigheder, i de enkelte medlemsstater, hvor en aktivitet udøves, om den midlertidige beslutning
  .

3.   
  Den midlertidige
  fastlæggelse af, hvilken lovgivning der skal anvendes,
  jf. stk. 2
  , skal
  gøres endelig
  senest
  to måneder
  efter, at den udpegede institution,
  i de medlemsstater, hvor aktiviteten udføres, er blevet underrettet om den midlertidige fastlæggelse, medmindre det allerede er endeligt fastlagt i henhold til stk. 4, hvilken lovgivning der skal anvendes, eller mindst en af de pågældende institutioner inden udgangen af tomånedersperioden meddeler den institution, der er udpeget af den kompetente myndighed i bopælsmedlemsstaten, at den endnu ikke kan godkende fastlæggelsen eller er uenig i den
  . ▐

4.
     
  Såfremt der på grund af uenighed om, hvilken lovgivning der skal anvendes, må optages kontakter mellem institutionerne eller myndighederne i to eller flere medlemsstater efter anmodning fra en eller flere af de institutioner, der er udpeget af de kompetente myndigheder i de berørte medlemsstater, eller fra de kompetente myndigheder selv, fastlægges det ved fælles overenskomst, hvilken lovgivning der skal finde anvendelse på den pågældende, under hensyntagen til bestemmelserne i artikel 13 i grundforordningen og de relevante bestemmelser i artikel 14 i gennemførelsesforordningen.

Er der uenighed mellem de berørte institutioner eller kompetente myndigheder, søger disse at nå til enighed i overensstemmelse med ovennævnte betingelser, og bestemmelserne i artikel 6 i gennemførelsesforordningen finder anvendelse.

5.
     
  Den kompetente institution i den medlemsstat, hvis lovgivning skal anvendes midlertidigt eller endeligt, underretter omgående den pågældende person herom.

6.
     
  Hvis den pågældende undlader at afgive de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, finder bestemmelserne i denne artikel anvendelse på initiativ af den institution, der er udpeget af den kompetente myndighed i bopælsmedlemsstaten, så snart denne institution har fået underretning om den pågældendes situation, eventuelt via en anden berørt institution.

Artikel 17

Procedure ved anvendelsen af artikel 15 i grundforordningen

En hjælpeansat benytter sin ret til at vælge, jf. artikel 15 i grundforordningen, ved ansættelseskontraktens oprettelse. Den myndighed, der er beføjet til at indgå denne kontrakt, underretter den udpegede institution i den medlemsstat, hvis lovgivning den hjælpeansatte har valgt at være omfattet af.

Artikel 18

Procedure ved anvendelsen af artikel 16, stk. 1, i grundforordningen

En anmodning fra arbejdsgiveren eller fra den berørte person om en undtagelse fra artikel 11-15 i grundforordningen forelægges, om muligt på forhånd, den kompetente myndighed eller det organ, som den nævnte myndighed har udpeget, i den medlemsstat, hvis lovgivning arbejdsgiveren eller den pågældende kræver anvendt.

Artikel 19

Underretning af berørte personer og arbejdsgivere

1.   Den kompetente institution i den medlemsstat, hvis lovgivning skal anvendes
  i henhold til afsnit II i grundforordningen
  , underretter den berørte person og, hvis det er relevant, dennes arbejdsgiver(e) om de forpligtelser, der følger af den pågældende lovgivning. Den pågældende institution yder den fornødne bistand til at overholde de formaliteter, der foreskrives af den pågældende lovgivning.

2.   ▐ Den kompetente institution i den medlemsstat, hvis lovgivning skal anvendes i medfør af en bestemmelse i afsnit II i grundforordningen,
  underretter ved hjælp af en eklæring om anvendelig lovgivning den berørte person om,
  at den pågældende lovgivning finder anvendelse med angivelse af evt. slutdato og betingelser.
  Erklæringen skal indeholde de lønoplysninger, som arbejdsgiveren har givet.

Artikel 20

Samarbejde mellem institutioner

1.   De
  relevante
  institutioner fremsender til den kompetente institution i den medlemsstat, hvis lovgivning finder anvendelse på en person
  i henhold til afsnit II i grundforordningen
  , de nødvendige oplysninger til fastsættelse af
  den dato, fra hvilken denne lovgivning finder anvendelse, og de
  bidrag, som den pågældende og dennes arbejdsgiver har pligt til at indbetale i henhold til denne lovgivning.

2.   Den kompetente institution i den medlemsstat, hvis lovgivning finder anvendelse, underretter institutionen i den medlemsstat, hvis lovgivning den pågældende sidst har været omfattet af, med angivelse af, fra hvilken dato denne lovgivning finder anvendelse.

Artikel 21

Arbejdsgiverens forpligtelser

1.   En ║ arbejdsgiver
  , der har sit hjemsted eller forretningssted uden for den kompetente medlemsstat
  , skal overholde de forpligtelser, der er foreskrevet i den lovgivning, den pågældende arbejdstager er omfattet af, bl.a. pligten til at betale de bidrag, den pågældende lovgivning foreskriver
  , som om han havde sit hjemsted eller forretningssted i den kompetente medlemsstat
  .

2.   En arbejdsgiver, der ikke har noget forretningssted i den medlemsstat, hvis lovgivning finder anvendelse, kan aftale med en arbejdstager, at denne på arbejdsgiverens regning opfylder de forpligtelser, der påhviler arbejdsgiveren med hensyn til betaling af bidrag,
  uden at dette berører arbejdsgiverens underliggende forpligtelser
  . Arbejdsgiveren skal
  sende
  en sådan aftale
  til
  den kompetente institution i den pågældende medlemsstat.

AFSNIT III

SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR DE FORSKELLIGE KATEGORIER AF YDELSER

Kapitel I

Ydelser ved sygdom og moderskab og dermed ligestillede ydelser ved faderskab

Artikel 22

Almindelige gennemførelsesbestemmelser

1.   De kompetente myndigheder
  eller institutioner
  sikrer, at forsikringstagerne
  får alle nødvendige oplysninger
  om procedurerne og betingelserne for
  udredning af
  naturalydelser, når ydelserne modtages i en anden medlemsstat end den medlemsstat, hvor den kompetente institution er beliggende ▐.

2.   Artikel 25 og 26 i gennemførelsesforordningen berører ikke anvendelsen af en medlemsstats nationale bestemmelser, som muliggør en overtagelse af de økonomiske udgifter til naturalydelser i situationer som omhandlet i stk. 1, der er gunstigere, end det ville være tilfældet ved anvendelsen af grundforordningen.

3.   To eller flere medlemsstater eller deres kompetente myndigheder kan aftale andre procedurer og bestemmelser vedrørende anvendelsen af artikel 25, 26 og 27i gennemførelsesforordningen. Aftaler, der indgås i sådant øjemed, må dog ikke have negative konsekvenser for betingelserne for og størrelsen af de overtagne udgifter til naturalydelser til de pågældende personer i forhold til, hvad der ville gælde ved anvendelsen af denne forordning. Den Administrative Kommission underrettes om sådanne aftaler.

4.   
  Uanset artikel 5, litra a), i grundforordningen kan en medlemsstat kun blive ansvarlig for udgifterne til ydelser i overensstemmelse med artikel 22 i grundforordningen, hvis forsikringstageren har ansøgt om pension i henhold til denne medlemsstats lovgivning, eller hvis den pågældende i overensstemmelse med artikel 23-30 i grundforordningen modtager
  pension
  i henhold til
  denne medlemsstats
  lovgivning.

Artikel 23

Bestemmelser om, hvilken ordning der skal finde anvendelse i tilfælde, hvor der er flere ordninger i bopæls– eller opholdsmedlemsstaten

Såfremt lovgivningen på opholds– eller bopælsstedet omfatter flere forsikringsordninger for sygdom, moderskab eller faderskab, er det lovgivningen vedrørende den almindelige ordning for arbejdstagere, der skal finde anvendelse i forbindelse med artikel 17, artikel 19, stk. 1, og artikel 20, 22, 24, 26 og 27 i grundforordningen.

Artikel 24

Bopæl i en anden medlemsstat end den kompetente medlemsstat

1.   Ved anvendelsen af artikel 17 i grundforordningen skal forsikringstageren eller dennes familiemedlemmer lade sig registrere hos bopælsstedets institution ved at forelægge et dokument, der attesterer, at vedkommende har ret til naturalydelser, der dækkes af den kompetente medlemsstat.

Dette dokument udstedes af den kompetente institution, eventuelt på grundlag af oplysninger fra arbejdsgiveren. Hvis forsikringstageren eller dennes familiemedlemmer ikke forelægger det nævnte dokument, retter bopælsstedets institution henvendelse til den kompetente institution for at fremskaffe de fornødne oplysninger.

2.   
  Det i stk. 1 omhandlede dokument forbliver gyldigt, indtil den kompetente institution underretter bopælsstedets institution om, at det er annulleret.

Bopælsstedets institution underretter den kompetente institution om enhver registrering ║ i henhold til ║ stk. 1
  og om enhver ændring eller annullering af denne registrering
  .

3.   Denne artikel finder tilsvarende anvendelse på personer, der er omhandlet af artikel 22, 24, 25 og 26 i grundforordningen.

Artikel 25

Ophold i en anden medlemsstat end den kompetente medlemsstat

1.   Ved anvendelsen af artikel 19 i
  grundforordningen forelægger
  forsikringstageren et
  dokument, der er udstedt af dennes
  kompetente institution
  , og som
  attesterer, at vedkommende har ret til naturalydelser
  , for behandleren i opholdsmedlemsstaten. Hvis forsikringstageren ikke er i besiddelse af et sådant dokument, retter opholdsstedets institution efter anmodning, eller hvis det i øvrigt er nødvendigt, henvendelse til den kompetente institution for at fremskaffe dokumentet.

▐

2.   
  Dokumentet attesterer, at
  forsikringstageren
  har ret til naturalydelser på betingelserne i artikel 19 i grundforordningen på samme vilkår som personer, der er forsikret i henhold til
  opholdsmedlemsstatens
  lovgivning
  .

▐

3.   De naturalydelser, der er omhandlet i
  grundforordningens
  artikel 19, stk. 1, omfatter naturalydelser, der
  tilkendes
  i opholdsmedlemsstaten i henhold til dennes lovgivning
  , og som bliver nødvendige af lægelige grunde for at forhindre, at
  forsikringstageren ikke, inden opholdets planlagte ophør,
  skal være tvunget
  til at tage tilbage til
  den kompetente medlemsstat
  for dér at modtage den behandling,
  som vedkommende har behov for
  .

▐

4.   Hvis forsikringstageren reelt
  helt eller delvis
  har afholdt udgifterne til naturalydelser, der er udredt i henhold til artikel 19 i
  grundforordningen, og hvis den lovgivning, der anvendes af opholdsstedets institution, giver en forsikringstager adgang til refusion af disse udgifte
  r,
  kan
  vedkommende sende sin refusionsanmodning til opholdsstedets institution
  I dette tilfælde
  refunderer denne institution direkte forsikringstageren det beløb, der svarer til udgifterne til ydelserne inden for lofterne og
  refusionssatsbestemmelserne
  i den pågældende lovgivning.

5.   Hvis der ikke er anmodet om
  udgiftsrefusion
  direkte fra opholdsstedets institution, får den pågældende refunderet de afholdte
  udgifter
  af den kompetente institution
  i overensstemmelse med
  de refusionssatser, der
  administreres
  af opholdsstedets institution
  , eller de beløb, som opholdstedets institution ville have fået refunderet, hvis artikel 61 i gennemførelsesforordningen havde fundet anvendelse i det pågældende tilfælde
  .

Opholdsstedets institution skal efter anmodning underrette den kompetente institution om disse satser
  eller beløb
  . ▐

6.   Uanset
  stk. 5
  ▐ kan den kompetente institution refundere de udgifter
  , der er afholdt inden for lofterne og takstbestemmelserne i den pågældende lovgivning
  , forudsat at forsikringstageren har givet sit samtykke til, at denne bestemmelse anvendes ▐.

7.
     
  Refusionen til forsikringstageren må under ingen omstændigheder overstige de faktisk afholdte udgifter.

8.   Hvor det drejer sig om større udgifter, kan den kompetente institution yde forsikringstageren et passende forskud, så snart vedkommende har indgivet refusionsanmodningen til nævnte institution.

9.
     
  Stk. 1-8 finder tilsvarende anvendelse på en forsikringstagers familiemedlemmer.

Artikel 26

Planlagte behandlinger

1.   
  Ved anvendelsen af artikel 20, stk. 1, i grundforordningen forelægger forsikringstageren et dokument udstedt af den kompetente institution til opholdsstedets institution. Ved anvendelsen af denne artikel er den kompetente institution den institution, som afholder udgifterne ved den planlagte behandling. I de tilfælde, der er nævnt i artikel 20, stk. 4, og artikel 27, stk. 5, i grundforordningen, hvor de naturalydelser, der tilkendes i bopælsmedlemsstaten, refunderes som faste beløb,
  anses
  bopælsstedets institution
  for at være den kompetente institution.

2.   
  Hvis en forsikringstager
  ikke er bosat i den kompetente medlemsstat,
  anmoder den pågældende også om
  tilladelsen fra bopælsstedets institution,
  som straks fremsender den til den kompetente institution
  .

I dette tilfælde attesterer bopælsstedets institution, at betingelserne i artikel 20, stk. 2, andet punktum, i grundforordningen er opfyldt i bopælsmedlemsstaten.

Den kompetente institution kan kun nægte tilladelse, hvis betingelserne i artikel 20, stk. 2, andet punktum, i grundforordningen ikke er opfyldt i forsikringstagerens bopælsmedlemsstat ifølge en vurdering foretaget af bopælsstedets institution, eller hvis den samme behandling kan gives i selve den kompetente medlemsstat inden for en frist, der er lægeligt forsvarlig under hensyn til den pågældendes aktuelle helbredstilstand og prognose
  .

Den kompetente institution underretter bopælsmedlemsstatens institution om sin beslutning.

Hvis der ikke er svaret inden for femten kalenderdage at regne fra afsendelsesdatoen, anses tilladelsen for at være givet af den kompetente institution.

▐

3.   
  Hvis en forsikringstager, der ikke er bosiddende i den kompetente medlemsstat, har akut behov for
  behandling af livsnødvendig karakter
  , kan forhåndstilladelsen ikke nægtes, jf. artikel 20, stk. 2, andet punktum, i grundforordningen. I sådanne tilfælde
  gives forhåndstilladelsen af bopælsstedets institution på vegne af den kompetente institution, der straks underrettes af bopælsmedlemsstatens institution.

Den kompetente institution skal godtage de konklusioner og behandlingsmuligheder i forbindelse med nødvendigheden af en
  akut
  behandling af livsnødvendig karakter, som er opstillet af læger, der er godkendt af den institution på bopælsstedet, der giver tilladelsen.

4.
     
  Den kompetente institution bevarer retten til når som helst under proceduren for bevilling af forhåndstilladelse at lade forsikringstageren undersøge af en af den kompetente institution udpeget læge i opholds- eller bopælsmedlemsstaten.

5.   ▐ Opholdsstedets institution
  underretter uden dermed at foregribe en afgørelse om tilladelse den kompetente
  institution,
  hvis
  det viser sig,
  at det
  lægeligt
  set er hensigtsmæssigt
  at supplere
  den behandling, der er omfattet af den eksisterende tilladelse
  .

6.
     
  Artikel 25, stk. 5 og 6, i gennemførelsesforordningen finder tilsvarende anvendelse, uden at det berører stk. 7
  .

7.   
  Hvis forsikringstageren rent faktisk helt eller delvis har afholdt udgifterne eller en del af udgifterne til den tilladte lægebehandling selv, og det udgiftsbeløb, som den kompetente institution har pligt til at refundere opholdsstedets institution eller forsikringstageren i overensstemmelse med stk. 6, (de faktiske omkostninger), er lavere end det udgiftsbeløb, som den skulle påtage sig for samme behandling i den kompetente medlemsstat (de fiktive udgifter), refunderer den kompetente institution på forsikringstagerens anmodning de udgifter til behandling, som forsikringstageren har afholdt, indtil det beløb, med hvilket de fiktive udgifter overstiger de faktiske udgifter. Refusionsbeløbet må dog ikke overstige udgifter, som forsikringstageren faktisk har afholdt, og kan tage hensyn til det beløb, som forsikringstageren skulle have betalt, hvis behandlingen var ydet i den kompetente medlemsstat.

8.   ▐ Rejse- og opholdsudgifter, der ikke kan adskilles fra behandlingen
  af forsikringstageren
  ,
  overtages af denne
  institution for den pågældende ▐
  og om nødvendigt for en person, der skal ledsage den pågældende, når der er givet tilladelse til behandling i en anden medlemsstat. Hvis den forsikrede person er handicappet, anses rejse og ophold for en ledsagende person for at være nødvendig.

9.   Stk. 1-8 finder tilsvarende anvendelse på en forsikringstagers familiemedlemmer.

Artikel 27

Kontantydelser i forbindelse med uarbejdsdygtighed ved ophold eller bopæl i en anden medlemsstat end den kompetente medlemsstat

1.   
  Hvis den kompetente medlemsstats lovgivning indeholder et krav om, at forsikringstageren fremlægger en erklæring
  for at kunne modtage kontantydelser i forbindelse med uarbejdsdygtighed, jf. artikel 21, stk. 1, i
  grundforordningen
  , anmoder forsikringstageren den læge i bopælsmedlemsstaten, der har konstateret vedkommendes helbredstilstand, om at attestere, at vedkommende er uarbejdsdygtig
  , og angive den sandsynlige varighed
  .

2.   Forsikringstageren forelægger
  erklæringen
  for den kompetente institution
  inden for den frist, der er fastsat i lovgivningen i den kompetente medlemsstat
  . ▐

3.
     
  Hvor de behandlende læger i bopælsmedlemsstaten ikke udsteder erklæringer om uarbejdsdygtighed, og hvis sådanne erklæringer måtte være påkrævet i den kompetente medlemsstats lovgivning, retter den pågældende person direkte henvendelse til bopælsstedets institution. Denne institution foranlediger straks den pågældende undersøgt af en læge til vurdering af vedkommendes uarbejdsdygtighed, hvorefter den i stk. 1 omhandlede erklæring udstedes. Denne erklæring sendes straks til den kompetente institution.

4.   Forelæggelsen af dokumentet, jf. stk. 1
  , 2
  og
  3
  , fritager ikke forsikringstageren for at overholde forpligtelserne i henhold til den lovgivning, der finder anvendelse, navnlig over for vedkommendes arbejdsgiver.
  Arbejdsgiveren og/eller den kompetente institution kan i givet fald kræve, at arbejdstageren følger aktiviteter, der har til formål at fremme og lette den pågældendes tilbagevenden til beskæftigelse.

▐

5.   Efter anmodning fra den kompetente institution eller i de tilfælde, der er omhandlet i stk. 3, lader bopælsstedets institution om fornødent foretage en lægeundersøgelse af forsikringstageren, som om vedkommende var forsikret i denne institution. Den kontrollerende læges erklæring, der navnlig skal indeholde oplysning om uarbejdsdygtighedens forventede varighed, sendes af bopælsstedets institution til den kompetente institution senest tre arbejdsdage efter datoen for kontrolundersøgelsen.

▐

6.
     
  Den kompetente institution bevarer retten til at kræve, at forsikringstageren bliver undersøgt af en læge, institutionen selv har udpeget.

7.   
  Med forbehold af artikel 21, stk. 1, andet punktum, i grundforordningen
  udbetaler den kompetente institution kontantydelserne direkte til den pågældende og underretter
  om nødvendigt
  bopælsstedets institution herom. ▐

8.   Ved anvendelsen af artikel 21, stk. 1, i grundforordningen betragter den kompetente institution oplysningerne i en forsikringstagers uarbejdsdygtighedserklæring, der er udfærdiget på grundlag af den behandlende læges konstatering, som gyldige, medmindre der er tale om svigagtig adfærd.

9.   Hvis den kompetente institution beslutter at afvise at udbetale kontantydelser, underretter den
  forsikringstageren
  om denne afgørelse og
  orienterer
  samtidig bopælsstedets institution herom.

10.   Stk. 1—9 finder tilsvarende anvendelse, når en forsikringstager opholder sig en anden medlemsstat end den kompetente medlemsstat.

Artikel 28

Kontantydelser ved plejebehov af ubegrænset varighed ved ophold eller bopæl i en anden medlemsstat end den kompetente medlemsstat

1.
     
  For at modtage kontantydelser i forbindelse med plejebehov af ubegrænset varighed i henhold til artikel 21, stk. 1, i grundforordningen ansøger forsikringstageren den kompetente institution herom. Den kompetente institution underretter om nødvendigt bopælsstedets institution herom.

2.
     
  Efter anmodning fra den kompetente institution undersøger bopælsstedets institution forsikringstagerens forhold med hensyn til den pågældendes behov for pleje af ubegrænset varighed. Den kompetente institution stiller alle nødvendige oplysninger til rådighed for bopælsstedets institution med henblik på en sådan undersøgelse.

3.
     
  For at fastlægge behovet for pleje af ubegrænset varighed har den kompetente institution ret til at lade forsikringstageren undersøge af en læge eller anden ekspert valgt af den kompetente institution selv.

4.
     
  Artikel 27, stk. 7, i gennemførelsesforordningen finder tilsvarende anvendelse.

5.
     
  Stk. 1-4 finder tilsvarende anvendelse, når en forsikringstager opholder sig i en anden medlemsstat end den kompetente medlemsstat.

6.
     
  Stk. 1-5 finder tilsvarende anvendelse på en forsikringstagers familiemedlemmer.

Artikel 29

Anvendelse af artikel 28 i grundforordningen

Hvis den medlemsstat, hvor den tidligere grænsearbejder sidst udøvede sin virksomhed, ikke længere er den kompetente medlemsstat, og den tidligere grænsearbejder eller et medlem af dennes familie rejser dertil for at modtage naturalydelser efter artikel 28 i grundforordningen, forelægger den tidligere grænsearbejder bopælsstedets institution et dokument udstedt af den kompetente institution.
  ▐

Artikel 30

Bidrag, der påhviler pensionister

▐

Hvis en person modtager pension fra mere end én medlemsstat, må
  de bidrag, der opkræves af
  den samlede
  pension,
  under ingen omstændigheder
  være højere end det beløb, der ville
  blive opkrævet hos
  en person med samme
  pensionsbeløb
  opnået i den
  kompetente
  medlemsstat ▐.

Artikel 31

Anvendelse af artikel 34 i grundforordningen

1.   
  Den kompetente
  institution underretter den pågældende person om
  det i grundforordningens artikel 34, indeholdte forbud mod dobbeltydelser
  ▐. Ved anvendelsen af sådanne bestemmelser bør det sikres, at en person, der ikke er bosat i den kompetente medlemsstat, har ret til en
  ydelse
  , hvis
  samlede
  størrelse
  eller værdi
  mindst
  svarer til den
  ,
  vedkommende
  kunne gøre krav på, hvis vedkommende boede i den pågældende medlemsstat.

2.
     
  Den kompetente institution underretter ligeledes bopæls- eller opholdsstedets institution om udbetaling af kontantydelser ved plejebehov af ubegrænset varighed, hvis den lovgivning, der anvendes af sidstnævnte institution, giver adgang til naturalydelser ved plejebehov af ubegrænset varighed, som er medtaget i fortegnelsen, der er nævnt i artikel 34, stk. 2, i grundforordningen.

3.
     
  Efter at have modtaget de oplysninger, der er nævnt i stk. 2, underretter bopæls- eller opholdsstedets institution straks den kompetente institution om eventuelle naturalydelser ved plejebehov af ubegrænset varighed til samme formål, som i henhold til denne medlemsstats lovgivning ydes den pågældende person, og om godtgørelsessatsen.

4.   Den Administrative Kommission træffer evt. gennemførelsesforanstaltninger til denne artikel.

Artikel 32

Særlige gennemførelsesforanstaltninger

1.   
  For de medlemsstater, der er nævnt i bilag II
  ,
  finder
  de bestemmelser i afsnit III, kapitel 1, i
  grundforordningen
  , der vedrører naturalydelser, kun anvendelse på personer, der ▐ har ret til naturalydelser efter en særlig ordning for tjenestemænd
  ,
  i
  det deri anførte omfang. En anden medlemsstats institution er ikke, blot på grund af dette, ansvarlig for at afholde omkostningerne ved de naturalydelser eller kontantydelser, som disse personer eller et medlem af deres familie modtager.

2.   Uanset stk. 1 finder artikel 23 i grundforordningen anvendelse på alle, der på samme tid modtager en pension efter en ordning for tjenestemænd i en medlemsstat, der er anført i bilag II til nærværende forordning, og en pension i henhold til en anden medlemsstats lovgivning.

3.   Den Administrative Kommission træffer de praktiske gennemførelsesforanstaltninger til stk. 1 og 2.

Kapitel II

Ydelser ved arbejdsulykker og erhvervssygdomme

Artikel 33

Ret til naturalydelser og kontantydelser ved bopæl eller ophold i en anden medlemsstat end den kompetente medlemsstat

Ved anvendelsen af artikel 36, stk. 1, i grundforordningen finder procedurerne artikel 24-27 i gennemførelsesforordningen tilsvarende anvendelse.

▐

Artikel 34

Samarbejde mellem institutioner i tilfælde af arbejdsulykke eller erhvervssygdom, der er indtruffet i en anden medlemsstat end den kompetente medlemsstat

1.   Når en arbejdsulykke indtræffer eller en erhvervssygdom første gang lægeligt konstateres i en anden medlemsstat end den kompetente medlemsstat, skal anmeldelsen af arbejdsulykken eller erhvervssygdommen foretages efter bestemmelserne i den kompetente stats lovgivning, uden at dette berører lovbestemmelser, der måtte gælde i den medlemsstat, hvor arbejdsulykken er indtruffet eller erhvervssygdommen første gang er lægeligt konstateret, og som fortsat finder anvendelse i et sådant tilfælde. Nævnte anmeldelse indgives til den kompetente institution, samtidig med at en genpart af den sendes til bopæls- eller opholdsstedets institution.

2.   Institutionen i den medlemsstat, på hvis område arbejdsulykken er indtruffet, eller erhvervssygdommen første gang er lægeligt konstateret, tilsender den kompetente institution de lægeerklæringer, der er udfærdiget i denne stat, samt alle relevante oplysninger, som den sidstnævnte institution måtte ønske at modtage.

3.   Såfremt det, hvor det drejer sig om en ulykke indtruffet på vej til eller fra arbejdet i en anden medlemsstats end den kompetente medlemsstat, er påkrævet at foretage en undersøgelse på den førstnævnte medlemsstats område, kan den kompetente institution udpege en person til at forestå denne undersøgelse, og den skal i så fald underrette myndighederne i den pågældende medlemsstat herom. Disse myndigheder yder den pågældende bistand, navnlig ved at stille en medhjælp til rådighed for vedkommende med henblik på at gennemgå rapporterne og alle øvrige dokumenter vedrørende ulykken.

4.   Efter behandlingens afslutning sendes en udførlig rapport til den kompetente institution sammen med lægeerklæringer om de varige følger af ulykken eller sygdommen, navnlig om den pågældendes aktuelle tilstand samt om, hvorvidt læsionerne er helbredt eller konsolideret. De hermed forbundne honorarer betales, alt efter omstændighederne, af bopælsstedets institution eller af opholdsstedets institution efter den sats, der gælder for den pågældende institution og til udgift for den kompetente institution.

5.   Efter anmodning fra bopælsstedets institution eller opholdsstedets institution underretter den kompetente institution den relevante institution om afgørelsen af, hvornår læsionerne er helbredt eller konsolideret samt — i givet fald — om afgørelsen vedrørende tilkendelse af rente.

Artikel 35

Bestridelse af, at ulykken eller sygdommen er arbejdsbetinget

1.   Hvis den kompetente institution i forbindelse med artikel 36, stk. 2, i grundforordningen bestrider, at lovgivningen om arbejdsulykker og erhvervssygdomme skal finde anvendelse, underretter den straks bopælsstedets institution eller opholdsstedets institution, der har udredt naturalydelserne, og disse ydelser betragtes derefter som sygeforsikringsydelser.

2.   Når der er truffet endelig afgørelse om dette spørgsmål, underretter den kompetente institution straks bopælsstedets institution eller opholdsstedets institution, der har udredt naturalydelserne. Hvis der ikke er tale om en arbejdsulykke eller erhvervssygdom, skal denne institution fortsat udrede disse naturalydelser som sygeforsikringsydelser, såfremt arbejdstageren eller den selvstændige erhvervsdrivende i øvrigt er berettiget hertil. I modsat fald betragtes de naturalydelser, som den pågældende har modtaget i henhold til sygeforsikringen, fra første gang ulykken eller sygdommen blev lægeligt konstateret, som ydelser ved arbejdsulykker og erhvervssygdomme.

Artikel 36

Procedure ved risiko for pådragelse af erhvervssygdom i flere medlemsstater

1.   I tilfælde som omhandlet i artikel 38 i grundforordningen indgives anmeldelsen af en erhvervssygdom enten til den institution, der er kompetent for erhvervssygdomme i den medlemsstat, hvor den pågældende senest har været beskæftiget ved et arbejde, der kan forårsage den pågældende sygdom, eller til bopælsstedets institution, som sender anmeldelsen til den ║ kompetente institution.

Hvis sidstnævnte institution konstaterer, at en person senest har været beskæftiget ved et arbejde, der kan forårsage den pågældende erhvervssygdom, under lovgivningen i en anden medlemsstat, sender den anmeldelsen med bilag til den tilsvarende institution i denne medlemsstat.

2.   Hvis institutionen i den medlemsstat, under hvis lovgivning en person senest har været beskæftiget ved et arbejde, der kan forårsage den pågældende erhvervssygdom, konstaterer, at den pågældende eller dennes efterladte ikke opfylder betingelserne i denne medlemsstats lovgivning, sender den nævnte institution straks anmeldelsen med samtlige bilag, herunder resultaterne af de lægelige observationer og undersøgelser, som den førstnævnte institution har ladet foretage, samt en genpart af den i andet afsnit nævnte afgørelse, til institutionen i den medlemsstat, under hvis lovgivning den pågældende tidligere har været beskæftiget ved et arbejde, der kan forårsage den pågældende erhvervssygdom.

Institutionen underretter samtidig forsikringstageren om sin afgørelse, bl.a. med angivelse af begrundelsen for afslag og med angivelse af klageadgangen og fristerne for indgivelse af klage samt datoen for sagens oversendelse til institutionen i den medlemsstat, under hvis lovgivning forsikringstageren tidligere har været beskæftiget ved et arbejde, der kan forårsage den pågældende erhvervssygdom.

3.   Det kan evt. være nødvendigt efter samme procedure at gå tilbage til den tilsvarende institution i den medlemsstat, hvor den pågældende først har været beskæftiget ved et arbejde, der kan forårsage den pågældende erhvervssygdom.

Artikel 37

Udveksling af oplysninger mellem institutioner og ydelse af forskud i tilfælde af klage over afslag på ansøgning om ydelser

1.   I tilfælde af klage over en afgørelse, hvorved der gives afslag på ansøgning om ydelser, truffet af institutionen i en af de medlemsstater, hvor en person har været beskæftiget ved et arbejde, der kan forårsage den pågældende erhvervssygdom, underretter denne institution den institution, hvortil anmeldelsen efter proceduren i artikel 36, stk. 2, i gennemførelsesforordningen er sendt, og underretter den senere om den endelige afgørelse i sagen.

2.   Såfremt der er erhvervet ret til ydelser efter den lovgivning, der finder anvendelse for den institution, hvortil anmeldelsen er sendt, udbetaler denne institution forskud med et beløb, der i givet fald fastsættes efter høring af den institution, hvis afgørelse er påklaget. Den sidstnævnte institution refunderer det ydede forskudsbeløb, hvis den som følge af klageinstansens afgørelse er forpligtet til at udrede ydelserne. Dette beløb indeholdes derefter i de ydelser, der tilkommer den pågældende, efter proceduren i artikel 71 i gennemførelsesforordningen.

Artikel 38

Forværring af en erhvervssygdom

I tilfælde som omhandlet i artikel 39 i grundforordningen meddeler ansøgeren den institution i en medlemsstat, over for hvilken vedkommende gør krav på ydelser, alle oplysninger vedrørende tidligere tilkendte ydelser i anledning af den pågældende erhvervssygdom. Denne institution kan rette henvendelse til enhver anden institution, der tidligere har været kompetent, for at fremskaffe de oplysninger, som den anser for nødvendige.

Artikel 39

Fastsættelse af invaliditetsgraden i tilfælde af en tidligere eller senere indtruffet arbejdsulykke eller erhvervssygdom

Ved anvendelsen af artikel 40, stk. 3, i grundforordningen gælder følgende: Når den tidligere eller senere uarbejdsdygtighed er forårsaget af en ulykke, der er indtruffet, mens den pågældende var omfattet af lovgivningen i en medlemsstat, der ikke foretager nogen sondring efter uarbejdsdygtighedens årsag, skal den institution, der er kompetent vedrørende den tidligere eller senere uarbejdsdygtighed, eller det organ, der er udpeget af den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat, efter anmodning fra den kompetente institution i en anden medlemsstat tilvejebringe oplysninger om invaliditetsgraden og, så vidt muligt, oplysninger, der gør det muligt at afgøre, om uarbejdsdygtigheden er en følge af en arbejdsulykke efter den lovgivning, der gælder for institutionen i den anden medlemsstat.

I så fald tager den kompetente institution i overensstemmelse med den lovgivning, der gælder for institutionen, med henblik på erhvervelse af ret til ydelser og fastsættelse af disses størrelse hensyn til den invaliditetsgrad, som disse tidligere eller senere tilfælde har medført.

Artikel 40

Indgivelse og behandling af ansøgning om renter eller tillæg

1.   For at få rente eller tillæg efter lovgivningen i en medlemsstat skal arbejdstageren, den selvstændige erhvervsdrivende eller dennes efterladte, der er bosat på en anden medlemsstats område, indgive ansøgningen enten til den kompetente institution eller til bopælsstedets institution, der sender den til den kompetente institution. Ansøgningen skal være ledsaget af den foreskrevne dokumentation og udfærdiges efter bestemmelserne i den lovgivning, som gælder for den kompetente institution

2.   Den kompetente institution underretter ansøgeren om sin afgørelse enten direkte eller gennem den kompetente stats kontaktorgan; samtidig sender den en genpart af afgørelsen til kontaktorganet i den medlemsstat, på hvis område ansøgeren er bosat.

Artikel 41

Særlige gennemførelsesforanstaltninger

De bestemmelser i afsnit III, kapitel 2, i grundforordningen, der vedrører naturalydelser, finder ikke anvendelse på personer, der udelukkende har ret til naturalydelser efter en særlig ordning for tjenestemænd i en medlemsstat, der er anført i bilag II til gennemførelsesforordningen.

Kapitel III

Ydelser ved dødsfald

Artikel 42

Ansøgning om ydelser ved dødsfald

Ved anvendelsen af artikel 42 og 43 i grundforordningen indgives en ansøgning om ydelser ved dødsfald til institutionen på det sted, hvor ansøgeren er bosat.

Kapitel IV

Ydelser ved invaliditet og alders- og efterladtepensioner

Artikel 43

Beregning af ydelsen

1.   Ved beregningen af ydelsens teoretiske og faktiske beløb efter artikel 52, stk. 1, litra b), i
  grundforordningen
  finder reglerne i artikel 12, stk. 3, 4, 5
  og 6
  , i
  gennemførelsesforordningen
  anvendelse.

2.   Hvis forsikringsperioder i henhold til en frivillig eller frivillig fortsat ordning ikke er blevet medregnet i henhold til artikel 12, stk. 3, i gennemførelsesforordningen, beregner institutionen i den medlemsstat, efter hvis lovgivning de pågældende perioder er tilbagelagt, det beløb, der svarer til perioderne ifølge bestemmelserne i den lovgivning, der gælder for den. Det faktiske beløb for ydelsen beregnet i henhold til artikel 52, stk. 1, litra b), i grundforordningen forhøjes med det beløb, der svarer til forsikringsperioderne i henhold til en frivillig eller frivillig fortsat ordning.

3.   Institutionen i hver medlemsstat beregner i henhold til den for denne institution gældende lovgivning det beløb, der svarer til forsikringsperioder tilbagelagt efter en frivillig eller frivillig fortsat ordning, som i henhold til artikel 53, stk. 3, litra c), i grundforordningen ikke er undergivet reglerne om bortfald, nedsættelse eller midlertidig inddragelse af ydelser i en anden medlemsstat.

Hvis den lovgivning, den kompetente institution anvender, ikke giver mulighed for at fastsætte dette beløb direkte, fordi der i den pågældende lovgivning tildeles forskellige værdier for forsikringsperioder, kan der fastsættes et teoretisk beløb. Den Administrative Kommission fastlægger reglerne for fastsættelse af det teoretiske beløb.

▐

Artikel 44

Medregning af børneforsørgelsesperioder

1.
     
  I denne artikel forstås ved »børneforsørgelsesperiode« enhver periode, der godskrives i henhold til en medlemsstats pensionslovgivning, eller som supplerer en pension med den udtrykkelige begrundelse, at en arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende midlertidigt har ophørt med at arbejde for at forsørge et barn, uanset metoden til beregning af sådanne perioder tilskrives, og om de optjenes under børneforsørgelsesperioden eller anerkendes efterfølgende.

2.
     
  Hvis der i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, der er kompetent i henhold til afsnit II i grundforordningen, ikke tages hensyn til nogen børneforsørgelsesperiode, skal institutionen i den medlemsstat, hvis lovgivning i henhold til afsnit II i grundforordningen var gældende for den pågældende person, fordi denne var arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende på den dato, fra hvilken børneforsørgelsesperioden i henhold til denne lovgivning blev taget i betragtning for det pågældende barn, fortsat være ansvarlig for at tage den periode i betragtning som en børneforsørgelsesperiode i henhold til dens egen lovgivning, som om denne børneforsørgelse havde fundet sted på dens eget område.

3.
     
  Stk. 2 finder ikke anvendelse, hvis den pågældende person er eller bliver omfattet af lovgivningen i en anden medlemsstat som følge af lønnet beskæftigelse eller selvstændig virksomhed i denne medlemsstat.

Artikel 45

Ansøgning om ydelser

1.   For at opnå ydelser i henhold til
  type A-lovgivning
  i overensstemmelse med artikel 44, stk. 2, i
  grundforordningen
  indgiver ansøgeren en ansøgning til institutionen i den medlemsstat, af hvis lovgivning vedkommende var omfattet, da uarbejdsdygtigheden med efterfølgende invaliditet eller en forværring af denne invaliditet indtrådte
  , eller til bopælsstedets institution, som fremsender ansøgningen til førstnævnte institution
  .

2.   Har der været tilkendt kontantydelser ved sygdom, skal den dag, da udbetalingen af disse kontantydelser ophører, dog i givet fald anses for datoen for indgivelse af pensionsansøgningen.

3.   I tilfælde som omhandlet i artikel 47, stk. 1, litra b), i grundforordningen underretter den institution, som den pågældende person senest har været tilsluttet, den institution, som det oprindeligt påhvilede at udrede ydelserne, om størrelsen af de ydelser, der skal udredes efter den lovgivning, som gælder for institutionen, samt om, fra hvilket tidspunkt ydelserne skal udredes. Fra dette tidspunkt bortfalder de ydelser, der blev udredt før forværringen af invaliditeten indtrådte, eller de nedsættes til et beløb svarende til det tillæg, der er omhandlet i artikel 47, stk. 2, i grundforordningen.

4.   Under andre omstændigheder end
  dem
  , der er omhandlet i
  stk. 1
  , indgiver ansøgeren en ansøgning enten til bopælsstedets institution, eller til institutionen i den medlemsstat, hvis lovgivning senest fandt anvendelse.
  Hvis den pågældende person ikke på noget tidspunkt har været omfattet af den lovgivning, som bopælsstedets institution anvender, fremsender denne institution ansøgningen til institutionen i den medlemsstat, hvis lovgivning senest fandt anvendelse.

5.   Datoen for ansøgningens indgivelse gælder for alle berørte institutioner.

6.   Uanset stk. 5, og medmindre den relevante lovgivning indeholder gunstigere bestemmelser, anses den dato, hvor ansøgeren kompletterer sin oprindelige ansøgning eller indgiver en ny ansøgning vedrørende de manglende perioder, for datoen for indgivelse af ansøgningen for den institution, der anvender den pågældende lovgivning, såfremt ansøgeren i sin ansøgning ikke har oplyst alle forsikrings- eller bopælsperioder, der er tilbagelagt efter andre medlemsstaters lovgivning, på trods af at vedkommende udtrykkeligt er blevet opfordret hertil.

▐

Artikel 46

Dokumentation og oplysninger, der skal ledsage ansøgerens ansøgning

1.   Ansøgeren indgiver en ansøgning i henhold til bestemmelserne i den lovgivning, der anvendes af den institution, der er omhandlet i artikel 45, stk. 1
  eller
  stk. 4 i gennemførelsesforordningen ledsaget af den ▐ dokumentation
  , der kræves ifølge denne lovgivning. Navnlig skal
  ansøgeren
  indgive alle relevante tilgængelige oplysninger og al dokumentation vedrørende forsikringsperioder (institutioner, identifikationsnumre), beskæftigelse
  (arbejdsgivere)
  eller selvstændig virksomhed (art og sted) og bopæl (adresser), som måtte være tilbagelagt under anden lovgivning, samt varigheden af sådanne perioder
  .

2.   Hvis ansøgeren i henhold til artikel 50, stk. 1, i
  grundforordningen
  anmoder om, at fastsættelsen af ydelser ved alderdom ▐ efter lovgivningen i en eller flere medlemsstater, udsættes, skal vedkommende anføre
  dette i sin ansøgning og anføre
  , efter hvilken lovgivning vedkommende anmoder om
  udsættelse. For at ansøgeren kan benytte sig af denne ret meddeler de berørte institutioner på ansøgerens anmodning den pågældende alle oplysninger, de er i besiddelse af, så ansøgeren kan være bekendt med konsekvenserne af henholdsvis en samtidig eller en successiv fastsættelse af de ydelser, der kan gøres krav på.

3.
     
  Hvis ansøgeren trækker en ansøgning om ydelser tilbage i tilfælde, hvor dette er muligt i henhold til lovgivningen i en bestemt medlemsstat, anses denne tilbagetrækning ikke for samtidig tilbagetrækning af ansøgningen om ydelser i henhold til lovgivningen i andre medlemsstater.

Artikel 47

Institutionernes behandling af ansøgninger

1.   
  Den institution, som ansøgningen
  om ydelser
  skal indgives eller fremsendes til
  i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 45, stk. 1 eller 4 i gennemførelsesforordningen benævnes i det følgende »
  kontaktinstitutionen
  «.
  Institutionen på bopælsstedet benævnes ikke kontaktinstitutionen, hvis den pågældende person ikke på noget tidspunkt har været omfattet af den lovgivning, som denne institution anvender.

Ud over at kontaktinstitutionens skal behandle ansøgningen om ydelser i henhold til den lovgivning, den anvender, fremme udveksling af data, bekendtgørelse af afgørelser og aktiviteter, der er nødvendige for de pågældende institutioners behandling af ansøgningen, og skal på anmodning forsyne ansøgeren med oplysninger, der er relevante for fællesskabsaspekterne ved behandlingen, samt holde vedkommende underrettet om, hvordan behandlingen skrider frem.

2.   I tilfælde som omhandlet i artikel 44, stk. 3, i grundforordningen sender den behandlende institution samtlige oplysninger om den pågældende person til den institution, som den pågældende tidligere har været tilsluttet, og som også behandler sagen.

3.   Artikel 48 til 52 finder ikke anvendelse ved behandlingen af ansøgninger omhandlet i artikel 44 i grundforordningen.

4.   Under andre omstændigheder, end
  dem
  , der er omhandlet i
  stk. 2
  , sender
  kontaktinstitutionen
  straks ansøgninger om ydelser
  og alle de dokumenter, den råder over, og i givet fald alle relevante dokumenter indgivet af ansøgeren,
  til alle de berørte institutioner, for at disse institutioner kan
  påbegynde behandlingen af ansøgningen
  samtidigt.
  Kontaktinstitutionen
  underretter
  de andre institutioner
  om forsikrings- eller bopælsperioder efter
  dens
  lovgivning.
  Den angiver også, hvilke dokumenter der skal indgives på et senere tidspunkt, og supplerer ansøgningen så hurtigt som muligt.

5.   Hver enkelt af de berørte institutioner meddeler
  hurtigst muligt kontaktinstitutionen og de andre berørte institutioner
  , hvilke forsikrings- eller bopælsperioder, der er tilbagelagt efter den lovgivning, som gælder for institutionen. ▐

6.   
  Hver af
  de berørte institutioner beregner
  størrelsen af ydelserne
  i overensstemmelse med
  artikel 52
  i
  grundforordningen
  og meddeler
  kontaktinstitutionen og de andre berørte institutioner om sin afgørelse, om størrelsen på ydelserne og meddeler alle de oplysninger, der er nødvendige i forbindelse med artikel 53-55 i grundforordningen
  .

7.   
  Hvis en
  institution på grundlag af de i
  stk. 4 og 5 i denne artikel
  omhandlede oplysninger
  fastslår
  , at artikel 46, stk. 2, eller artikel 57, stk. 2 eller 3, i
  grundforordningen finder anvendelse
  , underretter den
  kontaktinstitutionen og
  de øvrige
  berørte
  institutioner herom.

▐

Artikel 48

Meddelelse til ansøgeren om afgørelser

1.   De enkelte institutioner giver efter de bestemmelser, de anvender, ansøgeren meddelelse om den afgørelse,
  de har truffet
  . Afgørelsen skal indeholde nærmere oplysninger om klageadgang samt fristerne for klage.
  Når kontaktinstitutionen er blevet underrettet om de afgørelser, hver
  institution
  har truffet, sender den et resumé af disse afgørelser til ansøgeren og de andre berørte institutioner. Den Administrative Kommission udarbejder en model for resuméet. Resuméet sendes til
  ansøgeren på
  institutionens
  sprog
  eller efter anmodning fra ansøgeren på et sprog efter dennes valg, der anerkendes som officielt sprog for Fællesskabets institutioner, jf. traktatens artikel 290
  .

2.   
  Hvis en ansøger efter modtagelse af resuméet mener, at ansøgerens rettigheder er blevet påvirket negativt på grund af virkningen af afgørelser, der er truffet af to eller flere institutioner, har ansøgeren ret til inden for de tidsfrister, der er fastsat i de respektive nationale lovgivninger, at påklage de berørte institutioners afgørelser. Tidsfristen løber fra datoen for modtagelse af resuméet. Ansøgeren underrettes skriftligt om resultatet af klagen
  .

Artikel 49

Fastsættelse af invaliditetsgraden

1.   I tilfælde, hvor artikel 46, stk. 3, i grundforordningen finder anvendelse, er alene den behandlende institution beføjet til at træffe afgørelse med hensyn til ansøgerens invaliditet. Den træffer denne afgørelse, så snart den er i stand til at fastslå, om de betingelser for erhvervelse af ret til ydelser, der er fastsat i den lovgivning, som gælder for den, er opfyldt, i givet fald under iagttagelse af bestemmelserne i artikel 6 og 51 i grundforordningen. Den underretter straks de øvrige berørte institutioner om denne afgørelse.

Hvis de betingelser for erhvervelse af ret til ydelser — bortset fra betingelsen vedrørende invaliditet — der er fastsat i den lovgivning, som gælder for den behandlende institution, ikke er opfyldt under iagttagelse af bestemmelserne i artikel 6 og 51 i grundforordningen, underretter institutionen straks den kompetente institution i den medlemsstat, af hvis lovgivning ansøgeren senest har været omfattet. Den kompetente institution er beføjet til at træffe afgørelse om ansøgerens invaliditet, såfremt de betingelser for erhvervelse af ret til ydelser, der er fastsat i den lovgivning, som gælder for den, er opfyldt; den kompetente institution underretter straks de øvrige berørte institutioner om denne afgørelse.

2.   Med henblik på erhvervelse af ret til ydelser kan det i givet fald under de samme betingelser være nødvendigt at gå tilbage til den institution, der er kompetent vedrørende invaliditet i den medlemsstat, af hvis lovgivning ansøgeren først har været omfattet.

3.   I tilfælde, hvor artikel 46, stk. 3, i
  grundforordningen
  ikke finder anvendelse, kan den enkelte institution
  , alt efter hvilken lovgivning der gælder for den
  , lade ansøgeren undersøge af en
  læge eller en anden ekspert
  , den
  selv
  har udpeget, med henblik på at fastsætte invaliditetsgraden. En medlemsstats institution skal tage sådanne lægelige dokumenter og erklæringer samt administrative oplysninger indhentet af andre medlemsstaters institutioner i betragtning.

▐

Artikel 50

Udbetaling af foreløbige ydelser og forskud på ydelser

1.   Uanset artikel 7 i nærværende forordning udbetaler en institution, der under behandlingen af en ansøgning om ydelser konstaterer, at ansøgeren har ret til en national ydelse efter den lovgivning, der gælder for institutionen, jf. artikel 52, stk. 1, litra a), i grundforordningen straks denne ydelse. Udbetalingen anses for foreløbig, hvis det tilkendte beløb kan påvirkes af resultatet af ansøgningens behandling.

2.   Hvis der ikke kan udbetales ansøgeren en foreløbig ydelse i medfør af stk. 1, men hvor det fremgår af de modtagne oplysninger, at der er erhvervet ret til ydelser i medfør af artikel 52, stk. 1, litra b), i grundforordningen, udbetaler den behandlende institution vedkommende et forskud, der kan kræves tilbagebetalt, og hvis størrelse så vidt muligt svarer til det beløb, der må antages at blive fastsat i henhold til artikel 52, stk. 1, litra b), i grundforordningen.

3.   
  Hver
  institution, som det påhviler at udbetale foreløbige ydelser
  eller forskud på ydelser
  i medfør af stk. 1 eller 2, underretter
  straks
  ansøgeren herom og gør samtidig vedkommende udtrykkeligt opmærksom på, at afgørelsen er af foreløbig karakter, og
  på en eventuel klageadgang i henhold til den lovgivning, der gælder for institutionen
  .

Artikel 51

Fornyet beregning af ydelserne

1.   Ved fornyet beregning af ydelserne i henhold til artikel 48, stk. 3 og 4, artikel 50, stk. 4, og artikel 59, stk. 1, i grundforordningen finder artikel 50 i gennemførelsesforordningen tilsvarende anvendelse.

2.   Hvis ydelsen beregnes på ny, bortfalder eller stilles i bero, underretter den institution, som har truffet afgørelse herom, straks den pågældende efter proceduren i artikel 3, stk. 4-7, i gennemførelsesforordningen samt hver af de institutioner, hvorfra den pågældende har ret til ydelser.

Artikel 52

Foranstaltninger med henblik på at fremskynde pensionsberegningen

1.   
  For at lette og fremskynde behandlingen af ansøgninger og udbetalingen af ydelser, skal de institutioner, hvis lovgivning en person har været omfattet af:

| a) | udveksle de oplysninger til identifikation af personer, der overgår fra en anvendelig national lovgivning til en anden, med institutioner i andre medlemsstater eller gøre sådanne oplysninger tilgængelige for disse institutioner og sammen sikre, at sådanne identifikationsoplysninger opbevares og stemmer overens, eller hvis dette ikke er muligt, give de pågældende personer direkte adgang til deres identifikationsoplysninger |
| --- | --- |

a)

udveksle de oplysninger til identifikation af personer, der overgår fra en anvendelig national lovgivning til en anden, med institutioner i andre medlemsstater eller gøre sådanne oplysninger tilgængelige for disse institutioner og sammen sikre, at sådanne identifikationsoplysninger opbevares og stemmer overens, eller hvis dette ikke er muligt, give de pågældende personer direkte adgang til deres identifikationsoplysninger

| b) | i tilstrækkelig god tid inden minimumsalderen for pensionsrettighedernes indtræden eller inden en nærmere af de institutioner, hvis lovgivning den pågældende har været underlagt, fastsat aldersgrænse udveksle oplysninger med den pågældende person og institutioner i andre medlemsstater (vedrørende tilbagelagte perioder og andre vigtige forhold) om de pensionsrettigheder, der tilkommer personer, der er overgået fra en anvendelig lovgivning til en anden, eller gøre disse oplysninger tilgængelige for dem, eller hvis dette ikke er muligt, underrette disse personer om eller give dem mulighed for at gøre sig bekendt med deres fremtidige ret til ydelser. |
| --- | --- |

b)

i tilstrækkelig god tid inden minimumsalderen for pensionsrettighedernes indtræden eller inden en nærmere af de institutioner, hvis lovgivning den pågældende har været underlagt, fastsat aldersgrænse udveksle oplysninger med den pågældende person og institutioner i andre medlemsstater (vedrørende tilbagelagte perioder og andre vigtige forhold) om de pensionsrettigheder, der tilkommer personer, der er overgået fra en anvendelig lovgivning til en anden, eller gøre disse oplysninger tilgængelige for dem, eller hvis dette ikke er muligt, underrette disse personer om eller give dem mulighed for at gøre sig bekendt med deres fremtidige ret til ydelser.

2.   Ved anvendelsen af stk. 1
  fastsætter Den Administrative Kommission, hvilke oplysninger der skal udveksles eller gøres tilgængelige, og fastlægger de relevante procedurer og mekanismer under hensyn til de nationale pensionsordningers særlige karakteristika, deres administrative og tekniske indretning og de teknologiske midler, der rådes over. Den Administrative Kommission drager omsorg for gennemførelsen af disse pensionsordninger ved at sørge for opfølgning af de trufne foranstaltninger og deres anvendelse.

3.
     
  Ved anvendelsen af stk. 1 får institutionen i den første medlemsstat, hvor en person tildeles et personligt identifikationsnummer med henblik på forvaltning af den sociale sikring, stillet ovennævnte oplysninger til rådighed.

▐

Artikel 53

Koordineringsforanstaltninger i en medlemsstat

1.   Hvis en national lovgivning indeholder regler til fastlæggelse af, hvilken institution der er ansvarlig
  , eller hvilken ordning der skal anvendes, eller for at henføre forsikringsperioder til en bestemt ordning
  , er det kun forsikringsperioder tilbagelagt under den pågældende medlemsstats lovgivning, der tages i betragtning ved anvendelsen af reglerne,
  jf. dog artikel 51 i grundforordningen
  .

2.   Hvis en national lovgivning indeholder regler om koordinering mellem de særlige ordninger for tjenestemænd og den almindelige ordning for arbejdstagere, berøres reglerne ikke af bestemmelserne i grundforordningen og gennemførelsesforordningen.

Kapitel V

Arbejdsløshedsydelser

Artikel 54

Sammenlægning af perioder og beregning af ydelserne

1.
     
  Artikel 12, stk. 1, i gennemførelsesforordningen finder tilsvarende anvendelse på artikel 61 i grundforordningen. Med forbehold af de involverede institutioners underliggende forpligtelser kan den pågældende person forelægge den kompetente institution et dokument, der er udstedt af institutionen i den medlemsstat, hvis lovgivning vedkommende var omfattet af under sin seneste lønnede beskæftigelse eller selvstændige virksomhed, med angivelse af de perioder, der er tilbagelagt under denne lovgivning.

2.   Ved anvendelsen af artikel 62, stk. 3, i grundforordningen meddeler den kompetente institution i den medlemsstat, af hvis lovgivning den pågældende person var omfattet under sin seneste lønnede beskæftigelse eller selvstændige virksomhed, bopælsstedets institution og efter anmodning fra denne alle elementer, der er nødvendige for beregningen af arbejdsløshedsydelserne, bl.a. størrelsen af den løn- eller erhvervsindtægt, som den pågældende har haft.

▐

3.   Ved anvendelsen af artikel 62 i grundforordningen og uanset artikel 63 i samme forordning skal den kompetente institution i en medlemsstat, efter hvis lovgivning beregningen af ydelserne afhænger af antallet af familiemedlemmer, også tage familiemedlemmer, der er bosat i en anden medlemsstat, i betragtning, som om de pågældende var bosat i den kompetente medlemsstat. Dette gælder dog ikke, såfremt en anden person i familiemedlemmernes bopælsmedlemsstat har ret til arbejdsløshedsydelser, for så vidt familiemedlemmerne tages i betragtning ved disse ydelsers beregning.

Artikel 55

Betingelser og grænser for bevarelse af ret til ydelser til en arbejdsløs, der rejser til en anden medlemsstat

1.   For at være omfattet af artikel 64 i grundforordningen underretter en arbejdsløs, der rejser til en anden medlemsstat, den kompetente institution inden afrejsen og anmoder den om et dokument, der attesterer, at vedkommende fortsat har ret til ydelser på de vilkår, der er fastsat i artikel 64, stk. 1, litra b), i grundforordningen.

Den kompetente institution oplyser den arbejdsløse om de forpligtelser, der påhviler vedkommende, og sender vedkommende det nævnte dokument, der bl.a. indeholder følgende:

| a) | det tidspunkt, hvorfra den arbejdsløse er ophørt med at stå til rådighed for arbejdsformidlingen i den kompetente stat |
| --- | --- |

a)

det tidspunkt, hvorfra den arbejdsløse er ophørt med at stå til rådighed for arbejdsformidlingen i den kompetente stat

| b) | den frist, der er indrømmet efter artikel 64, stk. 1, litra b), i grundforordningen for tilmelding som arbejdssøgende i den medlemsstat, hvortil den arbejdsløse er rejst |
| --- | --- |

b)

den frist, der er indrømmet efter artikel 64, stk. 1, litra b), i grundforordningen for tilmelding som arbejdssøgende i den medlemsstat, hvortil den arbejdsløse er rejst

| c) | det længste tidsrum, hvori retten til ydelser kan bevares efter artikel 64, stk. 1, litra c), i grundforordningen |
| --- | --- |

c)

det længste tidsrum, hvori retten til ydelser kan bevares efter artikel 64, stk. 1, litra c), i grundforordningen

| d) | forhold, der kan ændre retten til ydelser. |
| --- | --- |

d)

forhold, der kan ændre retten til ydelser.

2.   Den arbejdsløse tilmelder sig som arbejdssøgende ved arbejdsformidlingen i den medlemsstat, hvortil vedkommende rejser, i overensstemmelse med artikel 64, stk. 1, litra b), i grundforordningen, og forelægger dokumentet omhandlet i stk. 1 for institutionen i den pågældende medlemsstat. Hvis det ikke sker, retter institutionen på det sted, hvortil den arbejdsløse er rejst, henvendelse til den kompetente institution for at fremskaffe de fornødne oplysninger.

3.   Arbejdsformidlingen i den medlemsstat, hvortil den arbejdsløse er rejst for at søge arbejde, oplyser den arbejdsløse om dennes forpligtelser.

4.   Institutionen på det sted, hvortil den arbejdsløse er rejst,
  sender
  straks
  et dokument til
  den kompetente institution
  med
  datoen for den arbejdsløses tilmelding til arbejdsformidlingen og vedkommendes nye adresse.

Hvis der
  i den periode, hvor den arbejdsløse har ret til fortsat at få udbetalt ydelser,
  opstår forhold, der kan berøre retten til ydelser
  , sender
  institutionen på det sted, hvortil den arbejdsløse er rejst, straks et dokument med
  de relevante oplysninger
  til den kompetente institution og den pågældende person.

Efter anmodning fra den kompetente institution forelægger institutionen på det sted, hvortil den arbejdsløse er rejst, relevante oplysninger hver måned
  om den arbejdsløses aktuelle situation, bl.a. om vedkommende fortsat er tilmeldt arbejdsformidlingen, og om vedkommende overholder de kontrolprocedurer, der foranstaltes.

5.   Institutionen på det sted, hvortil den arbejdsløse er rejst, foretager eller foranlediger foretaget den foreskrevne kontrol, som om det drejede sig om en arbejdsløs, der modtager ydelser i medfør af den lovgivning, som gælder for institutionen. Den underretter straks den kompetente institution om ethvert forhold, der er omhandlet af stk. 1, litra d).

6.   De kompetente myndigheder eller de kompetente institutioner i to eller flere medlemsstater kan indbyrdes fastlægge foranstaltninger, der har til formål at gøre det lettere at søge beskæftigelse for de arbejdsløse, der rejser til en af disse medlemsstater i henhold til artikel 64 i grundforordningen.

Artikel 56

Arbejdsløse, som var bosat i en anden medlemsstat end den kompetente medlemsstat

1.   Når en arbejdsløs beslutter sig for i henhold til artikel 65, stk. 2, i grundforordningen at tilmelde sig som arbejdssøgende såvel i bopælsmedlemsstaten som i den medlemsstat, hvor vedkommende senest har været beskæftiget som arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende, underretter vedkommende først og fremmest institutionen og arbejdsformidlingen på sit bopælssted.

Efter anmodning fra arbejdsformidlingen i den medlemsstat, hvor den arbejdsløse senest har været beskæftiget som arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende, fremsender arbejdsformidlingen på bopælsstedet de relevante oplysninger om den arbejdsløses tilmelding og arbejdssøgning.

2.   Hvis
  gældende
  lovgivning
  i den pågældende medlemsstat kræver
  , at den arbejdsløse opfylder bestemte forpligtelser
  og/eller udfører bestemte arbejdssøgningsaktiviteter, skal de forpligtelser og/eller arbejdssøgningsaktiviteter, som den arbejdsløse skal opfylde og/eller udføre i bopælsmedlemsstaten, have prioritet
  .

Hvis den arbejdsløse ikke opfylder alle forpligtelser og/eller udfører alle arbejdssøgningsaktiviteter i den medlemsstat, hvor vedkommende senest var beskæftiget, berører dette ikke de ydelser, der gives i bopælsmedlemsstaten.

3.   Ved anvendelsen af artikel 65, stk. 5, litra b), i grundforordningen underretter institutionen i den medlemsstat, af hvis lovgivning den arbejdsløse senest har været omfattet, efter anmodning fra bopælsinstitutionen denne om, hvorvidt den arbejdsløse har ret til ydelser i medfør af artikel 64 i grundforordningen.

Kapitel VI

Familieydelser

Artikel 57

Prioriteringsregler i tilfælde af samtidig ret til flere ydelser

Ved anvendelsen af
  artikel 68, stk. 1, litra b), nr. i) og ii), i grundforordningen
  beregner hver af de pågældende medlemsstater ydelsernes størrelse ved at medregne de børn, der ikke er bosat på dens område, såfremt der ikke på grundlag af børnenes bopæl kan fastlægges en prioritetsorden.
  Når artikel 68, stk. 1, litra b), nr. i), anvendes,
  udbetaler den kompetente institution i den medlemsstat, i hvis lovgivning det højeste ydelsesbeløb er fastsat, det fulde ydelsesbeløb og får af den anden medlemsstats kompetente institution refunderet halvdelen af dette beløb, idet det refunderede beløb dog ikke kan overstige det beløb, der er fastsat i sidstnævnte medlemsstats lovgivning.

Artikel 58

Regler, der finder anvendelse, hvis den lovgivning, der finder anvendelse og/eller kompetencen til at tilkende familieydelser ændres

1.   Hvis
  den lovgivning, der finder anvendelse, og/eller kompetencen til at tilkende familieydelser skifter mellem
  medlemsstater
  i løbet af
  en kalendermåned,
  fortsætter
  den institution, der har udbetalt familieydelserne på grundlag af den lovgivning,
  i henhold til hvilken ydelserne blev tilkendt i begyndelsen af den pågældende måned, med at afholde
  disse udgifter indtil udgangen af den pågældende måned, uanset hvornår familieydelserne forfalder til udbetaling i henhold til de pågældende medlemsstaters lovgivning.

2.   Den underretter institutionen i den
  eller de andre berørte medlemsstater
  om, hvornår den ophører med at udbetale de pågældende familieydelser.
  Ydelserne udbetales af den eller de andre medlemsstater fra denne dato.

Artikel 59

Procedure ved anvendelsen af artikel 67 og 68 i grundforordningen

1.   En ansøgning om familieydelser indgives
  til den kompetente institution. Ved anvendelsen af artikel 67 og 68 i grundforordningen skal der tages hensyn til hele familiens situation, som om alle de involverede personer var omfattet af lovgivningen i den pågældende medlemsstat og havde bopæl der, navnlig med hensyn til retten til at gøre krav på ydelserne. Hvis en person, der har ret til at gøre krav på ydelserne, ikke udøver sin ret, skal den kompetente institution i den medlemsstat, hvis lovgivning finder anvendelse, tage hensyn til en ansøgning om familieydelser indgivet af den anden af forældrene eller en dermed ligestillet person eller af den person eller institution, der er værge for børnene.

2.   Den institution, der er indgivet ansøgning til i henhold til stk. 1, behandler ansøgningen på grundlag af de detaljerede oplysninger, ansøgeren har fremlagt, ▐ under hensyntagen til den samlede faktiske og retlige situation for ansøgerens familie.

Hvis denne institution konkluderer, at dens lovgivning finder prioriteret anvendelse i overensstemmelse med artikel 68, stk. 1 og 2, i grundforordningen
  , skal
  den tilkende familieydelsen i henhold til
  den for institutionen gældende lovgivning.

Hvis denne institution mener, at der kan være ret til et forskelsbetinget supplement i medfør af lovgivningen i en anden medlemsstat, jf. artikel 68, stk. 2, i grundforordningen, fremsender institutionen straks ansøgningen til den kompetente institution i den anden medlemsstat og underretter den pågældende person; den underretter desuden institutionen i den anden medlemsstat om sin afgørelse om ansøgningen og størrelsen af den udbetalte familieydelse.

3.   
  Hvis den institution, som ansøgningen er indgivet til, konkluderer, at dens lovgivning finder anvendelse, men ikke har prioritet i overensstemmelse med artikel 68, stk. 1 og 2 i grundforordningen, træffer den straks
  en foreløbig afgørelse om de prioriteringsregler, der
  skal anvendes, og videresender ansøgningen i overensstemmelse med artikel 68, stk. 3, i grundforordningen til institutionen i den anden medlemsstat og underretter desuden ansøgeren herom. Denne institution
  har
  to måneder til at tage stilling til den foreløbige afgørelse, der er truffet
  .

Hvis
  den institution, som ansøgningen blev
  videresendt til, ikke tager stilling inden for ovennævnte periode, finder ovennævnte foreløbige afgørelse anvendelse, og institutionen udbetaler
  de ydelser,
  der følger af dens lovgivning, og underretter den
  institution,
  ansøgningen blev indgivet til om størrelsen af de udbetalte ydelser
  .

4.   
  I tilfælde af uenighed mellem
  de berørte institutioner
  om, hvilken lovgivning der finder prioriteret anvendelse, finder artikel 6, stk. 2-5, i gennemførelsesforordningen anvendelse. Med henblik herpå er bopælsstedets institution som omhandlet i artikel 6, stk. 2, institutionen på børnenes bopælssted

5.   En institution, der har udbetalt foreløbige ydelser, der er større end dem, den sluttelig skal afholde, retter henvendelse til den prioriterede institution med henblik på at inddrive det for meget udbetalt beløb efter proceduren i artikel 71.

Artikel 60

Procedure ved anvendelsen af artikel 69 i grundforordningen

Ved anvendelsen af artikel 69 i
  grundforordningen udarbejder Den Administrative Kommission en liste over de supplerende eller særlige familieydelser til forældreløse børn, der er omfattet af nævnte artikel. Hvis
  den institution,
  der har prioriteret kompetence, ikke skal yde sådanne supplerende eller særlige familieydelser til forældreløse børn
  ifølge den lovgivning, der gælder for
  den, skal den
  straks sende ansøgningen
  om familieydelser
  , ledsaget af alle fornødne dokumenter og oplysninger, til institutionen i den medlemsstat, af hvis lovgivning den pågældende har været omfattet længst
  , og som yder sådanne supplerende eller særlige familieydelser til forældreløse børn
  . I givet fald kan det under de samme betingelser være nødvendigt at gå tilbage til institutionen i den medlemsstat, efter hvis lovgivning den pågældende har tilbagelagt den korteste af sine forsikrings- eller bopælsperioder.

AFSNIT IV

FINANSIELLE BESTEMMELSER

Kapitel 1

Refusion af ydelser i henhold til artikel 35, stk. 1, og artikel 41 i grundforordningen

AFDELING 1

Refusion af ydelser på grundlag af de faktiske udgifter

Artikel 61

Principper

1.   Ved anvendelsen af artikel 35, stk. 1, og artikel 41 i grundforordningen skal den kompetente institution til den institution, der har udredt ydelser, refundere de faktiske udgifter til de ydelser, som er blevet udredt, således som disse fremgår af sidstnævnte institutions regnskaber, medmindre artikel 62 i gennemførelsesforordningen finder anvendelse.

▐

2.   Når den faktiske størrelse af de i stk. 1 nævnte ydelser ikke helt eller delvis fremgår af regnskaberne for den institution, der har udredt dem, fastsættes refusionsbeløbet til et fast beløb på grundlag af alle relevante oplysninger, der kan udledes af de foreliggende data. Den Administrative Kommission afgør, hvilket grundlag der skal anvendes ved beregningen af de faste beløb, og fastsætter disses størrelse.

3.   Der kan ikke til grund for refusionen lægges højere satser end dem, der finder anvendelse på naturalydelser til forsikringstagere, der er omfattet af den lovgivning, der gælder for den institution, som har udredt de i stk. 1 omhandlede ydelser.

▐

AFDELING 2

Refusion af ydelser på grundlag af faste beløb

Artikel 62

Berørte medlemsstater

1.   De medlemsstater, der er omhandlet i artikel 35, stk. 2, i grundforordningen, og hvis retlige eller administrative strukturer er af en sådan art, at anvendelse af refusion på grundlag af faktiske udgifter ikke er hensigtsmæssig, er anført i bilag III til gennemførelsesforordningen.

▐

2.   For de medlemsstater, der er anført i bilag III til gennemførelsesforordningen, refunderes udgifterne til naturalydelser, der er udredt i medfør af artikel 17 i grundforordningen til familiemedlemmer, der ikke er bosat i samme medlemsstat som forsikringstageren, og i medført af artikel 22, artikel 24, stk. 1, artikel 25 og artikel 26 i grundforordningen af de kompetente institutioner til de institutioner, der har udredt de pågældende ydelser på grundlag af et fast beløb, der fastsættes for hvert kalenderår. Størrelsen på det faste beløb skal i videst muligt omfang svare til de faktiske udgifter.

Artikel 63

Metode til beregning af de månedlige faste beløb og det samlede faste beløb

1.   For de enkelte
  kreditormedlemsstater fremkommer
  det
  månedlige
  faste beløb
  pr. person (Fi)
  for et kalenderår ▐ ved at
  dividere
  den gennemsnitlige årlige udgift pr. person
  (Yi)
  ifølge forskellige alderskategorier
  (i)
  med
  12
  og
  foretage en nedsættelse (X) af
  det herved fremkomne beløb
  efter følgende formel:

Fi = Yi*1/12*(1-X)

Symbolerne i formlen har følgende betydning:

| — | Indekset
  i (værdier = 1, 2 og 3) repræsenterer de tre alderskategorier, der anvendes ved beregningen af det faste beløb:
  i = 1: personer under 20 år
  i = 2: personer på 20-64 år
  i = 3: personer på 65 år og derover.
  ▐ |
| --- | --- |

—

Indekset
  i (værdier = 1, 2 og 3) repræsenterer de tre alderskategorier, der anvendes ved beregningen af det faste beløb:

i = 1: personer under 20 år

i = 2: personer på 20-64 år

i = 3: personer på 65 år og derover.

▐

| — | Yi repræsenterer den gennemsnitlige årlige udgift pr. person i alderskategori i, jf. stk. 2. |
| --- | --- |

—

Yi repræsenterer den gennemsnitlige årlige udgift pr. person i alderskategori i, jf. stk. 2.

| — | Koefficienten X (0,20 eller 0,15) repræsenterer nedsættelsen, jf. stk. 3
  . |
| --- | --- |

—

Koefficienten X (0,20 eller 0,15) repræsenterer nedsættelsen, jf. stk. 3
  .

2.   Den gennemsnitlige årlige udgift pr. person (Yi) i alderskategori i udregnes ved at dividere
  de
  årlige udgifter til samtlige de naturalydelser, der af institutionerne i kreditormedlemsstaten er udredt til alle de personer i den pågældende alderskategori, der er omfattet af denne medlemsstats lovgivning, og som er bosat på dens område, med det gennemsnitlige antal
  berørte
  personer i den pågældende alderskategori
  i det pågældende kalenderår. Beregningen baseres på udgifterne i henhold til de ordninger
  , der er omhandlet i artikel 23
  i gennemførelsesforordningen
  .

3.
     
  Det månedlige faste beløb nedsættes i princippet med 20 % (X = 0,20). Det nedsættes med 15 % (X = 0,15) for pensionister og deres familiemedlemmer, hvis den kompetente medlemsstat ikke er anført i bilag IV til grundforordningen.

4.   For de enkelte debitormedlemsstater svarer det
  samlede faste beløb for et kalenderår til summen af de beløb, der fremkommer ved, i hver alderskategori i, at multiplicere det fastsatte månedlige faste beløb pr. person med antallet af måneder, som de berørte personer har tilbragt i
  kreditormedlemsstaten
  i den pågældende alderskategori
  .

Antallet af
  måneder, som de berørte
  personer
  har tilbage i kreditormedlemsstaten, svarer til summen af de kalendermåneder i et kalenderår, i hvilke de berørte personer på grund af deres bopæl på kreditormedlemsstatens område, har haft ret til at modtage naturalydelser på det pågældende område til udgift for debitormedlemsstaten. Disse måneder
  opgøres ved hjælp af en fortegnelse, der i dette øjemed føres af bopælsstedets institution, på grundlag af den af den kompetente institution tilvejebragte dokumentation for de pågældendes ret til ydelser.

5.
     
  Senest ... (7) forelægger Den Administrative Kommission en specifik rapport om anvendelsen af denne artikel og navnlig om de i stk. 3 nævnte nedsættelser. På basis af denne rapport kan Den Administrative Kommissionen forelægge forslag om alle de ændringer, som måtte vise sig at være nødvendige for at sikre, at beregningen af de faste beløb kommer til at ligge så tæt som muligt på de faktiske udgifter, og at de i stk. 3 nævnte nedsættelser ikke medfører betalinger, der ikke er i balance, eller dobbelte betalinger for medlemsstaterne.

▐

6.   Den Administrative Kommission fastsætter de metoder og regler, der skal anvendes ved fastlæggelsen af faktorer til beregning af de ovennævnte
  faste beløb
  .

7.
     
  Uanset stk. 1-4 kan medlemsstaterne fortsat anvende artikel 94 og 95 i forordning (EØF) nr. 574/72 til beregning af de faste beløb indtil ... (*) på betingelse af, at den i stk. 3 nævnte nedsættelse anvendes.

Artikel 64

Indberetning af de gennemsnitlige årlige udgifter

Den gennemsnitlige årlige udgift pr. person i de forskellige alderskategorier for et bestemt år
  indberettes
  til Revisionsudvalget senest
  ved udgangen af
  det andet år efter det år, som udgifterne vedrører. Hvis indberetningen ikke er sket inden for denne frist, anvendes den gennemsnitlige årlige udgift pr. person,
  som Den Administrative Kommission senest har fastsat
  for
  et
  tidligere år.

De gennemsnitlige årlige udgifter offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

AFDELING 3

Fælles bestemmelser

Artikel 65

Procedure for refusion mellem institutioner

1.
     
  Refusionen mellem berørte medlemsstater skal ske så hurtigt som muligt. Hver af de berørte institutioner har pligt til at refundere fordringerne inden for de nævnte frister i denne artikel, så hurtigt de er i stand til det. En tvist vedrørende en bestemt fordring må ikke være til hinder for refusionen af andre fordringer.

2.
     Refusionerne mellem medlemsstaternes institutioner, jf. artikel 35 og 41 i
  grundforordningen
  , sker via kontaktorganet.
  Der kan etableres et separat kontaktorgan for refusioner i henhold til artikel 35 og 41 i grundforordningen.

Artikel 66

Frister for forelæggelse og betaling af fordringer

1.   Fordringer på grundlag af de faktiske udgifter skal forelægges
  kontaktorganet i debitormedlemsstaten
  senest
  tolv
  måneder efter udgangen af det kalenderhalvår, hvor
  disse fordringer
  blev
  registreret i kreditorinstitutionens regnskaber
  .

2.   
  Fordringer på grundlag af faste beløb
  vedrørende et kalenderår skal
  indgives til kontaktorganet i debitormedlemsstaten
  senest seks måneder efter den måned, hvor de gennemsnitlige udgifter for det pågældende år blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.
  Fortegnelserne i henhold til artikel 63, stk. 4, i gennemførelsesforordningen skal forelægges senest ved udgangen af det år, der følger efter referenceåret.

3.   Fordringer, der indgives efter fristerne i stk. 1 og 2, tages ikke i betragtning.

4.   Fordringer ▐ betales
  til kontaktorganet i kreditormedlemsstaten, jf. artikel 65 i gennemførelsesforordningen,
  af debitorinstitutionen senest seks måneder efter udgangen af den
  måned
  , hvor de
  blev
  indgivet
  til kontaktorganet i debitormedlemsstaten
  .

5.   
  Indsigelser vedrørende
  en fordring skal afklares
  senest
  et år efter den
  måned
  , hvor fordringen blev indgivet. ▐

6.
     
  Revisionsudvalget letter den endelige afslutning af regnskaberne i tilfælde, hvor der ikke kan findes en afgørelse inden for den i stk. 5 omhandlede periode, og afgiver efter begrundet begæring fra en af parterne udtalelse om tvisten senest seks måneder efter den måned, hvor sagen blev rejst over for udvalget.

Artikel 67

Morarenter og udbetalinger

1.   Fra udløbet af perioden på seks måneder, jf. artikel 66, stk. 4,
  i gennemførelsesforordningen kan
  ubetalte fordringer
  af kreditorinstitutionen
  pålægges renter
  , medmindre debitorinstitutionen inden for seks måneder fra udløbet af den måned, hvor fordringen er forelagt, har foretaget en udbetaling på mindst 90 % af den samlede fordring, der er forelagt i medfør af artikel 66, stk. 1 eller 2, i gennemførelsesforordningen. For de dele af fordringen, der ikke er dækket af udbetalingen, kan der kun pålægges renter
  fra udløbet af perioden på 1 år, jf. artikel 66, stk. 5
  , i gennemførelsesforordningen
  .

2.   Renterne beregnes
  på grundlag af Den Europæiske Centralbanks referencesats for primære markedsoperationer. Den referencesats, der skal anvendes, er den, der er gældende på den første dag i den måned, hvor betalingen forfalder.

3.
     
  Et kontaktorgan er ikke forpligtet til at acceptere en udbetaling i henhold til stk. 1. Hvis et kontaktorgan afslår et sådant tilbud, er kreditorinstitutionen dog ikke længere berettiget til at pålægge de pågældende fordringer morarenter ud over det, der er fastsat i stk. 1, andet punktum.

Artikel 68

Årlige kontoopgørelser

1.   Den Administrative Kommission foretager i henhold til artikel 72, litra g), i grundforordningen en opgørelse over fordringerne for hvert kalenderår på grundlag af rapporten fra Revisionsudvalget. I det øjemed meddeler kontaktorganerne Revisionsudvalget inden for de frister og på den måde, udvalget har fastsat, dels størrelsen af de fordringer, der er forelagt, afregnet eller gjort indsigelse over for (som kreditor), dels størrelsen af de fordringer, der er modtaget, afregnet eller gjort indsigelse over for (som debitor).

2.   Den Administrative Kommission kan lade foretage enhver verifikation, der kan tjene til kontrol af det statistiske og regnskabsmæssige materiale, der ligger til grund for den i stk. 1 nævnte årlige opgørelse over fordringer, navnlig for at sikre, at dette materiale er i overensstemmelse med de i dette afsnit fastsatte regler.

Kapitel II

Refusion af arbejdsløshedsydelser i henhold til artikel 65 i grundforordningen

Artikel 69

Refusion af arbejdsløshedsydelser

Hvis der ikke er indgået en aftale som omhandlet i artikel 65, stk. 8, i
  grundforordningen
  , skal bopælsstedets institution til institutionen i den medlemsstat, af hvis lovgivning ydelsesmodtageren senest har været omfattet, sende en anmodning om refusion af arbejdsløshedsydelser i henhold til artikel 65, stk. 6 og 7, i
  grundforordningen. Anmodningen indgives
  senest seks måneder efter
  det kalenderhalvår, hvor
  den sidste udbetaling af de arbejdsløshedsydelser, der ønskes refunderet
  , blev foretaget
  . Anmodningen skal indeholde oplysninger om størrelsen af de ydelser, der er udbetalt i de perioder på tre eller fem måneder, der er omhandlet i
  artikel 65, stk. 6 og 7
  , i
  grundforordningen
  , oplysninger om, hvilken periode ydelserne er udbetalt for, og oplysninger til identifikation af den arbejdsløse.
  Fordringerne skal indgives og betales gennem de pågældende medlemsstaters kontaktorganer.

Det er ikke nødvendigt at tage anmodninger, der indgives efter tidsfristen i foregående stykke, op til overvejelse.

Bestemmelserne i artikel 65, stk. 1, og artikel 66, stk. 4-6
  , i
  gennemførelsesforordningen
  finder tilsvarende anvendelse.

Fra udløbet af perioden på seks måneder, jf. artikel 66, stk. 4, i gennemførelsesforordningen, kan kreditorinstitutionen pålægge ubetalte fordringer renter. Renterne beregnes i overensstemmelse med artikel 67, stk. 2, i gennemførelsesforordningen.

Maksimumbeløbet for den refusion, der henvises til i artikel 65, stk. 6, tredje punktum, i grundforordningen, er i hvert enkelt tilfælde størrelsen af den ydelse, som en person ville være berettiget til efter lovgivningen i den medlemsstat, hvis lovgivning den pågældende senest var omfattet af, hvis den pågældende havde været registreret af arbejdsformidlingen i den pågældende medlemsstat. I forbindelserne mellem de medlemsstater, der er anført i bilag XY, fastsætter de kompetente institutioner i en af de medlemsstater, hvis lovgivning den pågældende senest var omfattet af, dog maksimumbeløbet i hvert enkelt tilfælde på grundlag af gennemsnittet af de arbejdsløshedsydelser, der er udbetalt i henhold til medlemsstatens lovgivning i det foregående kalenderår.

Kapitel III

Tilbagesøgning af for meget udbetalte ydelser, tilbagebetaling af foreløbige udbetalinger, modregning og bistand ved inddrivelse af fordringer

AFDELING 1

Principper

Artikel 70

1.   Ved anvendelsen af artikel 84 i grundforordningen og inden for denne artikels rammer inddrives fordringer om muligt først og fremmest ved hjælp af modregning dels mellem kreditorinstitutionerne, idet følgende benævnt »de bistandssøgende instanser« og debitorinstitutionerne, i det følgende benævnt »de bistandssøgte instanser«, dels i forhold til forsikringstageren i overensstemmelse med artikel 71 og 72 i gennemførelsesforordningen.

Hvis en fordring ikke har kunnet inddrives helt eller delvis ved modregning, jf. første afsnit, inddrives de beløb, modtageren fortsat skylder, i henhold til artikel 73-82 i gennemførelsesforordningen.

2.   Kontaktorganet betragtes som den bistandssøgte instans for så vidt angår anmodninger, der sendes til det.

AFDELING 2

Modregning

Artikel 71

Uberettiget modtagne eller for meget udbetalte kontantydelser

1.   Hvis en medlemsstats institution har udbetalt en ydelsesmodtager et større beløb, end vedkommende er berettiget til, kræver denne institution, under iagttagelse af de betingelser og grænser, der er fastsat i den for institutionen gældende lovgivning, over for enhver anden medlemsstats institution, som det påhviler at udrede ydelser til den pågældende modtager, det for meget udbetalte beløb tilbageholdt i de ydelser, der af sidstnævnte institution skal udbetales til modtageren. Den sidstnævnte institution foretager tilbageholdelsen under iagttagelse af de betingelser og grænser, der er fastsat for en sådan modregning i den lovgivning, der gælder for institutionen, som om det drejede sig om beløb, den selv havde udbetalt for meget, og overfører det tilbageholdte beløb til kreditorinstitutionen.

2.   Ved anvendelse af artikel 6 skal den institution, der har udbetalt foreløbige kontantydelser, senest to måneder efter at det er fastlagt, hvilken lovgivning der skal anvendes, eller hvilken institution der har ansvaret for at udbetale ydelserne, foretageen opgørelse over det beløb, den kompetente institution skylder den. Hvis ydelsesmodtageren og/eller dennes arbejdsgiver har indbetalt foreløbige bidrag, tages de pågældende bidrag i betragtning ved beregningen af det pågældende beløb.

Den kompetente institution, som det påhviler at udrede ydelser til den pågældende ydelsesmodtager, tilbageholder den del, der skyldes af den foreløbige udbetaling, i de beløb, den skylder den pågældende. Debitorinstitutionen foretager tilbageholdelsen under iagttagelse af de betingelser og grænser, der er fastsat for en sådan modregning i den for institutionen gældende lovgivning, og overfører straks det tilbageholdte beløb til kreditororganet.

3.   Har en forsikringstager modtaget social bistand i en medlemsstat i et tidsrum, hvor den pågældende havde ret til ydelser efter en anden medlemsstats lovgivning, kan det organ, som har ydet bistanden, for så vidt det efter lovgivningen har regreskrav på de ydelser, der tilkommer den pågældende, over for enhver anden medlemsstats institution, som det påhviler at udrede ydelser til den pågældende, kræve det beløb, der er udbetalt som social bistand, tilbageholdt i de beløb, den sidstnævnte institution udbetaler den pågældende.

Denne bestemmelse finder tilsvarende anvendelse på familiemedlemmerne til en forsikringstager, der har modtaget bistand i en medlemsstat i et tidsrum, hvor den pågældende havde ret til ydelser for det pågældende familiemedlem efter lovgivningen i en anden medlemsstat.

Kreditorinstitutionen sender opgørelsen over det beløb, den har til gode, til debitorinstitutionen. Debitorinstitutionen foretager tilbageholdelsen under iagttagelse af de betingelser og grænser, der er fastsat for en sådan modregning i den for institutionen gældende lovgivning, og overfører straks det tilbageholdte beløb til kreditororganet.

4.   I de i stk. 2 og 3 omhandlede tilfælde sender den kompetente institution den pågældende person en oversigt over vedkommendes situation, hvoraf fremgår de beløb, der fortsat skyldes, eller som er blevet udbetalt for meget i henhold til den for institutionen gældende lovgivning.

Artikel 72

Uberettiget modtagne eller for meget indbetalte bidrag

Ved anvendelse af artikel 6 skal den institution, der har modtaget foreløbige bidrag fra en forsikringstager og/eller dennes arbejdsgiver, ikke betale de pågældende beløb tilbage til de personer, der har indbetalt dem, før den har forespurgt hos den kompetente institution om den evt. har beløb til gode i henhold til artikel 6, stk. 4.

AFDELING 3

Inddrivelse

Artikel 73

Anmodninger om oplysninger

1.   Efter anmodning fra den bistandssøgende instans meddeler den bistandssøgte instans førstnævnte instans alle oplysninger, der er af værdi for denne ved inddrivelsen af en fordring.

Med henblik på at fremskaffe disse oplysninger udøver den bistandssøgte instans de beføjelser, der er givet i de ved lov eller administrativt fastsatte bestemmelser om inddrivelse af lignende fordringer, som er opstået i den medlemsstat, hvor den er beliggende.

2.   I anmodningen om oplysninger anføres navn, adresse og alle andre relevante oplysninger, der sædvanligvis er tilgængelige for den bistandssøgende instans, vedrørende den person, som de pågældende oplysninger vedrører, samt arten og størrelsen af den fordring, som ligger til grund for anmodningen.

3.   Den bistandssøgte instans er ikke forpligtet til at give oplysninger, som den ikke ville være i stand til at fremskaffe med henblik på inddrivelse af lignende fordringer, der er opstået i den medlemsstat, hvor den er beliggende.

4.   Den bistandssøgte instans underretter den bistandssøgende instans om grundene til, at anmodningen om oplysninger ikke kan efterkommes.

Artikel 74

Meddelelse

1.   Efter anmodning fra den bistandssøgende instans meddeler den bistandssøgte instans i overensstemmelse med de retsregler, der gælder for meddelelse af tilsvarende akter i den medlemsstat, hvor den er beliggende, modtageren alle sådanne akter og afgørelser, herunder retslige, vedrørende en fordring eller dens inddrivelse, der hidrører fra den medlemsstat, hvor den bistandssøgende instans er beliggende.

2.   I anmodningen om meddelelse anføres modtagerens navn, adresse og alle andre relevante oplysninger, der sædvanligvis er tilgængelige for den bistandssøgende instans, arten af og formålet med den akt eller afgørelse, der skal meddeles, og i givet fald skyldnerens navn, adresse og alle andre relevante oplysninger, der sædvanligvis er tilgængelige for den bistandssøgende instans, og den i akten eller afgørelsen omhandlede fordring samt alle andre formålstjenlige oplysninger.

3.   Den bistandssøgte instans underretter omgående den bistandssøgende instans om, hvordan anmodningen om meddelelse er blevet fulgt op, og navnlig om den dato, hvor afgørelsen eller retsakten er blevet sendt til modtageren.

Artikel 75

Anmodning om inddrivelse

1.   En anmodning om inddrivelse af bidrag eller en anmodning om tilbagesøgning af uberettiget modtagne eller for meget udbetalte ydelser, som den bistandssøgende instans retter til den bistandssøgte instans skal ledsages af et officielt eksemplar eller en bekræftet kopi af det dokument, der hjemler ret til eksekution, og som er udstedt i den medlemsstat, hvor den bistandssøgende instans er beliggende, og, hvis det er relevant, af originaldokumentet eller en bekræftet kopi af andre dokumenter, der er nødvendige for inddrivelsen.

2.   Den bistandssøgende instans kan kun fremsætte en anmodning om inddrivelse:

| a) | såfremt fordringen eller det dokument, der hjemler ret til eksekution, ikke anfægtes i den pågældende medlemsstat, undtagen i tilfælde, hvor artikel 78, stk. 2, andet afsnit, finder anvendelse |
| --- | --- |

a)

såfremt fordringen eller det dokument, der hjemler ret til eksekution, ikke anfægtes i den pågældende medlemsstat, undtagen i tilfælde, hvor artikel 78, stk. 2, andet afsnit, finder anvendelse

| b) | når den i sin medlemsstat har iværksat de inddrivelsesforretninger, der kan indledes på grundlag af det i stk. 1 nævnte dokument, og når de trufne foranstaltninger ikke fører til betaling af hele fordringen. |
| --- | --- |

b)

når den i sin medlemsstat har iværksat de inddrivelsesforretninger, der kan indledes på grundlag af det i stk. 1 nævnte dokument, og når de trufne foranstaltninger ikke fører til betaling af hele fordringen.

3.   I anmodningen om inddrivelse anføres:

| a) | navn og adresse og alle andre oplysninger til identifikation af den pågældende person og/eller tredjemand, som er i besiddelse af dennes aktiver |
| --- | --- |

a)

navn og adresse og alle andre oplysninger til identifikation af den pågældende person og/eller tredjemand, som er i besiddelse af dennes aktiver

| b) | alle relevante oplysninger til identifikation af den bistandssøgte instans |
| --- | --- |

b)

alle relevante oplysninger til identifikation af den bistandssøgte instans

| c) | en henvisning til det dokument, som hjemler ret til eksekution, og som er udstedt i den medlemsstat, hvori den bistandssøgende instans er beliggende |
| --- | --- |

c)

en henvisning til det dokument, som hjemler ret til eksekution, og som er udstedt i den medlemsstat, hvori den bistandssøgende instans er beliggende

| d) | fordringens art, beløbets størrelse, herunder hovedstol, renter og bøder samt øvrige skyldige beløb anført i valutaerne i de medlemsstater, hvor de to instanser er beliggende |
| --- | --- |

d)

fordringens art, beløbets størrelse, herunder hovedstol, renter og bøder samt øvrige skyldige beløb anført i valutaerne i de medlemsstater, hvor de to instanser er beliggende

| e) | det tidspunkt, hvor den bistandssøgende instans og/eller den bistandssøgte instans har underrettet modtageren om fordringen |
| --- | --- |

e)

det tidspunkt, hvor den bistandssøgende instans og/eller den bistandssøgte instans har underrettet modtageren om fordringen

| f) | tidspunktet, fra hvilket, og perioden, i løbet af hvilken eksekution er mulig i henhold til de love, der er gældende i den medlemsstat, hvori den bistandssøgende instans er beliggende |
| --- | --- |

f)

tidspunktet, fra hvilket, og perioden, i løbet af hvilken eksekution er mulig i henhold til de love, der er gældende i den medlemsstat, hvori den bistandssøgende instans er beliggende

| g) | alle andre relevante oplysninger. |
| --- | --- |

g)

alle andre relevante oplysninger.

4.   Anmodningen om inddrivelse skal desuden indeholde en erklæring fra den bistandssøgende instans, hvori det bekræftes, at betingelserne i stk. 2 er opfyldt.

5.   Den bistandssøgende instans sender den bistandssøgte instans alle nødvendige oplysninger, som vedrører den sag, der har begrundet anmodningen om inddrivelse, så snart den har fået kendskab til disse oplysninger.

Artikel 76

Dokumentet, der hjemler ret til eksekution af fordringen

1.   Det dokument, der hjemler ret til eksekution af fordringen, anerkendes uden videre og behandles automatisk som et dokument, der hjemler ret til den bistandssøgte instans' eksekution af en fordring.

2.   Uanset stk. 1 kan det dokument, der hjemler ret til eksekution af fordringen i givet fald og i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i den medlemsstat, hvori den bistandssøgte instans er beliggende, stadfæstes som, anerkendes som, suppleres med eller erstattes med et dokument, der hjemler ret til eksekution på denne medlemsstats område.

De kompetente myndigheder bestræber sig på senest tre måneder efter modtagelsen af anmodningen om inddrivelse at fuldføre en sådan stadfæstelse, anerkendelse, supplering eller erstatning af dokumentet, med undtagelse af de tilfælde, hvor tredje afsnit finder anvendelse. Myndighederne kan ikke afslå at opfylde sådanne formelle krav, når det dokument, der hjemler ret til eksekution, er formelt korrekt. Hvis fristen på tre måneder overskrides, informerer den bistandssøgte instans den bistandssøgende instans om baggrunden for overskridelsen.

Hvis opfyldelsen af en af disse formaliteter medfører indsigelse vedrørende fordringen og/eller det dokument, der hjemler ret til eksekution, og som er udstedt af den bistandssøgende instans, finder artikel 78 anvendelse.

Artikel 77

Betalingsbetingelser og -frister

1.   Inddrivelse finder sted i den valuta, der anvendes i den medlemsstat, i hvilken den bistandssøgte instans er beliggende. Hele det inddrevne beløb overføres af den bistandssøgte instans til den bistandssøgende instans.

2.   Såfremt de love og administrative bestemmelser og den administrative praksis, der gælder i den medlemsstat, i hvilken den bistandssøgte instans er beliggende, tillader det, kan denne efter aftale med den bistandssøgende instans indrømme den betalingspligtige en betalingsfrist eller tillade betaling i rater. Renter, der opkræves af den bistandssøgte instans som følge af denne betalingsfrist, skal også overføres til den bistandssøgende instans.

Fra det tidspunkt, hvor det dokument, der hjemler ret til eksekution af fordringen, er direkte stadfæstet eller anerkendt, stadfæstet, suppleret eller erstattet i overensstemmelse med artikel 76, påløber der morarenter i henhold til de love og administrative bestemmelser og den administrative praksis, der gælder i den medlemsstat, hvori den bistandssøgte instans er beliggende, og de overføres også til den bistandssøgende instans.

Artikel 78

Indsigelse mod fordringen eller det dokument, der hjemler ret til eksekution af fordringen

1.   Såfremt den pågældende person under inddrivelsesforretningen gør indsigelse mod fordringen eller det dokument, der hjemler ret til eksekution, og som er udstedt i den medlemsstat, hvor den bistandssøgende instans er beliggende, indbringes sagen af den pågældende person for den kompetente instans i den medlemsstat, hvor den bistandssøgende instans er beliggende, i overensstemmelse med de i sidstnævnte medlemsstat gældende retsregler. Den bistandssøgende instans giver den bistandssøgte instans meddelelse herom. Endvidere kan den pågældende give den bistandssøgte instans meddelelse herom.

2.   Så snart den bistandssøgte instans har modtaget den i stk. 1 nævnte meddelelse enten fra den bistandssøgende instans eller fra den pågældende person, suspenderer den eksekutionsforretningen, indtil der foreligger en afgørelse fra den kompetente instans om spørgsmålet, medmindre den bistandssøgende instans anmoder om andet i overensstemmelse med andet afsnit. Såfremt den finder det nødvendigt, kan den træffe retsbevarende foranstaltninger for at sikre inddrivelsen i det omfang, love eller andre retsforskrifter i den medlemsstat, hvor den er beliggende, tillader det for lignende fordringer.

Uanset første afsnit kan den bistandssøgende instans i henhold til de love og administrative bestemmelser og den administrative praksis, der gælder i den medlemsstat, hvor den er beliggende, anmode den bistandssøgte instans om at inddrive en fordring, der er gjort indsigelse mod, for så vidt en sådan handling er tilladt efter de love og administrative bestemmelser og den administrative praksis, der gælder i den medlemsstat, hvor den bistandssøgte instans er beliggende. Hvis indsigelsesspørgsmålet senere afgøres til fordel for skyldneren, tilbagebetaler den bistandssøgende instans eventuelt inddrevne beløb med tillæg af eventuel erstatning i overensstemmelse med de love og bestemmelser, som er gældende i den medlemsstat, hvor den bistandssøgte instans er beliggende.

3.   Når indsigelsen vedrører eksekutionsforanstaltninger, der er truffet i den medlemsstat, hvor den bistandssøgte instans er beliggende, indbringes sagen for den kompetente instans i denne medlemsstat i overensstemmelse med dennes love og andre retsforskrifter.

4.   Når den kompetente instans, for hvilken sagen er indbragt i henhold til stk. 1 er en domstol eller en forvaltningsdomstol, betragtes dennes afgørelse, hvis den giver den bistandssøgende instans medhold, og hvis den gør det muligt, at fordringen inddrives i den medlemsstat, hvor den bistandssøgende instans er beliggende, som »det dokument, der hjemler ret til eksekution«, og inddrivelsen af fordringen gennemføres på grundlag af denne afgørelse.

Artikel 79

Grænser for bistanden

Den bistandssøgte instans er ikke forpligtet til:

| a) | at yde den af artikel 73-78 i gennemførelsesforordningen omfattede bistand, hvis inddrivelse af fordringen på grund af skyldnerens situation kan give anledning til alvorlige, økonomiske eller sociale vanskeligheder i den medlemsstat, hvor instansen er beliggende, for så vidt de love og administrative bestemmelser og den administrative praksis, der gælder i den medlemsstat, hvor den bistandssøgte instans er beliggende, tillader det for lignende, nationale fordringer |
| --- | --- |

a)

at yde den af artikel 73-78 i gennemførelsesforordningen omfattede bistand, hvis inddrivelse af fordringen på grund af skyldnerens situation kan give anledning til alvorlige, økonomiske eller sociale vanskeligheder i den medlemsstat, hvor instansen er beliggende, for så vidt de love og administrative bestemmelser og den administrative praksis, der gælder i den medlemsstat, hvor den bistandssøgte instans er beliggende, tillader det for lignende, nationale fordringer

| b) | at yde den af artikel 73-78 i gennemførelsesforordningen omfattede bistand, hvis den oprindelige anmodning efter artikel 73, 74 eller 75 i gennemførelsesforordningen, vedrører fordringer, der er over fem år gamle at regne fra det tidspunkt, hvor det dokument, der hjemler ret til eksekution, er oprettet i overensstemmelse med de love og administrative bestemmelser og den administrative praksis, der gælder i den medlemsstat, hvor den bistandssøgende instans er beliggende, frem til tidspunktet for fremsættelse af anmodningen. Såfremt der imidlertid gøres indsigelse mod fordringen eller dokumentet, løber tidsfristen fra det tidspunkt, hvor den medlemsstat, der anmoder om bistand, fastslår, at der ikke længere kan gøres indsigelse mod fordringen eller det dokument, der hjemler ret til eksekution. |
| --- | --- |

b)

at yde den af artikel 73-78 i gennemførelsesforordningen omfattede bistand, hvis den oprindelige anmodning efter artikel 73, 74 eller 75 i gennemførelsesforordningen, vedrører fordringer, der er over fem år gamle at regne fra det tidspunkt, hvor det dokument, der hjemler ret til eksekution, er oprettet i overensstemmelse med de love og administrative bestemmelser og den administrative praksis, der gælder i den medlemsstat, hvor den bistandssøgende instans er beliggende, frem til tidspunktet for fremsættelse af anmodningen. Såfremt der imidlertid gøres indsigelse mod fordringen eller dokumentet, løber tidsfristen fra det tidspunkt, hvor den medlemsstat, der anmoder om bistand, fastslår, at der ikke længere kan gøres indsigelse mod fordringen eller det dokument, der hjemler ret til eksekution.

Artikel 80

Retsbevarende foranstaltninger

På begrundet begæring af den bistandssøgende instans træffer den bistandssøgte instans retsbevarende foranstaltninger for at sikre inddrivelse af en fordring i det omfang, gældende love og andre retsforskrifter i den medlemsstat, hvor den bistandssøgte instans er beliggende, tillader det.

Med henblik på gennemførelsen af stk. 1 finder bestemmelserne og procedurerne i artikel 73, 74, 75 og 77 i gennemførelsesforordningen tilsvarende anvendelse.

Artikel 81

Omkostninger

1.   Der kræves ikke dækning af omkostninger i forbindelse med eksekution, hvis fordringen er omfattet af modregningsmetoden, jf. artikel 71 og 72 i gennemførelsesforordningen.

2.   Den bistandssøgte instans inddriver og tilbageholder endvidere alle omkostninger i forbindelse med inddrivelse af fordringen, jf. artikel 73-77 og artikel 81 i gennemførelsesforordningen, i overensstemmelse med de love og bestemmelser i den medlemsstat, hvor instansen er beliggende, som er gældende for tilsvarende fordringer.

3.   Medlemsstaterne giver indbyrdes afkald på godtgørelse af omkostninger i forbindelse med deres gensidige bistand i medfør af grundforordningen eller gennemførelsesforordningen.

4.   Ved inddrivelser, der frembyder særlige vanskeligheder, dvs. som er forbundet med meget store omkostninger, kan de bistandssøgende og bistandssøgte instanser aftale særlige godtgørelsesregler for de pågældende tilfælde.

5.   Den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor den bistandssøgende instans er beliggende, forbliver dog ansvarlig over for den medlemsstat, hvor den bistandssøgte instans er beliggende, for godtgørelse af eventuelle omkostninger og tab som følge af foranstaltninger, som erklæres ubegrundede, og som er indledt for at fastslå gyldigheden af fordringen eller af det dokument, der er udstedt af den bistandssøgende instans.

AFSNIT V

DIVERSE BESTEMMELSER, OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 82

Administrativ og lægelig kontrol

1.   Når en person, der modtager ydelser som omhandlet i afsnit III, kapitel I, II og IV, opholder sig eller er bosat i en anden medlemsstat end den, hvor debitorinstitutionen er beliggende, foretages den lægelige kontrol efter debitorinstitutionens anmodning af institutionen på ydelsesmodtagerens opholds- eller bopælssted efter reglerne i den lovgivning, som gælder for den sidstnævnte institution, jf. dog artikel 27. I så fald skal debitorinstitutionen anvende konstateringerne foretaget af opholds- eller bopælsstedets institution.

Hvis opholds- eller bopælsstedets institution i medfør af artikel 82 i grundforordningen skal lade foretage en lægeundersøgelse, følger den reglerne i den for institutionen gældende lovgivning. I mangel af sådanne regler retter institutionen henvendelse til debitorinstitutionen for at få oplyst, hvorledes den skal forholde sig.

Debitorinstitutionen bevarer retten til efterfølgende at lade ydelsesmodtageren undersøge af en af den selv udpeget læge. Ydelsesmodtageren kan dog kun anmodes om at rejse til debitorinstitutionens medlemsstat, hvis vedkommende er i stand til at foretage rejsen, uden at det går ud over helbredet, og hvis debitorinstitutionen afholder de dertil hørende rejse- og opholdsudgifter.

2.   Når en person, der modtager ydelser som omhandlet i afsnit III, kapitel I, II og IV, opholder sig eller er bosat i en anden medlemsstat end den, hvor debitorinstitutionen er beliggende, foretages den administrative kontrol efter denne institutions anmodning af institutionen på modtagerens opholds- eller bopælssted. Debitorinstitutionen meddeler opholds- eller bopælsstedets institution, hvilke punkter den administrative kontrol skal omfatte. Hvis dette ikke meddeles, foretager opholds- eller bopælsstedets institution kontrollen efter reglerne i den for institutionen gældende lovgivning.

Opholds- eller bopælsstedets institution skal sende en rapport til den debitorinstitution, som har anmodet om, at der foretages kontrol.

Artikel 83

Underretning

1.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om kontaktoplysningerne vedrørende de instanser, der er omhandlet i artikel 1, litra m), q) og r), i
  grundforordningen
  og i
  artikel 1, stk. 2, litra a) og b)
  , i
  gennemførelsesforordningen
  , samt vedrørende de ║ institutioner, der er
  udpeget i overensstemmelse med gennemførelsesforordningen
  .

2.   Instanserne omhandlet i stk. 1 skal have en elektronisk identitet i form af en identifikationskode og en elektronisk adresse.

3.   Den Administrative Kommission fastlægger
  strukturen, indholdet og de nærmere bestemmelser
  om underretning om kontaktoplysninger, jf. stk. 1, herunder et fælles format og en model.

4.   I bilag IV

  til gennemførelsesforordningen
  angives de offentligt tilgængelige databaser, hvor oplysningerne omhandlet i stk. 1 er samlet.
  Databasen oprettes og forvaltes af Kommissionen. Medlemsstaterne er dog ansvarlige for at indlæse deres egne nationale kontaktoplysninger i databasen. Medlemsstaterne sikrer desuden, at de nationale kontaktoplysninger, der kræves i henhold til stk. 1, er indlæst korrekt.

5.   Medlemsstaterne sørger for, at oplysningerne omhandlet i stk. 1 opdateres løbende.

▐

Artikel 84

Information

1.   Den Administrative Kommission udarbejder den fornødne information med henblik på at underrette de pågældende om deres rettigheder samt om de administrative formaliteter, de skal iagttage for at gøre disse rettigheder gældende. Informationen formidles først og fremmest ad elektronisk vej via online-netsteder, der er offentligt tilgængelige. Den Administrative Kommission sørger for, at netstederne opdateres regelmæssigt.

2.   Det Rådgivende Udvalg, jf. artikel 75 i grundforordningen, kan afgive udtalelser og henstillinger med henblik på at forbedre informationen og formidlingen heraf.

3.   Medlemsstaterne påser, at personer, der er omfattet af grundforordningen har adgang til den fornødne information om ændringer af grundforordningen og gennemførelsesforordningen, således at de kan gøre deres rettigheder gældende.

4.   De kompetente myndighed påser, at institutionerne under dem holdes informeret og anvender samtlige lovgivningsmæssige og andre fællesskabsbestemmelser, herunder Den Administrative Kommissions afgørelser, på de områder og de betingelser, der er fastsat i grundforordningen og gennemførelsesforordningen.

Artikel 85

Omregning af valuta

Ved anvendelsen af grundforordningen og gennemførelsesforordningen gælder ved omregning mellem to valutaer den referencekurs for omregning af valutaer, der offentliggøres af Den Europæiske Centralbank.

Artikel 86

Statistik

De kompetente myndighed udarbejder statistikker om anvendelsen af grundforordningen og gennemførelsesforordningen og fremsender dem til Den Administrative Kommissions sekretariat. Disse oplysninger indsamles og struktureres ifølge en plan og en metode, der fastlægges af Den Administrative Kommission. Kommissionen sørger for at formidle disse oplysninger.

Artikel 87

Ændring af bilagene

Efter anmodning fra den eller de pågældende medlemsstater eller fra deres kompetente myndigheder, kan bilag I, II, III og IV til gennemførelsesforordningen og bilag I, VI, VII, VIII og IX til grundforordningen ændres af Kommissionen efter enstemmig accept fra Den Administrative Kommission.

Artikel 88

Overgangsbestemmelser

Artikel 87 i grundforordningen finder anvendelse på forhold, der er omfattet af gennemførelsesforordningen.

Artikel 89

Ophævelse

1.   ║Forordning (EØF) nr. 574/72 ophæves fra ... (8) ║.

Forordning (EØF) nr. 574/72 forbliver dog i kraft, og dens retsvirkninger bevares med henblik på:

| a) | Rådets forordning (EF) nr. 859/2003 af 14. maj 2003 om udvidelse af bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 1408/71 og forordning (EØF) nr. 574/72 til at omfatte tredjelandsstatsborgere, der ikke allerede er dækket af disse bestemmelser udelukkende på grund af deres nationalitet (9), så længe denne forordning ikke er ophævet eller ændret |
| --- | --- |

a)

Rådets forordning (EF) nr. 859/2003 af 14. maj 2003 om udvidelse af bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 1408/71 og forordning (EØF) nr. 574/72 til at omfatte tredjelandsstatsborgere, der ikke allerede er dækket af disse bestemmelser udelukkende på grund af deres nationalitet (9), så længe denne forordning ikke er ophævet eller ændret

| b) | Rådets forordning (EØF) nr. 1661/85 af 13. juni 1985 om fastsættelse af tekniske tilpasninger til fællesskabsbestemmelserne om vandrende arbejdstageres sociale sikring for så vidt angår Grønland (10), så længe denne forordning ikke er ophævet eller ændret |
| --- | --- |

b)

Rådets forordning (EØF) nr. 1661/85 af 13. juni 1985 om fastsættelse af tekniske tilpasninger til fællesskabsbestemmelserne om vandrende arbejdstageres sociale sikring for så vidt angår Grønland (10), så længe denne forordning ikke er ophævet eller ændret

| c) | aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (11) og aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer (12) samt andre aftaler, der indeholder en henvisning til forordning (EØF) nr. 574/72, så længe disse aftaler ikke er blevet ændret som følge af nærværende forordning. |
| --- | --- |

c)

aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (11) og aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer (12) samt andre aftaler, der indeholder en henvisning til forordning (EØF) nr. 574/72, så længe disse aftaler ikke er blevet ændret som følge af nærværende forordning.

2.   Henvisninger til forordning (EØF) nr. 574/72 i Rådets direktiv 98/49/EF af 29. juni 1998 om beskyttelse af supplerende pensionsrettigheder for arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende, der flytter inden for Fællesskabet (13), forstås som henvisninger til nærværende forordning.

Artikel 90

Afsluttende bestemmelser

Denne forordning træder i kraft seks måneder efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1. Berigtiget i EUT L 200 af 7.6.2004, s. 1.

1

(2)  EUT C 324 af 30.12.2006, s. 59.

2

324 af 30.12.2006, s. 59.

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 9.7.2008..

3

Europa-Parlamentets holdning af 9.7.2008.

(4)  
  EUT L 150 af 10.6.2008, s. 28.

4

EUT L 150 af 10.6.2008, s. 28.

(5)  EFT L 74 af 27.3.1972, s. 1. ║.

5

(6)  

  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

6

EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(7)  Fem år efter gennemførelsesforordningens ikrafttræden.

7

(8)  Datoen for nærværende forordnings ikrafttræden.

8

ikrafttræden

(9)  EUT L 124 20.5.2003, s. 1.

9

(10)  EFT L 160 af 20.6.1985, s. 7.

10

(11)  EFT L 1 af 3.1.1994, s. 1.

11

(12)  EFT L 114 30.4.2002, s. 6. ║.

12

(13)  EFT L 209 af 25.7.1998, s. 46.

13

Onsdag, den 9. juli 2008
  BILAG I

Gennemførelsesbestemmelser til bilaterale overenskomster, som forbliver i kraft, og nye gennemførelsesbestemmelser til bilaterale overenskomster

(artikel 8, stk. 1, og artikel 9, stk. 2)

Onsdag, den 9. juli 2008
  BILAG II

Særlige ordninger for tjenestemænd

(artikel 32 og 41)

| A. | Særlige ordninger for tjenestemænd, som ikke er omfattet af bestemmelserne i afsnit III, kapitel 1, i forordning (EF) nr. 883/2004, der vedrører naturalydelser






  1. | Tyskland
  Versorgungssystem für Beamte (sygeforsikring for tjenestemænd) |
| --- | --- | --- |

A.

Særlige ordninger for tjenestemænd, som ikke er omfattet af bestemmelserne i afsnit III, kapitel 1, i forordning (EF) nr. 883/2004, der vedrører naturalydelser

1.

Tyskland

Versorgungssystem für Beamte (sygeforsikring for tjenestemænd)

| 2. | Spanien
  Mutualismo administrativo (særordning for tjenestemænd, de væbnede styrker og retsvæsenet) |
| --- | --- |

2.

Spanien

Mutualismo administrativo (særordning for tjenestemænd, de væbnede styrker og retsvæsenet)

| B. | Særlige ordninger for tjenestemænd, som ikke er omfattet af bestemmelserne i afsnit III, kapitel 2, i forordning (EF) nr. 883/2004, der vedrører naturalydelser






  1. | Tyskland
  Unfallfürsorge für Beamte (ulykkesforsikring for tjenestemænd) |
| --- | --- | --- |

B.

Særlige ordninger for tjenestemænd, som ikke er omfattet af bestemmelserne i afsnit III, kapitel 2, i forordning (EF) nr. 883/2004, der vedrører naturalydelser

1.

Tyskland

Unfallfürsorge für Beamte (ulykkesforsikring for tjenestemænd)

Onsdag, den 9. juli 2008
  BILAG III

Medlemsstater, der refunderer udgifter til ydelser på grundlag af faste beløb

(artikel 62, stk. 1)

Onsdag, den 9. juli 2008
  BILAG IV

Kompetente myndigheder og institutioner, bopæls- og opholdsinstitutioner, kontaktpunkter samt institutioner og organer, der er udpeget af de kompetente myndigheder

(artikel 83, stk. 4)

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/226 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/226

---

Onsdag, den 9. juli 2008Koordinering af de sociale sikringsordninger: Bilag XI ***I

P6_TA(2008)0349

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og fastlæggelse af indholdet i bilag XI (KOM(2006)0007 — C6-0029/2006 — 2006/0008(COD))

2009/C 294 E/50

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0007),

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0376),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 42 og 308, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0029/2006),

der henviser til forretningsordenens artikel 42 og 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6–0229/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag KOM(2006)0007 som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag KOM(2006)0007 som ændret;

| 2. | anser procedure 2007/0129(COD) som bortfaldet, eftersom indholdet af Kommissionens forslag KOM(2007)0376 er optaget i procedure 2006/0008(COD); |
| --- | --- |

2.

anser procedure 2007/0129(COD) som bortfaldet, eftersom indholdet af Kommissionens forslag KOM(2007)0376 er optaget i procedure 2006/0008(COD);

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Onsdag, den 9. juli 2008P6_TC1-COD(2006)0008

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og fastlæggelse af indholdet i forordningens bilag

(Tekst af relevans for EØS og for Schweiz)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 42 og 308,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger

   (4)

  bestemmes det, at indholdet i forordningens bilag II, X og XI skal fastsættes før dens ikrafttrædelsesdato. |
| --- | --- |

(1)

I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger

   (4)

  bestemmes det, at indholdet i forordningens bilag II, X og XI skal fastsættes før dens ikrafttrædelsesdato.

| (2) | Bilag I, III, IV, VI, VII, VIII og IX til forordning (EF) nr. 883/2004 bør tilpasses for både at tage højde for kravene i de medlemsstater, der er tiltrådt Den Europæiske Union, siden forordningen blev vedtaget, og den seneste udvikling i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

Bilag I, III, IV, VI, VII, VIII og IX til forordning (EF) nr. 883/2004 bør tilpasses for både at tage højde for kravene i de medlemsstater, der er tiltrådt Den Europæiske Union, siden forordningen blev vedtaget, og den seneste udvikling i andre medlemsstater.

| (3) | I henhold til
  artikel 56, stk. 1, og artikel 83
  i ▐ forordning (EF) nr. 883/2004 ▐ skal der fastsættes særregler for anvendelsen af medlemsstaternes lovgivning i bilag XI til forordningen. I bilag XI skal der tages hensyn til de karakteristiske træk ved medlemsstaternes forskellige sociale sikringsordninger for at lette anvendelsen af koordineringsreglerne. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til
  artikel 56, stk. 1, og artikel 83
  i ▐ forordning (EF) nr. 883/2004 ▐ skal der fastsættes særregler for anvendelsen af medlemsstaternes lovgivning i bilag XI til forordningen. I bilag XI skal der tages hensyn til de karakteristiske træk ved medlemsstaternes forskellige sociale sikringsordninger for at lette anvendelsen af koordineringsreglerne.

| (4) | En række medlemsstater har anmodet om optegnelser om anvendelsen af deres sociallovgivning i bilag XI og har givet Kommissionen retlige og praktiske forklaringer om deres lovgivning og ordninger. |
| --- | --- |

(4)

En række medlemsstater har anmodet om optegnelser om anvendelsen af deres sociallovgivning i bilag XI og har givet Kommissionen retlige og praktiske forklaringer om deres lovgivning og ordninger.

| (5) | På grund af behovet for rationalisering og forenkling i den nye forordning er det nødvendigt at anvende en fælles tilgang, som sikrer, at optegnelser for forskellige medlemsstater, som ligner hinanden eller forfølger samme mål, i princippet behandles på samme måde. |
| --- | --- |

(5)

På grund af behovet for rationalisering og forenkling i den nye forordning er det nødvendigt at anvende en fælles tilgang, som sikrer, at optegnelser for forskellige medlemsstater, som ligner hinanden eller forfølger samme mål, i princippet behandles på samme måde.

| (6) | Forordning (EF) nr. 883/2004 har til formål at koordinere lovgivning om social sikring, som medlemsstaterne er eneansvarlige for, og derfor bør optegnelser, som strider imod forordningens formål eller mål, og optegnelser, som kun sigter mod at præcisere fortolkningen af national lovgivning, ikke medtages i forordningen. |
| --- | --- |

(6)

Forordning (EF) nr. 883/2004 har til formål at koordinere lovgivning om social sikring, som medlemsstaterne er eneansvarlige for, og derfor bør optegnelser, som strider imod forordningens formål eller mål, og optegnelser, som kun sigter mod at præcisere fortolkningen af national lovgivning, ikke medtages i forordningen.

| (7) | Visse anmodninger fra medlemsstaterne vedrørte spørgsmål, som er fælles for flere medlemsstater. I stedet for at anføre ensartede optegnelser i bilag XI for flere medlemsstater er det ║ hensigtsmæssigt at behandle disse spørgsmål på et mere generelt plan, enten ved at foretage en præcisering i selve forordning (EF) nr. 883/2004 eller i et af dens bilag, som ║ bør ændres i overensstemmelse hermed, eller ved at indføje bestemmelser i den gennemførelsesforordning, der er omhandlet i artikel 89 i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(7)

Visse anmodninger fra medlemsstaterne vedrørte spørgsmål, som er fælles for flere medlemsstater. I stedet for at anføre ensartede optegnelser i bilag XI for flere medlemsstater er det ║ hensigtsmæssigt at behandle disse spørgsmål på et mere generelt plan, enten ved at foretage en præcisering i selve forordning (EF) nr. 883/2004 eller i et af dens bilag, som ║ bør ændres i overensstemmelse hermed, eller ved at indføje bestemmelser i den gennemførelsesforordning, der er omhandlet i artikel 89 i nævnte forordning.

| (8) | Det er endvidere hensigtsmæssigt at behandle visse specifikke spørgsmål i andre bilag, alt efter deres formål og indhold, frem for i bilag XI, for at sikre, at bilagene til forordning (EF) nr. 883/2004 er sammenhængende, såvel enkeltvis som indbyrdes. |
| --- | --- |

(8)

Det er endvidere hensigtsmæssigt at behandle visse specifikke spørgsmål i andre bilag, alt efter deres formål og indhold, frem for i bilag XI, for at sikre, at bilagene til forordning (EF) nr. 883/2004 er sammenhængende, såvel enkeltvis som indbyrdes.

| (9) | For at lette borgernes brug af forordning (EF) nr. 883/2004, når der anmodes om informationer eller fremsættes krav over for medlemsstaternes institutioner, bør der også henvises til de berørte medlemsstaters lovgivning på originalsproget i de tilfælde, det er nødvendigt, for at undgå eventuelle misforståelser. |
| --- | --- |

(9)

For at lette borgernes brug af forordning (EF) nr. 883/2004, når der anmodes om informationer eller fremsættes krav over for medlemsstaternes institutioner, bør der også henvises til de berørte medlemsstaters lovgivning på originalsproget i de tilfælde, det er nødvendigt, for at undgå eventuelle misforståelser.

| (10) | Forordning (EF) nr. 883/2004 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(10)

Forordning (EF) nr. 883/2004 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (11) | I forordning (EF) nr. 883/2004 er det fastsat, at forordningen finder anvendelse fra datoen for gennemførelsesforordningens ikrafttræden. Nærværende forordning bør derfor anvendes fra samme dato — |
| --- | --- |

(11)

I forordning (EF) nr. 883/2004 er det fastsat, at forordningen finder anvendelse fra datoen for gennemførelsesforordningens ikrafttræden. Nærværende forordning bør derfor anvendes fra samme dato —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Forordning (EF) nr. 883/2004 ændres således:

| 1) | Efter betragtning 5 indsættes følgende betragtning:








  »
  (5a) | Nogle medlemsstaters optegnelser i bilag VI i forordning (EØF) nr. 1408/71 dækkes nu af visse generelle bestemmelser i forordning (EF) nr. 883/2004. I artikel 5 i forordning (EF) nr. 883/2004 fastlægges det for eksempel i afsnittet ligestilling af ydelser, indtægter, begivenheder og forhold, at såfremt indtrædelse af visse begivenheder eller forhold tillægges retsvirkning efter den kompetente medlemsstats lovgivning, skal denne retsvirkning tillægges tilsvarende begivenheder eller forhold, der indtræder i en anden medlemsstat. Derfor er en række optegnelser i bilag VI i Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 blevet overflødige.
  « |
| --- | --- | --- |

1)

Efter betragtning 5 indsættes følgende betragtning:

»
  (5a)

| 2) | Efter betragtning 8 indsættes følgende betragtning:








  »
  (8a) | Tidligere grænsearbejderes familiemedlemmer bør have mulighed for at fortsætte lægebehandling i forsikringstagerens tidligere beskæftigelsesland efter hans eller hendes pensionering.
  « |
| --- | --- | --- |

2)

Efter betragtning 8 indsættes følgende betragtning:

»
  (8a)

| 3) | Efter betragtning 17 indsættes følgende betragtning:








  »
  (17a) | Når en lovgivning finder anvendelse på en person i henhold til nærværende forordnings afsnit II, bør betingelserne for optagelse og ret til ydelser defineres af lovgivningen i den kompetente medlemsstat, under overholdelse af fællesskabsretten.
  « |
| --- | --- | --- |

3)

Efter betragtning 17 indsættes følgende betragtning:

»
  (17a)

| 4) | Efter betragtning 18 indsættes følgende betragtning:








  »
  (18a) | Princippet om enhed i den anvendelige lovgivning er af stor betydning og bør styrkes. Dette bør dog ikke betyde, at tilkendelse af en ydelse i overensstemmelse med nærværende forordning og omfattende betaling af forsikringsbidrag eller forsikringsdækning for ydelsesmodtageren, i sig selv gør lovgivningen i den medlemsstat, hvis institution har tilkendt den pågældende ydelse, til den gældende lovgivning for den pågældende person

   (5). |
| --- | --- | --- |

4)

Efter betragtning 18 indsættes følgende betragtning:

»
  (18a)

Princippet om enhed i den anvendelige lovgivning er af stor betydning og bør styrkes. Dette bør dog ikke betyde, at tilkendelse af en ydelse i overensstemmelse med nærværende forordning og omfattende betaling af forsikringsbidrag eller forsikringsdækning for ydelsesmodtageren, i sig selv gør lovgivningen i den medlemsstat, hvis institution har tilkendt den pågældende ydelse, til den gældende lovgivning for den pågældende person

   (5).

| 5) | I artikel 1 indsættes følgende litra:








  »
  va) | »
  naturalydelser«: naturalydelser i henhold til en medlemsstats lovgivning, som skal dække, udrede, direkte betale eller godtgøre udgiften til lægebehandling eller produkter og ydelser i tilknytning til en sådan behandling, herunder naturalydelser til langsigtet behandling.
  « |
| --- | --- | --- |

5)

I artikel 1 indsættes følgende litra:

»
  va)

| 6) | Artikel 3, stk. 5, affattes således:


  »
  5.
     
  Denne forordning finder ikke anvendelse på:










  a) | social og sundhedsmæssig forsorg eller |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 3, stk. 5, affattes således:

»
  5.
     
  Denne forordning finder ikke anvendelse på:

a)

social og sundhedsmæssig forsorg eller

| b) | ydelser, hvor en medlemsstat påtager sig ansvaret for skader på personer og yder godtgørelse, som f. eks. til ofre for krig og militærhandlinger eller følgerne heraf; kriminalitetsofre, ofre for attentat- eller terrorhandlinger; ofre for skade forårsaget af repræsentanter for medlemsstaten i forbindelse med deres hverv; eller ofre, som har været udsat for en ulempe af politiske eller religiøse grunde eller af herkomstmæssige grunde.
  « |
| --- | --- |

b)

ydelser, hvor en medlemsstat påtager sig ansvaret for skader på personer og yder godtgørelse, som f. eks. til ofre for krig og militærhandlinger eller følgerne heraf; kriminalitetsofre, ofre for attentat- eller terrorhandlinger; ofre for skade forårsaget af repræsentanter for medlemsstaten i forbindelse med deres hverv; eller ofre, som har været udsat for en ulempe af politiske eller religiøse grunde eller af herkomstmæssige grunde.
  «

| 7) | Artikel 14, stk. 4, affattes således:
  »4.   Når retten til frivillig eller frivillig fortsat forsikring i henhold til en medlemsstats lovgivning er betinget af, at den berettigede er bosat i denne medlemsstat eller tidligere har udøvet lønnet beskæftigelse eller selvstændig virksomhed, finder artikel 5, litra b), kun anvendelse på personer, der på et givet tidspunkt tidligere har været omfattet af lovgivningen i denne medlemsstat i kraft af, at de har udøvet lønnet beskæftigelse eller selvstændig virksomhed.
  5.   Når retten til frivillig eller frivillig fortsat forsikring i henhold til en medlemsstats lovgivning er betinget af, at den berettigede har tilbagelagt forsikringsperioder, gives der kun en sådan ret til personer, der tidligere har tilbagelagt forsikringsperioder i denne medlemsstat efter samme ordning.« |
| --- | --- |

7)

Artikel 14, stk. 4, affattes således:

»4.   Når retten til frivillig eller frivillig fortsat forsikring i henhold til en medlemsstats lovgivning er betinget af, at den berettigede er bosat i denne medlemsstat eller tidligere har udøvet lønnet beskæftigelse eller selvstændig virksomhed, finder artikel 5, litra b), kun anvendelse på personer, der på et givet tidspunkt tidligere har været omfattet af lovgivningen i denne medlemsstat i kraft af, at de har udøvet lønnet beskæftigelse eller selvstændig virksomhed.

5.   Når retten til frivillig eller frivillig fortsat forsikring i henhold til en medlemsstats lovgivning er betinget af, at den berettigede har tilbagelagt forsikringsperioder, gives der kun en sådan ret til personer, der tidligere har tilbagelagt forsikringsperioder i denne medlemsstat efter samme ordning.«

| 8) | Artikel 18, stk. 2, affattes således:


  »
  2.
     
  En grænsearbejders familiemedlemmer har ret til naturalydelser under ophold i den kompetente medlemsstat. Når den kompetente medlemsstat er opført i bilag III, og så længe dette bilag er i kraft, har en grænsearbejders familiemedlemmer, som har bopæl i samme medlemsstat som grænsearbejderen, kun ret til naturalydelser i den kompetente medlemsstat på de i artikel 19, stk. 1, fastsatte vilkår.
  « |
| --- | --- |

8)

Artikel 18, stk. 2, affattes således:

»
  2.
     
  En grænsearbejders familiemedlemmer har ret til naturalydelser under ophold i den kompetente medlemsstat. Når den kompetente medlemsstat er opført i bilag III, og så længe dette bilag er i kraft, har en grænsearbejders familiemedlemmer, som har bopæl i samme medlemsstat som grænsearbejderen, kun ret til naturalydelser i den kompetente medlemsstat på de i artikel 19, stk. 1, fastsatte vilkår.
  «

| 9) | Artikel 28, stk. 1, affattes således:


  »
  1.
     
  En grænsearbejder, der er gået på pension på grund af alder eller invaliditet, er i tilfælde af sygdom berettiget til fortsat at modtage naturalydelser i den medlemsstat, hvor han senest har været lønnet beskæftiget eller har udøvet selvstændig virksomhed, i det omfang der er tale om fortsættelse af en behandling, som er indledt i denne medlemsstat. Ved »fortsættelse af en behandling« forstås fortsat undersøgelse, diagnosticering og behandling af en sygdom under hele dens varighed.




  Første afsnit finder tilsvarende anvendelse på den pensionerede grænsearbejders familiemedlemmer.
  « |
| --- | --- |

9)

Artikel 28, stk. 1, affattes således:

»
  1.
     
  En grænsearbejder, der er gået på pension på grund af alder eller invaliditet, er i tilfælde af sygdom berettiget til fortsat at modtage naturalydelser i den medlemsstat, hvor han senest har været lønnet beskæftiget eller har udøvet selvstændig virksomhed, i det omfang der er tale om fortsættelse af en behandling, som er indledt i denne medlemsstat. Ved »fortsættelse af en behandling« forstås fortsat undersøgelse, diagnosticering og behandling af en sygdom under hele dens varighed.

Første afsnit finder tilsvarende anvendelse på den pensionerede grænsearbejders familiemedlemmer.
  «

| 10) | Artikel 51, stk. 3
  affattes således:


  »
  3.
     
  Såfremt erhvervelse, bevarelse eller generhvervelse af ret til ydelser efter lovgivningen eller den specifikke ordning i en medlemsstat er betinget af, at den pågældende var forsikret på tidspunktet for forsikringsbegivenhedens indtræden, anses denne betingelse for at være opfyldt, hvis den pågældende tidligere har været forsikret efter lovgivningen eller den specifikke ordning i medlemsstaten, og på tidspunktet for forsikringsbegivenhedens indtræden er forsikret efter lovgivningen i en anden medlemsstat for samme forsikringsbegivenhed eller, hvor det ikke er tilfældet, hvor en ydelse tilkendes efter lovgivningen i en anden medlemsstat for samme forsikringsbegivenhed. Sidstnævnte betingelse anses dog for opfyldt i de tilfælde, der er nævnt i artikel 57.
  « |
| --- | --- |

10)

Artikel 51, stk. 3
  affattes således:

»
  3.
     
  Såfremt erhvervelse, bevarelse eller generhvervelse af ret til ydelser efter lovgivningen eller den specifikke ordning i en medlemsstat er betinget af, at den pågældende var forsikret på tidspunktet for forsikringsbegivenhedens indtræden, anses denne betingelse for at være opfyldt, hvis den pågældende tidligere har været forsikret efter lovgivningen eller den specifikke ordning i medlemsstaten, og på tidspunktet for forsikringsbegivenhedens indtræden er forsikret efter lovgivningen i en anden medlemsstat for samme forsikringsbegivenhed eller, hvor det ikke er tilfældet, hvor en ydelse tilkendes efter lovgivningen i en anden medlemsstat for samme forsikringsbegivenhed. Sidstnævnte betingelse anses dog for opfyldt i de tilfælde, der er nævnt i artikel 57.
  «

| 11) | Artikel 52, stk. 4, affattes således:
  »4.   ▐
  Når beregningen i henhold til stk. 1, litra a), i en medlemsstat altid fører til det resultat, at den nationale ydelse er lig med eller højere end pro rata-ydelsen, beregnet i henhold til stk. 1, litra b), undlader den kompetente institution at foretage pro rata-beregning, forudsat at:










  a) | en sådan situation er anført i bilag VIII, del 1 |
| --- | --- | --- |

11)

Artikel 52, stk. 4, affattes således:

»4.   ▐
  Når beregningen i henhold til stk. 1, litra a), i en medlemsstat altid fører til det resultat, at den nationale ydelse er lig med eller højere end pro rata-ydelsen, beregnet i henhold til stk. 1, litra b), undlader den kompetente institution at foretage pro rata-beregning, forudsat at:

a)

en sådan situation er anført i bilag VIII, del 1

| b) | lovgivning, som indeholder regler mod sammenfald af ydelser, jf. artikel 54 og 55, ikke finder anvendelse, medmindre de i artikel 55, stk. 2, omhandlede betingelser er opfyldt, og |
| --- | --- |

b)

lovgivning, som indeholder regler mod sammenfald af ydelser, jf. artikel 54 og 55, ikke finder anvendelse, medmindre de i artikel 55, stk. 2, omhandlede betingelser er opfyldt, og

| c) | artikel 57 ikke finder anvendelse i relation til perioder gennemført i henhold til en anden medlemsstats lovgivning under omstændigheder i dette specifikke tilfælde. ▐
  .« |
| --- | --- |

c)

artikel 57 ikke finder anvendelse i relation til perioder gennemført i henhold til en anden medlemsstats lovgivning under omstændigheder i dette specifikke tilfælde. ▐
  .«

| 12) | I artikel 52 tilføjes følgende stykke:


  »
  4a.
     
  Uanset bestemmelserne i stk. 1, 2 og 3, gælder pro rata-beregningen ikke for ordninger med ydelser, for hvilke tid ikke er relevant for beregningen, forudsat at sådanne ordninger er anført i anden del i bilag VIII. I sådanne tilfælde er den berørte person berettiget til den ydelse, der er beregnet i henhold til lovgivningen i den pågældende medlemsstat.
  « |
| --- | --- |

12)

I artikel 52 tilføjes følgende stykke:

»
  4a.
     
  Uanset bestemmelserne i stk. 1, 2 og 3, gælder pro rata-beregningen ikke for ordninger med ydelser, for hvilke tid ikke er relevant for beregningen, forudsat at sådanne ordninger er anført i anden del i bilag VIII. I sådanne tilfælde er den berørte person berettiget til den ydelse, der er beregnet i henhold til lovgivningen i den pågældende medlemsstat.
  «

| 13) | I artikel 56, stk. 1, litra c), indsættes »om nødvendigt« før »i overensstemmelse med de procedurer i bilag XI, som er fastsat for den berørte medlemsstat«. |
| --- | --- |

13)

I artikel 56, stk. 1, litra c), indsættes »om nødvendigt« før »i overensstemmelse med de procedurer i bilag XI, som er fastsat for den berørte medlemsstat«.

| 14) | I artikel 56 indsættes følgende stykke:


  »
  1a.
     
  Såfremt stk. 1, litra c), ikke finder anvendelse, fordi det i en medlemsstats lovgivning fastlægges, at ydelsen skal beregnes på grundlag af andre elementer end forsikrings- eller bopælsperioder, som ikke er forbundet med tid, skal den kompetente institution vedrørende hver enkelt forsikrings- eller bopælsperiode, der er fuldført i henhold til en anden medlemsstats lovgivning, tage hensyn til det kapitalbeløb, der er erhvervet, den kapital, der anses for at være erhvervet, eller andre elementer i beregningen i henhold til lovgivningen, som den administrerer, divideret med de tilsvarende periodeenheder i den pågældende pensionsordning.
  « |
| --- | --- |

14)

I artikel 56 indsættes følgende stykke:

»
  1a.
     
  Såfremt stk. 1, litra c), ikke finder anvendelse, fordi det i en medlemsstats lovgivning fastlægges, at ydelsen skal beregnes på grundlag af andre elementer end forsikrings- eller bopælsperioder, som ikke er forbundet med tid, skal den kompetente institution vedrørende hver enkelt forsikrings- eller bopælsperiode, der er fuldført i henhold til en anden medlemsstats lovgivning, tage hensyn til det kapitalbeløb, der er erhvervet, den kapital, der anses for at være erhvervet, eller andre elementer i beregningen i henhold til lovgivningen, som den administrerer, divideret med de tilsvarende periodeenheder i den pågældende pensionsordning.
  «

| 15) | I artikel 57 tilføjes følgende stykke:


  »
  3a.
     
  Denne artikel anvendes ikke i forbindelse med ordninger, der er opført i del 2 i bilag VIII.
  « |
| --- | --- |

15)

I artikel 57 tilføjes følgende stykke:

»
  3a.
     
  Denne artikel anvendes ikke i forbindelse med ordninger, der er opført i del 2 i bilag VIII.
  «

| 16) | Artikel 62, stk. 3, affattes således:


  »
  3.
     
  Uden at stk. 1 og 2 berøres heraf, skal bopælsstedets institution for så vidt angår arbejdsløse, der er omfattet af artikel 65, stk. 5, litra a), tage hensyn til den løn- eller erhvervsindtægt, som den pågældende har haft i den medlemsstat, hvis lovgivning vedkommende var underlagt under sin seneste beskæftigelse eller selvstændige virksomhed, i overensstemmelse med bestemmelserne i gennemførelsesforordningen.
  « |
| --- | --- |

16)

Artikel 62, stk. 3, affattes således:

»
  3.
     
  Uden at stk. 1 og 2 berøres heraf, skal bopælsstedets institution for så vidt angår arbejdsløse, der er omfattet af artikel 65, stk. 5, litra a), tage hensyn til den løn- eller erhvervsindtægt, som den pågældende har haft i den medlemsstat, hvis lovgivning vedkommende var underlagt under sin seneste beskæftigelse eller selvstændige virksomhed, i overensstemmelse med bestemmelserne i gennemførelsesforordningen.
  «

| 17) | Følgende artikel indsættes efter artikel 68:


  »Artikel 68a


  Udbetaling af ydelser



  Såfremt den person, til hvem familieydelserne skal udbetales, ikke anvender dem til familiemedlemmernes underhold, skal den kompetente institution efter anmodning fra og gennem institutionen i den medlemsstat, hvor familiemedlemmerne har bopæl, eller den institution eller det organ, der er udpeget hertil af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor familiemedlemmerne har bopæl, udbetale disse ydelser med frigørende virkning til den fysiske eller juridiske person, som faktisk forsørger familiemedlemmerne.
  « |
| --- | --- |

17)

Følgende artikel indsættes efter artikel 68:

»Artikel 68a

Udbetaling af ydelser

Såfremt den person, til hvem familieydelserne skal udbetales, ikke anvender dem til familiemedlemmernes underhold, skal den kompetente institution efter anmodning fra og gennem institutionen i den medlemsstat, hvor familiemedlemmerne har bopæl, eller den institution eller det organ, der er udpeget hertil af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor familiemedlemmerne har bopæl, udbetale disse ydelser med frigørende virkning til den fysiske eller juridiske person, som faktisk forsørger familiemedlemmerne.
  «

| 18) | I artikel 87 indsættes følgende stykke efter stk. 10
  :
  »
  10a.
     
  Bilag III ophæves fem år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.
  « |
| --- | --- |

18)

I artikel 87 indsættes følgende stykke efter stk. 10
  :

»
  10a.
     
  Bilag III ophæves fem år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.
  «

| 19) | Bilagene ændres som anført i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

19)

Bilagene ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på ║dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse fra datoen for ikrafttrædelsen af den gennemførelsesforordning, der henvises til i artikel 89 i forordning (EF) nr. 883/2004.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C 161 a 13.7.2007, s. 61
  .

1

161 a 13.7.2007, s. 61

(2)  EUT C ....

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 9.7.2008.

3

Europa-Parlamentets holdning af 9.7.2008

(4)  

  EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1. Berigtiget i EUT L 200 af 7.6.2004, s. 1.

4

EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1. Berigtiget i EUT L 200 af 7.6.2004, s. 1.

(5)  
  Se de forenede sager Gaumain-Cerri (C-502/01) og Barth (C-31/02), Sml. [2004] I-6483.
  «

5

Se de forenede sager Gaumain-Cerri (C-502/01) og Barth (C-31/02), Sml. [2004] I-6483.

Onsdag, den 9. juli 2008BILAG

Bilagene til forordning (EF) nr. 883/2004 ændres således:

| 1) | Bilag I, del I, affattes således:










  a) | Efter teksten under overskriften »A. BELGIEN« indsættes følgende:


  »
  Aa.
     
  BULGARIEN




  Underholdsbidrag, som udbetales af staten i henhold til artikel 92 i familieloven
  « |
| --- | --- | --- |

1)

Bilag I, del I, affattes således:

a)

Efter teksten under overskriften »A. BELGIEN« indsættes følgende:

»
  Aa.
     
  BULGARIEN

Underholdsbidrag, som udbetales af staten i henhold til artikel 92 i familieloven
  «

| b) | Efter teksten »C. TYSKLAND« indsættes følgende:


  »
  Ca.
     
  ESTLAND




  Underholdsbidrag i henhold til underholdsbidragsloven af 21. februar 2007




  Cb.
     
  SPANIEN




  Forskud på underholdsbidrag i henhold til kongeligt dekret 1618/2007 af 7. december 2007
  « |
| --- | --- |

b)

Efter teksten »C. TYSKLAND« indsættes følgende:

»
  Ca.
     
  ESTLAND

Underholdsbidrag i henhold til underholdsbidragsloven af 21. februar 2007

Cb.
     
  SPANIEN

Forskud på underholdsbidrag i henhold til kongeligt dekret 1618/2007 af 7. december 2007
  «

| c) | Efter teksten under overskriften »D. FRANKRIG« indsættes følgende:


  »
  Da.
     
  LITAUEN




  Udbetaling af tilskud fra børnetilskudsfonden i henhold til loven om børnetilskud




  Db.
     
  LUXEMBOURG




  Forskud på og inddrivelse af underholdsbidrag i henhold til lov af 26. juli 1980
  « |
| --- | --- |

c)

Efter teksten under overskriften »D. FRANKRIG« indsættes følgende:

»
  Da.
     
  LITAUEN

Udbetaling af tilskud fra børnetilskudsfonden i henhold til loven om børnetilskud

Db.
     
  LUXEMBOURG

Forskud på og inddrivelse af underholdsbidrag i henhold til lov af 26. juli 1980
  «

| d) | Efter teksten under overskriften »E. ØSTRIG« indsættes følgende:


  »
  Ea.
     
  POLEN




  Ydelser fra underholdsbidragsfonden i henhold til loven om støtte til personer, der er berettiget til underholdsbidrag
  « |
| --- | --- |

d)

Efter teksten under overskriften »E. ØSTRIG« indsættes følgende:

»
  Ea.
     
  POLEN

Ydelser fra underholdsbidragsfonden i henhold til loven om støtte til personer, der er berettiget til underholdsbidrag
  «

| e) | Efter teksten under overskriften »F. PORTUGAL« indsættes følgende:


  »
  Fa.
     
  SLOVENIEN




  Underholdsbidrag i henhold til lov af 25. juli 2006 om Republikken Sloveniens offentlige garanti- og underholdsfond




  Fb.
     
  SLOVAKIET




  Underholdsbidrag (underholdshjælp) i henhold til lov nr. 452/2004 Sml. om underholdsbidrag som ændret ved senere forordninger
  .« |
| --- | --- |

e)

Efter teksten under overskriften »F. PORTUGAL« indsættes følgende:

»
  Fa.
     
  SLOVENIEN

Underholdsbidrag i henhold til lov af 25. juli 2006 om Republikken Sloveniens offentlige garanti- og underholdsfond

Fb.
     
  SLOVAKIET

Underholdsbidrag (underholdshjælp) i henhold til lov nr. 452/2004 Sml. om underholdsbidrag som ændret ved senere forordninger
  .«

| 2) | Bilag I, del II, affattes således:










  a) | Efter teksten under overskriften »A BELGIEN« indsættes følgende:


  »
  Aa.
     
  BULGARIEN




  Moderskabsydelse i form af et engangsbeløb i henhold til lov om børnetilskud




  Ab.
     
  DEN TJEKKISKE REPUBLIK




  Barselsydelse




  Ac.
     
  ESTLAND




  Barselsydelse




  Adoptionsydelse
  « |
| --- | --- | --- |

2)

Bilag I, del II, affattes således:

a)

Efter teksten under overskriften »A BELGIEN« indsættes følgende:

»
  Aa.
     
  BULGARIEN

Moderskabsydelse i form af et engangsbeløb i henhold til lov om børnetilskud

Ab.
     
  DEN TJEKKISKE REPUBLIK

Barselsydelse

Ac.
     
  ESTLAND

Barselsydelse

Adoptionsydelse
  «

| b) | Afsnit »B. SPANIEN« affattes således:


  »
  B.
     
  SPANIEN




  Én betaling af ydelse ved barnefødsel og adoption
  « |
| --- | --- |

b)

Afsnit »B. SPANIEN« affattes således:

»
  B.
     
  SPANIEN

Én betaling af ydelse ved barnefødsel og adoption
  «

| c) | Følgende formulering indsættes ▐
  under
  overskriften »C. FRANKRIG«:
  », undtagen når den udbetales til en person, som fortsat er omfattet af fransk lovgivning i henhold til artikel 12 eller artikel 16;« |
| --- | --- |

c)

Følgende formulering indsættes ▐
  under
  overskriften »C. FRANKRIG«:

», undtagen når den udbetales til en person, som fortsat er omfattet af fransk lovgivning i henhold til artikel 12 eller artikel 16;«

| d) | Efter teksten under overskriften »C. FRANKRIG« indsættes følgende:


  »
  Ca.
     
  LETLAND




  Barselsydelse




  Adoptionsydelse




  Cb.
     
  LITAUEN




  Moderskabsydelse i form af et engangsbeløb
  « |
| --- | --- |

d)

Efter teksten under overskriften »C. FRANKRIG« indsættes følgende:

»
  Ca.
     
  LETLAND

Barselsydelse

Adoptionsydelse

Cb.
     
  LITAUEN

Moderskabsydelse i form af et engangsbeløb
  «

| e) | Efter teksten under overskriften »D. LUXEMBOURG« indsættes følgende:


  »
  Da.
     
  UNGARN




  Moderskabsydelse




  Db.
     
  POLEN




  Barselsydelse i form af et engangsbeløb i henhold til lov om familieydelser




  Dc.
     
  RUMÆNIEN




  Barselsydelse




  Babyudstyr til nyfødte børn




  Dd.
     
  SLOVENIEN




  Barselsydelse




  De.
     
  SLOVAKIET




  Barselsydelse




  Tillæg til barselsydelse
  .« |
| --- | --- |

e)

Efter teksten under overskriften »D. LUXEMBOURG« indsættes følgende:

»
  Da.
     
  UNGARN

Moderskabsydelse

Db.
     
  POLEN

Barselsydelse i form af et engangsbeløb i henhold til lov om familieydelser

Dc.
     
  RUMÆNIEN

Barselsydelse

Babyudstyr til nyfødte børn

Dd.
     
  SLOVENIEN

Barselsydelse

De.
     
  SLOVAKIET

Barselsydelse

Tillæg til barselsydelse
  .«

| 3) | Bilag II affattes således:



  »BILAG II


  BESTEMMELSER I OVERENSKOMSTER, SOM ER GÆLDENDE, OG SOM ALT EFTER OMSTÆNDIGHEDERNE ER BEGRÆNSET TIL DE PERSONER, DER ER DÆKKET AF DISSE BESTEMMELSER




  [Artikel 8, stk. 1]




  Generelle bemærkninger




  De bestemmelser i bilaterale overenskomster, der ikke henhører under nærværende forordnings anvendelsesområde, eller som fortsat er gældende mellem medlemsstaterne, er ikke opført i dette bilag. Sådanne bestemmelser omfatter forpligtelser mellem medlemsstater i henhold til overenskomster, der f.eks. indeholder bestemmelser vedrørende sammenlægning af forsikringsperioder tilbragt i et tredjeland.




  Bestemmelser i overenskomster om social sikring, som forbliver i kraft




  a)
     
  BELGIEN-TYSKLAND




  Artikel 3 og 4 i slutprotokollen af 7. december 1957 til den almindelige overenskomst af samme dato i den udformning, hvori den findes i tillægsprotokollen af 10. november 1960 (medregning af forsikringsperioder tilbagelagt i visse grænseområder før, under og efter Anden Verdenskrig).




  b)
     
  BELGIEN-LUXEMBOURG




  Konvention af 24. marts 1994 om social sikkerhed for grænsearbejdere (vedrørende refusion af et fast beløb).




  c)
     
  BULGARIEN-TYSKLAND




  Artikel 28, stk. 1, litra b), i overenskomst om social sikring af 17. december 1997 (opretholdelse af overenskomster indgået mellem Bulgarien og den tidligere Tyske Demokratiske Republik for personer, som allerede modtog en pension før 1996).




  d)
     
  BULGARIEN-ØSTRIG




  Artikel 38, stk. 3, i overenskomst om social sikring af 14. april 2005 (medregning af forsikringsperioder tilbagelagt før den 27. november 1961); anvendelse af dette punkt er fortsat begrænset til de personer, der er dækket af konventionen.




  e)
     
  BULGARIEN-SLOVENIEN




  Artikel 32, stk.2, i overenskomst om social sikring af 18. december 1957 (medregning af forsikringsperioder tilbagelagt indtil den 31. december 1957).




  f)
     
  DEN TJEKKISKE REPUBLIK-TYSKLAND




  Artikel 39, stk. 1, litra b) og c), i overenskomst om social sikring af 27. juli 2001 (opretholdelse af konventionen indgået mellem den tidligere Republik Tjekkoslovakiet og den tidligere Tyske Demokratiske Republik for personer, som allerede modtog en pension før 1996; medregning af forsikringsperioder tilbagelagt i en af de kontraherende stater for personer, som allerede modtog en pension for disse perioder den 1. september 2002 fra den anden kontraherende stat, mens de var bosiddende i denne anden kontraherende stats område).




  g)
     
  DEN TJEKKISKE REPUBLIK-CYPERN




  Artikel 32, stk. 4, i overenskomst om social sikring af 19. januar 1999 (fastlæggelse af kompetence til beregning af beskæftigelsesperioder tilbagelagt under den relevante overenskomst af 1976). Anvendelsen af dette punkt er begrænset til de personer, der er dækket af overenskomsten.




  h)
     
  DEN TJEKKISKE REPUBLIK-LUXEMBOURG




  Artikel 52, stk. 8, i overenskomst af 17. november 2000 (medregning af pensionsforsikringsperioder for politiske flygtninge).




  i)
     
  DEN TJEKKISKE REPUBLIK-ØSTRIG




  Artikel 32, stk. 3, i overenskomst om social sikring af 20. juli 1999 (medregning af forsikringsperioder tilbagelagt før den 27. november 1961); anvendelsen af dette punkt er fortsat begrænset til de personer, der er dækket af konventionen.




  j)
     
  DEN TJEKKISKE REPUBLIK-SLOVAKIET




  Artikel 12, 20 og 33 i overenskomsten om social sikring af 29. oktober 1992 (artikel 12 fastsætter kompetence til tildeling af efterladteydelser; artikel 20 fastsætter kompetence til beregning af forsikringsperioder tilbagelagt indtil datoen for opløsning af Den Tjekkiske og Slovakiske Republik; artikel 33 fastsætter kompetencen til udbetaling af pensioner tildelt før datoen for opløsning af Den Tjekkiske og Slovakiske Republik).




  k)
     
  DANMARK-FINLAND




  Artikel 7 i den nordiske konvention om social sikring af 18. august 2003 (dækning af merudgifter som følge af sygdom under et midlertidigt ophold i et andet nordisk land, fordi der ved hjemrejsen til bopælslandet må benyttes en rejseform, der er dyrere end den, der ellers ville være blevet anvendt)
  .


  l)
     
  DANMARK-SVERIGE




  Artikel 7 i den nordiske konvention om social sikring af 18. august 2003 (dækning af merudgifter som følge af sygdom under et midlertidigt ophold i et andet nordisk land, fordi der ved hjemrejsen til bopælslandet må benyttes en rejseform, der er dyrere end den, der ellers ville være blevet anvendt)
  .


  m)
     
  TYSKLAND-SPANIEN




  Artikel 45, stk. 2, i overenskomst om social sikring af 4. december 1973 (repræsentation ved diplomatiske og konsulære myndigheder).




  n)
     
  TYSKLAND-FRANKRIG










  i) | Tillægsoverenskomst nr. 4 af 10. juli 1950 til den almindelige overenskomst af samme dato i den udformning, hvori den findes i tillægsoverenskomst nr. 2 af 18. juni 1955 (medregning af forsikringsperioder tilbagelagt mellem den 1. juli 1940 og den 30. juni 1950); |
| --- | --- | --- |

3)

Bilag II affattes således:

»BILAG II

BESTEMMELSER I OVERENSKOMSTER, SOM ER GÆLDENDE, OG SOM ALT EFTER OMSTÆNDIGHEDERNE ER BEGRÆNSET TIL DE PERSONER, DER ER DÆKKET AF DISSE BESTEMMELSER

[Artikel 8, stk. 1]

Generelle bemærkninger

De bestemmelser i bilaterale overenskomster, der ikke henhører under nærværende forordnings anvendelsesområde, eller som fortsat er gældende mellem medlemsstaterne, er ikke opført i dette bilag. Sådanne bestemmelser omfatter forpligtelser mellem medlemsstater i henhold til overenskomster, der f.eks. indeholder bestemmelser vedrørende sammenlægning af forsikringsperioder tilbragt i et tredjeland.

Bestemmelser i overenskomster om social sikring, som forbliver i kraft

a)
     
  BELGIEN-TYSKLAND

Artikel 3 og 4 i slutprotokollen af 7. december 1957 til den almindelige overenskomst af samme dato i den udformning, hvori den findes i tillægsprotokollen af 10. november 1960 (medregning af forsikringsperioder tilbagelagt i visse grænseområder før, under og efter Anden Verdenskrig).

b)
     
  BELGIEN-LUXEMBOURG

Konvention af 24. marts 1994 om social sikkerhed for grænsearbejdere (vedrørende refusion af et fast beløb).

c)
     
  BULGARIEN-TYSKLAND

Artikel 28, stk. 1, litra b), i overenskomst om social sikring af 17. december 1997 (opretholdelse af overenskomster indgået mellem Bulgarien og den tidligere Tyske Demokratiske Republik for personer, som allerede modtog en pension før 1996).

d)
     
  BULGARIEN-ØSTRIG

Artikel 38, stk. 3, i overenskomst om social sikring af 14. april 2005 (medregning af forsikringsperioder tilbagelagt før den 27. november 1961); anvendelse af dette punkt er fortsat begrænset til de personer, der er dækket af konventionen.

e)
     
  BULGARIEN-SLOVENIEN

Artikel 32, stk.2, i overenskomst om social sikring af 18. december 1957 (medregning af forsikringsperioder tilbagelagt indtil den 31. december 1957).

f)
     
  DEN TJEKKISKE REPUBLIK-TYSKLAND

Artikel 39, stk. 1, litra b) og c), i overenskomst om social sikring af 27. juli 2001 (opretholdelse af konventionen indgået mellem den tidligere Republik Tjekkoslovakiet og den tidligere Tyske Demokratiske Republik for personer, som allerede modtog en pension før 1996; medregning af forsikringsperioder tilbagelagt i en af de kontraherende stater for personer, som allerede modtog en pension for disse perioder den 1. september 2002 fra den anden kontraherende stat, mens de var bosiddende i denne anden kontraherende stats område).

g)
     
  DEN TJEKKISKE REPUBLIK-CYPERN

Artikel 32, stk. 4, i overenskomst om social sikring af 19. januar 1999 (fastlæggelse af kompetence til beregning af beskæftigelsesperioder tilbagelagt under den relevante overenskomst af 1976). Anvendelsen af dette punkt er begrænset til de personer, der er dækket af overenskomsten.

h)
     
  DEN TJEKKISKE REPUBLIK-LUXEMBOURG

Artikel 52, stk. 8, i overenskomst af 17. november 2000 (medregning af pensionsforsikringsperioder for politiske flygtninge).

i)
     
  DEN TJEKKISKE REPUBLIK-ØSTRIG

Artikel 32, stk. 3, i overenskomst om social sikring af 20. juli 1999 (medregning af forsikringsperioder tilbagelagt før den 27. november 1961); anvendelsen af dette punkt er fortsat begrænset til de personer, der er dækket af konventionen.

j)
     
  DEN TJEKKISKE REPUBLIK-SLOVAKIET

Artikel 12, 20 og 33 i overenskomsten om social sikring af 29. oktober 1992 (artikel 12 fastsætter kompetence til tildeling af efterladteydelser; artikel 20 fastsætter kompetence til beregning af forsikringsperioder tilbagelagt indtil datoen for opløsning af Den Tjekkiske og Slovakiske Republik; artikel 33 fastsætter kompetencen til udbetaling af pensioner tildelt før datoen for opløsning af Den Tjekkiske og Slovakiske Republik).

k)
     
  DANMARK-FINLAND

Artikel 7 i den nordiske konvention om social sikring af 18. august 2003 (dækning af merudgifter som følge af sygdom under et midlertidigt ophold i et andet nordisk land, fordi der ved hjemrejsen til bopælslandet må benyttes en rejseform, der er dyrere end den, der ellers ville være blevet anvendt)
  .

l)
     
  DANMARK-SVERIGE

Artikel 7 i den nordiske konvention om social sikring af 18. august 2003 (dækning af merudgifter som følge af sygdom under et midlertidigt ophold i et andet nordisk land, fordi der ved hjemrejsen til bopælslandet må benyttes en rejseform, der er dyrere end den, der ellers ville være blevet anvendt)
  .

m)
     
  TYSKLAND-SPANIEN

Artikel 45, stk. 2, i overenskomst om social sikring af 4. december 1973 (repræsentation ved diplomatiske og konsulære myndigheder).

n)
     
  TYSKLAND-FRANKRIG

i)

| ii) | Afsnit I i nævnte tillægsoverenskomst nr. 2 (medregning af forsikringsperioder før den 8. maj 1945); |
| --- | --- |

ii)

| iii) | Punkt 6, 7 og 8 i den almindelige protokol af 10. juli 1950 til nævnte almindelige overenskomst (administrativ aftale); |
| --- | --- |

iii)

| iv) | Afsnit II, III og IV i overenskomst af 20. december 1963 (social sikring i Saarland). |
| --- | --- |

iv)

o)
     
  TYSKLAND-LUXEMBOURG

Artikel 4 — 7 i traktaten af 11. juli 1959 (medregning af forsikringsperioder tilbagelagt mellem september 1940 og juni 1946).

p)
     
  TYSKLAND-UNGARN

Artikel 40, stk. 1, litra b), i overenskomst om social sikring af 2. maj 1998 (opretholdelse af overenskomsten indgået mellem den tidligere Tyske Demokratiske Republik og Ungarn for personer, som allerede modtog en pension før 1996).

q)
     
  TYSKLAND-NEDERLANDENE

Artikel 2 og 3 i tillægsoverenskomst nr. 4 af 21. december 1956 til overenskomst af 29. marts 1951 (afgørelse af spørgsmålet om rettigheder erhvervet af nederlandske arbejdstagere inden for den tyske ordning for social sikring mellem den 13. maj 1940 og den 1. september 1945).

r)
     
  TYSKLAND-ØSTRIG

| i) | Artikel 1, stk. 5, og artikel 8 i overenskomst om arbejdsløshedsforsikring af 19. juli 1978 og artikel 10 i slutprotokollen til den nævnte overenskomst (tilkendelse af ydelser ved arbejdsløshed til grænsearbejdere fra det tidligere beskæftigelsesland) finder fortsat anvendelse på personer, som frem til den 1. januar 2005 var beskæftigede som grænsearbejdere, og som er blevet arbejdsløse inden den 1. januar 2011; |
| --- | --- |

i)

| ii) | Artikel 14, stk. 2, litra g), h), i) og j) i overenskomst om social sikring af 4. oktober 1995 om kompetencefordelingen mellem de to lande for så vidt angår tidligere forsikringssager og optjente forsikringsperioder (kompetencefordelingen mellem de to lande for så vidt angår tidligere forsikringssager og optjente forsikringsperioder); anvendelsen af dette punkt er begrænset til de personer, der er dækket af overenskomsten. |
| --- | --- |

ii)

s)
     
  TYSKLAND-POLEN

| i) | Overenskomst af 9. oktober 1975 om alders- og arbejdsskadebestemmelser på de i artikel 27, stk. 2, 3 og 4, i overenskomst om social sikring af 8. december 1990 omhandlede vilkår (opretholdelse af retlig status, på grundlag af overenskomsten af 1975, for de personer, som havde taget bopæl i Tyskland eller Polen inden den 1. januar 1991, og som fortsat bor der); |
| --- | --- |

i)

| ii) | Artikel 27, stk. 5, og artikel 28, stk. 2, i overenskomst om social sikring af 8. december 1990 (opretholdelse af ret til pension udbetalt på grundlag af overenskomsten af 1957 indgået mellem den tidligere Tyske Demokratisk Republik og Polen; medregning af forsikringsperioder tilbagelagt af polske arbejdstagere under overenskomsten af 1988 indgået mellem den tidligere Tyske Demokratiske Republik og Polen). |
| --- | --- |

ii)

t)
     
  TYSKLAND-RUMÆNIEN

Artikel 28, stk. 1, litra b), i overenskomst om social sikring af 8. april 2005 (opretholdelse af overenskomsten indgået mellem den tidligere Tyske Demokratiske Republik og Rumænien for personer, som allerede modtog en pension før 1996).

u)
     
  TYSKLAND-SLOVENIEN

Artikel 42 i overenskomst om social sikring af 24. september 1997 (afgørelse af spørgsmålet om rettigheder erhvervet inden den 1. januar 1956 under den anden stats ordning for social sikring); anvendelsen af dette punkt er fortsat begrænset til de personer, der er dækket af overenskomsten.

v)
     
  TYSKLAND-SLOVAKIET

Artikel 29, stk. 1, afsnit 2 og 3, i aftale af 12. september 2002 (opretholdelse af overenskomsten indgået mellem den tidligere Tjekkoslovakiske Republik og den tidligere Tyske Demokratiske Republik for personer, som allerede modtog en pension før 1996; medregning af forsikringsperioder tilbagelagt i en af de kontraherende stater for personer, som allerede modtog pension den 1. december 2003 fra den anden kontraherende stat, mens de var bosiddende i dens område).

w)
     
  TYSKLAND-DET FORENEDE KONGERIGE

| i) | Artikel 7, stk. 5 og 6, i overenskomst om social sikring af 20. april 1960 (lovgivning, som finder anvendelse på civilt ansatte inden for de væbnede styrker); |
| --- | --- |

i)

| ii) | Artikel 5, stk. 5 og 6, i overenskomst om arbejdsløshedsforsikring af 20. april 1960 (lovgivning, som finder anvendelse på civilt ansatte inden for de væbnede styrker). |
| --- | --- |

ii)

x)
     
  IRLAND-DET FORENEDE KONGERIGE

Artikel 19, stk. 2, i aftalen om social sikring af 14. december 2004 (overførsel og medregning af visse invaliditetsydelser).

y)
     
  SPANIEN-PORTUGAL

Artikel 22 i almindelig overenskomst af 11. juni 1969 (eksport af ydelser ved arbejdsløshed). Dette punkt vil være gældende i to år fra datoen for ikrafttrædelse af forordning (EF) nr. 883/2004.

z)
     
  ITALIEN-SLOVENIEN

| i) | Aftale om regulering af gensidige forpligtelser vedrørende social sikring med henvisning til fredstraktatens bilag XIV, punkt 7 (indgået ved noteveksling den 5. februar 1959) (medregning af forsikringsperioder tilbagelagt inden den 18. december 1954); anvendelsen af dette punkt er begrænset til de personer, der er dækket af aftalen; |
| --- | --- |

i)

| ii) | Artikel 45, stk. 3, i konventionen om social sikring af 7. juli 1997 vedrørende den tidligere zone B i det frie Trieste-territorium (medregning af forsikringsperioder tilbagelagt inden den 5. oktober 1956); anvendelsen af dette punkt er begrænset til de personer, der er dækket af konventionen. |
| --- | --- |

ii)

aa)
     
  LUXEMBOURG-PORTUGAL

Overenskomst af 10. marts 1997 (gensidig anerkendelse af afgørelser truffet af institutioner i de respektive kontraherende stater vedrørende pensionsansøgeres invaliditetsgrad).

ab)
     
  LUXEMBOURG-SLOVAKIET

Artikel 50, stk. 5, i overenskomst om social sikring af 23. maj 2002 (medregning af pensionsforsikringsperioder for politiske flygtninge).

ac)
     
  UNGARN-ØSTRIG

Artikel 36, stk. 3, i overenskomst om social sikring af 31. marts 1999 (medregning af forsikringsperioder tilbagelagt før den 27. november 1961); anvendelsen af dette punkt er begrænset til de personer, der er dækket af overenskomsten.

ad)
     
  UNGARN-SLOVENIEN

Artikel 31 i overenskomst om social sikring af 7. oktober 1957 (medregning af forsikringsperioder tilbagelagt før den 29. maj 1956); anvendelsen af dette punkt er begrænset til de personer, der er dækket af overenskomsten.

ae)
     
  UNGARN-SLOVAKIET

Artikel 34, stk. 1, i overenskomst om social sikring af 30. januar 1959 (artikel 34, stk. 1, i overenskomsten fastsætter, at de forsikringsperioder, der er tildelt før datoen for underskrivelse af overenskomsten, er forsikringsperioderne i den kontraherende stat, på hvis område den berettigede person havde bopæl); anvendelsen af dette punkt er begrænset til de personer, der er dækket af overenskomsten.

af)
     
  ØSTRIG-POLEN

Artikel 33, stk. 3, i overenskomst om social sikring af 7. september 1998 (medregning af forsikringsperioder tilbagelagt før den 27. november 1961); anvendelsen af dette punkt er begrænset til de personer, der er dækket af overenskomsten.

ag)
     
  ØSTRIG-RUMÆNIEN

Artikel 37, stk. 3, i overenskomst om social sikring af 28. oktober 2005 (medregning af forsikringsperioder tilbagelagt før den 27. november 1961); anvendelsen af dette punkt er begrænset til de personer, der er dækket af overenskomsten.

ah)
     
  ØSTRIG-SLOVENIEN

Artikel 37 i overenskomst om social sikring af 10. marts 1997 (medregning af forsikringsperioder tilbagelagt før den 1. januar 1956); anvendelsen af dette punkt er begrænset til de personer, der er dækket af overenskomsten.

ai)
     
  ØSTRIG-SLOVAKIET

Artikel 34, stk. 3, i overenskomst om social sikring af 21. december 2001 (medregning af forsikringsperioder tilbagelagt før den 27. november 1961); anvendelsen af dette punkt er begrænset til de personer, der er dækket af overenskomsten.

aj)
     
  PORTUGAL-DET FORENEDE KONGERIGE

Artikel 2, stk. 1, i protokol om medicinsk behandling af 15. november 1978.

ak)
     
  FINLAND-SVERIGE

Artikel 7 i den nordiske konvention om social sikring af 18. august 2003 om dækning af merudgifter som følge af sygdom under et midlertidigt ophold i et andet nordisk land, fordi der ved hjemrejsen til bopælslandet må benyttes en rejseform, der er dyrere end den, der ellers ville være blevet anvendt.
  «

| 4)
  . | Bilag III affattes således:










  a) | Efter optegnelsen »DANMARK« indsættes optegnelsen »ESTLAND«. |
| --- | --- | --- |

4)
  .

4)

Bilag III affattes således:

Bilag III affattes således:

a)

a)

Efter optegnelsen »DANMARK« indsættes optegnelsen »ESTLAND«.

Efter optegnelsen »DANMARK« indsættes optegnelsen »ESTLAND«.

| b) | Efter optegnelsen »IRLAND« indsættes følgende optegnelser:


  »
  LITAUEN




  UNGARN.
  « |
| --- | --- |

b)

b)

Efter optegnelsen »IRLAND« indsættes følgende optegnelser:

Efter optegnelsen »IRLAND« indsættes følgende optegnelser:

»
  LITAUEN

LITAUEN

UNGARN.
  «

UNGARN.

| 5) | Bilag IV affattes således:










  a) | Efter optegnelsen »BELGIEN« indsættes følgende optegnelser:


  »
  BULGARIEN




  DEN TJEKKISKE REPUBLIK.
  « |
| --- | --- | --- |

5)

5)

Bilag IV affattes således:

Bilag IV affattes således:

a)

a)

Efter optegnelsen »BELGIEN« indsættes følgende optegnelser:

Efter optegnelsen »BELGIEN« indsættes følgende optegnelser:

»
  BULGARIEN

BULGARIEN

DEN TJEKKISKE REPUBLIK.
  «

DEN TJEKKISKE REPUBLIK.

| b) | Efter optegnelsen »FRANKRIG« indsættes optegnelsen »CYPERN«. |
| --- | --- |

b)

b)

Efter optegnelsen »FRANKRIG« indsættes optegnelsen »CYPERN«.

Efter optegnelsen »FRANKRIG« indsættes optegnelsen »CYPERN«.

| c) | Efter optegnelsen »LUXEMBOURG« indsættes følgende optegnelser:


  »
  UNGARN




  NEDERLANDENE
  « |
| --- | --- |

c)

c)

Efter optegnelsen »LUXEMBOURG« indsættes følgende optegnelser:

Efter optegnelsen »LUXEMBOURG« indsættes følgende optegnelser:

»
  UNGARN

UNGARN

NEDERLANDENE
  «

NEDERLANDENE

| d) | Efter optegnelsen »ØSTRIG« indsættes følgende optegnelser:


  »
  POLEN




  SLOVENIEN.
  .« |
| --- | --- |

d)

d)

Efter optegnelsen »ØSTRIG« indsættes følgende optegnelser:

Efter optegnelsen »ØSTRIG« indsættes følgende optegnelser:

»
  POLEN

POLEN

SLOVENIEN.
  .«

SLOVENIEN.

| 6) | I bilag VI foretages følgende ændringer:










  a) | Følgende optegnelser indsættes:


  »
  - A.
     
  TJEKKIET




  Fuld invalidepension til personer, hvis fulde invaliditet er indtruffet før det fyldte 18. år, og som ikke har været forsikret i den foreskrevne periode (afsnit 42 i lov om pensionsforsikring nr. 155/1995 Sml.).




  - Aa.
     
  ESTLAND










  i) | Invalidepensioner tilkendt før den 1. april 2000 i henhold til lov om offentlige ydelser og bibeholdt i henhold til lov om offentlig pensionsforsikring. |
| --- | --- | --- | --- |

6)

6)

I bilag VI foretages følgende ændringer:

I bilag VI foretages følgende ændringer:

a)

a)

Følgende optegnelser indsættes:

Følgende optegnelser indsættes:

»
  - A.
     
  TJEKKIET

- A.

TJEKKIET

Fuld invalidepension til personer, hvis fulde invaliditet er indtruffet før det fyldte 18. år, og som ikke har været forsikret i den foreskrevne periode (afsnit 42 i lov om pensionsforsikring nr. 155/1995 Sml.).

Fuld invalidepension til personer, hvis fulde invaliditet er indtruffet før det fyldte 18. år, og som ikke har været forsikret i den foreskrevne periode (afsnit 42 i lov om pensionsforsikring nr. 155/1995 Sml.).

- Aa.
     
  ESTLAND

- Aa.

ESTLAND

i)

i)

Invalidepensioner tilkendt før den 1. april 2000 i henhold til lov om offentlige ydelser og bibeholdt i henhold til lov om offentlig pensionsforsikring.

| ii) | Offentlige pensioner i anledning af invaliditet tilkendt i henhold til lov om offentlig pensionsforsikring. |
| --- | --- |

ii)

ii)

Offentlige pensioner i anledning af invaliditet tilkendt i henhold til lov om offentlig pensionsforsikring.

| iii) | Invalidepensioner tilkendt i henhold til lov om tjeneste i de væbnede styrker, lov om tjeneste ved politiet, lov om den offentlige anklagemyndighed, lov om dommeres status, lov om løn til medlemmer af Riigikogu, lov om pension og andre sociale ydelser samt lov om offentlige ydelser proklameret af Præsidenten for Republikken Estland.
  « |
| --- | --- |

iii)

iii)

Invalidepensioner tilkendt i henhold til lov om tjeneste i de væbnede styrker, lov om tjeneste ved politiet, lov om den offentlige anklagemyndighed, lov om dommeres status, lov om løn til medlemmer af Riigikogu, lov om pension og andre sociale ydelser samt lov om offentlige ydelser proklameret af Præsidenten for Republikken Estland.

| b) | Rækkefølgen af afsnit og optegnelser under »A. GRÆKENLAND« og »B. IRLAND« ændres til »A. IRLAND« og »B. GRÆKENLAND«. |
| --- | --- |

b)

b)

Rækkefølgen af afsnit og optegnelser under »A. GRÆKENLAND« og »B. IRLAND« ændres til »A. IRLAND« og »B. GRÆKENLAND«.

Rækkefølgen af afsnit og optegnelser under »A. GRÆKENLAND« og »B. IRLAND« ændres til »A. IRLAND« og »B. GRÆKENLAND«.

| c) | Optegnelsen i afsnit »A. IRLAND« affattes således:


  »
  Del II, kapitel 17 i Social Welfare Consolidation Act 2005
  « |
| --- | --- |

c)

c)

Optegnelsen i afsnit »A. IRLAND« affattes således:

Optegnelsen i afsnit »A. IRLAND« affattes således:

»
  Del II, kapitel 17 i Social Welfare Consolidation Act 2005
  «

Del II, kapitel 17 i Social Welfare Consolidation Act 2005

| d) | Efter optegnelsen i afsnit »B. GRÆKENLAND« indsættes følgende optegnelse:


  »
  Ba.
     
  LETLAND




  Invalidepensioner (gruppe tre) i henhold til artikel 16, stk. 1, punkt 2 i lov om statslige pensioner af 1. januar 1996.
  « |
| --- | --- |

d)

d)

Efter optegnelsen i afsnit »B. GRÆKENLAND« indsættes følgende optegnelse:

Efter optegnelsen i afsnit »B. GRÆKENLAND« indsættes følgende optegnelse:

»
  Ba.
     
  LETLAND

Ba.

LETLAND

Invalidepensioner (gruppe tre) i henhold til artikel 16, stk. 1, punkt 2 i lov om statslige pensioner af 1. januar 1996.
  «

Invalidepensioner (gruppe tre) i henhold til artikel 16, stk. 1, punkt 2 i lov om statslige pensioner af 1. januar 1996.

| e) | Optegnelserne i afsnit »C. FINLAND« affattes således:


  »
  Offentlige pensioner til personer, som er født handicappede eller bliver handicappede i en tidlig alder (loven om offentlige pensioner, 568/2007);




  Invalidepensioner fastsat i henhold til overgangsregler og tildelt inden den 1. januar 1994 (lov om håndhævelse af loven om offentlige pensioner, 569/2007).
  « |
| --- | --- |

e)

e)

Optegnelserne i afsnit »C. FINLAND« affattes således:

Optegnelserne i afsnit »C. FINLAND« affattes således:

»
  Offentlige pensioner til personer, som er født handicappede eller bliver handicappede i en tidlig alder (loven om offentlige pensioner, 568/2007);

Offentlige pensioner til personer, som er født handicappede eller bliver handicappede i en tidlig alder (loven om offentlige pensioner, 568/2007);

Invalidepensioner fastsat i henhold til overgangsregler og tildelt inden den 1. januar 1994 (lov om håndhævelse af loven om offentlige pensioner, 569/2007).
  «

Invalidepensioner fastsat i henhold til overgangsregler og tildelt inden den 1. januar 1994 (lov om håndhævelse af loven om offentlige pensioner, 569/2007).

| 7) | Bilag VII affattes således:










  a) | I tabellerne »BELGIEN« og »FRANKRIG« udgår rækkerne vedrørende Luxembourg
  . |
| --- | --- | --- |

7)

7)

Bilag VII affattes således:

Bilag VII affattes således:

a)

a)

I tabellerne »BELGIEN« og »FRANKRIG« udgår rækkerne vedrørende Luxembourg
  .

I tabellerne »BELGIEN« og »FRANKRIG« udgår rækkerne vedrørende Luxembourg

| b) | Tabellen vedrørende »LUXEMBOURG« udgår. |
| --- | --- |

b)

b)

Tabellen vedrørende »LUXEMBOURG« udgår.

Tabellen vedrørende »LUXEMBOURG« udgår.

| 8) | Bilag VIII
  affattes
  således:

  »BILAG VIII


  TILFÆLDE, HVOR PRO RATA BEREGNINGEN UNDLADES ELLER IKKE FINDER ANVENDELSE




  [Artikel 52, stk. 4 og 5]




  Del 1:
     
  Tilfælde, hvor pro rata beregningen undlades i henhold til artikel 52, stk. 4




  A.
     
  DANMARK




  Alle pensionsansøgninger nævnt i lov om sociale pensioner, undtagen pensioner nævnt i bilag IX.




  B.
     
  IRLAND




  Alle ansøgninger om statspension (overgang), statspension (bidragspligtig), enkepension (bidragspligtig) og enkemandspension (bidragspligtig).




  C.
     
  CYPERN




  Alle ansøgninger om alders-, invalide-, enke- og enkemandspensioner.




  D.
     
  LETLAND










  a) | Alle ansøgninger om invalidepensioner (lov om statslige pensioner af 1. januar 1996)
  . |
| --- | --- | --- |

8)

8)

Bilag VIII
  affattes
  således:

affattes

»BILAG VIII

TILFÆLDE, HVOR PRO RATA BEREGNINGEN UNDLADES ELLER IKKE FINDER ANVENDELSE

[Artikel 52, stk. 4 og 5]

Del 1:
     
  Tilfælde, hvor pro rata beregningen undlades i henhold til artikel 52, stk. 4

A.
     
  DANMARK

Alle pensionsansøgninger nævnt i lov om sociale pensioner, undtagen pensioner nævnt i bilag IX.

B.
     
  IRLAND

Alle ansøgninger om statspension (overgang), statspension (bidragspligtig), enkepension (bidragspligtig) og enkemandspension (bidragspligtig).

C.
     
  CYPERN

Alle ansøgninger om alders-, invalide-, enke- og enkemandspensioner.

D.
     
  LETLAND

a)

Alle ansøgninger om invalidepensioner (lov om statslige pensioner af 1. januar 1996)
  .

| b) | Alle ansøgninger om efterladtepensioner (lov om statslige pensioner af 1. januar 1996; lov om statsfinansierede pensioner af 1. juli 2001). |
| --- | --- |

b)

E.
     
  LITAUEN

Alle ansøgninger om statslig social efterladtepension beregnet på grundlag af efterladtepensionens grundbeløb (lov om statslige socialpensioner).

F.
     
  NEDERLANDENE

Alle ansøgninger om alderspensioner i henhold til loven om almindelig alderspension
  .

G.
     
  ØSTRIG

| a) | Alle ansøgninger om ydelser i henhold til forbundslov af 9. september 1955 om almindelig socialforsikring, forbundslov af 11. oktober 1978 om socialforsikring for selvstændige erhvervsdrivende inden for handel og håndværk, forbundslov af 11. oktober 1978 om socialforsikring for selvstændige erhvervsdrivende inden for jord- og skovbrug og forbundslov af 30. november 1978 om socialforsikring for selvstændige erhvervsdrivende inden for de liberale erhverv. |
| --- | --- |

a)

| b) | Alle ansøgninger om invalidepensioner på grundlag af en pensionskonto i henhold til den almindelige pensionslov af 18. november 2004. |
| --- | --- |

b)

| c) | Alle ansøgninger om efterladtepensioner på grundlag af en pensionskonto i henhold til den almindelige pensionslov af 18. november 2004, såfremt der ikke skal anvendes en stigning i ydelser vedrørende yderligere forsikringsmåneder i henhold til artikel 7, stk. 2, i den almindelige pensionslov. |
| --- | --- |

c)

| d) | Alle ansøgninger om invalide- og efterladtepension fra Landesärztekammern (delstatslige lægeforeninger) på grundlag af en grundlæggende bestemmelse (grund- og tillægsydelse eller grundpension). |
| --- | --- |

d)

| e) | Alle ansøgninger om permanente erhvervsudygtighedsydelser og efterladteydelser fra Österrichische Tierärtztekammers (østrigske dyrlægeforeningen) pensionsfond
  . |
| --- | --- |

e)

Alle ansøgninger om permanente erhvervsudygtighedsydelser og efterladteydelser fra Österrichische Tierärtztekammers (østrigske dyrlægeforeningen) pensionsfond
  .

| f) | Alle ansøgninger om ydelser af erhvervsudygtigheds-, enke og børnepensioner i henhold til statutterne for bistandsorganisationerne under Rechtsanwaltskammern (advokatsamfundet) del A. |
| --- | --- |

f)

H.
     
  POLEN

Alle ansøgninger om invalidepensioner, alderspensioner i henhold til den definerede ydelsesordning og efterladtepensioner.

I.
     
  PORTUGAL

Alle ansøgninger om invalide-, alders- og efterladtepensionskrav undtagen i de tilfælde, hvor de samlede forsikringsperioder, der er tilbagelagt i henhold til lovgivningen i mere end en medlemsstat, svarer til en periode på over 21 kalenderår, de nationale forsikringsperioder svarer til eller er under 20 år, og beregningen foretages i henhold til artikel 11 i lovdekret nr. 35/2002 af 19. februar 2002
  .

J.
     
  SLOVAKIET

| a) | Alle ansøgninger om efterladtepension (enke-, enkemands- og børnepension) beregnet i henhold til den lovgivning, der var gældende før den 1. januar 2004, og hvis beløb er udledt af en pension, der tidligere er udbetalt til den afdøde. |
| --- | --- |

a)

| b) | Alle ansøgninger om pensioner beregnet i henhold til lov nr. 461/2003 Sml. om social sikring som ændret. |
| --- | --- |

b)

K.
     
  SVERIGE

Alle ansøgninger om garantipension i form af alderspension (lov 1998:702) og alderspension i form af supplerende pension (lov 1998:674).

L.
     
  DET FORENEDE KONGERIGE

Alle ansøgninger om alderspension, enkepension og erstatning for tab med undtagelse af dem for hvilke:

| a) | i løbet af et skatteår, der begynder den 6. april 1975 eller derefter:










  i) | den berørte part tilbagelagde forsikrings-, beskæftigelses-, eller bopælsperiode i henhold til Det Forenede Kongeriges og en anden medlemsstats lovgivning, og |
| --- | --- | --- |

a)

i løbet af et skatteår, der begynder den 6. april 1975 eller derefter:

i)

den berørte part tilbagelagde forsikrings-, beskæftigelses-, eller bopælsperiode i henhold til Det Forenede Kongeriges og en anden medlemsstats lovgivning, og

| ii) | en (eller flere) af de under i) nævnte skatteår ikke blev anset for at være et kvalificerende år efter Det Forenede Kongeriges lovgivning |
| --- | --- |

ii)

en (eller flere) af de under i) nævnte skatteår ikke blev anset for at være et kvalificerende år efter Det Forenede Kongeriges lovgivning

| b) | der vil blive taget hensyn til forsikringsperioder tilbagelagt i henhold til gældende lovgivning i Det Forenede Kongerige for perioderne inden 5. juli 1948 med henblik på anvendelsen af bestemmelserne i artikel 52, stk. 1, litra b), i forordningen ved at anvende forsikrings-, beskæftigelses- eller bopælsperioder efter lovgivningen i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

der vil blive taget hensyn til forsikringsperioder tilbagelagt i henhold til gældende lovgivning i Det Forenede Kongerige for perioderne inden 5. juli 1948 med henblik på anvendelsen af bestemmelserne i artikel 52, stk. 1, litra b), i forordningen ved at anvende forsikrings-, beskæftigelses- eller bopælsperioder efter lovgivningen i en anden medlemsstat.

Alle ansøgninger om tillægspension i henhold til sektion 44 i Social Security Contributions and Benefits Act 1992, og sektion 44 i Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act 1992.

Del 2:
     
  Tilfælde, hvor bestemmelserne i artikel 52, stk. 5, finder anvendelse:

A.
     
  FRANKRIG

Grund- eller tillægsordninger, hvor alderdomsydelser beregnes på grundlag af pensionspoint.

B.
     
  LETLAND

Alderspensioner (lov om statsfinansierede pensioner af 1. januar 1996 og af 1. juli 2001).

C.
     
  UNGARN

Pensionsydelser baseret på medlemskabet af private pensionsfonde.

D.
     
  ØSTRIG

| a) | Alderspensioner baseret på en pensionskonto i henhold til den almindelige pensionslov af 18. november 2004. |
| --- | --- |

a)

| b) | Obligatoriske ydelser i henhold til § 41 i forbundslov af 28. december 2001, om Pharmazeutische Gehaltskasse für Österreich (østrigske apotekeres almindelige lønfond)
  . |
| --- | --- |

b)

Obligatoriske ydelser i henhold til § 41 i forbundslov af 28. december 2001, om Pharmazeutische Gehaltskasse für Österreich (østrigske apotekeres almindelige lønfond)
  .

| c) | Alderspensioner og førtidspensioner fra Landesärtztekammern (delstatslige lægeforeninger) baseret på en grundlæggende bestemmelse (grund- og tillægsydelse eller grundpension), og alle pensionsydelser fra Landesärtztekammer baseret på en tillægsbestemmelse (tillægspension eller individuel pension). |
| --- | --- |

c)

| d) | Aldersstøtte fra Österreichische Tierärtztekammers pensionsfond (den østrigske dyrlægeforening)
  . |
| --- | --- |

d)

Aldersstøtte fra Österreichische Tierärtztekammers pensionsfond (den østrigske dyrlægeforening)
  .

| e) | Ydelser i henhold til statutterne for de østrigske advokatsamfunds bistandsorganisationer, del A og B, med undtagelse af ansøgninger om ydelse af erhvervsudygtigheds-, enke- og børnepensioner i henhold til statutterne for de nævnte bistandsorganisationer, del A. |
| --- | --- |

e)

| f) | Ydelser fra bistandsorganisationerne under den føderale forening af arkitekter og rådgivende ingeniører i henhold til Ziviltechnikerkammergesetz (lov om civilingeniørforeningen)1993 og statutterne for bistandsorganisationerne, med undtagelse af ydelser som følge af erhvervsudygtighed og ydelser til efterladte afledt af sidstnævnte ydelser. |
| --- | --- |

f)

| g) | Ydelser i henhold til statutten for bistandsorganisationerne under den føderale forening af revisorer og skatterådgivere i henhold til Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (lov om revisorer og skatterådgivere)
  . |
| --- | --- |

g)

Ydelser i henhold til statutten for bistandsorganisationerne under den føderale forening af revisorer og skatterådgivere i henhold til Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (lov om revisorer og skatterådgivere)
  .

E.
     
  POLEN

Alderspensioner i henhold til den definerede bidragsordning.

F.
     
  SLOVENIEN

Pension fra obligatorisk tillægspensionsforsikring.

G.
     
  SLOVAKIET

Obligatorisk alderspensionsopsparing.

H.
     
  SVERIGE

Indkomstbaseret pension og præmiepension (lov 1998:674).

I.
     
  DET FORENEDE KONGERIGE

Graduerede alderspensionsydelser udbetalt i henhold til sektion 36 og 37 i National Insurance Act 1965, og sektion 36 og 37 i National Insurance Act (Northern Ireland) 1966.

J.
     
  BULGARIEN

Alderspensioner fra den obligatoriske tillægspensionsforsikring i henhold til del II, afsnit II, i lov om socialforsikring.

K.
     
  ESTLAND

Obligatorisk finansieret alderspensionsordning.
  «

| 9) | Bilag IX affattes således:










  a) | Bilag I affattes således:










  i) | Efter optegnelsen i afsnit »F. IRLAND« indsættes følgende optegnelse:


  »
  Fa.
     
  LETLAND




  Invalidepensioner (gruppe tre) i henhold til artikel 16, stk. 1, punkt 2, i lov om statslige pensioner af 1. januar 1996.
  « |
| --- | --- | --- | --- |

9)

9)

Bilag IX affattes således:

Bilag IX affattes således:

a)

a)

Bilag I affattes således:

Bilag I affattes således:

i)

i)

Efter optegnelsen i afsnit »F. IRLAND« indsættes følgende optegnelse:

Efter optegnelsen i afsnit »F. IRLAND« indsættes følgende optegnelse:

»
  Fa.
     
  LETLAND

Fa.

LETLAND

Invalidepensioner (gruppe tre) i henhold til artikel 16, stk. 1, punkt 2, i lov om statslige pensioner af 1. januar 1996.
  «

Invalidepensioner (gruppe tre) i henhold til artikel 16, stk. 1, punkt 2, i lov om statslige pensioner af 1. januar 1996.

| ii) | I afsnit »G. NEDERLANDENE« tilføjes følgende:


  »
  Lov af 10. november 2005 om arbejde og indtægt efter arbejdsevne.
  « |
| --- | --- |

ii)

ii)

I afsnit »G. NEDERLANDENE« tilføjes følgende:

I afsnit »G. NEDERLANDENE« tilføjes følgende:

»
  Lov af 10. november 2005 om arbejde og indtægt efter arbejdsevne.
  «

Lov af 10. november 2005 om arbejde og indtægt efter arbejdsevne.

| iii) | Optegnelsen i afsnit »H. FINLAND« affattes således:


  »
  Offentlige pensioner til personer, som er født handicappede eller bliver handicappede i en tidlig alder (loven om offentlige pensioner, 568/2007)




  Offentlige pensioner og ægtefællepensioner fastlagt i henhold til overgangsordningerne og tildelt før den 1. januar 1994 (lov om håndhævelse af loven om offentlige pensioner, 569/2007)




  Det yderligere beløb i børnepension ved beregning af selvstændig ydelse i henhold til loven om offentlige pensioner (lov om offentlige pensioner, 568/2007).
  « |
| --- | --- |

iii)

iii)

Optegnelsen i afsnit »H. FINLAND« affattes således:

Optegnelsen i afsnit »H. FINLAND« affattes således:

»
  Offentlige pensioner til personer, som er født handicappede eller bliver handicappede i en tidlig alder (loven om offentlige pensioner, 568/2007)

Offentlige pensioner til personer, som er født handicappede eller bliver handicappede i en tidlig alder (loven om offentlige pensioner, 568/2007)

Offentlige pensioner og ægtefællepensioner fastlagt i henhold til overgangsordningerne og tildelt før den 1. januar 1994 (lov om håndhævelse af loven om offentlige pensioner, 569/2007)

Offentlige pensioner og ægtefællepensioner fastlagt i henhold til overgangsordningerne og tildelt før den 1. januar 1994 (lov om håndhævelse af loven om offentlige pensioner, 569/2007)

Det yderligere beløb i børnepension ved beregning af selvstændig ydelse i henhold til loven om offentlige pensioner (lov om offentlige pensioner, 568/2007).
  «

Det yderligere beløb i børnepension ved beregning af selvstændig ydelse i henhold til loven om offentlige pensioner (lov om offentlige pensioner, 568/2007).

| iv) | Optegnelsen i afsnit »I. SVERIGE« affattes således:


  »
  Svensk indtægtsbestemt invalidekompensation og aktivitetskompensation (lov 1962:381).




  Den svenske garantipension og garantikompensation, som træder i stedet for den fulde svenske folkepension tilkendt efter den lov om folkepension, der fandt anvendelse før den 1. januar 1993, og den fulde folkepension tilkendt efter overgangsbestemmelserne i den lovgivning, der har været gældende siden nævnte dato.
  « |
| --- | --- |

iv)

iv)

Optegnelsen i afsnit »I. SVERIGE« affattes således:

Optegnelsen i afsnit »I. SVERIGE« affattes således:

»
  Svensk indtægtsbestemt invalidekompensation og aktivitetskompensation (lov 1962:381).

Svensk indtægtsbestemt invalidekompensation og aktivitetskompensation (lov 1962:381).

Den svenske garantipension og garantikompensation, som træder i stedet for den fulde svenske folkepension tilkendt efter den lov om folkepension, der fandt anvendelse før den 1. januar 1993, og den fulde folkepension tilkendt efter overgangsbestemmelserne i den lovgivning, der har været gældende siden nævnte dato.
  «

Den svenske garantipension og garantikompensation, som træder i stedet for den fulde svenske folkepension tilkendt efter den lov om folkepension, der fandt anvendelse før den 1. januar 1993, og den fulde folkepension tilkendt efter overgangsbestemmelserne i den lovgivning, der har været gældende siden nævnte dato.

| b) | Del II affattes således:










  i) | Efter optegnelsen i afsnit »C. ITALIEN« indsættes følgende optegnelser:


  »
  Ca.
     
  LETLAND




  Efterladtepension beregnet på grundlag af anslåede forsikringsperioder (artikel 23, stk.8 i lov om statslige pensioner af 1. januar 1996).




  Cb.
     
  LITAUEN










  a) | Statslig social invalidepension i henhold til lov om statslige socialpensioner |
| --- | --- | --- | --- |

b)

b)

Del II affattes således:

Del II affattes således:

i)

i)

Efter optegnelsen i afsnit »C. ITALIEN« indsættes følgende optegnelser:

Efter optegnelsen i afsnit »C. ITALIEN« indsættes følgende optegnelser:

»
  Ca.
     
  LETLAND

Ca.

LETLAND

Efterladtepension beregnet på grundlag af anslåede forsikringsperioder (artikel 23, stk.8 i lov om statslige pensioner af 1. januar 1996).

Efterladtepension beregnet på grundlag af anslåede forsikringsperioder (artikel 23, stk.8 i lov om statslige pensioner af 1. januar 1996).

Cb.
     
  LITAUEN

Cb.

LITAUEN

a)

a)

Statslig social invalidepension i henhold til lov om statslige socialpensioner

| (b) | Statslig social efterladtepension og børnepension beregnet på grundlag af afdødes invalidepension i henhold til lov om statslige socialpensioner.
  « |
| --- | --- |

(b)

(b)

Statslig social efterladtepension og børnepension beregnet på grundlag af afdødes invalidepension i henhold til lov om statslige socialpensioner.

| ii) | Efter optegnelsen i afsnit »D. LUXEMBOURG« indsættes følgende optegnelse:


  »
  Da.
     
  SLOVAKIET










  a) | Slovakisk invalidepension og deraf afledt efterladtepension |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

Efter optegnelsen i afsnit »D. LUXEMBOURG« indsættes følgende optegnelse:

Efter optegnelsen i afsnit »D. LUXEMBOURG« indsættes følgende optegnelse:

»
  Da.
     
  SLOVAKIET

Da.

SLOVAKIET

a)

a)

Slovakisk invalidepension og deraf afledt efterladtepension

| b) | Invalidepension til personer, som blev invalider som barn, og som anses for altid at have tilbagelagt den foreskrevne forsikringsperiode (artikel 70, stk. 2, artikel 72, stk. 3, og artikel 73, stk. 3 og 4, i lov nr. 461/2003 om socialforsikring som ændret).
  « |
| --- | --- |

b)

b)

Invalidepension til personer, som blev invalider som barn, og som anses for altid at have tilbagelagt den foreskrevne forsikringsperiode (artikel 70, stk. 2, artikel 72, stk. 3, og artikel 73, stk. 3 og 4, i lov nr. 461/2003 om socialforsikring som ændret).

| c) | I del III ændres »den nordiske konvention om social sikring af 15. juni 1992« til følgende:


  »
  Nordisk konvention om social sikring af 18. august 2003.
  « |
| --- | --- |

c)

c)

I del III ændres »den nordiske konvention om social sikring af 15. juni 1992« til følgende:

I del III ændres »den nordiske konvention om social sikring af 15. juni 1992« til følgende:

»
  Nordisk konvention om social sikring af 18. august 2003.
  «

Nordisk konvention om social sikring af 18. august 2003.

| 10) | Bilag X affattes således:



  »BILAG X


  SÆRLIGE IKKE-BIDRAGSPLIGTIGE KONTANTYDELSER




  [Artikel 70, stk. 2, litra c)]




  A.
     
  BELGIEN










  a) | Lønkompensationsydelse (lov af 27. februar 1987); |
| --- | --- | --- |

10)

10)

Bilag X affattes således:

Bilag X affattes således:

»BILAG X

SÆRLIGE IKKE-BIDRAGSPLIGTIGE KONTANTYDELSER

[Artikel 70, stk. 2, litra c)]

A.
     
  BELGIEN

a)

| b) | Garanteret mindsteindtægt til ældre (lov af 22. marts 2001). |
| --- | --- |

b)

B.
     
  BULGARIEN

Social alderspension (artikel 89 i lov om social sikring).

C.
     
  DEN TJEKKISKE REPUBLIK

Socialydelse (den statslige sociale bistandslov nr. 117/1995 Sml.).

D.
     
  DANMARK

Boligstøtte til pensionister (lov om individuel boligstøtte, lovbekendtgørelse nr. 204 af 29. marts 1995).

E.
     
  TYSKLAND

Underholdshjælp til ældre og til personer med nedsat erhvervsevne i henhold til kapitel 4 i lov om social sikring (SGB), bog XII;

Underholdshjælp i henhold til grundsikringen for arbejdssøgende, medmindre den arbejdssøgende opfylder betingelserne for et midlertidigt tilskud efter bortfald af arbejdsløshedsunderstøttelse (§ 24, stk. 1, i lov om social sikring (SGB), bog II).

F.
     
  ESTLAND

| a) | Ydelse til voksne handicappede (lov om sociale ydelser til handicappede af 27. januar 1999); |
| --- | --- |

a)

| b) | Statslig arbejdsløshedsunderstøttelse (lov om social beskyttelse af arbejdsløse af 29. september 2005). |
| --- | --- |

b)

G.
     
  IRLAND

| a) | Ydelse til arbejdssøgende (Social Welfare Consolidation Act 2005, del III, kapitel 2); |
| --- | --- |

a)

| b) | Statspension (ikkebidragspligtig) (Social Welfare Consolidation Act 2005, del III, kapitel 4); |
| --- | --- |

b)

| c) | Enkepension (ikkebidragspligtig) og enkemandspension (ikke-bidragspligtig) (Social Welfare Consolidation Act 2005, del III, kapitel 6); |
| --- | --- |

c)

| d) | Invaliditetsydelse (Social Welfare Consolidation Act 2005, del III, kapitel 10); |
| --- | --- |

d)

| e) | Befordringstilskud (Health Act 1970, afsnit 61); |
| --- | --- |

e)

| f) | Blindepension (Social Welfare Consolidation Act 2005, del III, kapitel 5). |
| --- | --- |

f)

H.
     
  GRÆKENLAND

Særlige ydelser til ældre (lov nr. 1296/82).

I.
     
  SPANIEN

| a) | Garanteret mindsteindtægt (lov nr. 13/82 af 7. april 1982); |
| --- | --- |

a)

| b) | Kontante bistandsydelser til ældre og til uarbejdsdygtige invalider (kongeligt dekret nr. 2620/81 af 24. juli 1981); |
| --- | --- |

b)

| c) | Følgende pensionsydelser:









  i) | ikkebidragspligtig invalide- og alderspension som fastsat i artikel 38, stk. 1, i den konsoliderede tekst til almindelig lov om social sikring, som stadfæstet ved kongeligt dekret nr. 1/1994 af 20. juni 1994 |
| --- | --- | --- |

c)

i)

ikkebidragspligtig invalide- og alderspension som fastsat i artikel 38, stk. 1, i den konsoliderede tekst til almindelig lov om social sikring, som stadfæstet ved kongeligt dekret nr. 1/1994 af 20. juni 1994

| ii) | ydelser til supplering af de i nr. i) nævnte pensionsydelser som fastsat af selvstyrende regioner, der sikrer et eksistensminimum henset til den økonomiske og sociale situation i den pågældende selvstyrende region; |
| --- | --- |

ii)

ydelser til supplering af de i nr. i) nævnte pensionsydelser som fastsat af selvstyrende regioner, der sikrer et eksistensminimum henset til den økonomiske og sociale situation i den pågældende selvstyrende region;

| d) | Mobilitetsfremmende ydelser og befordringstilskud (lov nr. 13/1982 af 7. april 1982). |
| --- | --- |

d)

J.
     
  FRANKRIG

| a) | Supplerende tilskud fra:









  i) | den særlige invaliditetsfond (Fonds Spécial d'Invalidité) og |
| --- | --- | --- |

a)

i)

den særlige invaliditetsfond (Fonds Spécial d'Invalidité) og

| ii) | den nationale solidaritetsfond (Fonds de Solidarité Vieillesse) |
| --- | --- |

ii)

den nationale solidaritetsfond (Fonds de Solidarité Vieillesse)

vedrørende erhvervede rettigheder (lov af 30. juni 1956, kodificeret i bog VIII i lov om social sikring);

| b) | Tilskud til voksne handicappede (lov af 30. juni 1975, kodificeret i bog VIII i lov om social sikring); |
| --- | --- |

b)

| c) | Særligt tilskud (lov af 10. juli 1952, kodificeret i bog VIII i lov om social sikring) vedrørende erhvervede rettigheder; |
| --- | --- |

c)

| d) | Den nationale solidaritetsydelse (anordning af 24. juni 2004, kodificeret i bog VIII i lov om social sikring) pr. 1. januar 2006. |
| --- | --- |

d)

K.
     
  ITALIEN

| a) | Socialpension til ubemidlede statsborgere (lov nr. 153 af 30. april 1969); |
| --- | --- |

a)

| b) | Pensioner og ydelser til civilt handicappede og invalider (lov nr. 118 af 30. marts 1974, nr. 18 af 11. februar 1980 og nr. 508 af 23. november 1988); |
| --- | --- |

b)

| c) | Pensioner og ydelser til døvstumme (lov nr. 381 af 26. maj 1970 og nr. 508 af 23. november 1988); |
| --- | --- |

c)

| d) | Pensioner og ydelser til civile blinde (lov nr. 382 af 27. maj 1970 og nr. 508 af 23. november 1988); |
| --- | --- |

d)

| e) | Tillæg til minimumspensionen (lov nr. 218 af 4. april 1952, nr. 638 af 11. november 1983 og nr. 407 af 29. december 1990); |
| --- | --- |

e)

| f) | Tillæg til invaliditetsydelser (lov nr. 222 af 12. juni 1984); |
| --- | --- |

f)

| g) | Socialydelse (lov nr. 335 af 8. august 1995); |
| --- | --- |

g)

| h) | Socialtillæg (artikel 1, stk. 1 og 12 i lov nr. 544 af 29. december 1988 og efterfølgende ændringer). |
| --- | --- |

h)

L.
     
  CYPERN

| a) | Socialpension (lov om socialpension af 1995 (lov 25(I)/95), som ændret); |
| --- | --- |

a)

| b) | Ydelse til svært motorisk handicappede (ministerrådets afgørelse nr. 38.210 af 16. oktober 1992, nr. 41.370 af 1. august 1994, nr. 46.183 af 11. juni 1997 og nr. 53.675 af 16. maj 2001); |
| --- | --- |

b)

| c) | Særlig ydelse til blinde (lov om særlige ydelser fra 77(I)/96), som ændret). |
| --- | --- |

c)

M.
     
  LETLAND

| a) | Statslig social sikringsydelse (lov om statslige socialydelser af 1. januar 2003); |
| --- | --- |

a)

| b) | Befordringstilskud til handicappede med begrænset mobilitet (lov om statslige socialydelser af 1. januar 2003). |
| --- | --- |

b)

N.
     
  LITAUEN

| a) | Socialpension (artikel 5 i lov fra 2005 om statslige socialydelser); |
| --- | --- |

a)

| b) | Særlig socialhjælpsydelse (artikel 15 i lov fra 2005 om statslige socialydelser); |
| --- | --- |

b)

| c) | Særligt befordringstilskud til handicappede med mobilitetsproblemer (artikel 7 i lov om befordringstilskud fra 2000). |
| --- | --- |

c)

O.
     
  LUXEMBOURG

Underholdshjælp til svært handicappede (artikel 1, stk. 2, i lov af 12. september 2003) med undtagelse af personer, som er erklæret for uarbejdsdygtige, og som er beskæftiget på det almindelige arbejdsmarked eller i et beskyttet miljø.

P.
     
  UNGARN

| a) | Invaliderente (ministerrådets dekret nr. 83/1987 (XII 27) om invaliderente); |
| --- | --- |

a)

| b) | Ikkebidragspligtig aldersrente (lov III af 1993 om social forvaltning og sociale ydelser); |
| --- | --- |

b)

| c) | Befordringstilskud (regeringsdekret nr. 164/1995 (XII 27) om befordringstilskud til svært fysisk handicappede). |
| --- | --- |

c)

Q.
     
  MALTA

| a) | Supplerende ydelse (afdeling 73 i lov om social sikring (kap. 318) fra 1987); |
| --- | --- |

a)

| b) | Alderspension (lov om social sikring (kap. 318) fra 1987). |
| --- | --- |

b)

R.
     
  NEDERLANDENE

| a) | Wet Arbeidsongeschiktheidsvoorziening jonggehandicapten (Wajong) (lov om hjælp ved uarbejdsdygtighed til handicappede unge) af 24. april 1997; |
| --- | --- |

a)

| b) | Toerlagenwet (TW) (lov om supplerende ydelser) af 6. november 1986. |
| --- | --- |

b)

S.
     
  ØSTRIG

Kompenserende tillægsydelse (forbundslov af 9. september 1955 om almindelig socialforsikring, forbundslov af 11. oktober 1978 om socialforsikring for selvstændige erhvervsdrivende inden for handel og håndværk — GSVG og forbundslov af 11. oktober 1978 om socialforsikring for selvstændige erhvervsdrivende inden for jord- og skovbrug).

T.
     
  POLEN

Socialpension (lov af 27. juni 2003 om socialpension).

U.
     
  PORTUGAL

| a) | Ikkebidragspligtig alders- og invalidepension (lovdekret nr. 464/80 af 13. oktober 1980); |
| --- | --- |

a)

| b) | Ikkebidragspligtig enkepension (forordning nr. 52/81 af 11. november 1981); |
| --- | --- |

b)

| c) | Solidaritetstillæg til ældre (lovdekret nr. 232/2005 af 29. december 2005, ændret ved lovdekret nr. 236/2006 af 11. december 2006). |
| --- | --- |

c)

V.
     
  SLOVENIEN

| a) | Statspension (lov om pensions- og invalideforsikring af 23. december 1999); |
| --- | --- |

a)

| b) | Indkomststøtte til pensionister (lov om pensions- og invalideforsikring af 23. december 1999); |
| --- | --- |

b)

| c) | Underholdshjælp (lov om pensions- og invalideforsikring af 23. december 1999). |
| --- | --- |

c)

W.
     
  SLOVAKIET

| a) | Tillæg, som er blevet tilkendt før den 1. januar 2004 til pensioner, der er den eneste indkomstkilde; |
| --- | --- |

a)

| b) | Socialpension, som er blevet tilkendt før den 1. januar 2004. |
| --- | --- |

b)

X.
     
  FINLAND

| a) | Boligydelse til pensionister (lov om boligydelse til pensionister, 571/2007); |
| --- | --- |

a)

| b) | Arbejdsmarkedsydelse (lov om arbejdsmarkedsydelse 1290/2002); |
| --- | --- |

b)

| c) | Særlig bistand til indvandrere (lov om særlig bistand til indvandrere 1192/2002). |
| --- | --- |

c)

Y.
     
  SVERIGE

| a) | Boligstøtte til pensionister (lov 2001: 761); |
| --- | --- |

a)

| b) | Økonomisk støtte til ældre (lov 2001: 853). |
| --- | --- |

b)

Z.
     
  DET FORENEDE KONGERIGE

| a) | Tillæg til statspension (State Pension Credit Act 2002 og State Pension Credit Act (Northern Ireland) 2002); |
| --- | --- |

a)

| b) | Indkomstbaseret støtte til arbejdssøgende (Jobseekers Act 1995 og Jobseekers (Northern Ireland) Order 1995); |
| --- | --- |

b)

| c) | Indkomststøtte (Social Security Contributions and Benefits Act 1992 og Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act 1992); |
| --- | --- |

c)

| d) | Befordringstilskud til invalidepension (Social Security Contributions and Benefits Act 1992 og Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act 1992).
  « |
| --- | --- |

d)

| 11) | Bilag XI affattes således:

  »BILAG XI
  SÆRREGLER FOR ANVENDELSEN AF MEDLEMSSTATERNES LOVGIVNING
  [Artikel 51, stk. 3 og artikel 56, stk. 1, og artikel 83]
  A.   BELGIEN
  Ingen


  B.
     
  BULGARIEN




  Artikel 33, stk. 1, i bulgarsk lov om sygeforsikring finder anvendelse på alle personer, for hvilke Bulgarien er den kompetente medlemsstat i henhold til nærværende forordnings afsnit III, kapitel 1.



  C.   DEN TJEKKISKE REPUBLIK
  Ingen

  D.   DANMARK
  ▐







  1. | a) | Med henblik på pensionsberegningen i henhold til lov om social pension betragtes beskæftigelsesperioder eller perioder med selvstændig erhvervsvirksomhed, der er tilbagelagt
  under dansk lovgivning
  af en grænsearbejder eller en sæsonarbejder, som bopælsperioder, der er tilbagelagt i Danmark af den efterlevende ægtefælle forudsat, at ægtefællerne i disse perioder var gift med hinanden og ikke var separerede eller levede adskilt på grund af uoverensstemmelse, og at den efterlevende ægtefælle i disse perioder var bosat i en anden medlemsstat.
  I dette stykke forstås ved »sæsonarbejde« et af årstiderne betinget arbejde, der automatisk gentager sig hvert år. |
| --- | --- | --- | --- |

11)

11)

Bilag XI affattes således:

»BILAG XI

SÆRREGLER FOR ANVENDELSEN AF MEDLEMSSTATERNES LOVGIVNING

[Artikel 51, stk. 3 og artikel 56, stk. 1, og artikel 83]

A.   BELGIEN

Ingen

B.
     
  BULGARIEN

Artikel 33, stk. 1, i bulgarsk lov om sygeforsikring finder anvendelse på alle personer, for hvilke Bulgarien er den kompetente medlemsstat i henhold til nærværende forordnings afsnit III, kapitel 1.

C.   DEN TJEKKISKE REPUBLIK

Ingen

D.   DANMARK

▐

1.

a)

Med henblik på pensionsberegningen i henhold til lov om social pension betragtes beskæftigelsesperioder eller perioder med selvstændig erhvervsvirksomhed, der er tilbagelagt
  under dansk lovgivning
  af en grænsearbejder eller en sæsonarbejder, som bopælsperioder, der er tilbagelagt i Danmark af den efterlevende ægtefælle forudsat, at ægtefællerne i disse perioder var gift med hinanden og ikke var separerede eller levede adskilt på grund af uoverensstemmelse, og at den efterlevende ægtefælle i disse perioder var bosat i en anden medlemsstat.

I dette stykke forstås ved »sæsonarbejde« et af årstiderne betinget arbejde, der automatisk gentager sig hvert år.

| b) | Med henblik på pensionsberegningen i henhold til lov om social pension betragtes beskæftigelsesperioder eller perioder med selvstændig erhvervsvirksomhed, der før den 1. januar 1984 er tilbagelagt
  under dansk lovgivning
  af en person, som ikke er omfattet af stk. 2, litra a), som bopælsperioder, der er tilbagelagt i Danmark af den efterlevende ægtefælle forudsat, at ægtefællerne i disse perioder var gift med hinanden og ikke var separerede eller levede adskilt på grund af uoverensstemmelse, og at den efterlevende ægtefælle i disse perioder var bosat i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

Med henblik på pensionsberegningen i henhold til lov om social pension betragtes beskæftigelsesperioder eller perioder med selvstændig erhvervsvirksomhed, der før den 1. januar 1984 er tilbagelagt
  under dansk lovgivning
  af en person, som ikke er omfattet af stk. 2, litra a), som bopælsperioder, der er tilbagelagt i Danmark af den efterlevende ægtefælle forudsat, at ægtefællerne i disse perioder var gift med hinanden og ikke var separerede eller levede adskilt på grund af uoverensstemmelse, og at den efterlevende ægtefælle i disse perioder var bosat i en anden medlemsstat.

| c) | Perioder, der skal medregnes i medfør af litra a) og b), tages dog ikke i betragtning, når de falder sammen med perioder, der medregnes ved beregning af pension, som tilkommer den pågældende efter en anden medlemsstats lovgivning om tvungen forsikring, eller med perioder, hvor den pågældende har modtaget pension i henhold til en sådan lovgivning. Disse perioder tages dog i betragtning, såfremt det årlige pensionsbeløb ikke overstiger halvdelen af den sociale pensions grundbeløb. |
| --- | --- |

c)

Perioder, der skal medregnes i medfør af litra a) og b), tages dog ikke i betragtning, når de falder sammen med perioder, der medregnes ved beregning af pension, som tilkommer den pågældende efter en anden medlemsstats lovgivning om tvungen forsikring, eller med perioder, hvor den pågældende har modtaget pension i henhold til en sådan lovgivning. Disse perioder tages dog i betragtning, såfremt det årlige pensionsbeløb ikke overstiger halvdelen af den sociale pensions grundbeløb.

| 2. | a) | Uanset bestemmelserne i artikel 6 har personer, der ikke har haft lønnet beskæftigelse i en eller flere medlemsstater, kun ret til dansk social pension, hvis de har haft eller tidligere har haft fast bopæl i Danmark i mindst tre år, inden for de aldersgrænser, der gælder i henhold til dansk lovgivning. Artikel 7 finder ikke anvendelse på dansk social pension, som sådanne personer har erhvervet ret til, jf. dog artikel 4. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Uanset bestemmelserne i artikel 6 har personer, der ikke har haft lønnet beskæftigelse i en eller flere medlemsstater, kun ret til dansk social pension, hvis de har haft eller tidligere har haft fast bopæl i Danmark i mindst tre år, inden for de aldersgrænser, der gælder i henhold til dansk lovgivning. Artikel 7 finder ikke anvendelse på dansk social pension, som sådanne personer har erhvervet ret til, jf. dog artikel 4.

| b) | Ovennævnte bestemmelser finder ikke anvendelse på ret til dansk social pension for familiemedlemmer til personer, der har eller har haft lønnet beskæftigelse i Danmark, og heller ikke for studerende og deres familiemedlemmer. |
| --- | --- |

b)

Ovennævnte bestemmelser finder ikke anvendelse på ret til dansk social pension for familiemedlemmer til personer, der har eller har haft lønnet beskæftigelse i Danmark, og heller ikke for studerende og deres familiemedlemmer.

| 3. | Den midlertidige ydelse til arbejdsløse, der er blevet godkendt til et fleksjob (ledighedsydelse) (lov nr. 455 af 10. juni 1997), er omfattet af forordningens afsnit III, kapitel 6 (arbejdsløshedsydelser). For arbejdsløse, der rejser til en anden medlemsstat, finder artikel 64 og 65 anvendelse, når denne medlemsstat har lignende beskæftigelsesordninger for den samme personkategori. |
| --- | --- |

3.

Den midlertidige ydelse til arbejdsløse, der er blevet godkendt til et fleksjob (ledighedsydelse) (lov nr. 455 af 10. juni 1997), er omfattet af forordningens afsnit III, kapitel 6 (arbejdsløshedsydelser). For arbejdsløse, der rejser til en anden medlemsstat, finder artikel 64 og 65 anvendelse, når denne medlemsstat har lignende beskæftigelsesordninger for den samme personkategori.

| 4. | Såfremt en person, der oppebærer en dansk social pension, ligeledes har ret til en efterladtepension fra en anden medlemsstat, anses disse pensioner ved anvendelsen af dansk lovgivning for at være ydelser af samme art i den i artikel 53, stk. 1, omhandlede forstand forudsat, at den pågældende, hvis forsikrings- eller bopælsperioder danner grundlag for beregningen af efterladtepensionen, også har erhvervet ret til en dansk social pension. |
| --- | --- |

4.

Såfremt en person, der oppebærer en dansk social pension, ligeledes har ret til en efterladtepension fra en anden medlemsstat, anses disse pensioner ved anvendelsen af dansk lovgivning for at være ydelser af samme art i den i artikel 53, stk. 1, omhandlede forstand forudsat, at den pågældende, hvis forsikrings- eller bopælsperioder danner grundlag for beregningen af efterladtepensionen, også har erhvervet ret til en dansk social pension.

E.   TYSKLAND

▐

| 1. | Uanset
  nærværende forordningens
  artikel 5, litra a),
  og
  artikel 5, stk. 4, nr. 1), i sjette bog i Sozialgesetzbuch VI (SGB VI) (Bog VI i socialloven)
  kan en person, som modtager
  fuld alderspension i henhold til lovgivningen i en anden medlemsstat,
  anmode om at blive tvungent forsikret under den tyske pensionsforsikringsordning
  . |
| --- | --- |

1.

Uanset
  nærværende forordningens
  artikel 5, litra a),
  og
  artikel 5, stk. 4, nr. 1), i sjette bog i Sozialgesetzbuch VI (SGB VI) (Bog VI i socialloven)
  kan en person, som modtager
  fuld alderspension i henhold til lovgivningen i en anden medlemsstat,
  anmode om at blive tvungent forsikret under den tyske pensionsforsikringsordning
  .

| 2. | Uanset forordningens artikel 5, litra a), og
  artikel 7, stk. 1 og 3
  , i ║SGB VI har en person, som er tvunget forsikret i en anden medlemsstat eller modtager alderspension i henhold til lovgivningen i en anden medlemsstat, adgang til den frivillige forsikringsordning i Tyskland. |
| --- | --- |

2.

Uanset forordningens artikel 5, litra a), og
  artikel 7, stk. 1 og 3
  , i ║SGB VI har en person, som er tvunget forsikret i en anden medlemsstat eller modtager alderspension i henhold til lovgivningen i en anden medlemsstat, adgang til den frivillige forsikringsordning i Tyskland.

| 3. | For så vidt angår tildeling af kontante ydelser i henhold til artikel 47, stk. 1, i Sozialgesetzbuch V, artikel 47, stk. 1, i SGB VII og artikel 200, stk. 2, i Reichsversicherungsordnung til forsikringstagere, der bor i en anden medlemsstat, beregnes der i tyske forsikringsordninger nettoløn, som anvendes til at vurdere ydelser, som om forsikringstageren boede i Tyskland, medmindre forsikringstageren anmoder om en vurdering på grundlag af den nettoløn, som den pågældende faktisk modtager. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Statsborgere fra andre medlemsstater, hvis bopælssted eller normale bopæl er uden for Tyskland, og som opfylder de almindelige betingelser for den tyske pensionsforsikringsordning, kan kun betale frivillige bidrag, hvis de frivilligt eller tvungent er blevet forsikret under den tyske pensionsforsikringsordning på et tidligere tidspunkt; dette gælder også for statsløse og flygtninge, hvis bopælssted eller normale bopæl er i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Den faste godskrevne periode (pauschale Anrechnungszeit) bestemmes ifølge artikel 253 i ║SGB VI alene på grundlag af perioder med tysk forsikring. |
| --- | --- |

5.

Den faste godskrevne periode (pauschale Anrechnungszeit) bestemmes ifølge artikel 253 i ║SGB VI alene på grundlag af perioder med tysk forsikring.

| 6. | I de tilfælde, hvor den tyske pensionslovgivning, som var gældende den 31. december 1991, finder anvendelse
  for omberegning af en pension
  , er det udelukkende den tyske lovgivning, ▐ der finder anvendelse ved medregning af tyske erstatningsperioder (Ersatzzeiten). |
| --- | --- |

6.

I de tilfælde, hvor den tyske pensionslovgivning, som var gældende den 31. december 1991, finder anvendelse
  for omberegning af en pension
  , er det udelukkende den tyske lovgivning, ▐ der finder anvendelse ved medregning af tyske erstatningsperioder (Ersatzzeiten).

| 7. | Den tyske lovgivning om arbejdsulykker og erhvervsrelaterede sygdomme, som skal kompenseres i henhold til lovgivningen vedrørende udenlandske pensioner, og ydelser i forsikringsperioder, som kan godskrives i henhold til lovgivningen vedrørende udenlandske pensioner i de områder, der er anført i artikel 1 (2) (3) i Bundesvertriebenengesetz (lov om fordrevne og flygtninges anliggender) finder fortsat anvendelse inden for nærværende forordnings rammer uanset bestemmelserne i artikel 2 i Fremdrentengesetz (lov om udenlandske pensioner). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ved beregningen af det i nærværende forordnings artikel 52, stk. 1, litra b), nr. i), omhandlede teoretiske beløb i pensionsordninger for liberale erhverv skal den kompetente institution for hvert forsikringsår, der er tilbagelagt efter enhver anden medlemsstats lovgivning, tage udgangspunkt i de gennemsnitlige årlige pensionsrettigheder, der via indbetaling af bidrag er erhvervet i perioden for medlemskab af den kompetente institution. |
| --- | --- |

8.

F.   ESTLAND

Ved beregning af forældreydelser skal beskæftigelsesperioder, der er tilbagelagt i andre medlemsstater end Estland, anses for at være baseret på samme gennemsnitlige socialbidrag som de bidrag, der er blevet indbetalt i løbet af de beskæftigelsesperioder i Estland, som de lægges sammen med. Såfremt den pågældende i referenceåret udelukkende har været beskæftiget i andre medlemsstater, beregnes ydelsen på grundlag af det gennemsnitlige socialbidrag, som er blevet indbetalt i Estland mellem referenceåret og barselsorloven.

G.   GRÆKENLAND

| 1. | Lov nr. 1469/84 om frivillig optagelse i pensionsforsikringsordningen for græske statsborgere og udenlandske statsborgere af græsk oprindelse finder anvendelse på statsborgere fra andre medlemsstater, statsløse og flygtninge, hvor de pågældende uanset bopælssted eller ophold på et tidligere tidspunkt tvungent eller frivilligt har været optaget i den græske pensionsforsikringsordning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uanset nærværende forordnings artikel 5, litra a), og artikel 34 i lov nr. 1140/81 kan en person, som modtager en pension vedrørende arbejdsulykker eller erhvervsrelaterede sygdomme i henhold til en anden medlemsstats lovgivning, anmode om at blive tvungent forsikret i henhold til den lovgivning, der anvendes af landbrugsforsikringsordningen, i den udstrækning den pågældende udøver virksomhed, der falder ind under den pågældende lovgivnings rammer. |
| --- | --- |

2.

H.   SPANIEN

▐

| 1. | Med henblik på anvendelsen af ▐nærværende forordnings

  artikel 52, stk. 1, litra b), nr. i)
  , vil de år, som arbejdstageren mangler for at kunne nå den pensionsgivende eller obligatoriske pensionsalder som fastsat i
  artikel 31, stk. 4
  , i den konsoliderede tekst til loven om statspensioner (Ley de clases pasivas del Estado), kun blive medregnet som
  faktiske tjenesteår
  , hvis den pågældende på
  tidspunktet hvor den begivenhed
  , som udløser invalide- eller efterladtepension, indtræder, var dækket af Spaniens særlige ordning for tjenestemænd eller udøvede en virksomhed,
  der sidestilles hermed
  under
  ordningen, eller hvis den pågældende på tidspunktet, hvor den begivenhed, som udløser pensionen, indtræder, udøvede en virksomhed, der ville have krævet, at den pågældende var dækket af Spaniens særlige ordning for tjenestemænd, de væbnede styrker eller dommerstanden, hvis virksomheden var blevet udøvet i Spanien
  . |
| --- | --- |

1.

Med henblik på anvendelsen af ▐nærværende forordnings

  artikel 52, stk. 1, litra b), nr. i)
  , vil de år, som arbejdstageren mangler for at kunne nå den pensionsgivende eller obligatoriske pensionsalder som fastsat i
  artikel 31, stk. 4
  , i den konsoliderede tekst til loven om statspensioner (Ley de clases pasivas del Estado), kun blive medregnet som
  faktiske tjenesteår
  , hvis den pågældende på
  tidspunktet hvor den begivenhed
  , som udløser invalide- eller efterladtepension, indtræder, var dækket af Spaniens særlige ordning for tjenestemænd eller udøvede en virksomhed,
  der sidestilles hermed
  under
  ordningen, eller hvis den pågældende på tidspunktet, hvor den begivenhed, som udløser pensionen, indtræder, udøvede en virksomhed, der ville have krævet, at den pågældende var dækket af Spaniens særlige ordning for tjenestemænd, de væbnede styrker eller dommerstanden, hvis virksomheden var blevet udøvet i Spanien
  .

| 2. | a) | Ved anvendelse af nærværende forordnings artikel 56, stk. 1, litra c), beregnes den spanske teoretiske ydelse på grundlag af personens faktiske bidragsbasis i årene umiddelbart forud for indbetalingen af det sidste bidrag til den spanske sociale sikring. Når der ved beregningen af pensionens basisbeløb skal tages hensyn til forsikrings- og/eller bopælsperioder under andre medlemsstaters lovgivning, anvendes det bidragsgrundlag i Spanien, som tidsmæssigt er tættest på de omtalte perioder, under hensyn til udviklingen i detailprisindekset. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Ved anvendelse af nærværende forordnings artikel 56, stk. 1, litra c), beregnes den spanske teoretiske ydelse på grundlag af personens faktiske bidragsbasis i årene umiddelbart forud for indbetalingen af det sidste bidrag til den spanske sociale sikring. Når der ved beregningen af pensionens basisbeløb skal tages hensyn til forsikrings- og/eller bopælsperioder under andre medlemsstaters lovgivning, anvendes det bidragsgrundlag i Spanien, som tidsmæssigt er tættest på de omtalte perioder, under hensyn til udviklingen i detailprisindekset.

| b) | Det således fastsatte pensionsbeløb forhøjes med de forhøjelser og reguleringer, der for hvert efterfølgende år beregnes for pensioner af samme art. |
| --- | --- |

b)

Det således fastsatte pensionsbeløb forhøjes med de forhøjelser og reguleringer, der for hvert efterfølgende år beregnes for pensioner af samme art.

| 3. | Perioder, der er tilbagelagt i en anden medlemsstat, og som skal medregnes efter den særlige ordning for tjenestemænd, de væbnede styrker og retsvæsenet, skal ved anvendelse af forordningens artikel 56 behandles på samme måde som de perioder, der tidsmæssigt ligger tættest på perioderne som tjenestemand i Spanien. |
| --- | --- |

3.

Perioder, der er tilbagelagt i en anden medlemsstat, og som skal medregnes efter den særlige ordning for tjenestemænd, de væbnede styrker og retsvæsenet, skal ved anvendelse af forordningens artikel 56 behandles på samme måde som de perioder, der tidsmæssigt ligger tættest på perioderne som tjenestemand i Spanien.

| 4. | De ekstrabeløb på grundlag af alder, der er anført i den anden overgangsbestemmelse i den almindelige lov om social sikring, gælder for alle forordningens pensionsmodtagere, som har bidrag registreret under deres navn i henhold til spansk lovgivning før den 1. januar 1967; det er ikke muligt ved anvendelse af forordningens artikel 5 at behandle forsikringsperioder, der er godskrevet i en anden medlemsstat før ovennævnte dato, som værende lig med bidrag betalt i Spanien alene til dette formål. For den særlige ordning for sømænd er den dato, der svarer til den 1. januar 1967, den 1. august 1970, og for den særlige sociale sikringsordning for kulminedrift er datoen den 1. april 1969. |
| --- | --- |

4.

I.   FRANKRIG

| 1. | Statsborgere fra andre medlemsstater, hvis bopælssted eller normale bopæl er uden for Frankrig, og som opfylder de almindelige betingelser i den franske pensionsforsikringsordning, kan kun betale frivillige bidrag til den, hvis de på et tidligere tidspunkt har været frivilligt eller tvungent forsikret under den franske pensionsforsikringsordning; dette gælder også for statsløse og flygtninge, hvis bopælssted eller normale bopæl er i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

1.

| 2. | For personer, som modtager naturalydelser i Frankrig i henhold til nærværende forordnings artikel 17, 24 og 26, og som er bosat i de franske departementer Haut-Rhin, Bas-Rhin og Moselle, omfatter de naturalydelser, som tilkendes til udgift for institutionen i en anden medlemsstat, både ydelser fra den almindelige sygeforsikringsordning og fra den lokale lovpligtige supplerende sygeforsikringsordning for Alsace-Moselle. |
| --- | --- |

2.

For personer, som modtager naturalydelser i Frankrig i henhold til nærværende forordnings artikel 17, 24 og 26, og som er bosat i de franske departementer Haut-Rhin, Bas-Rhin og Moselle, omfatter de naturalydelser, som tilkendes til udgift for institutionen i en anden medlemsstat, både ydelser fra den almindelige sygeforsikringsordning og fra den lokale lovpligtige supplerende sygeforsikringsordning for Alsace-Moselle.

| 3. | Ved anvendelse af nærværende forordnings afsnit III, kapitel 5, omfatter fransk lovgivning, som finder anvendelse på en person, der har eller har haft lønnet eller selvstændig beskæftigelse, både den eller de almindelige alderspensionsordninger og den eller de tillægspensionsordninger, som den pågældende har været omfattet af. |
| --- | --- |

3.

Ved anvendelse af nærværende forordnings afsnit III, kapitel 5, omfatter fransk lovgivning, som finder anvendelse på en person, der har eller har haft lønnet eller selvstændig beskæftigelse, både den eller de almindelige alderspensionsordninger og den eller de tillægspensionsordninger, som den pågældende har været omfattet af.

J.   IRLAND

| 1. | Der skal uanset artikel 21, stk. 2, og artikel 62 ved
  beregningen af
  den fastsatte ugentlige
  lønindtægt,
  som skal medregnes for en forsikringstager
  med henblik på
  tilkendelse
  af dagpenge ved sygdom eller ydelser ved arbejdsløshed i henhold til irsk lovgivning for hver uges beskæftigelse som arbejdstager, der i
  det relevante fastsatte år
  er tilbagelagt i henhold til en anden medlemsstats lovgivning, godskrives
  forsikringstageren
  et beløb svarende til den gennemsnitlige ugentlige løn for arbejdstagere i samme
  år
  . |
| --- | --- |

1.

Der skal uanset artikel 21, stk. 2, og artikel 62 ved
  beregningen af
  den fastsatte ugentlige
  lønindtægt,
  som skal medregnes for en forsikringstager
  med henblik på
  tilkendelse
  af dagpenge ved sygdom eller ydelser ved arbejdsløshed i henhold til irsk lovgivning for hver uges beskæftigelse som arbejdstager, der i
  det relevante fastsatte år
  er tilbagelagt i henhold til en anden medlemsstats lovgivning, godskrives
  forsikringstageren
  et beløb svarende til den gennemsnitlige ugentlige løn for arbejdstagere i samme
  år
  .

| 2. | Hvor
  nærværende forordnings
  artikel 46 finder anvendelse, vil Irland, såfremt den pågældende bliver uarbejdsdygtig med invaliditet til følge, medens den pågældende er omfattet af lovgivningen i en anden medlemsstat, for så vidt angår
  § 118, stk. 1, litra a)
  , i
  Social Welfare Consolidation Act, 2005
  , medregne enhver periode, hvor den pågældende i forbindelse med invaliditet efter nævnte uarbejdsdygtighed
  ville være blevet
  anset for ude af stand til at arbejde efter irsk lovgivning. |
| --- | --- |

2.

Hvor
  nærværende forordnings
  artikel 46 finder anvendelse, vil Irland, såfremt den pågældende bliver uarbejdsdygtig med invaliditet til følge, medens den pågældende er omfattet af lovgivningen i en anden medlemsstat, for så vidt angår
  § 118, stk. 1, litra a)
  , i
  Social Welfare Consolidation Act, 2005
  , medregne enhver periode, hvor den pågældende i forbindelse med invaliditet efter nævnte uarbejdsdygtighed
  ville være blevet
  anset for ude af stand til at arbejde efter irsk lovgivning.

K.   ITALIEN

Ingen ║

L.   CYPERN

Ved anvendelse af bestemmelserne i artikel 6, 51 og 61 for enhver periode fra og med den 6. oktober 1980 fastsættes en forsikringsuge i henhold til cypriotisk lovgivning ved, at den samlede forsikringspligtige indkomst for den pågældende periode divideres med det forsikringspligtige grundbeløb pr. uge i det pågældende forsikringsår forudsat, at det således beregnede antal uger ikke overstiger antallet af kalenderuger i den pågældende periode.

M.   LETLAND

Ingen ║

N.   LITAUEN

Ingen ║

O.   LUXEMBOURG

Ingen ║

P.   UNGARN

Ingen ║

Q.   MALTA

Særlige bestemmelser tjenestemænd:

| a) | Kun for så vidt angår anvendelsen af nærværende forordnings artikel 49 og 60 behandles personer, der er ansat i henhold til lov om de væbnede styrker (kapitel 220 i Maltas lov), politiloven (kapitel 164 i Maltas lov) og fængselsloven (kapitel 260 i Maltas lov) som tjenestemænd. |
| --- | --- |

a)

Kun for så vidt angår anvendelsen af nærværende forordnings artikel 49 og 60 behandles personer, der er ansat i henhold til lov om de væbnede styrker (kapitel 220 i Maltas lov), politiloven (kapitel 164 i Maltas lov) og fængselsloven (kapitel 260 i Maltas lov) som tjenestemænd.

| b) | Alene pensioner, der kan udbetales i henhold til ovennævnte love og i henhold til pensionsanordningen (kapitel 93 i Maltas lov) anses for så vidt angår nærværende forordnings artikel 1, litra e) for at være »særlige ordninger for tjenestemænd« |
| --- | --- |

b)

Alene pensioner, der kan udbetales i henhold til ovennævnte love og i henhold til pensionsanordningen (kapitel 93 i Maltas lov) anses for så vidt angår nærværende forordnings artikel 1, litra e) for at være »særlige ordninger for tjenestemænd«

R.   NEDERLANDENE

1.   Sygeforsikring

| a) | For så vidt angår retten til naturalydelser i henhold til nederlandsk lovgivning forstås ved ydelsesberettigede personer ved anvendelsen af nærværende forordnings afsnit III, kapitel 1 og 2:






  i) | personer, der i henhold til artikel 2 i Zorgverzekeringswet (lov om sygeforsikring) har pligt til at tegne en forsikring i en sygeforsikringsinstitution og |
| --- | --- | --- |

a)

For så vidt angår retten til naturalydelser i henhold til nederlandsk lovgivning forstås ved ydelsesberettigede personer ved anvendelsen af nærværende forordnings afsnit III, kapitel 1 og 2:

i)

personer, der i henhold til artikel 2 i Zorgverzekeringswet (lov om sygeforsikring) har pligt til at tegne en forsikring i en sygeforsikringsinstitution og

| ii) | såfremt de ikke allerede er omfattet af nr. i),
  familiemedlemmer til aktive militærpersoner, der bor i en anden medlemsstat og
  personer, der er bosat i en anden medlemsstat, og som i henhold til nærværende forordning har ret til sygehjælp i bopælslandet til udgift for Nederlandene. |
| --- | --- |

ii)

såfremt de ikke allerede er omfattet af nr. i),
  familiemedlemmer til aktive militærpersoner, der bor i en anden medlemsstat og
  personer, der er bosat i en anden medlemsstat, og som i henhold til nærværende forordning har ret til sygehjælp i bopælslandet til udgift for Nederlandene.

| b) | De under stk. 1, litra a), nr. i), omhandlede personer skal i henhold til Zorgverzekeringswet (lov om sygeforsikring) tegne en forsikring i en sygeforsikringsinstitution, og de under stk. 1, litra a), nr. ii), omhandlede personer skal lade sig registrere i College voor zorgverzekeringen (sygeforsikringsrådet). |
| --- | --- |

b)

De under stk. 1, litra a), nr. i), omhandlede personer skal i henhold til Zorgverzekeringswet (lov om sygeforsikring) tegne en forsikring i en sygeforsikringsinstitution, og de under stk. 1, litra a), nr. ii), omhandlede personer skal lade sig registrere i College voor zorgverzekeringen (sygeforsikringsrådet).

| c) | Bestemmelserne i Zorgverzekeringswet (lov om sygeforsikring) og
  Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten
  (
  lov om
  forsikring mod
  særlige
  sygdomsudgifter) om bidragspligt finder anvendelse på de under stk. 1, litra a), omhandlede personer og deres familiemedlemmer. Familiemedlemmernes bidrag indbetales af den person, som retten til sygehjælp er afledt af,
  med undtagelse af familiemedlemmer til militærpersoner, som bor i en anden medlemsstat, som modtager direkte opkrævning
  . |
| --- | --- |

c)

Bestemmelserne i Zorgverzekeringswet (lov om sygeforsikring) og
  Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten
  (
  lov om
  forsikring mod
  særlige
  sygdomsudgifter) om bidragspligt finder anvendelse på de under stk. 1, litra a), omhandlede personer og deres familiemedlemmer. Familiemedlemmernes bidrag indbetales af den person, som retten til sygehjælp er afledt af,
  med undtagelse af familiemedlemmer til militærpersoner, som bor i en anden medlemsstat, som modtager direkte opkrævning
  .

| d) | Bestemmelserne i Zorgverzekeringswet (lov om sygeforsikring) angående for sen forsikringstegning gælder tilsvarende ved for sen registrering i College voor zorgverzekeringen (sygeforsikringsrådet), for så vidt angår de under stk. 1, litra a), nr. ii), omhandlede personer. |
| --- | --- |

d)

Bestemmelserne i Zorgverzekeringswet (lov om sygeforsikring) angående for sen forsikringstegning gælder tilsvarende ved for sen registrering i College voor zorgverzekeringen (sygeforsikringsrådet), for så vidt angår de under stk. 1, litra a), nr. ii), omhandlede personer.

| e) | Personer, som har ret til naturalydelser i medfør af lovgivningen i en anden medlemsstat end Nederlandene, og som bor eller midlertidigt opholder sig i Nederlandene, har ret til naturalydelser i henhold til bestemmelserne i den police, der tilbydes forsikrede i Nederlandene af institutionen på bopæls- eller opholdsstedet, idet der tages hensyn til artikel 11, stk. 1, 2 og 3, og artikel 19, stk. 1, i Zorgverzekeringswet (lov om sygeforsikring), og til naturalydelser i henhold til
  Algemene wet bijzondere
  ziektekosten, AWBZ (lov om forsikring mod særlige sygdomsudgifter). |
| --- | --- |

e)

Personer, som har ret til naturalydelser i medfør af lovgivningen i en anden medlemsstat end Nederlandene, og som bor eller midlertidigt opholder sig i Nederlandene, har ret til naturalydelser i henhold til bestemmelserne i den police, der tilbydes forsikrede i Nederlandene af institutionen på bopæls- eller opholdsstedet, idet der tages hensyn til artikel 11, stk. 1, 2 og 3, og artikel 19, stk. 1, i Zorgverzekeringswet (lov om sygeforsikring), og til naturalydelser i henhold til
  Algemene wet bijzondere
  ziektekosten, AWBZ (lov om forsikring mod særlige sygdomsudgifter).

| f) | Ved gennemførelsen af artikel 23 til 30 ligestilles
  (ud over pensioner, der er dækket af afsnit III, kapitel 4 og 5)
  med pensioner, som kan kræves udbetalt efter nederlandsk lov:






  — | pensioner i henhold til Algemene Burgerlijke Pensioenwet af 6. januar 1966(lov om pensioner for tjenestemænd og deres efterladte) ║ |
| --- | --- | --- |

f)

Ved gennemførelsen af artikel 23 til 30 ligestilles
  (ud over pensioner, der er dækket af afsnit III, kapitel 4 og 5)
  med pensioner, som kan kræves udbetalt efter nederlandsk lov:

—

pensioner i henhold til Algemene Burgerlijke Pensioenwet af 6. januar 1966(lov om pensioner for tjenestemænd og deres efterladte) ║

| — | pensioner i henhold til Algemene militaire Pensioenwet af 6. oktober 1966(lov om pensioner for militærpersoner og deres efterladte) ║ |
| --- | --- |

—

pensioner i henhold til Algemene militaire Pensioenwet af 6. oktober 1966(lov om pensioner for militærpersoner og deres efterladte) ║

| — | ydelser ved uarbejdsdygtighed i henhold til Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen af 7. juni 1972(lov om ydelser ved uarbejdsdygtighed for militærpersoner) ║ |
| --- | --- |

—

ydelser ved uarbejdsdygtighed i henhold til Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen af 7. juni 1972(lov om ydelser ved uarbejdsdygtighed for militærpersoner) ║

| — | pensioner i henhold til Spoorwegpensioenwet af 15. februar 1967║ (lov om pensioner for ansatte ved de nederlandske jernbaner) |
| --- | --- |

—

pensioner i henhold til Spoorwegpensioenwet af 15. februar 1967║ (lov om pensioner for ansatte ved de nederlandske jernbaner)

| — | pensioner i henhold til Reglement Dienst voorwaarden Nederlandse Spoorwegen (vedtægten om tjenestevilkårene inden for de nederlandske jernbaner) |
| --- | --- |

—

pensioner i henhold til Reglement Dienst voorwaarden Nederlandse Spoorwegen (vedtægten om tjenestevilkårene inden for de nederlandske jernbaner)

| — | ydelser, der tilkendes før pensionsalderen (65 år) i henhold til en pensionsordning, der har til formål at yde alderdomshjælp til tidligere arbejdstagere, eller ydelser, der tilkendes i tilfælde af tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet i henhold til en ordning, der er fastsat af staten, eller i henhold til en kollektiv overenskomst for personer på mindst 55 år ▐. |
| --- | --- |

—

ydelser, der tilkendes før pensionsalderen (65 år) i henhold til en pensionsordning, der har til formål at yde alderdomshjælp til tidligere arbejdstagere, eller ydelser, der tilkendes i tilfælde af tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet i henhold til en ordning, der er fastsat af staten, eller i henhold til en kollektiv overenskomst for personer på mindst 55 år ▐.

| — | ydelser udbetalt til militærpersoner og tjenestemænd efter ordninger med rådighedsløn, stillingsbetinget førtidspensionering eller almindelig førtidspensionering. |
| --- | --- |

—

ydelser udbetalt til militærpersoner og tjenestemænd efter ordninger med rådighedsløn, stillingsbetinget førtidspensionering eller almindelig førtidspensionering.

| g) | Ved gennemførelsen af forordningens afsnit III, kapitel 1 og 2, betragtes den kompensation, som en person i henhold til den nederlandske ordning kan opnå, såfremt den pågældende kun i begrænset omfang udnytter sygesikringsordningen, som en kontantydelse ved sygdom. |
| --- | --- |

g)

Ved gennemførelsen af forordningens afsnit III, kapitel 1 og 2, betragtes den kompensation, som en person i henhold til den nederlandske ordning kan opnå, såfremt den pågældende kun i begrænset omfang udnytter sygesikringsordningen, som en kontantydelse ved sygdom.

▐

2.   Anvendelse af Algemene Ouderdomswet (AOW) ( lov om almindelig alderdomsforsikring)

| a) | Den i artikel 13, stk. 1, i ║ AOW ║ omhandlede nedsættelse finder ikke anvendelse på kalenderår før den 1. januar 1957, i hvilke den pensionsberettigede, der ikke opfylder betingelserne for, at nævnte perioder kan ligestilles med forsikringsperioder:






  — | mellem det fyldte 15. og 65. år har været bosat i Nederlandene, eller |
| --- | --- | --- |

a)

Den i artikel 13, stk. 1, i ║ AOW ║ omhandlede nedsættelse finder ikke anvendelse på kalenderår før den 1. januar 1957, i hvilke den pensionsberettigede, der ikke opfylder betingelserne for, at nævnte perioder kan ligestilles med forsikringsperioder:

—

mellem det fyldte 15. og 65. år har været bosat i Nederlandene, eller

| — | har haft lønnet beskæftigelse i Nederlandene for en arbejdsgiver i nævnte land, medens han var bosat på en anden medlemsstats område, eller |
| --- | --- |

—

har haft lønnet beskæftigelse i Nederlandene for en arbejdsgiver i nævnte land, medens han var bosat på en anden medlemsstats område, eller

| — | har haft beskæftigelse i en anden medlemsstat i perioder, som betragtes som forsikringsperioder i henhold til den nederlandske sociale sikringsordning. |
| --- | --- |

—

har haft beskæftigelse i en anden medlemsstat i perioder, som betragtes som forsikringsperioder i henhold til den nederlandske sociale sikringsordning.

Uanset artikel 7 i AOW skal en person, som kun har været bosat eller arbejdet i Nederlandene på ovennævnte betingelser før den 1. januar 1957, ligeledes anses for at være pensionsberettiget.

| b) | Den i artikel 13, stk. 1, i AOW omhandlede nedsættelse finder ikke anvendelse på kalenderår før den 2. august 1989, i hvilke en gift eller tidligere gift person mellem det fyldte 15. og 65. år ikke har været forsikret i henhold til ovennævnte lovgivning, medens den pågældende var bosat i en anden medlemsstat end Nederlandene, såfremt disse kalenderår falder sammen dels med perioder, hvor den pågældende ægtefælle har været forsikret i henhold til den nævnte lovgivning, såfremt de har været gift med hinanden i disse perioder, dels med kalenderår, som skal medregnes i medfør af stk. 2, litra a).
  Uanset bestemmelserne i artikel 7 i AOW anses en sådan person for pensionsberettiget. |
| --- | --- |

b)

Den i artikel 13, stk. 1, i AOW omhandlede nedsættelse finder ikke anvendelse på kalenderår før den 2. august 1989, i hvilke en gift eller tidligere gift person mellem det fyldte 15. og 65. år ikke har været forsikret i henhold til ovennævnte lovgivning, medens den pågældende var bosat i en anden medlemsstat end Nederlandene, såfremt disse kalenderår falder sammen dels med perioder, hvor den pågældende ægtefælle har været forsikret i henhold til den nævnte lovgivning, såfremt de har været gift med hinanden i disse perioder, dels med kalenderår, som skal medregnes i medfør af stk. 2, litra a).

Uanset bestemmelserne i artikel 7 i AOW anses en sådan person for pensionsberettiget.

| c) | Den i artikel 13, stk. 2, i lov om almindelig alderdomsforsikring (AOW) omhandlede nedsættelse finder ikke anvendelse på kalenderår før den 1. januar 1957, i hvilke den pensionsberettigedes ægtefælle, der ikke opfylder betingelserne for, at sådanne perioder kan ligestilles med forsikringsperioder:






  — | mellem det fyldte 15. og 65. år har været bosat i Nederlandene, eller |
| --- | --- | --- |

c)

Den i artikel 13, stk. 2, i lov om almindelig alderdomsforsikring (AOW) omhandlede nedsættelse finder ikke anvendelse på kalenderår før den 1. januar 1957, i hvilke den pensionsberettigedes ægtefælle, der ikke opfylder betingelserne for, at sådanne perioder kan ligestilles med forsikringsperioder:

—

mellem det fyldte 15. og 65. år har været bosat i Nederlandene, eller

| — | i hvilke den pågældende har haft lønnet beskæftigelse i Nederlandene for en arbejdsgiver i nævnte land, medens den pågældende var bosat på en anden medlemsstats område, eller |
| --- | --- |

—

i hvilke den pågældende har haft lønnet beskæftigelse i Nederlandene for en arbejdsgiver i nævnte land, medens den pågældende var bosat på en anden medlemsstats område, eller

| — | har haft beskæftigelse i en anden medlemsstat i perioder, som betragtes som forsikringsperioder i henhold til den nederlandske sociale sikringsordning. |
| --- | --- |

—

har haft beskæftigelse i en anden medlemsstat i perioder, som betragtes som forsikringsperioder i henhold til den nederlandske sociale sikringsordning.

| d) | Den i artikel 13, stk. 2, i AOW omhandlede nedsættelse finder ikke anvendelse på kalenderår før den 2. august 1989, i hvilke en pensionsberettigets ægtefælle mellem det fyldte 15. og 65. år ikke har været forsikret i henhold til ovennævnte lovgivning, medens den pågældende var bosat i en anden medlemsstat end Nederlandene, såfremt disse kalenderår falder sammen dels med perioder, hvor den pensionsberettigede har været forsikret i henhold til den nævnte lovgivning, såfremt de har været gift med hinanden i disse perioder, dels med kalenderår, som skal medregnes i medfør af stk. 2, litra a). |
| --- | --- |

d)

Den i artikel 13, stk. 2, i AOW omhandlede nedsættelse finder ikke anvendelse på kalenderår før den 2. august 1989, i hvilke en pensionsberettigets ægtefælle mellem det fyldte 15. og 65. år ikke har været forsikret i henhold til ovennævnte lovgivning, medens den pågældende var bosat i en anden medlemsstat end Nederlandene, såfremt disse kalenderår falder sammen dels med perioder, hvor den pensionsberettigede har været forsikret i henhold til den nævnte lovgivning, såfremt de har været gift med hinanden i disse perioder, dels med kalenderår, som skal medregnes i medfør af stk. 2, litra a).

| e) | Punkt 2, litra a), b), c), og d) finder hverken anvendelse på perioder, der falder sammen med:






  — | perioder, som kan tages i betragtning ved beregningen af pensionsrettigheder i henhold til lovgivningen om alderdomsforsikring i en anden medlemsstat end Nederlandene, eller |
| --- | --- | --- |

e)

Punkt 2, litra a), b), c), og d) finder hverken anvendelse på perioder, der falder sammen med:

—

perioder, som kan tages i betragtning ved beregningen af pensionsrettigheder i henhold til lovgivningen om alderdomsforsikring i en anden medlemsstat end Nederlandene, eller

| — | perioder, i hvilke den pågældende har oppebåret alderspension i henhold til en sådan lovgivning. |
| --- | --- |

—

perioder, i hvilke den pågældende har oppebåret alderspension i henhold til en sådan lovgivning.

Perioder i henhold til en frivillig ordning i en anden medlemsstat medregnes ikke ved anvendelsen af denne bestemmelse.

| f) | Punkt 2, litra a), b), c) og d) finder kun anvendelse, såfremt den pensionsberettigede har været bosat i en eller flere medlemsstater i seks år efter det fyldte 59. år, og kun så længe han fortsat er bosat i en af disse medlemsstater. |
| --- | --- |

f)

Punkt 2, litra a), b), c) og d) finder kun anvendelse, såfremt den pensionsberettigede har været bosat i en eller flere medlemsstater i seks år efter det fyldte 59. år, og kun så længe han fortsat er bosat i en af disse medlemsstater.

| g) | Uanset kapital IV i AOW har en person, som er bosat i en anden medlemsstat end Nederlandene, og hvis ægtefælle er omfattet af den tvungne forsikringsordning, ret til at tegne en frivillig forsikring i henhold til den pågældende lovgivning for perioder, hvor ægtefællen er omfattet af den tvungne forsikring.
  Retten bortfalder ikke, såfremt ægtefællens tvungne forsikring ophører som følge af dennes død, og såfremt den efterladte udelukkende får tilkendt pension i henhold til Algemene nabestaandenwet ( ║ lov om efterladte og forældreløse børn).
  Retten til frivillig forsikring bortfalder under alle omstændigheder den dag, den pågældende fylder 65 år.
  Bidraget til den frivillige forsikring fastsættes i overensstemmelse med bestemmelserne om fastsættelse af frivillige forsikringsbidrag i henhold til AOW. Hvis den frivillige forsikring følger efter en forsikringsperiode som den i stk. 2, litra b), omhandlede, fastsættes bidraget dog i overensstemmelse med bestemmelserne om fastsættelse af tvungne forsikringsbidrag i henhold til AOW, idet den indtægt, der skal tages i betragtning, i dette tilfælde anses for at være opnået i Nederlandene. |
| --- | --- |

g)

Uanset kapital IV i AOW har en person, som er bosat i en anden medlemsstat end Nederlandene, og hvis ægtefælle er omfattet af den tvungne forsikringsordning, ret til at tegne en frivillig forsikring i henhold til den pågældende lovgivning for perioder, hvor ægtefællen er omfattet af den tvungne forsikring.

Retten bortfalder ikke, såfremt ægtefællens tvungne forsikring ophører som følge af dennes død, og såfremt den efterladte udelukkende får tilkendt pension i henhold til Algemene nabestaandenwet ( ║ lov om efterladte og forældreløse børn).

Retten til frivillig forsikring bortfalder under alle omstændigheder den dag, den pågældende fylder 65 år.

Bidraget til den frivillige forsikring fastsættes i overensstemmelse med bestemmelserne om fastsættelse af frivillige forsikringsbidrag i henhold til AOW. Hvis den frivillige forsikring følger efter en forsikringsperiode som den i stk. 2, litra b), omhandlede, fastsættes bidraget dog i overensstemmelse med bestemmelserne om fastsættelse af tvungne forsikringsbidrag i henhold til AOW, idet den indtægt, der skal tages i betragtning, i dette tilfælde anses for at være opnået i Nederlandene.

| h) | Den i punkt 2, litra g), omtalte ret gives ikke personer, som er forsikret i henhold til en anden medlemsstats lovgivning om pensions- og efterladteydelser. |
| --- | --- |

h)

Den i punkt 2, litra g), omtalte ret gives ikke personer, som er forsikret i henhold til en anden medlemsstats lovgivning om pensions- og efterladteydelser.

| i) | Enhver, som ønsker at tegne den i punkt 2, litra g), omhandlede frivillige forsikring, indsender en ansøgning herom til Sociale Verzekeringsbank (socialforsikringsbanken) senest et år efter, at betingelserne for optagelse i forsikringen er opfyldt. |
| --- | --- |

i)

Enhver, som ønsker at tegne den i punkt 2, litra g), omhandlede frivillige forsikring, indsender en ansøgning herom til Sociale Verzekeringsbank (socialforsikringsbanken) senest et år efter, at betingelserne for optagelse i forsikringen er opfyldt.

| j) | Ved anvendelse af artikel 52, stk. 1, litra b), medregnes udelukkende forsikringsperioder, der er tilbagelagt i henhold til AOW efter det fyldte 15. år, som forsikringsperioder. |
| --- | --- |

j)

Ved anvendelse af artikel 52, stk. 1, litra b), medregnes udelukkende forsikringsperioder, der er tilbagelagt i henhold til AOW efter det fyldte 15. år, som forsikringsperioder.

3.   Anvendelse af Algemene nabestaandenwet (ANW) ( ║ lov om ║efterladte og forældreløse børn)

▐

| a) | Når en efterlevende ægtefælle i henhold til
  artikel 51, stk. 3
  , har ret til efterladtepension i henhold til ║ ANW
  ║
  , beregnes pensionen i overensstemmelse med
  nærværende forordnings
  artikel 52, stk. 1, litra b).
  Ved anvendelsen af disse bestemmelser anses forsikringsperioder før den 1. oktober 1959 også for at være forsikringsperioder, der er tilbagelagt i henhold til nederlandsk lovgivning, såfremt den forsikrede i de pågældende perioder efter det fyldte 15. år:






  — | havde bopæl i Nederlandene eller |
| --- | --- | --- |

a)

Når en efterlevende ægtefælle i henhold til
  artikel 51, stk. 3
  , har ret til efterladtepension i henhold til ║ ANW
  ║
  , beregnes pensionen i overensstemmelse med
  nærværende forordnings
  artikel 52, stk. 1, litra b).

Ved anvendelsen af disse bestemmelser anses forsikringsperioder før den 1. oktober 1959 også for at være forsikringsperioder, der er tilbagelagt i henhold til nederlandsk lovgivning, såfremt den forsikrede i de pågældende perioder efter det fyldte 15. år:

—

havde bopæl i Nederlandene eller

| — | havde lønnet beskæftigelse i Nederlandene for en arbejdsgiver i nævnte land, medens vedkommende var bosat i en anden medlemsstat eller |
| --- | --- |

—

havde lønnet beskæftigelse i Nederlandene for en arbejdsgiver i nævnte land, medens vedkommende var bosat i en anden medlemsstat eller

| — | havde beskæftigelse i en anden medlemsstat i perioder, som betragtes som forsikringsperioder i henhold til den nederlandske sociale sikringsordning. |
| --- | --- |

—

havde beskæftigelse i en anden medlemsstat i perioder, som betragtes som forsikringsperioder i henhold til den nederlandske sociale sikringsordning.

| b) | Perioder, der medregnes i medfør af stk. 3, litra b), skal dog ikke tages i betragtning, når de falder sammen med tvungne forsikringsperioder, der er tilbagelagt efter en anden medlemsstats lovgivning om efterladtepension. |
| --- | --- |

b)

Perioder, der medregnes i medfør af stk. 3, litra b), skal dog ikke tages i betragtning, når de falder sammen med tvungne forsikringsperioder, der er tilbagelagt efter en anden medlemsstats lovgivning om efterladtepension.

| c) | Ved anvendelse af artikel 52, stk. 1, litra b), medregnes udelukkende forsikringsperioder, der er tilbagelagt i henhold til nederlandsk lovgivning efter det fyldte 15. år, som forsikringsperioder. |
| --- | --- |

c)

Ved anvendelse af artikel 52, stk. 1, litra b), medregnes udelukkende forsikringsperioder, der er tilbagelagt i henhold til nederlandsk lovgivning efter det fyldte 15. år, som forsikringsperioder.

| d) | Uanset artikel 63a, stk. 1, i ANW har en person, som er bosat i en anden medlemsstat end Nederlandene, og hvis ægtefælle er tvungent forsikret i henhold til ANW, ret til at tegne en frivillig forsikring i henhold til nævnte lovgivning, såfremt forsikringen allerede var trådt i kraft den ... ║ , men kun for perioder, hvor ægtefællen er omfattet af den tvungne forsikring. Retten bortfalder den dag, hvor ægtefællens tvungne forsikring i henhold til ANW ophører, medmindre ægtefællens tvungne forsikring ophører som følge af dennes død, og den efterladte udelukkende får tilkendt pension i henhold til ANW.
  Retten til frivillig forsikring bortfalder under alle omstændigheder den dag, personen fylder 65 år.
  Bidraget til den frivillige forsikring fastsættes i overensstemmelse med bestemmelserne om fastsættelse af frivillige forsikringsbidrag i henhold til ANW. Hvis den frivillige forsikring følger efter en forsikringsperiode som den i stk. 2, litra b), omhandlede, fastsættes bidraget i overensstemmelse med bestemmelserne om fastsættelse af tvungne forsikringsbidrag i henhold til ANW, idet den indtægt, der skal tages i betragtning, i dette tilfælde anses for at være opnået i Nederlandene. |
| --- | --- |

d)

Uanset artikel 63a, stk. 1, i ANW har en person, som er bosat i en anden medlemsstat end Nederlandene, og hvis ægtefælle er tvungent forsikret i henhold til ANW, ret til at tegne en frivillig forsikring i henhold til nævnte lovgivning, såfremt forsikringen allerede var trådt i kraft den ... ║ , men kun for perioder, hvor ægtefællen er omfattet af den tvungne forsikring. Retten bortfalder den dag, hvor ægtefællens tvungne forsikring i henhold til ANW ophører, medmindre ægtefællens tvungne forsikring ophører som følge af dennes død, og den efterladte udelukkende får tilkendt pension i henhold til ANW.

Retten til frivillig forsikring bortfalder under alle omstændigheder den dag, personen fylder 65 år.

Bidraget til den frivillige forsikring fastsættes i overensstemmelse med bestemmelserne om fastsættelse af frivillige forsikringsbidrag i henhold til ANW. Hvis den frivillige forsikring følger efter en forsikringsperiode som den i stk. 2, litra b), omhandlede, fastsættes bidraget i overensstemmelse med bestemmelserne om fastsættelse af tvungne forsikringsbidrag i henhold til ANW, idet den indtægt, der skal tages i betragtning, i dette tilfælde anses for at være opnået i Nederlandene.

4.   Anvendelse af nederlandsk lovgivning om uarbejdsdygtighed

▐

| a) | Såfremt
  den pågældende i henhold til
  nærværende forordnings artikel 51, stk. 3
  , har ret til en nederlandsk ydelse ved invaliditet, fastsættes denne ydelse efter de i artikel 52, stk. 1, litra b), fastsatte bestemmelser:








  i) | såfremt den pågældende inden uarbejdsdygtighedens indtræden senest var beskæftiget som arbejdstager i den i artikel 1, litra a), omhandlede betydning
  i henhold til:






  — | bestemmelserne i
  Wet op arbeidsongeschiktheidsverzekering
  (WAO)
  (lov om uarbejdsdygtighed)
  såfremt
  uarbejdsdygtigheden indtraf før den 1. januar 2004 eller |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Såfremt
  den pågældende i henhold til
  nærværende forordnings artikel 51, stk. 3
  , har ret til en nederlandsk ydelse ved invaliditet, fastsættes denne ydelse efter de i artikel 52, stk. 1, litra b), fastsatte bestemmelser:

i)

såfremt den pågældende inden uarbejdsdygtighedens indtræden senest var beskæftiget som arbejdstager i den i artikel 1, litra a), omhandlede betydning
  i henhold til:

—

bestemmelserne i
  Wet op arbeidsongeschiktheidsverzekering
  (WAO)
  (lov om uarbejdsdygtighed)
  såfremt
  uarbejdsdygtigheden indtraf før den 1. januar 2004 eller

| — | bestemmelserne i Wet Werk en inkomen naar arbeidsvermogen (WIA) (lov om arbejde og indtægt efter arbejdsevne), såfremt uarbejdsdygtigheden indtraf den 1. januar 2004 eller senere. |
| --- | --- |

—

bestemmelserne i Wet Werk en inkomen naar arbeidsvermogen (WIA) (lov om arbejde og indtægt efter arbejdsevne), såfremt uarbejdsdygtigheden indtraf den 1. januar 2004 eller senere.

| ii) | hvor den pågældende inden uarbejdsdygtighedens indtræden senest var beskæftiget som selvstændig erhvervsdrivende i den i artikel 1, litra b), omhandlede forstand
  , i henhold til bestemmelserne i
  Wet arbeidsongeschiktheidsverzekering zelfstandigen
  (WAZ)
  (lov om forsikring mod uarbejdsdygtighed for selvstændige erhvervsdrivende)
  såfremt
  uarbejdsdygtigheden indtrådte før den 1. august 2004
  . |
| --- | --- |

ii)

hvor den pågældende inden uarbejdsdygtighedens indtræden senest var beskæftiget som selvstændig erhvervsdrivende i den i artikel 1, litra b), omhandlede forstand
  , i henhold til bestemmelserne i
  Wet arbeidsongeschiktheidsverzekering zelfstandigen
  (WAZ)
  (lov om forsikring mod uarbejdsdygtighed for selvstændige erhvervsdrivende)
  såfremt
  uarbejdsdygtigheden indtrådte før den 1. august 2004
  .

| b) | Ved ydelsernes beregning i henhold til enten WAO,
  WIA
  eller WAZ tager
  de
  nederlandske institutioner følgende perioder i betragtning:






  — | perioder med lønnet beskæftigelse og dermed ligestillede perioder, der er tilbagelagt i Nederlandene før den 1. juli 1967 |
| --- | --- | --- |

b)

Ved ydelsernes beregning i henhold til enten WAO,
  WIA
  eller WAZ tager
  de
  nederlandske institutioner følgende perioder i betragtning:

—

perioder med lønnet beskæftigelse og dermed ligestillede perioder, der er tilbagelagt i Nederlandene før den 1. juli 1967

| — | forsikringsperioder tilbagelagt i henhold til WAO |
| --- | --- |

—

forsikringsperioder tilbagelagt i henhold til WAO

| — | forsikringsperioder, der efter det fyldte 15. år er tilbagelagt i henhold til
  Algemene Arbeidsongeschiktheidswet
  (AAW)
  (lov om uarbejdsdygtighed)
  , såfremt de ikke falder sammen med de forsikringsperioder, der er tilbagelagt i henhold til WAO |
| --- | --- |

—

forsikringsperioder, der efter det fyldte 15. år er tilbagelagt i henhold til
  Algemene Arbeidsongeschiktheidswet
  (AAW)
  (lov om uarbejdsdygtighed)
  , såfremt de ikke falder sammen med de forsikringsperioder, der er tilbagelagt i henhold til WAO

| — | forsikringsperioder tilbagelagt i henhold til WAZ |
| --- | --- |

—

forsikringsperioder tilbagelagt i henhold til WAZ

| — | forsikringsperioder tilbagelagt i henhold til WIA. |
| --- | --- |

—

forsikringsperioder tilbagelagt i henhold til WIA.

▐

S.   ØSTRIG

| 1. | For så vidt angår erhvervelse af perioder i pensionsforsikringen, anses undervisning
  på en skole eller en tilsvarende uddannelsesinstitution i en anden medlemsstat anses for at svare til undervisning på en skole eller en tilsvarende uddannelsesinstitution i henhold til ║ § 227(1)(1) og 228(1)(3) i Allgemeines Sozialversicherungsgesetz (ASVG) (lov om almindelig socialforsikring), § 116(7) i Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz (GSVG) (lov socialforsikring for personer beskæftiget i handelssektoren) og § 107(7) i Bauern-Sozialversicherungsgesetz (BSVG) (lov om socialforsikring for landbrugere), såfremt den pågældende på et
  tidspunkt
  har været omfattet af østrigsk lovgivning i kraft af en beskæftigelse som arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende, og såfremt
  de særlige bidrag
  i § 227(3) i ASVG, § 116(9) i GSVG og § 107(9) i BSGV
  til køb af sådanne uddannelsesperioder
  er betalt.
  ▐ |
| --- | --- |

1.

For så vidt angår erhvervelse af perioder i pensionsforsikringen, anses undervisning
  på en skole eller en tilsvarende uddannelsesinstitution i en anden medlemsstat anses for at svare til undervisning på en skole eller en tilsvarende uddannelsesinstitution i henhold til ║ § 227(1)(1) og 228(1)(3) i Allgemeines Sozialversicherungsgesetz (ASVG) (lov om almindelig socialforsikring), § 116(7) i Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz (GSVG) (lov socialforsikring for personer beskæftiget i handelssektoren) og § 107(7) i Bauern-Sozialversicherungsgesetz (BSVG) (lov om socialforsikring for landbrugere), såfremt den pågældende på et
  tidspunkt
  har været omfattet af østrigsk lovgivning i kraft af en beskæftigelse som arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende, og såfremt
  de særlige bidrag
  i § 227(3) i ASVG, § 116(9) i GSVG og § 107(9) i BSGV
  til køb af sådanne uddannelsesperioder
  er betalt.

▐

| 2. | Ved beregning af pro rata-ydelsen i artikel 52, stk. 1, litra b), tages de særlige tillæg til bidragene til tillægsforsikring og tillægsydelserne for minearbejdere i henhold til østrigsk lovgivning ikke i betragtning. I disse tilfælde forhøjes den pro rata-ydelse, der beregnes uden disse bidrag, i givet fald med det fulde beløb for de særlige tillæg til bidragene til tillægsforsikring og tillægsydelserne for minearbejdere. |
| --- | --- |

2.

Ved beregning af pro rata-ydelsen i artikel 52, stk. 1, litra b), tages de særlige tillæg til bidragene til tillægsforsikring og tillægsydelserne for minearbejdere i henhold til østrigsk lovgivning ikke i betragtning. I disse tilfælde forhøjes den pro rata-ydelse, der beregnes uden disse bidrag, i givet fald med det fulde beløb for de særlige tillæg til bidragene til tillægsforsikring og tillægsydelserne for minearbejdere.

| 3. | Når der ifølge artikel 6 er tilbagelagt erstatningsperioder i henhold til en østrigsk pensionsforsikringsordning, men disse perioder ikke kan danne grundlag for beregning i henhold til § 238 og 239 i ║ ASVG ║, § 122 og 123 i ║ GSVG ║ og § 113 og 114 i ║ BSVG ║, anvendes beregningsgrundlaget for børnepasningsperioder i henhold til § 239 i ASVG, § 123 i GSVG og § 114 i BSVG.
  ▐ |
| --- | --- |

3.

Når der ifølge artikel 6 er tilbagelagt erstatningsperioder i henhold til en østrigsk pensionsforsikringsordning, men disse perioder ikke kan danne grundlag for beregning i henhold til § 238 og 239 i ║ ASVG ║, § 122 og 123 i ║ GSVG ║ og § 113 og 114 i ║ BSVG ║, anvendes beregningsgrundlaget for børnepasningsperioder i henhold til § 239 i ASVG, § 123 i GSVG og § 114 i BSVG.

▐

T.   POLEN

Ingen ║

U.   PORTUGAL

Ingen ║

V.
     
  RUMÆNIEN

Ingen

W.   SLOVENIEN

Ingen ║

X.   SLOVAKIET

Ingen ║

Y.   FINLAND

▐

| 1. | Ved fastsættelse af retten til ydelser og beregningen af den finske folkepension i henhold til artikel 52-54 ligestilles pensionsrettigheder, der er erhvervet efter en anden medlemsstats lovgivning, med pensionsrettigheder, der er erhvervet efter finsk lovgivning. |
| --- | --- |

1.

Ved fastsættelse af retten til ydelser og beregningen af den finske folkepension i henhold til artikel 52-54 ligestilles pensionsrettigheder, der er erhvervet efter en anden medlemsstats lovgivning, med pensionsrettigheder, der er erhvervet efter finsk lovgivning.

| 2. | Ved anvendelsen af artikel 52, stk. 1, litra b), nr. i), og beregningen af indtægter i den fiktive periode i henhold til finsk lovgivning om indtægtsbestemte pensioner i de tilfælde, hvor en person har tilbagelagt pensionsforsikringsperioder i kraft af en beskæftigelse som arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende i en anden medlemsstat i en del af den i finsk lov gældende referenceperiode, skal indkomsten i den fiktive periode svare til den samlede indkomst i den del af referenceperioden, der er tilbagelagt i Finland, divideret med det antal måneder i referenceperioden, hvor der er tilbagelagt forsikringsperioder i Finland. |
| --- | --- |

2.

Ved anvendelsen af artikel 52, stk. 1, litra b), nr. i), og beregningen af indtægter i den fiktive periode i henhold til finsk lovgivning om indtægtsbestemte pensioner i de tilfælde, hvor en person har tilbagelagt pensionsforsikringsperioder i kraft af en beskæftigelse som arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende i en anden medlemsstat i en del af den i finsk lov gældende referenceperiode, skal indkomsten i den fiktive periode svare til den samlede indkomst i den del af referenceperioden, der er tilbagelagt i Finland, divideret med det antal måneder i referenceperioden, hvor der er tilbagelagt forsikringsperioder i Finland.

Z.   SVERIGE

| 1. | Når der udbetales børnepasningsydelse i henhold til artikel 67 til et familiemedlem, som ikke er erhvervsmæssigt beskæftiget, svarer ydelsen til grundløbet eller det laveste beløb. |
| --- | --- |

1.

Når der udbetales børnepasningsydelse i henhold til artikel 67 til et familiemedlem, som ikke er erhvervsmæssigt beskæftiget, svarer ydelsen til grundløbet eller det laveste beløb.

| 2. | Med henblik på beregning af børnepasningsydelse i henhold til kapitel 4, stk. 6 i Lag (1962:381) om allmän försäkring (lov om almindelig forsikring) for personer, der er berettiget til en arbejdsbaseret børnepasningsydelse, gælder følgende:



  For en forælder, for hvem indtægter, der berettiger til ydelse ved sygdom, beregnes på grundlag af indtægter fra en erhvervsmæssig beskæftigelse i Sverige, er kravet om at have været sygedagpengeforsikret over minimumsniveauet i mindst 240 på hinanden følgende dag forud for barnets fødsel opfyldt, hvis forælderen i den nævnte periode havde indtægter fra en erhvervsmæssig beskæftigelse i en anden medlemsstat svarende til forsikring over minimumsniveauet. |
| --- | --- |

2.

For en forælder, for hvem indtægter, der berettiger til ydelse ved sygdom, beregnes på grundlag af indtægter fra en erhvervsmæssig beskæftigelse i Sverige, er kravet om at have været sygedagpengeforsikret over minimumsniveauet i mindst 240 på hinanden følgende dag forud for barnets fødsel opfyldt, hvis forælderen i den nævnte periode havde indtægter fra en erhvervsmæssig beskæftigelse i en anden medlemsstat svarende til forsikring over minimumsniveauet.

| 3. | Bestemmelserne i nærværende forordning om sammenlægning af forsikringsperioder
  eller bopælsperioder
  finder ikke anvendelse på overgangsbestemmelserne i svensk lov om ret til garantipension for personer, der er født i eller før 1937, og som har boet i Sverige i en bestemt periode, inden de ansøgte om pension (lov 2000:798). |
| --- | --- |

3.

Bestemmelserne i nærværende forordning om sammenlægning af forsikringsperioder
  eller bopælsperioder
  finder ikke anvendelse på overgangsbestemmelserne i svensk lov om ret til garantipension for personer, der er født i eller før 1937, og som har boet i Sverige i en bestemt periode, inden de ansøgte om pension (lov 2000:798).

| 4. | Med henblik på skønsmæssig ansættelse af indkomsten for den
  indkomstbaserede
  invalidepension (sjukersättning) og den
  indkomstbaserede aktivitetskompensation
  i henhold til kapitel 8 i Lag (1962:381) om allmän försäkring (l ov om almindelig forsikring) gælder følgende:






  a) | Når en person i referenceperioden også har været omfattet af lovgivningen i en eller flere andre medlemsstater som følge af beskæftigelse enten som lønmodtager eller som selvstændig erhvervsdrivende, anses indkomsten i den eller de pågældende medlemsstater for at svare til den forsikrede persons gennemsnitlige bruttoindkomst i Sverige i den del af referenceperioden, der er tilbagelagt i Sverige, beregnet ved at dividere indkomsten i Sverige med antallet af
  år
  , hvor indtjeningen er foregået. |
| --- | --- | --- |

4.

Med henblik på skønsmæssig ansættelse af indkomsten for den
  indkomstbaserede
  invalidepension (sjukersättning) og den
  indkomstbaserede aktivitetskompensation
  i henhold til kapitel 8 i Lag (1962:381) om allmän försäkring (l ov om almindelig forsikring) gælder følgende:

a)

Når en person i referenceperioden også har været omfattet af lovgivningen i en eller flere andre medlemsstater som følge af beskæftigelse enten som lønmodtager eller som selvstændig erhvervsdrivende, anses indkomsten i den eller de pågældende medlemsstater for at svare til den forsikrede persons gennemsnitlige bruttoindkomst i Sverige i den del af referenceperioden, der er tilbagelagt i Sverige, beregnet ved at dividere indkomsten i Sverige med antallet af
  år
  , hvor indtjeningen er foregået.

| b) | Når ydelserne beregnes i henhold til artikel 46, og personerne ikke er forsikrede i Sverige, fastlægges referenceperioden efter kapitel 8, stk. 2 og 8, i ovennævnte lov, som om de pågældende personer var forsikrede i Sverige. Såfremt den pågældende person ikke har nogen pensionsgivende indtægter i den referenceperiode, der er fastsat i loven om
  indkomstbaseret
  alderspension (1998:674), beregnes referenceperioden fra et tidligere tidspunkt, hvor den forsikrede havde indtægter fra en erhvervsmæssig
  aktivitet
  i Sverige. |
| --- | --- |

b)

Når ydelserne beregnes i henhold til artikel 46, og personerne ikke er forsikrede i Sverige, fastlægges referenceperioden efter kapitel 8, stk. 2 og 8, i ovennævnte lov, som om de pågældende personer var forsikrede i Sverige. Såfremt den pågældende person ikke har nogen pensionsgivende indtægter i den referenceperiode, der er fastsat i loven om
  indkomstbaseret
  alderspension (1998:674), beregnes referenceperioden fra et tidligere tidspunkt, hvor den forsikrede havde indtægter fra en erhvervsmæssig
  aktivitet
  i Sverige.

| 5. | a) | Retten til efterladtepension i henhold til svensk lovgivning er betinget af, at afdøde har været forsikret i mindst tre ud af de fem sidste kalenderår umiddelbart forud for sin død (referenceperioden); hvis dette krav ikke er opfyldt, tages der ved beregningen af den fiktive
  pensionssaldo
  for den
  indkomstbaserede
  efterladtepension (lov 2000:461) hensyn til forsikringsperioder, der er tilbagelagt i andre medlemsstater, som om de var tilbagelagt i Sverige. Forsikringsperioder, der er tilbagelagt i andre medlemsstater, anses for at være baseret på gennemsnittet af de indtægter i Sverige, som giver ret til pension. Hvis den pågældende person kun har tilbagelagt et pensionsgivende år i Sverige, medregnes alle forsikringsperioder i andre medlemsstater med det samme beløb. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Retten til efterladtepension i henhold til svensk lovgivning er betinget af, at afdøde har været forsikret i mindst tre ud af de fem sidste kalenderår umiddelbart forud for sin død (referenceperioden); hvis dette krav ikke er opfyldt, tages der ved beregningen af den fiktive
  pensionssaldo
  for den
  indkomstbaserede
  efterladtepension (lov 2000:461) hensyn til forsikringsperioder, der er tilbagelagt i andre medlemsstater, som om de var tilbagelagt i Sverige. Forsikringsperioder, der er tilbagelagt i andre medlemsstater, anses for at være baseret på gennemsnittet af de indtægter i Sverige, som giver ret til pension. Hvis den pågældende person kun har tilbagelagt et pensionsgivende år i Sverige, medregnes alle forsikringsperioder i andre medlemsstater med det samme beløb.

| b) | Retten til enkepension i henhold til svensk lovgivning er betinget af, at der er optjent pensionspoint i mindst to ud af de fire sidste år umiddelbart forud for dødsfaldet (referenceperioden); hvis dette krav ikke er opfyldt, og den forsikrede har tilbagelagt forsikringsperioder i en anden medlemsstat i referenceperioden, skal disse år ved beregningen af de fiktive pensionspoint, der giver ret til enkepension ved dødsfald efter den 1. januar 2003, anses for at være baseret på samme pensionspoint som det år, der er tilbagelagt i Sverige. |
| --- | --- |

b)

Retten til enkepension i henhold til svensk lovgivning er betinget af, at der er optjent pensionspoint i mindst to ud af de fire sidste år umiddelbart forud for dødsfaldet (referenceperioden); hvis dette krav ikke er opfyldt, og den forsikrede har tilbagelagt forsikringsperioder i en anden medlemsstat i referenceperioden, skal disse år ved beregningen af de fiktive pensionspoint, der giver ret til enkepension ved dødsfald efter den 1. januar 2003, anses for at være baseret på samme pensionspoint som det år, der er tilbagelagt i Sverige.

ZA.   DET FORENEDE KONGERIGE

| 1. | I tilfælde, hvor en person i henhold til Det Forenede Kongeriges lovgivning har ret til alderspension, såfremt






  a) | en tidligere ægtefælles bidrag tages i betragtning, som om de var den pågældende persons egne bidrag, eller |
| --- | --- | --- |

1.

I tilfælde, hvor en person i henhold til Det Forenede Kongeriges lovgivning har ret til alderspension, såfremt

a)

en tidligere ægtefælles bidrag tages i betragtning, som om de var den pågældende persons egne bidrag, eller

| b) | de pågældende bidragsbetingelser opfyldes af den pågældende persons ægtefælle eller tidligere ægtefælle, |
| --- | --- |

b)

de pågældende bidragsbetingelser opfyldes af den pågældende persons ægtefælle eller tidligere ægtefælle,

og forudsat i begge tilfælde, at ægtefællen eller den tidligere ægtefælle som arbejdstager eller selvstændig erhvervsdrivende har været omfattet af lovgivningen i to eller flere medlemsstater, finder bestemmelserne i forordningens afsnit III, kapitel 5, anvendelse ved fastsættelsen af ret til ydelser i medfør af Det Forenede Kongeriges lovgivning; enhver henvisning i det nævnte kapitel 5 til »forsikringsperioder« anses for en henvisning til forsikringsperioder, der er tilbagelagt af

| i) | en ægtefælle eller tidligere ægtefælle, når ansøgningen indgives af:






  — | en gift kvinde eller |
| --- | --- | --- |

i)

en ægtefælle eller tidligere ægtefælle, når ansøgningen indgives af:

—

en gift kvinde eller

| — | en person, hvis ægteskab er ophørt på anden måde end på grund af ægtefælles død, eller |
| --- | --- |

—

en person, hvis ægteskab er ophørt på anden måde end på grund af ægtefælles død, eller

| ii) | en tidligere ægtefælle, når ansøgningen indgives af:






  — | en enkemand, som umiddelbart inden han nåede pensionsalderen, ikke var berettiget til tilskud til efterladte med børn, eller |
| --- | --- | --- |

ii)

en tidligere ægtefælle, når ansøgningen indgives af:

—

en enkemand, som umiddelbart inden han nåede pensionsalderen, ikke var berettiget til tilskud til efterladte med børn, eller

| — | en enke, som umiddelbart inden hun nåede pensionsalderen, ikke var berettiget til tilskud til enker med børn, tilskud til efterladte med børn eller enkepension, eller som kun er berettiget til aldersbestemt enkepension beregnet i henhold til artikel 52, stk. 1, litra b), og i den forbindelse forstås ved »aldersbestemt enkepension« en enkepension, der er forholdsmæssigt nedsat, i henhold til Social Security, Contributions and Benefits Act 1992, section 39(4). |
| --- | --- |

—

en enke, som umiddelbart inden hun nåede pensionsalderen, ikke var berettiget til tilskud til enker med børn, tilskud til efterladte med børn eller enkepension, eller som kun er berettiget til aldersbestemt enkepension beregnet i henhold til artikel 52, stk. 1, litra b), og i den forbindelse forstås ved »aldersbestemt enkepension« en enkepension, der er forholdsmæssigt nedsat, i henhold til Social Security, Contributions and Benefits Act 1992, section 39(4).

| 2. | Ved anvendelsen af
  nærværende forordnings
  artikel 6 på bestemmelserne om ret til plejetillæg (attendance allowance), pasningstilskud (carer's allowance) og bistandstillæg (disability living allowance) tages der hensyn til den beskæftigelsesperiode, periode med selvstændig erhvervsvirksomhed eller bopælsperiode, der er tilbagelagt på en anden medlemsstats område, i det omfang det er nødvendigt for at opfylde kravet om
  tilstedeværelse
  i Det Forenede Kongerige inden den dato, hvor retten til den pågældende ydelse indtræder. |
| --- | --- |

2.

Ved anvendelsen af
  nærværende forordnings
  artikel 6 på bestemmelserne om ret til plejetillæg (attendance allowance), pasningstilskud (carer's allowance) og bistandstillæg (disability living allowance) tages der hensyn til den beskæftigelsesperiode, periode med selvstændig erhvervsvirksomhed eller bopælsperiode, der er tilbagelagt på en anden medlemsstats område, i det omfang det er nødvendigt for at opfylde kravet om
  tilstedeværelse
  i Det Forenede Kongerige inden den dato, hvor retten til den pågældende ydelse indtræder.

| 3. | For så vidt angår nærværende forordnings
  artikel 7
  og
  kontantydelser ved invaliditet eller alderdom eller til efterladte, erstatning i anledning af arbejdsulykker eller erhvervssygdomme samt ydelser ved dødsfald
  anses enhver, der i henhold til Det Forenede Kongeriges lovgivning er berettiget,
  og som opholder sig på en anden medlemsstats område,
  som værende bosiddende på den anden medlemsstats område under hele opholdet
  . |
| --- | --- |

3.

For så vidt angår nærværende forordnings
  artikel 7
  og
  kontantydelser ved invaliditet eller alderdom eller til efterladte, erstatning i anledning af arbejdsulykker eller erhvervssygdomme samt ydelser ved dødsfald
  anses enhver, der i henhold til Det Forenede Kongeriges lovgivning er berettiget,
  og som opholder sig på en anden medlemsstats område,
  som værende bosiddende på den anden medlemsstats område under hele opholdet
  .

| 4. | Hvor artikel 46 finder anvendelse, vil Det Forenede Kongerige, såfremt den pågældende bliver uarbejdsdygtig med invaliditet til følge, medens han er omfattet af lovgivningen i en anden medlemsstat, for så vidt angår section 30A(5) i Social Security Contributions and Benefits Act 1992, medregne enhver periode, hvor den pågældende på grund af uarbejdsdygtighed har modtaget:







  a) | kontantydelser ved sygdom eller i givet fald løn |
| --- | --- | --- |

4.

Hvor artikel 46 finder anvendelse, vil Det Forenede Kongerige, såfremt den pågældende bliver uarbejdsdygtig med invaliditet til følge, medens han er omfattet af lovgivningen i en anden medlemsstat, for så vidt angår section 30A(5) i Social Security Contributions and Benefits Act 1992, medregne enhver periode, hvor den pågældende på grund af uarbejdsdygtighed har modtaget:

a)

kontantydelser ved sygdom eller i givet fald løn

| b) | ydelser som omhandlet i afsnit III, kapitel 4 og 5, der er tilkendt for invaliditet efter nævnte uarbejdsdygtighed |
| --- | --- |

b)

ydelser som omhandlet i afsnit III, kapitel 4 og 5, der er tilkendt for invaliditet efter nævnte uarbejdsdygtighed

i henhold til den anden medlemsstats lovgivning, som var det perioder med kortvarig ydelse ved uarbejdsdygtighed, der er tilkendt i overensstemmelse med section 30A, (1)-(4) i Social Security Contributions and Benefits Act fra 1992.

| 5. | Ved anvendelsen af artikel 46 tages der kun hensyn til tidsrum, i hvilke den pågældende har været uarbejdsdygtig efter Det Forenede Kongeriges lovgivning. |
| --- | --- |

5.

Ved anvendelsen af artikel 46 tages der kun hensyn til tidsrum, i hvilke den pågældende har været uarbejdsdygtig efter Det Forenede Kongeriges lovgivning.

| 6. | a) | Ved beregningen af lønfaktoren for fastsættelse af retten til ydelser i henhold til Det Forenede Kongeriges lovgivning anses den pågældende for hver beskæftigelsesuge som arbejdstager, i hvilken arbejdstageren har været omfattet af en anden medlemsstats lovgivning, og som er begyndt inden for det pågældende indkomstskatteår i henhold til Det Forenede Kongeriges lovgivning, for at have indbetalt bidrag som arbejdstager eller haft indtægter, som der er betalt bidrag af, på grundlag af en løn svarende til to tredjedele af den for det pågældende år fastsatte højeste løngrænse. |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Ved beregningen af lønfaktoren for fastsættelse af retten til ydelser i henhold til Det Forenede Kongeriges lovgivning anses den pågældende for hver beskæftigelsesuge som arbejdstager, i hvilken arbejdstageren har været omfattet af en anden medlemsstats lovgivning, og som er begyndt inden for det pågældende indkomstskatteår i henhold til Det Forenede Kongeriges lovgivning, for at have indbetalt bidrag som arbejdstager eller haft indtægter, som der er betalt bidrag af, på grundlag af en løn svarende til to tredjedele af den for det pågældende år fastsatte højeste løngrænse.

| b) | Ved anvendelse af artikel 52, stk. 1, litra b), nr. ii), gælder følgende:







  i) | Når en arbejdstager i et indkomstskatteår, der begynder den 6. april 1975 eller senere, udelukkende har tilbagelagt forsikrings-, beskæftigelses- eller bopælsperioder i en anden medlemsstat end Det Forenede Kongerige, og anvendelsen af punkt 6, litra a), bevirker, at dette år regnes for et år (qualifying year), der tages i betragtning i henhold til Det Forenede Kongerige lovgivning ved anvendelse af artikel 52, stk. 1, litra b), nr. i), skal den pågældende anses for at have været forsikret i 52 uger i løbet af dette år i den anden medlemsstat; |
| --- | --- | --- |

b)

Ved anvendelse af artikel 52, stk. 1, litra b), nr. ii), gælder følgende:

i)

Når en arbejdstager i et indkomstskatteår, der begynder den 6. april 1975 eller senere, udelukkende har tilbagelagt forsikrings-, beskæftigelses- eller bopælsperioder i en anden medlemsstat end Det Forenede Kongerige, og anvendelsen af punkt 6, litra a), bevirker, at dette år regnes for et år (qualifying year), der tages i betragtning i henhold til Det Forenede Kongerige lovgivning ved anvendelse af artikel 52, stk. 1, litra b), nr. i), skal den pågældende anses for at have været forsikret i 52 uger i løbet af dette år i den anden medlemsstat;

| ii) | eftersom ethvert indkomstskatteår, der begynder den 6. april 1975 eller senere, ikke regnes for et år, der tages i betragtning (qualifying year), i henhold til Det Forenede Kongeriges lovgivning ved anvendelse af artikel 52, stk. 1, litra b), nr. i), tages forsikrings-, beskæftigelses- eller bopælsperioder, der er tilbagelagt i løbet af dette år, ikke i betragtning. |
| --- | --- |

ii)

eftersom ethvert indkomstskatteår, der begynder den 6. april 1975 eller senere, ikke regnes for et år, der tages i betragtning (qualifying year), i henhold til Det Forenede Kongeriges lovgivning ved anvendelse af artikel 52, stk. 1, litra b), nr. i), tages forsikrings-, beskæftigelses- eller bopælsperioder, der er tilbagelagt i løbet af dette år, ikke i betragtning.

| c) | Ved omregningen af lønfaktoren til forsikringsperioder divideres den indtjeningsfaktor, der er opnået for det pågældende indkomstskatteår i henhold til Det Forenede Kongeriges lovgivning, med beløbet for den for det pågældende skatteår fastsatte laveste løngrænse. Den således fremkomne størrelse udtrykkes i hele tal, idet decimaler ikke medregnes. Det således beregnede tal skal anses som udtryk for det antal forsikringsuger, der er tilbagelagt under Det Forenede Kongeriges lovgivning i det pågældende skatteår, dog kan dette tal ikke overstige det antal uger, i hvilke vedkommende inden for dette skatteår har været omfattet af denne lovgivning.« |
| --- | --- |

c)

Ved omregningen af lønfaktoren til forsikringsperioder divideres den indtjeningsfaktor, der er opnået for det pågældende indkomstskatteår i henhold til Det Forenede Kongeriges lovgivning, med beløbet for den for det pågældende skatteår fastsatte laveste løngrænse. Den således fremkomne størrelse udtrykkes i hele tal, idet decimaler ikke medregnes. Det således beregnede tal skal anses som udtryk for det antal forsikringsuger, der er tilbagelagt under Det Forenede Kongeriges lovgivning i det pågældende skatteår, dog kan dette tal ikke overstige det antal uger, i hvilke vedkommende inden for dette skatteår har været omfattet af denne lovgivning.«

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/259 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/259

---

Onsdag, den 9. juli 2008Sociale sikringsordninger og tredjelandsstatsborgere *

P6_TA(2008)0350

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juli 2008 om forslag til Rådets forordning om udvidelse af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 883/2004 og forordning (EF) nr. [...] til at omfatte tredjelandsstatsborgere, som ikke allerede er omfattet af disse bestemmelser udelukkende på grund af deres nationalitet (KOM(2007)0439 — C6-0289/2007 — 2007/0152(CNS))

2009/C 294 E/51

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag (KOM(2007)0439),

der henviser til EF-traktatens artikel 63, stk. 4,

der henviser til EF-traktatens artikel 67, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0289/2007),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0209/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til forordning


  Betragtning 3 a (ny) |
| | (3a) | Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, som især anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 34, stk. 2. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

(3a)

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| (6a) | Fremme af et højt socialt beskyttelsesniveau og forbedring af levestandarden og livskvaliteten i medlemsstaterne er blandt Den Europæiske Unions mål. |
| --- | --- |

(6a)

---

Torsdag, den 10. juli 2008

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/260 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/260

---

Torsdag, den 10. juli 2008Behandling af visumansøgninger ***I

P6_TA(2008)0358

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. juli 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af de fælles konsulære instrukser til de diplomatiske og konsulære repræsentationer med hensyn til indførelse af biometriske identifikatorer, herunder bestemmelser om organisering af modtagelsen og behandlingen af visumansøgninger (KOM(2006)0269 — C6-0166/2006 — 2006/0088(COD))

2009/C 294 E/52

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0269),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 62, stk. 2, litra b), nr. ii), på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0166/2006),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0459/2007),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Torsdag, den 10. juli 2008P6_TC1-COD(2006)0088

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. juli 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af de fælles konsulære instrukser til de diplomatiske og konsulære repræsentationer med hensyn til indførelse af biometriske identifikatorer, herunder bestemmelser om organisering af modtagelsen og behandlingen af visumansøgninger

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 62, nr. 2), litra b), nr. ii),

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre en pålidelig kontrol og identifikation af visumansøgerne er det nødvendigt at behandle biometriske oplysninger i visuminformationssystemet (VIS), som er indført ved Rådets beslutning 2004/512/EF (2), og at skabe en juridisk ramme for registreringen af disse biometriske identifikatorer. Desuden kræver gennemførelsen af VIS nye former for organisering med henblik på modtagelse af visumansøgninger. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre en pålidelig kontrol og identifikation af visumansøgerne er det nødvendigt at behandle biometriske oplysninger i visuminformationssystemet (VIS), som er indført ved Rådets beslutning 2004/512/EF (2), og at skabe en juridisk ramme for registreringen af disse biometriske identifikatorer. Desuden kræver gennemførelsen af VIS nye former for organisering med henblik på modtagelse af visumansøgninger.

| (2) | Integreringen af biometriske identifikatorer i VIS er et vigtigt skridt hen imod brugen af nye elementer, der etablerer en mere pålidelig forbindelse mellem indehaveren af visummet og passet med henblik på at undgå anvendelse af falske identiteter. Et af de grundlæggende krav ved udstedelsen af et visum bør derfor være, at visumansøgeren skal give personligt fremmøde, i hvert fald i forbindelse med den første ansøgning, så de biometriske identifikatorer kan registreres i VIS. |
| --- | --- |

(2)

Integreringen af biometriske identifikatorer i VIS er et vigtigt skridt hen imod brugen af nye elementer, der etablerer en mere pålidelig forbindelse mellem indehaveren af visummet og passet med henblik på at undgå anvendelse af falske identiteter. Et af de grundlæggende krav ved udstedelsen af et visum bør derfor være, at visumansøgeren skal give personligt fremmøde, i hvert fald i forbindelse med den første ansøgning, så de biometriske identifikatorer kan registreres i VIS.

| (3) | Det
  er
  fastlagt
  i ║Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 af 9. juli 2008 om visuminformationssystemet (VIS) og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om visa til kortvarigt ophold (3)
  (VIS-forordningen), at ansøgerens fingeraftryk og fotografier af ansøgeren skal lagres i VIS
  . I nærværende forordning fastlægges standarderne for indsamling af disse biometriske identifikatorer ved henvisning til de relevante bestemmelser, som er fastsat af Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO). Der er ikke behov for yderligere tekniske specifikationer for at sikre interoperabilitet. |
| --- | --- |

(3)

Det
  er
  fastlagt
  i ║Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 af 9. juli 2008 om visuminformationssystemet (VIS) og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om visa til kortvarigt ophold (3)
  (VIS-forordningen), at ansøgerens fingeraftryk og fotografier af ansøgeren skal lagres i VIS
  . I nærværende forordning fastlægges standarderne for indsamling af disse biometriske identifikatorer ved henvisning til de relevante bestemmelser, som er fastsat af Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO). Der er ikke behov for yderligere tekniske specifikationer for at sikre interoperabilitet.

| (4) | I forbindelse med forholdene for modtagelse af ansøgere bør der tages behørigt hensyn til den menneskelige værdighed og integritet. Behandlingen af visumansøgninger bør ske på en professionel og respektfuld måde og stå i forhold til de mål, der forfølges. |
| --- | --- |

(4)

I forbindelse med forholdene for modtagelse af ansøgere bør der tages behørigt hensyn til den menneskelige værdighed og integritet. Behandlingen af visumansøgninger bør ske på en professionel og respektfuld måde og stå i forhold til de mål, der forfølges.

| (5) | For at lette registreringen af visumansøgere og mindske omkostningerne for medlemsstaterne må der ud over de eksisterende rammer for repræsentation overvejes andre organisatoriske muligheder. For det første bør der i de fælles konsulære instrukser tilføjes en særlig type af »repræsentation«, som er begrænset til modtagelse af visumansøgninger og registrering af biometriske identifikatorer. |
| --- | --- |

(5)

For at lette registreringen af visumansøgere og mindske omkostningerne for medlemsstaterne må der ud over de eksisterende rammer for repræsentation overvejes andre organisatoriske muligheder. For det første bør der i de fælles konsulære instrukser tilføjes en særlig type af »repræsentation«, som er begrænset til modtagelse af visumansøgninger og registrering af biometriske identifikatorer.

| (6) | Der bør indføres en række andre muligheder, såsom samhusning, fælles ansøgningscentre og outsourcing. Der bør indføres en passende retlig ramme for disse muligheder under særlig hensyntagen til databeskyttelsesspørgsmål.
  For at sikre integritet i proceduren for visumudstedelse bør enhver aktivitet i forbindelse med visumudstedelse, herunder indsamling af biometriske oplysninger, finde sted i en medlemsstats bygning, der nyder diplomatisk eller konsulær beskyttelse i henhold til folkeretten, eller i Kommissionens bygning, der af værtslandet anerkendes som ukrænkelig.
  Inden for den retlige ramme, som indføres, bør medlemsstaterne
  i overensstemmelse med betingelserne i denne forordning
  frit kunne vælge, hvilken form for organisatorisk struktur de vil bruge i hvert tredjeland. Kommissionen bør offentliggøre oplysninger om disse strukturer
  på et fælles websted for Schengen-visa. |
| --- | --- |

(6)

Der bør indføres en række andre muligheder, såsom samhusning, fælles ansøgningscentre og outsourcing. Der bør indføres en passende retlig ramme for disse muligheder under særlig hensyntagen til databeskyttelsesspørgsmål.
  For at sikre integritet i proceduren for visumudstedelse bør enhver aktivitet i forbindelse med visumudstedelse, herunder indsamling af biometriske oplysninger, finde sted i en medlemsstats bygning, der nyder diplomatisk eller konsulær beskyttelse i henhold til folkeretten, eller i Kommissionens bygning, der af værtslandet anerkendes som ukrænkelig.
  Inden for den retlige ramme, som indføres, bør medlemsstaterne
  i overensstemmelse med betingelserne i denne forordning
  frit kunne vælge, hvilken form for organisatorisk struktur de vil bruge i hvert tredjeland. Kommissionen bør offentliggøre oplysninger om disse strukturer
  på et fælles websted for Schengen-visa.

| (7) | Når medlemsstaterne organiserer samarbejdet, bør de sikre, at ansøgeren henvises til den medlemsstat, der er kompetent til at behandle hans/hendes ansøgning. |
| --- | --- |

(7)

Når medlemsstaterne organiserer samarbejdet, bør de sikre, at ansøgeren henvises til den medlemsstat, der er kompetent til at behandle hans/hendes ansøgning.

| (8) | Idet visumudstedelse i sagens natur er en offentlig opgave, bør en medlemsstats centrale myndigheder kun beslutte
  at outsource en del af visumhåndteringsprocessen til en ekstern tjenesteyder
  , hvis der ikke er andre muligheder, og såfremt det er behørigt begrundet
  . Disse ordninger bør indføres under streng overholdelse af de generelle principper for udstedelse af visa og under overholdelse af databeskyttelseskravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (4). |
| --- | --- |

(8)

Idet visumudstedelse i sagens natur er en offentlig opgave, bør en medlemsstats centrale myndigheder kun beslutte
  at outsource en del af visumhåndteringsprocessen til en ekstern tjenesteyder
  , hvis der ikke er andre muligheder, og såfremt det er behørigt begrundet
  . Disse ordninger bør indføres under streng overholdelse af de generelle principper for udstedelse af visa og under overholdelse af databeskyttelseskravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (4).

| (9) | Enhver kontrakt
  , som en medlemsstat
  indgår
  med
  en
  ekstern tjenesteyder, bør indeholde bestemmelser om
  tjenesteyderens
  præcise ansvar, direkte og fuldstændig adgang til
  dennes
  lokaler, oplysninger til ansøgerne, fortrolighed
  , overholdelse af databeskyttelsesreglerne
  og omstændigheder, betingelser og procedurer for suspension eller ophør af kontrakten.
  Medlemsstaterne bør træffe passende foranstaltninger for at sikre, at kontrakterne med de eksterne tjenesteydere kan gøres gældende. |
| --- | --- |

(9)

Enhver kontrakt
  , som en medlemsstat
  indgår
  med
  en
  ekstern tjenesteyder, bør indeholde bestemmelser om
  tjenesteyderens
  præcise ansvar, direkte og fuldstændig adgang til
  dennes
  lokaler, oplysninger til ansøgerne, fortrolighed
  , overholdelse af databeskyttelsesreglerne
  og omstændigheder, betingelser og procedurer for suspension eller ophør af kontrakten.
  Medlemsstaterne bør træffe passende foranstaltninger for at sikre, at kontrakterne med de eksterne tjenesteydere kan gøres gældende.

| (10) | Medlemsstaterne bør tilstræbe at tilrettelægge modtagelsen af visumansøgninger, registreringen af biometriske identifikatorer og samtalerne således, at visumansøgeren kun skal møde op én gang (one-stop shop-princippet) for at få et visum. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterne bør tilstræbe at tilrettelægge modtagelsen af visumansøgninger, registreringen af biometriske identifikatorer og samtalerne således, at visumansøgeren kun skal møde op én gang (one-stop shop-princippet) for at få et visum.

| (11) | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse har afgivet udtalelse i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (5)

  , og Artikel 29-Gruppen har afgivet udtalelse i overensstemmelse med artikel 30, stk. 1, litra c),
  i
  direktiv 95/46/EF
  . |
| --- | --- |

(11)

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse har afgivet udtalelse i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (5)

  , og Artikel 29-Gruppen har afgivet udtalelse i overensstemmelse med artikel 30, stk. 1, litra c),
  i
  direktiv 95/46/EF
  .

| (12) | Direktiv 95/46/EF finder anvendelse på behandlingen af personoplysninger i medfør af denne forordning. Visse punkter bør dog præciseres, navnlig for så vidt angår ansvaret for behandlingen af oplysninger, beskyttelsen af de registreredes rettigheder og tilsynet med hensyn til databeskyttelse. |
| --- | --- |

(12)

Direktiv 95/46/EF finder anvendelse på behandlingen af personoplysninger i medfør af denne forordning. Visse punkter bør dog præciseres, navnlig for så vidt angår ansvaret for behandlingen af oplysninger, beskyttelsen af de registreredes rettigheder og tilsynet med hensyn til databeskyttelse.

| (13) | Medlemsstaterne bør kunne give visse kategorier af ansøgere eller alle ansøgere direkte adgang til deres diplomatiske eller konsulære repræsentationer af humanitære eller andre grunde. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterne bør kunne give visse kategorier af ansøgere eller alle ansøgere direkte adgang til deres diplomatiske eller konsulære repræsentationer af humanitære eller andre grunde.

| (14) | For at forenkle proceduren for alle senere ansøgninger bør det være muligt at kopiere biometriske oplysninger fra den første ansøgning inden for en periode på
  59
  måneder
  fra starten af
  den lagringsperiode, som er
  omhandlet i artikel 23
  i VIS-forordningen. Når denne periode er udløbet, bør de biometriske identifikatorer registreres igen. |
| --- | --- |

(14)

For at forenkle proceduren for alle senere ansøgninger bør det være muligt at kopiere biometriske oplysninger fra den første ansøgning inden for en periode på
  59
  måneder
  fra starten af
  den lagringsperiode, som er
  omhandlet i artikel 23
  i VIS-forordningen. Når denne periode er udløbet, bør de biometriske identifikatorer registreres igen.

| (15) | På grund af kravet om registrering af biometriske identifikatorer bør kommercielle foretagender, der fungerer som formidlere, ikke længere anvendes til den første ansøgning, men kun til senere ansøgninger. |
| --- | --- |

(15)

På grund af kravet om registrering af biometriske identifikatorer bør kommercielle foretagender, der fungerer som formidlere, ikke længere anvendes til den første ansøgning, men kun til senere ansøgninger.

| (16) | De fælles konsulære instrukser til de diplomatiske og konsulære repræsentationer bør derfor ændres i overensstemmelser hermed. |
| --- | --- |

(16)

De fælles konsulære instrukser til de diplomatiske og konsulære repræsentationer bør derfor ændres i overensstemmelser hermed.

| (17) | Kommissionen bør, tre år
  efter
  VIS
  er
  sat
  i
  drift
  ,
  og herefter hvert fjerde år
  fremlægge en rapport om gennemførelsen af forordningen, som omfatter gennemførelsen af registreringen af biometriske identifikatorer,
  det hensigtsmæssige ved de valgte ICAO-standarder, overholdelsen af databeskyttelsesreglerne, erfaringerne med eksterne tjenesteydere med særlig henvisning til indsamling af biometriske data,
  princippet om den »første ansøgning« og organiseringen af modtagelsen og behandlingen af visumansøgninger.
  Rapporten bør ligeledes på grundlag af VIS-forordningens artikel 17, nr. 12), 13) og 14), og artikel 50, stk. 4, omfatte de tilfælde, hvor der af faktiske grunde ikke kan optages fingeraftryk, eller hvor der af juridiske grunde ikke kræves optaget fingeraftryk, sammenlignet med de tilfælde, hvor der optages fingeraftryk. Rapporten bør omfatte oplysninger om tilfælde, hvor en person, der af faktiske grunde ikke har afgivet fingeraftryk, er blevet nægtet visum. Rapporten bør om nødvendigt ledsages af hensigtsmæssige forslag til ændring af denne forordning. Kommissionen bør sende rapporten til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen bør, tre år
  efter
  VIS
  er
  sat
  i
  drift
  ,
  og herefter hvert fjerde år
  fremlægge en rapport om gennemførelsen af forordningen, som omfatter gennemførelsen af registreringen af biometriske identifikatorer,
  det hensigtsmæssige ved de valgte ICAO-standarder, overholdelsen af databeskyttelsesreglerne, erfaringerne med eksterne tjenesteydere med særlig henvisning til indsamling af biometriske data,
  princippet om den »første ansøgning« og organiseringen af modtagelsen og behandlingen af visumansøgninger.
  Rapporten bør ligeledes på grundlag af VIS-forordningens artikel 17, nr. 12), 13) og 14), og artikel 50, stk. 4, omfatte de tilfælde, hvor der af faktiske grunde ikke kan optages fingeraftryk, eller hvor der af juridiske grunde ikke kræves optaget fingeraftryk, sammenlignet med de tilfælde, hvor der optages fingeraftryk. Rapporten bør omfatte oplysninger om tilfælde, hvor en person, der af faktiske grunde ikke har afgivet fingeraftryk, er blevet nægtet visum. Rapporten bør om nødvendigt ledsages af hensigtsmæssige forslag til ændring af denne forordning. Kommissionen bør sende rapporten til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (18) | Målet for denne forordning, nemlig at organisere modtagelsen og behandlingen af visumansøgninger i forbindelse med indførelsen af biometriske oplysninger i VIS kan ikke i tilstrækkelig grad nås af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(18)

▐

| (19) | Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der bl.a. anerkendes i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og De Forenede Nationers konvention om barnets rettigheder. |
| --- | --- |

(19)

Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der bl.a. anerkendes i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og De Forenede Nationers konvention om barnets rettigheder.

| (20) | Danmark deltager i henhold til artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, ikke i vedtagelsen af denne forordning, og forordningen er ikke bindende for og finder ikke anvendelse i Danmark. Da formålet med denne forordning er at udbygge Schengen-reglerne efter bestemmelserne i afsnit IV i tredje del af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, træffer Danmark inden seks måneder efter, at Rådet har vedtaget denne forordning, afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre denne forordning i sin nationale lovgivning, jf. artikel 5 i protokollen om Danmarks stilling. |
| --- | --- |

(20)

Danmark deltager i henhold til artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, ikke i vedtagelsen af denne forordning, og forordningen er ikke bindende for og finder ikke anvendelse i Danmark. Da formålet med denne forordning er at udbygge Schengen-reglerne efter bestemmelserne i afsnit IV i tredje del af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, træffer Danmark inden seks måneder efter, at Rådet har vedtaget denne forordning, afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre denne forordning i sin nationale lovgivning, jf. artikel 5 i protokollen om Danmarks stilling.

| (21) | Hvad angår Island og Norge, udgør denne forordning en udvikling af bestemmelserne i Schengen-reglerne som omhandlet i den aftale, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne, som falder inden for det område, der er omhandlet i artikel 1, litra B, i Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til den pågældende aftale (6). |
| --- | --- |

(21)

Hvad angår Island og Norge, udgør denne forordning en udvikling af bestemmelserne i Schengen-reglerne som omhandlet i den aftale, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne, som falder inden for det område, der er omhandlet i artikel 1, litra B, i Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til den pågældende aftale (6).

| (22) | Denne forordning udgør en udvikling af Schengen-reglerne, som Det Forenede Kongerige ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2000/365/EF af 29. maj 2000 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse bestemmelser i Schengen-reglerne (7). Det Forenede Kongerige deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne forordning, og forordningen er ikke bindende for og finder ikke anvendelse i Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(22)

Denne forordning udgør en udvikling af Schengen-reglerne, som Det Forenede Kongerige ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2000/365/EF af 29. maj 2000 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse bestemmelser i Schengen-reglerne (7). Det Forenede Kongerige deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne forordning, og forordningen er ikke bindende for og finder ikke anvendelse i Det Forenede Kongerige.

| (23) | Denne forordning udgør en udvikling af Schengen-reglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengen-reglerne (8). Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne forordning, og forordningen er ikke bindende for og finder ikke anvendelse i Irland. |
| --- | --- |

(23)

Denne forordning udgør en udvikling af Schengen-reglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengen-reglerne (8). Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne forordning, og forordningen er ikke bindende for og finder ikke anvendelse i Irland.

| (24) | Med hensyn til Schweiz udgør denne forordning en udvikling af Schengen-reglerne som omhandlet i aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne, som falder inden for det område, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, i Rådets afgørelse 2004/860/EF af 25. oktober 2004 om undertegnelse, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, af og midlertidig anvendelse af visse bestemmelser i aftalen (9). |
| --- | --- |

(24)

Med hensyn til Schweiz udgør denne forordning en udvikling af Schengen-reglerne som omhandlet i aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne, som falder inden for det område, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, i Rådets afgørelse 2004/860/EF af 25. oktober 2004 om undertegnelse, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, af og midlertidig anvendelse af visse bestemmelser i aftalen (9).

| (25) | Denne forordning udgør en retsakt, der bygger på eller på anden måde har tilknytning til Schengen-reglerne, jf. artikel 3, stk. 2, i tiltrædelsesakten fra 2003 — |
| --- | --- |

(25)

Denne forordning udgør en retsakt, der bygger på eller på anden måde har tilknytning til Schengen-reglerne, jf. artikel 3, stk. 2, i tiltrædelsesakten fra 2003 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I de fælles konsulære instrukser til de diplomatiske og konsulære repræsentationer foretages følgende ændringer:

| 1) | I del II ændres punkt 1.2 som følger:






  a) | I litra b) tilføjes følgende afsnit:
  »En medlemsstat kan også udelukkende repræsentere en eller flere medlemsstater i forbindelse med modtagelse af ansøgninger og registrering af biometriske identifikatorer. De relevante bestemmelser i punkt 1.2, litra c) og e), finder anvendelse.
  Når en medlemsstat modtager en ansøgning, opretter den ansøgningsfilen i VIS og indsætter de oplysninger, der henvises til i artikel 9 i VIS-forordningen (10) Den orienterer da medlemsstatens konsulære repræsentation om ansøgningen og oprettelsen af VIS-filen gennem VIS' kommunikationsinfrastruktur i henhold til artikel 16 i VIS-forordningen.
  Modtagelsen og fremsendelsen af dossierer og oplysninger til den repræsenterede konsulære repræsentation sker under overholdelse af de relevante databeskyttelses- og sikkerhedsregler. |
| --- | --- | --- |

1)

I del II ændres punkt 1.2 som følger:

a)

I litra b) tilføjes følgende afsnit:

»En medlemsstat kan også udelukkende repræsentere en eller flere medlemsstater i forbindelse med modtagelse af ansøgninger og registrering af biometriske identifikatorer. De relevante bestemmelser i punkt 1.2, litra c) og e), finder anvendelse.
  Når en medlemsstat modtager en ansøgning, opretter den ansøgningsfilen i VIS og indsætter de oplysninger, der henvises til i artikel 9 i VIS-forordningen (10) Den orienterer da medlemsstatens konsulære repræsentation om ansøgningen og oprettelsen af VIS-filen gennem VIS' kommunikationsinfrastruktur i henhold til artikel 16 i VIS-forordningen.
  Modtagelsen og fremsendelsen af dossierer og oplysninger til den repræsenterede konsulære repræsentation sker under overholdelse af de relevante databeskyttelses- og sikkerhedsregler.

| b) | Litra d) affattes således:
  »Repræsentation i forbindelse med udstedelse af ensartet visum, som omhandlet i litra a) og b), fremgår af oversigten over repræsentationer i forbindelse med udstedelse af ensartet visum i bilag 18.« |
| --- | --- |

b)

Litra d) affattes således:

»Repræsentation i forbindelse med udstedelse af ensartet visum, som omhandlet i litra a) og b), fremgår af oversigten over repræsentationer i forbindelse med udstedelse af ensartet visum i bilag 18.«

| 2) | I del III tilføjes følgende punkt -1
  :
  »
  Personalets adfærd i forbindelse med behandling af visumansøgninger




  Medlemsstaterne sikrer, at ansøgerne modtages høfligt af alle medarbejdere, der beskæftiger sig med visumansøgninger.




  Medarbejderne udviser under udførelsen af deres opgaver fuld respekt for den menneskelige værdighed og ansøgerens integritet. Alle foranstaltninger, der træffes, skal stå i et rimeligt forhold til de mål, der forfølges.




  Medarbejderne må under udførelsen af deres opgaver ikke forskelsbehandle personer på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering.
  « |
| --- | --- |

2)

I del III tilføjes følgende punkt -1
  :

»
  Personalets adfærd i forbindelse med behandling af visumansøgninger

Medlemsstaterne sikrer, at ansøgerne modtages høfligt af alle medarbejdere, der beskæftiger sig med visumansøgninger.

Medarbejderne udviser under udførelsen af deres opgaver fuld respekt for den menneskelige værdighed og ansøgerens integritet. Alle foranstaltninger, der træffes, skal stå i et rimeligt forhold til de mål, der forfølges.

Medarbejderne må under udførelsen af deres opgaver ikke forskelsbehandle personer på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering.
  «

| 3) | I Del III affattes punkt 1 således:
  »1.1.   Skema til visumansøgning — Antal skemaer


  Ansøgere
  skal ligeledes udfylde visumansøgningsskemaet. Ansøgningen om ensartet visum indgives ved hjælp af et harmoniseret ansøgningsskema, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 16.
  Visumansøgningen skal mindst udfyldes i ét eksemplar, som bl.a. kan anvendes til høring af de centrale myndigheder. Hvis det er fastsat i de nationale bestemmelser, kan de kontraherende parter kræve ansøgningen udfyldt i flere eksemplarer.

  1.2.   Biometriske identifikatorer
  a)   Medlemsstaterne indsamler ansøgerens biometriske identifikatorer, som omfatter ansigtsbilledet og ti fingeraftryk,
  under overholdelse af de rettigheder,
  der er fastlagt i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder
  , i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  og i FN's konvention om barnets rettigheder.
  Hver ansøger
  , som ikke er omfattet af undtagelserne i litra b),
  skal give personligt fremmøde ved indgivelsen af sin første ansøgning. På det tidspunkt indsamles følgende biometriske identifikatorer:






  — | et fotografi, som scannes eller tages, når ansøgningen indgives, og |
| --- | --- | --- |

3)

I Del III affattes punkt 1 således:

»1.1.   Skema til visumansøgning — Antal skemaer

Ansøgere
  skal ligeledes udfylde visumansøgningsskemaet. Ansøgningen om ensartet visum indgives ved hjælp af et harmoniseret ansøgningsskema, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 16.

Visumansøgningen skal mindst udfyldes i ét eksemplar, som bl.a. kan anvendes til høring af de centrale myndigheder. Hvis det er fastsat i de nationale bestemmelser, kan de kontraherende parter kræve ansøgningen udfyldt i flere eksemplarer.

1.2.   Biometriske identifikatorer

a)   Medlemsstaterne indsamler ansøgerens biometriske identifikatorer, som omfatter ansigtsbilledet og ti fingeraftryk,
  under overholdelse af de rettigheder,
  der er fastlagt i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder
  , i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  og i FN's konvention om barnets rettigheder.

Hver ansøger
  , som ikke er omfattet af undtagelserne i litra b),
  skal give personligt fremmøde ved indgivelsen af sin første ansøgning. På det tidspunkt indsamles følgende biometriske identifikatorer:

—

et fotografi, som scannes eller tages, når ansøgningen indgives, og

| — | ti fingeraftryk, som optages fladt og registreres digitalt. |
| --- | --- |

—

ti fingeraftryk, som optages fladt og registreres digitalt.

I forbindelse med alle senere ansøgninger kopieres de biometriske identifikatorer fra den første ansøgning
  inden 59 måneder efter starten på den lagringsperiode, der er omhandlet i artikel 23 i VIS-forordningen.
  Efter denne periode anses en senere ansøgning for at være en »første ansøgning«.

De tekniske krav til fotografiet og fingeraftrykkene skal stemme overens med de internationale standarder, som er fastsat i ICAO-dokument 9303, del 1 (pas), 6. udgave (11).

De biometriske identifikatorer registreres af kvalificerede og behørigt bemyndigede medarbejdere ved den diplomatiske eller konsulære repræsentation eller under deres tilsyn af
  og ansvar for
  den eksterne tjenesteyder, der er omhandlet i punkt 1.B.

Oplysningerne må kun registreres i VIS af de behørigt bemyndigede konsulære medarbejdere
  i henhold til artikel
  4, stk. 1,
  i overensstemmelse med
  artikel 5 ▐ i VIS-forordningen.

Medlemsstaterne sikrer, at alle søgekriterierne i henhold til artikel 13 i VIS-forordningen anvendes fuldt ud med henblik på at undgå afvisninger og identificeringer på forkert grundlag.

Indsamlingen af biometriske identifikatorer, herunder overførsel af disse fra tjenesteyderen til den ansvarlige konsulære repræsentation, overvåges i overensstemmelse med artikel 41 og 43 i VIS-forordningen og artikel 28 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (12).

b)   Undtagelser

Følgende ansøgere er fritaget fra kravet om at afgive fingeraftryk:

| — | børn under
  12 år |
| --- | --- |

—

børn under
  12 år

| — | personer, hvor det er fysisk umuligt at optage fingeraftryk. Hvis det er muligt at optage fingeraftryk af mindre end ti fingre, skal det respektive antal fingeraftryk dog optages.
  Medlemsstaterne sikrer, at der er vedtaget hensigtsmæssige procedurer med henblik på at sikre beskyttelse af personens værdighed i tilfælde af vanskeligheder med registreringen. De sikrer desuden, at afgørelsen om, hvorvidt det er umuligt at optage fingeraftryk, altid træffes af behørigt bemyndiget personale i den diplomatiske eller konsulære repræsentation i de pågældende medlemsstater. Hvis det midlertidigt er umuligt at optage fingeraftryk, skal ansøgeren i forbindelse med den efterfølgende ansøgning pålægges at afgive fingeraftryk. Konsulære medarbejdere er berettiget til at anmode om en nærmere forklaring på grundene til, at optagningen af fingeraftryk er midlertidigt umulig. |
| --- | --- |

—

personer, hvor det er fysisk umuligt at optage fingeraftryk. Hvis det er muligt at optage fingeraftryk af mindre end ti fingre, skal det respektive antal fingeraftryk dog optages.
  Medlemsstaterne sikrer, at der er vedtaget hensigtsmæssige procedurer med henblik på at sikre beskyttelse af personens værdighed i tilfælde af vanskeligheder med registreringen. De sikrer desuden, at afgørelsen om, hvorvidt det er umuligt at optage fingeraftryk, altid træffes af behørigt bemyndiget personale i den diplomatiske eller konsulære repræsentation i de pågældende medlemsstater. Hvis det midlertidigt er umuligt at optage fingeraftryk, skal ansøgeren i forbindelse med den efterfølgende ansøgning pålægges at afgive fingeraftryk. Konsulære medarbejdere er berettiget til at anmode om en nærmere forklaring på grundene til, at optagningen af fingeraftryk er midlertidigt umulig.

Såfremt det er fysisk umuligt at optage fingeraftryk, må dette ikke have indflydelse på, om et visum tildeles eller nægtes.

En medlemsstat kan fastsætte undtagelser fra kravet om indsamling af biometriske identifikatorer for indehavere af diplomatpas, tjenestepas/officielle pas og særlige pas.

I hvert af disse tilfælde registreres der et »finder ikke anvendelse« i VIS.

Med forbehold af bestemmelserne i del III, punkt 4, anvendes for personer under 12 år scannede fotografier, som ikke forudsætter personligt fremmøde.

Undtagelsen fra kravet om at optage fingeraftryk fra børn og navnlig den øvre og nedre aldersgrænse for optagning af fingeraftryk gennemgås, tre år efter at VIS er sat i drift. Med henblik herpå forelægger Kommissionen en rapport, der navnlig omhandler erfaringerne med VIS med hensyn til optagning og anvendelse af fingeraftryk fra børn på 12 år og derover, og som indeholder en detaljeret teknisk vurdering af pålideligheden i forbindelse med optagning og anvendelse af fingeraftryk fra børn under 12 år til identificerings- og verificeringsmæssige formål i en så omfattende database som VIS. Rapporten indeholder også en omfattende konsekvensanalyse af en nedre og en øvre aldersgrænse for krav om optagning af fingeraftryk, herunder sociale, ergonomiske og finansielle aspekter.

Rapporten indeholder en lignende vurdering med hensyn til optagning af fingeraftryk fra ældre. Såfremt rapporten påviser væsentlige problemer i forbindelse med optagning af fingeraftryk fra personer over en vis alder, fremsætter Kommissionen et forslag om at indføre en øvre aldersgrænse.

Rapporten vedlægges om nødvendigt hensigtsmæssige forslag til ændring af denne forordning.

| 4) | I del VII affattes punkt 1 således:
  ‘1.A   Organisering af modtagelsen og behandlingen af visumansøgninger

  Hver medlemsstat er ansvarlig for organiseringen af modtagelsen og behandlingen af visumansøgninger.
  For hvert sted skal medlemsstaterne enten udstyre deres konsulat med det nødvendige udstyr til registrering/indsamling af biometriske identifikatorer eller, uden at dette berører ovennævnte muligheder for repræsentation, beslutte at samarbejde med en eller flere andre medlemsstater. Et eventuelt samarbejde skal have form af samhusning eller oprettelse af et fælles ansøgningscenter eller
  , hvor en sådan løsning er uhensigtsmæssig,
  samarbejde med eksterne tjenesteydere.






  a) | Når der vælges »samhusning«, behandler medarbejderne fra en eller flere medlemsstaters diplomatiske og konsulære repræsentationer de ansøgninger (herunder biometriske identifikatorer), der indgives til dem, i en anden medlemsstats diplomatiske eller konsulære repræsentation og deler udstyr med den pågældende medlemsstat. De pågældende medlemsstater aftaler varigheden og betingelserne for ophør af samhusningen og den størrelse af det administrative gebyr, som tilkommer den medlemsstat, hvis diplomatiske eller konsulære repræsentation anvendes.
  Ansøgerne henvises til den medlemsstat, der er kompetent til at behandle visumansøgningen. |
| --- | --- | --- |

4)

I del VII affattes punkt 1 således:

‘1.A   Organisering af modtagelsen og behandlingen af visumansøgninger

Hver medlemsstat er ansvarlig for organiseringen af modtagelsen og behandlingen af visumansøgninger.

For hvert sted skal medlemsstaterne enten udstyre deres konsulat med det nødvendige udstyr til registrering/indsamling af biometriske identifikatorer eller, uden at dette berører ovennævnte muligheder for repræsentation, beslutte at samarbejde med en eller flere andre medlemsstater. Et eventuelt samarbejde skal have form af samhusning eller oprettelse af et fælles ansøgningscenter eller
  , hvor en sådan løsning er uhensigtsmæssig,
  samarbejde med eksterne tjenesteydere.

a)

Når der vælges »samhusning«, behandler medarbejderne fra en eller flere medlemsstaters diplomatiske og konsulære repræsentationer de ansøgninger (herunder biometriske identifikatorer), der indgives til dem, i en anden medlemsstats diplomatiske eller konsulære repræsentation og deler udstyr med den pågældende medlemsstat. De pågældende medlemsstater aftaler varigheden og betingelserne for ophør af samhusningen og den størrelse af det administrative gebyr, som tilkommer den medlemsstat, hvis diplomatiske eller konsulære repræsentation anvendes.
  Ansøgerne henvises til den medlemsstat, der er kompetent til at behandle visumansøgningen.

| b) | Når der oprettes »fælles ansøgningscentre«, samles medarbejderne fra to eller flere medlemsstaters diplomatiske og konsulære repræsentationer i
  en medlemsstats
  bygning
  , der nyder diplomatisk eller konsulær beskyttelse i henhold til folkeretten, eller i Kommissionens bygning, som værtslandet anerkender som ukrænkelig,
  med henblik på at modtage de visumansøgninger (herunder biometriske identifikatorer), der indgives til dem. Ansøgerne henvises til den medlemsstat, der er kompetent til at behandle visumansøgningen. Medlemsstaterne aftaler varigheden og betingelserne for ophør af dette samarbejde samt fordelingen af omkostningerne mellem de deltagende medlemsstater. Én medlemsstat skal have ansvaret for kontrakter vedrørende logistik og diplomatiske forbindelser med værtslandet. |
| --- | --- |

b)

Når der oprettes »fælles ansøgningscentre«, samles medarbejderne fra to eller flere medlemsstaters diplomatiske og konsulære repræsentationer i
  en medlemsstats
  bygning
  , der nyder diplomatisk eller konsulær beskyttelse i henhold til folkeretten, eller i Kommissionens bygning, som værtslandet anerkender som ukrænkelig,
  med henblik på at modtage de visumansøgninger (herunder biometriske identifikatorer), der indgives til dem. Ansøgerne henvises til den medlemsstat, der er kompetent til at behandle visumansøgningen. Medlemsstaterne aftaler varigheden og betingelserne for ophør af dette samarbejde samt fordelingen af omkostningerne mellem de deltagende medlemsstater. Én medlemsstat skal have ansvaret for kontrakter vedrørende logistik og diplomatiske forbindelser med værtslandet.

| c) | Samarbejde med eksterne tjenesteydere i overensstemmelse med 1.B. |
| --- | --- |

c)

Samarbejde med eksterne tjenesteydere i overensstemmelse med 1.B.

1.B   Samarbejde med eksterne tjenesteydere

Hvis
  det
  under særlige omstændigheder eller
  af grunde, som har forbindelse med den lokale situation for den konsulære repræsentation, ikke er hensigtsmæssigt at udstyre den konsulære repræsentation til at registrere/indsamle biometriske identifikatorer eller at organisere samhusning eller oprette et fælles ansøgningscenter, kan en eller flere medlemsstater i fællesskab samarbejde med en ekstern tjenesteyder om modtagelse af visumansøgninger (herunder biometriske identifikatorer). I så fald er den eller de pågældende medlemsstater fortsat
  ansvarlige for behandling af data og således ansvarlige for ethvert brud på kontrakten og navnlig for overholdelse af
  databeskyttelsesreglerne ▐ ved behandlingen af visumansøgninger.
  Disse medlemsstater sikrer, at en ekstern tjenesteyder som omhandlet i del VII, punkt 1.B.1, litra b), udfører sine aktiviteter i en medlemsstats bygning, der nyder diplomatisk eller konsulær beskyttelse i henhold til folkeretten, eller i Kommissionens bygning, der af værtslandet anerkendes som ukrænkelig, og at der ved den eller de pågældende medlemsstaters diplomatiske eller konsulære repræsentationer er kvalificerede og behørigt bemyndigede medarbejdere til stede, som nøje kan overvåge de aktiviteter, der udføres af de eksterne tjenesteydere.

1.B.1 —   Former for samarbejde med eksterne tjenesteydere

Samarbejdet med eksterne tjenesteydere har [en af] følgende former:

| a) | Den eksterne tjenesteyder skal fungere som et callcenter, der giver generelle oplysninger om kravene i forbindelse med ansøgning om visum og have ansvaret for tidsbestillingssystemet. |
| --- | --- |

a)

Den eksterne tjenesteyder skal fungere som et callcenter, der giver generelle oplysninger om kravene i forbindelse med ansøgning om visum og have ansvaret for tidsbestillingssystemet.

| b) | Den eksterne tjenesteyder skal give generelle oplysninger om kravene i forbindelse med ansøgning om visum, modtager ansøgninger og bilag og indsamler biometriske oplysninger fra visumansøgerne og opkræve gebyr for behandling af ansøgningen (jf. punkt 4 i del VII og bilag 12), sende de færdige dossierer og oplysninger til den diplomatiske eller konsulære repræsentation for den medlemsstat, der er kompetent til at behandle ansøgningen,
  og levere passet tilbage til ansøgeren eller til dennes retlige repræsentant ved procedurens afslutning
  . |
| --- | --- |

b)

Den eksterne tjenesteyder skal give generelle oplysninger om kravene i forbindelse med ansøgning om visum, modtager ansøgninger og bilag og indsamler biometriske oplysninger fra visumansøgerne og opkræve gebyr for behandling af ansøgningen (jf. punkt 4 i del VII og bilag 12), sende de færdige dossierer og oplysninger til den diplomatiske eller konsulære repræsentation for den medlemsstat, der er kompetent til at behandle ansøgningen,
  og levere passet tilbage til ansøgeren eller til dennes retlige repræsentant ved procedurens afslutning
  .

1.B.2 —   Medlemsstaternes forpligtelser

I overensstemmelse med direktiv 95/46/EF
  skal de berørte medlemsstater ▐ udvælge en ekstern tjenesteyder,
  der
  kan sikre
  service af høj kvalitet og
  iværksætte alle de
  nødvendige
  tekniske og organisatoriske sikkerhedsforanstaltninger ▐ til at beskytte personoplysninger mod hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, mod hændeligt tab, mod forringelse, ubeføjet udbredelse eller ikke-autoriseret adgang, navnlig hvis behandlingen omfatter fremsendelse af oplysninger i et net og modtagelse og fremsendelse af dossierer og oplysninger til den konsulære repræsentation, samt mod enhver anden form for ulovlig behandling.

Når medlemsstaternes diplomatiske eller konsulære repræsentationer udvælger eksterne tjenesteydere, skal de kontrollere selskabets solvens og pålidelighed (herunder de nødvendige licenser, registrering i handelsregistret, selskabsvedtægterne og aftaler med banker) og sikre, at der ikke er interessekonflikter.

Medlemsstaternes diplomatiske eller konsulære repræsentationer sikrer, at det udvalgte selskab har relevant faglig ekspertise hvad angår informationssikring og datasikkerhed. Medlemsstaterne bør følge bedste praksis for offentlige indkøb i forbindelse med tildeling af kontrakter til eksterne visumsupporttjenester.

Eksterne tjenesteydere har ikke adgang til visuminformationssystemet (VIS) til noget formål. Adgangen til VIS er udelukkende forbeholdt behørigt bemyndigede medarbejdere ved de diplomatiske eller konsulære repræsentationer
  og alene til de formål, der er fastsat i VIS-forordningen
  .

Den eller de pågældende medlemsstater skal indgå en
  skriftlig
  kontrakt med den eksterne tjenesteyder i overensstemmelse med artikel 17 i direktiv 95/46/EF. Inden den pågældende medlemsstats diplomatiske eller konsulære repræsentation indgår en sådan kontrakt, skal den
  over for
  de andre medlemsstaters diplomatiske og konsulære repræsentationer og Kommissionens delegation
  i overensstemmelse med del VII, punkt 1.B, begrunde behovet for
  kontrakten
  inden for rammerne af det lokale konsulære samarbejde
  .

Ud over de forpligtelser, som er fastsat i artikel 17 i direktiv 95/46/EF, skal kontrakten også indeholde bestemmelser, der:

| a) | fastlægger tjenesteyderens nøjagtige ansvar |
| --- | --- |

a)

fastlægger tjenesteyderens nøjagtige ansvar

| b) | pålægger tjenesteyderen at handle efter anvisning fra de kompetente medlemsstater og kun at behandle oplysningerne med henblik på behandling af personoplysningerne i visumansøgningerne på vegne af de kompetente medlemsstater i overensstemmelse med direktiv 95/46/EF |
| --- | --- |

b)

pålægger tjenesteyderen at handle efter anvisning fra de kompetente medlemsstater og kun at behandle oplysningerne med henblik på behandling af personoplysningerne i visumansøgningerne på vegne af de kompetente medlemsstater i overensstemmelse med direktiv 95/46/EF

| c) | pålægger tjenesteyderen at give ansøgerne de oplysninger, som kræves i henhold til
  artikel 37 i
  VIS-forordningen |
| --- | --- |

c)

pålægger tjenesteyderen at give ansøgerne de oplysninger, som kræves i henhold til
  artikel 37 i
  VIS-forordningen

| d) | pålægger tjenesteyderen at sikre, at dennes medarbejdere har den fornødne uddannelse og overholder reglerne i del III, punkt - 1 |
| --- | --- |

d)

pålægger tjenesteyderen at sikre, at dennes medarbejdere har den fornødne uddannelse og overholder reglerne i del III, punkt - 1

| e) | pålægger tjenesteyderen at træffe passende foranstaltninger til at undgå korruption |
| --- | --- |

e)

pålægger tjenesteyderen at træffe passende foranstaltninger til at undgå korruption

| f) | pålægger tjenesteyderen straks at informere den ansvarlige medlemsstat, hvis der sker brud på sikkerheden, eller hvis der opstår problemer |
| --- | --- |

f)

pålægger tjenesteyderen straks at informere den ansvarlige medlemsstat, hvis der sker brud på sikkerheden, eller hvis der opstår problemer

| g) | pålægger tjenesteyderen at registrere enhver klage eller meddelelse fra ansøgeren om misbrug af oplysninger eller uautoriseret adgang. Den eksterne tjenesteyder informerer straks den ansvarlige medlemsstats diplomatiske eller konsulære repræsentationer og samarbejder med dem for at finde frem til en løsning. Klager bør behandles således, at visumansøgere omgående modtager et forklarende svar |
| --- | --- |

g)

pålægger tjenesteyderen at registrere enhver klage eller meddelelse fra ansøgeren om misbrug af oplysninger eller uautoriseret adgang. Den eksterne tjenesteyder informerer straks den ansvarlige medlemsstats diplomatiske eller konsulære repræsentationer og samarbejder med dem for at finde frem til en løsning. Klager bør behandles således, at visumansøgere omgående modtager et forklarende svar

| h) | sikrer, at de konsulære medarbejdere når som helst kan få adgang til tjenesteyderens lokaler |
| --- | --- |

h)

sikrer, at de konsulære medarbejdere når som helst kan få adgang til tjenesteyderens lokaler

| i) | pålægger tjenesteyderen
  og dennes medarbejdere
  at overholde fortrolighedsreglerne
  , som også gælder, når medarbejderne ikke længere er beskæftiget hos den eksterne tjenesteyder, eller efter at kontrakten er blevet suspenderet eller udløbet |
| --- | --- |

i)

pålægger tjenesteyderen
  og dennes medarbejdere
  at overholde fortrolighedsreglerne
  , som også gælder, når medarbejderne ikke længere er beskæftiget hos den eksterne tjenesteyder, eller efter at kontrakten er blevet suspenderet eller udløbet

| j) | sikrer, at databeskyttelsesreglerne overholdes, herunder bestemmelser om indberetningspligt, ekstern kontrol og regelmæssig kontrol på stedet foretaget af bl.a. de nationale databeskyttelsesmyndigheder, og at der er mekanismer til fastlæggelse af en medkontrahents ansvar i tilfælde af overtrædelser af reglerne om beskyttelse af privatlivets fred, herunder en pligt til at betale erstatning til personer, der har lidt skade som følge af en handling eller undladelse fra tjenesteyderens side |
| --- | --- |

j)

sikrer, at databeskyttelsesreglerne overholdes, herunder bestemmelser om indberetningspligt, ekstern kontrol og regelmæssig kontrol på stedet foretaget af bl.a. de nationale databeskyttelsesmyndigheder, og at der er mekanismer til fastlæggelse af en medkontrahents ansvar i tilfælde af overtrædelser af reglerne om beskyttelse af privatlivets fred, herunder en pligt til at betale erstatning til personer, der har lidt skade som følge af en handling eller undladelse fra tjenesteyderens side

| k) | pålægger tjenesteyderen ikke at kopiere, lagre eller på anden måde beholde indhentede oplysninger, efter at det fuldstændige dossier er sendt til den diplomatiske eller konsulære repræsentation for den medlemsstat, der er ansvarlig for at behandle ansøgningen |
| --- | --- |

k)

pålægger tjenesteyderen ikke at kopiere, lagre eller på anden måde beholde indhentede oplysninger, efter at det fuldstændige dossier er sendt til den diplomatiske eller konsulære repræsentation for den medlemsstat, der er ansvarlig for at behandle ansøgningen

| l) | pålægger tjenesteyderen at forhindre uautoriseret læsning, kopiering, ændring eller sletning af visumoplysninger under fremsendelsen fra tjenesteyderen til den diplomatiske eller konsulære repræsentation for den medlemsstat, der er ansvarlig for at behandle ansøgningen, navnlig ved hjælp af passende krypteringsteknikker |
| --- | --- |

l)

pålægger tjenesteyderen at forhindre uautoriseret læsning, kopiering, ændring eller sletning af visumoplysninger under fremsendelsen fra tjenesteyderen til den diplomatiske eller konsulære repræsentation for den medlemsstat, der er ansvarlig for at behandle ansøgningen, navnlig ved hjælp af passende krypteringsteknikker

| m) | indeholder en bestemmelse om suspension og ophør |
| --- | --- |

m)

indeholder en bestemmelse om suspension og ophør

| n) | indeholder en revisionsklausul, der har til formål at sikre, at kontrakter afspejler den bedste nuværende praksis |
| --- | --- |

n)

indeholder en revisionsklausul, der har til formål at sikre, at kontrakter afspejler den bedste nuværende praksis

| o) | fastsætter adfærdsnormer for de medarbejdere, der har til opgave at behandle visumansøgninger og indsamle biometriske data med størst mulig respekt for den menneskelige værdighed. Foranstaltninger, der træffes i forbindelse med udførelsen af disse opgaver, skal stå i et rimeligt forhold til de tilsigtede mål. Medarbejderne må ved behandlingen af ansøgningen ikke forskelsbehandle personer på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. |
| --- | --- |

o)

fastsætter adfærdsnormer for de medarbejdere, der har til opgave at behandle visumansøgninger og indsamle biometriske data med størst mulig respekt for den menneskelige værdighed. Foranstaltninger, der træffes i forbindelse med udførelsen af disse opgaver, skal stå i et rimeligt forhold til de tilsigtede mål. Medarbejderne må ved behandlingen af ansøgningen ikke forskelsbehandle personer på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering.

Der udarbejdes en standardkontrakt inden for rammerne af det lokale konsulære samarbejde.

Medlemsstaterne sikrer, at der fortsat ydes service til visumansøgere, hvis den eksterne tjenesteyder pludselig ophører med at levere de tjenesteydelser, der skal leveres i henhold til kontrakten.

Den eller de pågældende medlemsstater skal
  sikre et tæt samarbejde med de eksterne tjenesteydere og nøje
  overvåge gennemførelsen af aftalen, herunder:

| a) | de generelle oplysninger, som tjenesteyderen giver visumansøgerne |
| --- | --- |

a)

de generelle oplysninger, som tjenesteyderen giver visumansøgerne

| b) | tekniske og organisatoriske sikkerhedsforanstaltninger og de fornødne tekniske og organisatoriske foranstaltninger til at beskytte personoplysninger mod hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, mod hændeligt tab, mod forringelse, ubeføjet udbredelse eller ikke-autoriseret adgang, navnlig hvis behandlingen omfatter fremsendelse af oplysninger i et net og modtagelse og fremsendelse af dossierer og oplysninger til den
  diplomatiske
  eller konsulære repræsentation, samt mod enhver anden form for ulovlig behandling |
| --- | --- |

b)

tekniske og organisatoriske sikkerhedsforanstaltninger og de fornødne tekniske og organisatoriske foranstaltninger til at beskytte personoplysninger mod hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, mod hændeligt tab, mod forringelse, ubeføjet udbredelse eller ikke-autoriseret adgang, navnlig hvis behandlingen omfatter fremsendelse af oplysninger i et net og modtagelse og fremsendelse af dossierer og oplysninger til den
  diplomatiske
  eller konsulære repræsentation, samt mod enhver anden form for ulovlig behandling

| c) | registrering
  og fremsendelse
  af biometriske identifikatorer |
| --- | --- |

c)

registrering
  og fremsendelse
  af biometriske identifikatorer

| d) | de foranstaltninger, som skal træffes for at overholde
  reglerne om databeskyttelse og datasikkerhed og for at undgå korruption
  . |
| --- | --- |

d)

de foranstaltninger, som skal træffes for at overholde
  reglerne om databeskyttelse og datasikkerhed og for at undgå korruption
  .

Det gebyr,
  som
  ansøgeren betaler
  , må ikke overstige det gebyr, der er anført i bilag 12
  , uanset om medlemsstaterne samarbejder med eksterne tjenesteydere
  .

Medlemsstaterne sikrer, at der er en procedure, der gør det muligt at identificere, hvilken ekstern tjenesteyder der behandler en specifik visumansøgning.

Den eller de pågældende medlemsstaters konsulære medarbejdere skal give tjenesteyderne den nødvendige uddannelse, så de har den viden, som kræves for at give visumansøgerne en passende betjening og tilstrækkelige oplysninger.

1.B.3 —   Oplysninger

Medlemsstaterne og deres diplomatiske og konsulære repræsentationer giver ║ offentligheden alle relevante oplysninger i forbindelse med ansøgningen om visum, herunder:

| a) | kriterier, betingelser og procedurer for ansøgning om visum |
| --- | --- |

a)

kriterier, betingelser og procedurer for ansøgning om visum

| b) | måder til at få en aftale, hvis det er relevant |
| --- | --- |

b)

måder til at få en aftale, hvis det er relevant

| c) | hvor ansøgningen bør indgives (den kompetente diplomatiske eller konsulære repræsentation, det fælles ansøgningscenter eller en ekstern tjenesteyder). |
| --- | --- |

c)

hvor ansøgningen bør indgives (den kompetente diplomatiske eller konsulære repræsentation, det fælles ansøgningscenter eller en ekstern tjenesteyder).

Disse oplysninger til offentligheden bør også være tilgængelige på et fælles websted om Schengen-visa.

Webstedet oprettes for yderligere at støtte anvendelsen af den fælles visumpolitik og håndteringen af visumproceduren
  .

1.B.4 —
     
  Oplysningskampagne

Kort tid inden VIS sættes i drift i et tredjeland, iværksætter medlemsstaternes diplomatiske eller konsulære repræsentation sammen med Kommissionens delegation en kampagne, hvorunder offentligheden oplyses om de forfulgte målsætninger, de oplysninger, der lagres i VIS, og de myndigheder, der har adgang til VIS, samt visumansøgernes rettigheder. Der gennemføres regelmæssigt sådanne kampagner.

1.C   Bibeholdelse af direkte adgang for ansøgerne til medlemsstaternes diplomatiske og konsulære repræsentationer

Uanset hvilken form for samarbejde, der vælges, kan medlemsstaterne beslutte at bibeholde muligheden for at give ansøgerne adgang til at indgive en visumansøgning direkte i dens diplomatiske eller konsulære repræsentationers lokaler. Medlemsstaterne skal sikre kontinuitet i modtagelsen og behandlingen af visumansøgninger i tilfælde af, at samarbejdet med andre medlemsstater eller enhver form for ekstern tjenesteyder pludselig ophører.

1.D   Afgørelse og offentliggørelse

Medlemsstaterne underretter Kommissionen om, hvordan de har til hensigt at organisere modtagelsen og behandlingen af visumansøgninger i hver konsulær repræsentation. Kommissionen sørger for en passende offentliggørelse
  med hensyn til det fælles websted om Schengen-visa
  .

Medlemsstaterne forelægger Kommissionen de kontrakter, de indgår.

1.E
     
  Generelle forpligtelser

1.E.1
     
  Dokumenter

Alle dokumenter, oplysninger eller biometriske identifikatorer, der modtages af eller på vegne af en medlemsstat i forbindelse med en visumansøgning, betragtes som et »konsulatsdokument« som omhandlet i Wienerkonventionen om konsulære forbindelser og behandles på passende måde.

1.E.2
     
  Uddannelse

Den diplomatiske eller konsulære repræsentations medarbejdere modtager den fornødne uddannelse, inden de autoriseres til at tage biometriske identifikatorer, således at der sikres en gnidningsløs og professionel registrering.

1.E.3
     
  Erstatningsansvar

Enhver person eller medlemsstat, som har lidt skade som følge af en ulovlig behandling eller enhver anden handling, der er i strid med denne forordning, har ret til erstatning fra den medlemsstat, der er ansvarlig for skaden. Den pågældende medlemsstat fritages helt eller delvis for erstatningsansvar, hvis den kan bevise, at den ikke er skyld i den begivenhed, der medførte skaden.

Skadeserstatningskrav mod en medlemsstat, der fremsættes, jf. første afsnit, behandles efter den sagsøgte medlemsstats nationale ret.

1.E.4
     
  Sanktioner

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at overtrædelser af denne forordning, navnlig misbrug af oplysninger indgivet i forbindelse med en visumansøgning, kan føre til sanktioner, herunder administrative og/eller strafferetlige sanktioner i overensstemmelse med national ret, som er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning.
  «

| 5) | I del VIII affattes punkt 5.2 som følger:






  a) | Overskriften affattes således: |
| --- | --- | --- |

5)

I del VIII affattes punkt 5.2 som følger:

a)

Overskriften affattes således:

| b) | Mellem overskriften og punkt 5.2, litra a), indsættes følgende punktum:
  »I forbindelse med gentagne ansøgninger, jf. punkt 1.2 i del III, kan medlemsstaterne tillade deres diplomatiske eller konsulære repræsentationer at samarbejde med kommercielle foretagender, der fungerer som formidlere (f.eks. private bureauer, transportselskaber eller rejsebureauer (rejsearrangører og forhandlere)).« |
| --- | --- |

b)

Mellem overskriften og punkt 5.2, litra a), indsættes følgende punktum:

»I forbindelse med gentagne ansøgninger, jf. punkt 1.2 i del III, kan medlemsstaterne tillade deres diplomatiske eller konsulære repræsentationer at samarbejde med kommercielle foretagender, der fungerer som formidlere (f.eks. private bureauer, transportselskaber eller rejsebureauer (rejsearrangører og forhandlere)).«

Artikel 2

Kommissionen forelægger
  , tre år efter at VIS er sat i drift, og herefter hvert fjerde år
  Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af
  denne forordning, som omfatter gennemførelsen af registreringen af biometriske identifikatorer, det hensigtsmæssige ved de valgte ICAO-standarder, overholdelsen af databeskyttelsesreglerne, erfaringerne med eksterne tjenesteydere med særlig henvisning til indsamling af biometriske data, princippet om den »første ansøgning« og organiseringen af modtagelsen og behandlingen af visumansøgninger. Rapporten omfatter ligeledes på grundlag af VIS-forordningens artikel 17, nr. 12), 13) og 14), og artikel 50, stk. 4, de tilfælde, hvor der af faktiske grunde ikke kan optages fingeraftryk, eller hvor der af juridiske grunde ikke kræves optaget fingeraftryk, sammenlignet med antallet af tilfælde, hvor der optages fingeraftryk. Rapporten omfatter oplysninger om tilfælde, hvor en person, der af faktiske grunde ikke har afgivet fingeraftryk, er blevet nægtet visum.

Rapporten ledsages om nødvendigt af hensigtsmæssige forslag til ændring af denne forordning.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  Europa-Parlamentets holdning af 10.7.2008.

1

Europa-Parlamentets holdning af 10.7.2008

(2)  EUT L 213 af 15.6.2004, s. 5.

2

(3)  

  EUT L 218 af 13.8.2008, s. 60.

3

EUT L 218 af 13.8.2008, s. 60.

(4)  
  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

4

EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(5)  

  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

5

EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

(6)  EFT L 176 af 10.7.1999, s. 31.

6

(7)  
  EFT L 131 af 1.6.2000, s. 43.

7

EFT L 131 af 1.6.2000, s. 43.

(8)  
  EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20.

8

EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20.

(9)  
  EFT L 370 af 17.12.2004, s. 78.

9

EFT L 370 af 17.12.2004, s. 78.

(10)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 af 9. juli 2008 om visuminformationssystemet (VIS) og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om visa til kortvarigt ophold (VIS-forordningen) (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 60)
  .«.

10

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 af 9. juli 2008 om visuminformationssystemet (VIS) og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om visa til kortvarigt ophold (VIS-forordningen) (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 60)

(11)  De tekniske krav er de samme som for de pas, som medlemsstaterne udsteder til deres statsborgere i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 2252/2004 (EUT L 385 af 29.12.2004, s. 1).

11

til

Rådets

(12)  

  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.
  ’

12

EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/271 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/271

---

Torsdag, den 10. juli 2008Fiskerimuligheder og finansiel modydelse i fiskeripartnerskabsaftalen mellem EF og Mauretanien *

P6_TA(2008)0359

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. juli 2008 om forslag til Rådets forordning om indgåelse af en protokol om de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er fastsat i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Mauretanien, for perioden 1. august 2008 — 31. juli 2012 (KOM(2008)0243 — C6-0199/2008 — 2008/0093(CNS))

2009/C 294 E/53

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets forordning (KOM(2008)0243),

der henviser til EF-traktatens artikel 37 og artikel 300, stk. 2,

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0199/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7,

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Budgetudvalget (A6-0278/2008),

| 1. | godkender forslaget til Rådets forordning som ændret og godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

godkender forslaget til Rådets forordning som ændret og godkender indgåelsen af protokollen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Den Islamiske Republik Mauretaniens regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Den Islamiske Republik Mauretaniens regeringer og parlamenter.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til forordning


  Betragtning 2 a (ny) |
| | (2a) | Med Lissabontraktatens ikrafttræden vil der, hvis den ratificeres, blive indført et mere snævert interinstitutionelt samarbejde, som bl.a. bør medføre, at Europa-Parlamentet får øget og bedre adgang til alle oplysninger vedrørende fiskeriaftaler, herunder i de perioder, hvor protokollerne forhandles. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

(2a)

Ændring 2

Forslag til forordning

Artikel 1 a (ny)

Artikel 1a

Et medlem af Europa-Parlamentets Fiskeriudvalg deltager som observatør i møderne og aktiviteterne for den blandede komité, der er omhandlet i aftalens artikel 10. Repræsentanter for den fiskerisektor, der er omfattet af aftalen kan endvidere deltage i møderne.

Ændring 3

Forslag til forordning

Artikel 4 a (ny)

Artikel 4a

Kommissionen tilsender Europa-Parlamentet konklusionerne fra møderne i den blandede komité, der er omhandlet i artikel 10 i aftalen. I protokollens sidste gyldighedsår og forud for indgåelsen af en aftale om dens fornyelse forelægger Kommissionen en rapport for Rådet og Europa-Parlamentet om dens anvendelse.

Ændring 4

Forslag til forordning

Artikel 4 b (ny)

Artikel 4b

I henhold til finansforordningens artikel 30, stk. 3 (1), og i forlængelse af Europa-Parlamentets beslutning af 19. februar 2008 om åbenhed i finansielle anliggender (2) offentliggør Kommissionen hvert år listen over individuelle slutmodtagere af EU's finansielle modydelse på sit websted.

---

(1)  
  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1).

(2)  
  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0051.

---

| 3.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 294/273 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 294/273

---

Torsdag, den 10. juli 2008Omstrukturering af EF-fiskerflåden *

P6_TA(2008)0360

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. juli 2008 om forslag til Rådets forordning om et midlertidigt særligt initiativ til fremme af omstruktureringen af EF-fiskerflåderne, som er berørt af den økonomiske krise (KOM(2008)0454 — C6-0270/2008 — 2008/0144(CNS))

2009/C 294 E/54

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0454),

der henviser til EF-traktatens artikel 36 og 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0270/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og 134,

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---