# Eiropas Savienības C 294E/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2009.294.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 294E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 3. decembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2009.294.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 294E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 3. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | Eiropas Parlaments2008.—2009. GADA SESIJA2008. gada 8.—10. jūlija sēdesPIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 256 E, 9.10.2008. |
| | |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijs |
| 2009/C 294E/01 | Eiropas Parlamenta prerogatīvu aizsardzība dalībvalstu tiesāsEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija rezolūcija par Eiropas Parlamenta prerogatīvu aizsardzību dalībvalstu tiesās (2007/2205(INI)) | 1 |
| 2009/C 294E/02 | Gāzesvada, ko plānots būvēt Baltijas jūrā, lai savienotu Krieviju un Vāciju, ietekme uz vidiEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija rezolūcija par gāzesvada, ko plānots būvēt Baltijas jūrā, lai savienotu Krieviju un Vāciju, ietekme uz vidi (lūgumraksti 0614/2007 un 0952/2006) (2007/2118(INI)) | 3 |
| 2009/C 294E/03 | Afganistānas stabilizācija — uzdevumi ES un starptautiskajai sabiedrībaiEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija rezolūcija par Afganistānas stabilizāciju — uzdevumi ES un starptautiskajai sabiedrībai (2007/2208(INI)) | 11 |
| | Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijs |
| 2009/C 294E/04 | Gada darbības programmas Brazīlijai un Argentīnai 2008. gadamEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par projektiem Komisijas lēmumiem par gada rīcības programmu izveidi Brazīlijai 2008. gadam un Argentīnai 2008. gadam | 19 |
| 2009/C 294E/05 | ES prioritātes ANO Ģenerālās asamblejas 63. sesijaiEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija ieteikums Padomei par Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par ES prioritātēm ANO Ģenerālās asamblejas 63. sesijai (2008/2111(INI)) | 20 |
| 2009/C 294E/06 | Dalībvalstu tiesnešu loma Eiropas juridiskajā sistēmāEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par dalībvalstu tiesnešu lomu Eiropas juridiskajā sistēmā (2007/2027(INI)) | 27 |
| 2009/C 294E/07 | Airbus/Boeing strīds PTOEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par strīdiem Pasaules Tirdzniecības organizācijā starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotājam Valstīm attiecībā uz apstrīdamām subsīdijām uzņēmumiem Airbus un Boeing | 33 |
| 2009/C 294E/08 | Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskais plānsEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu (2008/2005(INI)) | 35 |
| 2009/C 294E/09 | Valsts ieguldījumu fondiEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par valsts ieguldījumu fondiem | 41 |
| 2009/C 294E/10 | Ceļā uz jaunu pilsētu mobilitātes kultūruEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par jautājumu Ceļā uz jaunu pilsētu mobilitātes kultūru (2008/2041(INI)) | 42 |
| 2009/C 294E/11 | ECB 2007. gada pārskatsEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par ECB 2007. gada pārskatu (2008/2107(INI)) | 49 |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 10. jūlijs |
| 2009/C 294E/12 | Romu uzskaite ItālijāEiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par romu uzskaiti pēc etniskās piederības Itālijā | 54 |
| 2009/C 294E/13 | Situācija Ķīnā pēc zemestrīces un pirms Olimpiskajām spēlēmEiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par situāciju Ķīnā pēc zemestrīces un pirms Olimpiskajām spēlēm | 58 |
| 2009/C 294E/14 | Komisijas 2007. gada stratēģijas dokuments attiecībā uz ES paplašināšanosEiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par Komisijas 2007. gada stratēģijas dokumentu attiecībā uz ES paplašināšanos (2007/2271(INI)) | 60 |
| 2009/C 294E/15 | Stāvoklis ZimbabvēEiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par stāvokli Zimbabvē | 64 |
| 2009/C 294E/16 | Kosmoss un drošībaEiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par Kosmosu un drošību (2008/2030(INI)) | 69 |
| 2009/C 294E/17 | KašmiraEiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par Kašmiru | 75 |
| 2009/C 294E/18 | BangladešaEiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par Bangladešu | 77 |
| 2009/C 294E/19 | NāvessodsEiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par nāvessodu, jo īpaši Troy Davis lietu | 80 |
| | |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijs |
| 2009/C 294E/20 | Pieprasījums atcelt Witold Tomczak imunitātiEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija lēmums par pieprasījumu atcelt Witold Tomczak imunitāti (2008/2078(IMM)) | 81 |
| 2009/C 294E/21 | Komisijas apstiprināšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta grozīšanu attiecībā uz Komisijas apstiprināšanu (2007/2128(REG)) | 82 |
| 2009/C 294E/22 | Parlamenta Reglamenta grozīšana, ņemot vērā Parlamentārās reformas darba grupas priekšlikumus par darbu plenārsēdēsEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija lēmums par Parlamenta Reglamenta grozīšanu, ņemot vērā Parlamentārās reformas darba grupas priekšlikumus par darbu plenārsēdēs un patstāvīgajiem ziņojumiem (2007/2272(REG)) | 86 |
| | Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijs |
| 2009/C 294E/23 | Politisko grupu izveidošana (Reglamenta 29. panta grozīšana)Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta 29. panta grozīšanu — Politisko grupu izveidošana (2006/2201(REG)) | 91 |
| | |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijs |
| 2009/C 294E/24 | Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (COM(2008)0308 — C6-0200/2008 — 2008/0095(COD)) | 92 |
| 2009/C 294E/25 | Atbalsta shēmu noteikumi saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku *Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (COM(2008)0247 — C6-0208/2008 — 2008/0088(CNS)) | 93 |
| 2009/C 294E/26 | Drošības un veselības aizsardzības minimālās prasības, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā (otrā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā (otrā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (kodificēta versija) (COM(2008)0111 — C6-0127/2008 — 2006/0214(COD)) | 93 |
| 2009/C 294E/27 | Savvaļas putnu aizsardzība (pielāgošanās regulatīvajai kontroles procedūrai) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Padomes Direktīvu 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (COM(2008)0105 — C6-0088/2008 — 2008/0038(COD)) | 94 |
| 2009/C 294E/28 | Kopējā pievienotās vērtības nodokļa sistēma *Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza dažus noteikumus 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (COM(2007)0677 — C6-0433/2007 — 2007/0238(CNS)) | 95 |
| 2009/C 294E/29 | ANO/EEK 1991. gada Espo konvencijas Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā Protokols par stratēģisko vides novērtējumu *Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā apstiprina ANO/EEK 1991. gada Espo konvencijas Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā Protokolu par stratēģisko vides novērtējumu (COM(2008)0132 — C6-0161/2008 — 2008/0052(CNS)) | 98 |
| 2009/C 294E/30 | Lihtenšteinas pievienošanās Nolīgumam starp ES, EK un Šveici par Šveices asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā *Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Protokola noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (COM(2006)0752 — C6-0089/2008 — 2006/0251(CNS)) | 99 |
| 2009/C 294E/31 | Lihtenšteinas pievienošanās Eiropas Kopienas un Šveices nolīgumam attiecībā uz tās valsts atbildības noteikšanu par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu *Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu (COM(2006)0754 — C6-0090/2008 — 2006/0252(CNS)) | 100 |
| 2009/C 294E/32 | Protokols starp Eiropas Kopienu, Šveici un Lihtenšteinu pie Eiropas Kopienas un Šveices nolīguma attiecībā uz valsts atbildības noteikšanu par dalībvalstī, Šveicē vai Lihtenšteinā iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu *Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, Šveici un Lihtenšteinu pie Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī, Šveicē vai Lihtenšteinā iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu (COM(2006)0753 — C6-0091/2008 — 2006/0257(CNS)) | 101 |
| 2009/C 294E/33 | Vīzu numerācija *Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1683/95, ar ko nosaka vienotu vīzu formu, attiecībā uz vīzu numerāciju (COM(2008)0188 — C6-0187/2008 — 2008/0074(CNS)) | 102 |
| 2009/C 294E/34 | Eiropas Kopienas un Indijas Nolīguma par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jautājumos atjaunošana *Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par tāda nolīguma noslēgšanu, ar ko atjauno Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību (16681/2007 — COM(2007)0576 — C6-0073/2008 — 2007/0207(CNS)) | 103 |
| 2009/C 294E/35 | Vienotu atļauju piešķiršanas procedūra attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (16673/2/2007 — C6-0138/2008 — 2006/0143(COD)) | 105 |
| P6_TC2-COD(2006)0143Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem | 106 |
| 2009/C 294E/36 | Pārtikas piedevas ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pārtikas piedevām (16675/2/2007 — C6-0141/2008 — 2006/0145(COD)) | 106 |
| P6_TC2-COD(2006)0145Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par pārtikas piedevām | 106 |
| 2009/C 294E/37 | Aromatizētāji un pārtikas produktu sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulās (EEK) Nr. 1576/89 un (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un Direktīvā 2000/13/EK (16677/3/2007 — C6-0139/2008 — 2006/0147(COD)) | 107 |
| P6_TC2-COD(2006)0147Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008 un Direktīvā 2000/13/EK | 107 |
| 2009/C 294E/38 | Pārtikas fermenti ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (16676/1/2007 — C6-0140/2008 — 2006/0144(COD)) | 108 |
| P6_TC2-COD(2006)0144Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 | 108 |
| 2009/C 294E/39 | Direktīvas 2003/87/EK grozīšana, lai iekļautu aviācijas darbības Kopienas sistēmā siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK tā, lai iekļautu aviācijas darbības Kopienas sistēmā siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai (5058/3/2008 — C6-0177/2008 — 2006/0304(COD)) | 109 |
| P6_TC2-COD(2006)0304Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai aviācijas darbības iekļautu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā | 109 |
| 2009/C 294E/40 | 2009. gada budžets — pirmās pārdomas par 2009. gada PBP un saskaņošanas pilnvarāmEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija rezolūcija par 2009. gada budžetu — pirmās pārdomas par 2009. gada provizoriskā budžeta projektu un saskaņošanas pilnvarām, III iedaļa — Komisija (2008/2025(BUD)) | 110 |
| | Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijs |
| 2009/C 294E/41 | Direktīvas 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos grozīšana ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos (Dzelzceļu drošības direktīva) (16133/3/2007 — C6-0129/2008 — 2006/0272(COD)) | 121 |
| P6_TC2-COD(2006)0272Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos (Dzelzceļu drošības direktīva) | 121 |
| 2009/C 294E/42 | Regulas (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu grozīšana ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula) (16138/3/2007 — C6-0131/2008 — 2006/0274(COD)) | 122 |
| P6_TC2-COD(2006)0274Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula) | 122 |
| 2009/C 294E/43 | Noteikumi gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (pārstrādāta versija) ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (pārstrādāts dokuments) (16160/4/2007 — C6-0176/2008 — 2006/0130(COD)) | 123 |
| 2009/C 294E/44 | Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programma ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programmu (COM(2007)0433 — C6-0234/2007 — 2007/0156(COD)) | 124 |
| P6_TC1-COD(2007)0156Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programmu | 124 |
| 2009/C 294E/45 | Baterijas un akumulatori un to atkritumi ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem attiecībā uz 6. panta 2. punktu par bateriju un akumulatoru laišanu tirgū (COM(2008)0211 — C6-0165/2008 — 2008/0081(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0081Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem par bateriju un akumulatoru laišanu tirgū | 125 |
| 2009/C 294E/46 | Dažu bīstamo vielu un to preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumi ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Padomes Direktīvas 76/769/EEK grozījumiem attiecībā uz dažu bīstamo vielu — 2-(2-metoksietoksi)etanola, 2-(2-butoksietoksi)etanola, metilēndifenildiizocianāta, cikloheksāna un amonija nitrāta — un to preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (COM(2007)0559 — C6-0327/2007 — 2007/0200(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0200Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK, ar ko Padomes Direktīvu 76/769/EEK groza attiecībā uz ierobežojumiem 2-(2-metoksietoksi)etanola, 2-(2-butoksietoksi)etanola, metilēndifenildiizocianāta, cikloheksāna un amonija nitrāta laišanai tirgū un lietošanai | 126 |
| 2009/C 294E/47 | Dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumi ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1775/2005 par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem (COM(2007)0532 — C6-0319/2007 — 2007/0199 (COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2007)0199Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1775/2005 par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem | 127 |
| 2009/C 294E/48 | Dabasgāzes iekšējais tirgus ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (COM(2007)0529 — C6-0317/2007 — 2007/0196(COD)) | 142 |
| P6_TC1-COD(2007)0196Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu | 142 |
| 2009/C 294E/49 | Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšana ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (COM(2006)0016 — C6-0037/2006 — 2006/0006(COD)) | 181 |
| P6_TC1-COD(2006)0006Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 574/72 | 181 |
| I PIELIKUMSDivpusējo nolīgumu piemērošanas noteikumi, kas paliek spēkā, un jauni divpusējo nolīgumu piemērošanas noteikumi | 225 |
| II PIELIKUMSSpeciālie režīmi, kas piemērojami ierēdņiem | 225 |
| III PIELIKUMSDalībvalstis, kas kompensē pabalstu izmaksas, pamatojoties uz vienreizējiem maksājumiem | 225 |
| IV PIELIKUMSKompetentās iestādes, dzīvesvietas un uzturēšanās vietas iestādes, piekļūšanas punkti un kompetento iestāžu nozīmētās iestādes | 225 |
| 2009/C 294E/50 | Sociālās drošības sistēmu koordinēšana: XI pielikums ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un nosaka XI pielikuma saturu (COM(2006)0007 — C6-0029/2006 — 2006/0008(COD)) | 226 |
| P6_TC1-COD(2006)0008Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un nosaka tās pielikumu saturu | 226 |
| PIELIKUMS | 231 |
| 2009/C 294E/51 | Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Regulas (EK) Nr. [...] noteikumu attiecināšana arī uz tiem trešo valstu valstspiederīgiem, uz kuriem minētie noteikumi neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ *Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Regulas (EK) Nr. [...] noteikumus attiecina arī uz tiem trešo valstu valstspiederīgiem, uz kuriem minētie noteikumi neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ (COM(2007)0439 — C6-0289/2007 — 2007/0152(CNS)) | 259 |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 10. jūlijs |
| 2009/C 294E/52 | Kopīgā konsulārā instrukcija: biometriskie identifikatori un vīzu pieteikumi ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Kopīgo konsulāro instrukciju diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām, nosakot biometrisko identifikatoru ieviešanu un paredzot arī noteikumus par vīzu pieteikumu pieņemšanu un apstrādi (COM(2006)0269 — C6-0166/2006 — 2006/0088(COD)) | 260 |
| P6_TC1-COD(2006)0088Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 10. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Kopīgo konsulāro instrukciju diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām, nosakot biometrisko identifikatoru ieviešanu un paredzot arī noteikumus par vīzu pieteikumu pieņemšanu un apstrādi | 260 |
| 2009/C 294E/53 | Eiropas Kopienas un Mauritānijas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums *Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par tāda protokola noslēgšanu, ar kuru laika posmam no 2008. gada 1. augusta līdz 2012. gada 31. jūlijam nosaka Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu (COM(2008)0243 — C6-0199/2008 — 2008/0093(CNS)) | 271 |
| 2009/C 294E/54 | Kopienas attālākajos reģionos reģistrētās zvejas flotes *Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido pagaidu īpašu darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas Savienības zvejas flotu pārstrukturēšanas veicināšanai (COM(2008)0454 — C6-0270/2008 — 2008/0144 (CNS)) | 273 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

Eiropas Parlaments2008.—2009. GADA SESIJA2008. gada 8.—10. jūlija sēdesPIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 256 E, 9.10.2008.

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijs

2009/C 294E/01

Eiropas Parlamenta prerogatīvu aizsardzība dalībvalstu tiesāsEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija rezolūcija par Eiropas Parlamenta prerogatīvu aizsardzību dalībvalstu tiesās (2007/2205(INI))

1

2009/C 294E/02

Gāzesvada, ko plānots būvēt Baltijas jūrā, lai savienotu Krieviju un Vāciju, ietekme uz vidiEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija rezolūcija par gāzesvada, ko plānots būvēt Baltijas jūrā, lai savienotu Krieviju un Vāciju, ietekme uz vidi (lūgumraksti 0614/2007 un 0952/2006) (2007/2118(INI))

3

2009/C 294E/03

Afganistānas stabilizācija — uzdevumi ES un starptautiskajai sabiedrībaiEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija rezolūcija par Afganistānas stabilizāciju — uzdevumi ES un starptautiskajai sabiedrībai (2007/2208(INI))

11

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijs

2009/C 294E/04

Gada darbības programmas Brazīlijai un Argentīnai 2008. gadamEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par projektiem Komisijas lēmumiem par gada rīcības programmu izveidi Brazīlijai 2008. gadam un Argentīnai 2008. gadam

19

2009/C 294E/05

ES prioritātes ANO Ģenerālās asamblejas 63. sesijaiEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija ieteikums Padomei par Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par ES prioritātēm ANO Ģenerālās asamblejas 63. sesijai (2008/2111(INI))

20

2009/C 294E/06

Dalībvalstu tiesnešu loma Eiropas juridiskajā sistēmāEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par dalībvalstu tiesnešu lomu Eiropas juridiskajā sistēmā (2007/2027(INI))

27

2009/C 294E/07

Airbus/Boeing strīds PTOEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par strīdiem Pasaules Tirdzniecības organizācijā starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotājam Valstīm attiecībā uz apstrīdamām subsīdijām uzņēmumiem Airbus un Boeing

33

2009/C 294E/08

Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskais plānsEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu (2008/2005(INI))

35

2009/C 294E/09

Valsts ieguldījumu fondiEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par valsts ieguldījumu fondiem

41

2009/C 294E/10

Ceļā uz jaunu pilsētu mobilitātes kultūruEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par jautājumu Ceļā uz jaunu pilsētu mobilitātes kultūru (2008/2041(INI))

42

2009/C 294E/11

ECB 2007. gada pārskatsEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par ECB 2007. gada pārskatu (2008/2107(INI))

49

Ceturtdiena, 2008. gada 10. jūlijs

2009/C 294E/12

Romu uzskaite ItālijāEiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par romu uzskaiti pēc etniskās piederības Itālijā

54

2009/C 294E/13

Situācija Ķīnā pēc zemestrīces un pirms Olimpiskajām spēlēmEiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par situāciju Ķīnā pēc zemestrīces un pirms Olimpiskajām spēlēm

58

2009/C 294E/14

Komisijas 2007. gada stratēģijas dokuments attiecībā uz ES paplašināšanosEiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par Komisijas 2007. gada stratēģijas dokumentu attiecībā uz ES paplašināšanos (2007/2271(INI))

60

2009/C 294E/15

Stāvoklis ZimbabvēEiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par stāvokli Zimbabvē

64

2009/C 294E/16

Kosmoss un drošībaEiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par Kosmosu un drošību (2008/2030(INI))

69

2009/C 294E/17

KašmiraEiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par Kašmiru

75

2009/C 294E/18

BangladešaEiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par Bangladešu

77

2009/C 294E/19

NāvessodsEiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par nāvessodu, jo īpaši Troy Davis lietu

80

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijs

2009/C 294E/20

Pieprasījums atcelt Witold Tomczak imunitātiEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija lēmums par pieprasījumu atcelt Witold Tomczak imunitāti (2008/2078(IMM))

81

2009/C 294E/21

Komisijas apstiprināšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta grozīšanu attiecībā uz Komisijas apstiprināšanu (2007/2128(REG))

82

2009/C 294E/22

Parlamenta Reglamenta grozīšana, ņemot vērā Parlamentārās reformas darba grupas priekšlikumus par darbu plenārsēdēsEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija lēmums par Parlamenta Reglamenta grozīšanu, ņemot vērā Parlamentārās reformas darba grupas priekšlikumus par darbu plenārsēdēs un patstāvīgajiem ziņojumiem (2007/2272(REG))

86

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijs

2009/C 294E/23

Politisko grupu izveidošana (Reglamenta 29. panta grozīšana)Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta 29. panta grozīšanu — Politisko grupu izveidošana (2006/2201(REG))

91

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijs

2009/C 294E/24

Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (COM(2008)0308 — C6-0200/2008 — 2008/0095(COD))

92

2009/C 294E/25

Atbalsta shēmu noteikumi saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku *Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (COM(2008)0247 — C6-0208/2008 — 2008/0088(CNS))

93

2009/C 294E/26

Drošības un veselības aizsardzības minimālās prasības, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā (otrā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā (otrā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (kodificēta versija) (COM(2008)0111 — C6-0127/2008 — 2006/0214(COD))

93

2009/C 294E/27

Savvaļas putnu aizsardzība (pielāgošanās regulatīvajai kontroles procedūrai) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Padomes Direktīvu 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (COM(2008)0105 — C6-0088/2008 — 2008/0038(COD))

94

2009/C 294E/28

Kopējā pievienotās vērtības nodokļa sistēma *Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza dažus noteikumus 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (COM(2007)0677 — C6-0433/2007 — 2007/0238(CNS))

95

2009/C 294E/29

ANO/EEK 1991. gada Espo konvencijas Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā Protokols par stratēģisko vides novērtējumu *Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā apstiprina ANO/EEK 1991. gada Espo konvencijas Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā Protokolu par stratēģisko vides novērtējumu (COM(2008)0132 — C6-0161/2008 — 2008/0052(CNS))

98

2009/C 294E/30

Lihtenšteinas pievienošanās Nolīgumam starp ES, EK un Šveici par Šveices asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā *Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Protokola noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (COM(2006)0752 — C6-0089/2008 — 2006/0251(CNS))

99

2009/C 294E/31

Lihtenšteinas pievienošanās Eiropas Kopienas un Šveices nolīgumam attiecībā uz tās valsts atbildības noteikšanu par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu *Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu (COM(2006)0754 — C6-0090/2008 — 2006/0252(CNS))

100

2009/C 294E/32

Protokols starp Eiropas Kopienu, Šveici un Lihtenšteinu pie Eiropas Kopienas un Šveices nolīguma attiecībā uz valsts atbildības noteikšanu par dalībvalstī, Šveicē vai Lihtenšteinā iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu *Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, Šveici un Lihtenšteinu pie Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī, Šveicē vai Lihtenšteinā iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu (COM(2006)0753 — C6-0091/2008 — 2006/0257(CNS))

101

2009/C 294E/33

Vīzu numerācija *Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1683/95, ar ko nosaka vienotu vīzu formu, attiecībā uz vīzu numerāciju (COM(2008)0188 — C6-0187/2008 — 2008/0074(CNS))

102

2009/C 294E/34

Eiropas Kopienas un Indijas Nolīguma par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jautājumos atjaunošana *Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par tāda nolīguma noslēgšanu, ar ko atjauno Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību (16681/2007 — COM(2007)0576 — C6-0073/2008 — 2007/0207(CNS))

103

2009/C 294E/35

Vienotu atļauju piešķiršanas procedūra attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (16673/2/2007 — C6-0138/2008 — 2006/0143(COD))

105

P6_TC2-COD(2006)0143Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem

106

2009/C 294E/36

Pārtikas piedevas ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pārtikas piedevām (16675/2/2007 — C6-0141/2008 — 2006/0145(COD))

106

P6_TC2-COD(2006)0145Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par pārtikas piedevām

106

2009/C 294E/37

Aromatizētāji un pārtikas produktu sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulās (EEK) Nr. 1576/89 un (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un Direktīvā 2000/13/EK (16677/3/2007 — C6-0139/2008 — 2006/0147(COD))

107

P6_TC2-COD(2006)0147Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008 un Direktīvā 2000/13/EK

107

2009/C 294E/38

Pārtikas fermenti ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (16676/1/2007 — C6-0140/2008 — 2006/0144(COD))

108

P6_TC2-COD(2006)0144Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97

108

2009/C 294E/39

Direktīvas 2003/87/EK grozīšana, lai iekļautu aviācijas darbības Kopienas sistēmā siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK tā, lai iekļautu aviācijas darbības Kopienas sistēmā siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai (5058/3/2008 — C6-0177/2008 — 2006/0304(COD))

109

P6_TC2-COD(2006)0304Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai aviācijas darbības iekļautu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā

109

2009/C 294E/40

2009. gada budžets — pirmās pārdomas par 2009. gada PBP un saskaņošanas pilnvarāmEiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija rezolūcija par 2009. gada budžetu — pirmās pārdomas par 2009. gada provizoriskā budžeta projektu un saskaņošanas pilnvarām, III iedaļa — Komisija (2008/2025(BUD))

110

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijs

2009/C 294E/41

Direktīvas 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos grozīšana ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos (Dzelzceļu drošības direktīva) (16133/3/2007 — C6-0129/2008 — 2006/0272(COD))

121

P6_TC2-COD(2006)0272Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos (Dzelzceļu drošības direktīva)

121

2009/C 294E/42

Regulas (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu grozīšana ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula) (16138/3/2007 — C6-0131/2008 — 2006/0274(COD))

122

P6_TC2-COD(2006)0274Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula)

122

2009/C 294E/43

Noteikumi gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (pārstrādāta versija) ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (pārstrādāts dokuments) (16160/4/2007 — C6-0176/2008 — 2006/0130(COD))

123

2009/C 294E/44

Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programma ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programmu (COM(2007)0433 — C6-0234/2007 — 2007/0156(COD))

124

P6_TC1-COD(2007)0156Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programmu

124

2009/C 294E/45

Baterijas un akumulatori un to atkritumi ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem attiecībā uz 6. panta 2. punktu par bateriju un akumulatoru laišanu tirgū (COM(2008)0211 — C6-0165/2008 — 2008/0081(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0081Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem par bateriju un akumulatoru laišanu tirgū

125

2009/C 294E/46

Dažu bīstamo vielu un to preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumi ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Padomes Direktīvas 76/769/EEK grozījumiem attiecībā uz dažu bīstamo vielu — 2-(2-metoksietoksi)etanola, 2-(2-butoksietoksi)etanola, metilēndifenildiizocianāta, cikloheksāna un amonija nitrāta — un to preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (COM(2007)0559 — C6-0327/2007 — 2007/0200(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0200Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK, ar ko Padomes Direktīvu 76/769/EEK groza attiecībā uz ierobežojumiem 2-(2-metoksietoksi)etanola, 2-(2-butoksietoksi)etanola, metilēndifenildiizocianāta, cikloheksāna un amonija nitrāta laišanai tirgū un lietošanai

126

2009/C 294E/47

Dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumi ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1775/2005 par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem (COM(2007)0532 — C6-0319/2007 — 2007/0199 (COD))

127

P6_TC1-COD(2007)0199Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1775/2005 par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem

127

2009/C 294E/48

Dabasgāzes iekšējais tirgus ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (COM(2007)0529 — C6-0317/2007 — 2007/0196(COD))

142

P6_TC1-COD(2007)0196Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu

142

2009/C 294E/49

Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšana ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (COM(2006)0016 — C6-0037/2006 — 2006/0006(COD))

181

P6_TC1-COD(2006)0006Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 574/72

181

I PIELIKUMSDivpusējo nolīgumu piemērošanas noteikumi, kas paliek spēkā, un jauni divpusējo nolīgumu piemērošanas noteikumi

225

II PIELIKUMSSpeciālie režīmi, kas piemērojami ierēdņiem

225

III PIELIKUMSDalībvalstis, kas kompensē pabalstu izmaksas, pamatojoties uz vienreizējiem maksājumiem

225

IV PIELIKUMSKompetentās iestādes, dzīvesvietas un uzturēšanās vietas iestādes, piekļūšanas punkti un kompetento iestāžu nozīmētās iestādes

225

2009/C 294E/50

Sociālās drošības sistēmu koordinēšana: XI pielikums ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un nosaka XI pielikuma saturu (COM(2006)0007 — C6-0029/2006 — 2006/0008(COD))

226

P6_TC1-COD(2006)0008Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un nosaka tās pielikumu saturu

226

PIELIKUMS

231

2009/C 294E/51

Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Regulas (EK) Nr. [...] noteikumu attiecināšana arī uz tiem trešo valstu valstspiederīgiem, uz kuriem minētie noteikumi neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ *Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Regulas (EK) Nr. [...] noteikumus attiecina arī uz tiem trešo valstu valstspiederīgiem, uz kuriem minētie noteikumi neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ (COM(2007)0439 — C6-0289/2007 — 2007/0152(CNS))

259

Ceturtdiena, 2008. gada 10. jūlijs

2009/C 294E/52

Kopīgā konsulārā instrukcija: biometriskie identifikatori un vīzu pieteikumi ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Kopīgo konsulāro instrukciju diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām, nosakot biometrisko identifikatoru ieviešanu un paredzot arī noteikumus par vīzu pieteikumu pieņemšanu un apstrādi (COM(2006)0269 — C6-0166/2006 — 2006/0088(COD))

260

P6_TC1-COD(2006)0088Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 10. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Kopīgo konsulāro instrukciju diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām, nosakot biometrisko identifikatoru ieviešanu un paredzot arī noteikumus par vīzu pieteikumu pieņemšanu un apstrādi

260

2009/C 294E/53

Eiropas Kopienas un Mauritānijas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums *Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par tāda protokola noslēgšanu, ar kuru laika posmam no 2008. gada 1. augusta līdz 2012. gada 31. jūlijam nosaka Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu (COM(2008)0243 — C6-0199/2008 — 2008/0093(CNS))

271

2009/C 294E/54

Kopienas attālākajos reģionos reģistrētās zvejas flotes *Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido pagaidu īpašu darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas Savienības zvejas flotu pārstrukturēšanas veicināšanai (COM(2008)0454 — C6-0270/2008 — 2008/0144 (CNS))

273

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

Eiropas Parlaments2008.—2009. GADA SESIJA2008. gada 8.—10. jūlija sēdesPIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 256 E, 9.10.2008.

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijs

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/1

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsEiropas Parlamenta prerogatīvu aizsardzība dalībvalstu tiesās

P6_TA(2008)0327

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija rezolūcija par Eiropas Parlamenta prerogatīvu aizsardzību dalībvalstu tiesās (2007/2205(INI))

2009/C 294 E/01

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A6-0222/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamentam nav juridiskas personas statusa; tā kā tādēļ ar tā īpašo raksturu saistītās problēmas bieži rada šķēršļus tā prerogatīvu aizsardzībai dalībvalstu tiesās; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamentam nav juridiskas personas statusa; tā kā tādēļ ar tā īpašo raksturu saistītās problēmas bieži rada šķēršļus tā prerogatīvu aizsardzībai dalībvalstu tiesās;

| B. | tā kā Parlaments ne tikai respektē Komisijas iniciatīvas tiesības, bet arī patur savas tiesības lūgt Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumus saskaņā ar EK līguma 192. pantu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments ne tikai respektē Komisijas iniciatīvas tiesības, bet arī patur savas tiesības lūgt Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumus saskaņā ar EK līguma 192. pantu;

| C. | tā kā šajā sakarā Eiropas Parlamenta rīcībā ir vairākas pārsūdzības iespējas, kas paredzētas Līgumā un garantē tā prerogatīvu aizsardzību attiecībā pret citām Kopienas iestādēm, piemēram, vēršanās tiesā par bezdarbību (EK līguma 232. pants) un Kopienu aktu anulēšanas procedūra (EK līguma 230. pants); |
| --- | --- |

C.

tā kā šajā sakarā Eiropas Parlamenta rīcībā ir vairākas pārsūdzības iespējas, kas paredzētas Līgumā un garantē tā prerogatīvu aizsardzību attiecībā pret citām Kopienas iestādēm, piemēram, vēršanās tiesā par bezdarbību (EK līguma 232. pants) un Kopienu aktu anulēšanas procedūra (EK līguma 230. pants);

| D. | tā kā saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru dalībvalsts ir atbildīga par no Līgumiem izrietošo saistību neizpildi gan gadījumos, kad šo saistību nepildīšanu izraisījusi valsts iestādes darbība vai bezdarbība, gan gadījumos, ja to izraisījusi tādas iestādes darbība vai bezdarbība, kura saskaņā ar likumu ir neatkarīga (1); |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru dalībvalsts ir atbildīga par no Līgumiem izrietošo saistību neizpildi gan gadījumos, kad šo saistību nepildīšanu izraisījusi valsts iestādes darbība vai bezdarbība, gan gadījumos, ja to izraisījusi tādas iestādes darbība vai bezdarbība, kura saskaņā ar likumu ir neatkarīga (1);

| E. | tā kā Eiropas Parlamentam tomēr nav tiešu instrumentu savu prorogatīvu aizsardzībai arī dalībvalstu tiesās, it īpaši gadījumos, kad dalībvalsts tiesas spriedums ir pretējs šīm prerogatīvām, un Parlaments nevar nedz piedalīties dalībvalsts tiesas procesā, nedz tieši vērsties Eiropas Kopienu Tiesā, lai aizstāvētu savus lēmumus; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Parlamentam tomēr nav tiešu instrumentu savu prorogatīvu aizsardzībai arī dalībvalstu tiesās, it īpaši gadījumos, kad dalībvalsts tiesas spriedums ir pretējs šīm prerogatīvām, un Parlaments nevar nedz piedalīties dalībvalsts tiesas procesā, nedz tieši vērsties Eiropas Kopienu Tiesā, lai aizstāvētu savus lēmumus;

| F. | tā kā Eiropas Parlaments nevar arī kā pēdējo iespēju uzsākt pārkāpuma procedūru (saskaņā ar EK līguma 226. pantu) pret dalībvalsti, jo šādas tiesības ir vienīgi Komisijai; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Parlaments nevar arī kā pēdējo iespēju uzsākt pārkāpuma procedūru (saskaņā ar EK līguma 226. pantu) pret dalībvalsti, jo šādas tiesības ir vienīgi Komisijai;

| G. | tā kā piemērotu instrumentu trūkums savu lēmumu aizsardzībai var ierobežot Eiropas Parlamenta kā politiskas un likumdošanas struktūras efektivitāti, |
| --- | --- |

G.

tā kā piemērotu instrumentu trūkums savu lēmumu aizsardzībai var ierobežot Eiropas Parlamenta kā politiskas un likumdošanas struktūras efektivitāti,

| H. | tā kā lojālas sadarbības starp Eiropas Savienības iestādēm un labas pārvaldības principi prasa, lai Kopienas iestādes savā darbībā ievēro pārskatāmības un saprotamības noteikumus, lai būtu skaidri noteiktas rīcības vai nerīkošanās iemesli; |
| --- | --- |

H.

tā kā lojālas sadarbības starp Eiropas Savienības iestādēm un labas pārvaldības principi prasa, lai Kopienas iestādes savā darbībā ievēro pārskatāmības un saprotamības noteikumus, lai būtu skaidri noteiktas rīcības vai nerīkošanās iemesli;

| I. | tā kā, lai novērstu iepriekšminētās problēmas, būtu jāpastiprina pasākumi, kas ļauj aizstāvēt Parlamenta prerogatīvas, turklāt nevis mainot EK līgumu, bet gan ņemot vērā dalībvalstu parlamentu pieredzi, meklējot pārsūdzības iespējas, kas būtu piemērotas Eiropas Parlamenta īpašajām vajadzībām; |
| --- | --- |

I.

tā kā, lai novērstu iepriekšminētās problēmas, būtu jāpastiprina pasākumi, kas ļauj aizstāvēt Parlamenta prerogatīvas, turklāt nevis mainot EK līgumu, bet gan ņemot vērā dalībvalstu parlamentu pieredzi, meklējot pārsūdzības iespējas, kas būtu piemērotas Eiropas Parlamenta īpašajām vajadzībām;

| J. | tā kā pētījuma, kas šajā nolūkā veikts daudzās dalībvalstīs, rezultāti skaidri parāda, ka lielākā daļa valstu tiesību sistēmu sniedz valsts parlamentam pārsūdzības tiesības, kas paredzētas, lai aizsargātu ne vien visas Asamblejas, bet arī katra tās locekļa aizsardzību; |
| --- | --- |

J.

tā kā pētījuma, kas šajā nolūkā veikts daudzās dalībvalstīs, rezultāti skaidri parāda, ka lielākā daļa valstu tiesību sistēmu sniedz valsts parlamentam pārsūdzības tiesības, kas paredzētas, lai aizsargātu ne vien visas Asamblejas, bet arī katra tās locekļa aizsardzību;

| K. | tā kā dalībvalstīm ir jāievēro “atklātas un lojālas sadarbības” princips, kas ierakstīts Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 10. pantā, un tā kā atbilstoši Eiropas Kopienu Tiesas judikatūrai dalībvalstīm ir “jāparedz pārsūdzības un procedūru sistēma, kas nodrošinātu tiesību ievērošanu uz efektīvu tiesisko aizsardzību” (2); |
| --- | --- |

K.

tā kā dalībvalstīm ir jāievēro “atklātas un lojālas sadarbības” princips, kas ierakstīts Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 10. pantā, un tā kā atbilstoši Eiropas Kopienu Tiesas judikatūrai dalībvalstīm ir “jāparedz pārsūdzības un procedūru sistēma, kas nodrošinātu tiesību ievērošanu uz efektīvu tiesisko aizsardzību” (2);

| L. | tā kā Eiropas Parlamentam būtu jāpiešķir tādi paši vai vismaz analogi līdzekļi tā prerogatīvu aizsardzībai pret tiesu varu neatkarīgi no tā, vai to pārstāv Eiropas Kopienu Tiesa vai dalībvalstu tiesas, kā tie aizsardzības instrumenti, kas dalībvalstu tiesību sistēmās paredzēti to parlamentiem, |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas Parlamentam būtu jāpiešķir tādi paši vai vismaz analogi līdzekļi tā prerogatīvu aizsardzībai pret tiesu varu neatkarīgi no tā, vai to pārstāv Eiropas Kopienu Tiesa vai dalībvalstu tiesas, kā tie aizsardzības instrumenti, kas dalībvalstu tiesību sistēmās paredzēti to parlamentiem,

| 1. | aicina Komisiju ņemt vērā iespējamos Eiropas Parlamenta pieprasījumus uzsākt pienākumu neizpildes procedūru pret jebkuru dalībvalsti par kādas Parlamenta prerogatīvas pārkāpumu un lūdz kompetentos komisārus sniegt vispusīgu pārskatu par iemesliem, ja Komisija izlemj neveikt pieprasītos pasākumus; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju ņemt vērā iespējamos Eiropas Parlamenta pieprasījumus uzsākt pienākumu neizpildes procedūru pret jebkuru dalībvalsti par kādas Parlamenta prerogatīvas pārkāpumu un lūdz kompetentos komisārus sniegt vispusīgu pārskatu par iemesliem, ja Komisija izlemj neveikt pieprasītos pasākumus;

| 2. | iesaka mainīt Tiesas statūtus, lai garantētu Eiropas Parlamentam tiesības sniegt savus apsvērumus Tiesā visos gadījumos, kad tā prerogatīvas ir tieši vai netieši apšaubītas, lai lēmums par Eiropas Parlamenta, ja tas oficiāli nepiedalās procesā, iestāšanos lietā netiktu pieņemts vienīgi saskaņā ar Tiesas ieskatiem, kā tas šobrīd paredzēts tās Statūtu 24. panta otrajā daļā; |
| --- | --- |

2.

iesaka mainīt Tiesas statūtus, lai garantētu Eiropas Parlamentam tiesības sniegt savus apsvērumus Tiesā visos gadījumos, kad tā prerogatīvas ir tieši vai netieši apšaubītas, lai lēmums par Eiropas Parlamenta, ja tas oficiāli nepiedalās procesā, iestāšanos lietā netiktu pieņemts vienīgi saskaņā ar Tiesas ieskatiem, kā tas šobrīd paredzēts tās Statūtu 24. panta otrajā daļā;

| 3. | ierosina, lai tiktu padziļināti izpētīts jautājums par to, vai tiesisko mehānismu, kas paredzēts EK līguma 300. panta 6. punktā, var attiecināt uz visiem gadījumiem, kad tiek nopietni apdraudētas Eiropas Parlamenta prerogatīvas, lai tas varētu lūgt Eiropas Kopienu Tiesu spriest par konkrētā valsts tiesību akta atbilstību Kopienu primārajām tiesībām, nepārkāpjot Komisijas ekskluzīvās tiesības uzsākt vai neuzsākt pārkāpuma procedūru pret dalībvalsti, kas, iespējams, izdarījusi pārkāpumu; |
| --- | --- |

3.

ierosina, lai tiktu padziļināti izpētīts jautājums par to, vai tiesisko mehānismu, kas paredzēts EK līguma 300. panta 6. punktā, var attiecināt uz visiem gadījumiem, kad tiek nopietni apdraudētas Eiropas Parlamenta prerogatīvas, lai tas varētu lūgt Eiropas Kopienu Tiesu spriest par konkrētā valsts tiesību akta atbilstību Kopienu primārajām tiesībām, nepārkāpjot Komisijas ekskluzīvās tiesības uzsākt vai neuzsākt pārkāpuma procedūru pret dalībvalsti, kas, iespējams, izdarījusi pārkāpumu;

| 4. | aicina atbildīgo komiteju sagatavot grozījumus Parlamenta Reglamenta 121. pantam tā, lai tas attiektos arī uz tiesas procesiem jebkura tiesā un paredzētu vienkāršotu procedūru, ja Eiropas Kopienu tiesas tiesvedībā esošās lietas tiek izskatītas saskaņā ar paātrinātā procesa vai steidzamības procedūras noteikumiem; |
| --- | --- |

4.

aicina atbildīgo komiteju sagatavot grozījumus Parlamenta Reglamenta 121. pantam tā, lai tas attiektos arī uz tiesas procesiem jebkura tiesā un paredzētu vienkāršotu procedūru, ja Eiropas Kopienu tiesas tiesvedībā esošās lietas tiek izskatītas saskaņā ar paātrinātā procesa vai steidzamības procedūras noteikumiem;

| 5. | uzskata, ka jāveicina sadarbība starp Eiropas Parlamentu un valstu tiesām, no kurām vairāku sadarbība liecina par labiem rezultātiem dažās dalībvalstīs, attīstot procesuālo praksi, kura Parlamentam ļauj piedalīties tiesas procesos, kas uzsākti valstu tiesās un skar tā prerogatīvas; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka jāveicina sadarbība starp Eiropas Parlamentu un valstu tiesām, no kurām vairāku sadarbība liecina par labiem rezultātiem dažās dalībvalstīs, attīstot procesuālo praksi, kura Parlamentam ļauj piedalīties tiesas procesos, kas uzsākti valstu tiesās un skar tā prerogatīvas;

| 6. | aicina Komisiju ierosināt attiecīgus tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments pilnīgi un efektīvi var juridiski aizsargāt savas prerogatīvas; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju ierosināt attiecīgus tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments pilnīgi un efektīvi var juridiski aizsargāt savas prerogatīvas;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Lieta Nr. 8/70 Komisija/Itālija, ECR [1970], 961. lpp.

(2)  Lieta Nr. C-50/00 P Unión de Pequenos Agricultores/Padome, Recueil [2002], I-6677. lpp.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/3

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsGāzesvada, ko plānots būvēt Baltijas jūrā, lai savienotu Krieviju un Vāciju, ietekme uz vidi

P6_TA(2008)0336

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija rezolūcija par gāzesvada, ko plānots būvēt Baltijas jūrā, lai savienotu Krieviju un Vāciju, ietekme uz vidi (lūgumraksti 0614/2007 un 0952/2006) (2007/2118(INI))

2009/C 294 E/02

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā lūgumrakstu 0614/2007, ko iesniedza Radvile Morkunaite un kam pievienoti vairāk kā 20 000 paraksti, lūgumrakstu 0952/2006, ko iesniedza Krzysztof Mączkowski, un citus lūgumrakstus, kas tam pievienoti, par šajā rezolūcijā izskatīto jautājumu,

ņemot vērā Lisabonas līgumu, ko 2007. gada 13. decembrī parakstīja visas dalībvalstis,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par jūras vides aizsardzības un saglabāšanas tematisko stratēģiju (COM(2005)0504),

ņemot vērā Eiropas Kopienas Sesto Vides rīcības programmu (1),

ņemot vērā Padomes 1997. gada 3. marta Direktīvu 97/11/EK ar kuru izdarīti grozījumi Direktīvā 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (2) un Padomes Direktīvas 92/43/EEK (3) un 79/409/EEK (4), kas veido “Natura 2000” tiesību aktu paketi,

ņemot vērā 2006. gada 14. novembra rezolūciju par jūras vides aizsardzības un saglabāšanas tematisko stratēģiju (5),

ņemot vērā 2006. gada 16. novembra rezolūciju par Baltijas jūras stratēģiju attiecībā uz Ziemeļu dimensiju (6),

ņemot vērā Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzības konvenciju (Helsinku konvencija),

ņemot vērā Helsinku Komisijas (HELCOM) ieteikumus, un jo īpaši 1996. gada 12. marta ieteikumu 17/3 ar prasību uzsākt ietekmes uz vidi novērtējumu un apspriešanos ar valstīm, kuras ierosinātais projekts varētu negatīvi ietekmēt,

ņemot vērā 1991. gada 25. februāra konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (Espo konvencija),

ņemot vērā 1998. gada 25. jūnija konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju vērsties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija),

ņemot vērā ANO Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS),

ņemot vērā piesardzības principu, kuru Tiesas judikatūra ir iekļāvusi starp acquis communautaire galvenajiem principiem un kas veido vienu no ilgtspējīgas attīstības aspektiem saskaņā ar ES tiesībām un starptautiskajām tiesībām,

ņemot vērā labas pārvaldes principu, kas ir viens no ES tiesību galvenajiem principiem,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Baltijas Eiropas sadarbības grupas darbības,

ņemot vērā 2008. gada 29. janvāra atklātās uzklausīšanas rezultātā izvirzītos priekšlikumus,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra lēmumu Nr. 1364/2006/EK, kas nosaka pamatnostādnes Eiropas energoapgādes tīkliem (7), kurā atzīts, ka Nord Stream ir Eiropas nozīmes projekts,

ņemot vērā Baltijas jūras rīcības plānu, ko pieņēma Baltijas jūras reģiona valstu vides ministru sanāksmē Krakovā, 2007. gada 15. novembrī,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 10. pantu, kurā noteikts, ka dalībvalstu pienākums ir būt lojālām pret Kopienu,

ņemot vērā Reglamenta 192. panta 1. punktu,

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A6-0225/2008),

| A. | tā kā Baltijas jūra ir ūdens baseins, kas robežojas ar astoņām Eiropas Savienības dalībvalstīm un 80 % no tās krastiem ir Eiropas Savienības teritorija; tā kā OAO Gazprom pieder Nord Stream kapitāla lielākā daļa; |
| --- | --- |

A.

tā kā Baltijas jūra ir ūdens baseins, kas robežojas ar astoņām Eiropas Savienības dalībvalstīm un 80 % no tās krastiem ir Eiropas Savienības teritorija; tā kā OAO Gazprom pieder Nord Stream kapitāla lielākā daļa;

| B. | tā kā rūpes par Baltijas jūras vidi ir viens no Savienības Ziemeļu dimensijas galvenajiem uzdevumiem, kā tas atkārtoti ir uzsvērts Komisijas paziņojumos un Parlamenta rezolūcijās; |
| --- | --- |

B.

tā kā rūpes par Baltijas jūras vidi ir viens no Savienības Ziemeļu dimensijas galvenajiem uzdevumiem, kā tas atkārtoti ir uzsvērts Komisijas paziņojumos un Parlamenta rezolūcijās;

| C. | tā kā visu dalībvalstu, kas robežojas ar Baltijas jūru un Krievijas lauksaimniecības un rūpniecības nozares izraisa vislielāko piesārņojumu Baltijas jūrā un rada smagas problēmas tās ekoloģiskajam līdzsvaram; |
| --- | --- |

C.

tā kā visu dalībvalstu, kas robežojas ar Baltijas jūru un Krievijas lauksaimniecības un rūpniecības nozares izraisa vislielāko piesārņojumu Baltijas jūrā un rada smagas problēmas tās ekoloģiskajam līdzsvaram;

| D. | tā kā Savienība īpaši rūpējas par vides aizsardzību, tostarp jūras vides aizsardzību; |
| --- | --- |

D.

tā kā Savienība īpaši rūpējas par vides aizsardzību, tostarp jūras vides aizsardzību;

| E. | tā kā Tiesas tiesvedībā Komisija ir atkārtoti apstiprinājusi, ka vides aizsardzība ir viens no Kopienas galvenajiem mērķiem, un Tiesa ir atzinusi Kopienas kompetenci jūras vides aizsardzības un saglabāšanas jomā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Tiesas tiesvedībā Komisija ir atkārtoti apstiprinājusi, ka vides aizsardzība ir viens no Kopienas galvenajiem mērķiem, un Tiesa ir atzinusi Kopienas kompetenci jūras vides aizsardzības un saglabāšanas jomā;

| F. | tā kā pašreiz tiek plānots veidot daudzus infrastruktūras projektus Baltijas jūrā (Nord Stream, vēja enerģijas ražotnes, Scanled Baltic Pipe cauruļvads, gāzes cauruļvads starp Somiju un Igauniju, elektrības kabeļi starp Zviedriju un Lietuvu, sašķidrinātās dabas gāzes (SDG) termināļi Świnoujścje, utt.); |
| --- | --- |

F.

tā kā pašreiz tiek plānots veidot daudzus infrastruktūras projektus Baltijas jūrā (Nord Stream, vēja enerģijas ražotnes, Scanled Baltic Pipe cauruļvads, gāzes cauruļvads starp Somiju un Igauniju, elektrības kabeļi starp Zviedriju un Lietuvu, sašķidrinātās dabas gāzes (SDG) termināļi Świnoujścje, utt.);

| G. | tā kā Eiropai ir jāizšķiras, kā tā rīkosies saistībā nozīmīgo jautājumu par enerģijas piegādes drošību; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropai ir jāizšķiras, kā tā rīkosies saistībā nozīmīgo jautājumu par enerģijas piegādes drošību;

| H. | tā kā pieaugošais dabasgāzes ieguldījums enerģijas līdzsvarā Eiropā ir bijis (jo īpaši kopš 1990. gada) vienīgais lielais oglekļa dioksīda (CO2) emisiju samazinājuma avots; |
| --- | --- |

H.

tā kā pieaugošais dabasgāzes ieguldījums enerģijas līdzsvarā Eiropā ir bijis (jo īpaši kopš 1990. gada) vienīgais lielais oglekļa dioksīda (CO2) emisiju samazinājuma avots;

| I. | tā kā piesardzības princips, kas noteikts EK līguma 174. panta 2. punktā, prasa visām ieinteresētajām pusēm darīt visu nepieciešamo, lai novērtētu ietekmi uz vidi, ko var radīt jaunie lēmumi vai darbu uzsākšana, un pieņemt atbilstīgus piesardzības pasākumus, ja vide visticamāk tiktu apdraudēta; |
| --- | --- |

I.

tā kā piesardzības princips, kas noteikts EK līguma 174. panta 2. punktā, prasa visām ieinteresētajām pusēm darīt visu nepieciešamo, lai novērtētu ietekmi uz vidi, ko var radīt jaunie lēmumi vai darbu uzsākšana, un pieņemt atbilstīgus piesardzības pasākumus, ja vide visticamāk tiktu apdraudēta;

| J. | tā kā saskaņā ar principu, ka vides aizsardzības prasības jāintegrē konkrētu nozaru politikas jomās, ir pienācīgi jāņem vērā šādas prasības īstenojot visus Kopienas pasākumus un strādājot, lai sasniegtu visus Kopienas mērķus; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar principu, ka vides aizsardzības prasības jāintegrē konkrētu nozaru politikas jomās, ir pienācīgi jāņem vērā šādas prasības īstenojot visus Kopienas pasākumus un strādājot, lai sasniegtu visus Kopienas mērķus;

| K. | tā kā nākamā Līguma par Eiropas Savienības darbību, kā tas iekļauts ar Lisabonas līgumu — 194. panta A punktā ir skaidri noteikts, ka ES enerģētikas politika ir jāīsteno, dalībvalstīm savstarpēji solidarizējoties un ņemot vērā nepieciešamību saglabāt un uzlabot vidi; |
| --- | --- |

K.

tā kā nākamā Līguma par Eiropas Savienības darbību, kā tas iekļauts ar Lisabonas līgumu — 194. panta A punktā ir skaidri noteikts, ka ES enerģētikas politika ir jāīsteno, dalībvalstīm savstarpēji solidarizējoties un ņemot vērā nepieciešamību saglabāt un uzlabot vidi;

| L. | tā kā Starptautiskā Jūras organizācija ir apstiprinājusi Baltijas jūras īpašo neaizsargātību pret apdraudējumu videi, atzīstot to par “īpaši jutīgu teritoriju”; |
| --- | --- |

L.

tā kā Starptautiskā Jūras organizācija ir apstiprinājusi Baltijas jūras īpašo neaizsargātību pret apdraudējumu videi, atzīstot to par “īpaši jutīgu teritoriju”;

| M. | tā kā Baltijas jūra šodien ir viena no visvairāk piesārņotajām jūras teritorijām un jo īpaši tā kā bīstamu vielu koncentrācija gan tās ūdeņos, gan dzīvajos organismos joprojām ir nedabiski augsta; |
| --- | --- |

M.

tā kā Baltijas jūra šodien ir viena no visvairāk piesārņotajām jūras teritorijām un jo īpaši tā kā bīstamu vielu koncentrācija gan tās ūdeņos, gan dzīvajos organismos joprojām ir nedabiski augsta;

| N. | tā kā Baltijas jūra ir tipiska iekšzemes jūra, kā arī seklu ūdeņu teritorija, un tāpat kā Melnajai jūrai tās ūdeņu apmaiņas cikls ar pasaules okeānu ir visilgākais — aptuveni 30 gadu; |
| --- | --- |

N.

tā kā Baltijas jūra ir tipiska iekšzemes jūra, kā arī seklu ūdeņu teritorija, un tāpat kā Melnajai jūrai tās ūdeņu apmaiņas cikls ar pasaules okeānu ir visilgākais — aptuveni 30 gadu;

| O. | tā kā prognozētais gāzes cauruļvada darbības laiks ir 50 gadi un tā kā ar cauruļvada sistēmas ekspluatācijas pārtraukšanu saistītā darba apjoms būs līdzīgs plānotās uzstādīšanas darba apjomam; tā kā, izskatot projekta ietekmi uz vidi un ekonomiku, šis aspekts ir jāapsver attiecībā pret laiku, kas vajadzīgs, lai pilnībā atjaunotu floru un faunu tās dabīgajā stāvoklī; |
| --- | --- |

O.

tā kā prognozētais gāzes cauruļvada darbības laiks ir 50 gadi un tā kā ar cauruļvada sistēmas ekspluatācijas pārtraukšanu saistītā darba apjoms būs līdzīgs plānotās uzstādīšanas darba apjomam; tā kā, izskatot projekta ietekmi uz vidi un ekonomiku, šis aspekts ir jāapsver attiecībā pret laiku, kas vajadzīgs, lai pilnībā atjaunotu floru un faunu tās dabīgajā stāvoklī;

| P. | tā kā smago metālu, piesārņojošo vielu un citu kaitīgu vielu iedarbība apdraud veselību un ietekmē barības ķēdi, un šis apdraudējums, kā arī ietekme ir jāizmeklē; |
| --- | --- |

P.

tā kā smago metālu, piesārņojošo vielu un citu kaitīgu vielu iedarbība apdraud veselību un ietekmē barības ķēdi, un šis apdraudējums, kā arī ietekme ir jāizmeklē;

| Q. | tā kā vairāki faktori, tostarp ilgi ūdens aiztures periodi, ūdeņu noslāņošanās, plašais, industrializētais sateces baseins un lauksaimniecības īpašā intensifikācija Baltijas jūras reģionā padara Baltijas jūras vidi īpaši jutīgu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā vairāki faktori, tostarp ilgi ūdens aiztures periodi, ūdeņu noslāņošanās, plašais, industrializētais sateces baseins un lauksaimniecības īpašā intensifikācija Baltijas jūras reģionā padara Baltijas jūras vidi īpaši jutīgu;

| R. | tā kā darbu veikšana īpašajos Baltijas jūras apstākļos varētu radīt pēkšņu aļģu populācijas palielināšanos, kas var radīt īpašu risku Somijai, Zviedrijai, Vācijai un Baltijas valstīm; |
| --- | --- |

R.

tā kā darbu veikšana īpašajos Baltijas jūras apstākļos varētu radīt pēkšņu aļģu populācijas palielināšanos, kas var radīt īpašu risku Somijai, Zviedrijai, Vācijai un Baltijas valstīm;

| S. | tā kā nākamais nopietnais vidi apdraudošais riska faktors ir apmēram 80 000 tonnu lieli munīcijas krājumi, kas nogremdēti Baltijas jūras gultnē no Otrā pasaules kara laikiem, kuru sastāvā ir toksiskas vielas, piemēram, sinepju gāze, sēra iprīts, slāpekļa iprīts, luizīts, Clark I, Clark II un adamsīts, kas apdraud gan Baltijas jūras vidi, gan cilvēku dzīvību un veselību; |
| --- | --- |

S.

tā kā nākamais nopietnais vidi apdraudošais riska faktors ir apmēram 80 000 tonnu lieli munīcijas krājumi, kas nogremdēti Baltijas jūras gultnē no Otrā pasaules kara laikiem, kuru sastāvā ir toksiskas vielas, piemēram, sinepju gāze, sēra iprīts, slāpekļa iprīts, luizīts, Clark I, Clark II un adamsīts, kas apdraud gan Baltijas jūras vidi, gan cilvēku dzīvību un veselību;

| T. | tā kā vairākas valstis turpināja nogremdēt munīcijas konteinerus, sākot ar 1945. gadu līdz pat sešdesmito gadu beigām; |
| --- | --- |

T.

tā kā vairākas valstis turpināja nogremdēt munīcijas konteinerus, sākot ar 1945. gadu līdz pat sešdesmito gadu beigām;

| U. | tā kā munīcijas konteineri turklāt ir kritiskā stāvoklī — tie ir sarūsējuši par aptuveni 80 %, un tā kā to precīzu atrašanās vietu ne visos gadījumos ir iespējams noteikt; |
| --- | --- |

U.

tā kā munīcijas konteineri turklāt ir kritiskā stāvoklī — tie ir sarūsējuši par aptuveni 80 %, un tā kā to precīzu atrašanās vietu ne visos gadījumos ir iespējams noteikt;

| V. | tā kā tajā pašā laikā 2007. gada 15. novembrī Krakovā pieņemtais Baltijas jūras rīcības plāns paredz Baltijas jūras valstīm nodrošināt ķimikāliju un bīstamas vielas saturošu ierīču veco krājumu drošu uzglabāšanu; |
| --- | --- |

V.

tā kā tajā pašā laikā 2007. gada 15. novembrī Krakovā pieņemtais Baltijas jūras rīcības plāns paredz Baltijas jūras valstīm nodrošināt ķimikāliju un bīstamas vielas saturošu ierīču veco krājumu drošu uzglabāšanu;

| W. | ņemot vērā iespējamās sekas, ko gāzes vads radītu Baltijas jūras videi un apkārtējām valstīm; |
| --- | --- |

W.

ņemot vērā iespējamās sekas, ko gāzes vads radītu Baltijas jūras videi un apkārtējām valstīm;

| X. | ņemot vērā pieaugošo satiksmi attiecībā uz jūrnieku un naftas tankkuģu skaitu Baltijas jūrā un iespējamo ugunsgrēka risku, peldspējas zaudēšanas risku, kā arī kuģu grimšanu gāzes vada avāriju gadījumā tā būvniecības, uzstādīšanas un darbības laikā, kā arī iespējamo ietekmi uz cilvēkiem, ekonomiku un vidi; |
| --- | --- |

X.

ņemot vērā pieaugošo satiksmi attiecībā uz jūrnieku un naftas tankkuģu skaitu Baltijas jūrā un iespējamo ugunsgrēka risku, peldspējas zaudēšanas risku, kā arī kuģu grimšanu gāzes vada avāriju gadījumā tā būvniecības, uzstādīšanas un darbības laikā, kā arī iespējamo ietekmi uz cilvēkiem, ekonomiku un vidi;

| Y. | tā kā ar Nord Stream projektu plānots uzbūvēt 1 200 km garu un apmēram 2 km platu eju zem jūras līmeņa, kas tādējādi kļūs par lielāko zemūdens būvlaukumu pasaulē; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ar Nord Stream projektu plānots uzbūvēt 1 200 km garu un apmēram 2 km platu eju zem jūras līmeņa, kas tādējādi kļūs par lielāko zemūdens būvlaukumu pasaulē;

| Z. | tā kā šī projekta būvniecība, uzstādīšana un darbība varētu kaitīgi ietekmēt zveju, tūrismu un kuģošanu, varbūtēji negatīvi ietekmējot piekrastes reģionu ekonomiku; |
| --- | --- |

Z.

tā kā šī projekta būvniecība, uzstādīšana un darbība varētu kaitīgi ietekmēt zveju, tūrismu un kuģošanu, varbūtēji negatīvi ietekmējot piekrastes reģionu ekonomiku;

| AA. | tā kā UNCLOS konvencijas 123. pants, kas ir acquis communautaire neatņemama sastāvdaļa, nosaka, ka valstīm, kuru teritorijas daļēji ieskauj jūra, ir savstarpēji jāsadarbojas savu tiesību izmantošanā un pienākumu izpildē, kā arī jāsaskaņo savu tiesību un pienākumu īstenošana attiecībā uz jūras vides aizsardzību un saglabāšanu; |
| --- | --- |

AA.

tā kā UNCLOS konvencijas 123. pants, kas ir acquis communautaire neatņemama sastāvdaļa, nosaka, ka valstīm, kuru teritorijas daļēji ieskauj jūra, ir savstarpēji jāsadarbojas savu tiesību izmantošanā un pienākumu izpildē, kā arī jāsaskaņo savu tiesību un pienākumu īstenošana attiecībā uz jūras vides aizsardzību un saglabāšanu;

| AB. | tā kā Espo konvencijas 2. panta 1. punkts prasa pusēm kopā vai katrai atsevišķi veikt visus atbilstīgos un efektīvos pasākumus, lai nepieļautu, samazinātu un kontrolētu negatīvu pārrobežu ietekmi uz vidi, ko var radīt ierosinātās darbības; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Espo konvencijas 2. panta 1. punkts prasa pusēm kopā vai katrai atsevišķi veikt visus atbilstīgos un efektīvos pasākumus, lai nepieļautu, samazinātu un kontrolētu negatīvu pārrobežu ietekmi uz vidi, ko var radīt ierosinātās darbības;

| AC. | tā kā saskaņā ar Espo Konvencijas 5. panta a) punktu apspriedēs ar tām pusēm, kuras ir pakļautas pārrobežu projektu kaitīgajai ietekmei, var paredzēt ierosinātā projekta iespējamas alternatīvas, tostarp atteikšanos no tā; |
| --- | --- |

AC.

tā kā saskaņā ar Espo Konvencijas 5. panta a) punktu apspriedēs ar tām pusēm, kuras ir pakļautas pārrobežu projektu kaitīgajai ietekmei, var paredzēt ierosinātā projekta iespējamas alternatīvas, tostarp atteikšanos no tā;

| AD. | tā kā Helsinku Konvencijas 12. pants prasa līgumslēdzējām pusēm veikt visus pasākumus, lai nepieļautu jūras vides piesārņojumu Baltijas jūras teritorijā, ko rada jūras gultnes izpēte vai izmantošana, vai ar to saistītas darbības; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Helsinku Konvencijas 12. pants prasa līgumslēdzējām pusēm veikt visus pasākumus, lai nepieļautu jūras vides piesārņojumu Baltijas jūras teritorijā, ko rada jūras gultnes izpēte vai izmantošana, vai ar to saistītas darbības;

| AE. | tā kā ierosinātais Ziemeļeiropas gāzes vada maršruts šķērsos teritorijas, kas iekļautas “Natura 2000” programmā un kuras Direktīva 92/43/EEK klasificē kā īpaši aizsargājamas teritorijas; |
| --- | --- |

AE.

tā kā ierosinātais Ziemeļeiropas gāzes vada maršruts šķērsos teritorijas, kas iekļautas “Natura 2000” programmā un kuras Direktīva 92/43/EEK klasificē kā īpaši aizsargājamas teritorijas;

| AF. | tā kā Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 2. punkts prasa dalībvalstīm veikt atbilstīgus pasākumus, lai nepieļautu dabisko dzīvotņu un sugu dzīvotņu iznīcināšanu īpaši aizsargājamajās teritorijās; |
| --- | --- |

AF.

tā kā Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 2. punkts prasa dalībvalstīm veikt atbilstīgus pasākumus, lai nepieļautu dabisko dzīvotņu un sugu dzīvotņu iznīcināšanu īpaši aizsargājamajās teritorijās;

| AG. | tā kā Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 3. punkts prasa dalībvalstīm visos plānos vai projektos, kas nav tieši saistīti ar konkrēto teritoriju vai nav vajadzīgi tās apsaimniekošanai, bet kas varētu būtiski ietekmēt minēto teritoriju, attiecīgi izvērtēt ietekmi uz šo teritoriju, ievērojot tās aizsardzības mērķus; |
| --- | --- |

AG.

tā kā Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 3. punkts prasa dalībvalstīm visos plānos vai projektos, kas nav tieši saistīti ar konkrēto teritoriju vai nav vajadzīgi tās apsaimniekošanai, bet kas varētu būtiski ietekmēt minēto teritoriju, attiecīgi izvērtēt ietekmi uz šo teritoriju, ievērojot tās aizsardzības mērķus;

| AH. | tā kā saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 3. punktu, ņemot vērā iepriekšminētā novērtējuma atzinumus, kompetentā valsts iestāde piekrīt plāna vai projekta īstenošanai tikai tad, ja tā ir pārliecinājusies, ka netiks izjaukta attiecīgās teritorijas viengabalainība, un vajadzības gadījumā noskaidrojusi plašas sabiedrības viedokli; |
| --- | --- |

AH.

tā kā saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 3. punktu, ņemot vērā iepriekšminētā novērtējuma atzinumus, kompetentā valsts iestāde piekrīt plāna vai projekta īstenošanai tikai tad, ja tā ir pārliecinājusies, ka netiks izjaukta attiecīgās teritorijas viengabalainība, un vajadzības gadījumā noskaidrojusi plašas sabiedrības viedokli;

| AI. | tā kā ierosinātā gāzes vada līnija būs visgarākā, kā arī visseklākā dubultā zemūdens gāzes vada līnija pasaulē, kas to padara īpaši neaizsargātu pret iespējamiem bojājumiem; |
| --- | --- |

AI.

tā kā ierosinātā gāzes vada līnija būs visgarākā, kā arī visseklākā dubultā zemūdens gāzes vada līnija pasaulē, kas to padara īpaši neaizsargātu pret iespējamiem bojājumiem;

| AJ. | tā kā Lēmums 1364/2006/EK iekļāva Ziemeļeiropas gāzes vada projektu starp Eiropas interešu galvenajiem projektiem; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā Lēmums 1364/2006/EK iekļāva Ziemeļeiropas gāzes vada projektu starp Eiropas interešu galvenajiem projektiem;

| AK. | tā kā jebkura plaša mēroga inženiertehniskajai struktūrai, ko uzstāda jūras ūdeņos, saistīto risku dēļ ir nepieciešama īpaši rūpīga un visaptveroša analīze, kā arī vides ietekmes novērtējums, kā tas paredzēts Espo konvencijā, HELCOM konvencijā un visos citos attiecīgajos Eiropas un valstu tiesību aktos; |
| --- | --- |

AK.

tā kā jebkura plaša mēroga inženiertehniskajai struktūrai, ko uzstāda jūras ūdeņos, saistīto risku dēļ ir nepieciešama īpaši rūpīga un visaptveroša analīze, kā arī vides ietekmes novērtējums, kā tas paredzēts Espo konvencijā, HELCOM konvencijā un visos citos attiecīgajos Eiropas un valstu tiesību aktos;

| AL. | tā kā saskaņā ar Espo konvenciju jebkuram šāda veida projektam ir iepriekš jāveic tā alternatīvu analīze, jo īpaši attiecībā uz īstenošanas izdevumiem un vides drošību, šajā gadījumā gāzes vada sauszemes maršruta analīze; |
| --- | --- |

AL.

tā kā saskaņā ar Espo konvenciju jebkuram šāda veida projektam ir iepriekš jāveic tā alternatīvu analīze, jo īpaši attiecībā uz īstenošanas izdevumiem un vides drošību, šajā gadījumā gāzes vada sauszemes maršruta analīze;

| AM. | tā kā plānotā cauruļvada daļas jau ir nogādātas uz Somijas pilsētu Kotku apstrādei; |
| --- | --- |

AM.

tā kā plānotā cauruļvada daļas jau ir nogādātas uz Somijas pilsētu Kotku apstrādei;

| AN. | tā kā Orhūsas konvencijas 1. pants pieprasa katrai pusei garantēt tiesības pieejai informācijai, sabiedrības dalībai lēmumu pieņemšanā, kā arī tiesības vērsties tiesu iestādēs par vides jautājumiem; |
| --- | --- |

AN.

tā kā Orhūsas konvencijas 1. pants pieprasa katrai pusei garantēt tiesības pieejai informācijai, sabiedrības dalībai lēmumu pieņemšanā, kā arī tiesības vērsties tiesu iestādēs par vides jautājumiem;

| AO. | tā kā tiesiskajās prasībās attiecībā uz precīza ietekmes uz vidi novērtējuma izstrādi jāņem vērā visi iepriekš minētie apdraudējumi; |
| --- | --- |

AO.

tā kā tiesiskajās prasībās attiecībā uz precīza ietekmes uz vidi novērtējuma izstrādi jāņem vērā visi iepriekš minētie apdraudējumi;

| AP. | tā kā jāņem vērā arī nepieciešamību analizēt terorisma draudus un efektīvas pretdarbības iespējas, |
| --- | --- |

AP.

tā kā jāņem vērā arī nepieciešamību analizēt terorisma draudus un efektīvas pretdarbības iespējas,

| 1. | pauž viedokli, ka Nord Stream ir infrastruktūras projekts ar plašu politisku un stratēģisku dimensiju gan ES, gan Krievijā; izprot ES dalībvalstu paustās bažas saistībā ar cauruļvada būvniecību un uzturēšanu; uzsver, ka mazu piekrastes valstu spēja darboties kā drošības sniedzējām Baltijas jūras reģionā nevar tikt aplūkota atsevišķi no ES spējas rīkoties kā vienotam veselumam un paust vienotu viedokli enerģētikas jautājumos un atkārtoti norāda uz Parlamenta 2007. gada 26. septembra rezolūciju par kopēju Eiropas ārpolitiku enerģētikas jomā (8); uzsver, ka Lēmumā 1364/2006/EK (kurā iestrādātas TEN-E pamatnostādnes) ir atzīts, ka Nord Stream projekts ir Eiropas interesēs, jo tas palīdzēs apmierināt turpmāko Eiropas pieprasījumu pēc enerģijas; uzsver, ka šis projekts līdztekus citiem cauruļvadiem, piemēram, Yamal II un Amber, ir jāplāno saskaņā ar kopējo Eiropas ārpolitiku enerģētikas jomā, pilnībā ņemot vērā to ietekmi uz vidi, kā arī uz ES dalībvalstu drošību; |
| --- | --- |

1.

pauž viedokli, ka Nord Stream ir infrastruktūras projekts ar plašu politisku un stratēģisku dimensiju gan ES, gan Krievijā; izprot ES dalībvalstu paustās bažas saistībā ar cauruļvada būvniecību un uzturēšanu; uzsver, ka mazu piekrastes valstu spēja darboties kā drošības sniedzējām Baltijas jūras reģionā nevar tikt aplūkota atsevišķi no ES spējas rīkoties kā vienotam veselumam un paust vienotu viedokli enerģētikas jautājumos un atkārtoti norāda uz Parlamenta 2007. gada 26. septembra rezolūciju par kopēju Eiropas ārpolitiku enerģētikas jomā (8); uzsver, ka Lēmumā 1364/2006/EK (kurā iestrādātas TEN-E pamatnostādnes) ir atzīts, ka Nord Stream projekts ir Eiropas interesēs, jo tas palīdzēs apmierināt turpmāko Eiropas pieprasījumu pēc enerģijas; uzsver, ka šis projekts līdztekus citiem cauruļvadiem, piemēram, Yamal II un Amber, ir jāplāno saskaņā ar kopējo Eiropas ārpolitiku enerģētikas jomā, pilnībā ņemot vērā to ietekmi uz vidi, kā arī uz ES dalībvalstu drošību;

| 2. | atkārtoti pauž viedokli par to, ka, ņemot vērā ES aizvien pieaugošo atkarību no ierobežota skaita enerģijas avotiem, piegādātājiem un transporta ceļiem, ir būtiski atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir to dažādošana gan ģeogrāfiskā, gan piemērotu alternatīvu izstrādes ziņā; īpaši pievērš uzmanību nepieciešamībai atbalstīt degvielas pārvietošanai izmantotu ostu infrastruktūras attīstību; atgādina, ka Nord Stream ir tikai viens no daudziem dabasgāzes infrastruktūras projektiem, kā piemēram citiem cauruļvadiem un sašķidrinātās dabasgāzes iekārtām, kas būs nozīmīgi, lai nodrošinātu Kopienas pieprasījumu pēc dabasgāzes, kas, saskaņā ar daudziem pētījumiem, tuvākajos gados būtiski pieaugs, un ar šo projektu palīdzību būs iespējams aizstāt videi kaitīgākus fosilā kurināmā veidus; uzskata, ka nepieciešams novērtēt dabasgāzes jaunās infrastruktūras ietekmi uz vidi ilgtermiņā, ņemot vērā cik nozīmīgi ir garantēt stabilas dabasgāzes piegādes; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti pauž viedokli par to, ka, ņemot vērā ES aizvien pieaugošo atkarību no ierobežota skaita enerģijas avotiem, piegādātājiem un transporta ceļiem, ir būtiski atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir to dažādošana gan ģeogrāfiskā, gan piemērotu alternatīvu izstrādes ziņā; īpaši pievērš uzmanību nepieciešamībai atbalstīt degvielas pārvietošanai izmantotu ostu infrastruktūras attīstību; atgādina, ka Nord Stream ir tikai viens no daudziem dabasgāzes infrastruktūras projektiem, kā piemēram citiem cauruļvadiem un sašķidrinātās dabasgāzes iekārtām, kas būs nozīmīgi, lai nodrošinātu Kopienas pieprasījumu pēc dabasgāzes, kas, saskaņā ar daudziem pētījumiem, tuvākajos gados būtiski pieaugs, un ar šo projektu palīdzību būs iespējams aizstāt videi kaitīgākus fosilā kurināmā veidus; uzskata, ka nepieciešams novērtēt dabasgāzes jaunās infrastruktūras ietekmi uz vidi ilgtermiņā, ņemot vērā cik nozīmīgi ir garantēt stabilas dabasgāzes piegādes;

| 3. | atbalsta Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. novembra rezolūcijā pausto priekšlikumu par to, ka ES turpmākajai jūras vides stratēģijai jāparedz pārnacionālas obligātas prasības, kuras varētu paredzēt kopīgas saistības trešās valstīs; |
| --- | --- |

3.

atbalsta Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. novembra rezolūcijā pausto priekšlikumu par to, ka ES turpmākajai jūras vides stratēģijai jāparedz pārnacionālas obligātas prasības, kuras varētu paredzēt kopīgas saistības trešās valstīs;

| 4. | uzsver, ka enerģijas drošība ir jāuzskata par svarīgu Eiropas Savienības vispārējās drošības komponentu, saskaņā ar kuru enerģijas drošības definīcija nevar būt attiecināma vienīgi uz ES iekšējās produkcijas trūkumu, bet tai jāņem vērā arī atkarības no importa ģeopolitiskie aspekti un ar tiem saistīta politiski motivēta apgādes pārtraukšanas iespēja; uzskata, ka Trešā enerģētikas pakete samazinās katras dalībvalsts enerģijas atkarību, jo nevienu valsti nevar atslēgt no trešās valsts piegādātāja pilnīgi liberalizētā un integrētā enerģijas tirgū; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka enerģijas drošība ir jāuzskata par svarīgu Eiropas Savienības vispārējās drošības komponentu, saskaņā ar kuru enerģijas drošības definīcija nevar būt attiecināma vienīgi uz ES iekšējās produkcijas trūkumu, bet tai jāņem vērā arī atkarības no importa ģeopolitiskie aspekti un ar tiem saistīta politiski motivēta apgādes pārtraukšanas iespēja; uzskata, ka Trešā enerģētikas pakete samazinās katras dalībvalsts enerģijas atkarību, jo nevienu valsti nevar atslēgt no trešās valsts piegādātāja pilnīgi liberalizētā un integrētā enerģijas tirgū;

| 5. | uzskata, ka enerģijas piegādes nodrošināšanas problēma, vienlaikus ievērojot apņemšanos nodrošināt vides aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību, obligāti paredz, ka ir jāīsteno saskaņota un koordinēta Eiropas politika par dabasgāzes piegādi, kuras pamatā ir alternatīvu risinājumu vides aspektu rūpīgs novērtējums Eiropas līmenī un savstarpēja solidaritāte starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka enerģijas piegādes nodrošināšanas problēma, vienlaikus ievērojot apņemšanos nodrošināt vides aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību, obligāti paredz, ka ir jāīsteno saskaņota un koordinēta Eiropas politika par dabasgāzes piegādi, kuras pamatā ir alternatīvu risinājumu vides aspektu rūpīgs novērtējums Eiropas līmenī un savstarpēja solidaritāte starp dalībvalstīm;

| 6. | pauž nožēlu par ES, jo īpaši Komisijas, niecīgo nozīmi šajā projektā; norāda, ka lielāka ES iesaiste mazinātu daudzu dalībvalstu nedrošību saistībā ar Nord Stream projektu; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu par ES, jo īpaši Komisijas, niecīgo nozīmi šajā projektā; norāda, ka lielāka ES iesaiste mazinātu daudzu dalībvalstu nedrošību saistībā ar Nord Stream projektu;

| 7. | atzīmē noteiktu dalībvalstu pausto noliegumu pret cauruļvada projektu, kas plānots Baltijas jūras teritorijā, kas ir kopīga vērtība Baltijas jūras piekrastes valstīm, un tas nav jautājums par divpusējām valstu attiecībām; tādēļ uzskata, ka projekts ir jāīsteno sadarbībā ar katru Baltijas jūras reģiona valsti saskaņā ar Espo Konvenciju, Helsinku Konvenciju un citiem attiecīgiem juridiskiem instrumentiem; uzsver, cik svarīgi ir, lai Krievija pabeigtu Espo konvencijas ratificēšanas procesu; |
| --- | --- |

7.

atzīmē noteiktu dalībvalstu pausto noliegumu pret cauruļvada projektu, kas plānots Baltijas jūras teritorijā, kas ir kopīga vērtība Baltijas jūras piekrastes valstīm, un tas nav jautājums par divpusējām valstu attiecībām; tādēļ uzskata, ka projekts ir jāīsteno sadarbībā ar katru Baltijas jūras reģiona valsti saskaņā ar Espo Konvenciju, Helsinku Konvenciju un citiem attiecīgiem juridiskiem instrumentiem; uzsver, cik svarīgi ir, lai Krievija pabeigtu Espo konvencijas ratificēšanas procesu;

| 8. | šajā sakarā pauž iebildumus pret ieguldījumu veikšanu projektā ierosinātajā apjomā, kamēr nav saņemts pirmais pozitīvais ietekmes uz vidi novērtējums; |
| --- | --- |

8.

šajā sakarā pauž iebildumus pret ieguldījumu veikšanu projektā ierosinātajā apjomā, kamēr nav saņemts pirmais pozitīvais ietekmes uz vidi novērtējums;

| 9. | pauž pārliecību, ka enerģētikas projektiem, kuros iesaistītas ES dalībvalstis un trešās valstis, ir jābūt kopēju Eiropas interešu centrā un visas Eiropas Savienības un tās iedzīvotāju uzmanības lokā; |
| --- | --- |

9.

pauž pārliecību, ka enerģētikas projektiem, kuros iesaistītas ES dalībvalstis un trešās valstis, ir jābūt kopēju Eiropas interešu centrā un visas Eiropas Savienības un tās iedzīvotāju uzmanības lokā;

| 10. | atzīst, ka Nord Stream patlaban veic ietekmes uz vidi novērtējumu, kas tiks iesniegts apstiprināšanai “izcelsmes pusēm”, kā tās nosaka Espo konvencija (Krievijai, Somijai, Zviedrijai, Dānijai un Vācijai); mudina šo uzņēmumu, pētniecības rezultātus un visus pētniecības datus par ekoloģisko stāvokli projekta teritorijā, kas iegūti vides izpētes laikā, darīt pieejamus ne tikai iepriekš minētajām valstīm, bet arī HELCOM un visām piekrastes valstīm; |
| --- | --- |

10.

atzīst, ka Nord Stream patlaban veic ietekmes uz vidi novērtējumu, kas tiks iesniegts apstiprināšanai “izcelsmes pusēm”, kā tās nosaka Espo konvencija (Krievijai, Somijai, Zviedrijai, Dānijai un Vācijai); mudina šo uzņēmumu, pētniecības rezultātus un visus pētniecības datus par ekoloģisko stāvokli projekta teritorijā, kas iegūti vides izpētes laikā, darīt pieejamus ne tikai iepriekš minētajām valstīm, bet arī HELCOM un visām piekrastes valstīm;

| 11. | uzsver — lai panāktu ilgtspējīgu ilgtermiņa risinājumu ir jānodrošina pilnīga pārredzamība visām pusēm gan būvniecības, gan darbības posmos, un ka uzticēšanās šim vērienīgajam projektam pieaugs, ja Baltijas jūras piekrastes valstis varēs uzraudzīt notiekošo; |
| --- | --- |

11.

uzsver — lai panāktu ilgtspējīgu ilgtermiņa risinājumu ir jānodrošina pilnīga pārredzamība visām pusēm gan būvniecības, gan darbības posmos, un ka uzticēšanās šim vērienīgajam projektam pieaugs, ja Baltijas jūras piekrastes valstis varēs uzraudzīt notiekošo;

| 12. | tādēļ aicina Komisiju un Padomi pilnībā uzņemties saistības analizēt Ziemeļeiropas gāzes vada būvniecības ietekmi uz vidi, jo īpaši situācijās, kas saistītas ar jautājumiem, kuros nepieciešams Komisijas atzinums, kā noteikts Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

12.

tādēļ aicina Komisiju un Padomi pilnībā uzņemties saistības analizēt Ziemeļeiropas gāzes vada būvniecības ietekmi uz vidi, jo īpaši situācijās, kas saistītas ar jautājumiem, kuros nepieciešams Komisijas atzinums, kā noteikts Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 4. punktā;

| 13. | uzsver, ka attiecībā uz ieguldījumiem ir pilnībā jāievēro savstarpības princips, ja ES un Krievijas savstarpējo atkarību paredzēts attīstīt par partnerību; atzīmē, ka trešās valstis gūst lielu labumu no Eiropas atvērtā tirgus, tomēr arī atzīmē, ka Eiropas investoriem Krievijā nav noteiktas līdzīgas priekšrocības; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka attiecībā uz ieguldījumiem ir pilnībā jāievēro savstarpības princips, ja ES un Krievijas savstarpējo atkarību paredzēts attīstīt par partnerību; atzīmē, ka trešās valstis gūst lielu labumu no Eiropas atvērtā tirgus, tomēr arī atzīmē, ka Eiropas investoriem Krievijā nav noteiktas līdzīgas priekšrocības;

| 14. | pauž nožēlu par Komisijas nespēju apstiprināt iepriekš minēto Parlamenta 2006. gada 16. novembra rezolūcijas priekšlikumu par Komisijas ierosināto projektu objektīvu vides ietekmes novērtējuma izstrādi, tajā pašā laikā atkārtoti aicina izstrādāt šādu novērtējumu neatkarīgai iestādei, kas jāieceļ, apsverot visu piekrastes valstu viedokļus; |
| --- | --- |

14.

pauž nožēlu par Komisijas nespēju apstiprināt iepriekš minēto Parlamenta 2006. gada 16. novembra rezolūcijas priekšlikumu par Komisijas ierosināto projektu objektīvu vides ietekmes novērtējuma izstrādi, tajā pašā laikā atkārtoti aicina izstrādāt šādu novērtējumu neatkarīgai iestādei, kas jāieceļ, apsverot visu piekrastes valstu viedokļus;

| 15. | aicina Padomi un Komisiju veikt visaptverošu novērtējumu par to, vai projekta īstenošana atbilst Kopienas un starptautiskajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

15.

aicina Padomi un Komisiju veikt visaptverošu novērtējumu par to, vai projekta īstenošana atbilst Kopienas un starptautiskajiem tiesību aktiem;

| 16. | pauž bažas par Nord Stream apstiprināto projekta grafiku, kura īstenošana neļaus ieinteresētajām valstīm, nevalstiskajām organizācijām un HELCOM ekspertiem veikt IVN rezultātu rūpīgu analīzi; norāda, ka ietekmes uz vidi rezultātu rūpīgai analīzei nepieciešams atbilstošs grafiks; |
| --- | --- |

16.

pauž bažas par Nord Stream apstiprināto projekta grafiku, kura īstenošana neļaus ieinteresētajām valstīm, nevalstiskajām organizācijām un HELCOM ekspertiem veikt IVN rezultātu rūpīgu analīzi; norāda, ka ietekmes uz vidi rezultātu rūpīgai analīzei nepieciešams atbilstošs grafiks;

| 17. | norāda, ka darba īstenošanas laikā līdz pat 2 400 km2 lielā teritorijā Baltijas jūrā, kur būs nepieciešams liels skaits kuģu un cita aprīkojuma, var būt nopietns drauds bioloģiskajai daudzveidībai un vairākām dzīvotnēm, kā arī kuģošanas drošībai un efektīvai darbībai šajā reģionā; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka darba īstenošanas laikā līdz pat 2 400 km2 lielā teritorijā Baltijas jūrā, kur būs nepieciešams liels skaits kuģu un cita aprīkojuma, var būt nopietns drauds bioloģiskajai daudzveidībai un vairākām dzīvotnēm, kā arī kuģošanas drošībai un efektīvai darbībai šajā reģionā;

| 18. | sagaida, ka ietekmes uz vidi novērtējumā būs novērtēts arī tas, kādu iespējamu ietekmi cauruļvada būvniecība atstās uz jūras gultni; |
| --- | --- |

18.

sagaida, ka ietekmes uz vidi novērtējumā būs novērtēts arī tas, kādu iespējamu ietekmi cauruļvada būvniecība atstās uz jūras gultni;

| 19. | aicina, uzņēmumu, kas izstrādās ziņojuma projektu par ietekmes uz vidi novērtējumu, iekļaut tajā visaptverošu darba uzdevumu uzskaitījumu, sniedzot precīzu aprakstu par pašreizējiem vides apstākļiem teritorijā un datus par teritorijas ģeomorfoloģiju trīs dimensiju formātā; |
| --- | --- |

19.

aicina, uzņēmumu, kas izstrādās ziņojuma projektu par ietekmes uz vidi novērtējumu, iekļaut tajā visaptverošu darba uzdevumu uzskaitījumu, sniedzot precīzu aprakstu par pašreizējiem vides apstākļiem teritorijā un datus par teritorijas ģeomorfoloģiju trīs dimensiju formātā;

| 20. | pauž nopietnas bažas par informāciju, ka pirms gāzes vada nodošanas ekspluatācijā investors ir paredzējis izmantot ļoti indīgu savienojumu, kas pazīstams ar nosaukumu glutārskābes aldehīds; aicina ieguldītāju atturēties no šīs vielas izmantošanas; |
| --- | --- |

20.

pauž nopietnas bažas par informāciju, ka pirms gāzes vada nodošanas ekspluatācijā investors ir paredzējis izmantot ļoti indīgu savienojumu, kas pazīstams ar nosaukumu glutārskābes aldehīds; aicina ieguldītāju atturēties no šīs vielas izmantošanas;

| 21. | aicina Komisiju veikt uzticamu un neatkarīgu vides pētījumu, pārbaudot lauksaimniecības un rūpniecības emisijas, kas piesārņo Baltijas jūru, lai novērtētu situāciju proporcionāli iespējamajiem draudiem videi, ko rada cauruļvadi, kas pašlaik šķērso Baltijas jūru; turklāt aicina Komisiju novērtēt papildu ietekmi uz Baltijas jūru, ko radīs Nord Stream projekts; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju veikt uzticamu un neatkarīgu vides pētījumu, pārbaudot lauksaimniecības un rūpniecības emisijas, kas piesārņo Baltijas jūru, lai novērtētu situāciju proporcionāli iespējamajiem draudiem videi, ko rada cauruļvadi, kas pašlaik šķērso Baltijas jūru; turklāt aicina Komisiju novērtēt papildu ietekmi uz Baltijas jūru, ko radīs Nord Stream projekts;

| 22. | aicina projekta īstenotāju nodrošināt, lai cauruļvada būvniecība un darbība neapdraud daudzas zivju un putnu sugas, kā arī šī ģeogrāfiskā apgabala unikālo sugu — cūkdelfīnu populāciju, kuras skaits ir tikai 600; |
| --- | --- |

22.

aicina projekta īstenotāju nodrošināt, lai cauruļvada būvniecība un darbība neapdraud daudzas zivju un putnu sugas, kā arī šī ģeogrāfiskā apgabala unikālo sugu — cūkdelfīnu populāciju, kuras skaits ir tikai 600;

| 23. | uzskata, ka Baltijas jūras vides aizsardzība ir ES Ziemeļu dimensijas komponents un attiecīgā gadījumā jāapsver saistībā ar Baltijas jūras stratēģiju; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka Baltijas jūras vides aizsardzība ir ES Ziemeļu dimensijas komponents un attiecīgā gadījumā jāapsver saistībā ar Baltijas jūras stratēģiju;

| 24. | atzīmē, ka piekrastes reģionu labklājība un to ekonomiskā konkurētspēja ir ļoti neaizsargāta un to apdraud sagandētas piekrastes zonas un jūras vides pasliktināšanās; norāda, ka, ņemot vērā apmēru, kādā piekrastes reģioni ir pakļauti jūrniecības darbībām un politikai, ilglaicīga vides ilgtspēja ir to ekonomiskās, sociālās un vides labklājības aizsardzības priekšnosacījums; |
| --- | --- |

24.

atzīmē, ka piekrastes reģionu labklājība un to ekonomiskā konkurētspēja ir ļoti neaizsargāta un to apdraud sagandētas piekrastes zonas un jūras vides pasliktināšanās; norāda, ka, ņemot vērā apmēru, kādā piekrastes reģioni ir pakļauti jūrniecības darbībām un politikai, ilglaicīga vides ilgtspēja ir to ekonomiskās, sociālās un vides labklājības aizsardzības priekšnosacījums;

| 25. | norāda uz to, ka nav jebkādas stratēģijas, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar konstruktīviem bojājumiem un ārējiem draudiem cauruļvada drošībai; uzsver nepieciešamību skaidri definēt visus aspektus, kas saistīti ar drošību un ārkārtas reaģēšanu, tostarp finanšu resursus, dalībniekus, uzdevumus un procedūras; |
| --- | --- |

25.

norāda uz to, ka nav jebkādas stratēģijas, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar konstruktīviem bojājumiem un ārējiem draudiem cauruļvada drošībai; uzsver nepieciešamību skaidri definēt visus aspektus, kas saistīti ar drošību un ārkārtas reaģēšanu, tostarp finanšu resursus, dalībniekus, uzdevumus un procedūras;

| 26. | uzsver, ka, ņemot vērā ES augošo pieprasījumu pēc gāzes, jāizanalizē un jāveicina alternatīvi gāzes vada maršruti, ņemot vērā vides un ekonomiskos aspektus, tostarp šādu maršrutu izveides grafiku; atzīmē, ka Nord Stream ietekmes uz vidi novērtējumā ir prasīts iesniegt izvēlētā maršruta alternatīvu izvērtējumu; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka, ņemot vērā ES augošo pieprasījumu pēc gāzes, jāizanalizē un jāveicina alternatīvi gāzes vada maršruti, ņemot vērā vides un ekonomiskos aspektus, tostarp šādu maršrutu izveides grafiku; atzīmē, ka Nord Stream ietekmes uz vidi novērtējumā ir prasīts iesniegt izvēlētā maršruta alternatīvu izvērtējumu;

| 27. | aicina Komisiju veikt šādu analīzi dialogā ar ieinteresētajām piekrastes valstīm, investoru, HELCOM, apsverot attiecīgo nevalstisko organizāciju viedokļus; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju veikt šādu analīzi dialogā ar ieinteresētajām piekrastes valstīm, investoru, HELCOM, apsverot attiecīgo nevalstisko organizāciju viedokļus;

| 28. | uzsver, ka pirms jebkādu darbu uzsākšanas ir jābūt pilnīgi skaidram jautājumam par ekonomisku kompensāciju par jebkādiem bojājumiem vai kaitējumu; norāda, ka cauruļvada liels bojājums var radīt sarežģījumus Baltijas jūras piekrastes valstīm un varētu būt postošs jūras videi; uzskata, ka Nord Stream ir jāuzņemas pilna atbildība par kompensācijām; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka pirms jebkādu darbu uzsākšanas ir jābūt pilnīgi skaidram jautājumam par ekonomisku kompensāciju par jebkādiem bojājumiem vai kaitējumu; norāda, ka cauruļvada liels bojājums var radīt sarežģījumus Baltijas jūras piekrastes valstīm un varētu būt postošs jūras videi; uzskata, ka Nord Stream ir jāuzņemas pilna atbildība par kompensācijām;

| 29. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pilnīgu novērtējumu par Nord Stream projekta un tajā iesaistīto uzņēmumu ekonomiskajiem, budžeta un pārredzamības aspektiem; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pilnīgu novērtējumu par Nord Stream projekta un tajā iesaistīto uzņēmumu ekonomiskajiem, budžeta un pārredzamības aspektiem;

| 30. | aicina Komisiju izpētīt iespēju, izmantojot Ziemeļu dimensijas partnerību, no Nord Stream pieprasīt “plānošanas bonusu” ekvivalentu saistībā ar iespējamiem atjaunošanas projektiem Somijas — Krievijas pierobežā, kur ir ierosināts sākt cauruļvada būvi, vai arī saistībā ar Baltijas jūras stratēģiju; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju izpētīt iespēju, izmantojot Ziemeļu dimensijas partnerību, no Nord Stream pieprasīt “plānošanas bonusu” ekvivalentu saistībā ar iespējamiem atjaunošanas projektiem Somijas — Krievijas pierobežā, kur ir ierosināts sākt cauruļvada būvi, vai arī saistībā ar Baltijas jūras stratēģiju;

| 31. | ņem vērā šādus dalībvalstu varasiestāžu lēmumus:






  — | Zviedrijas valdības 2008. gada 12. februāra lēmumu, ar kuru no konsorcija Nord Stream pieprasīti papildu dokumenti nozīmīgu procedūras pārkāpumu un būtisku trūkumu dēļ, un jo īpaši alternatīva maršruta analīzes trūkuma dēļ, kā arī tāpēc, ka nav paredzēta iespēja gāzes vada būvniecību pārtraukt; |
| --- | --- | --- |

31.

ņem vērā šādus dalībvalstu varasiestāžu lēmumus:

—

Zviedrijas valdības 2008. gada 12. februāra lēmumu, ar kuru no konsorcija Nord Stream pieprasīti papildu dokumenti nozīmīgu procedūras pārkāpumu un būtisku trūkumu dēļ, un jo īpaši alternatīva maršruta analīzes trūkuma dēļ, kā arī tāpēc, ka nav paredzēta iespēja gāzes vada būvniecību pārtraukt;

| — | Lietuvas Parlamenta 2007. gada 27. marta nostāju, kas norāda uz nepieciešamību atlikt liela mēroga infrastruktūras projektu īstenošanu Baltijas jūrā, līdz tiks veikta alternatīvu risinājumu padziļināta analīze, kā arī neatkarīgi un visaptveroši ietekmes uz vidi novērtējumi; |
| --- | --- |

—

Lietuvas Parlamenta 2007. gada 27. marta nostāju, kas norāda uz nepieciešamību atlikt liela mēroga infrastruktūras projektu īstenošanu Baltijas jūrā, līdz tiks veikta alternatīvu risinājumu padziļināta analīze, kā arī neatkarīgi un visaptveroši ietekmes uz vidi novērtējumi;

| — | Igaunijas valdības 2007. gada 21. septembra lēmumu nepiešķirt atļauju zemūdens pētījumu veikšanai Igaunijas ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā šaubu dēļ saistībā ar šo pētījumu apmēru; |
| --- | --- |

—

Igaunijas valdības 2007. gada 21. septembra lēmumu nepiešķirt atļauju zemūdens pētījumu veikšanai Igaunijas ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā šaubu dēļ saistībā ar šo pētījumu apmēru;

| 32. | pauž nožēlu par to, ka Zaļajā grāmatā “Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku” nav pievērsta uzmanība tādai liela mēroga projektu problēmai kā gāzes vadu ierīkošana zem jūras; pauž nožēlu, ka Komisija ierosinātajos tiesiskajos instrumentos un paziņojumos par jūras stratēģijām visbiežāk novēršas no problēmas par gāzes vadu ierīkošanu zem jūras, kas ir svarīga gan no vides aizsardzības, gan ES enerģētikas drošības viedokļa; |
| --- | --- |

32.

pauž nožēlu par to, ka Zaļajā grāmatā “Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku” nav pievērsta uzmanība tādai liela mēroga projektu problēmai kā gāzes vadu ierīkošana zem jūras; pauž nožēlu, ka Komisija ierosinātajos tiesiskajos instrumentos un paziņojumos par jūras stratēģijām visbiežāk novēršas no problēmas par gāzes vadu ierīkošanu zem jūras, kas ir svarīga gan no vides aizsardzības, gan ES enerģētikas drošības viedokļa;

| 33. | aicina nodrošināt neatkarīgu ietekmes uz vidi novērtējumu, lai varētu padziļināti apspriesties ar visu piekrastes valstu attiecīgajām iestādēm un plašu sabiedrību; |
| --- | --- |

33.

aicina nodrošināt neatkarīgu ietekmes uz vidi novērtējumu, lai varētu padziļināti apspriesties ar visu piekrastes valstu attiecīgajām iestādēm un plašu sabiedrību;

| 34. | norāda uz pārredzamas informācijas stratēģijas īstenošanas nozīmi attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar ietekmes uz vidi novērtējuma rezultātiem, kā arī ES dalībvalstu, jo īpaši Baltijas jūras piekrastes valstu, aktīvu informēšanu par šiem rezultātiem; |
| --- | --- |

34.

norāda uz pārredzamas informācijas stratēģijas īstenošanas nozīmi attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar ietekmes uz vidi novērtējuma rezultātiem, kā arī ES dalībvalstu, jo īpaši Baltijas jūras piekrastes valstu, aktīvu informēšanu par šiem rezultātiem;

| 35. | tādēļ vēlreiz atkārto savu iepriekš minētajā 2006. gada 14. novembra rezolūcijā izteikto aicinājumu ierosināt obligātu mehānismu sarunām starp dalībvalstīm un neatlaidīgo prasību Padomei rīkoties starptautiskā līmenī, lai izstrādātu obligātu ietekmes uz vidi novērtējuma prasību attiecībās starp ES un trešām valstīm; |
| --- | --- |

35.

tādēļ vēlreiz atkārto savu iepriekš minētajā 2006. gada 14. novembra rezolūcijā izteikto aicinājumu ierosināt obligātu mehānismu sarunām starp dalībvalstīm un neatlaidīgo prasību Padomei rīkoties starptautiskā līmenī, lai izstrādātu obligātu ietekmes uz vidi novērtējuma prasību attiecībās starp ES un trešām valstīm;

| 36. | atzīmē, ka, ierīkojot Ziemeļeiropas gāzes vadu, ir jāsasniedz Lēmumā 1364/2006/EK noteiktie stratēģiskie un ekonomiskie mērķi, tajā pašā laikā nepieļaujot nekādu kaitējumu videi; |
| --- | --- |

36.

atzīmē, ka, ierīkojot Ziemeļeiropas gāzes vadu, ir jāsasniedz Lēmumā 1364/2006/EK noteiktie stratēģiskie un ekonomiskie mērķi, tajā pašā laikā nepieļaujot nekādu kaitējumu videi;

| 37. | aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka Nord Stream cauruļvada būvniecībā ir pilnībā ievēroti ES tiesību akti par ietekmes uz vidi novērtējumiem un visas starptautiskās konvencijas; |
| --- | --- |

37.

aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka Nord Stream cauruļvada būvniecībā ir pilnībā ievēroti ES tiesību akti par ietekmes uz vidi novērtējumiem un visas starptautiskās konvencijas;

| 38. | aicina Komisiju jo īpaši nodrošināt, lai tiktu ievēroti iepriekšminēto dokumentu nosacījumi — UNCLOS konvencija, Helsinku konvencija, Espo konvencija, Orhūsas konvencija, Direktīvas 85/337/EEK, 97/11/EK, 92/43/EEK un 79/409/EEK, kā arī EK līguma 10. pants, kā arī piesardzības princips un ilgtspējīgas attīstības princips, un aicina uzsākt tiesvedību saskaņā ar EK līguma 226. pantu gadījumā, ja iepriekšminētās saistības netiks ievērotas; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju jo īpaši nodrošināt, lai tiktu ievēroti iepriekšminēto dokumentu nosacījumi — UNCLOS konvencija, Helsinku konvencija, Espo konvencija, Orhūsas konvencija, Direktīvas 85/337/EEK, 97/11/EK, 92/43/EEK un 79/409/EEK, kā arī EK līguma 10. pants, kā arī piesardzības princips un ilgtspējīgas attīstības princips, un aicina uzsākt tiesvedību saskaņā ar EK līguma 226. pantu gadījumā, ja iepriekšminētās saistības netiks ievērotas;

| 39. | ņemot vērā Krievijas pašreizējo politisko situāciju un ģeopolitiskās ambīcijas, uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai Krievija pozitīvi attiektos pret sadarbību Eiropas enerģētikas politikas jomā; uzsver, cik svarīgi ir, lai Krievija ratificētu Enerģētikas hartas nolīgumu un tā Pārejas protokolu, jo šī ratifikācija mazinātu konfliktu rašanās iespēju tādos projektos kā Nord Stream; |
| --- | --- |

39.

ņemot vērā Krievijas pašreizējo politisko situāciju un ģeopolitiskās ambīcijas, uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai Krievija pozitīvi attiektos pret sadarbību Eiropas enerģētikas politikas jomā; uzsver, cik svarīgi ir, lai Krievija ratificētu Enerģētikas hartas nolīgumu un tā Pārejas protokolu, jo šī ratifikācija mazinātu konfliktu rašanās iespēju tādos projektos kā Nord Stream;

| 40. | aicina Komisiju tās kompetences jomā novērtēt tirgus konkurences situāciju, ko radīs Nord Stream cauruļvada iespējamā pabeigšana, un vajadzības gadījumā veikt pasākumus, lai nepieļautu, ka Gazprom ieņem dominējošu lomu ES gāzes tirgos, negarantējot ekvivalentas tiesības ES uzņēmumiem ienākt Krievijas enerģijas tirgū; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju tās kompetences jomā novērtēt tirgus konkurences situāciju, ko radīs Nord Stream cauruļvada iespējamā pabeigšana, un vajadzības gadījumā veikt pasākumus, lai nepieļautu, ka Gazprom ieņem dominējošu lomu ES gāzes tirgos, negarantējot ekvivalentas tiesības ES uzņēmumiem ienākt Krievijas enerģijas tirgū;

| 41. | ierosina izveidot cauruļvada kopējas uzraudzības sistēmu, kurā būtu pārstāvētas visas Baltijas jūras reģiona valstis; turklāt ierosina pienākumu maksāt kompensāciju par kaitējumu videi uzlikt vienīgi Nord Stream; |
| --- | --- |

41.

ierosina izveidot cauruļvada kopējas uzraudzības sistēmu, kurā būtu pārstāvētas visas Baltijas jūras reģiona valstis; turklāt ierosina pienākumu maksāt kompensāciju par kaitējumu videi uzlikt vienīgi Nord Stream;

| 42. | atzīmē tādu institucionālu struktūru trūkumu, kas varētu atbilstīgi reaģēt uz vides un ģeopolitiskās drošības jautājumiem, kas saistīti ar šo projektu; tāpēc ierosina, ka Komisijai būtu jāizveido attiecīgs amats, kas nodarbotos ar pašreizējiem un turpmākiem projektiem, kurš būtu pakļauts Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas Augstajam pārstāvim un Komisijas priekšsēdētāja vietniekam; |
| --- | --- |

42.

atzīmē tādu institucionālu struktūru trūkumu, kas varētu atbilstīgi reaģēt uz vides un ģeopolitiskās drošības jautājumiem, kas saistīti ar šo projektu; tāpēc ierosina, ka Komisijai būtu jāizveido attiecīgs amats, kas nodarbotos ar pašreizējiem un turpmākiem projektiem, kurš būtu pakļauts Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas Augstajam pārstāvim un Komisijas priekšsēdētāja vietniekam;

| 43. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

43.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Sk. Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmumu Nr. 1600/2002/EK, ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.).

(2)  OV L 73, 14.3.1997., 5. lpp.

(3)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

(4)  OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp.

(5)  OV C 314 E, 21.12.2006., 131. lpp.

(6)  OV C 314 E, 21.12.2006., 330. lpp.

(7)  OV L 262, 22.9.2006., 1. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0413.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/11

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsAfganistānas stabilizācija — uzdevumi ES un starptautiskajai sabiedrībai

P6_TA(2008)0337

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija rezolūcija par Afganistānas stabilizāciju — uzdevumi ES un starptautiskajai sabiedrībai (2007/2208(INI))

2009/C 294 E/03

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā daudzās Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Afganistānu un jo īpaši pēdējo, kas pieņemta 2006. gada 18. janvārī (1),

ņemot vērā 2006. gada 1. februārī Londonas konferencē panākto vienošanos par Afganistānas Līgumu, kā arī to, ka Afganistānas valdība un starptautiskā sabiedrība ir atzinušas, ka nepieciešama stingra apņemšanās politiskajā, drošības un finansiālajā jomā, lai nodrošinātu šī līguma panākumus un noteiktajā termiņā sasniegtu izvirzītos kritērijus, un ka līguma panākumu pamatā ir efektīvs saskaņošanas un uzraudzības mehānisms,

ņemot vērā deklarāciju, ko sniedza valstu un valdību vadītāji, kas sniedz ieguldījumu daudznacionālajos spēkos (ISAF) Afganistānā, un ko publiskoja NATO sammitā Bukarestē 2008. gada 3. aprīlī,

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2007. gada 21. septembra un 2008. gada 6. marta ziņojumus “Par situāciju Afganistānā un tās ietekmi uz starptautisko mieru un drošību”,

ņemot vērā 2008. gada 12. jūnijā Parīzē notikušās Starptautiskās konferences Afganistānas atbalstam rezultātus,

ņemot vērā Afganistānas valdības Nacionālo narkotiku kontroles stratēģiju (NNKS), ko izvirzīja iepriekš minētajā Londonas konferencē,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. oktobra ieteikumu Padomei par opija ražošanu medicīniskiem nolūkiem Afganistānā (2),

ņemot vērā visus attiecīgos Padomes secinājumos un jo īpaši GAERC2008. gada 10. marta, 2008. gada 29. aprīļa un 2008. gada 26.—27. maija secinājumus,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 30. maijā pieņemto Vienoto rīcību 2007/369/KĀDP, ar ko izveido Eiropas Savienības Policijas misiju Afganistānā (EUROPOL AFGANISTAN)
   (3) un Padomes 2007. gada 13. novembrī pieņemto Vienoto rīcību 2007/733/KĀDP, lai grozītu Vienoto rīcību 2007/369/KĀDP (4),

ņemot vērā vispārējo Eiropas Savienības budžetu 2008. finanšu gadam (5),

ņemot vērā Komisijas nacionālo indikatīvo programmu, ar ko 2007.—2010. budžeta gadā Afganistānas Islāma Republikai piešķir 600 miljonus euro,

ņemot vērā Afganistānas parlamenta apakšpalātas delegācijas (Wolesi Jirga) vizīti Eiropas Parlamentā laikā no 2007. gada 26. līdz 30. novembrim,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A6-0269/2008) un Attīstības komitejas atzinumu,

| A. | tā kā Afganistāna atrodas krustcelēs, ko apliecina vardarbīgu nemieru pastiprināšanās, nopietna drošības situācijas pasliktināšanās, opija ražošanas pieaugums un arvien lielāka iedzīvotāju neapmierinātība ar korupciju un valdības kļūdām; tā kā, par spīti starptautiskās sabiedrības pūlēm un daļējiem panākumiem pilsoniskās sabiedrības atjaunošanā, dzīves apstākļi ievērojamai daļai Afganistānas iedzīvotāju nav uzlabojušies; tā kā Afganistānas pašreizējo draudu novēršanai nepieciešama īstermiņa rīcība, bet ilgtermiņa risinājumi ir panākami vienīgi ar vispusīgiem pārvaldības uzlabojumiem un spēcīgākas valsts izveidi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Afganistāna atrodas krustcelēs, ko apliecina vardarbīgu nemieru pastiprināšanās, nopietna drošības situācijas pasliktināšanās, opija ražošanas pieaugums un arvien lielāka iedzīvotāju neapmierinātība ar korupciju un valdības kļūdām; tā kā, par spīti starptautiskās sabiedrības pūlēm un daļējiem panākumiem pilsoniskās sabiedrības atjaunošanā, dzīves apstākļi ievērojamai daļai Afganistānas iedzīvotāju nav uzlabojušies; tā kā Afganistānas pašreizējo draudu novēršanai nepieciešama īstermiņa rīcība, bet ilgtermiņa risinājumi ir panākami vienīgi ar vispusīgiem pārvaldības uzlabojumiem un spēcīgākas valsts izveidi;

| B. | tā kā Amerikas Savienotās Valstis ar Apvienotās Karalistes atbalstu 2001. gada 7. oktobrī sāka operāciju Enduring Freedom; tā kā četras citas ES dalībvalstis — Čehija, Francija, Polija un Rumānija — piedalās operācijā koalīcijas spēku sastāvā; tā kā visas ES dalībvalstis, izņemot Kipru un Maltu, ir nosūtījušas karaspēka vienības — kopskaitā vairāk nekā 21 500 karavīru — NATO vadītajā ISAF misijā; tā kā pirmās provinču atjaunošanas vienības (PRT) sāka darbu 2001. gada nogalē un pašlaik visā valstī darbojas aptuveni 25 PRT vienības; |
| --- | --- |

B.

tā kā Amerikas Savienotās Valstis ar Apvienotās Karalistes atbalstu 2001. gada 7. oktobrī sāka operāciju Enduring Freedom; tā kā četras citas ES dalībvalstis — Čehija, Francija, Polija un Rumānija — piedalās operācijā koalīcijas spēku sastāvā; tā kā visas ES dalībvalstis, izņemot Kipru un Maltu, ir nosūtījušas karaspēka vienības — kopskaitā vairāk nekā 21 500 karavīru — NATO vadītajā ISAF misijā; tā kā pirmās provinču atjaunošanas vienības (PRT) sāka darbu 2001. gada nogalē un pašlaik visā valstī darbojas aptuveni 25 PRT vienības;

| C. | tā kā pastāv ievērojama neatbilstība starp naudas daudzumu, ko starptautiskā sabiedrība tērē cīņai ar al-Qaida un Taliban, no vienas puses, un pilsoniskās sabiedrības atjaunošanai un humānajai palīdzībai, no otras puses; |
| --- | --- |

C.

tā kā pastāv ievērojama neatbilstība starp naudas daudzumu, ko starptautiskā sabiedrība tērē cīņai ar al-Qaida un Taliban, no vienas puses, un pilsoniskās sabiedrības atjaunošanai un humānajai palīdzībai, no otras puses;

| D. | tā kā vairāk nekā puse Afganistānas iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa un valsts ekonomika ir viena no vājākajām pasaulē, un bezdarbs sasniedz 40 %; |
| --- | --- |

D.

tā kā vairāk nekā puse Afganistānas iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa un valsts ekonomika ir viena no vājākajām pasaulē, un bezdarbs sasniedz 40 %;

| E. | tā kā Afganistānas veselības aprūpes nozarē ir vērojami pirmie daudzsološie rezultāti, piemēram, bērnu mirstības samazināšanās par 24 % kopš Taliban krišanas, lielāks to bērnu skaits, kas pārsniedz gada vecumu, un lielāks to afgāņu īpatsvars, kuriem ir tieša piekļuve primārajai veselības aprūpei; |
| --- | --- |

E.

tā kā Afganistānas veselības aprūpes nozarē ir vērojami pirmie daudzsološie rezultāti, piemēram, bērnu mirstības samazināšanās par 24 % kopš Taliban krišanas, lielāks to bērnu skaits, kas pārsniedz gada vecumu, un lielāks to afgāņu īpatsvars, kuriem ir tieša piekļuve primārajai veselības aprūpei;

| F. | tā kā Afganistānas izglītības sistēmā iezīmējas pirmās pozitīvās tendences, piemēram, skolās atgriežas arvien lielāks skaits bērnu un jo īpaši meiteņu, kā arī studentu un skolotāju, un notiek sākumskolu atjaunošana un skolotāju sagatavošana; |
| --- | --- |

F.

tā kā Afganistānas izglītības sistēmā iezīmējas pirmās pozitīvās tendences, piemēram, skolās atgriežas arvien lielāks skaits bērnu un jo īpaši meiteņu, kā arī studentu un skolotāju, un notiek sākumskolu atjaunošana un skolotāju sagatavošana;

| G. | tā kā, lai gan trūkst oficiālu datu par civiliedzīvotāju nāves gadījumu skaitu Afganistānā, ANO ģenerālsekretāra 2008. gada 6. marta ziņojumā par stāvokli Afganistānā ir norādīts, ka “2007. gadā nemiernieku un teroristu darbības līmenis krasi pieauga, salīdzinot ar iepriekšējā gada līmeni. 2007. gadā tika reģistrēti vidēji 566 incidenti mēnesī, salīdzinot ar 425 incidentiem mēnesī iepriekšējā gadā. No vairāk nekā 8 000 nāves gadījumiem saistībā ar konfliktiem 2007. gadā — 1 500 ir civiliedzīvotāju nāves gadījumi”, kas ir lielākais upuru skaits kopš Taliban režīma gāšanas 2001. gadā; |
| --- | --- |

G.

tā kā, lai gan trūkst oficiālu datu par civiliedzīvotāju nāves gadījumu skaitu Afganistānā, ANO ģenerālsekretāra 2008. gada 6. marta ziņojumā par stāvokli Afganistānā ir norādīts, ka “2007. gadā nemiernieku un teroristu darbības līmenis krasi pieauga, salīdzinot ar iepriekšējā gada līmeni. 2007. gadā tika reģistrēti vidēji 566 incidenti mēnesī, salīdzinot ar 425 incidentiem mēnesī iepriekšējā gadā. No vairāk nekā 8 000 nāves gadījumiem saistībā ar konfliktiem 2007. gadā — 1 500 ir civiliedzīvotāju nāves gadījumi”, kas ir lielākais upuru skaits kopš Taliban režīma gāšanas 2001. gadā;

| H. | tā kā jaunā Afganistānas Konstitūcija nenodrošina pilnīgu reliģijas brīvību, jo atteikšanās no islāma joprojām ir sodāms nodarījums; |
| --- | --- |

H.

tā kā jaunā Afganistānas Konstitūcija nenodrošina pilnīgu reliģijas brīvību, jo atteikšanās no islāma joprojām ir sodāms nodarījums;

| I. | tā kā Afganistānas Apvienotās koordinācijas un uzraudzības valdes sanāksme 2008. gada 5. un 6. februārī sāka gatavot starptautisku konferenci, kurā paredzēts pārskatīt progresu, kas sasniegts Afganistānas Līguma, ko pieņēma iepriekš minētajā Londonas konferencē, īstenošanā; |
| --- | --- |

I.

tā kā Afganistānas Apvienotās koordinācijas un uzraudzības valdes sanāksme 2008. gada 5. un 6. februārī sāka gatavot starptautisku konferenci, kurā paredzēts pārskatīt progresu, kas sasniegts Afganistānas Līguma, ko pieņēma iepriekš minētajā Londonas konferencē, īstenošanā;

| J. | tā kā 2008. gada ziemas ātrās novērtēšanas apsekojumā par opija ražošanu Afganistānā (ko veica Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības birojs) ir apstiprinātas 2007. gada apsekojuma tendences, kurā teikts, varētu palielināties to provinču skaits ziemeļu un centrālajos apgabalos, kurās opija nav, bet ka ir paredzams, ka audzēšanas līmenis dienvidu un austrumu apgabalos pieaugs; tā kā 2007. gada ziņojumā, no vienas puses, tiek atkārtoti pausts nepareizais priekšstats, ka opija nav tajās provincēs, kurās magones neaudzē vai gandrīz neaudzē, bet, no otras puses, tiek uzvērta saikne starp nedrošību un narkotiku ražošanu; tā kā narkotiku apkarošanas galvenais līdzeklis ir ražas iznīcināšana, aizliegšana (kas ir daudz sarežģītāka nekā kontrabandistu aizturēšana) un attīstība (alternatīvi iztikas līdzekļi), ko īsteno vienlaikus; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2008. gada ziemas ātrās novērtēšanas apsekojumā par opija ražošanu Afganistānā (ko veica Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības birojs) ir apstiprinātas 2007. gada apsekojuma tendences, kurā teikts, varētu palielināties to provinču skaits ziemeļu un centrālajos apgabalos, kurās opija nav, bet ka ir paredzams, ka audzēšanas līmenis dienvidu un austrumu apgabalos pieaugs; tā kā 2007. gada ziņojumā, no vienas puses, tiek atkārtoti pausts nepareizais priekšstats, ka opija nav tajās provincēs, kurās magones neaudzē vai gandrīz neaudzē, bet, no otras puses, tiek uzvērta saikne starp nedrošību un narkotiku ražošanu; tā kā narkotiku apkarošanas galvenais līdzeklis ir ražas iznīcināšana, aizliegšana (kas ir daudz sarežģītāka nekā kontrabandistu aizturēšana) un attīstība (alternatīvi iztikas līdzekļi), ko īsteno vienlaikus;

| K. | tā kā saskaņā ar ASV slepeno aizturēšanas programmu simtiem ieslodzīto no Afganistānas joprojām ir ieslodzīti dažādos cietumos, piemēram, Bagramas militārajā bāzē un Gvantanamo, pretrunā starptautiskajiem tiesību aktiem humāno tiesību un cilvēktiesību jomā; tā kā ieslodzītie, ko ir aizturējušas Afganistānas iestādes, joprojām saskaras ar tādu tiesību aizsardzības sistēmu, kurai trūkst tiesiskuma obligāto standartu un netiek ievērotas cilvēka pamattiesības, |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar ASV slepeno aizturēšanas programmu simtiem ieslodzīto no Afganistānas joprojām ir ieslodzīti dažādos cietumos, piemēram, Bagramas militārajā bāzē un Gvantanamo, pretrunā starptautiskajiem tiesību aktiem humāno tiesību un cilvēktiesību jomā; tā kā ieslodzītie, ko ir aizturējušas Afganistānas iestādes, joprojām saskaras ar tādu tiesību aizsardzības sistēmu, kurai trūkst tiesiskuma obligāto standartu un netiek ievērotas cilvēka pamattiesības,

| 1. | uzskata, ka kopš pēdējiem trīsdesmit gadiem Afganistānas vēsturē, ko raksturoja Padomju okupācija, cīņa starp dažādiem Mudžahedīnu grupējumiem un Taliban režīma īstenotās represijas, tagad valsts ir sākusi nozīmīgu un grūtu sabiedrības atjaunošanas posmu un tai jāturpina stiprināt valsts iestādes un nodrošināt tās pilsoņus pamatvajadzības tādās jomās, kā izglītība, apgāde ar mājokļiem, veselības aprūpe, pārtikas nodrošināšana un sabiedrības drošība; atzinīgi vērtē Afganistānas tautas centienus un progresu, ko tā panākusi kopš 2002. gada, lai ieviestu tiesiskumu un demokrātiju, kā arī stabilitātes meklējumus; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka kopš pēdējiem trīsdesmit gadiem Afganistānas vēsturē, ko raksturoja Padomju okupācija, cīņa starp dažādiem Mudžahedīnu grupējumiem un Taliban režīma īstenotās represijas, tagad valsts ir sākusi nozīmīgu un grūtu sabiedrības atjaunošanas posmu un tai jāturpina stiprināt valsts iestādes un nodrošināt tās pilsoņus pamatvajadzības tādās jomās, kā izglītība, apgāde ar mājokļiem, veselības aprūpe, pārtikas nodrošināšana un sabiedrības drošība; atzinīgi vērtē Afganistānas tautas centienus un progresu, ko tā panākusi kopš 2002. gada, lai ieviestu tiesiskumu un demokrātiju, kā arī stabilitātes meklējumus;

| 2. | ir pārliecināts, ka valsts ir kļuvusi par izmēģinājumu, kurā pārbauda starptautiskās attīstības palīdzības, kā arī divpusējās un daudzpusējās sadarbības izdošanos; uzsver, ka starptautiskajai sabiedrībai ir jāturpina strādāt ar Afganistānas valdību un Afganistānas tautu, lai pierādītu spēju pārraut vardarbības un nabadzības apburto loku un nodrošināt valstī ilgtspējīgu mieru un attīstību; aicina Padomi un Komisiju izvirzīt iniciatīvu izveidot starptautisku padomi, kurā būtu iekļauti lielākie līdzekļu devēji, militāro spēku nodrošinātāji un ANO organizācijas, kuru varētu vadīt Apvienoto Nāciju Organizācijas Palīdzības misija Afganistānā un kuras pamatā būtu ANO Miera nostiprināšanas komisijas koncepcija, lai saskaņotu dažādos atjaunošanas centienus Afganistānā; |
| --- | --- |

2.

ir pārliecināts, ka valsts ir kļuvusi par izmēģinājumu, kurā pārbauda starptautiskās attīstības palīdzības, kā arī divpusējās un daudzpusējās sadarbības izdošanos; uzsver, ka starptautiskajai sabiedrībai ir jāturpina strādāt ar Afganistānas valdību un Afganistānas tautu, lai pierādītu spēju pārraut vardarbības un nabadzības apburto loku un nodrošināt valstī ilgtspējīgu mieru un attīstību; aicina Padomi un Komisiju izvirzīt iniciatīvu izveidot starptautisku padomi, kurā būtu iekļauti lielākie līdzekļu devēji, militāro spēku nodrošinātāji un ANO organizācijas, kuru varētu vadīt Apvienoto Nāciju Organizācijas Palīdzības misija Afganistānā un kuras pamatā būtu ANO Miera nostiprināšanas komisijas koncepcija, lai saskaņotu dažādos atjaunošanas centienus Afganistānā;

| 3. | vērš uzmanību uz paliekošajām sekām, ko izraisījuši valstī notikušie kari, miljoniem upuru, invalīdu, bēgļu un pārvietoto personu un materiālajām izmaksām, ko radījusi gandrīz visas galvenās infrastruktūras iznīcināšana; |
| --- | --- |

3.

vērš uzmanību uz paliekošajām sekām, ko izraisījuši valstī notikušie kari, miljoniem upuru, invalīdu, bēgļu un pārvietoto personu un materiālajām izmaksām, ko radījusi gandrīz visas galvenās infrastruktūras iznīcināšana;

| 4. | asi nosoda teroristu uzbrukumu Indijas vēstniecībai Kabulā 2008. gada 7. jūlijā, kurā nogalināti vairāk nekā 40 cilvēki, tostarp četri vēstniecības darbinieki, izsaka visdziļāko līdzjūtību tuviniekiem, kā arī Afganistānas un Indijas valdībām. |
| --- | --- |

4.

asi nosoda teroristu uzbrukumu Indijas vēstniecībai Kabulā 2008. gada 7. jūlijā, kurā nogalināti vairāk nekā 40 cilvēki, tostarp četri vēstniecības darbinieki, izsaka visdziļāko līdzjūtību tuviniekiem, kā arī Afganistānas un Indijas valdībām.

| 5. | uzskata, ka Afganistānas unPakistānas attiecības irbijušas reģiona nestabilitātes avots un tāpēc secina, ka reģiona stabilizēšanai ir nepieciešama visaptveroša stratēģija, kas būtu vērsta uz minētajām attiecībām; cer, ka līdz ar jauno Pakistānas valdību divpusējo attiecību uzlabošanās saņems jaunu stimulu; taču uzskata, ka bez starptautiskās sabiedrības aktīvas iesaistīšanās un palīdzības abas šīs valstis nespēs atbrīvoties no savām grūtajām divpusējām attiecībām; atzīst, ka drošība Afganistānā ļoti lielā mērā ir atkarīga no Pakistānas demokratizācijas; mudina starptautisko sabiedrību ierosināt un atbalstīt pasākumus, kas mazinātu saspīlējumu starp Afganistānu un Pakistānu, tostarp ilgtermiņa programmu pārrobežu reģiona stabilizācijai un attīstībai, iesaistot ieinteresētās personas no abām pusēm; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka Afganistānas unPakistānas attiecības irbijušas reģiona nestabilitātes avots un tāpēc secina, ka reģiona stabilizēšanai ir nepieciešama visaptveroša stratēģija, kas būtu vērsta uz minētajām attiecībām; cer, ka līdz ar jauno Pakistānas valdību divpusējo attiecību uzlabošanās saņems jaunu stimulu; taču uzskata, ka bez starptautiskās sabiedrības aktīvas iesaistīšanās un palīdzības abas šīs valstis nespēs atbrīvoties no savām grūtajām divpusējām attiecībām; atzīst, ka drošība Afganistānā ļoti lielā mērā ir atkarīga no Pakistānas demokratizācijas; mudina starptautisko sabiedrību ierosināt un atbalstīt pasākumus, kas mazinātu saspīlējumu starp Afganistānu un Pakistānu, tostarp ilgtermiņa programmu pārrobežu reģiona stabilizācijai un attīstībai, iesaistot ieinteresētās personas no abām pusēm;

| 6. | atzinīgi vērtē Afganistānas tautas centienus un progresu, ko tā panākusi kopš 2002. gada, un institūcijas, kas izveidotas, lai ieviestu tiesiskumu un demokrātiju, kā arī stabilitātes meklējumus; uzskata, ka šie sasniegumi ir ārkārtīgi svarīgi attiecībā uz tādām strukturālām problēmām kā likumības un cilvēktiesību ievērošanas trūkums, kas Afganistānu raksturoja Padomju režīma un Taliban valdīšanas laikā; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Afganistānas tautas centienus un progresu, ko tā panākusi kopš 2002. gada, un institūcijas, kas izveidotas, lai ieviestu tiesiskumu un demokrātiju, kā arī stabilitātes meklējumus; uzskata, ka šie sasniegumi ir ārkārtīgi svarīgi attiecībā uz tādām strukturālām problēmām kā likumības un cilvēktiesību ievērošanas trūkums, kas Afganistānu raksturoja Padomju režīma un Taliban valdīšanas laikā;

| 7. | it īpaši uzskata, ka plašā līdzdalība valsts dažādajās vēlēšanās liecina par Afganistānas sieviešu un vīriešu vēlmi palīdzēt izveidot valsti, kuras pamatā ir aktīvas līdzdalības demokrātijas principi; uzsver, ka šīs vēlēšanas ir kalpojušas par piemēru reģionālā kontekstā un jaunattīstības valstīm, kuras piedzīvo nopietnus bruņotus konfliktus; |
| --- | --- |

7.

it īpaši uzskata, ka plašā līdzdalība valsts dažādajās vēlēšanās liecina par Afganistānas sieviešu un vīriešu vēlmi palīdzēt izveidot valsti, kuras pamatā ir aktīvas līdzdalības demokrātijas principi; uzsver, ka šīs vēlēšanas ir kalpojušas par piemēru reģionālā kontekstā un jaunattīstības valstīm, kuras piedzīvo nopietnus bruņotus konfliktus;

| 8. | uzsver, ka Afganistānas institūcijām ir jāturpina cīnīties pret visām korupcijas izpausmēm un jāievieš efektīvas stratēģijas, lai uzlabotu iedzīvotāju sociālos apstākļus; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka Afganistānas institūcijām ir jāturpina cīnīties pret visām korupcijas izpausmēm un jāievieš efektīvas stratēģijas, lai uzlabotu iedzīvotāju sociālos apstākļus;

| 9. | uzsver, ka Afganistānā Eiropas Savienību galvenokārt pazīst kā humānās palīdzības organizāciju, bet uzskata, ka ir arī nepieciešams, lai Eiropas Savienību uzlūkotu kā spēcīgāku politisko spēku, un tāpēc aicina Komisiju ierosināt stratēģijas, ar kurām, ievērojot Afganistānas tautas dabisko suverenitāti, Eiropas Savienība varētu palielināt savas darbības uzskatāmību, nostiprinot attiecīgo pilsonisko, politisko un administratīvo aparātu, līdz pārvaldes infrastruktūra būs sasniegusi lielāku stabilitāti un noturību; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka Afganistānā Eiropas Savienību galvenokārt pazīst kā humānās palīdzības organizāciju, bet uzskata, ka ir arī nepieciešams, lai Eiropas Savienību uzlūkotu kā spēcīgāku politisko spēku, un tāpēc aicina Komisiju ierosināt stratēģijas, ar kurām, ievērojot Afganistānas tautas dabisko suverenitāti, Eiropas Savienība varētu palielināt savas darbības uzskatāmību, nostiprinot attiecīgo pilsonisko, politisko un administratīvo aparātu, līdz pārvaldes infrastruktūra būs sasniegusi lielāku stabilitāti un noturību;

| 10. | uzsver, ka starptautiskajai sabiedrībai ir labāk jākoordinē savi centieni sniegt efektīvu un ilgtspējīgu palīdzību pilsoniskās sabiedrības atjaunošanai; tāpēc aicina arī nodrošināt līdzsvarotu budžetu, kas paredzētu pietiekamus līdzekļus pilsoniskās sabiedrības atjaunošanai un humānajai palīdzībai, tā kā drošības panākšana un tiesiskuma ievērošana ir ārkārtīgi svarīgi aspekti; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka starptautiskajai sabiedrībai ir labāk jākoordinē savi centieni sniegt efektīvu un ilgtspējīgu palīdzību pilsoniskās sabiedrības atjaunošanai; tāpēc aicina arī nodrošināt līdzsvarotu budžetu, kas paredzētu pietiekamus līdzekļus pilsoniskās sabiedrības atjaunošanai un humānajai palīdzībai, tā kā drošības panākšana un tiesiskuma ievērošana ir ārkārtīgi svarīgi aspekti;

| 11. | atzinīgi vērtē, ka iepriekš minētajā 2008. gada 12. jūnijā notikušajā palīdzības sniedzēju Afganistānai konferencē ne vien vēl piešķīra USD 21 miljardu apmērā, bet arī pārskatīja procedūras, kas nepieciešamas, lai starptautiskā palīdzība būtu efektīvāka un konkrētāka piemērota prioritātēm un lai novērstu korupciju; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē, ka iepriekš minētajā 2008. gada 12. jūnijā notikušajā palīdzības sniedzēju Afganistānai konferencē ne vien vēl piešķīra USD 21 miljardu apmērā, bet arī pārskatīja procedūras, kas nepieciešamas, lai starptautiskā palīdzība būtu efektīvāka un konkrētāka piemērota prioritātēm un lai novērstu korupciju;

| 12. | uzsver, ka ir būtiski jāpastiprina politiskā griba un saistības un ka tas jāpapildina ne vien ar gatavību nodrošināt papildu bruņotos spēkus visgrūtākajos apgabalos, ko neierobežo valstu atrunas, bet arī ar steidzamiem un pastiprinātiem pilsoniskās sabiedrības atjaunošanas centieniem priekšplāna apgabalos, lai nostiprinātu militāros sasniegumus un atjaunotu Afganistānas iedzīvotāju uzticību uz ilgtermiņa un ilgtspējīgiem pamatiem; it īpaši uzskata, ka operāciju Enduring Freedom varētu sākt uzskatīt par neproduktīvu, ja militāro spiedienu uz nemierniekiem nepapildina ar atbilstošu politiskā procesa nostiprināšanu, kas Afganistānas iestādēm ļautu sasniegt visus to iedzīvotāju slāņus, kuri atzīst Konstitūciju un noliek ieročus; šajā sakarībā arī atzīmē, ka humānās palīdzības kopienai — kas ietver ANO un NVO — ir jāpastiprina koordinācija, jāizvairās no ad hoc iniciatīvām un jāattīsta sagatavotība un plānošana neparedzētu apstākļu gadījumiem; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ir būtiski jāpastiprina politiskā griba un saistības un ka tas jāpapildina ne vien ar gatavību nodrošināt papildu bruņotos spēkus visgrūtākajos apgabalos, ko neierobežo valstu atrunas, bet arī ar steidzamiem un pastiprinātiem pilsoniskās sabiedrības atjaunošanas centieniem priekšplāna apgabalos, lai nostiprinātu militāros sasniegumus un atjaunotu Afganistānas iedzīvotāju uzticību uz ilgtermiņa un ilgtspējīgiem pamatiem; it īpaši uzskata, ka operāciju Enduring Freedom varētu sākt uzskatīt par neproduktīvu, ja militāro spiedienu uz nemierniekiem nepapildina ar atbilstošu politiskā procesa nostiprināšanu, kas Afganistānas iestādēm ļautu sasniegt visus to iedzīvotāju slāņus, kuri atzīst Konstitūciju un noliek ieročus; šajā sakarībā arī atzīmē, ka humānās palīdzības kopienai — kas ietver ANO un NVO — ir jāpastiprina koordinācija, jāizvairās no ad hoc iniciatīvām un jāattīsta sagatavotība un plānošana neparedzētu apstākļu gadījumiem;

| 13. | uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāizmanto to dalībvalstu pieredze un zināšanas, kuru militārie vai civilie speciālisti jau atrodas Afganistānas teritorijā, Afganistānas stabilizācijas un atjaunošanas procesā; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāizmanto to dalībvalstu pieredze un zināšanas, kuru militārie vai civilie speciālisti jau atrodas Afganistānas teritorijā, Afganistānas stabilizācijas un atjaunošanas procesā;

| 14. | pauž atbalstu NATO spēku centieniem uzlabot drošību valstī un apkarot vietējo un starptautisko terorismu un uzskata, ka šo spēku klātbūtnei ir būtiska nozīme valsts nākotnes nodrošināšanā; |
| --- | --- |

14.

pauž atbalstu NATO spēku centieniem uzlabot drošību valstī un apkarot vietējo un starptautisko terorismu un uzskata, ka šo spēku klātbūtnei ir būtiska nozīme valsts nākotnes nodrošināšanā;

| 15. | mudina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis atbalstīt centienus apkarot terorismu, reliģisko ekstrēmismu, etnisko ekstrēmismu, etnisko separātismu un jebkādu rīcību ar mērķi izjaukt Afganistānas teritoriālo integritāti, valsts vienotību un nacionālo suverenitāti; |
| --- | --- |

15.

mudina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis atbalstīt centienus apkarot terorismu, reliģisko ekstrēmismu, etnisko ekstrēmismu, etnisko separātismu un jebkādu rīcību ar mērķi izjaukt Afganistānas teritoriālo integritāti, valsts vienotību un nacionālo suverenitāti;

| 16. | vērš uzmanību uz domu par to, ka ES un tās dalībvalstīm ir jāpalīdz Afganistānai veidot savu valsti ar spēcīgākām demokrātijas institūcijām, kas spēj nodrošināt nacionālo suverenitāti, valsts vienotību, teritoriālo integritāti, ilgtspējīgu ekonomikas attīstību un Afganistānas tautas labklājību, kā arī visu Afganistānas teritorijā esošo etnisko un reliģisko kopienu vēsturisko, reliģisko, garīgo un kultūras tradīciju ievērošanu; |
| --- | --- |

16.

vērš uzmanību uz domu par to, ka ES un tās dalībvalstīm ir jāpalīdz Afganistānai veidot savu valsti ar spēcīgākām demokrātijas institūcijām, kas spēj nodrošināt nacionālo suverenitāti, valsts vienotību, teritoriālo integritāti, ilgtspējīgu ekonomikas attīstību un Afganistānas tautas labklājību, kā arī visu Afganistānas teritorijā esošo etnisko un reliģisko kopienu vēsturisko, reliģisko, garīgo un kultūras tradīciju ievērošanu;

| 17. | atzīmē, ka attīstības atjaunošana ir nepieciešama visā Afganistānā, taču problēma, kas saistīta ar palīdzības sadalīšanu un drošību, ir atsevišķā problēma, kas raksturīga tieši apgabalā, kurā dominē paštuni, un tāpēc aicina paātrināt atjaunošanas centienus Afganistānas dienvidu daļā; |
| --- | --- |

17.

atzīmē, ka attīstības atjaunošana ir nepieciešama visā Afganistānā, taču problēma, kas saistīta ar palīdzības sadalīšanu un drošību, ir atsevišķā problēma, kas raksturīga tieši apgabalā, kurā dominē paštuni, un tāpēc aicina paātrināt atjaunošanas centienus Afganistānas dienvidu daļā;

| 18. | vērš uzmanību uz to, ka Eiropas Savienībai ir jāmudina Eiropas ieguldītāji un tiem jāpalīdz iesaistīties Afganistānas atjaunošanā, būt klāt uz vietas un attīstīt tur uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

18.

vērš uzmanību uz to, ka Eiropas Savienībai ir jāmudina Eiropas ieguldītāji un tiem jāpalīdz iesaistīties Afganistānas atjaunošanā, būt klāt uz vietas un attīstīt tur uzņēmējdarbību;

| 19. | norāda, ka valsts galvenās problēmas ir drošības atjaunošana un funkcionējošas valsts izveide; atzīmē, ka Afganistānas drošības problēmas ir sarežģītākas nekā tikai karš pret terorismu un tāpēc to atrisināšanai nepietiek ar militāru risinājumu; norāda, ka drošība un tiesiskums ir savstarpēji atkarīgi, kas savukārt rada humānajai attīstībai labvēlīgu atmosfēru, un ka tiesiskuma stiprināšana ir nepieciešama, lai valsts iedzīvotāji var izdarīt ekonomiskās un sociālās izvēles, kuras tiem ļaus dzīvot jēgpilnu un veselīgu dzīvi, ja to papildina pasākumi, kuru mērķis ir atjaunot funkcionējošu valsti, lai aizsargātu tiesiskumu, nodrošinātu galveno sabiedrisko pakalpojumu pieejamību un vienlīdzīgas iespējas tās tautai; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka valsts galvenās problēmas ir drošības atjaunošana un funkcionējošas valsts izveide; atzīmē, ka Afganistānas drošības problēmas ir sarežģītākas nekā tikai karš pret terorismu un tāpēc to atrisināšanai nepietiek ar militāru risinājumu; norāda, ka drošība un tiesiskums ir savstarpēji atkarīgi, kas savukārt rada humānajai attīstībai labvēlīgu atmosfēru, un ka tiesiskuma stiprināšana ir nepieciešama, lai valsts iedzīvotāji var izdarīt ekonomiskās un sociālās izvēles, kuras tiem ļaus dzīvot jēgpilnu un veselīgu dzīvi, ja to papildina pasākumi, kuru mērķis ir atjaunot funkcionējošu valsti, lai aizsargātu tiesiskumu, nodrošinātu galveno sabiedrisko pakalpojumu pieejamību un vienlīdzīgas iespējas tās tautai;

| 20. | atzinīgi vērtē Afganistānas Līgumā pausto apņemšanos “veidot stabilu, pārticīgu, labi pārvaldītu un tiesisku Afganistānu, kurā ikvienam būtu nodrošinātas viņa cilvēktiesības”; uzskata, ka skaidru prioritāšu vai secīguma trūkuma dēļ līgumā bija jādefinē pamatnostādnes šo vērienīgo mērķu sasniegšanai, un tādēļ akcentē to, ka atbalsta sniedzēju programmām jābūt saskaņā ar šīm prioritātēm centrālajā un provinču līmenī un ka piešķirtajiem resursiem jābūt atbilstīgiem un efektīvi izlietotiem; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē Afganistānas Līgumā pausto apņemšanos “veidot stabilu, pārticīgu, labi pārvaldītu un tiesisku Afganistānu, kurā ikvienam būtu nodrošinātas viņa cilvēktiesības”; uzskata, ka skaidru prioritāšu vai secīguma trūkuma dēļ līgumā bija jādefinē pamatnostādnes šo vērienīgo mērķu sasniegšanai, un tādēļ akcentē to, ka atbalsta sniedzēju programmām jābūt saskaņā ar šīm prioritātēm centrālajā un provinču līmenī un ka piešķirtajiem resursiem jābūt atbilstīgiem un efektīvi izlietotiem;

| 21. | uzsver, ka steidzami ir jāattīsta līdzsvarota un ilgtspējīga pieeja drošības sektora reformai, nodrošinot profesionālas valsts armijas un policijas izveidi; uzsver, ka Afganistānas tiesu sistēmai ir ārkārtīgi nepieciešami ieguldījumi un ka ir steidzami jāpievērš uzmanība tās atjaunināšanai un kapacitātei; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka steidzami ir jāattīsta līdzsvarota un ilgtspējīga pieeja drošības sektora reformai, nodrošinot profesionālas valsts armijas un policijas izveidi; uzsver, ka Afganistānas tiesu sistēmai ir ārkārtīgi nepieciešami ieguldījumi un ka ir steidzami jāpievērš uzmanība tās atjaunināšanai un kapacitātei;

| 22. | vērš uzmanību uz to, ka, par spīti dažiem līdzšinējiem sasniegumiem, vispārējie policijas reformas rezultāti pagājušo piecu gadu laikā ir bijuši relatīvi, un atklāj nopietnās grūtības, kas starptautiskajai sabiedrībai rodas uz vietas iestāžu veidošanas jomā; mudina starptautisko sabiedrību kopumā un it īpaši ES policijas misiju turpināt to centienus attīstīts Afganistānas policijas spēkus, ko raksturotu cilvēktiesību ievērošana un tiesiskums; |
| --- | --- |

22.

vērš uzmanību uz to, ka, par spīti dažiem līdzšinējiem sasniegumiem, vispārējie policijas reformas rezultāti pagājušo piecu gadu laikā ir bijuši relatīvi, un atklāj nopietnās grūtības, kas starptautiskajai sabiedrībai rodas uz vietas iestāžu veidošanas jomā; mudina starptautisko sabiedrību kopumā un it īpaši ES policijas misiju turpināt to centienus attīstīts Afganistānas policijas spēkus, ko raksturotu cilvēktiesību ievērošana un tiesiskums;

| 23. | vērš uzmanību uz to, ka EUPOL mandāts paredz uzdevumus “atbalstīt saikni starp policiju un plašāku tiesiskumu”, un tādēļ aicina Padomi un Komisiju turpināt cieši saskaņot attiecīgās darbības, lai nodrošinātu, ka ES politikas virzieni ir saskanīgāki un efektīvāki; uzskata, ka ir vienlīdz svarīgi, lai ES ievērojami palielinātu EUPOL paredzētos resursus gan personāla, gan finansējuma ziņā; uzsver to, ka bez Iekšlietu ministrijas visaptverošas reformas, kas pirmkārt ir politisks uzdevums un mazākā mērā tehniska problēma, policijas reformas centieni cietīs neveiksmi, un tāpēc piešķir lielu nozīmi vēl vienam EUPOL mērķim, proti, “uzraudzīt, mācīt, sniegt ieteikumus un apmācīt Afganistānas Iekšlietu ministrijas līmenī, reģionos un provincēs”; pauž atbalstu EUR 2,5 miljonu programmai saskaņā ar Stabilitātes instrumentu (6) attiecībā uz pasākumiem ar mērķi reformēt tiesnešu un prokuroru iecelšanu un vēlas, lai šīs izmēģinājuma projekts nodrošinātu būtisku ilgtermiņa tieslietu sektora reformu programmu 2009. gadam; |
| --- | --- |

23.

vērš uzmanību uz to, ka EUPOL mandāts paredz uzdevumus “atbalstīt saikni starp policiju un plašāku tiesiskumu”, un tādēļ aicina Padomi un Komisiju turpināt cieši saskaņot attiecīgās darbības, lai nodrošinātu, ka ES politikas virzieni ir saskanīgāki un efektīvāki; uzskata, ka ir vienlīdz svarīgi, lai ES ievērojami palielinātu EUPOL paredzētos resursus gan personāla, gan finansējuma ziņā; uzsver to, ka bez Iekšlietu ministrijas visaptverošas reformas, kas pirmkārt ir politisks uzdevums un mazākā mērā tehniska problēma, policijas reformas centieni cietīs neveiksmi, un tāpēc piešķir lielu nozīmi vēl vienam EUPOL mērķim, proti, “uzraudzīt, mācīt, sniegt ieteikumus un apmācīt Afganistānas Iekšlietu ministrijas līmenī, reģionos un provincēs”; pauž atbalstu EUR 2,5 miljonu programmai saskaņā ar Stabilitātes instrumentu (6) attiecībā uz pasākumiem ar mērķi reformēt tiesnešu un prokuroru iecelšanu un vēlas, lai šīs izmēģinājuma projekts nodrošinātu būtisku ilgtermiņa tieslietu sektora reformu programmu 2009. gadam;

| 24. | vērš uzmanību uz to, ka EUPOL misijai vēl ir tikai jāsasniedz pilns spēks vairāk nekā gadu pēc tas īstenošanas uzsākšanas 2007. gada 15. jūnijā, un atzīmē, ka pat tad, kad tā būs pilnībā izvērsta, tās personālu veidos tikai 195 personas, kas pārraudzīs augsta līmeņa lēmumus Kabulā un provinču centros; ņem vērā Afganistānas ārlietu ministra neseno paziņojumu, ka valstī ir steidzami vajadzīgi vismaz 700 papildu instruktori, un to, kā instruktoru trūkumus ir novedis pie situācijas, kurā mirušo skaits policijā ir ievērojami augstāks nekā armijā; norāda, ka Vācijas valdība ir piedāvājusi savu ieguldījumu palielināt no 60 līdz 120 instruktoriem, ja līdzīgas saistības uzņemsies arī citas ES dalībvalstis, bet ka neviena valsts šādas saistības nav uzņēmusies; aicināt pastiprināt ES un ASV darba koordinēšanu saistībā ar Afganistānas policijas apmācību; |
| --- | --- |

24.

vērš uzmanību uz to, ka EUPOL misijai vēl ir tikai jāsasniedz pilns spēks vairāk nekā gadu pēc tas īstenošanas uzsākšanas 2007. gada 15. jūnijā, un atzīmē, ka pat tad, kad tā būs pilnībā izvērsta, tās personālu veidos tikai 195 personas, kas pārraudzīs augsta līmeņa lēmumus Kabulā un provinču centros; ņem vērā Afganistānas ārlietu ministra neseno paziņojumu, ka valstī ir steidzami vajadzīgi vismaz 700 papildu instruktori, un to, kā instruktoru trūkumus ir novedis pie situācijas, kurā mirušo skaits policijā ir ievērojami augstāks nekā armijā; norāda, ka Vācijas valdība ir piedāvājusi savu ieguldījumu palielināt no 60 līdz 120 instruktoriem, ja līdzīgas saistības uzņemsies arī citas ES dalībvalstis, bet ka neviena valsts šādas saistības nav uzņēmusies; aicināt pastiprināt ES un ASV darba koordinēšanu saistībā ar Afganistānas policijas apmācību;

| 25. | aicina Padomi un Komisiju saistībā ar palīdzības programmu Afganistānai uzņemties saistības reformēt tiesisko sistēmu, lai ar tās galveno iestāžu palīdzību nodrošinātu Afganistānas tiesnešu profesionalitāti, galveno uzmanību pievēršot Augstākajai tiesai, ģenerālprokuroram un Tieslietu ministrijai, lai aizsargātu apsūdzēto tiesības, nodrošinātu nepieciešamo juridisko palīdzību mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupām un nodrošinātu tiesības uz aizstāvību; aicina nodrošināt, lai ANO Ģenerālās Asamblejas 2007. gada 18. decembra rezolūcijas 62/149 par nāves soda moratoriju ievērošanu, būtu viena no galvenajām prioritātēm Eiropas centienos reformēt Afganistānas tiesu sistēmu; |
| --- | --- |

25.

aicina Padomi un Komisiju saistībā ar palīdzības programmu Afganistānai uzņemties saistības reformēt tiesisko sistēmu, lai ar tās galveno iestāžu palīdzību nodrošinātu Afganistānas tiesnešu profesionalitāti, galveno uzmanību pievēršot Augstākajai tiesai, ģenerālprokuroram un Tieslietu ministrijai, lai aizsargātu apsūdzēto tiesības, nodrošinātu nepieciešamo juridisko palīdzību mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupām un nodrošinātu tiesības uz aizstāvību; aicina nodrošināt, lai ANO Ģenerālās Asamblejas 2007. gada 18. decembra rezolūcijas 62/149 par nāves soda moratoriju ievērošanu, būtu viena no galvenajām prioritātēm Eiropas centienos reformēt Afganistānas tiesu sistēmu;

| 26. | noteikti uzskata, ka PRT vienībām galvenokārt jāpievērš uzmanība konkrētiem uzdevumiem, kas saistīti ar drošību, Afganistānas policijas un militāro spēku apmācīšanu un sadarbošanos ar tiem, kā arī ar atbalstu centrālajai valdībai, lai tā varētu sasniegt nedrošas teritorijas; uzsver, ka ir nepieciešams atkārtoti noteikt PRT nozīmi, jo īpaši attiecībā uz koordinēšanu un labākās prakses apmaiņu starp šīm vienībām; ir pārliecināts, — lai gan drošība un attīstība ir savstarpēji atkarīgi nosacījumi Afganistānā, pastāv skaidra robeža starp militārajām un humanitārajām darbībām, kas ir jāatbalsta, un ka profesionāļiem drošības un attīstības jomā tādēļ ir jābūt nozīmīgai lomai to stiprināšanā un to profesionālajā pieredzē; uzskata, ka ir jāpalielina PRT strādājošo Afganistānas iedzīvotāju skaits un ka pēc iespējas jāveicina vietējās īpašumtiesības; |
| --- | --- |

26.

noteikti uzskata, ka PRT vienībām galvenokārt jāpievērš uzmanība konkrētiem uzdevumiem, kas saistīti ar drošību, Afganistānas policijas un militāro spēku apmācīšanu un sadarbošanos ar tiem, kā arī ar atbalstu centrālajai valdībai, lai tā varētu sasniegt nedrošas teritorijas; uzsver, ka ir nepieciešams atkārtoti noteikt PRT nozīmi, jo īpaši attiecībā uz koordinēšanu un labākās prakses apmaiņu starp šīm vienībām; ir pārliecināts, — lai gan drošība un attīstība ir savstarpēji atkarīgi nosacījumi Afganistānā, pastāv skaidra robeža starp militārajām un humanitārajām darbībām, kas ir jāatbalsta, un ka profesionāļiem drošības un attīstības jomā tādēļ ir jābūt nozīmīgai lomai to stiprināšanā un to profesionālajā pieredzē; uzskata, ka ir jāpalielina PRT strādājošo Afganistānas iedzīvotāju skaits un ka pēc iespējas jāveicina vietējās īpašumtiesības;

| 27. | stingri atbalsta steidzamu nepieciešamību attīstīt un nostiprināt pilsonisko sabiedrību, kas veidojas Afganistānā, un ka ilgstošs darbs būs vajadzīgs, lai pakāpeniski veidotu plašu izprati par cilvēktiesību, demokrātijas un pamatbrīvības, it īpaši dzimumu līdztiesības, izglītības un minoritāšu aizsardzības svarīgumu; uzsver, ka spēcīga pilsoniskā sabiedrība var attīstīties tikai tādā politiskajā vidē, ko raksturo stabilas un efektīvas institūcijas, kā arī labi organizētas politiskās partijas; lai pārvarētu Afganistānas sabiedrībā valdošo “vardarbības kultūru”, starptautiskajiem ziedotājiem būtu jāsniedz finansiāls un tehnisks atbalsts tiem vietējiem projektiem, kas vērsti uz izlīgumu; uzskata, ka jāpastiprina Eiropas Savienības loma Afganistānas pilsoniskās sabiedrības atbalstīšanā; uzsver nepieciešamību pilnībā iesaistīt Afganistānas parlamentu un pilsonisko sabiedrību ES attīstības sadarbības programmu izstrādē, jo īpaši izstrādājot valsts stratēģijas dokumentus un ikgadējos rīcības plānus; |
| --- | --- |

27.

stingri atbalsta steidzamu nepieciešamību attīstīt un nostiprināt pilsonisko sabiedrību, kas veidojas Afganistānā, un ka ilgstošs darbs būs vajadzīgs, lai pakāpeniski veidotu plašu izprati par cilvēktiesību, demokrātijas un pamatbrīvības, it īpaši dzimumu līdztiesības, izglītības un minoritāšu aizsardzības svarīgumu; uzsver, ka spēcīga pilsoniskā sabiedrība var attīstīties tikai tādā politiskajā vidē, ko raksturo stabilas un efektīvas institūcijas, kā arī labi organizētas politiskās partijas; lai pārvarētu Afganistānas sabiedrībā valdošo “vardarbības kultūru”, starptautiskajiem ziedotājiem būtu jāsniedz finansiāls un tehnisks atbalsts tiem vietējiem projektiem, kas vērsti uz izlīgumu; uzskata, ka jāpastiprina Eiropas Savienības loma Afganistānas pilsoniskās sabiedrības atbalstīšanā; uzsver nepieciešamību pilnībā iesaistīt Afganistānas parlamentu un pilsonisko sabiedrību ES attīstības sadarbības programmu izstrādē, jo īpaši izstrādājot valsts stratēģijas dokumentus un ikgadējos rīcības plānus;

| 28. | uzskata, ka Afganistānas pilsoniskās sabiedrības nostiprināšana būs sekmīga tikai tad, ja būs pārstāvētas un tiks uzklausītas visas etniskās un reliģiskās grupas, kas ietver arī sadarbību ar tradicionālajiem cilšu līderiem (kā jau tiek darīts tā sauktajos “cilšu saziņas birojos”); |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka Afganistānas pilsoniskās sabiedrības nostiprināšana būs sekmīga tikai tad, ja būs pārstāvētas un tiks uzklausītas visas etniskās un reliģiskās grupas, kas ietver arī sadarbību ar tradicionālajiem cilšu līderiem (kā jau tiek darīts tā sauktajos “cilšu saziņas birojos”);

| 29. | uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu neatkarībai ir būtiska nozīme demokrātiskas sabiedrības veidošanā; pauž nopietnas bažas par to, ka pieaug uzbrukumu skaits žurnālistiem, un aicina Afganistānas iestādes šos pārkāpumus nopietni izmeklēt; atzinīgi vērtē darbu, ko Afganistānā veic neatkarīgie plašsaziņas līdzekļi, kuri ir būtībā atjaunojuši informācijas plurālismu valstī pēc gadu desmitiem, kuru laikā nebija vārda brīvības; uzskata, ka preses brīvība un vārda brīvība ir būtiski nosacījumi valsts sociālajai attīstībai un attiecībām un Afganistānu un Eiropas Savienību; pauž bažas par prezidenta H. Karzai atteikšanos 2007. gada 15. decembrī parakstīt plašsaziņas līdzekļu likumu, lai gan tas iepriekš tika apstiprināts abās parlamenta palātās; aicina prezidentu precizēt plašsaziņas likuma projekta statusu un atgādina Afganistānas Līgumā pausto valdības apņemšanos izveidot “neatkarīgus un plurālistiskus” plašsaziņas līdzekļus; pauž bažas par vārda brīvības stāvokli, ko apdraud emuāru veidotāju un neatkarīgu žurnālistu notiesāšana, un aicina Afganistānas valdību uzņemties saistības nodrošināt reālu vārda brīvību visiem tās pilsoņiem, sākot ar interneta brīvības aizsardzību; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu neatkarībai ir būtiska nozīme demokrātiskas sabiedrības veidošanā; pauž nopietnas bažas par to, ka pieaug uzbrukumu skaits žurnālistiem, un aicina Afganistānas iestādes šos pārkāpumus nopietni izmeklēt; atzinīgi vērtē darbu, ko Afganistānā veic neatkarīgie plašsaziņas līdzekļi, kuri ir būtībā atjaunojuši informācijas plurālismu valstī pēc gadu desmitiem, kuru laikā nebija vārda brīvības; uzskata, ka preses brīvība un vārda brīvība ir būtiski nosacījumi valsts sociālajai attīstībai un attiecībām un Afganistānu un Eiropas Savienību; pauž bažas par prezidenta H. Karzai atteikšanos 2007. gada 15. decembrī parakstīt plašsaziņas līdzekļu likumu, lai gan tas iepriekš tika apstiprināts abās parlamenta palātās; aicina prezidentu precizēt plašsaziņas likuma projekta statusu un atgādina Afganistānas Līgumā pausto valdības apņemšanos izveidot “neatkarīgus un plurālistiskus” plašsaziņas līdzekļus; pauž bažas par vārda brīvības stāvokli, ko apdraud emuāru veidotāju un neatkarīgu žurnālistu notiesāšana, un aicina Afganistānas valdību uzņemties saistības nodrošināt reālu vārda brīvību visiem tās pilsoņiem, sākot ar interneta brīvības aizsardzību;

| 30. | uzsver uz nākotni vērsta plašsaziņas līdzekļu likuma svarīgumu, lai varētu veidot iekļaujošāku, iecietīgāku un demokrātiskāku sabiedrību, kurā respektē valsts reliģiskās un kultūras vērtības bez plašsaziņas līdzekļu neatkarības ierobežojumiem, aizbildinoties ar valsts drošības vai reliģijas un kultūras apsvērumiem; |
| --- | --- |

30.

uzsver uz nākotni vērsta plašsaziņas līdzekļu likuma svarīgumu, lai varētu veidot iekļaujošāku, iecietīgāku un demokrātiskāku sabiedrību, kurā respektē valsts reliģiskās un kultūras vērtības bez plašsaziņas līdzekļu neatkarības ierobežojumiem, aizbildinoties ar valsts drošības vai reliģijas un kultūras apsvērumiem;

| 31. | pauž bažas par Wolesi Jirga locekles Malalai Joya fizisko neaizskaramību un aicina Afganistānas iestādes nodrošināt viņas aizsardzību; aicina Afganistānas iestādes atcelt mājas arestu Afganistānas nacionālās kongresa partijas dibinātājam Latif Pedram un atcelt apsūdzības pret viņu, kā arī garantēt viņa drošību; |
| --- | --- |

31.

pauž bažas par Wolesi Jirga locekles Malalai Joya fizisko neaizskaramību un aicina Afganistānas iestādes nodrošināt viņas aizsardzību; aicina Afganistānas iestādes atcelt mājas arestu Afganistānas nacionālās kongresa partijas dibinātājam Latif Pedram un atcelt apsūdzības pret viņu, kā arī garantēt viņa drošību;

| 32. | atgādina par Parlamenta aicinājumu Afganistānas iestādēm ieviest nāves soda moratoriju; pauž ļoti nopietnas bažas par Pervez Kambash un citu indivīdu dzīvību, kuriem draud nāves sods tiesu sistēmā, kura vēl nespēj nodrošināt taisnīgu tiesu, un aicina prezidentu H. Karzai aizstāt viņu spriedumus; |
| --- | --- |

32.

atgādina par Parlamenta aicinājumu Afganistānas iestādēm ieviest nāves soda moratoriju; pauž ļoti nopietnas bažas par Pervez Kambash un citu indivīdu dzīvību, kuriem draud nāves sods tiesu sistēmā, kura vēl nespēj nodrošināt taisnīgu tiesu, un aicina prezidentu H. Karzai aizstāt viņu spriedumus;

| 33. | atzinīgi vērtē Afganistānas sasniegumus sieviešu politiskās pārstāvības uzlabošanā; pauž solidaritāti ar visām sievietēm šajā valstī, kuras cīnās, lai aizsargātu un veicinātu savas tiesības; joprojām pauž bažas par milzīgajām atšķirībām starp vīriešu un sieviešu ienākumiem, ļoti zemo rakstītprasmes un lasītprasmes līmeni sieviešu vidū, netaisnību pret sievietēm un meitenēm — ko rada kultūras paražas —, ko rada tas, ka ģimenes locekļi un kopienas liedz sievietēm piekļūt tādiem pamatpakalpojumiem kā veselības aprūpe un izglītība, gan nodarbinātības iespēju trūkumā, kā arī vardarbības un diskriminācijas ģimenē augsto līmeni; uzsver, ka sieviešu tiesību aizsardzības pasākumi nekavējoties jāiekļauj tiesiski politiskajā reformā; aicina Padomi un Komisiju aktīvi atbalstīt šādu iniciatīvu un paredzēt līdzekļus tādiem pasākumiem, kuri palīdzētu attīstīt valsts spēju aizsargāt sieviešu, meiteņu un bērnu tiesības, jo arī tie cieš no sadzīves vardarbības, seksuālas izmantošanas, ko rada kultūras paražas, un ekspluatējoša darba un tirdzniecības; aicina arī izstrādāt īpašus pasākumus, lai risinātu problēmas, ar kurām veselības un izglītības sektoros saskaras afgāņu sievietes; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē Afganistānas sasniegumus sieviešu politiskās pārstāvības uzlabošanā; pauž solidaritāti ar visām sievietēm šajā valstī, kuras cīnās, lai aizsargātu un veicinātu savas tiesības; joprojām pauž bažas par milzīgajām atšķirībām starp vīriešu un sieviešu ienākumiem, ļoti zemo rakstītprasmes un lasītprasmes līmeni sieviešu vidū, netaisnību pret sievietēm un meitenēm — ko rada kultūras paražas —, ko rada tas, ka ģimenes locekļi un kopienas liedz sievietēm piekļūt tādiem pamatpakalpojumiem kā veselības aprūpe un izglītība, gan nodarbinātības iespēju trūkumā, kā arī vardarbības un diskriminācijas ģimenē augsto līmeni; uzsver, ka sieviešu tiesību aizsardzības pasākumi nekavējoties jāiekļauj tiesiski politiskajā reformā; aicina Padomi un Komisiju aktīvi atbalstīt šādu iniciatīvu un paredzēt līdzekļus tādiem pasākumiem, kuri palīdzētu attīstīt valsts spēju aizsargāt sieviešu, meiteņu un bērnu tiesības, jo arī tie cieš no sadzīves vardarbības, seksuālas izmantošanas, ko rada kultūras paražas, un ekspluatējoša darba un tirdzniecības; aicina arī izstrādāt īpašus pasākumus, lai risinātu problēmas, ar kurām veselības un izglītības sektoros saskaras afgāņu sievietes;

| 34. | vērš uzmanību uz to, ka kopš 2002. gada marta ANO Augstā komisāra bēgļu lietās birojs ir palīdzējis 3,69 miljoniem afgāņu bēgļu atgriezties Afganistānā, īstenojot lielāko atbalstīto atgriešanās operāciju tās vēsturē, tomēr, par spīti šiem skaitļiem, aptuveni 3,5 miljoni reģistrētu un nereģistrētu afgāņu joprojām atrodas Pakistānā un Irānā; pauž bažas par afgāņu bēgļiem paredzētā finansējuma samazināšanos un uzsver, ka sekmīgas repatriācijas programmas saglabāšana, iespējams, kļūs dārgāka, jo tiem bēgļiem, kuri palikuši Pakistānā un Irānā, ir mazāk resursu un vājāka saikne ar Afganistānu nekā tiem, kuri atgriezušies agrāk; uzsver, ka afgāņu bēgļu un pārvietoto personu drošas un brīvprātīgas atgriešanās jautājumam jāsaglabā augsta prioritāte Afganistānā un starptautiskajā sabiedrībā; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt finansējumu bēgļu reintegrācijai; |
| --- | --- |

34.

vērš uzmanību uz to, ka kopš 2002. gada marta ANO Augstā komisāra bēgļu lietās birojs ir palīdzējis 3,69 miljoniem afgāņu bēgļu atgriezties Afganistānā, īstenojot lielāko atbalstīto atgriešanās operāciju tās vēsturē, tomēr, par spīti šiem skaitļiem, aptuveni 3,5 miljoni reģistrētu un nereģistrētu afgāņu joprojām atrodas Pakistānā un Irānā; pauž bažas par afgāņu bēgļiem paredzētā finansējuma samazināšanos un uzsver, ka sekmīgas repatriācijas programmas saglabāšana, iespējams, kļūs dārgāka, jo tiem bēgļiem, kuri palikuši Pakistānā un Irānā, ir mazāk resursu un vājāka saikne ar Afganistānu nekā tiem, kuri atgriezušies agrāk; uzsver, ka afgāņu bēgļu un pārvietoto personu drošas un brīvprātīgas atgriešanās jautājumam jāsaglabā augsta prioritāte Afganistānā un starptautiskajā sabiedrībā; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt finansējumu bēgļu reintegrācijai;

| 35. | pauž nopietnas bažas par nemitīgi pieaugošo opija audzēšanu un kontrabandu, kurai ir nopietnas sekas politiskajā un valsts drošības jomā Afganistānā un tās kaimiņvalstīs; uzsver, ka opija ekonomika joprojām ir korupcijas avots, kā arī vājina valsts iestāžu darbu, it īpaši drošības un tieslietu nozarē; tā kā nav acīmredzama risinājuma un represīvi pasākumi ar mērķi iznīcināt magoņu ražu nav devuši gaidītos rezultātus, aicina starptautisko sabiedrību un Afganistānas valdību izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju, kuras galvenais mērķis būtu vispusīga lauku attīstība, kā arī vajadzīgās infrastruktūras un funkcionējošu administratīvo iestāžu izveidošana; atzinīgi vērtē dialoga pastiprināšanu starp Afganistānu, Irānu un starptautisko sabiedrību par veidiem, kā ierobežot opija ražošanu un eksportu; |
| --- | --- |

35.

pauž nopietnas bažas par nemitīgi pieaugošo opija audzēšanu un kontrabandu, kurai ir nopietnas sekas politiskajā un valsts drošības jomā Afganistānā un tās kaimiņvalstīs; uzsver, ka opija ekonomika joprojām ir korupcijas avots, kā arī vājina valsts iestāžu darbu, it īpaši drošības un tieslietu nozarē; tā kā nav acīmredzama risinājuma un represīvi pasākumi ar mērķi iznīcināt magoņu ražu nav devuši gaidītos rezultātus, aicina starptautisko sabiedrību un Afganistānas valdību izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju, kuras galvenais mērķis būtu vispusīga lauku attīstība, kā arī vajadzīgās infrastruktūras un funkcionējošu administratīvo iestāžu izveidošana; atzinīgi vērtē dialoga pastiprināšanu starp Afganistānu, Irānu un starptautisko sabiedrību par veidiem, kā ierobežot opija ražošanu un eksportu;

| 36. | aicina ASV valdību atteikties no ražas iznīcināšanas politikas un it īpaši izbeigt no gaisa izsmidzināt “Roundup” — vielu, kas ir saistīta ar nopietnu vides un veselības apdraudējumu —, tā kā vēršanās pret magoņu audzētājiem tikai vairos naidu pret starptautisko spēku klātbūtni; |
| --- | --- |

36.

aicina ASV valdību atteikties no ražas iznīcināšanas politikas un it īpaši izbeigt no gaisa izsmidzināt “Roundup” — vielu, kas ir saistīta ar nopietnu vides un veselības apdraudējumu —, tā kā vēršanās pret magoņu audzētājiem tikai vairos naidu pret starptautisko spēku klātbūtni;

| 37. | pauž bažas par ievērojamajām sociālajām un veselības problēmām, ko rada atkarībā no narkotikām kopumā, un it īpaši par sociālajām un ekonomiskajām sekām, kas rodas no narkotikām atkarīgām Afganistānas sievietēm; atsaucas uz ANO Narkotiku un noziedzības biroja 2005. gada apsekojumu, kurā teikts, ka Afganistānā ir 920 000 narkotiku lietotāji, no kuriem 120 000 ir sievietes; uzsver minētajā apsekojumā teikto, ka tā vietā, lai atkarību no narkotikām uzlūkotu kā sociālu problēmu, Afganistānas sabiedrība to uzskata par individuālu problēmu un ka daudzas sievietes lieto narkotikas medicīniskā nolūkā, lai atvieglotu un mazinātu vairākas fiziskas un psiholoģiskas problēmas; atzīmē, ka, lai gan par narkotisko vielu audzēšanu, kontrabandu un lietošanu ir paredzēti bargi sodi, Afganistānas valdība pašlaik nespēj piemēro šajā ziņā pieņemtos likumus; mudina Afganistānas valdību un starptautisko sabiedrību izstrādāt, finansēt un īstenot atbilstošas programmas, darbības un informējošus pasākumus, kas paredzēti sievietēm, kuras lieto narkotikas, un viņu ģimenēm; |
| --- | --- |

37.

pauž bažas par ievērojamajām sociālajām un veselības problēmām, ko rada atkarībā no narkotikām kopumā, un it īpaši par sociālajām un ekonomiskajām sekām, kas rodas no narkotikām atkarīgām Afganistānas sievietēm; atsaucas uz ANO Narkotiku un noziedzības biroja 2005. gada apsekojumu, kurā teikts, ka Afganistānā ir 920 000 narkotiku lietotāji, no kuriem 120 000 ir sievietes; uzsver minētajā apsekojumā teikto, ka tā vietā, lai atkarību no narkotikām uzlūkotu kā sociālu problēmu, Afganistānas sabiedrība to uzskata par individuālu problēmu un ka daudzas sievietes lieto narkotikas medicīniskā nolūkā, lai atvieglotu un mazinātu vairākas fiziskas un psiholoģiskas problēmas; atzīmē, ka, lai gan par narkotisko vielu audzēšanu, kontrabandu un lietošanu ir paredzēti bargi sodi, Afganistānas valdība pašlaik nespēj piemēro šajā ziņā pieņemtos likumus; mudina Afganistānas valdību un starptautisko sabiedrību izstrādāt, finansēt un īstenot atbilstošas programmas, darbības un informējošus pasākumus, kas paredzēti sievietēm, kuras lieto narkotikas, un viņu ģimenēm;

| 38. | pauž atbalstu Komisijas centieniem palīdzēt Afganistānai un aicina Komisiju regulāri izvērtēt Eiropas Savienības finansiālā atbalsta efektivitāti, it īpaši Komisijas devumu ieguldījumu fondos, lai panāktu lielāku pārredzamību; mudina Komisiju pienācīgi informēt Eiropas Parlamentu par šī izvērtējuma rezultātiem; |
| --- | --- |

38.

pauž atbalstu Komisijas centieniem palīdzēt Afganistānai un aicina Komisiju regulāri izvērtēt Eiropas Savienības finansiālā atbalsta efektivitāti, it īpaši Komisijas devumu ieguldījumu fondos, lai panāktu lielāku pārredzamību; mudina Komisiju pienācīgi informēt Eiropas Parlamentu par šī izvērtējuma rezultātiem;

| 39. | atgādina par Eiropas Parlamenta iniciatīvu, kas tā 2008. gada budžetā paredzēta, lai sniegtu atbalstu demokrātijas nostiprināšanai ar trešo valstu parlamentiem, un apņemas to izmantot kapacitātes nostiprināšanai un tehniskai palīdzībai, kas paredzēta tam, lai palielinātu Afganistānas Parlamenta spēju pieņemt tiesību aktus un uzraudzīt izpildvaru, it īpaši veicinot tiesiskumu un cilvēktiesību, un jo īpaši sieviešu tiesību, ievērošanu; |
| --- | --- |

39.

atgādina par Eiropas Parlamenta iniciatīvu, kas tā 2008. gada budžetā paredzēta, lai sniegtu atbalstu demokrātijas nostiprināšanai ar trešo valstu parlamentiem, un apņemas to izmantot kapacitātes nostiprināšanai un tehniskai palīdzībai, kas paredzēta tam, lai palielinātu Afganistānas Parlamenta spēju pieņemt tiesību aktus un uzraudzīt izpildvaru, it īpaši veicinot tiesiskumu un cilvēktiesību, un jo īpaši sieviešu tiesību, ievērošanu;

| 40. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, NATO ģenerālsekretāram, kā arī ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Afganistānas Islāma Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

40.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, NATO ģenerālsekretāram, kā arī ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Afganistānas Islāma Republikas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV C 287 E, 24.11.2006., 176. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0485.

(3)  OV L 139, 31.5.2007., 33. lpp.

(4)  OV L 295, 14.11.2007., 31. lpp.

(5)  OV L 71, 14.3.2008.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.).

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijs

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/19

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsGada darbības programmas Brazīlijai un Argentīnai 2008. gadam

P6_TA(2008)0338

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par projektiem Komisijas lēmumiem par gada rīcības programmu izveidi Brazīlijai 2008. gadam un Argentīnai 2008. gadam

2009/C 294 E/04

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (1),

ņemot vērā projektu Komisijas lēmumiem par gada rīcības programmu izveidi Brazīlijai 2008. gadam un Argentīnai 2008. gadam (CMTD 2008-0263 — D000422-01, CMTD-2008-0263 — D000421-01),

ņemot vērā atzinumu, kuru 2008. gada 10. jūnijā sniedza Regulas (EK) Nr. 1905/2006 35. panta 1. punktā norādītā komiteja (turpmāk — Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) pārvaldības komiteja),

ņemot vērā 8. pantu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko paredz Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Komisijas 2008. gada 3. jūnija nolīgumu par procedūrām, lai īstenotu Padomes Lēmumu 1999/468/EK, ar ko paredz Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, kas grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK (3),

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu,

| A. | tā kā 2008. gada 10. jūnijā ASI pārvaldības komiteja nobalsoja par gada rīcības programmu projektiem Brazīlijai 2008. gadam un Argentīnai 2008. gadam (CMTD 2008-0263 — D000422-01, CMTD-2008-0263 — D000421-01); |
| --- | --- |

A.

tā kā 2008. gada 10. jūnijā ASI pārvaldības komiteja nobalsoja par gada rīcības programmu projektiem Brazīlijai 2008. gadam un Argentīnai 2008. gadam (CMTD 2008-0263 — D000422-01, CMTD-2008-0263 — D000421-01);

| B. | tā kā atbilstoši Lēmuma 1999/468/EK 7 panta 3. punktam un 2008. gada 3. jūnija nolīguma 1. punktam Parlaments ir saņēmis ASI pārvaldības komitejai iesniegto īstenošanas pasākumu projektu un balsošanas rezultātus; |
| --- | --- |

B.

tā kā atbilstoši Lēmuma 1999/468/EK 7 panta 3. punktam un 2008. gada 3. jūnija nolīguma 1. punktam Parlaments ir saņēmis ASI pārvaldības komitejai iesniegto īstenošanas pasākumu projektu un balsošanas rezultātus;

| C. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1905/2006 2. panta 1. punktā teikts, ka “sadarbības primārais un galvenais mērķis, kas izriet no šīs regulas, ir partnervalstīs un reģionos izskaust nabadzību saistībā ar ilgtspējīgu attīstību”; |
| --- | --- |

C.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1905/2006 2. panta 1. punktā teikts, ka “sadarbības primārais un galvenais mērķis, kas izriet no šīs regulas, ir partnervalstīs un reģionos izskaust nabadzību saistībā ar ilgtspējīgu attīstību”;

| D. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1905/2006 2. panta 4. punktā teikts, ka “pasākumus, kas minēti 1. panta 1. punktā (4), izstrādā tā, lai tie atbilstu ESAO/APK noteiktajiem oficiālās attīstības palīdzības (OAP) kritērijiem”; |
| --- | --- |

D.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1905/2006 2. panta 4. punktā teikts, ka “pasākumus, kas minēti 1. panta 1. punktā (4), izstrādā tā, lai tie atbilstu ESAO/APK noteiktajiem oficiālās attīstības palīdzības (OAP) kritērijiem”;

| E. | tā kā pārskata direktīvās par kreditoru informēšanas sistēmu (DCD/DAC (2002)21) ESAO/APK definē valsts palīdzību attīstības jomā kā finansējumu valstīm, kuras ir APK palīdzības saņēmēju sarakstā un saistībā ar kurām cita starpā “katras transakcijas galvenais mērķis ir sekmēt jaunattīstības valstu ekonomisko attīstību un labklājību”, |
| --- | --- |

E.

tā kā pārskata direktīvās par kreditoru informēšanas sistēmu (DCD/DAC (2002)21) ESAO/APK definē valsts palīdzību attīstības jomā kā finansējumu valstīm, kuras ir APK palīdzības saņēmēju sarakstā un saistībā ar kurām cita starpā “katras transakcijas galvenais mērķis ir sekmēt jaunattīstības valstu ekonomisko attīstību un labklājību”,

Brazīlija

| 1. | atzīmē, ka gada rīcības programmas Brazīlijai 2008. gadam projektā ir iekļauta akadēmiskā mobilitātes programma Brazīlijai 2008.—2010. gadam (kas ir Erasmus Mundus ārējās sadarbības ietvars Brazīlijai) kā vienīgā darbība, ka šī darbība ietilpst valsts stratēģijas dokumenta I prioritātes sektorā “Divpusējo attiecību stiprināšana, 2. darbība — Augstākās izglītības programma Brazīlijai” un ka ES dalībvalstu studentu un augstskolu darbinieku mobilitātes finansēšana (līdz 30 % no kopējā finansējuma studentu un darbinieku individuālai mobilitātei) ir paredzēta kā svarīga sastāvdaļa gada rīcības programmā Brazīlijai 2008. gadam; |
| --- | --- |

1.

atzīmē, ka gada rīcības programmas Brazīlijai 2008. gadam projektā ir iekļauta akadēmiskā mobilitātes programma Brazīlijai 2008.—2010. gadam (kas ir Erasmus Mundus ārējās sadarbības ietvars Brazīlijai) kā vienīgā darbība, ka šī darbība ietilpst valsts stratēģijas dokumenta I prioritātes sektorā “Divpusējo attiecību stiprināšana, 2. darbība — Augstākās izglītības programma Brazīlijai” un ka ES dalībvalstu studentu un augstskolu darbinieku mobilitātes finansēšana (līdz 30 % no kopējā finansējuma studentu un darbinieku individuālai mobilitātei) ir paredzēta kā svarīga sastāvdaļa gada rīcības programmā Brazīlijai 2008. gadam;

Argentīna

| 2. | atzīmē, ka gada rīcības programmas Argentīnai 2008. gadam projektā ir iekļauts Erasmus Mundus ārējās sadarbības ietvars Argentīnai kā vienīgā darbība, ka šī darbība ietilpst valsts stratēģijas dokumenta galvenajā nozarē “Divpusējo attiecību un savstarpējās sapratnes stiprināšana starp ES un Argentīnu” un ka ES dalībvalstu studentu un augstskolu darbinieku mobilitātes finansēšana (līdz 30 % no kopējā finansējuma studentu un darbinieku individuālai mobilitātei) ir paredzēta kā svarīga sastāvdaļa gada rīcības programmā Argentīnai 2008. gadam; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka gada rīcības programmas Argentīnai 2008. gadam projektā ir iekļauts Erasmus Mundus ārējās sadarbības ietvars Argentīnai kā vienīgā darbība, ka šī darbība ietilpst valsts stratēģijas dokumenta galvenajā nozarē “Divpusējo attiecību un savstarpējās sapratnes stiprināšana starp ES un Argentīnu” un ka ES dalībvalstu studentu un augstskolu darbinieku mobilitātes finansēšana (līdz 30 % no kopējā finansējuma studentu un darbinieku individuālai mobilitātei) ir paredzēta kā svarīga sastāvdaļa gada rīcības programmā Argentīnai 2008. gadam;

*

* *

| 3. | uzskata, ka ar to Komisija gada rīcības programmā Brazīlijai 2008. gadam un gada rīcības programmā Argentīnai 2008. gadam pārsniedz tai pamatdokumentā noteiktās ieviešanas pilnvaras, ņemot vērā ka iepriekš minētie elementi nav saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1905/2006 2. panta 1. un 4. punktu, jo šo elementu primārais mērķis nav nabadzības izskaušana un tie neatbilst valsts palīdzības kritērijiem attīstības jomā, kurus noteikusi ESAO/APK (5); |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka ar to Komisija gada rīcības programmā Brazīlijai 2008. gadam un gada rīcības programmā Argentīnai 2008. gadam pārsniedz tai pamatdokumentā noteiktās ieviešanas pilnvaras, ņemot vērā ka iepriekš minētie elementi nav saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1905/2006 2. panta 1. un 4. punktu, jo šo elementu primārais mērķis nav nabadzības izskaušana un tie neatbilst valsts palīdzības kritērijiem attīstības jomā, kurus noteikusi ESAO/APK (5);

| 4. | aicina Komisiju atsaukt projektus lēmumiem, ar ko izveido gada rīcības programmu Brazīlijai 2008. gadam un Argentīnai 2008. gadam, un iesniegt ASI pārvaldības komitejai jaunus projektus lēmumiem, pilnībā ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1905/2006 noteikumus; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju atsaukt projektus lēmumiem, ar ko izveido gada rīcības programmu Brazīlijai 2008. gadam un Argentīnai 2008. gadam, un iesniegt ASI pārvaldības komitejai jaunus projektus lēmumiem, pilnībā ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1905/2006 noteikumus;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

(2)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(3)  OV C 143, 10.6.2008., 1. lpp.

(4)  Direktīvas 1. panta 1. punkts: Kopiena finansē pasākumus, kuru mērķis ir atbalstīt sadarbību ar jaunattīstības valstīm, teritorijām un reģioniem (..).

(5)  Proti, “katras transakcijas galvenais mērķis ir sekmēt jaunattīstības valstu ekonomisko attīstību un labklājību”, (ESAO/APK 2006. gada oktobra informatīvā lapa “Vai tā ir OAP?” 1. lpp.).

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/20

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsES prioritātes ANO Ģenerālās asamblejas 63. sesijai

P6_TA(2008)0339

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija ieteikums Padomei par Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par ES prioritātēm ANO Ģenerālās asamblejas 63. sesijai (2008/2111(INI))

2009/C 294 E/05

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ģenerālās asamblejas 63. sesiju (B6-0176/2008), ko ALDE grupas vārdā iesniedza Alexander Lambsdorff un Annemie Neyts-Uyttebroeck,

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2005. gada ziņojumu “Lielākā brīvībā”, tam sekojošo ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju 60/1 par 2005. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem, kā arī ANO ģenerālsekretāra 2006. gada 7. marta ziņojumu “Ieguldījums Apvienoto Nāciju Organizācijā, lai to stiprinātu pasaules līmenī”,

ņemot vērā ES prioritātes ANO Ģenerālās asamblejas 62. sesijai,

ņemot vērā savu 2004. gada 29. janvāra rezolūciju par Eiropas Savienības un Apvienoto Nāciju Organizācijas attiecībām (1), 2005. gada 9. jūnija rezolūciju par Apvienoto Nāciju Organizācijas reformu (2) un 2005. gada 29. septembra rezolūciju par ANO organizētās Pasaules augstākā līmeņa 2005. gada 14.—16. septembra sanāksmes rezultātiem (3),

ņemot vērā to jautājumu sarakstu, ko paredzēts iekļaut Ģenerālās asamblejas 2008. gada 11. februāra 63. regulārās sesijas provizoriskajā darba kārtībā un it īpaši tās punktus “Starptautiskā miera un drošības saglabāšana”, “Āfrikas attīstība”, “Cilvēktiesību veicināšana” un “Pārvaldības reforma”,

ņemot vērā ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (COP 9) līgumslēdzēju pušu konferences devītās sanāksmes, kas notika 2008. gada 19.—30. maijā Bonnā, rezultātus,

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu 2009. gada pārskata konferenci,

ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 90. pantu,

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A6-0265/2008),

| A. | tā kā ES ārpolitikas pamatā ir spēcīgs un viennozīmīgs atbalsts efektīvai daudzpusējai sadarbībai, kā noteikts ANO Statūtos; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ārpolitikas pamatā ir spēcīgs un viennozīmīgs atbalsts efektīvai daudzpusējai sadarbībai, kā noteikts ANO Statūtos;

| B. | tā kā ES ir galvenā ANO politiskā un finansiālā partnere nabadzības apkarošanā, kā arī ekonomikas un sociālās attīstības veicināšanā, sniedzot kolektīvu drošību, tostarp aizsargājot iedzīvotājus, kuru iztika ir apdraudēta, un atbalstot cilvēktiesības visā pasaulē; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir galvenā ANO politiskā un finansiālā partnere nabadzības apkarošanā, kā arī ekonomikas un sociālās attīstības veicināšanā, sniedzot kolektīvu drošību, tostarp aizsargājot iedzīvotājus, kuru iztika ir apdraudēta, un atbalstot cilvēktiesības visā pasaulē;

| C. | tā kā ANO reformu programma, kas ietver jaunu struktūru veidošanu, radikālus pārkārtojumus citās struktūrās, izmaiņas ANO operāciju vadībā, palīdzības sniegšanas reorganizāciju un būtiskas reformas ANO Sekretariātā, ir ārkārtīgi vērienīga un tai nepieciešams pastāvīgs politisks atbalsts, it īpaši laikā, kad jaunās politikas pamatnostādnes jau ir formulētas un ir sākusies to īstenošana; |
| --- | --- |

C.

tā kā ANO reformu programma, kas ietver jaunu struktūru veidošanu, radikālus pārkārtojumus citās struktūrās, izmaiņas ANO operāciju vadībā, palīdzības sniegšanas reorganizāciju un būtiskas reformas ANO Sekretariātā, ir ārkārtīgi vērienīga un tai nepieciešams pastāvīgs politisks atbalsts, it īpaši laikā, kad jaunās politikas pamatnostādnes jau ir formulētas un ir sākusies to īstenošana;

| D. | tā kā divu svarīgāko jauno struktūru — Cilvēktiesību padomes un Miera veidošanas komisijas — darbībā ir sācies izšķirošs posms, kad tām jāpierāda, ka tās spēj sasniegt mērķus, ko katrai no šīm struktūrām ir noteikušas ANO dalībvalstis; |
| --- | --- |

D.

tā kā divu svarīgāko jauno struktūru — Cilvēktiesību padomes un Miera veidošanas komisijas — darbībā ir sācies izšķirošs posms, kad tām jāpierāda, ka tās spēj sasniegt mērķus, ko katrai no šīm struktūrām ir noteikušas ANO dalībvalstis;

| E. | tā kā ANO Drošības padomes reforma, kas vajadzīga jau sen, vēl joprojām nav īstenota šī jautājuma jutīgo aspektu un spriedzes dēļ, ko rada nepieciešamība panākt labāku pārskatatbildību un lielāku ģeopolitisko līdzsvaru, no vienas puses, un nodrošināt šīs struktūras efektivitāti, no otras puses; |
| --- | --- |

E.

tā kā ANO Drošības padomes reforma, kas vajadzīga jau sen, vēl joprojām nav īstenota šī jautājuma jutīgo aspektu un spriedzes dēļ, ko rada nepieciešamība panākt labāku pārskatatbildību un lielāku ģeopolitisko līdzsvaru, no vienas puses, un nodrošināt šīs struktūras efektivitāti, no otras puses;

| F. | tā kā 2008. gads ir izšķirošs gads centieniem izskaust nabadzību un līdz 2015. gadam sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) visā pasaulē un tā kā ES dalībvalstīm ir jāuzņemas vadība pasaules mērogā, gatavojoties attiecīgajām galvenajām sanāksmēm, ko paredzēts rīkot šā gada otrajā pusē; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2008. gads ir izšķirošs gads centieniem izskaust nabadzību un līdz 2015. gadam sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) visā pasaulē un tā kā ES dalībvalstīm ir jāuzņemas vadība pasaules mērogā, gatavojoties attiecīgajām galvenajām sanāksmēm, ko paredzēts rīkot šā gada otrajā pusē;

| G. | tā kā attiecībā uz TAM sasniegšanu ES centieni ir kā svarīgs katalizators un piemērs citiem līdzekļu devējiem, taču, ja saglabāsies pašreizējās tendences, ES oficiālās attīstības palīdzības saistību izpildei līdz 2010. gadam pietrūks EUR 75 miljardi; |
| --- | --- |

G.

tā kā attiecībā uz TAM sasniegšanu ES centieni ir kā svarīgs katalizators un piemērs citiem līdzekļu devējiem, taču, ja saglabāsies pašreizējās tendences, ES oficiālās attīstības palīdzības saistību izpildei līdz 2010. gadam pietrūks EUR 75 miljardi;

| H. | tā kā daudzas Subsahāras Āfrikas valstis nav ne tuvu kāda no TAM īstenošanai un tā kā arī vairākās valstīs ar vidējiem ienākumiem ir reģioni un miljoniem cilvēku lielas etniskās grupas, kam neizdodas veiksmīgi tuvoties šo mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

H.

tā kā daudzas Subsahāras Āfrikas valstis nav ne tuvu kāda no TAM īstenošanai un tā kā arī vairākās valstīs ar vidējiem ienākumiem ir reģioni un miljoniem cilvēku lielas etniskās grupas, kam neizdodas veiksmīgi tuvoties šo mērķu sasniegšanai;

| I. | tā kā pārtikas cenu straujā pieauguma un pasaules ekonomikas arvien lēnākas izaugsmes dēļ pastāv risks, ka par aptuveni 7 gadiem ieilgs TAM īstenošana, ja vien netiks veikti papildu ieguldījumi jaunattīstības valstu lauksaimniecības nozarē un lauksaimniecības un pārtikas rūpniecībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā pārtikas cenu straujā pieauguma un pasaules ekonomikas arvien lēnākas izaugsmes dēļ pastāv risks, ka par aptuveni 7 gadiem ieilgs TAM īstenošana, ja vien netiks veikti papildu ieguldījumi jaunattīstības valstu lauksaimniecības nozarē un lauksaimniecības un pārtikas rūpniecībā;

| J. | tā kā ANO Ģenerālā asambleja nolēma 2007. gada 4. un 5. oktobrī organizēt augsta līmeņa dialogu par reliģiju un kultūru savstarpēju sadarbību, lai veicinātu toleranci, sapratni un vispārēju cieņu attiecībā uz jautājumiem par reliģiskās pārliecības vai ticības brīvību un kultūras daudzveidību saskaņā ar citām līdzīgām iniciatīvām šajā jomā; |
| --- | --- |

J.

tā kā ANO Ģenerālā asambleja nolēma 2007. gada 4. un 5. oktobrī organizēt augsta līmeņa dialogu par reliģiju un kultūru savstarpēju sadarbību, lai veicinātu toleranci, sapratni un vispārēju cieņu attiecībā uz jautājumiem par reliģiskās pārliecības vai ticības brīvību un kultūras daudzveidību saskaņā ar citām līdzīgām iniciatīvām šajā jomā;

| K. | tā kā 2008. gads ir Eiropas Kultūru dialoga gads; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2008. gads ir Eiropas Kultūru dialoga gads;

| L. | tā kā ANO Ģenerālās asamblejas darba kārtība vēl nav pietiekami skaidri noteikta un saplānota, kādai tai vajadzētu būt, lai nodrošinātu konsekvenci šīs struktūras darbā un atvieglotu tās rezolūciju īstenošanas pārraudzību; |
| --- | --- |

L.

tā kā ANO Ģenerālās asamblejas darba kārtība vēl nav pietiekami skaidri noteikta un saplānota, kādai tai vajadzētu būt, lai nodrošinātu konsekvenci šīs struktūras darbā un atvieglotu tās rezolūciju īstenošanas pārraudzību;

| M. | tā kā ANO Miera uzturēšanas operāciju departaments šobrīd vada 20 operācijas, kurās piedalās vairāk nekā 100 000 karavīru, no kuriem puse ir izvietoti Āfrikā; |
| --- | --- |

M.

tā kā ANO Miera uzturēšanas operāciju departaments šobrīd vada 20 operācijas, kurās piedalās vairāk nekā 100 000 karavīru, no kuriem puse ir izvietoti Āfrikā;

| N. | tā kā ES dalībvalstu nostāju saskaņošana dažādās ANO struktūrvienībās un politikas jomās ir atšķirīga; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES dalībvalstu nostāju saskaņošana dažādās ANO struktūrvienībās un politikas jomās ir atšķirīga;

| O. | tā kā šāda saskaņošana ir jāpanāk, nekaitējot sarunām ar valstīm no citiem ģeopolitiskajiem blokiem, kas ir būtisks priekšnoteikums nepieciešamo alianšu izveidošanai ANO; |
| --- | --- |

O.

tā kā šāda saskaņošana ir jāpanāk, nekaitējot sarunām ar valstīm no citiem ģeopolitiskajiem blokiem, kas ir būtisks priekšnoteikums nepieciešamo alianšu izveidošanai ANO;

| P. | tā kā šādas saskaņošanas panākšanai ir nepieciešama ciešāka sadarbība starp attiecīgajām Padomes darba grupām Briselē, kā arī attiecīgajiem ES birojiem un dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām Ņujorkā un Ženēvā; |
| --- | --- |

P.

tā kā šādas saskaņošanas panākšanai ir nepieciešama ciešāka sadarbība starp attiecīgajām Padomes darba grupām Briselē, kā arī attiecīgajiem ES birojiem un dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām Ņujorkā un Ženēvā;

| Q. | tā kā Lisabonas līgums piešķir ES juridiskas personas statusu, un tas ir jauninājums, kas būtiski ietekmēs ES pārstāvību ANO, |
| --- | --- |

Q.

tā kā Lisabonas līgums piešķir ES juridiskas personas statusu, un tas ir jauninājums, kas būtiski ietekmēs ES pārstāvību ANO,

| 1. | iesniedz Padomei šādus ieteikumus:


  ES darbība ANO un Lisabonas līguma ratifikācija








  a) | pieprasa apspriest ES politiskās prioritātes nākamajai ANO Ģenerālās asamblejas sesijai, rīkojot izsmeļošas un plašas Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas debates; |
| --- | --- | --- |

1.

iesniedz Padomei šādus ieteikumus:

ES darbība ANO un Lisabonas līguma ratifikācija

a)

pieprasa apspriest ES politiskās prioritātes nākamajai ANO Ģenerālās asamblejas sesijai, rīkojot izsmeļošas un plašas Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas debates;

| b) | uzskata, ka ES dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām Ņujorkā būtu jāuztver Padomes oficiālā nostāja par prioritātēm ANO Ģenerālajai asamblejai kā saistoša politiska platforma, kas tām jāizmanto par pamatu sarunās ar citām valstīm; |
| --- | --- |

b)

uzskata, ka ES dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām Ņujorkā būtu jāuztver Padomes oficiālā nostāja par prioritātēm ANO Ģenerālajai asamblejai kā saistoša politiska platforma, kas tām jāizmanto par pamatu sarunās ar citām valstīm;

| c) | uzskata, ka vispār ES dalībvalstu nostāju saskaņošana ANO ir jāsāk atbilstošajās Padomes darba grupās, lai Ņujorkas diplomātiem būtu vieglāk vienoties par kopēju nostāju konkrētos jautājumos ANO struktūrās un vairāk laika varētu veltīt konsultācijām un sarunām ar citām reģionālajām grupām vai valstīm, kas ietilpst šādās grupās; |
| --- | --- |

c)

uzskata, ka vispār ES dalībvalstu nostāju saskaņošana ANO ir jāsāk atbilstošajās Padomes darba grupās, lai Ņujorkas diplomātiem būtu vieglāk vienoties par kopēju nostāju konkrētos jautājumos ANO struktūrās un vairāk laika varētu veltīt konsultācijām un sarunām ar citām reģionālajām grupām vai valstīm, kas ietilpst šādās grupās;

| d) | aicina Padomi un Komisiju apsvērt iespēju reorganizēt un paplašināt savus birojus Ņujorkā un Ženēvā, ņemot vērā lielākas pilnvaras un pienākumus, kas būs jāuzņemas ES pārstāvjiem pēc Lisabonas līguma ratifikācijas, garantējot Kopienas politikas stratēģiju, programmu un fondu, kā arī ES kopējās ārpolitikas un drošības politikas pasākumu un uzdevumu optimālu koordinēšanu un sinerģiju; |
| --- | --- |

d)

aicina Padomi un Komisiju apsvērt iespēju reorganizēt un paplašināt savus birojus Ņujorkā un Ženēvā, ņemot vērā lielākas pilnvaras un pienākumus, kas būs jāuzņemas ES pārstāvjiem pēc Lisabonas līguma ratifikācijas, garantējot Kopienas politikas stratēģiju, programmu un fondu, kā arī ES kopējās ārpolitikas un drošības politikas pasākumu un uzdevumu optimālu koordinēšanu un sinerģiju;

| e) | mudina Padomi un Komisiju padziļināti izvērtēt, kā Lisabonas līgums ietekmēs Eiropas Savienības turpmāko pārstāvību ANO, un aicina ES dalībvalstis skaidri un nepārprotami apņemties nodrošināt Eiropas Savienības atbilstošu atpazīstamību un ietekmi ANO struktūrās un forumos; |
| --- | --- |

e)

mudina Padomi un Komisiju padziļināti izvērtēt, kā Lisabonas līgums ietekmēs Eiropas Savienības turpmāko pārstāvību ANO, un aicina ES dalībvalstis skaidri un nepārprotami apņemties nodrošināt Eiropas Savienības atbilstošu atpazīstamību un ietekmi ANO struktūrās un forumos;

| f) | mudina Padomi pēc iespējas ātrāk risināt sarunas un definēt to, kā darbojas ES iecelti novērotāji ANO; |
| --- | --- |

f)

mudina Padomi pēc iespējas ātrāk risināt sarunas un definēt to, kā darbojas ES iecelti novērotāji ANO;

| g) | aicina arī ES dalībvalstis rosināt ANO ģeopolitisko grupu esošās struktūras pārskatīšanu, lai nodrošinātu, ka tā atspoguļo to valstu dalību ES, kuras tai pievienojās nesenajā paplašināšanās kārtā; |
| --- | --- |

g)

aicina arī ES dalībvalstis rosināt ANO ģeopolitisko grupu esošās struktūras pārskatīšanu, lai nodrošinātu, ka tā atspoguļo to valstu dalību ES, kuras tai pievienojās nesenajā paplašināšanās kārtā;

| h) | aicina Padomi un Komisiju regulāri informēt Parlamentu par to, kādas sekas, tostarp attiecībā uz budžetu, var būt iespējamiem pasākumiem, kuru mērķis ir reorganizēt ES pārstāvību dažādās ANO struktūrvienībās, arī Sekretariātā, un kā šie pasākumi var ietekmēt ES fondus un programmas; |
| --- | --- |

h)

aicina Padomi un Komisiju regulāri informēt Parlamentu par to, kādas sekas, tostarp attiecībā uz budžetu, var būt iespējamiem pasākumiem, kuru mērķis ir reorganizēt ES pārstāvību dažādās ANO struktūrvienībās, arī Sekretariātā, un kā šie pasākumi var ietekmēt ES fondus un programmas;

ES ieguldījums ANO reformās

| i) | atzinīgi vērtē to, ka savu darbu ir atsākusi ANO Ģenerālās asamblejas attīstības darba grupa, kuras uzdevums ir noteikt veidus, kā stiprināt asamblejas nozīmi, autoritāti, lietderību un efektivitāti, un šajā sakarā aicina ES dalībvalstis sekmēt Ģenerālās asamblejas priekšsēdētāja darbības nozīmīgumu, kā arī atbilstoša finansējuma, cilvēkresursu un infrastruktūras piešķiršanu, un sistemātiskāku sadarbību starp Ģenerālo Asambleju, ģenerālsekretāru un ANO Drošības padomi, lai uzlabotu Drošības padomes pārskatatbildību un leģitimitāti; |
| --- | --- |

i)

atzinīgi vērtē to, ka savu darbu ir atsākusi ANO Ģenerālās asamblejas attīstības darba grupa, kuras uzdevums ir noteikt veidus, kā stiprināt asamblejas nozīmi, autoritāti, lietderību un efektivitāti, un šajā sakarā aicina ES dalībvalstis sekmēt Ģenerālās asamblejas priekšsēdētāja darbības nozīmīgumu, kā arī atbilstoša finansējuma, cilvēkresursu un infrastruktūras piešķiršanu, un sistemātiskāku sadarbību starp Ģenerālo Asambleju, ģenerālsekretāru un ANO Drošības padomi, lai uzlabotu Drošības padomes pārskatatbildību un leģitimitāti;

| j) | mudina ES dalībvalstis neatlaidīgi pieprasīt, lai tiktu veikta ilgi gaidītā mandātu pārskatīšana, kas paredzēta, lai stiprinātu un atjauninātu ANO darba programmu atbilstoši ES dalībvalstu laikmetīgajām prasībām, pārskatot visus mandātus, kas ar Ģenerālās Asamblejas vai citu ANO iestāžu lēmumiem piešķirti pirms vairāk nekā pieciem gadiem; |
| --- | --- |

j)

mudina ES dalībvalstis neatlaidīgi pieprasīt, lai tiktu veikta ilgi gaidītā mandātu pārskatīšana, kas paredzēta, lai stiprinātu un atjauninātu ANO darba programmu atbilstoši ES dalībvalstu laikmetīgajām prasībām, pārskatot visus mandātus, kas ar Ģenerālās Asamblejas vai citu ANO iestāžu lēmumiem piešķirti pirms vairāk nekā pieciem gadiem;

| k) | atgādina ES dalībvalstīm 2005. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē dotos solījumus nostiprināt ANO, veicot vairākas reformas organizācijas vadībā un Sekretariātā; aicina Padomi atbalstīt šīs reformas, lai palielinātu pārskatatbildību un uzraudzību, uzlabotu vadības sniegumu un pārredzamību, kā arī stiprinātu ētiskumu, efektivitāti un organizatorisko potenciālu, pirmām kārtām pievēršoties Sekretariāta struktūras pārveidošanai; |
| --- | --- |

k)

atgādina ES dalībvalstīm 2005. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē dotos solījumus nostiprināt ANO, veicot vairākas reformas organizācijas vadībā un Sekretariātā; aicina Padomi atbalstīt šīs reformas, lai palielinātu pārskatatbildību un uzraudzību, uzlabotu vadības sniegumu un pārredzamību, kā arī stiprinātu ētiskumu, efektivitāti un organizatorisko potenciālu, pirmām kārtām pievēršoties Sekretariāta struktūras pārveidošanai;

| l) | mudina Padomi nodrošināt, lai ANO Miera uzturēšanas operāciju departamenta un ANO Politisko lietu departamenta darbinieku skaits būtu samērojams ar šo departamentu uzdevumiem un pienākumiem, un atbalstīt ANO ģenerālsekretāra darbību šajā sakarā; |
| --- | --- |

l)

mudina Padomi nodrošināt, lai ANO Miera uzturēšanas operāciju departamenta un ANO Politisko lietu departamenta darbinieku skaits būtu samērojams ar šo departamentu uzdevumiem un pienākumiem, un atbalstīt ANO ģenerālsekretāra darbību šajā sakarā;

| m) | mudina ES dalībvalstis atbalstīt ANO ģenerālsekretāra centienus, lai īstenotu “pienākuma aizsargāt” koncepciju, kā tas apstiprināts 2005. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē; aicina ES dalībvalstis aktīvi piedalīties šajā procesā; |
| --- | --- |

m)

mudina ES dalībvalstis atbalstīt ANO ģenerālsekretāra centienus, lai īstenotu “pienākuma aizsargāt” koncepciju, kā tas apstiprināts 2005. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē; aicina ES dalībvalstis aktīvi piedalīties šajā procesā;

| n) | aicina Padomi pilnībā atbalstīt sarunu atsākšanu par Augsta līmeņa grupas ANO sistēmu saskaņotības jautājumos ieteikumu īstenošanu, un iesaka ES dalībvalstīm aktīvi sadarboties ar jaunattīstības valstīm, kas saņem Eiropas vai valstu palīdzību, kā arī nodrošināt gan kopējo ES, gan atsevišķu dalībvalstu ietekmi, lai garantētu jaunattīstības valstīm atbalstu saistībā ar izmaiņām ANO palīdzības sniegšanas sistēmā un sekmētu konsekventu ANO politikas virzienu īstenošanu dažādu palīdzības operāciju gaitā; |
| --- | --- |

n)

aicina Padomi pilnībā atbalstīt sarunu atsākšanu par Augsta līmeņa grupas ANO sistēmu saskaņotības jautājumos ieteikumu īstenošanu, un iesaka ES dalībvalstīm aktīvi sadarboties ar jaunattīstības valstīm, kas saņem Eiropas vai valstu palīdzību, kā arī nodrošināt gan kopējo ES, gan atsevišķu dalībvalstu ietekmi, lai garantētu jaunattīstības valstīm atbalstu saistībā ar izmaiņām ANO palīdzības sniegšanas sistēmā un sekmētu konsekventu ANO politikas virzienu īstenošanu dažādu palīdzības operāciju gaitā;

| o) | aicina ES dalībvalstis panākt vienotāku nostāju attiecībā uz ANO Drošības padomes reformu, kas, nemainot galīgo mērķi — pēc ANO reformām nodrošināt Eiropas Savienībai vienu pastāvīgu vietu padomē —, ir iecerēta, arī lai palielinātu ES ietekmi atbilstoši tās ieguldījumam ANO miera uzturēšanās operācijās un ANO palīdzībā attīstības jomā; |
| --- | --- |

o)

aicina ES dalībvalstis panākt vienotāku nostāju attiecībā uz ANO Drošības padomes reformu, kas, nemainot galīgo mērķi — pēc ANO reformām nodrošināt Eiropas Savienībai vienu pastāvīgu vietu padomē —, ir iecerēta, arī lai palielinātu ES ietekmi atbilstoši tās ieguldījumam ANO miera uzturēšanās operācijās un ANO palīdzībā attīstības jomā;

| p) | šajā sakarā atgādina ES dalībvalstīm, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, lai ANO Drošības padomē pārstāvētās ES dalībvalstis atbalstītu un uzturētu spēkā ES oficiālo nostāju, pienācīgi informētu citas dalībvalstis par Drošības padomē apspriežamajiem jautājumiem un aktīvi saskaņotu savus viedokļus ar ES Ministru padomes atbilstošajām darba grupām; |
| --- | --- |

p)

šajā sakarā atgādina ES dalībvalstīm, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, lai ANO Drošības padomē pārstāvētās ES dalībvalstis atbalstītu un uzturētu spēkā ES oficiālo nostāju, pienācīgi informētu citas dalībvalstis par Drošības padomē apspriežamajiem jautājumiem un aktīvi saskaņotu savus viedokļus ar ES Ministru padomes atbilstošajām darba grupām;

| q) | aicina ES dalībvalstis atbalstīt priekšsēdētāja Srgjan Kerim izveidoto Drošības padomes reformas darba grupu; šajā sakarā atzinīgi vērtē iniciatīvas “Visaptverošs process” radīto ierosmi pārkārtojumiem Drošības padomē; mudina Padomi sekmēt diskusiju, kurā galvenā uzmanība tiktu pievērsta jautājumiem, kas skar kopīgas intereses, lai tādējādi panāktu jūtamu progresu šajā jomā; |
| --- | --- |

q)

aicina ES dalībvalstis atbalstīt priekšsēdētāja Srgjan Kerim izveidoto Drošības padomes reformas darba grupu; šajā sakarā atzinīgi vērtē iniciatīvas “Visaptverošs process” radīto ierosmi pārkārtojumiem Drošības padomē; mudina Padomi sekmēt diskusiju, kurā galvenā uzmanība tiktu pievērsta jautājumiem, kas skar kopīgas intereses, lai tādējādi panāktu jūtamu progresu šajā jomā;

Eiropas Savienība un ANO Cilvēktiesību padome

| r) | mudina ES dalībvalstis, jo īpaši Franciju un Slovākiju kā jaunievēlētās ANO Cilvēktiesību padomes locekles, dubultot savus centienus nodrošināt Cilvēktiesību padomes sekmīgu darbību, lai aizsargātu un veicinātu vispārējās tiesības; šajā sakarā aicina uzlabot pārskatatbildību attiecībā uz kārtību, kādā tiek ieviestas un atjaunotas īpašās procedūras un ieceltas pilnvarotās personas, jo šīs kārtības pamatā jābūt pārredzamības un reālas konkurences principiem; |
| --- | --- |

r)

mudina ES dalībvalstis, jo īpaši Franciju un Slovākiju kā jaunievēlētās ANO Cilvēktiesību padomes locekles, dubultot savus centienus nodrošināt Cilvēktiesību padomes sekmīgu darbību, lai aizsargātu un veicinātu vispārējās tiesības; šajā sakarā aicina uzlabot pārskatatbildību attiecībā uz kārtību, kādā tiek ieviestas un atjaunotas īpašās procedūras un ieceltas pilnvarotās personas, jo šīs kārtības pamatā jābūt pārredzamības un reālas konkurences principiem;

| s) | uzver pilsoniskās sabiedrības līdzdalības nozīmi ANO Cilvēktiesību padomes darbā un mudina tās ES dalībvalstis, kuras piedalās ANO Cilvēktiesību padomes darbā, ieviest efektīvus veidus un instrumentus, kas ļautu pilsoniskajai sabiedrībai piedalīties ANO Cilvēktiesību padomes darbā, lai labāk aizsargātu cilvēktiesības visā pasaulē un pozitīvi veicinātu šīs iestādes pārredzamību; |
| --- | --- |

s)

uzver pilsoniskās sabiedrības līdzdalības nozīmi ANO Cilvēktiesību padomes darbā un mudina tās ES dalībvalstis, kuras piedalās ANO Cilvēktiesību padomes darbā, ieviest efektīvus veidus un instrumentus, kas ļautu pilsoniskajai sabiedrībai piedalīties ANO Cilvēktiesību padomes darbā, lai labāk aizsargātu cilvēktiesības visā pasaulē un pozitīvi veicinātu šīs iestādes pārredzamību;

| t) | aicina Padomei stiprināt tos centienus, kuru mērķis ir palielināt ANO dalībvalstu atbildību cilvēktiesību jomā, palielinot vispārējā periodiskā pārskata efektivitāti, jo īpaši nodrošinot stingrākas procedūras, lai novērstu apzinātas šķēršļu likšanas vai novirzīšanas taktiku; |
| --- | --- |

t)

aicina Padomei stiprināt tos centienus, kuru mērķis ir palielināt ANO dalībvalstu atbildību cilvēktiesību jomā, palielinot vispārējā periodiskā pārskata efektivitāti, jo īpaši nodrošinot stingrākas procedūras, lai novērstu apzinātas šķēršļu likšanas vai novirzīšanas taktiku;

| u) | ir noraizējies par to, ka pēdējā laikā tiek kritizēts Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroja darbs; aicina ES dalībvalstis atbalstīt biroju, jo īpaši Ģenerālās asamblejas Piektajā komitejā, lai nodrošinātu, ka netiek mazināta biroja neatkarība un ka birojam tiek piešķirti visi finanšu resursi, kas vajadzīgi, lai ļautu tam īstenot savas pilnvaras; aicina ES dalībvalstis rūpīgi pārraudzīt jauna augstā komisāra iecelšanas procedūru, kad 2008. gada jūnijā beigsies pašreizējā augstā komisāra pilnvaras; |
| --- | --- |

u)

ir noraizējies par to, ka pēdējā laikā tiek kritizēts Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroja darbs; aicina ES dalībvalstis atbalstīt biroju, jo īpaši Ģenerālās asamblejas Piektajā komitejā, lai nodrošinātu, ka netiek mazināta biroja neatkarība un ka birojam tiek piešķirti visi finanšu resursi, kas vajadzīgi, lai ļautu tam īstenot savas pilnvaras; aicina ES dalībvalstis rūpīgi pārraudzīt jauna augstā komisāra iecelšanas procedūru, kad 2008. gada jūnijā beigsies pašreizējā augstā komisāra pilnvaras;

| v) | aicina visas ES dalībvalstis arī turpmāk piedalīties 2009. gada Durbanas Pārskata konferences sagatavošanā un nodrošināt, lai konference dotu visām ieinteresētajām personām iespēju no jauna apliecināt savu nostāju un apņēmību cīnīties pret rasismu, rasu diskrimināciju, diskrimināciju sabiedriskā stāvokļa dēļ, ksenofobiju un jebkura cita veida neiecietību un noteikt konkrētus kritērijus virzībā uz rasisma izskaušanu, pamatojoties uz Durbanas deklarāciju un rīcības programmu un tās pilnībā ievērojot; |
| --- | --- |

v)

aicina visas ES dalībvalstis arī turpmāk piedalīties 2009. gada Durbanas Pārskata konferences sagatavošanā un nodrošināt, lai konference dotu visām ieinteresētajām personām iespēju no jauna apliecināt savu nostāju un apņēmību cīnīties pret rasismu, rasu diskrimināciju, diskrimināciju sabiedriskā stāvokļa dēļ, ksenofobiju un jebkura cita veida neiecietību un noteikt konkrētus kritērijus virzībā uz rasisma izskaušanu, pamatojoties uz Durbanas deklarāciju un rīcības programmu un tās pilnībā ievērojot;

| w) | aicina Padomi nepieļaut ar sākotnējo Durbanas konferenci saistīto negatīvo notikumu atkārtošanos; aicina visas ES dalībvalstis nodrošināt, lai 2009. gada Durbanas Pārskata konferencē piedalītos pilsoniskā sabiedrībā saskaņā ar ANO Statūtiem un ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes 1996. gada 25. jūlija rezolūciju Nr. 1996/31; |
| --- | --- |

w)

aicina Padomi nepieļaut ar sākotnējo Durbanas konferenci saistīto negatīvo notikumu atkārtošanos; aicina visas ES dalībvalstis nodrošināt, lai 2009. gada Durbanas Pārskata konferencē piedalītos pilsoniskā sabiedrībā saskaņā ar ANO Statūtiem un ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes 1996. gada 25. jūlija rezolūciju Nr. 1996/31;

| x) | aicina visas ES dalībvalstis veicināt un aizsargāt bērnu tiesības, atbalstot bērnu tiesību iekļaušanu attiecīgo ANO sistēmas iestāžu un mehānismu darbībā; |
| --- | --- |

x)

aicina visas ES dalībvalstis veicināt un aizsargāt bērnu tiesības, atbalstot bērnu tiesību iekļaušanu attiecīgo ANO sistēmas iestāžu un mehānismu darbībā;

Eiropas Savienība un ANO Miera veidošanas komisija (MVK)

| y) | uzskata, ka ES dalībvalstīm kopīgi jāatbalsta MVK nozīmes palielināšana saistībā ar ANO sistēmu un jānodrošina, lai atbilstošās ANO iestādes pienācīgi ņemtu vērā tās ieteikumus, kā arī jāatbalsta labāka sinerģija starp MVK un ANO aģentūrām, fondiem un programmām; uzsver MVK un starptautisko finanšu iestāžu ciešākas sadarbības nozīmi, kuras aktīvi darbojas valstīs, kas atgūstas pēc konflikta; |
| --- | --- |

y)

uzskata, ka ES dalībvalstīm kopīgi jāatbalsta MVK nozīmes palielināšana saistībā ar ANO sistēmu un jānodrošina, lai atbilstošās ANO iestādes pienācīgi ņemtu vērā tās ieteikumus, kā arī jāatbalsta labāka sinerģija starp MVK un ANO aģentūrām, fondiem un programmām; uzsver MVK un starptautisko finanšu iestāžu ciešākas sadarbības nozīmi, kuras aktīvi darbojas valstīs, kas atgūstas pēc konflikta;

| z) | aicina Padomi un ES dalībvalstis veicināt ieguldījumus ANO Miera veidošanas fondā, lai nodrošinātu to ar pietiekamiem resursiem; |
| --- | --- |

z)

aicina Padomi un ES dalībvalstis veicināt ieguldījumus ANO Miera veidošanas fondā, lai nodrošinātu to ar pietiekamiem resursiem;

| aa) | mudina Drošības padomē pārstāvētās ES dalībvalstis sekmēt konsultācijas ar MVK par jaunu valstu pieteikumiem Miera veidošanas komisijā un mandātu integrētu miera veidošanas operāciju īstenošanai, jo īpaši, lai nodrošinātu vienmērīgu un savlaicīgu pāreju no miera uzturēšanas uz miera veidošanu; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka Miera veidošanas atbalsta birojs ir saistīts ar integrēto misiju plānošanas procesu; |
| --- | --- |

aa)

mudina Drošības padomē pārstāvētās ES dalībvalstis sekmēt konsultācijas ar MVK par jaunu valstu pieteikumiem Miera veidošanas komisijā un mandātu integrētu miera veidošanas operāciju īstenošanai, jo īpaši, lai nodrošinātu vienmērīgu un savlaicīgu pāreju no miera uzturēšanas uz miera veidošanu; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka Miera veidošanas atbalsta birojs ir saistīts ar integrēto misiju plānošanas procesu;

| ab) | uzskata, ka ir svarīgi, lai MVK ne tikai uzlabotu iesaistīto personu darbības koordināciju, nodrošinātu paredzamu finansējumu un panāktu plašākas starptautiskas uzmanības pievēršanu valstīm, kurās bijuši konflikti, bet arī sadarbībā ar atbilstošajiem ANO departamentiem risinātu jautājumu par nepieciešamību uzlabot organizācijas spējas pilnveidot savas zināšanas miera veidošanas jomā; |
| --- | --- |

ab)

uzskata, ka ir svarīgi, lai MVK ne tikai uzlabotu iesaistīto personu darbības koordināciju, nodrošinātu paredzamu finansējumu un panāktu plašākas starptautiskas uzmanības pievēršanu valstīm, kurās bijuši konflikti, bet arī sadarbībā ar atbilstošajiem ANO departamentiem risinātu jautājumu par nepieciešamību uzlabot organizācijas spējas pilnveidot savas zināšanas miera veidošanas jomā;

| ac) | ņemot vērā iepriekš minēto, uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai MVK pieejamie cilvēkresursi un finanšu resursi būtu proporcionāli atbilstoši ANO struktūru un palīdzības saņēmējvalstu uzdevumiem un gaidītajiem rezultātiem, un aicina ES dalībvalstis izvirzīt šo jautājumu apspriešanai ANO Ģenerālās asamblejas atbilstošajā komitejā; |
| --- | --- |

ac)

ņemot vērā iepriekš minēto, uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai MVK pieejamie cilvēkresursi un finanšu resursi būtu proporcionāli atbilstoši ANO struktūru un palīdzības saņēmējvalstu uzdevumiem un gaidītajiem rezultātiem, un aicina ES dalībvalstis izvirzīt šo jautājumu apspriešanai ANO Ģenerālās asamblejas atbilstošajā komitejā;

Eiropas Savienība un Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM)

| ad) | mudina Padomi atbalstīt Komisijas priekšsēdētāja J. M. Barroso un komisāra Louis Michel aicinājumus ES dalībvalstīm sagatavot precīzus un saistošus grafikus, lai palielinātu katras valsts sniegto reālo atbalstu un sasniegtu kopējo mērķi — 0,56 % no nacionālā kopienākuma 2010. gadā un 0,7 % no NKI 2015. gadā; |
| --- | --- |

ad)

mudina Padomi atbalstīt Komisijas priekšsēdētāja J. M. Barroso un komisāra Louis Michel aicinājumus ES dalībvalstīm sagatavot precīzus un saistošus grafikus, lai palielinātu katras valsts sniegto reālo atbalstu un sasniegtu kopējo mērķi — 0,56 % no nacionālā kopienākuma 2010. gadā un 0,7 % no NKI 2015. gadā;

| ae) | atgādina ES dalībvalstīm, ka nav vajadzīgi jauni solījumi vai jaunas procedūras, lai sasniegtu TAM, un ka galvenā uzmanība ir jāpievērš jau pausto solījumu izpildei un esošo procedūru izvēršanai; |
| --- | --- |

ae)

atgādina ES dalībvalstīm, ka nav vajadzīgi jauni solījumi vai jaunas procedūras, lai sasniegtu TAM, un ka galvenā uzmanība ir jāpievērš jau pausto solījumu izpildei un esošo procedūru izvēršanai;

| af) | atzīmē, ka ir jāturpina risināt veselības aprūpes pakalpojumu publiskā finansējuma krīze, lai savlaicīgi sasniegtu trīs ar veselības aprūpi saistītos TAM, šai nolūkā nodrošinot atbilstīgu un prognozējamu periodisko finansējumu, medikamentu pieejamību, kā arī decentralizētu līdzdalības pārvaldību, un aicina ES dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai stiprinātu vispārējas, integrētas veselības aizsardzības sistēmas, kas reaģē uz vietējām vajadzībām, un pakāpeniski iekļaut tādu programmu integrāciju, kas paredzētas konkrētām slimībām (sestais TAM); |
| --- | --- |

af)

atzīmē, ka ir jāturpina risināt veselības aprūpes pakalpojumu publiskā finansējuma krīze, lai savlaicīgi sasniegtu trīs ar veselības aprūpi saistītos TAM, šai nolūkā nodrošinot atbilstīgu un prognozējamu periodisko finansējumu, medikamentu pieejamību, kā arī decentralizētu līdzdalības pārvaldību, un aicina ES dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai stiprinātu vispārējas, integrētas veselības aizsardzības sistēmas, kas reaģē uz vietējām vajadzībām, un pakāpeniski iekļaut tādu programmu integrāciju, kas paredzētas konkrētām slimībām (sestais TAM);

| ag) | uzskata, ka dzimumu līdztiesība (trešais TAM) ir svarīgs elements centienos sasniegt TAM mērķus, un iesaka ES dalībvalstīm steidzami risināt vispārēju finansējuma trūkumu, lai sasniegtu trešo TAM; atzīmē, ka ne tikai izglītība, bet arī iespēju nodrošināšana sievietēm ir nozīmīgs veicinošs faktors, lai sasniegtu ceturto TAM (bērnu mirstība) un piekto TAM (mātes veselība), kas ir izšķiroši vispārējā attīstības progresa rādītāji; |
| --- | --- |

ag)

uzskata, ka dzimumu līdztiesība (trešais TAM) ir svarīgs elements centienos sasniegt TAM mērķus, un iesaka ES dalībvalstīm steidzami risināt vispārēju finansējuma trūkumu, lai sasniegtu trešo TAM; atzīmē, ka ne tikai izglītība, bet arī iespēju nodrošināšana sievietēm ir nozīmīgs veicinošs faktors, lai sasniegtu ceturto TAM (bērnu mirstība) un piekto TAM (mātes veselība), kas ir izšķiroši vispārējā attīstības progresa rādītāji;

| ah) | atzīmē — lai gan pēdējos gados ir panākts ievērojams progress, lai nodrošinātu vispārēju pamatizglītību, aptuveni 93 miljoni bērnu pamatskolas vecumā 2006. gadā vēl neapmeklēja skolu, un lielākā daļa no tiem bija meitenes; aicina ES dalībvalstis risināt augošās finanšu vajadzības, lai atbalstītu izglītību, tostarp konfliktu skartās, nestabilās valstīs; |
| --- | --- |

ah)

atzīmē — lai gan pēdējos gados ir panākts ievērojams progress, lai nodrošinātu vispārēju pamatizglītību, aptuveni 93 miljoni bērnu pamatskolas vecumā 2006. gadā vēl neapmeklēja skolu, un lielākā daļa no tiem bija meitenes; aicina ES dalībvalstis risināt augošās finanšu vajadzības, lai atbalstītu izglītību, tostarp konfliktu skartās, nestabilās valstīs;

| ai) | atgādinot ES saistības veicināt attīstības politikas saskaņotību, iesaka Padomei un ES dalībvalstīm veicināt diskusiju ANO mērogā par to, kā nodrošināt, lai ar klimata pārmaiņām saistītie centieni un mērķi palīdzētu sasniegt TAM; atzīmē, ka ir vajadzīgi daudz lielāki ieguldījumi pielāgošanās fondos, lai garantētu “pret klimata pārmaiņām drošu” attīstību visnabadzīgākajās valstīs; |
| --- | --- |

ai)

atgādinot ES saistības veicināt attīstības politikas saskaņotību, iesaka Padomei un ES dalībvalstīm veicināt diskusiju ANO mērogā par to, kā nodrošināt, lai ar klimata pārmaiņām saistītie centieni un mērķi palīdzētu sasniegt TAM; atzīmē, ka ir vajadzīgi daudz lielāki ieguldījumi pielāgošanās fondos, lai garantētu “pret klimata pārmaiņām drošu” attīstību visnabadzīgākajās valstīs;

| aj) | mudina ES dalībvalstis aktīvi piedalīties augsta līmeņa sanāksmē par Jaunās partnerības Āfrikas attīstības vajadzībām (NEPAD) īstenošanu, ko paredzēts rīkot 2008. gada 22. septembrī, kā arī ANO augsta līmeņa sanāksmē par TAM, kas notiks 2008. gada 25. septembrī Ņujorkā; |
| --- | --- |

aj)

mudina ES dalībvalstis aktīvi piedalīties augsta līmeņa sanāksmē par Jaunās partnerības Āfrikas attīstības vajadzībām (NEPAD) īstenošanu, ko paredzēts rīkot 2008. gada 22. septembrī, kā arī ANO augsta līmeņa sanāksmē par TAM, kas notiks 2008. gada 25. septembrī Ņujorkā;

| ak) | iesaka Padomei un ES dalībvalstīm atsākt diskusijas par parādu atvieglojumiem ANO līmenī, lai no jauna definētu parāda ilgtspējības kritērijus tādā veidā, kas veicinātu attīstības mērķu sasniegšanu, nevis parāda atlīdzināšanu; |
| --- | --- |

ak)

iesaka Padomei un ES dalībvalstīm atsākt diskusijas par parādu atvieglojumiem ANO līmenī, lai no jauna definētu parāda ilgtspējības kritērijus tādā veidā, kas veicinātu attīstības mērķu sasniegšanu, nevis parāda atlīdzināšanu;

| al) | uzskata, ka jauno māmiņu mirstības rādītājs joprojām ir nepieņemami augsts daudzās jaunattīstības valstīs, kurās katru gadu vairāk nekā 500 000 sieviešu mirst no ārstējamām un novēršamām komplikācijām, kas saistītas ar grūtniecību un dzemdībām; tādēļ mudina ES dalībvalstis ievērojami palielināt centienus un finansējumu, lai nodrošinātu vispārēju piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības informācijai un pakalpojumiem, kas ir būtiski, lai sasniegtu ar veselības aprūpi saistītos TAM, un ir būtiski dzimumu līdztiesībai un cīņai pret nabadzību; |
| --- | --- |

al)

uzskata, ka jauno māmiņu mirstības rādītājs joprojām ir nepieņemami augsts daudzās jaunattīstības valstīs, kurās katru gadu vairāk nekā 500 000 sieviešu mirst no ārstējamām un novēršamām komplikācijām, kas saistītas ar grūtniecību un dzemdībām; tādēļ mudina ES dalībvalstis ievērojami palielināt centienus un finansējumu, lai nodrošinātu vispārēju piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības informācijai un pakalpojumiem, kas ir būtiski, lai sasniegtu ar veselības aprūpi saistītos TAM, un ir būtiski dzimumu līdztiesībai un cīņai pret nabadzību;

| am) | ņemot vērā pašreizējo pārtikas krīzi, mudina Padomi un ES dalībvalstis veikt pasākumus, lai mazinātu traucējumus tirdzniecībā; |
| --- | --- |

am)

ņemot vērā pašreizējo pārtikas krīzi, mudina Padomi un ES dalībvalstis veikt pasākumus, lai mazinātu traucējumus tirdzniecībā;

ES un ANO sadarbības uzlabošana praksē

| an) | mudina ES dalībvalstis un Komisiju gan politiski, gan finansiāli atbalstīt ANO Demokrātijas fondu (UNDEF); |
| --- | --- |

an)

mudina ES dalībvalstis un Komisiju gan politiski, gan finansiāli atbalstīt ANO Demokrātijas fondu (UNDEF);

| ao) | aicina Padomi un sevišķi tās ES dalībvalstis, kuras ir ANO Drošības padomes pastāvīgās vai nepastāvīgās locekles, atbalstīt ANO sankciju sistēmas (teroristu “melnie” saraksti) pārskatīšanu, lai to saskaņotu ar pienākumiem, kas noteikti ANO Paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (UNCCPR), jo īpaši ieviešot atbilstīgas paziņošanas un pārsūdzības procedūras; šajā sakarā kā pirmo soli pareizajā virzienā atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes 2006. gadā pieņemto rezolūciju Nr. 1730, ar ko nosaka kārtību svītrojumiem no saraksta un kontaktpunktu svītrošanas pieprasījumu iesniegšanai ANO Sekretariātā; |
| --- | --- |

ao)

aicina Padomi un sevišķi tās ES dalībvalstis, kuras ir ANO Drošības padomes pastāvīgās vai nepastāvīgās locekles, atbalstīt ANO sankciju sistēmas (teroristu “melnie” saraksti) pārskatīšanu, lai to saskaņotu ar pienākumiem, kas noteikti ANO Paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (UNCCPR), jo īpaši ieviešot atbilstīgas paziņošanas un pārsūdzības procedūras; šajā sakarā kā pirmo soli pareizajā virzienā atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes 2006. gadā pieņemto rezolūciju Nr. 1730, ar ko nosaka kārtību svītrojumiem no saraksta un kontaktpunktu svītrošanas pieprasījumu iesniegšanai ANO Sekretariātā;

| ap) | aicina ES dalībvalstis pirms iepriekš minētās Pārskata konferences sākt ANO diskusiju par problēmām, kas jārisina Starptautiskajai Krimināltiesai un kas var mazināt šīs tiesas efektivitāti, lai šīs diskusijas rezultātā panāktu vienošanos par joprojām neizstrādāto agresijas nozieguma definīciju un nosacījumus, saskaņā ar kuriem tiesa varētu īstenot savu jurisdikciju, kā tas noteikts Romas statūtu 5. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

ap)

aicina ES dalībvalstis pirms iepriekš minētās Pārskata konferences sākt ANO diskusiju par problēmām, kas jārisina Starptautiskajai Krimināltiesai un kas var mazināt šīs tiesas efektivitāti, lai šīs diskusijas rezultātā panāktu vienošanos par joprojām neizstrādāto agresijas nozieguma definīciju un nosacījumus, saskaņā ar kuriem tiesa varētu īstenot savu jurisdikciju, kā tas noteikts Romas statūtu 5. panta 2. punktā;

| aq) | ņemot vērā, ka klimata pārmaiņas neapšaubāmi ietekmē iztiku miljoniem cilvēku, uzskata — ES ir aktīvi jārosina ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām dalībvalstis turpināt sarunas, lai līdz 2009. gada beigām noslēgtu starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņām, un aicina ES dalībvalstis uzņemties šādu vispārēju pasaules mēroga sarunu vadību; turklāt mudina ES dalībvalstis šajā sakarā veicināt atjaunojamu un CO2 emisiju ziņā neitrālu enerģijas avotu izmantošanu; visbeidzot, uzskata, ka ES dalībvalstīm ir jāapsver iespēja ieteikt, lai ANO līmenī tiktu izveidota katastrofu gadījumos vajadzīgu konsultāciju vienība, kas sistemātiski sniegtu padomus valstu valdībām par efektīvu sagatavotību katastrofām; |
| --- | --- |

aq)

ņemot vērā, ka klimata pārmaiņas neapšaubāmi ietekmē iztiku miljoniem cilvēku, uzskata — ES ir aktīvi jārosina ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām dalībvalstis turpināt sarunas, lai līdz 2009. gada beigām noslēgtu starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņām, un aicina ES dalībvalstis uzņemties šādu vispārēju pasaules mēroga sarunu vadību; turklāt mudina ES dalībvalstis šajā sakarā veicināt atjaunojamu un CO2 emisiju ziņā neitrālu enerģijas avotu izmantošanu; visbeidzot, uzskata, ka ES dalībvalstīm ir jāapsver iespēja ieteikt, lai ANO līmenī tiktu izveidota katastrofu gadījumos vajadzīgu konsultāciju vienība, kas sistemātiski sniegtu padomus valstu valdībām par efektīvu sagatavotību katastrofām;

| ar) | aicina gan ES, gan ANO pārstāvjus vispārēji apsvērt sadarbību starp ES un Āfrikas Savienību, lai panāktu mieru un drošību Āfrikas kontinentā, pievēršot īpašu uzmanību iespējām uzlabot ANO misiju kvalitāti, šajā nolūkā izmantojot papildu potenciālu, ko sniegtu ES līdzdalība; iesaka rūpīgi apsvērt abu organizāciju potenciālu apvienošanu, veidojot sinerģijas, kas labvēlīgi ietekmēs ne tikai situāciju tehnoloģijas un militārā aprīkojuma jomā, bet arī veicinās to darbības leģitimitāti un atzīšanu, kā arī izmaksu lietderību un atbilstību mandātam; |
| --- | --- |

ar)

aicina gan ES, gan ANO pārstāvjus vispārēji apsvērt sadarbību starp ES un Āfrikas Savienību, lai panāktu mieru un drošību Āfrikas kontinentā, pievēršot īpašu uzmanību iespējām uzlabot ANO misiju kvalitāti, šajā nolūkā izmantojot papildu potenciālu, ko sniegtu ES līdzdalība; iesaka rūpīgi apsvērt abu organizāciju potenciālu apvienošanu, veidojot sinerģijas, kas labvēlīgi ietekmēs ne tikai situāciju tehnoloģijas un militārā aprīkojuma jomā, bet arī veicinās to darbības leģitimitāti un atzīšanu, kā arī izmaksu lietderību un atbilstību mandātam;

| as) | aicina Padomi arī turpmāk svarīgu prioritāti piešķirt veiksmīgu partnerattiecību veidošanai starp reģioniem, jo īpaši strādājot ar partneriem visos pasaules reģionos, lai nodrošinātu ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas Nr. 62/149 efektīvu īstenošanu, kurā aicināts noteikt nāvessoda izpildes moratoriju visā pasaulē nāvessoda atcelšanas nolūkā; |
| --- | --- |

as)

aicina Padomi arī turpmāk svarīgu prioritāti piešķirt veiksmīgu partnerattiecību veidošanai starp reģioniem, jo īpaši strādājot ar partneriem visos pasaules reģionos, lai nodrošinātu ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas Nr. 62/149 efektīvu īstenošanu, kurā aicināts noteikt nāvessoda izpildes moratoriju visā pasaulē nāvessoda atcelšanas nolūkā;

| at) | atzīmē, ka ANO ģenerālsekretārs ir nolēmis pārstrukturēt ANO misiju Kosovā, tā ļaujot ES vēl ietekmīgāk darboties tiesiskuma jomā, un aicina tās ES dalībvalstis, kuras ir vienprātīgi apstiprinājušas Eiropas likuma varas misijas (EULEX) uzsākšanu, rūpīgi uzraudzīt šā lēmuma izpildi uz vietas; |
| --- | --- |

at)

atzīmē, ka ANO ģenerālsekretārs ir nolēmis pārstrukturēt ANO misiju Kosovā, tā ļaujot ES vēl ietekmīgāk darboties tiesiskuma jomā, un aicina tās ES dalībvalstis, kuras ir vienprātīgi apstiprinājušas Eiropas likuma varas misijas (EULEX) uzsākšanu, rūpīgi uzraudzīt šā lēmuma izpildi uz vietas;

| au) | pauž bažas par to, ka strupceļā ir nonākušas ar atbruņošanos saistītās sarunas tādos jautājumos kā līgums par skaldmateriālu ražošanas pārtraukšanu un pārbaudes protokols bioloģisko ieroču konvencijas vajadzībām, kā arī to, ka ir apstājies Līguma par kodolizmēģinājumu vispārēju aizliegumu ratifikācijas process; tomēr atzīst, ka ANO 63. sesija sniedz ES lielisku iespēju uzņemties iniciatīvu, veicinot nesen parakstītā līguma par kasešu munīcijas aizliegumu ratifikāciju un vispārināšanu, kā arī sākot sarunas, lai noslēgtu starptautisku līgumu par ieroču tirdzniecības aizliegumu un starptautisku līgumu, ar ko nosaka vājināta urāna ieroču vispārēju aizliegumu; aicina ES un ANO arī turpmāk darīt visu iespējamo, lai stiprinātu ANO Rīcības programmu attiecībā uz kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem, kā arī paplašinātu Otavas līguma par kājnieku mīnu aizliegumu piemērošanas jomu; |
| --- | --- |

au)

pauž bažas par to, ka strupceļā ir nonākušas ar atbruņošanos saistītās sarunas tādos jautājumos kā līgums par skaldmateriālu ražošanas pārtraukšanu un pārbaudes protokols bioloģisko ieroču konvencijas vajadzībām, kā arī to, ka ir apstājies Līguma par kodolizmēģinājumu vispārēju aizliegumu ratifikācijas process; tomēr atzīst, ka ANO 63. sesija sniedz ES lielisku iespēju uzņemties iniciatīvu, veicinot nesen parakstītā līguma par kasešu munīcijas aizliegumu ratifikāciju un vispārināšanu, kā arī sākot sarunas, lai noslēgtu starptautisku līgumu par ieroču tirdzniecības aizliegumu un starptautisku līgumu, ar ko nosaka vājināta urāna ieroču vispārēju aizliegumu; aicina ES un ANO arī turpmāk darīt visu iespējamo, lai stiprinātu ANO Rīcības programmu attiecībā uz kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem, kā arī paplašinātu Otavas līguma par kājnieku mīnu aizliegumu piemērošanas jomu;

| av) | mudina ES dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu starptautisku vienprātību, kas ļautu slēgt ar Vispārējo konvenciju par starptautisko terorismu saistītās sarunas; |
| --- | --- |

av)

mudina ES dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu starptautisku vienprātību, kas ļautu slēgt ar Vispārējo konvenciju par starptautisko terorismu saistītās sarunas;

| aw) | aicina Padomi veicināt visus pasākumus, kuru mērķis ir integrēt dzimumu līdztiesības jautājumus visos ANO darbības aspektos, un nodrošināt tiem atbilstīgu finansējumu; |
| --- | --- |

aw)

aicina Padomi veicināt visus pasākumus, kuru mērķis ir integrēt dzimumu līdztiesības jautājumus visos ANO darbības aspektos, un nodrošināt tiem atbilstīgu finansējumu;

| ax) | mudina Padomi atbalstīt visus pasākumus, kuru mērķis ir cīņa pret sugu izzušanu un vides aizsardzība, kā arī nepieciešamo finanšu resursu mobilizācija; |
| --- | --- |

ax)

mudina Padomi atbalstīt visus pasākumus, kuru mērķis ir cīņa pret sugu izzušanu un vides aizsardzība, kā arī nepieciešamo finanšu resursu mobilizācija;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei un informēšanas nolūkā Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei un informēšanas nolūkā Komisijai.

---

(1)  OV C 96 E, 21.4.2004., 79. lpp.

(2)  OV C 124 E, 25.5.2006., 549. lpp.

(3)  OV C 227 E, 21.9.2006., 582. lpp.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/27

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsDalībvalstu tiesnešu loma Eiropas juridiskajā sistēmā

P6_TA(2008)0352

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par dalībvalstu tiesnešu lomu Eiropas juridiskajā sistēmā (2007/2027(INI))

2009/C 294 E/06

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 61. pantu, kas paredz pakāpeniski izveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kā arī pasākumus tiesu iestāžu sadarbībai civillietās un krimināllietās,

ņemot vērā Hāgas programmu brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai Eiropas Savienībā (1), ko pieņēma 2004. gada 5. novembra Briseles Eiropadomē, un Komisijas 2005. gada 10. maija paziņojumu “Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem” (COM(2005)0184),

ņemot vērā 2001. gada 14. un 15. decembra Lākenas Eiropadomes aicinājumu ātri izveidot Eiropas līmeņa tīklu, lai veicinātu tiesu iestāžu darbinieku apmācību, kas palīdzēs iedibināt tiesiskajā sadarbībā iesaistītajiem savstarpēju uzticēšanos,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 1991. gada 10. septembra rezolūciju par Eiropas Tiesību akadēmijas dibināšanu (2) un Eiropas Parlamenta 2002. gada 24. septembra rezolūciju par Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu (EJTN)
   (3),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 29. jūnija paziņojumu par tiesisko apmācību Eiropas Savienībā (COM(2006)0356), 2007. gada 5. septembra Komisijas paziņojumu “Rezultātu Eiropa: Kopienas tiesību aktu piemērošana” (COM(2007)0502), un 2008. gada 4. februāra Komisijas paziņojumu par foruma izveidošanu ES politikas un prakses apspriešanai tiesiskuma jomā COM(2008)0038),

ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Lēmumu Nr. 2008/79/EK, Euratom, ar kuru groza Protokolu par Eiropas Kopienu Tiesas Statūtiem (4), un tam sekojošās izmaiņas Eiropas Kopienu Tiesas Reglamentā, ar kurām ievieš steidzamības prejudiciālā nolēmuma tiesvedību,

ņemot vērā Lisabonas līgumā paredzētā nākotnes Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 2. punkta h) apakšpunktu un 82. panta 1. punkta c) apakšpunktu, ar kuriem tiktu noteikts juridiskais pamats pasākumiem, kuriem mērķis ir nodrošināt atbalstu apmācības tiesu iestādēm un tiesu iestāžu darbiniekiem,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0224/2008),

| A. | tā kā šajā rezolūcijā paredzētā aptauja, ko veica 2007. gada otrajā pusē, īpaši izcēla:






  — | būtiskas atšķirības dalībvalstu tiesnešu zināšanās par Kopienas tiesību aktiem (5) visā Eiropas Savienībā, turklāt šī izpratne dažos gadījumos ir ļoti ierobežota, |
| --- | --- | --- |

A.

tā kā šajā rezolūcijā paredzētā aptauja, ko veica 2007. gada otrajā pusē, īpaši izcēla:

—

būtiskas atšķirības dalībvalstu tiesnešu zināšanās par Kopienas tiesību aktiem (5) visā Eiropas Savienībā, turklāt šī izpratne dažos gadījumos ir ļoti ierobežota,

| — | steidzamu nepieciešamību uzlabot dalībvalstu tiesnešu vispārējās svešvalodu prasmes, |
| --- | --- |

—

steidzamu nepieciešamību uzlabot dalībvalstu tiesnešu vispārējās svešvalodu prasmes,

| — | grūtības, ar ko dalībvalstu tiesneši ir saskārušies, mēģinot piekļūt specifiskai un jaunākajai informācijai par Kopienas tiesību aktiem, |
| --- | --- |

—

grūtības, ar ko dalībvalstu tiesneši ir saskārušies, mēģinot piekļūt specifiskai un jaunākajai informācijai par Kopienas tiesību aktiem,

| — | vajadzību uzlabot un padarīt intensīvākās sākotnējās un mūžizglītības apmācības dalībvalstu tiesnešiem par Kopienas tiesību aktiem, |
| --- | --- |

—

vajadzību uzlabot un padarīt intensīvākās sākotnējās un mūžizglītības apmācības dalībvalstu tiesnešiem par Kopienas tiesību aktiem,

| — | tiesnešu relatīvo zināšanu trūkumu par prejudiciālo nolēmumu tiesvedību un vajadzību pastiprināt dialogu starp dalībvalstu tiesnešiem un Eiropas Kopienu Tiesu, |
| --- | --- |

—

tiesnešu relatīvo zināšanu trūkumu par prejudiciālo nolēmumu tiesvedību un vajadzību pastiprināt dialogu starp dalībvalstu tiesnešiem un Eiropas Kopienu Tiesu,

| — | faktu, ka daudzi tiesneši Kopienas tiesību aktus uztver kā pārmērīgi sarežģītus un nepārskatāmus, |
| --- | --- |

—

faktu, ka daudzi tiesneši Kopienas tiesību aktus uztver kā pārmērīgi sarežģītus un nepārskatāmus,

| — | vajadzību nodrošināt, lai Kopienas tiesību akti dalībvalstu tiesnešiem kļūtu vieglāk piemērojami; |
| --- | --- |

—

vajadzību nodrošināt, lai Kopienas tiesību akti dalībvalstu tiesnešiem kļūtu vieglāk piemērojami;

| B. | tā kā galvenā atbildība par tiesisko apmācību, kā arī tās Eiropas Savienības dimensiju ir dalībvalstīm; tā kā iepriekšminētajā Hāgas programmā ir iekļauts Eiropadomes paziņojums, kurā deklarēts, ka “tiesību iestāžu personāla apmācībā sistemātiski jāiekļauj ES aspekts” (6), un tā kā tiesu iestāžu darbinieku apmācība jebkurā dalībvalstī tomēr ir ES iestādēm un katrai dalībvalstij kopīgi izskatāms jautājums; |
| --- | --- |

B.

tā kā galvenā atbildība par tiesisko apmācību, kā arī tās Eiropas Savienības dimensiju ir dalībvalstīm; tā kā iepriekšminētajā Hāgas programmā ir iekļauts Eiropadomes paziņojums, kurā deklarēts, ka “tiesību iestāžu personāla apmācībā sistemātiski jāiekļauj ES aspekts” (6), un tā kā tiesu iestāžu darbinieku apmācība jebkurā dalībvalstī tomēr ir ES iestādēm un katrai dalībvalstij kopīgi izskatāms jautājums;

| C. | tā kā Kopienas tiesību aktus nedrīkst uztvert kā jomu, kas paredzēta vienīgi elitāriem speciālistiem un tā kā apmācības iespējas šajā jomā nedrīkst būt tikai augstāko tiesu tiesnešiem, bet gan vienlīdzīgi sadalītas starp tiesnešiem visos tiesu sistēmas līmeņos; |
| --- | --- |

C.

tā kā Kopienas tiesību aktus nedrīkst uztvert kā jomu, kas paredzēta vienīgi elitāriem speciālistiem un tā kā apmācības iespējas šajā jomā nedrīkst būt tikai augstāko tiesu tiesnešiem, bet gan vienlīdzīgi sadalītas starp tiesnešiem visos tiesu sistēmas līmeņos;

| D. | tā kā dažu Kopienas finansiāli atbalstīto struktūru darbība ir arvien veiksmīgāka un tās pašlaik jau apmāca daudzus tiesnešus un valsts prokurorus; |
| --- | --- |

D.

tā kā dažu Kopienas finansiāli atbalstīto struktūru darbība ir arvien veiksmīgāka un tās pašlaik jau apmāca daudzus tiesnešus un valsts prokurorus;

| E. | tā kā svešvalodu zināšanas ir ļoti būtiskas, lai nodrošinātu pienācīgu tiesu iestāžu sadarbību, jo īpaši tādās jomās kā civillietas un krimināllietas, kurās ir paredzēti tieši kontakti starp tiesnešiem, un lai nodrošinātu apmaiņas programmu pieejamību tiesnešiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā svešvalodu zināšanas ir ļoti būtiskas, lai nodrošinātu pienācīgu tiesu iestāžu sadarbību, jo īpaši tādās jomās kā civillietas un krimināllietas, kurās ir paredzēti tieši kontakti starp tiesnešiem, un lai nodrošinātu apmaiņas programmu pieejamību tiesnešiem;

| F. | tā kā prejudiciālā nolēmuma tiesvedības vidējais ilgums par spīti pastāvīgajiem Eiropas Kopienu Tiesas pūliņiem joprojām ir pārmērīgi ilgs un ievērojami samazina šīs tiesvedības pievilcību dalībvalstu tiesnešiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā prejudiciālā nolēmuma tiesvedības vidējais ilgums par spīti pastāvīgajiem Eiropas Kopienu Tiesas pūliņiem joprojām ir pārmērīgi ilgs un ievērojami samazina šīs tiesvedības pievilcību dalībvalstu tiesnešiem;

| G. | tā kā Eiropas Kopienu Tiesas nostāja ir, lai dalībvalstis izveidotu tādu tiesiskās aizsardzības līdzekļu un procedūru sistēmu, kas nodrošinātu tiesības uz efektīvu to tiesību aizsardzību, kas atvasinātas no Kopienas tiesību aktiem (7); |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Kopienu Tiesas nostāja ir, lai dalībvalstis izveidotu tādu tiesiskās aizsardzības līdzekļu un procedūru sistēmu, kas nodrošinātu tiesības uz efektīvu to tiesību aizsardzību, kas atvasinātas no Kopienas tiesību aktiem (7);

| H. | tā kā nekas šajā rezolūcijā paustais nav jāuztver kā tāds, kas ietekmē tiesnešu un valsts tiesību sistēmas neatkarību saskaņā ar Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumu Nr. R(94)12 un 1998. gada Eiropas hartu par tiesneša statusu; |
| --- | --- |

H.

tā kā nekas šajā rezolūcijā paustais nav jāuztver kā tāds, kas ietekmē tiesnešu un valsts tiesību sistēmas neatkarību saskaņā ar Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumu Nr. R(94)12 un 1998. gada Eiropas hartu par tiesneša statusu;

Dalībvalsts tiesnesis kā pirmais tiesnesis, kas piemēro Kopienas tiesību aktus

| 1. | atzīmē, ka Eiropas Kopiena ir uz tiesiskumu pamatota kopiena (8); atzīmē, ka Kopienu tiesības ir tikai aprakstīta papīra lapa, ja dalībvalstīs, tostarp šo valstu tiesneši tās atbilstīgi nepiemēro, jo šie tiesneši ir Eiropas Savienības tiesu sistēmas stūrakmens un ir vieni no galvenajiem dalībniekiem vienotas Eiropas tiesību sistēmas izveidē, jo īpaši ņemot vērā Kopienas tiesību aktu pēdēja laika sasniegumus (9), plašāk iesaistot šos tiesnešus Kopienu tiesību īstenošanā un uzliekot viņiem lielāku atbildību par šo procesu; |
| --- | --- |

1.

atzīmē, ka Eiropas Kopiena ir uz tiesiskumu pamatota kopiena (8); atzīmē, ka Kopienu tiesības ir tikai aprakstīta papīra lapa, ja dalībvalstīs, tostarp šo valstu tiesneši tās atbilstīgi nepiemēro, jo šie tiesneši ir Eiropas Savienības tiesu sistēmas stūrakmens un ir vieni no galvenajiem dalībniekiem vienotas Eiropas tiesību sistēmas izveidē, jo īpaši ņemot vērā Kopienas tiesību aktu pēdēja laika sasniegumus (9), plašāk iesaistot šos tiesnešus Kopienu tiesību īstenošanā un uzliekot viņiem lielāku atbildību par šo procesu;

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas apliecinājumu tam, ka dalībvalstu tiesnešiem ir nozīmīga loma Kopienas tiesību aktu ievērošanas nodrošināšanā, piemēram, Kopienas tiesību aktu pārākuma principa ievērošanā, tiešās iedarbības noteikšanā, interpretēšanas konsekvences nodrošināšanā un valsts atbildības noteikšanā pārkāpumu gadījumos; aicina Komisiju turpināt darbu šajā virzienā papildus jau pašlaik īstenotajiem pasākumiem šajā nozarē, turklāt aicina Komisiju arī turpmāk bez kavēšanās publicēt informāciju par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām gadījumos, kad dalībvalstu iestādes nav ievērojušas Kopienas tiesību aktus; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Komisijas apliecinājumu tam, ka dalībvalstu tiesnešiem ir nozīmīga loma Kopienas tiesību aktu ievērošanas nodrošināšanā, piemēram, Kopienas tiesību aktu pārākuma principa ievērošanā, tiešās iedarbības noteikšanā, interpretēšanas konsekvences nodrošināšanā un valsts atbildības noteikšanā pārkāpumu gadījumos; aicina Komisiju turpināt darbu šajā virzienā papildus jau pašlaik īstenotajiem pasākumiem šajā nozarē, turklāt aicina Komisiju arī turpmāk bez kavēšanās publicēt informāciju par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām gadījumos, kad dalībvalstu iestādes nav ievērojušas Kopienas tiesību aktus;

Ar valodu saistītie jautājumi

| 3. | uzskata, ka valoda ir galvenais praktizējošo juristu darbarīks; uzskata, ka pašreizējais svešvalodu apmācības līmenis tiesnešiem apvienojumā ar patieso Kopienas tiesību aktu zināšanas līmeni ierobežo ne tikai tiesas iestāžu sadarbības iespējas attiecībā uz īpašiem instrumentiem, bet arī savstarpējās uzticības veidošanu, pienācīgu acte clair doktrīnas izmantošanu un dalību apmaiņas programmās, aicina visas tiesiskajā apmācībā iesaistītās puses pievērst īpašu uzmanību svešvalodu mācīšanai tiesnešiem; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka valoda ir galvenais praktizējošo juristu darbarīks; uzskata, ka pašreizējais svešvalodu apmācības līmenis tiesnešiem apvienojumā ar patieso Kopienas tiesību aktu zināšanas līmeni ierobežo ne tikai tiesas iestāžu sadarbības iespējas attiecībā uz īpašiem instrumentiem, bet arī savstarpējās uzticības veidošanu, pienācīgu acte clair doktrīnas izmantošanu un dalību apmaiņas programmās, aicina visas tiesiskajā apmācībā iesaistītās puses pievērst īpašu uzmanību svešvalodu mācīšanai tiesnešiem;

| 4. | atzīmē, ka dalībvalstu tiesnešiem Kopienas tiesību aktu pielietošana sagādā lielas grūtības, jo īpaši to dalībvalstu tiesnešiem, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada maijā, un attiecīgi liekot paplašināt pasākumus, kas veicinātu šo dalībvalstu tiesnešu profesionālo apmācību; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka dalībvalstu tiesnešiem Kopienas tiesību aktu pielietošana sagādā lielas grūtības, jo īpaši to dalībvalstu tiesnešiem, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada maijā, un attiecīgi liekot paplašināt pasākumus, kas veicinātu šo dalībvalstu tiesnešu profesionālo apmācību;

| 5. | turklāt uzskata, ka izstrādājot regulas, kurās ir tiesību normu kolīziju noteikumi, Kopienas likumdevēji ir izdarījuši politisko izvēli, kas paredz iespēju dalībvalsts tiesnesim piemērot citu valstu tiesību aktus, iespējams, nodrošinot arī iespēju izmantot salīdzinošu pieeju; uzskata, ka visi šie faktori kopumā turpmāk veicinās svešvalodu apmācību; |
| --- | --- |

5.

turklāt uzskata, ka izstrādājot regulas, kurās ir tiesību normu kolīziju noteikumi, Kopienas likumdevēji ir izdarījuši politisko izvēli, kas paredz iespēju dalībvalsts tiesnesim piemērot citu valstu tiesību aktus, iespējams, nodrošinot arī iespēju izmantot salīdzinošu pieeju; uzskata, ka visi šie faktori kopumā turpmāk veicinās svešvalodu apmācību;

| 6. | uzskata, ka sabiedrības interesēs ir palielināt dalībvalstu tiesu iestāžu darbinieku valodas prasmes; tādēļ aicina dalībvalstis nodrošināt, ka šāda apmācība tiek sniegta bez maksas un ir brīvi pieejama, un izpētīt, kādas ir iespējas tiesnešiem studēt svešvalodu tajā dalībvalstī, kur to lieto, piemēram, saistībā ar tiesnešu piedalīšanos apmaiņas programmās; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka sabiedrības interesēs ir palielināt dalībvalstu tiesu iestāžu darbinieku valodas prasmes; tādēļ aicina dalībvalstis nodrošināt, ka šāda apmācība tiek sniegta bez maksas un ir brīvi pieejama, un izpētīt, kādas ir iespējas tiesnešiem studēt svešvalodu tajā dalībvalstī, kur to lieto, piemēram, saistībā ar tiesnešu piedalīšanos apmaiņas programmās;

| 7. | uzskata, ka zinātniskās literatūras pieejamība tiesnešu dzimtajā valodā ir svarīga Kopienas tiesību aktu labākai izpratnei, atzīmē, ka dažās ES oficiālajās valodās ir acīmredzams specializētās literatūras par Kopienas tiesību aktiem trūkums, piemēram, attiecībā uz starptautisko privāto tiesību jautājumiem, un tam varētu būt ļoti nopietna ietekme uz kopējās juridiskās kārtības izveidi, kas atspoguļotu juridisko tradīciju daudzveidīgumu, tādēļ aicina Komisiju atbalstīt šādas literatūras izstrādi, jo īpaši mazāk lietotajās oficiālajās valodās; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka zinātniskās literatūras pieejamība tiesnešu dzimtajā valodā ir svarīga Kopienas tiesību aktu labākai izpratnei, atzīmē, ka dažās ES oficiālajās valodās ir acīmredzams specializētās literatūras par Kopienas tiesību aktiem trūkums, piemēram, attiecībā uz starptautisko privāto tiesību jautājumiem, un tam varētu būt ļoti nopietna ietekme uz kopējās juridiskās kārtības izveidi, kas atspoguļotu juridisko tradīciju daudzveidīgumu, tādēļ aicina Komisiju atbalstīt šādas literatūras izstrādi, jo īpaši mazāk lietotajās oficiālajās valodās;

Pieeja būtiskiem tiesību aktu avotiem

| 8. | atzīmē, ka daudziem tiesnešiem nav pieejama pilnīga un jaunākā informācija par Kopienas tiesību aktiem sistemātiskā vai pienācīgā veidā un Kopienas tiesību akti dažkārt ir vāji atspoguļoti pašmāju oficiālajos žurnālos, kodeksos, komentāros, periodiskajos izdevumos un mācību materiālos un ka šo aktu tulkojumu kvalitāte ir ļoti dažāda; aicina dalībvalstis atjaunot centienus šajā jomā; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka daudziem tiesnešiem nav pieejama pilnīga un jaunākā informācija par Kopienas tiesību aktiem sistemātiskā vai pienācīgā veidā un Kopienas tiesību akti dažkārt ir vāji atspoguļoti pašmāju oficiālajos žurnālos, kodeksos, komentāros, periodiskajos izdevumos un mācību materiālos un ka šo aktu tulkojumu kvalitāte ir ļoti dažāda; aicina dalībvalstis atjaunot centienus šajā jomā;

| 9. | uzskata, ka patiesai Eiropas tiesiskajai telpai, kurā var notikt efektīva tiesu iestāžu sadarbība, nepieciešamas ne tikai zināšanas par Eiropas Savienības tiesību aktiem, bet arī savstarpējas vispārējas zināšanas par citu dalībvalstu tiesiskajām sistēmām; uzsver neatbilstības starp ārvalstu tiesību aktu izmantošanu visā Eiropas Savienībā un uzskata, ka nākotnē ir jāpievēršas šim svarīgajam jautājumam; šajā saistībā atzīmē gaidāmo Komisijas horizontālo pētījumu par ārvalstu tiesību piemērošanu civillietās un komerclietās un pašreizējos pētījumus saistībā ar Hāgas Starptautisko privāttiesību konferenci; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka patiesai Eiropas tiesiskajai telpai, kurā var notikt efektīva tiesu iestāžu sadarbība, nepieciešamas ne tikai zināšanas par Eiropas Savienības tiesību aktiem, bet arī savstarpējas vispārējas zināšanas par citu dalībvalstu tiesiskajām sistēmām; uzsver neatbilstības starp ārvalstu tiesību aktu izmantošanu visā Eiropas Savienībā un uzskata, ka nākotnē ir jāpievēršas šim svarīgajam jautājumam; šajā saistībā atzīmē gaidāmo Komisijas horizontālo pētījumu par ārvalstu tiesību piemērošanu civillietās un komerclietās un pašreizējos pētījumus saistībā ar Hāgas Starptautisko privāttiesību konferenci;

| 10. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu atbalstīt to datu bāžu labāku pieejamību, kurās atrodami dalībvalstu tiesu nolēmumi par Kopienas tiesību aktiem; uzskata, ka šīm datubāzēm jābūt pēc iespējas pilnīgākām un lietotājdraudzīgākām; turklāt uzskata, ka konvencijas un regulas par jurisdikciju un spriedumu izpildi civillietās un komerclietās varētu tikt iekļautas Eiropas Savienības datu bāzē, ņemot vērā, ka dalībvalstu tiesneši tās bieži izmanto; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu atbalstīt to datu bāžu labāku pieejamību, kurās atrodami dalībvalstu tiesu nolēmumi par Kopienas tiesību aktiem; uzskata, ka šīm datubāzēm jābūt pēc iespējas pilnīgākām un lietotājdraudzīgākām; turklāt uzskata, ka konvencijas un regulas par jurisdikciju un spriedumu izpildi civillietās un komerclietās varētu tikt iekļautas Eiropas Savienības datu bāzē, ņemot vērā, ka dalībvalstu tiesneši tās bieži izmanto;

| 11. | uzskata, ka visiem dalībvalstu tiesnešiem jābūt pieejai datu bāzēm ar vēl neizpildītiem prejudiciālo nolēmumu pieprasījumiem no visām dalībvalstīm; uzskata, ka vienlīdz noderīgi ir arī turpmāk publicēt spriedumus, ko pieņem iesniedzējtiesas, kas piemēro prejudiciālos nolēmumus, par ko jau ir minējusi Eiropas Kopienu Tiesa informatīvajā piezīmē par prejudiciālo nolēmumu pieprasījumiem no dalībvalstu tiesām (10); |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka visiem dalībvalstu tiesnešiem jābūt pieejai datu bāzēm ar vēl neizpildītiem prejudiciālo nolēmumu pieprasījumiem no visām dalībvalstīm; uzskata, ka vienlīdz noderīgi ir arī turpmāk publicēt spriedumus, ko pieņem iesniedzējtiesas, kas piemēro prejudiciālos nolēmumus, par ko jau ir minējusi Eiropas Kopienu Tiesa informatīvajā piezīmē par prejudiciālo nolēmumu pieprasījumiem no dalībvalstu tiesām (10);

| 12. | uzskata, ņemot vērā plašo tiešsaistē pieejamo informāciju par Kopienas tiesību aktiem, ka tiesneši jāapmāca ne tikai par tiesību aktiem, bet arī, kā operatīvi piekļūt juridiskajiem avotiem ar jaunāko informāciju; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ņemot vērā plašo tiešsaistē pieejamo informāciju par Kopienas tiesību aktiem, ka tiesneši jāapmāca ne tikai par tiesību aktiem, bet arī, kā operatīvi piekļūt juridiskajiem avotiem ar jaunāko informāciju;

| 13. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos publicēt pilsoņu sagatavotus kopsavilkumus par Kopienas tiesību aktiem un uzskata, ka šādi nejuridiski kopsavilkumi palīdzēs arī praktizējošajiem juristiem piekļūt būtiskai informācijai daudz ātrāk; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos publicēt pilsoņu sagatavotus kopsavilkumus par Kopienas tiesību aktiem un uzskata, ka šādi nejuridiski kopsavilkumi palīdzēs arī praktizējošajiem juristiem piekļūt būtiskai informācijai daudz ātrāk;

| 14. | mudina attīstīt tiešsaistes rīkus un iniciatīvas elektroniskās izglītības jomā, kas, lai gan pilnībā neaptver apmācības vajadzības, jāuzskata par papildinājumu tiešam kontaktam starp tiesnešiem un pasniedzējiem; |
| --- | --- |

14.

mudina attīstīt tiešsaistes rīkus un iniciatīvas elektroniskās izglītības jomā, kas, lai gan pilnībā neaptver apmācības vajadzības, jāuzskata par papildinājumu tiešam kontaktam starp tiesnešiem un pasniedzējiem;

Virzība uz strukturētāku tiesiskās apmācības sistēmu Eiropas Savienībā

| 15. | aicina, lai visu tiesu iestāžu darbinieku apmācībās dalībvalstu līmenī ES aspekts:






  — | būtu sistemātiski iekļauts kursos, kas sagatavo pretendentus iestāšanai tiesnešus sagatavojošās mācību iestādēs, kās arī šo iestāžu iestājeksāmenos, |
| --- | --- | --- |

15.

aicina, lai visu tiesu iestāžu darbinieku apmācībās dalībvalstu līmenī ES aspekts:

—

būtu sistemātiski iekļauts kursos, kas sagatavo pretendentus iestāšanai tiesnešus sagatavojošās mācību iestādēs, kās arī šo iestāžu iestājeksāmenos,

| — | turpmāk tiktu nostiprināts jau pēc iespējas agrākā posmā, pastiprināti pievēršoties praktiskajiem aspektiem, |
| --- | --- |

—

turpmāk tiktu nostiprināts jau pēc iespējas agrākā posmā, pastiprināti pievēršoties praktiskajiem aspektiem,

| — | apgūt interpretācijas metodes un juridiskos principus, kas varētu būt nezināmi pašmāju tiesību sistēmā, bet kuriem varētu būt svarīga loma Kopienas tiesību aktos; |
| --- | --- |

—

apgūt interpretācijas metodes un juridiskos principus, kas varētu būt nezināmi pašmāju tiesību sistēmā, bet kuriem varētu būt svarīga loma Kopienas tiesību aktos;

| 16. | atzīmē, ka apmaiņas programma tiesu iestāžu darbiniekiem ir arvien veiksmīgāka; mudina, lai EJTN padarītu programmu pieejamu pēc iespējas lielākam tiesnešu skaitam, arī civillietu, komerclietu un administratīvo lietu tiesnešiem; atzinīgi vērtē EJTN aktivitātes valodu apmācību jomā un apmācības programmas paplašināšanā, iesaistot Eiropas Kopienu Tiesu, Eurojust un Eiropas Cilvēktiesību tiesu; |
| --- | --- |

16.

atzīmē, ka apmaiņas programma tiesu iestāžu darbiniekiem ir arvien veiksmīgāka; mudina, lai EJTN padarītu programmu pieejamu pēc iespējas lielākam tiesnešu skaitam, arī civillietu, komerclietu un administratīvo lietu tiesnešiem; atzinīgi vērtē EJTN aktivitātes valodu apmācību jomā un apmācības programmas paplašināšanā, iesaistot Eiropas Kopienu Tiesu, Eurojust un Eiropas Cilvēktiesību tiesu;

| 17. | uzskata, ka dalībvalstu tiesnešu iespējas piedalīties pamatapmācībās un augstāka līmeņa apmācībās galvenokārt ir saistītas ar loģistiku un finansēm dalībvalstīs; uzskata, ka būtībā tiesnešiem nav jāsedz tās izmaksas, kas saistītas ar viņu Kopienas tiesību apmācību; prasa, lai Komisija iesniedz Parlamentam par katru dalībvalsti tāmi ar izmaksām, kas rodas, uz laiku aizvietojot tiesnešus, kuri piedalās apmaiņas programmās; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka dalībvalstu tiesnešu iespējas piedalīties pamatapmācībās un augstāka līmeņa apmācībās galvenokārt ir saistītas ar loģistiku un finansēm dalībvalstīs; uzskata, ka būtībā tiesnešiem nav jāsedz tās izmaksas, kas saistītas ar viņu Kopienas tiesību apmācību; prasa, lai Komisija iesniedz Parlamentam par katru dalībvalsti tāmi ar izmaksām, kas rodas, uz laiku aizvietojot tiesnešus, kuri piedalās apmaiņas programmās;

| 18. | Ņemot vērā Komisijas atzinumu, ka Eiropas Tiesiskās apmācības tīklam (EJTN) faktiski ir monopoltiesības attiecībā uz tiesu iestāžu apmaiņas programmas vadību, aicina Komisiju nodrošināt, lai procedūrās, ko EJTN izmanto, pieprasot šai apmaiņas programmai nepieciešamos līdzekļus, tiktu atspoguļots šis monopola stāvoklis; jo īpaši aicina šīs procedūras racionalizēt, lai nodrošinātu līdzekļu savlaicīgu pieejamību, tādējādi ļaujot EJTN organizēt un vadīt iedarbīgu programmu, kas atbilstu programmā iesaistīto valsts skolu, starptautisko struktūrvienību, kā arī tiesnešu un prokuroru cerībām un saistībā ar šo programmu uzņemtajām saistībām; uzskata, ka pretējā gadījumā varētu tikt apšaubīta apmaiņas programmas ticamība, kaitējot tiem valsts tiesnešiem un prokuroriem, kuri ir ieinteresēti piedalīties šajā programmā, un Eiropas tiesu iestāžu savstarpējās uzticēšanās vairošanai; |
| --- | --- |

18.

Ņemot vērā Komisijas atzinumu, ka Eiropas Tiesiskās apmācības tīklam (EJTN) faktiski ir monopoltiesības attiecībā uz tiesu iestāžu apmaiņas programmas vadību, aicina Komisiju nodrošināt, lai procedūrās, ko EJTN izmanto, pieprasot šai apmaiņas programmai nepieciešamos līdzekļus, tiktu atspoguļots šis monopola stāvoklis; jo īpaši aicina šīs procedūras racionalizēt, lai nodrošinātu līdzekļu savlaicīgu pieejamību, tādējādi ļaujot EJTN organizēt un vadīt iedarbīgu programmu, kas atbilstu programmā iesaistīto valsts skolu, starptautisko struktūrvienību, kā arī tiesnešu un prokuroru cerībām un saistībā ar šo programmu uzņemtajām saistībām; uzskata, ka pretējā gadījumā varētu tikt apšaubīta apmaiņas programmas ticamība, kaitējot tiem valsts tiesnešiem un prokuroriem, kuri ir ieinteresēti piedalīties šajā programmā, un Eiropas tiesu iestāžu savstarpējās uzticēšanās vairošanai;

| 19. | atzīmē Komisijas vērtējumu, ka pašlaik visatbilstošākā iespēja apmācību veicināšanai Eiropas juridiskajā sistēmā ir finansiālais atbalsts dažādām struktūrām no vispārīgās programmas 2007.—2013. gadam “Pamattiesības un tiesiskums” un ka jautājums par cita veida Eiropas tiesiskās apmācības struktūrām varētu tikt aplūkots atkārtoti, kad šī programma tuvosies noslēgumam; |
| --- | --- |

19.

atzīmē Komisijas vērtējumu, ka pašlaik visatbilstošākā iespēja apmācību veicināšanai Eiropas juridiskajā sistēmā ir finansiālais atbalsts dažādām struktūrām no vispārīgās programmas 2007.—2013. gadam “Pamattiesības un tiesiskums” un ka jautājums par cita veida Eiropas tiesiskās apmācības struktūrām varētu tikt aplūkots atkārtoti, kad šī programma tuvosies noslēgumam;

| 20. | aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt šīs pamatprogrammas rezultātus, ņemot vērā šo rezolūciju, un sagatavot jaunus priekšlikumus tiesnešu profesionālās apmācības veicināšanai veltīto pasākumu attīstīšanai un dažādošanai; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt šīs pamatprogrammas rezultātus, ņemot vērā šo rezolūciju, un sagatavot jaunus priekšlikumus tiesnešu profesionālās apmācības veicināšanai veltīto pasākumu attīstīšanai un dažādošanai;

| 21. | tomēr uzskata, ka pašlaik ir piemērots brīdis pragmatiskam institucionālam risinājumam par tiesisko apmācību ES līmenī, kas paredzētu pilnīgu esošo struktūru izmantošanu, vienlaikus novēršot programmu un struktūru nevajadzīgu dublēšanu; tādēļ aicina izveidot Eiropas Tieslietu akadēmiju, ko veidotu EJTN un Eiropas Tiesību akadēmija; aicina saistībā uz šo institucionālo risinājumu ņemt vērā nozīmīgo pieredzei, kas iegūta administrējot Eiropas Policijas koledžu; |
| --- | --- |

21.

tomēr uzskata, ka pašlaik ir piemērots brīdis pragmatiskam institucionālam risinājumam par tiesisko apmācību ES līmenī, kas paredzētu pilnīgu esošo struktūru izmantošanu, vienlaikus novēršot programmu un struktūru nevajadzīgu dublēšanu; tādēļ aicina izveidot Eiropas Tieslietu akadēmiju, ko veidotu EJTN un Eiropas Tiesību akadēmija; aicina saistībā uz šo institucionālo risinājumu ņemt vērā nozīmīgo pieredzei, kas iegūta administrējot Eiropas Policijas koledžu;

| 22. | uzskata, ka dalībvalstu tiesnešu attieksme pret Kopienas tiesībām nevar būt pasīva, kā tas skaidri izriet no Eiropas Kopienu Tiesas judikatūras par dalībvalstu tiesām, kas skatījušas ar Kopienas tiesībām saistītos jautājumus pēc savas ierosmes (11); |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka dalībvalstu tiesnešu attieksme pret Kopienas tiesībām nevar būt pasīva, kā tas skaidri izriet no Eiropas Kopienu Tiesas judikatūras par dalībvalstu tiesām, kas skatījušas ar Kopienas tiesībām saistītos jautājumus pēc savas ierosmes (11);

| 23. | aicina pēc iespējas ātrāk pastiprināt tiesneša amata kandidātu apmācību, līdzīgi kā to paredz iepriekš minētie ierosinājumi un priekšlikumi attiecībā uz dalībvalstu tiesnešiem; |
| --- | --- |

23.

aicina pēc iespējas ātrāk pastiprināt tiesneša amata kandidātu apmācību, līdzīgi kā to paredz iepriekš minētie ierosinājumi un priekšlikumi attiecībā uz dalībvalstu tiesnešiem;

Spēcīgāks dialogs starp dalībvalstu tiesnešiem un Eiropas Kopienu Tiesu

| 24. | uzskata, ka prejudiciālā nolēmuma tiesvedība ir būtiska garantija Kopienas tiesiskās kārtības saskaņošanai un vienveidīgai Kopienas tiesību aktu piemērošanai; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka prejudiciālā nolēmuma tiesvedība ir būtiska garantija Kopienas tiesiskās kārtības saskaņošanai un vienveidīgai Kopienas tiesību aktu piemērošanai;

| 25. | aicina Eiropas Kopienu Tiesu un visas iesaistītās puses turpmāk samazināt prejudiciālā nolēmuma tiesvedības vidējo ilgumu, tādejādi padarot šo būtisko dialoga iespēju daudz pievilcīgāku dalībvalstu tiesnešiem; |
| --- | --- |

25.

aicina Eiropas Kopienu Tiesu un visas iesaistītās puses turpmāk samazināt prejudiciālā nolēmuma tiesvedības vidējo ilgumu, tādejādi padarot šo būtisko dialoga iespēju daudz pievilcīgāku dalībvalstu tiesnešiem;

| 26. | mudina Komisiju izpētīt, vai kādi valsts procesuālie noteikumi nav faktisks vai juridisks šķērslis, lai jebkura dalībvalsts tiesa vai tribunāls varētu pieprasīt prejudiciālu nolēmumu, ko nodrošina EK līguma 234. pants, un enerģiski novērst šādus šķēršļus, kas rada pārkāpumu; |
| --- | --- |

26.

mudina Komisiju izpētīt, vai kādi valsts procesuālie noteikumi nav faktisks vai juridisks šķērslis, lai jebkura dalībvalsts tiesa vai tribunāls varētu pieprasīt prejudiciālu nolēmumu, ko nodrošina EK līguma 234. pants, un enerģiski novērst šādus šķēršļus, kas rada pārkāpumu;

| 27. | uzskata, ka Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikcijas ierobežojumi, jo īpaši tie, kas attiecas uz EK līguma IV sadaļu, nevajadzīgi traucē vienveidīgi piemērot Kopienas tiesības attiecīgajās jomās un sūta “negatīvu signālu” vairākumam tiesnešu, kas strādā ar attiecīgo jomu jautājumiem, padarot viņiem pat par neiespējamu veidot tiešu kontaktu ar Eiropas Kopienu Tiesu un radot nevēlamu kavēšanos; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikcijas ierobežojumi, jo īpaši tie, kas attiecas uz EK līguma IV sadaļu, nevajadzīgi traucē vienveidīgi piemērot Kopienas tiesības attiecīgajās jomās un sūta “negatīvu signālu” vairākumam tiesnešu, kas strādā ar attiecīgo jomu jautājumiem, padarot viņiem pat par neiespējamu veidot tiešu kontaktu ar Eiropas Kopienu Tiesu un radot nevēlamu kavēšanos;

| 28. | pauž nožēlu, ka saskaņā ar Lisabonas līgumam pievienotā Protokola par pārejas noteikumiem 10. pantu, Eiropas Kopienu Tiesas pilnvarām attiecībā uz policijas sadarbību un tiesas iestāžu sadarbību krimināllietās, ko apstiprināja pirms šī līguma stāšanās spēkā, jāpaliek tādām pašām, kādas tās ir atbilstīgi pašreiz spēka esošajam ES līgumam uz piecus gadus ilgu pārejas laiku; tomēr atzinīgi vērtē Starpvaldību konferences deklarāciju par šo protokola pantu un attiecīgi mudina Komisiju kopīgi ar Parlamentu no jauna pieņemt šos tiesību aktus attiecībā uz policijas sadarbību un tiesas iestāžu sadarbību krimināllietās, kas tika pieņemti pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

28.

pauž nožēlu, ka saskaņā ar Lisabonas līgumam pievienotā Protokola par pārejas noteikumiem 10. pantu, Eiropas Kopienu Tiesas pilnvarām attiecībā uz policijas sadarbību un tiesas iestāžu sadarbību krimināllietās, ko apstiprināja pirms šī līguma stāšanās spēkā, jāpaliek tādām pašām, kādas tās ir atbilstīgi pašreiz spēka esošajam ES līgumam uz piecus gadus ilgu pārejas laiku; tomēr atzinīgi vērtē Starpvaldību konferences deklarāciju par šo protokola pantu un attiecīgi mudina Komisiju kopīgi ar Parlamentu no jauna pieņemt šos tiesību aktus attiecībā uz policijas sadarbību un tiesas iestāžu sadarbību krimināllietās, kas tika pieņemti pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā;

| 29. | ņemot vērā steidzamības prejudiciālā nolēmuma tiesvedības ieviešanu, piekrīt Padomei, ka Eiropas Kopienu Tiesai ir svarīgi nodrošināt norādes, uz ko dalībvalstu tiesneši varētu atsaukties, lemjot vai pieprasīt steidzamības tiesvedību; |
| --- | --- |

29.

ņemot vērā steidzamības prejudiciālā nolēmuma tiesvedības ieviešanu, piekrīt Padomei, ka Eiropas Kopienu Tiesai ir svarīgi nodrošināt norādes, uz ko dalībvalstu tiesneši varētu atsaukties, lemjot vai pieprasīt steidzamības tiesvedību;

| 30. | aicina Eiropas Kopienu Tiesu izskatīt visus iespējamos uzlabojumos prejudiciālā nolēmuma tiesvedībai, kas pieprasījumu iesniegušo tiesnesi daudz ciešāk iesaistītu tās tiesvedībā, iekļaujot lielākas iespējas precizēt iesniegto pieprasījumu un piedalīties mutvārdu tiesvedības procesā; |
| --- | --- |

30.

aicina Eiropas Kopienu Tiesu izskatīt visus iespējamos uzlabojumos prejudiciālā nolēmuma tiesvedībai, kas pieprasījumu iesniegušo tiesnesi daudz ciešāk iesaistītu tās tiesvedībā, iekļaujot lielākas iespējas precizēt iesniegto pieprasījumu un piedalīties mutvārdu tiesvedības procesā;

| 31. | uzskata, ka decentralizētajā un rūpīgi izstrādātā Kopienas tiesību sistēmā dalībvalstu tiesnešus nevajag ierobežot, bet drīzāk uzlikt lielāku atbildību un turpmāk iedrošināt viņus kā pirmos tiesnešus saistībā ar Kopienas tiesībām; tādēļ mudina apsvērt “zaļās gaismas” sistēmu, ar kuras palīdzību dalībvalstu tiesneši varētu nosūtīt savas ierosinātās atbildes uz jautājumiem, ko viņi uzdod Eiropas Kopienu Tiesai, kura noteiktā laika periodā izlemtu, vai piekrist ierosinātajam spriedumam vai arī pašai vadīt šo tiesvedību kā apelācijas tiesai; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka decentralizētajā un rūpīgi izstrādātā Kopienas tiesību sistēmā dalībvalstu tiesnešus nevajag ierobežot, bet drīzāk uzlikt lielāku atbildību un turpmāk iedrošināt viņus kā pirmos tiesnešus saistībā ar Kopienas tiesībām; tādēļ mudina apsvērt “zaļās gaismas” sistēmu, ar kuras palīdzību dalībvalstu tiesneši varētu nosūtīt savas ierosinātās atbildes uz jautājumiem, ko viņi uzdod Eiropas Kopienu Tiesai, kura noteiktā laika periodā izlemtu, vai piekrist ierosinātajam spriedumam vai arī pašai vadīt šo tiesvedību kā apelācijas tiesai;

Tiesību akti, kas ir labāk izstrādāti, lai tos varētu piemērot dalībvalstu tiesneši

| 32. | ņem vērā to, ka ir izveidots forums ES tiesiskuma politikas nostādņu un prakses apspriešanai, un aicina Komisiju nodrošināt, lai šī foruma apspriedes būtu pārskatāmas; ņem vērā Komisijas apņemšanos regulāri sniegt ziņojumus Parlamentam un Padomei; |
| --- | --- |

32.

ņem vērā to, ka ir izveidots forums ES tiesiskuma politikas nostādņu un prakses apspriešanai, un aicina Komisiju nodrošināt, lai šī foruma apspriedes būtu pārskatāmas; ņem vērā Komisijas apņemšanos regulāri sniegt ziņojumus Parlamentam un Padomei;

| 33. | uzstāj, ka Kopienas tiesību aktu valodai jābūt skaidrākai un juridiskajos instrumentos jāizmanto vienota terminoloģija; jo īpaši atbalsta paredzētā vienotā pamatprincipu kopuma izmantošanu Eiropas līgumtiesībās, lai uzlabotu tiesību aktu sagatavošanu; |
| --- | --- |

33.

uzstāj, ka Kopienas tiesību aktu valodai jābūt skaidrākai un juridiskajos instrumentos jāizmanto vienota terminoloģija; jo īpaši atbalsta paredzētā vienotā pamatprincipu kopuma izmantošanu Eiropas līgumtiesībās, lai uzlabotu tiesību aktu sagatavošanu;

| 34. | pauž noteiktu atbalstu Komisijas neatlaidīgai prasībai, lai dalībvalstis sistemātiski iesniedz atbilstības tabulas, kuras parāda, kā Kopienas direktīvas tiek piemērotas dalībvalstu noteikumos; piekrīt, ka šādas tabulas ar minimālām izmaksām un piepūli nodrošina vērtīgu informāciju; turklāt uzskata, ka šīs atbilstības tabulas palielina pārredzamību attiecībā uz Kopienas tiesību aktu ieviešanu un sniedz dalībvalstu tiesnešiem un konkrētajā tiesas procesā iesaistītajām pusēm reālu iespēju novērtēt, vai konkrētais dalībvalsts tiesību akts ir pakārtots kādam Kopienas tiesību aktam, un šādā gadījumā pašiem pārbaudīt, vai un kā ir veikta transponēšana; |
| --- | --- |

34.

pauž noteiktu atbalstu Komisijas neatlaidīgai prasībai, lai dalībvalstis sistemātiski iesniedz atbilstības tabulas, kuras parāda, kā Kopienas direktīvas tiek piemērotas dalībvalstu noteikumos; piekrīt, ka šādas tabulas ar minimālām izmaksām un piepūli nodrošina vērtīgu informāciju; turklāt uzskata, ka šīs atbilstības tabulas palielina pārredzamību attiecībā uz Kopienas tiesību aktu ieviešanu un sniedz dalībvalstu tiesnešiem un konkrētajā tiesas procesā iesaistītajām pusēm reālu iespēju novērtēt, vai konkrētais dalībvalsts tiesību akts ir pakārtots kādam Kopienas tiesību aktam, un šādā gadījumā pašiem pārbaudīt, vai un kā ir veikta transponēšana;

*

* *

| 35. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un atbildīgās komitejas ziņojumu Padomei, Komisijai, Eiropas Kopienu Tiesai un Eiropas ombudam. |
| --- | --- |

35.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un atbildīgās komitejas ziņojumu Padomei, Komisijai, Eiropas Kopienu Tiesai un Eiropas ombudam.

---

(1)  OV C 53, 3.3.2005., 1. lpp.

(2)  OV C 267, 14.10.1991., 33. lpp.

(3)  OV C 273 E, 14.11.2003., 99. lpp.

(4)  OV L 24, 29.1.2008., 42. lpp.

(5)  Šajā ziņojumā atsaucēs uz Kopienas tiesību aktiem ietverti arī Savienības tiesību akti.

(6)  OV C 53, 3.3.2005., 1. lpp. (12. lpp.).

(7)  Lieta C-50/00 P UPA [2002] Recueil I-6677. lpp., 41. punkts.

(8)  Lieta 294/83 Zaļie pret Eiropas Parlamentu [1986] Recueil 1339. lpp., 23. punkts.

(9)  Sk., piemēram, Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.).

(10)  OV C 143, 11.6.2005., 1. lpp., 31. punktā.

(11)  Lietas C-312/93 Peterbroeck [1995] Recueil I-4599. lpp., C-473/00 Cofidis [2002] Recueil I-10875. lpp. un C-168/05 Mostaza Claro [2006], Recueil I-10421. lpp.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/33

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijs“Airbus”/“Boeing” strīds PTO

P6_TA(2008)0353

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par strīdiem Pasaules Tirdzniecības organizācijā starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotājam Valstīm attiecībā uz apstrīdamām subsīdijām uzņēmumiem “Airbus” un “Boeing”

2009/C 294 E/07

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā strīdus Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO) starp Eiropas Savienību (ES) un Amerikas Savienotājam Valstīm (ASV) par apstrīdamām subsīdijām uzņēmumiem “Airbus” un “Boeing”,

ņemot vērā 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par ES un ASV transatlantiskajām attiecībām ekonomikas jomā (1),

ņemot vērā ASV Senāta 2006. gada 8. decembra rezolūciju (Rezolūcija Nr. 632), ar ko ES un ASV tiek mudintas sadarboties, lai nostiprinātu transatlantisko tirgu,

ņemot vērā ES un ASV 2007. gada 30. aprīļa augstākā līmeņa sanāksmi,

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā tas augstu vērtē transatlantisko partnerību starp ES un ASV, kā arī vispārīgi atbalsta godīgu un līdzsvarotu tirdzniecības politiku; |
| --- | --- |

A.

tā kā tas augstu vērtē transatlantisko partnerību starp ES un ASV, kā arī vispārīgi atbalsta godīgu un līdzsvarotu tirdzniecības politiku;

| B. | tā kā iepriekšējo desmit gadu laika posmā transatlantiskajās partnerattiecībās vērojama vēl nepieredzēta integrācija, 2006. gadā Eiropas uzņēmumiem ieguldot 75 % no kopējām veiktajām investīcijām ASV un ASV ieguldījumiem Eiropā sasniedzot rekordskaitli — 128 miljardus (128 000 000 000) ASV dolāru, kas ir 59 % no ASV tiešajiem ieguldījumiem ārvalstīs 2006. gadā; |
| --- | --- |

B.

tā kā iepriekšējo desmit gadu laika posmā transatlantiskajās partnerattiecībās vērojama vēl nepieredzēta integrācija, 2006. gadā Eiropas uzņēmumiem ieguldot 75 % no kopējām veiktajām investīcijām ASV un ASV ieguldījumiem Eiropā sasniedzot rekordskaitli — 128 miljardus (128 000 000 000) ASV dolāru, kas ir 59 % no ASV tiešajiem ieguldījumiem ārvalstīs 2006. gadā;

| C. | tā kā lidmašīnu ražošana ir ļoti svarīga, jo būtiski ietekmē nodarbinātību un darba vietu radīšanu nozarēs, kurās nepieciešami augsti kvalificēti darbinieki, kā arī daudzās citās rūpniecības nozarēs, reģionālo attīstību un mūsdienu prasībām atbilstošu starpvalstu rūpniecisko sadarbību; |
| --- | --- |

C.

tā kā lidmašīnu ražošana ir ļoti svarīga, jo būtiski ietekmē nodarbinātību un darba vietu radīšanu nozarēs, kurās nepieciešami augsti kvalificēti darbinieki, kā arī daudzās citās rūpniecības nozarēs, reģionālo attīstību un mūsdienu prasībām atbilstošu starpvalstu rūpniecisko sadarbību;

| D. | tā kā abi civilās aviācijas lidmašīnas ražojošie uzņēmumi “Airbus” un “Boeing” spēj konstruēt un integrēt lielas komerciālas lidmašīnas, un aviosabiedrību un to klientu interesēs ir saglabāt veselīgu konkurenci augstā līmenī; |
| --- | --- |

D.

tā kā abi civilās aviācijas lidmašīnas ražojošie uzņēmumi “Airbus” un “Boeing” spēj konstruēt un integrēt lielas komerciālas lidmašīnas, un aviosabiedrību un to klientu interesēs ir saglabāt veselīgu konkurenci augstā līmenī;

| E. | tā kā 1992. gadā ES un ASV parakstīja divpusēju nolīgumu par lielu komerciālu lidmašīnu tirdzniecību (1992. gada nolīgums), ar kuru tika radīti līdzsvaroti konkurences noteikumi, paredzot arī noteikumus, kas reglamentē valdības atbalstu; |
| --- | --- |

E.

tā kā 1992. gadā ES un ASV parakstīja divpusēju nolīgumu par lielu komerciālu lidmašīnu tirdzniecību (1992. gada nolīgums), ar kuru tika radīti līdzsvaroti konkurences noteikumi, paredzot arī noteikumus, kas reglamentē valdības atbalstu;

| F. | tā kā ES konsekventi ir stingri ievērojusi 1992. gada nolīguma “burtu un garu”, kā arī regulāri sniegusi dokumentārus pierādījumus par nolīguma ievērošanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES konsekventi ir stingri ievērojusi 1992. gada nolīguma “burtu un garu”, kā arī regulāri sniegusi dokumentārus pierādījumus par nolīguma ievērošanu;

| G. | tā kā ASV visplašākajā mērā ir ignorējusi savas saistības, kas noteiktas 1992. gada nolīgumā, nepaziņojot par subsīdijām uzņēmumam “Boeing”, kā arī piešķirot subsīdijas, kas pārsniedz nolīgumā noteiktos ierobežojumus, un piešķirot uzņēmumam “Boeing” aizliegtas subsīdijas; |
| --- | --- |

G.

tā kā ASV visplašākajā mērā ir ignorējusi savas saistības, kas noteiktas 1992. gada nolīgumā, nepaziņojot par subsīdijām uzņēmumam “Boeing”, kā arī piešķirot subsīdijas, kas pārsniedz nolīgumā noteiktos ierobežojumus, un piešķirot uzņēmumam “Boeing” aizliegtas subsīdijas;

| H. | tā kā 1992. gada nolīgums saglabāja stabilitāti nozarē līdz 2004. gadam, kad ASV izlēma vienpusēji atkāpties no tā un iesniedza PTO prasību pret ES, atsaucoties uz Eiropas piešķirto finansējumu, kas jāatmaksā un kurš pilnībā atbilda 1992. gada nolīgumam, un līdzinās tām priekšrocībām, ko uzņēmums “Boeing” saņem, izstrādājot un ražojot lidmašīnas modeļa 787 nozīmīgas detaļas Japānā un citās valstīs, kas uzņemas kopīgu risku; |
| --- | --- |

H.

tā kā 1992. gada nolīgums saglabāja stabilitāti nozarē līdz 2004. gadam, kad ASV izlēma vienpusēji atkāpties no tā un iesniedza PTO prasību pret ES, atsaucoties uz Eiropas piešķirto finansējumu, kas jāatmaksā un kurš pilnībā atbilda 1992. gada nolīgumam, un līdzinās tām priekšrocībām, ko uzņēmums “Boeing” saņem, izstrādājot un ražojot lidmašīnas modeļa 787 nozīmīgas detaļas Japānā un citās valstīs, kas uzņemas kopīgu risku;

| I. | tā kā, neskatoties uz ES pūliņiem, izrādot tās labo gribu, līdz šim nav bijis iespējams izveidot godīgu un līdzsvarotu pamatu, lai panāktu izlīgumu ar sarunu starpniecību; |
| --- | --- |

I.

tā kā, neskatoties uz ES pūliņiem, izrādot tās labo gribu, līdz šim nav bijis iespējams izveidot godīgu un līdzsvarotu pamatu, lai panāktu izlīgumu ar sarunu starpniecību;

| J. | tā kā tas atkārtoti apstiprina atbalstu Komisijai attiecībā uz tās konsekvento gatavībai rast līdzsvarotu risinājumu ar sarunu starpniecību bez priekšnosacījumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā tas atkārtoti apstiprina atbalstu Komisijai attiecībā uz tās konsekvento gatavībai rast līdzsvarotu risinājumu ar sarunu starpniecību bez priekšnosacījumiem;

| K. | tā kā līdzsvarota un godīga valdības atbalsta sniegšana aviācijai abos Atlantijas okeāna krastos ļāvusi attīstīties pētniecībai un novatorismam, palielināties drošībai, uzlaboties ekoloģiskajai efektivitātei, kā arī palielināties gaisa transporta ražīgumam; |
| --- | --- |

K.

tā kā līdzsvarota un godīga valdības atbalsta sniegšana aviācijai abos Atlantijas okeāna krastos ļāvusi attīstīties pētniecībai un novatorismam, palielināties drošībai, uzlaboties ekoloģiskajai efektivitātei, kā arī palielināties gaisa transporta ražīgumam;

| L. | tā kā dalībvalstu finansējums uzņēmumam “Airbus” ir stingri ierobežots, atmaksājams ar procentiem un nekādā gadījumā neietekmē uzņēmuma “Boeing” konkurētspēju, jo uzņēmums “Airbus” ir atmaksājis par 40 % vairāk nekā tas kopš 1992. gada saņēmis no dalībvalstu valdībām, un līdz šim atmaksātā summa pārsniedz saņemtās subsīdijas vairāk nekā par 7 miljardiem euro; |
| --- | --- |

L.

tā kā dalībvalstu finansējums uzņēmumam “Airbus” ir stingri ierobežots, atmaksājams ar procentiem un nekādā gadījumā neietekmē uzņēmuma “Boeing” konkurētspēju, jo uzņēmums “Airbus” ir atmaksājis par 40 % vairāk nekā tas kopš 1992. gada saņēmis no dalībvalstu valdībām, un līdz šim atmaksātā summa pārsniedz saņemtās subsīdijas vairāk nekā par 7 miljardiem euro;

| M. | tā kā ES iesniegusi pretenzijas par vairākām ASV federālā, valsts un vietējā līmeņa nepieļaujamam un apstrīdamām subsīdijām par labu uzņēmumam “Boeing”, kuru kopējā summa ir 23,7 miljardi ASV dolāru neatmaksājamās subsīdijās, kas tika piešķirtas iepriekšējo divdesmit gadu laikā līdz 2004. gadam; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES iesniegusi pretenzijas par vairākām ASV federālā, valsts un vietējā līmeņa nepieļaujamam un apstrīdamām subsīdijām par labu uzņēmumam “Boeing”, kuru kopējā summa ir 23,7 miljardi ASV dolāru neatmaksājamās subsīdijās, kas tika piešķirtas iepriekšējo divdesmit gadu laikā līdz 2004. gadam;

| N. | tā kā Parlaments no jauna apstiprina pārliecību, cik nozīmīga ir godīga un atklāta konkurence publiskā iepirkuma konkursos un ar gandarījumu norāda uz pasūtījuma līgumu, kas piešķirts Northrop Grumman (EADS) darbinieku grupai par ASV gaisa tankkuģu programmu, pamatojoties uz neitrāliem kritērijiem, kuri noteikti, lai izvēlētos un apgādātu ASV Gaisa spēkus ar labāko un vispiemērotāko aprīkojumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā Parlaments no jauna apstiprina pārliecību, cik nozīmīga ir godīga un atklāta konkurence publiskā iepirkuma konkursos un ar gandarījumu norāda uz pasūtījuma līgumu, kas piešķirts Northrop Grumman (EADS) darbinieku grupai par ASV gaisa tankkuģu programmu, pamatojoties uz neitrāliem kritērijiem, kuri noteikti, lai izvēlētos un apgādātu ASV Gaisa spēkus ar labāko un vispiemērotāko aprīkojumu;

| O. | tā kā Parlaments tomēr ar nopietnām bažām norāda uz uzņēmuma “Boeing” asajiem uzbrukumiem, mēģinot attēlot EADS darbības un konkrētas dalībvalstis kā risku ASV militāro spēju drošībai, kā arī kā neuzticamus uzņēmējdarbības partnerus aviācijas jomā, kas ir vēsts, kura Eiropā nav palikusi nepamanīta; |
| --- | --- |

O.

tā kā Parlaments tomēr ar nopietnām bažām norāda uz uzņēmuma “Boeing” asajiem uzbrukumiem, mēģinot attēlot EADS darbības un konkrētas dalībvalstis kā risku ASV militāro spēju drošībai, kā arī kā neuzticamus uzņēmējdarbības partnerus aviācijas jomā, kas ir vēsts, kura Eiropā nav palikusi nepamanīta;

| P. | tā kā ASV valsts kontroles iestādes ziņojums, kurā apstiprināti uzņēmuma “Boeing” protesti par cenas piedāvājumu, ir atzīts vienīgi par atlases procedūras, nevis lidmašīnas labo īpašību novērtējumu; Parlaments no jauna apstiprina pārliecību, ka ASV Aizsardzības ministrijas publiskā iepirkuma procedūras integritāte saglabāsies nemainīga vienādā mērā attiecībā uz visiem konkurentiem, |
| --- | --- |

P.

tā kā ASV valsts kontroles iestādes ziņojums, kurā apstiprināti uzņēmuma “Boeing” protesti par cenas piedāvājumu, ir atzīts vienīgi par atlases procedūras, nevis lidmašīnas labo īpašību novērtējumu; Parlaments no jauna apstiprina pārliecību, ka ASV Aizsardzības ministrijas publiskā iepirkuma procedūras integritāte saglabāsies nemainīga vienādā mērā attiecībā uz visiem konkurentiem,

| 1. | sniedz Komisijai, kas rīkojas ES vārdā, aizsargājot ES dalībvalstu un ES lielo civilās aviācijas lidmašīnu ražotāju intereses, šādus ierosinājumus:






  a) | Parlaments aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, lai Kopiena un dalībvalstis atbilstīgi reaģētu uz tādiem pasākumiem tiesību aktos vai administratīvajā politikā, kas vērsti pret konkurenci un ļaunprātīgi ierobežotu ES uzņēmumu konkurētspēju gan attiecībā uz civilajām, gan militārajām programmām; |
| --- | --- | --- |

1.

sniedz Komisijai, kas rīkojas ES vārdā, aizsargājot ES dalībvalstu un ES lielo civilās aviācijas lidmašīnu ražotāju intereses, šādus ierosinājumus:

a)

Parlaments aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, lai Kopiena un dalībvalstis atbilstīgi reaģētu uz tādiem pasākumiem tiesību aktos vai administratīvajā politikā, kas vērsti pret konkurenci un ļaunprātīgi ierobežotu ES uzņēmumu konkurētspēju gan attiecībā uz civilajām, gan militārajām programmām;

| b) | Parlaments pilnībā atbalsta ES interešu aizsardzību pašreiz notiekošās strīdu izšķiršanas procedūras PTO gaitā, un mudina Komisiju turpināt apņēmīgi rīkoties šajā sakarā; tomēr tas apšauba, vai PTO nolēmums pats par sevi nodrošinās vajadzīgo ilgtermiņa risinājumu, kas nepieciešams tirgum kā pamats turpmākai mierīgai un godīgai konkurencei šajā nozarē, ko salīdzinoši daudz drošāk varētu panākt sarunu rezultātā; |
| --- | --- |

b)

Parlaments pilnībā atbalsta ES interešu aizsardzību pašreiz notiekošās strīdu izšķiršanas procedūras PTO gaitā, un mudina Komisiju turpināt apņēmīgi rīkoties šajā sakarā; tomēr tas apšauba, vai PTO nolēmums pats par sevi nodrošinās vajadzīgo ilgtermiņa risinājumu, kas nepieciešams tirgum kā pamats turpmākai mierīgai un godīgai konkurencei šajā nozarē, ko salīdzinoši daudz drošāk varētu panākt sarunu rezultātā;

| c) | Parlaments uzskata, ka jebkādu sarunu sākuma punktam jābūt diskusijai bez jebkādiem priekšnosacījumiem attiecībā uz vienošanos, abām pusēm apliecinot patiesu nodomu panākt pragmātisku līdzsvaru starp ES subsīdijām civilajai aviācijai un ASV militārās rūpniecības sistēmu, kas nosaka valdības iejaukšanās aspektus, tādējādi patiešām apdraudot līdzvērtīgu konkurences apstākļu izveidošanu; |
| --- | --- |

c)

Parlaments uzskata, ka jebkādu sarunu sākuma punktam jābūt diskusijai bez jebkādiem priekšnosacījumiem attiecībā uz vienošanos, abām pusēm apliecinot patiesu nodomu panākt pragmātisku līdzsvaru starp ES subsīdijām civilajai aviācijai un ASV militārās rūpniecības sistēmu, kas nosaka valdības iejaukšanās aspektus, tādējādi patiešām apdraudot līdzvērtīgu konkurences apstākļu izveidošanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai un Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un Kongresam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai un Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un Kongresam.

---

(1)  OV C 298 E, 8.12.2006., 235. lpp.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/35

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsEiropas energotehnoloģiju stratēģiskais plāns

P6_TA(2008)0354

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu (2008/2005(INI))

2009/C 294 E/08

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (ETS plāns): Ceļā uz zemas oglekļa emisijas nākotni” (COM(2007)0723) (Paziņojums par ETS plānu),

ņemot vērā ietekmes novērtējuma kopsavilkumu (SEC(2007)1508), dokumentus “Tehnoloģijas kartēšana” (SEC(2007)1510) un “Kapacitātes kartēšana” (SEC(2007)1511), kuri pievienoti iepriekš minētajam Paziņojumam par ETS plānu,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “20 un 20 līdz 2020. gadam: Eiropas iespējas saistībā ar klimata pārmaiņām” (COM(2008)0030),

ņemot vērā ietekmes novērtējumu Īstenošanas pasākumu kopumam, lai sasniegtu ES 2020. gadam izvirzītos mērķus attiecībā uz klimata pārmaiņām un atjaunojamo enerģiju (SEC(2008)0085),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Atbalsts agrīniem demonstrējumiem par ilgtspējīgu enerģijas ražošanu no fosilā kurināmā” (COM(2008)0013),

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu” (SEC(2008)0057),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Enerģētikas politika Eiropai” (COM(2007)0001),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ekonomikas reformas un konkurētspēja. Galvenās atziņas 2006. gada Ziņojumā par Eiropas konkurētspēju” (COM(2006)0697), galīgā redakcija,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu un veicināšanu (COM(2008)0019),

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (COM(2008)0016),

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ģeoloģisko oglekļa dioksīda uzglabāšanu un Padomes Direktīvu 85/337/EEK un 96/61/EK, kā arī Direktīvu 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK un Regulas (EK) Nr. 1013/2006 grozīšanu (COM(2008)0018),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007.—2013. g.) (1),

ņemot vērā Padomes Lēmumu Nr. 2006/976/Euratom (2006. gada 19. decembris) par Īpašo programmu, ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu kodolpētniecības un apmācību pasākumiem (2007.—2011. g.) (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007.—2013.) (3),

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido kopuzņēmumu kurināmā elementu un ūdeņraža jomā (COM(2007)0571),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. septembra rezolūciju par Eiropas atjaunojamo enerģijas avotu ceļvedi (4),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 31. janvāra rezolūciju par energoefektivitātes rīcības plānu: potenciāla izmantošanu (5),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 13. marta rezolūciju par Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondu (6),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 11. marta nostāju par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (7),

ņemot vērā Briseles 2007. gada 8. un 9. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumus,

ņemot vērā 2008. gada 28. februāra Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas Ministru padomes secinājumus par energoefektivitātes rīcības plānu,

ņemot vērā Briseles 2008. gada 13. un 14. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumus,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0255/2008),

| A. | tā kā Parlamenta, Padomes un Komisijas kārtējos paziņojumos ir uzsvērts, ka Eiropas enerģētikas un klimata politikas mērķi ir klimata pārmaiņu problēmas risināšana, energoapgādes drošības uzlabošana un Eiropas ekonomikas konkurētspējas uzlabošana; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlamenta, Padomes un Komisijas kārtējos paziņojumos ir uzsvērts, ka Eiropas enerģētikas un klimata politikas mērķi ir klimata pārmaiņu problēmas risināšana, energoapgādes drošības uzlabošana un Eiropas ekonomikas konkurētspējas uzlabošana;

| B. | tā kā joprojām pieaug klimatu pārmaiņu radītie draudi un būtiska nozīme būs COP14 sarunām Poznaņā, kā arī COP15 sarunām Kopenhāgenā, lai panāktu starptautisku vienošanos, kas aizvietos Kioto protokola mehānismu par klimata pārmaiņu mazināšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā joprojām pieaug klimatu pārmaiņu radītie draudi un būtiska nozīme būs COP14 sarunām Poznaņā, kā arī COP15 sarunām Kopenhāgenā, lai panāktu starptautisku vienošanos, kas aizvietos Kioto protokola mehānismu par klimata pārmaiņu mazināšanu;

| C. | tā kā N. Stern pārskatā par ekonomiku un klimata pārmaiņām atzīts, ka izmaksas, kas rodas, neko nedarot klimata pārmaiņu mazināšanā, vairākkārt pārsniedz klimata pārmaiņu mazināšanas darbības izmaksas; |
| --- | --- |

C.

tā kā N. Stern pārskatā par ekonomiku un klimata pārmaiņām atzīts, ka izmaksas, kas rodas, neko nedarot klimata pārmaiņu mazināšanā, vairākkārt pārsniedz klimata pārmaiņu mazināšanas darbības izmaksas;

| D. | tā kā Eiropas Savienības atkarība no fosilo degvielu importa līdz 2030. gadam varētu palielināties, sasniedzot 65 % no kopējā degvielas patēriņa; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Savienības atkarība no fosilo degvielu importa līdz 2030. gadam varētu palielināties, sasniedzot 65 % no kopējā degvielas patēriņa;

| E. | tā kā saskaņā ar Komisijas aplēsēm Eiropas Savienībai ik gadu būs nepieciešami 70 miljardi euro, lai līdz 2020. gadam panāktu ES siltumnīcefekta gāzes samazinājuma un atjaunojamās enerģijas mērķus; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Komisijas aplēsēm Eiropas Savienībai ik gadu būs nepieciešami 70 miljardi euro, lai līdz 2020. gadam panāktu ES siltumnīcefekta gāzes samazinājuma un atjaunojamās enerģijas mērķus;

| F. | tā kā energoefektivitātes uzlabošana ir viens no izmaksu lietderības ziņā iedarbīgākajiem pasākumiem, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas; |
| --- | --- |

F.

tā kā energoefektivitātes uzlabošana ir viens no izmaksu lietderības ziņā iedarbīgākajiem pasākumiem, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas;

| G. | tā kā pētniecība un tehnoloģiju attīstība ir svarīgi nosacījumi, lai panāktu Eiropas enerģētikas politikas mērķus; |
| --- | --- |

G.

tā kā pētniecība un tehnoloģiju attīstība ir svarīgi nosacījumi, lai panāktu Eiropas enerģētikas politikas mērķus;

| H. | tā kā labāka sinerģija turpmākās Eiropas energotehnoloģiju pētniecības jomā var tikai stimulēt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, veicināt Eiropas ekonomikas salīdzinošās priekšrocības, uzlabot nodarbinātību un tādējādi palīdzēt sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķus un cīnīties pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

H.

tā kā labāka sinerģija turpmākās Eiropas energotehnoloģiju pētniecības jomā var tikai stimulēt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, veicināt Eiropas ekonomikas salīdzinošās priekšrocības, uzlabot nodarbinātību un tādējādi palīdzēt sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķus un cīnīties pret klimata pārmaiņām;

| I. | tā kā Septītajā pamatprogrammā septiņu gadu plānošanas periodā enerģētikas pētniecībai ir piešķirti tikai 2,3 miljardi euro; |
| --- | --- |

I.

tā kā Septītajā pamatprogrammā septiņu gadu plānošanas periodā enerģētikas pētniecībai ir piešķirti tikai 2,3 miljardi euro;

| J. | tā kā Eiropas Savienībā privātā sektora ieguldījumi energotehnoloģiju pētniecībā ir ļoti ierobežoti salīdzinājumā ar ieguldījumu, ko veic mūsu konkurenti no trešām valstīm, un pat salīdzinājumā ar citu Eiropas nozaru ieguldījumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Savienībā privātā sektora ieguldījumi energotehnoloģiju pētniecībā ir ļoti ierobežoti salīdzinājumā ar ieguldījumu, ko veic mūsu konkurenti no trešām valstīm, un pat salīdzinājumā ar citu Eiropas nozaru ieguldījumu;

| K. | tā kā kopš divdesmitā gadsimta astoņdesmitajiem gadiem ES ir būtiski samazinājies valsts un privātais budžets enerģētikas pētniecībai un Eiropas rādītāji nav apmierinoši, ja, balstoties uz tehnoloģijas pētniecības izdevumu līmeni, salīdzina jauninājumu rādītājus starptautiskajā līmenī; |
| --- | --- |

K.

tā kā kopš divdesmitā gadsimta astoņdesmitajiem gadiem ES ir būtiski samazinājies valsts un privātais budžets enerģētikas pētniecībai un Eiropas rādītāji nav apmierinoši, ja, balstoties uz tehnoloģijas pētniecības izdevumu līmeni, salīdzina jauninājumu rādītājus starptautiskajā līmenī;

| L. | tā kā valsts intervence jaunu mazāk piesārņojošu energotehnoloģiju pētniecības atbalstam ir nepieciešama un ir pamatota, jo šādas tehnoloģijas jau sākotnēji ir saistītas ar lielākām izmaksām nekā tās, kuras paredzēts aizvietot, un tāpēc tirgū izplatīšanas sākuma posmā var nesniegt peļņu īstermiņā vai labākas cenas patērētājiem, |
| --- | --- |

L.

tā kā valsts intervence jaunu mazāk piesārņojošu energotehnoloģiju pētniecības atbalstam ir nepieciešama un ir pamatota, jo šādas tehnoloģijas jau sākotnēji ir saistītas ar lielākām izmaksām nekā tās, kuras paredzēts aizvietot, un tāpēc tirgū izplatīšanas sākuma posmā var nesniegt peļņu īstermiņā vai labākas cenas patērētājiem,

Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskā plāna nepieciešamība

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu (ETS); uzskata, ka Eiropas energotehnoloģiju politika ar pienācīgu finansiālo atbalstu ir būtiska, lai līdz 2020. gadam panāktu Eiropas Savienības mērķus attiecībā uz enerģiju un klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu (ETS); uzskata, ka Eiropas energotehnoloģiju politika ar pienācīgu finansiālo atbalstu ir būtiska, lai līdz 2020. gadam panāktu Eiropas Savienības mērķus attiecībā uz enerģiju un klimata pārmaiņām;

| 2. | uzsver, ka Eiropas Savienībai jāpanāk siltumnīcefekta gāzes samazināšanas, energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas mērķi līdz 2020. gadam, vienlaikus saglabājot konkurētspējīgu un ilgtspējīgu ekonomiku; uzskata, ka novatorisku zemu izmaksu, zema oglekļa satura energotehnoloģiju izstrāde un pielietošana ir būtiska, lai mazinātu emisiju samazināšanas izmaksas, radītu jaunus tirgus ES rūpniecībai un nodrošinātu vispasaules saistību izpildi klimata pārmaiņu problēmas risināšanā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka Eiropas Savienībai jāpanāk siltumnīcefekta gāzes samazināšanas, energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas mērķi līdz 2020. gadam, vienlaikus saglabājot konkurētspējīgu un ilgtspējīgu ekonomiku; uzskata, ka novatorisku zemu izmaksu, zema oglekļa satura energotehnoloģiju izstrāde un pielietošana ir būtiska, lai mazinātu emisiju samazināšanas izmaksas, radītu jaunus tirgus ES rūpniecībai un nodrošinātu vispasaules saistību izpildi klimata pārmaiņu problēmas risināšanā;

| 3. | uzskata, ka lai panāktu šos mērķus, ir būtiski samazināt zaļās enerģijas izmaksas un veicināt jauninājumus enerģētikas nozarē; uzskata, ka tāpēc ir nepieciešams uzlabot tehnoloģijas nodošanas procesu no pētniecības centiem līdz uzņēmumiem, samazināt tirgū izplatīšanas laiku, izbeigt pašreizējo pasivitāti saistībā ar tehnoloģiju reglamentēšanu, kā arī uzlabot tīkla savietojamību; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka lai panāktu šos mērķus, ir būtiski samazināt zaļās enerģijas izmaksas un veicināt jauninājumus enerģētikas nozarē; uzskata, ka tāpēc ir nepieciešams uzlabot tehnoloģijas nodošanas procesu no pētniecības centiem līdz uzņēmumiem, samazināt tirgū izplatīšanas laiku, izbeigt pašreizējo pasivitāti saistībā ar tehnoloģiju reglamentēšanu, kā arī uzlabot tīkla savietojamību;

| 4. | uzskata, ka jaunas tehnoloģijas, jo īpaši atjaunojamās enerģijas tehnoloģijas un energoefektīvas tehnoloģijas, arī ir nepieciešamas, lai veicinātu enerģijas avotu diversifikāciju, mazinātu enerģijas pieprasījumu un nodrošinātu mazāk piesārņojošus un drošākus paņēmienus vietējo resursu izmantošanai energoapgādes drošības atbalstam; aicina Komisiju veikt Eiropas Savienības energoresursu novērtēšanu; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka jaunas tehnoloģijas, jo īpaši atjaunojamās enerģijas tehnoloģijas un energoefektīvas tehnoloģijas, arī ir nepieciešamas, lai veicinātu enerģijas avotu diversifikāciju, mazinātu enerģijas pieprasījumu un nodrošinātu mazāk piesārņojošus un drošākus paņēmienus vietējo resursu izmantošanai energoapgādes drošības atbalstam; aicina Komisiju veikt Eiropas Savienības energoresursu novērtēšanu;

| 5. | uzskata, ka ETS plānā ir jāatbalsta plaša mēroga darbības, kas rosina sabiedrības debates par dažādu jaunu energotehnoloģiju priekšrocībām, proti, izglītojot patērētājus un organizējot informēšanas kampaņas; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka ETS plānā ir jāatbalsta plaša mēroga darbības, kas rosina sabiedrības debates par dažādu jaunu energotehnoloģiju priekšrocībām, proti, izglītojot patērētājus un organizējot informēšanas kampaņas;

| 6. | uzskata, ka lētākas un efektīvākas zema oglekļa satura tehnoloģijas var sniegt ieguldījumu, lai panāktu jaunu starptautisku vienošanos, kas aizvietos Kioto protokola mehānismu; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka lētākas un efektīvākas zema oglekļa satura tehnoloģijas var sniegt ieguldījumu, lai panāktu jaunu starptautisku vienošanos, kas aizvietos Kioto protokola mehānismu;

Koordinēšana un stratēģiskā plānošana

| 7. | uzsver, ka ir nepieciešams uzlabot stratēģisko energotehnoloģiju koordinēšanu dažādos līmeņos un starp dažādiem partneriem, arī uzsver nepieciešamību izvairīties no pārliekas birokrātijas, nodrošināt vienkāršību un skaidrību, kā arī nodrošināt visu iespējamo partneru plašu līdzdalību, piemēram, ar ierosināto Eiropas Kopienas Stratēģisko energotehnoloģiju vadības grupas un ierosinātās Enerģētikas pētniecības alianses palīdzību, kurām ir jābūt pieejamām visiem Eiropas pētniecības centriem, neatkarīgi no to resursu apmēriem; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ir nepieciešams uzlabot stratēģisko energotehnoloģiju koordinēšanu dažādos līmeņos un starp dažādiem partneriem, arī uzsver nepieciešamību izvairīties no pārliekas birokrātijas, nodrošināt vienkāršību un skaidrību, kā arī nodrošināt visu iespējamo partneru plašu līdzdalību, piemēram, ar ierosināto Eiropas Kopienas Stratēģisko energotehnoloģiju vadības grupas un ierosinātās Enerģētikas pētniecības alianses palīdzību, kurām ir jābūt pieejamām visiem Eiropas pētniecības centriem, neatkarīgi no to resursu apmēriem;

| 8. | atbalsta augsta līmeņa koordinācijas grupas, kā arī pārredzamas un viegli pieejamas energotehnoloģiju informācijas sistēmas izveidi, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām, un prasa, lai Komisija informētu Parlamentu par šīs grupas izveidi, tās darbību un par informācijas stratēģiju; |
| --- | --- |

8.

atbalsta augsta līmeņa koordinācijas grupas, kā arī pārredzamas un viegli pieejamas energotehnoloģiju informācijas sistēmas izveidi, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām, un prasa, lai Komisija informētu Parlamentu par šīs grupas izveidi, tās darbību un par informācijas stratēģiju;

| 9. | piezīmē, ka saskaņā ar pamatprogrammu izstrādātos instrumentus (ERA-NET, NoE un ETP) varētu izmantot, lai atbalstītu veidojamo Eiropas enerģētikas tehnoloģiju informācijas sistēmu; |
| --- | --- |

9.

piezīmē, ka saskaņā ar pamatprogrammu izstrādātos instrumentus (ERA-NET, NoE un ETP) varētu izmantot, lai atbalstītu veidojamo Eiropas enerģētikas tehnoloģiju informācijas sistēmu;

| 10. | uzsver, ka koordinēta sadarbība ar dalībvalstīm ir svarīga, lai panāktu noteiktos mērķus, palielinātu ieguvumus un mazinātu izmaksas; uzskata, ka Kopienas instrumenti, kas darbojas valsts līmenī, piemēram, struktūrfondi, var sniegt atbalstu pētniecības, izstrādes un jauninājumu iespējām šajā jomā; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka koordinēta sadarbība ar dalībvalstīm ir svarīga, lai panāktu noteiktos mērķus, palielinātu ieguvumus un mazinātu izmaksas; uzskata, ka Kopienas instrumenti, kas darbojas valsts līmenī, piemēram, struktūrfondi, var sniegt atbalstu pētniecības, izstrādes un jauninājumu iespējām šajā jomā;

| 11. | uzsver, ka ir būtiski svarīgi uzlabot koordinēšanu ar trešām valstīm un pastiprināt starptautisko sadarbību, lai īstenotu saskaņotu un diferencētu stratēģiju attiecībā uz attīstītām valstīm, jaunattīstības valstīm un jaunās tirgus ekonomikas valstīm; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ir būtiski svarīgi uzlabot koordinēšanu ar trešām valstīm un pastiprināt starptautisko sadarbību, lai īstenotu saskaņotu un diferencētu stratēģiju attiecībā uz attīstītām valstīm, jaunattīstības valstīm un jaunās tirgus ekonomikas valstīm;

| 12. | uzsver, ka ir nepieciešams paplašināt Eiropas Savienības pētniecības bāzes iespējas un būtiski svarīga ir turpmāka izglītošana un apmācība, lai nodrošinātu cilvēkresursu kvantitāti un kvalitāti, kuri ir nepieciešami, lai pilnībā izmantotu iespējas, kādas paver jaunās tehnoloģijas; uzskata, ka saistībā ar to lietderīga būtu integrēta pieeja attiecībā uz visām īpašajām programmām Septītās pamatprogrammas ietvaros; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ir nepieciešams paplašināt Eiropas Savienības pētniecības bāzes iespējas un būtiski svarīga ir turpmāka izglītošana un apmācība, lai nodrošinātu cilvēkresursu kvantitāti un kvalitāti, kuri ir nepieciešami, lai pilnībā izmantotu iespējas, kādas paver jaunās tehnoloģijas; uzskata, ka saistībā ar to lietderīga būtu integrēta pieeja attiecībā uz visām īpašajām programmām Septītās pamatprogrammas ietvaros;

| 13. | pievērš uzmanību iespējama riskam saistībā ar jauno iniciatīvu dublēšanu un daudzkāršošanu; aicina Komisiju izskatīt, kā jaunās Eiropas rūpniecības iniciatīvas būs piemērotas pašreizējām programmām, tostarp Septītajai pamatprogrammai, un jo īpaši Eiropas tehnoloģiju platformai, kopējām tehnoloģiju iniciatīvām, kas noteiktas saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu un it īpaši ar Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu un zinību un jaunrades apvienībām par klimata pārmaiņām un enerģētiku; aicina Komisiju paskaidrot, kā Eiropas rūpniecības iniciatīvas atbalstīs sinerģiju staro Kopienas un dalībvalstu līmeni; |
| --- | --- |

13.

pievērš uzmanību iespējama riskam saistībā ar jauno iniciatīvu dublēšanu un daudzkāršošanu; aicina Komisiju izskatīt, kā jaunās Eiropas rūpniecības iniciatīvas būs piemērotas pašreizējām programmām, tostarp Septītajai pamatprogrammai, un jo īpaši Eiropas tehnoloģiju platformai, kopējām tehnoloģiju iniciatīvām, kas noteiktas saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu un it īpaši ar Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu un zinību un jaunrades apvienībām par klimata pārmaiņām un enerģētiku; aicina Komisiju paskaidrot, kā Eiropas rūpniecības iniciatīvas atbalstīs sinerģiju staro Kopienas un dalībvalstu līmeni;

| 14. | atkārtoti pauž, ka ETS plānam nepieciešams attīstīt enerģētikas pētniecības un jauninājumu iespēju ES mērogā; piekrīt Komisijai, ka Viseiropas pētniecības infrastruktūras veido risinājuma daļu; tāpēc prasa Eiropas stratēģijas forumam par pētniecības infrastruktūrām noteikt Eiropas pētniecības infrastruktūru nepieciešamību novatorisku energotehnoloģiju jomā, piemēram, atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

14.

atkārtoti pauž, ka ETS plānam nepieciešams attīstīt enerģētikas pētniecības un jauninājumu iespēju ES mērogā; piekrīt Komisijai, ka Viseiropas pētniecības infrastruktūras veido risinājuma daļu; tāpēc prasa Eiropas stratēģijas forumam par pētniecības infrastruktūrām noteikt Eiropas pētniecības infrastruktūru nepieciešamību novatorisku energotehnoloģiju jomā, piemēram, atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju jomā;

| 15. | uzskata, ka Eiropas enerģētikas tīklam un vienkāršotām atļauju piešķiršanas procedūrām šajā nozarē ir būtiska nozīme Eiropas Savienības enerģētikas politikas stratēģijā; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka Eiropas enerģētikas tīklam un vienkāršotām atļauju piešķiršanas procedūrām šajā nozarē ir būtiska nozīme Eiropas Savienības enerģētikas politikas stratēģijā;

Pētniecība un tehnoloģijas nodošana

| 16. | uzsver, ka nepieciešamajai koordinēšanai ir jāattiecas uz dažādām zinātnes un tehnoloģiju jomām, kurām to daudznozaru specifikas dēļ ir nozīme energotehnoloģiju pētniecībā un izstrādē; saistībā ar to uzsver, ka ir nepieciešams pastiprināt pētniecību fundamentālo zinātņu jomās, piemēram, bioloģijā, informācijas tehnoloģijās, materiālu zinātnē un makrotehnoloģijās; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka nepieciešamajai koordinēšanai ir jāattiecas uz dažādām zinātnes un tehnoloģiju jomām, kurām to daudznozaru specifikas dēļ ir nozīme energotehnoloģiju pētniecībā un izstrādē; saistībā ar to uzsver, ka ir nepieciešams pastiprināt pētniecību fundamentālo zinātņu jomās, piemēram, bioloģijā, informācijas tehnoloģijās, materiālu zinātnē un makrotehnoloģijās;

| 17. | prasa Komisijai ņemt vērā energotehnoloģiju pielietošanas iespējas dalībvalstīs, kas nesen pievienojušās, un ieviestu atbalsta mehānismus, pamatojoties uz ES politikām; |
| --- | --- |

17.

prasa Komisijai ņemt vērā energotehnoloģiju pielietošanas iespējas dalībvalstīs, kas nesen pievienojušās, un ieviestu atbalsta mehānismus, pamatojoties uz ES politikām;

| 18. | uzver, ka ir nepieciešams uzlabot tehnoloģiju nodošanu no pētniecības centriem līdz uzņēmumiem; mudina lai Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts uzņemtos vadību šajā jomā; |
| --- | --- |

18.

uzver, ka ir nepieciešams uzlabot tehnoloģiju nodošanu no pētniecības centriem līdz uzņēmumiem; mudina lai Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts uzņemtos vadību šajā jomā;

| 19. | mudina, lai privātais sektors veiktu lielākus ieguldījumus pētniecībā un uzņemtos lielākus riskus, jo tie ir priekšnosacījumi, lai Eiropas Savienība kļūtu par līderi šajā nozarē; |
| --- | --- |

19.

mudina, lai privātais sektors veiktu lielākus ieguldījumus pētniecībā un uzņemtos lielākus riskus, jo tie ir priekšnosacījumi, lai Eiropas Savienība kļūtu par līderi šajā nozarē;

Eiropas rūpniecības iniciatīvas

| 20. | pauž stingru pārliecību, ka ir nepieciešams lielāks atbalsts jaunām un decentralizētām atjaunojamās enerģijas tehnoloģijām demonstrācijas un tirdzniecības posmā; tāpēc atzinīgi vērtē ierosinātās Eiropas rūpniecības iniciatīvas; tāpēc uzsver, ka tomēr ir nepieciešams palielināt arī atbalstu tehnoloģiju pētniecībai un izstrādei, kuras būs nepieciešamas ilgākā laika posmā, īpašu uzmanību pievēršot stratēģiski svarīgām tehnoloģijām, piemēram, saules enerģijas tehnoloģijām, ar kurām var panākt Eiropas Savienības neatkarību enerģētikas jomā ilgākā laika posmā; |
| --- | --- |

20.

pauž stingru pārliecību, ka ir nepieciešams lielāks atbalsts jaunām un decentralizētām atjaunojamās enerģijas tehnoloģijām demonstrācijas un tirdzniecības posmā; tāpēc atzinīgi vērtē ierosinātās Eiropas rūpniecības iniciatīvas; tāpēc uzsver, ka tomēr ir nepieciešams palielināt arī atbalstu tehnoloģiju pētniecībai un izstrādei, kuras būs nepieciešamas ilgākā laika posmā, īpašu uzmanību pievēršot stratēģiski svarīgām tehnoloģijām, piemēram, saules enerģijas tehnoloģijām, ar kurām var panākt Eiropas Savienības neatkarību enerģētikas jomā ilgākā laika posmā;

| 21. | uzskata, ka Eiropas rūpniecības iniciatīvās uzmanība ir jāpievērš jomām, kurām ir lielāks potenciāls, lai ilgākā laika posmā palīdzētu panākt Eiropas Savienības klimata pārmaiņu mazināšanas un atjaunojamās enerģijas mērķus, kā arī samazinātu izmaksas un replikāciju ilgākā posmā; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka Eiropas rūpniecības iniciatīvās uzmanība ir jāpievērš jomām, kurām ir lielāks potenciāls, lai ilgākā laika posmā palīdzētu panākt Eiropas Savienības klimata pārmaiņu mazināšanas un atjaunojamās enerģijas mērķus, kā arī samazinātu izmaksas un replikāciju ilgākā posmā;

| 22. | prasa, nosakot Eiropas rūpniecības iniciatīvu prioritāro secību, ņemt vērā katras tehnoloģijas dzīves ciklu un tās ietekmi uz katrā ražošanas procesa posmā; prasa ņemt vērā iespēju nodot šīs tehnoloģijas jaunattīstības valstīm, lai mazinātu ES un šo valstu atšķirības tehnoloģijas attīstības ziņā; |
| --- | --- |

22.

prasa, nosakot Eiropas rūpniecības iniciatīvu prioritāro secību, ņemt vērā katras tehnoloģijas dzīves ciklu un tās ietekmi uz katrā ražošanas procesa posmā; prasa ņemt vērā iespēju nodot šīs tehnoloģijas jaunattīstības valstīm, lai mazinātu ES un šo valstu atšķirības tehnoloģijas attīstības ziņā;

| 23. | prasa stiprināt rūpnieciski attīstīto valstu sadarbību tehnoloģiju nodošanas jomā un veidot šo valstu zinātnisko sadarbību jaunu energotehnoloģiju izstrādei; |
| --- | --- |

23.

prasa stiprināt rūpnieciski attīstīto valstu sadarbību tehnoloģiju nodošanas jomā un veidot šo valstu zinātnisko sadarbību jaunu energotehnoloģiju izstrādei;

| 24. | atbalsta Komisijas priekšlikumu, ka Eiropas rūpniecības iniciatīvas ir jāizstrādā atšķirīgā veidā, lai tā atbilstu īpašu tehnoloģiju vajadzībām; uzskata, ka šāda spēja pielāgoties nodrošinātu stratēģisko alianšu veidošanu starp dalībvalstīm, vietējām un reģionālajām varas iestādēm, pētniecības centriem un privāto sektoru, lai izstrādātu īpašas tehnoloģijas; aicina šīs struktūras sadarboties, lai sagatavotu sīku izstrādātus priekšlikumus Eiropas rūpniecības iniciatīvām; |
| --- | --- |

24.

atbalsta Komisijas priekšlikumu, ka Eiropas rūpniecības iniciatīvas ir jāizstrādā atšķirīgā veidā, lai tā atbilstu īpašu tehnoloģiju vajadzībām; uzskata, ka šāda spēja pielāgoties nodrošinātu stratēģisko alianšu veidošanu starp dalībvalstīm, vietējām un reģionālajām varas iestādēm, pētniecības centriem un privāto sektoru, lai izstrādātu īpašas tehnoloģijas; aicina šīs struktūras sadarboties, lai sagatavotu sīku izstrādātus priekšlikumus Eiropas rūpniecības iniciatīvām;

| 25. | pauž stingru atbalstu ierosinātajām Eiropas rūpniecības iniciatīvām attiecībā uz vēja un saules enerģiju, bioenerģiju, CO2 uztveršanu, transportēšanu un glabāšanu, elektrotīkliem un kodola skaldīšanu; |
| --- | --- |

25.

pauž stingru atbalstu ierosinātajām Eiropas rūpniecības iniciatīvām attiecībā uz vēja un saules enerģiju, bioenerģiju, CO2 uztveršanu, transportēšanu un glabāšanu, elektrotīkliem un kodola skaldīšanu;

| 26. | aicina jo īpaši pastiprināt biodegvielas pētniecību, lai nodrošinātu, ka šādas degvielas ražošanas kopējā ietekme uz vidi ir nepārprotami izdevīga; |
| --- | --- |

26.

aicina jo īpaši pastiprināt biodegvielas pētniecību, lai nodrošinātu, ka šādas degvielas ražošanas kopējā ietekme uz vidi ir nepārprotami izdevīga;

| 27. | atzīmē nozīmi, kāda ir plašā mērogā attīstot biomasas pārvēršanu gāzē, lai ražotu ūdeņradi un šķidrās sintētiskās degvielas ilgtspējīgām transporta tehnoloģijām; |
| --- | --- |

27.

atzīmē nozīmi, kāda ir plašā mērogā attīstot biomasas pārvēršanu gāzē, lai ražotu ūdeņradi un šķidrās sintētiskās degvielas ilgtspējīgām transporta tehnoloģijām;

| 28. | uzsver, ka Eiropas rūpniecības iniciatīvai par kodolsintēzi ir jānodrošina nepārtrauktība un jāietver pētniecības un izstrādes darbs attiecībā uz trešās un ceturtās paaudzes tehnoloģijām; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka Eiropas rūpniecības iniciatīvai par kodolsintēzi ir jānodrošina nepārtrauktība un jāietver pētniecības un izstrādes darbs attiecībā uz trešās un ceturtās paaudzes tehnoloģijām;

| 29. | pauž nožēlu, ka ETS plānā galvenā uzmanība pievērsta piegādes pasākumiem, tajā neiekļaujot pasākumus, lai mazinātu pieprasījumu pēc enerģijas, piemēram, energotaupības un energoefektivitātes pasākumus; |
| --- | --- |

29.

pauž nožēlu, ka ETS plānā galvenā uzmanība pievērsta piegādes pasākumiem, tajā neiekļaujot pasākumus, lai mazinātu pieprasījumu pēc enerģijas, piemēram, energotaupības un energoefektivitātes pasākumus;

| 30. | uzsver, ka ETS plānā lielāka nozīme ir jāpiešķir energoefektivitātei, jo tā ir joma, kurai ir lielāks potenciāls vidēji ilgā rentablā veidā efektīvi samazināt emisijas; jo īpaši celtniecības nozarē, kas veido 40 % no kopējā ES energopatēriņa; tāpēc aicina Komisiju iekļaut Eiropas rūpniecības iniciatīvu jomās energoefektīvas tehnoloģijas, tostarp koģenerāciju un poliģenerāciju; atbalsta, ka energoefektivitāte būtu viena no prioritātēm, kas ietverta Eiropas rūpniecības iniciatīvās; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka ETS plānā lielāka nozīme ir jāpiešķir energoefektivitātei, jo tā ir joma, kurai ir lielāks potenciāls vidēji ilgā rentablā veidā efektīvi samazināt emisijas; jo īpaši celtniecības nozarē, kas veido 40 % no kopējā ES energopatēriņa; tāpēc aicina Komisiju iekļaut Eiropas rūpniecības iniciatīvu jomās energoefektīvas tehnoloģijas, tostarp koģenerāciju un poliģenerāciju; atbalsta, ka energoefektivitāte būtu viena no prioritātēm, kas ietverta Eiropas rūpniecības iniciatīvās;

| 31. | prasa Komisijai izvērtēt iespēju ierosinātās ERI attiecināt arī uz citām nozarēm, kurās ir ļoti daudz iespēju samazināt emisiju apjomu, piemēram, koģenerāciju, ūdeņraža izmantošanu, būvniecības un mājokļu nozari, apkures un dzesēšanas sistēmām, labākām enerģijas uzglabāšanas un sadales infrastruktūrām un tīklu starpsavienojumiem; |
| --- | --- |

31.

prasa Komisijai izvērtēt iespēju ierosinātās ERI attiecināt arī uz citām nozarēm, kurās ir ļoti daudz iespēju samazināt emisiju apjomu, piemēram, koģenerāciju, ūdeņraža izmantošanu, būvniecības un mājokļu nozari, apkures un dzesēšanas sistēmām, labākām enerģijas uzglabāšanas un sadales infrastruktūrām un tīklu starpsavienojumiem;

| 32. | uzskata, ka oglekļa uztveršanas un glabāšanas (CCS) tehnoloģiju izstrāde varētu būt nozīmīga siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā ilgākā laika posmā, ja tā ir efektīva un tiek nodrošināta drošība; aicina Komisiju iekļaut Eiropas rūpniecības iniciatīvās 12 ierosinātos CCS tehnoloģiju demonstrācijas projektus; piezīmē, ka atbalsts “tīro ogļu” tehnoloģijām, piemēram, gāzes iegūšanai no oglēm, atvieglos un padarīs lētāku CCS tehnoloģiju izmantošanu, paredzot iespēju, ka turpmāk to izmantošana būtu obligāta; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka oglekļa uztveršanas un glabāšanas (CCS) tehnoloģiju izstrāde varētu būt nozīmīga siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā ilgākā laika posmā, ja tā ir efektīva un tiek nodrošināta drošība; aicina Komisiju iekļaut Eiropas rūpniecības iniciatīvās 12 ierosinātos CCS tehnoloģiju demonstrācijas projektus; piezīmē, ka atbalsts “tīro ogļu” tehnoloģijām, piemēram, gāzes iegūšanai no oglēm, atvieglos un padarīs lētāku CCS tehnoloģiju izmantošanu, paredzot iespēju, ka turpmāk to izmantošana būtu obligāta;

Finansējums

| 33. | gaida Komisijas ierosināto paziņojumu par finansējumu jaunām tehnoloģijām, kas izmanto energoresursus ar zemu oglekļa saturu, un CCS tehnoloģijām; pauž nožēlu, ka šo paziņojumu nepublicēja vienlaikus ar ETS plānu; |
| --- | --- |

33.

gaida Komisijas ierosināto paziņojumu par finansējumu jaunām tehnoloģijām, kas izmanto energoresursus ar zemu oglekļa saturu, un CCS tehnoloģijām; pauž nožēlu, ka šo paziņojumu nepublicēja vienlaikus ar ETS plānu;

| 34. | uzsver, ka ETS plānu nav jāfinansē, pārdalot līdzekļus, kas pieejami enerģētikai saskaņā ar Septīto pamatprogrammu vai Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka ETS plānu nav jāfinansē, pārdalot līdzekļus, kas pieejami enerģētikai saskaņā ar Septīto pamatprogrammu vai Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu;

| 35. | uzskata, ka, ņemot vērā klimata pārmaiņu un enerģētikas problēmām piešķirto prioritāti, ir nepieciešami nozīmīgi ES papildresursi energoefektīvām un atjaunojamās enerģijas tehnoloģijām, un tie nekavējoties jāizmanto, lai palīdzētu panākt ES mērķus līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka, ņemot vērā klimata pārmaiņu un enerģētikas problēmām piešķirto prioritāti, ir nepieciešami nozīmīgi ES papildresursi energoefektīvām un atjaunojamās enerģijas tehnoloģijām, un tie nekavējoties jāizmanto, lai palīdzētu panākt ES mērķus līdz 2020. gadam;

| 36. | mudina Komisiju nekavējoties nodrošināt atbilstīgu finansējumu un atbalstu tehnoloģiju, kas izmanto energoresursus ar zemu oglekļa saturu, un bezoglekļa tehnoloģiju pētniecībai un izstrādei, demonstrācijai un tirdzniecībai, lai katru gadu, sakot no 2009. gada, vismaz 2 miljardus euro no Eiropas Savienības budžeta izlietotu šādu tehnoloģiju atbalstam neatkarīgi no Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas, arī aicina Komisiju sniegt priekšlikumus par papildresursiem finanšu pamatprogrammas 2007.—2013. g. vidusposma pārskatā; |
| --- | --- |

36.

mudina Komisiju nekavējoties nodrošināt atbilstīgu finansējumu un atbalstu tehnoloģiju, kas izmanto energoresursus ar zemu oglekļa saturu, un bezoglekļa tehnoloģiju pētniecībai un izstrādei, demonstrācijai un tirdzniecībai, lai katru gadu, sakot no 2009. gada, vismaz 2 miljardus euro no Eiropas Savienības budžeta izlietotu šādu tehnoloģiju atbalstam neatkarīgi no Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas, arī aicina Komisiju sniegt priekšlikumus par papildresursiem finanšu pamatprogrammas 2007.—2013. g. vidusposma pārskatā;

| 37. | uzskata, ka ir labāk un vairāk jāizmanto gan finanšu, gan cilvēkresursi, lai veicinātu tīro nākotnes tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka ir labāk un vairāk jāizmanto gan finanšu, gan cilvēkresursi, lai veicinātu tīro nākotnes tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu;

| 38. | uzsver, ka ir nepieciešams palielināt ES pētniecības iespēju; tāpēc aicina piešķirt vairāk līdzekļu cilvēkresursiem un apmācība energotehnoloģiju jomā; turklāt prasa labāk koordinēt Kopienas un valsts finanšu instrumentus, lai atbalstītu apmācību un pētniecību, jo īpaši Septīto pētniecības pamatprogrammu; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka ir nepieciešams palielināt ES pētniecības iespēju; tāpēc aicina piešķirt vairāk līdzekļu cilvēkresursiem un apmācība energotehnoloģiju jomā; turklāt prasa labāk koordinēt Kopienas un valsts finanšu instrumentus, lai atbalstītu apmācību un pētniecību, jo īpaši Septīto pētniecības pamatprogrammu;

| 39. | ņemot vērā, ka starp ES fondiem ir nepieciešama lielāka papildināmība, atbalsta ierosinājumus Komisijas paziņojumā “Pētniecība un jauninājumi Eiropas reģionu konkurētspējai” (COM(2007)0474); šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas praktisko norādi par ES fondu reģionālajiem, valsts, ES un Eiropas Investīciju bankas (EIB) avotiem koordinēšanu pētniecības un izstrādes jomās, kā arī jauninājumu jomā; piekrīt Komisijai, ka nepieciešams labāk informēt ieinteresētās puses par Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 (8) 54. panta 5. punktu par finansējuma izmantošanu no Kopienas avotiem tam pašam attaisnoto izdevumu Kopumam; |
| --- | --- |

39.

ņemot vērā, ka starp ES fondiem ir nepieciešama lielāka papildināmība, atbalsta ierosinājumus Komisijas paziņojumā “Pētniecība un jauninājumi Eiropas reģionu konkurētspējai” (COM(2007)0474); šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas praktisko norādi par ES fondu reģionālajiem, valsts, ES un Eiropas Investīciju bankas (EIB) avotiem koordinēšanu pētniecības un izstrādes jomās, kā arī jauninājumu jomā; piekrīt Komisijai, ka nepieciešams labāk informēt ieinteresētās puses par Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 (8) 54. panta 5. punktu par finansējuma izmantošanu no Kopienas avotiem tam pašam attaisnoto izdevumu Kopumam;

| 40. | aicina Komisiju, sniedzot finanšu plānu, paskaidrot, kādā veidā kopēja Eiropas Savienības darbība nodrošina pievienoto vērtību dažādās tehnoloģijas nozarēs un norādīt atzinumus saistībā ar dažādu tehnoloģiju izstrāžu ilgtspējību; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju, sniedzot finanšu plānu, paskaidrot, kādā veidā kopēja Eiropas Savienības darbība nodrošina pievienoto vērtību dažādās tehnoloģijas nozarēs un norādīt atzinumus saistībā ar dažādu tehnoloģiju izstrāžu ilgtspējību;

| 41. | piezīmē, ka resursi ir jāpielieto partnerībā ar rūpniecību, lai pastiprinātu privātā sektora ieguldījumus jaunās tehnoloģijās, kurām ir zems oglekļa emisiju līmenis; uzsver, ka ir nepieciešams konkrēts ilgtermiņa plāns un finanšu tīkls, kuru atbalsta tādas finanšu iestādes, kā piemēram EIB, lai dotu privātā sektora partneriem pietiekamu noteiktību ieguldījumu veikšanai; uzsver, ka ir nepieciešams iesaistīt MVU, jo īpaši izkliedētu energoapgādes sistēmu tehnoloģijās; |
| --- | --- |

41.

piezīmē, ka resursi ir jāpielieto partnerībā ar rūpniecību, lai pastiprinātu privātā sektora ieguldījumus jaunās tehnoloģijās, kurām ir zems oglekļa emisiju līmenis; uzsver, ka ir nepieciešams konkrēts ilgtermiņa plāns un finanšu tīkls, kuru atbalsta tādas finanšu iestādes, kā piemēram EIB, lai dotu privātā sektora partneriem pietiekamu noteiktību ieguldījumu veikšanai; uzsver, ka ir nepieciešams iesaistīt MVU, jo īpaši izkliedētu energoapgādes sistēmu tehnoloģijās;

| 42. | piezīmē, ka saskaņā ar ierosināto ES emisiju tirdzniecības sistēmas pārskatīšanu, ieņēmumi no izsoles varētu nodrošināt nozīmīgus līdzekļus, lai uzlabotu Eiropas Savienības energoapgādes drošību, vienlaikus panākot savus mērķus klimata, energoefektivitātes un atjaunojamo enerģijas avotu jomās; |
| --- | --- |

42.

piezīmē, ka saskaņā ar ierosināto ES emisiju tirdzniecības sistēmas pārskatīšanu, ieņēmumi no izsoles varētu nodrošināt nozīmīgus līdzekļus, lai uzlabotu Eiropas Savienības energoapgādes drošību, vienlaikus panākot savus mērķus klimata, energoefektivitātes un atjaunojamo enerģijas avotu jomās;

*

* *

| 43. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

43.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 400, 30.12.2006., 400. lpp.

(3)  OV L 310, 9.11. 2006., 15. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0406.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0033.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0096.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0081.

(8)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1989/2006 (OV L 411, 30.12.2006., 6. lpp.).

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/41

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsValsts ieguldījumu fondi

P6_TA(2008)0355

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par valsts ieguldījumu fondiem

2009/C 294 E/09

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopēja Eiropas pieeja valsts ieguldījumu fondiem” (COM(2008)0115),

ņemot vērā darbu, ko pašlaik veic Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) un jo īpaši starptautiskā valsts ieguldījumu fondu darba grupa,

ņemot vērā ziņojumu, ko 2008. gada 4. aprīlī pieņēma Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Investīciju komiteja,

ņemot vērā 64. un 65. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) (Eiropas Kopienas dibināšanas līguma bijušais 57. un 58. pants),

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā valsts ieguldījumu fondi (VIF) jau vairāk nekā 50 gadus aktīvi darbojas pasaules finanšu tirgos; |
| --- | --- |

A.

tā kā valsts ieguldījumu fondi (VIF) jau vairāk nekā 50 gadus aktīvi darbojas pasaules finanšu tirgos;

| B. | tā kā satricinājumi finanšu tirgos nevar būt VIF darbības rezultāts; |
| --- | --- |

B.

tā kā satricinājumi finanšu tirgos nevar būt VIF darbības rezultāts;

| C. | tā kā VIF īpašumtiesību struktūras dēļ uz tiem neattiecas ES finanšu tirgus tiesiskais regulējums; |
| --- | --- |

C.

tā kā VIF īpašumtiesību struktūras dēļ uz tiem neattiecas ES finanšu tirgus tiesiskais regulējums;

| D. | tā kā VIF ieguldījumu stratēģijā galvenais uzsvars ir likts uz stabiliem ilgtermiņa ieguldījumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā VIF ieguldījumu stratēģijā galvenais uzsvars ir likts uz stabiliem ilgtermiņa ieguldījumiem;

| E. | tā kā rodas bažas sakarā ar pārredzamības trūkumu attiecībā uz dažu VIF aktīviem, ieguldījumu stratēģiju, peļņu un pārvaldības struktūru; |
| --- | --- |

E.

tā kā rodas bažas sakarā ar pārredzamības trūkumu attiecībā uz dažu VIF aktīviem, ieguldījumu stratēģiju, peļņu un pārvaldības struktūru;

| F. | ņemot vērā VIF rīcību nesenās finanšu krīzes laikā, kad tie palīdzēja glābt dažas nozīmīgas finanšu iestādes no bankrota; |
| --- | --- |

F.

ņemot vērā VIF rīcību nesenās finanšu krīzes laikā, kad tie palīdzēja glābt dažas nozīmīgas finanšu iestādes no bankrota;

| G. | ņemot vērā VIF izaugsmes potenciālu; |
| --- | --- |

G.

ņemot vērā VIF izaugsmes potenciālu;

| H. | tā kā Eiropas Savienībai arī turpmāk stingri jāatbalsta politika, kas paredz atvērtību ieguldījumiem un kapitāla brīvu kustību, |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Savienībai arī turpmāk stingri jāatbalsta politika, kas paredz atvērtību ieguldījumiem un kapitāla brīvu kustību,

| 1. | uzskata, ka VIF darbība nekad nav radījusi satricinājumus kapitāla tirgos, taču to struktūra, lielums un straujā izaugsme liek rūpīgi noskaidrot to nozīmi un ietekmi; atzīst, ka pieeja attiecībā uz VIF pārredzamību un pārvaldību ir atšķirīga; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka VIF darbība nekad nav radījusi satricinājumus kapitāla tirgos, taču to struktūra, lielums un straujā izaugsme liek rūpīgi noskaidrot to nozīmi un ietekmi; atzīst, ka pieeja attiecībā uz VIF pārredzamību un pārvaldību ir atšķirīga;

| 2. | pauž bažas, ka dažu valsts investīciju fondu pārredzamības trūkums var neļaut pienācīgi izprast to struktūru un darbības motivāciju; aicina Komisiju atzīt, ka pārredzamība un informācijas sniegšana ir tie pamatprincipi, kas nodrošina patiesi līdzvērtīgus konkurences apstākļus un netraucētu tirgus darbību kopumā; |
| --- | --- |

2.

pauž bažas, ka dažu valsts investīciju fondu pārredzamības trūkums var neļaut pienācīgi izprast to struktūru un darbības motivāciju; aicina Komisiju atzīt, ka pārredzamība un informācijas sniegšana ir tie pamatprincipi, kas nodrošina patiesi līdzvērtīgus konkurences apstākļus un netraucētu tirgus darbību kopumā;

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par SVF, kurā atkārtoti uzsvērta brīvā tirgus nozīme un Komisijas pārliecība, ka risinājumu var rast tikai pasaules mērogā; ņem vērā dažādus valsts līmenī vai starptautiskos forumos izteiktos ierosinājumus uzlabot pārredzamību un pārvaldību un aicina Eiropas Komisiju cieši sadarboties ar SVF un ESAO, lai pasaules mērogā izstrādātu rīcības kodeksu; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par SVF, kurā atkārtoti uzsvērta brīvā tirgus nozīme un Komisijas pārliecība, ka risinājumu var rast tikai pasaules mērogā; ņem vērā dažādus valsts līmenī vai starptautiskos forumos izteiktos ierosinājumus uzlabot pārredzamību un pārvaldību un aicina Eiropas Komisiju cieši sadarboties ar SVF un ESAO, lai pasaules mērogā izstrādātu rīcības kodeksu;

| 4. | tomēr uzskata, ka Komisijas paziņojums par SVF ir uzskatāms par pirmo soli šajā virzienā, un tāpēc prasa Komisijai pārraudzīt VIF darbību un uzņemties koordinatora lomu, lai nepieļautu, ka dalībvalstu iniciatīvas neņem vērā atvērtību ieguldījumiem vai apdraud Eiropas Savienības stāvokli pasaules tirgos; |
| --- | --- |

4.

tomēr uzskata, ka Komisijas paziņojums par SVF ir uzskatāms par pirmo soli šajā virzienā, un tāpēc prasa Komisijai pārraudzīt VIF darbību un uzņemties koordinatora lomu, lai nepieļautu, ka dalībvalstu iniciatīvas neņem vērā atvērtību ieguldījumiem vai apdraud Eiropas Savienības stāvokli pasaules tirgos;

| 5. | prasa Komisijai analizēt Eiropas Savienības rīcībā esošos instrumentus, kas ietverti EK līguma noteikumos un esošajos tiesību aktos, piemēram, pārredzamības prasību, balsstiesību, akcionāru tiesību, zelta akciju, analīzi, kas paredz noteiktu rīcību, ja VIF iejaukšanās dēļ rodas problēmas ar īpašumtiesībām; |
| --- | --- |

5.

prasa Komisijai analizēt Eiropas Savienības rīcībā esošos instrumentus, kas ietverti EK līguma noteikumos un esošajos tiesību aktos, piemēram, pārredzamības prasību, balsstiesību, akcionāru tiesību, zelta akciju, analīzi, kas paredz noteiktu rīcību, ja VIF iejaukšanās dēļ rodas problēmas ar īpašumtiesībām;

| 6. | aicina Padomi un Komisiju izvērtēt ES iestāžu rīcības iespējas saskaņā ar LESD 64. un 65. panta noteikumiem, lai noskaidrotu saskaņotas rīcības iespējamību ES līmenī, kam ir būtiska nozīme saistībā ar ES interesēm un netraucētu iekšējā tirgus darbību; aicina Komisiju sagatavot to nozaru sarakstu, kuras var skart 65. panta noteikumi par sabiedrisko kārtību; |
| --- | --- |

6.

aicina Padomi un Komisiju izvērtēt ES iestāžu rīcības iespējas saskaņā ar LESD 64. un 65. panta noteikumiem, lai noskaidrotu saskaņotas rīcības iespējamību ES līmenī, kam ir būtiska nozīme saistībā ar ES interesēm un netraucētu iekšējā tirgus darbību; aicina Komisiju sagatavot to nozaru sarakstu, kuras var skart 65. panta noteikumi par sabiedrisko kārtību;

| 7. | aicina Komisiju un Padomi padziļināti izpētīt pasaules finanšu tirgu darbību, kā arī formulēt un atbalstīt pārliecinošu ES skatījumu par principiem un nosacījumiem, pēc kuriem šai darbībai būtu jānotiek, ņemot vērā pasaulē izteiktos ierosinājumus; pauž uzskatu, ka šāda kopēja nostāja uzlabos ES prestižu starptautiskos forumos; aicina Komisiju attiecīgā gadījumā piemērot savstarpīguma principu; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju un Padomi padziļināti izpētīt pasaules finanšu tirgu darbību, kā arī formulēt un atbalstīt pārliecinošu ES skatījumu par principiem un nosacījumiem, pēc kuriem šai darbībai būtu jānotiek, ņemot vērā pasaulē izteiktos ierosinājumus; pauž uzskatu, ka šāda kopēja nostāja uzlabos ES prestižu starptautiskos forumos; aicina Komisiju attiecīgā gadījumā piemērot savstarpīguma principu;

| 8. | pauž bažas par naftas cenām un to ietekmi uz euro/dolāra maiņas kursu, jo peļņa, ko gūst no naftas, ar VIF starpniecību tiek bieži ieguldīta aktīvos euro valūtā un euro zonas tirgos kopumā; |
| --- | --- |

8.

pauž bažas par naftas cenām un to ietekmi uz euro/dolāra maiņas kursu, jo peļņa, ko gūst no naftas, ar VIF starpniecību tiek bieži ieguldīta aktīvos euro valūtā un euro zonas tirgos kopumā;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/42

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsCeļā uz jaunu pilsētu mobilitātes kultūru

P6_TA(2008)0356

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par jautājumu “Ceļā uz jaunu pilsētu mobilitātes kultūru” (2008/2041(INI))

2009/C 294 E/10

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Zaļo grāmatu “Ceļā uz jaunu pilsētu mobilitātes kultūru” (COM(2007)0551),

ņemot vērā Balto grāmatu “Eiropas Savienības transporta politika līdz 2010. gadam — pamatnostādnes nākotnei” (COM(2001)0370),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas dinamisma saglabāšana — ilgtspējīga attīstība mūsu kontinentā — Eiropas Komisijas 2001. gadā publicētās Transporta Baltās grāmatas vidusposma pārskats” (COM(2006)0314),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļā uz drošāku, tīrāku un efektīvāku mobilitāti Eiropas mērogā: pirmais ziņojums par viedajiem automobiļiem” (COM(2007)0541),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskais regulējums 21. gadsimtam — Komisijas nostāja attiecībā uz augsta līmeņa darba grupas CARS 21 nobeiguma ziņojumu — Ieguldījums ES stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai” (COM(2007)0022),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par viedā automobiļa iniciatīvu “Izpratnes padziļināšana par IST gudrākiem, drošākiem un tīrākiem transportlīdzekļiem” (COM(2006)0059),

ņemot vēra Komisijas paziņojumu “Kravu pārvadājumu loģistika Eiropā — ilgtspējīgas mobilitātes izšķirošais faktors” (COM(2006)0336),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kravu pārvadājumu loģistikas rīcības plāns” (COM(2007)0607),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par pilsētvides tematisko stratēģiju (COM(2005)0718),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumus un pamatnostādnes un Eiropas Parlamenta atzinumus par struktūrfondiem un Kohēzijas fondu, kā arī 7. Pētniecības pamatprogrammu,

ņemot vērā pārskatīto priekšlikumu direktīvai par tīru un energoefektīvu autotransporta līdzekļu veicināšanu (COM(2007)0817),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. februāra rezolūciju par ieguldījumu Eiropadomes 2008. gada pavasara sanāksmes darbā saistībā ar Lisabonas stratēģiju (1),

ņemot vērā 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par Eiropas dinamisma saglabāšanu — ilgtspējīgu attīstību mūsu kontinentā (2),

ņemot vērā 2008. gada 15. janvāra rezolūciju par CARS 21 — konkurētspējīgas autobūves nozares tiesisko regulējumu (3),

ņemot vērā 2007. gada 5. septembra rezolūciju par kravu pārvadājumu loģistiku Eiropā — ilgtspējīgas mobilitātes izšķirošo faktoru (4),

ņemot vērā 2006. gada 26. septembra rezolūciju par pilsētvides tematisko stratēģiju (5),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par pilsētas mobilitāti,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A6-0252/2008),

| A. | tā kā pilsētām (pilsētām un to apkārtnei) daudzējādā ziņā ir ļoti liela nozīme ES iedzīvotāju dzīvē; tā kā pilsētas, neraugoties uz atšķirīgo platību un struktūru, saskaras ar līdzīgām problēmām un uzdevumiem saistībā ar pilsētas satiksmes radīto piesārņojumu, pārslogotību, troksni un satiksmes drošības problēmām; |
| --- | --- |

A.

tā kā pilsētām (pilsētām un to apkārtnei) daudzējādā ziņā ir ļoti liela nozīme ES iedzīvotāju dzīvē; tā kā pilsētas, neraugoties uz atšķirīgo platību un struktūru, saskaras ar līdzīgām problēmām un uzdevumiem saistībā ar pilsētas satiksmes radīto piesārņojumu, pārslogotību, troksni un satiksmes drošības problēmām;

| B. | tā kā pilsētās ir steidzami vajadzīga jauna un novatoriska mobilitātes koncepcija, jo pilsētas satiksme dod galveno pienesumu attiecībā uz klimata pārmaiņām, piesārņojumu un citām vides problēmām, kā arī negatīvi ietekmē pilsētas iedzīvotāju dzīves kvalitāti un veselību; tā kā šīs problēmas ir jārisina, lai ES kopējā stratēģija cīņai pret klimata pārmaiņām un citām vides problēmām būtu sekmīga; |
| --- | --- |

B.

tā kā pilsētās ir steidzami vajadzīga jauna un novatoriska mobilitātes koncepcija, jo pilsētas satiksme dod galveno pienesumu attiecībā uz klimata pārmaiņām, piesārņojumu un citām vides problēmām, kā arī negatīvi ietekmē pilsētas iedzīvotāju dzīves kvalitāti un veselību; tā kā šīs problēmas ir jārisina, lai ES kopējā stratēģija cīņai pret klimata pārmaiņām un citām vides problēmām būtu sekmīga;

| C. | tā kā ir pienācīgi jāsadala uzdevumi starp Eiropas Savienību, pilsētām un lielpilsētām, piešķirot Eiropas Savienībai skaidri noteiktu lomu; tā kā saskaņā ar labāka regulējuma principu, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principu Kopienas pasākumi pilsētu mobilitātes jomā ir jāīsteno tikai tad, ja ir skaidra ES pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir pienācīgi jāsadala uzdevumi starp Eiropas Savienību, pilsētām un lielpilsētām, piešķirot Eiropas Savienībai skaidri noteiktu lomu; tā kā saskaņā ar labāka regulējuma principu, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principu Kopienas pasākumi pilsētu mobilitātes jomā ir jāīsteno tikai tad, ja ir skaidra ES pievienotā vērtība;

| D. | tā kā Eiropas Savienības iekšējā tirgus koncepcijas pamatprincipi ir jāievēro arī pilsētu mobilitātes jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Savienības iekšējā tirgus koncepcijas pamatprincipi ir jāievēro arī pilsētu mobilitātes jomā;

| E. | tā kā Eiropas pilsētām un lielpilsētām jābūt plašām elastīgu instrumentu izvēles iespējām, lai tās varētu izveidot sev piemērotu politikas stratēģiju kombināciju un sniegt integrētus, ilgtspējīgus, sociālā ziņā efektīvus un ekonomiski pamatotus risinājumus to īpašajām mobilitātes problēmām; tā kā labāki loģistikas risinājumi un pāreja uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem ir jāpanāk visos transporta veidos un jomās (gājēji, riteņbraucēji, sabiedriskais un privātais pasažieru transports, preču pārvadājumi un pakalpojumi), lai nodrošinātu labu piekļuvi pilsētu centriem un netraucētas satiksmes plūsmas, kas ir ļoti svarīgi iedzīvotājiem, pilsētu apmeklētājiem, piepilsētu iedzīvotājiem, preču un pakalpojumu ražotājiem un piegādātājiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; tā kā īpaša uzmanība jāpievērš izvēlēto instrumentu savietojamībai, lai iestādes pēc tam varētu nodrošināt, ka par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpšanu pilsētās tiek piemēroti pārrobežu sodi; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas pilsētām un lielpilsētām jābūt plašām elastīgu instrumentu izvēles iespējām, lai tās varētu izveidot sev piemērotu politikas stratēģiju kombināciju un sniegt integrētus, ilgtspējīgus, sociālā ziņā efektīvus un ekonomiski pamatotus risinājumus to īpašajām mobilitātes problēmām; tā kā labāki loģistikas risinājumi un pāreja uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem ir jāpanāk visos transporta veidos un jomās (gājēji, riteņbraucēji, sabiedriskais un privātais pasažieru transports, preču pārvadājumi un pakalpojumi), lai nodrošinātu labu piekļuvi pilsētu centriem un netraucētas satiksmes plūsmas, kas ir ļoti svarīgi iedzīvotājiem, pilsētu apmeklētājiem, piepilsētu iedzīvotājiem, preču un pakalpojumu ražotājiem un piegādātājiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; tā kā īpaša uzmanība jāpievērš izvēlēto instrumentu savietojamībai, lai iestādes pēc tam varētu nodrošināt, ka par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpšanu pilsētās tiek piemēroti pārrobežu sodi;

| F. | tā kā, veidojot Eiropas Savienības politiku pilsētas transporta jomā, ir jāņem vērā ekonomiskā, sociālā, teritoriālā un vides kohēzija; tā kā īpaša uzmanība jāpievērš īpašām problēmām un apstākļiem jaunajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

F.

tā kā, veidojot Eiropas Savienības politiku pilsētas transporta jomā, ir jāņem vērā ekonomiskā, sociālā, teritoriālā un vides kohēzija; tā kā īpaša uzmanība jāpievērš īpašām problēmām un apstākļiem jaunajās dalībvalstīs;

| G. | tā kā jāņem vērā darba ņēmēju (piepilsētu iedzīvotāju), cilvēku ar ierobežotām pārvietošanās iespējām, bērnu (saliekamos ratiņos), mazturīgo iedzīvotāju un vecāka gadagājuma cilvēku īpašās vajadzības; tā kā ir jāņem vērā, ka Eiropas iedzīvotāju strauja novecošana ir saistīta ar demogrāfiskām pārmaiņām un sabiedrībai rada jaunas mobilitātes vajadzības; |
| --- | --- |

G.

tā kā jāņem vērā darba ņēmēju (piepilsētu iedzīvotāju), cilvēku ar ierobežotām pārvietošanās iespējām, bērnu (saliekamos ratiņos), mazturīgo iedzīvotāju un vecāka gadagājuma cilvēku īpašās vajadzības; tā kā ir jāņem vērā, ka Eiropas iedzīvotāju strauja novecošana ir saistīta ar demogrāfiskām pārmaiņām un sabiedrībai rada jaunas mobilitātes vajadzības;

| H. | tā kā ir būtiski pieņemt jaunu pieeju pilsētu teritoriju stratēģiskajai plānošanai, lai paredzētu vides, enerģētikas un mobilitātes problēmas, kas radīsies nākamajās desmitgadēs; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir būtiski pieņemt jaunu pieeju pilsētu teritoriju stratēģiskajai plānošanai, lai paredzētu vides, enerģētikas un mobilitātes problēmas, kas radīsies nākamajās desmitgadēs;

| I. | tā kā ārējo izmaksu internalizācija ir svarīgs solis, lai noteiktu patiesās izmaksas transporta nozarē; tā kā ir jāpārbauda šķērssubsidēšanas iespējas ilgtspējīgiem pilsētas transporta projektiem, lai nodrošinātu taisnīgu līdzekļu sadalījumu starp preču un pasažieru pārvadājumiem un starp dažādiem transporta veidiem; tā kā ir jācenšas izstrādāt jaunus finansēšanas instrumentus un labāk un biežāk izmantot tādus pašreizējos finansēšanas instrumentus kā struktūrfondi un Kohēzijas fonds, lai rastu ilgtspējīgus pilsētu mobilitātes risinājumus, |
| --- | --- |

I.

tā kā ārējo izmaksu internalizācija ir svarīgs solis, lai noteiktu patiesās izmaksas transporta nozarē; tā kā ir jāpārbauda šķērssubsidēšanas iespējas ilgtspējīgiem pilsētas transporta projektiem, lai nodrošinātu taisnīgu līdzekļu sadalījumu starp preču un pasažieru pārvadājumiem un starp dažādiem transporta veidiem; tā kā ir jācenšas izstrādāt jaunus finansēšanas instrumentus un labāk un biežāk izmantot tādus pašreizējos finansēšanas instrumentus kā struktūrfondi un Kohēzijas fonds, lai rastu ilgtspējīgus pilsētu mobilitātes risinājumus,

Eiropas Savienības nozīme

| 1. | atzinīgi vērtē iepriekš minēto Zaļo grāmatu, uzskatot to par labu pamatu diskusijām; atzinīgi vērtē arī iesaistīto pušu vispusīgu iesaistīšanu ES turpmākās politikas veidošanā un formulēšanā pilsētas satiksmes jomā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē iepriekš minēto Zaļo grāmatu, uzskatot to par labu pamatu diskusijām; atzinīgi vērtē arī iesaistīto pušu vispusīgu iesaistīšanu ES turpmākās politikas veidošanā un formulēšanā pilsētas satiksmes jomā;

| 2. | uzskata, ka ir skaidri jādefinē ES kompetences jomas saskaņā ar Līgumos noteikto subsidiaritātes un proporcionalitātes principu; atzīst principu, ka pašvaldības iestādes var neatkarīgi pieņemt savu mobilitātes politiku, ja tā nepārkāpj attiecīgos valsts un Eiropas Savienības tiesību aktus; vienlaikus gaida, ka, piemērojot iepriekš minētos principus, dalībvalstis, pilsētas un lielpilsētas ņems vērā savu atbildību attiecībā uz pilsētu mobilitātes labāku organizēšanu un plānošanu; tomēr atzīst, ka Kopienas vienota rīcība attiecībā uz pilsētu mobilitāti var sniegt skaidru pievienoto vērtību dažās jomās; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ir skaidri jādefinē ES kompetences jomas saskaņā ar Līgumos noteikto subsidiaritātes un proporcionalitātes principu; atzīst principu, ka pašvaldības iestādes var neatkarīgi pieņemt savu mobilitātes politiku, ja tā nepārkāpj attiecīgos valsts un Eiropas Savienības tiesību aktus; vienlaikus gaida, ka, piemērojot iepriekš minētos principus, dalībvalstis, pilsētas un lielpilsētas ņems vērā savu atbildību attiecībā uz pilsētu mobilitātes labāku organizēšanu un plānošanu; tomēr atzīst, ka Kopienas vienota rīcība attiecībā uz pilsētu mobilitāti var sniegt skaidru pievienoto vērtību dažās jomās;

| 3. | uzskata, ka ES ir jānosaka pilsētu mobilitātes vispārējā stratēģija, lai sekmētu privāto automašīnu racionālāku izmantošanu, un jāveicina pāreja uz ilgtspējīgiem transporta veidiem, lai atbalstītu ES saistības vides aizsardzības jomā un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka ES ir jānosaka pilsētu mobilitātes vispārējā stratēģija, lai sekmētu privāto automašīnu racionālāku izmantošanu, un jāveicina pāreja uz ilgtspējīgiem transporta veidiem, lai atbalstītu ES saistības vides aizsardzības jomā un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā;

| 4. | uzskata, ka ir vajadzīga rīcība Eiropas līmenī šādās jomās un aicina:






  — | izstrādāt kopēju integrētu pilsētu mobilitātes stratēģiju, ko kā vienotu atsauces sistēmu var piemērot Eiropas, dalībvalsts, reģionālā un vietējā līmeņa ieinteresētās puses (pašvaldības, pilsoņi, uzņēmēji un ražotāji); šīs pieejas pamatā ir jābūt ES iekšējā tirgus principiem ilgtspējīgas mobilitātes nodrošināšanai, un būtu jāņem vērā pilsētu dzīvotspēja un ietekme uz demogrāfiju (migrācija prom no pilsētām); uzsver, ka pilsētām un pilsētu teritorijām ir jādod skaidri stimuli, lai izveidotu integrētus un visaptverošus ilgtspējīgus pilsētu mobilitātes plānus (SUMP), galveno uzmanību pievēršot pilsētas un tās teritorijas izmantošanas plānošanai ilgtermiņā; šajā sakarā aicina Komisiju pārbaudīt, kā saistīt SUMP ar ES līdzfinansējuma piešķiršanu transporta projektiem pilsētās ar vairāk nekā 100 000 iedzīvotāju, kā arī ar ES tiesību aktiem, lēmumiem un mērķiem attiecībā uz ceļu satiksmes negadījumu skaita, CO2 emisiju, vietēja mēroga gāzu emisiju un trokšņa samazināšanu; |
| --- | --- | --- |

4.

uzskata, ka ir vajadzīga rīcība Eiropas līmenī šādās jomās un aicina:

—

izstrādāt kopēju integrētu pilsētu mobilitātes stratēģiju, ko kā vienotu atsauces sistēmu var piemērot Eiropas, dalībvalsts, reģionālā un vietējā līmeņa ieinteresētās puses (pašvaldības, pilsoņi, uzņēmēji un ražotāji); šīs pieejas pamatā ir jābūt ES iekšējā tirgus principiem ilgtspējīgas mobilitātes nodrošināšanai, un būtu jāņem vērā pilsētu dzīvotspēja un ietekme uz demogrāfiju (migrācija prom no pilsētām); uzsver, ka pilsētām un pilsētu teritorijām ir jādod skaidri stimuli, lai izveidotu integrētus un visaptverošus ilgtspējīgus pilsētu mobilitātes plānus (SUMP), galveno uzmanību pievēršot pilsētas un tās teritorijas izmantošanas plānošanai ilgtermiņā; šajā sakarā aicina Komisiju pārbaudīt, kā saistīt SUMP ar ES līdzfinansējuma piešķiršanu transporta projektiem pilsētās ar vairāk nekā 100 000 iedzīvotāju, kā arī ar ES tiesību aktiem, lēmumiem un mērķiem attiecībā uz ceļu satiksmes negadījumu skaita, CO2 emisiju, vietēja mēroga gāzu emisiju un trokšņa samazināšanu;

| — | apkopot un efektīvi izplatīt uzticamus un salīdzinošus datus par visiem pilsētas un priekšpilsētas satiksmes aspektiem, ņemot vērā nosacījumus saistībā ar pārmaiņām nākotnē (piemēram, demogrāfiskās pārmaiņas, ekonomiskā izaugsme, klimata pārmaiņas); |
| --- | --- |

—

apkopot un efektīvi izplatīt uzticamus un salīdzinošus datus par visiem pilsētas un priekšpilsētas satiksmes aspektiem, ņemot vērā nosacījumus saistībā ar pārmaiņām nākotnē (piemēram, demogrāfiskās pārmaiņas, ekonomiskā izaugsme, klimata pārmaiņas);

| — | apkopot spēkā esošos Kopienas noteikumus, kas tieši vai netieši ietekmē pilsētu mobilitāti, pārbaudot attiecīgās uzlabošanas un vienkāršošanas iespējas; |
| --- | --- |

—

apkopot spēkā esošos Kopienas noteikumus, kas tieši vai netieši ietekmē pilsētu mobilitāti, pārbaudot attiecīgās uzlabošanas un vienkāršošanas iespējas;

| — | novērtēt, kā dalībvalstis īsteno un piemēro Eiropas Savienības tiesību aktus, kas skar pilsētas transportu, jo īpaši sabiedrisko transportu; |
| --- | --- |

—

novērtēt, kā dalībvalstis īsteno un piemēro Eiropas Savienības tiesību aktus, kas skar pilsētas transportu, jo īpaši sabiedrisko transportu;

| — | izveidot vietējo iniciatīvu sarakstu, kuru mērķis ir risināt dažas no Zaļajā grāmatā minētajām problēmām (piemēram, maksa par ceļu izmantošanu, zaļās zonas, drošība sabiedriskajā transportā, riteņbraucēju aizsardzība u. c.); cer, ka šis saraksts var veidot pamatu paraugprakses apmaiņai šajās jomās; |
| --- | --- |

—

izveidot vietējo iniciatīvu sarakstu, kuru mērķis ir risināt dažas no Zaļajā grāmatā minētajām problēmām (piemēram, maksa par ceļu izmantošanu, zaļās zonas, drošība sabiedriskajā transportā, riteņbraucēju aizsardzība u. c.); cer, ka šis saraksts var veidot pamatu paraugprakses apmaiņai šajās jomās;

| — | pārraudzīt vietējos pasākumus, kas saistīti ar piekļuvi pilsētu centriem, lai izvairītos no jauniem tirdzniecības šķēršļiem ES iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

—

pārraudzīt vietējos pasākumus, kas saistīti ar piekļuvi pilsētu centriem, lai izvairītos no jauniem tirdzniecības šķēršļiem ES iekšējā tirgū;

| — | izveidot “Eiropas pilsētu mobilitātes platformu” vai citus efektīvus forumus, kuros visaptveroši apkopo visus datus, paraugprakses un politikas informāciju par pilsētu mobilitāti, lai atvieglotu pilsoņiem un politikas veidotājiem piekļuvi būtiskai informācijai, kas vajadzīga pilsētu mobilitātes politikas attīstīšanai; uzsver, ka šādā platformā ir maksimāli jāizmanto pašreizējās datubāzes, resursi un iestādes, lai izvairītos no birokrātijas; |
| --- | --- |

—

izveidot “Eiropas pilsētu mobilitātes platformu” vai citus efektīvus forumus, kuros visaptveroši apkopo visus datus, paraugprakses un politikas informāciju par pilsētu mobilitāti, lai atvieglotu pilsoņiem un politikas veidotājiem piekļuvi būtiskai informācijai, kas vajadzīga pilsētu mobilitātes politikas attīstīšanai; uzsver, ka šādā platformā ir maksimāli jāizmanto pašreizējās datubāzes, resursi un iestādes, lai izvairītos no birokrātijas;

| — | izvērtēt dažādu transporta veidu ārējās izmaksas, kā arī pārbaudīt iespējas tās internalizēt; |
| --- | --- |

—

izvērtēt dažādu transporta veidu ārējās izmaksas, kā arī pārbaudīt iespējas tās internalizēt;

| 5. | aicina Komisiju strādāt kopā ar dalībvalstīm, lai pārvarētu valstu barjeras pilsētu shēmām, tomēr neierosinot jaunus ES tiesību aktus, kuri varētu ierobežot vietējo iestāžu elastīgumu, kas vajadzīgs mobilitātes problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju strādāt kopā ar dalībvalstīm, lai pārvarētu valstu barjeras pilsētu shēmām, tomēr neierosinot jaunus ES tiesību aktus, kuri varētu ierobežot vietējo iestāžu elastīgumu, kas vajadzīgs mobilitātes problēmu risināšanai;

Likumdošana

| 6. | uzskata, ka Eiropas Savienībai tajās politikas jomās, kurās tā darbojas kā likumdevēja (piemēram, budžeta politika, vides politika, sociālā un darba tirgus politika, konkurences politika, rūpniecības politika, reģionālā un kohēzijas politika, transporta un satiksmes drošības politika, enerģētikas politika) ir jāņem vērā īpašās prasības saistībā ar pilsētas transportu; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka Eiropas Savienībai tajās politikas jomās, kurās tā darbojas kā likumdevēja (piemēram, budžeta politika, vides politika, sociālā un darba tirgus politika, konkurences politika, rūpniecības politika, reģionālā un kohēzijas politika, transporta un satiksmes drošības politika, enerģētikas politika) ir jāņem vērā īpašās prasības saistībā ar pilsētas transportu;

Standartizācija un saskaņošana

| 7. | aicina izstrādāt īpašus ES noteikumus un/vai pamatnostādnes par standartizāciju un saskaņošanu attiecībā uz:






  — | zaļo zonu un ceļu nodokļu noteikšanu un piemērošanu; uzskata, ka lēmums par šo pasākumu ieviešanu ir jāpieņem vietējā līmenī, ņemot vērā katras konurbācijas īpašo situāciju; tā kā saskaņā ar ES iekšējā tirgus principiem ir jāpievērš īpaša uzmanība minēto pasākumu savietojamībai, lai radītu iespējas brīvām satiksmes plūsmām un novērstu, ka dažādās dalībvalstīs tiek īstenotas dažādas iniciatīvas; |
| --- | --- | --- |

7.

aicina izstrādāt īpašus ES noteikumus un/vai pamatnostādnes par standartizāciju un saskaņošanu attiecībā uz:

—

zaļo zonu un ceļu nodokļu noteikšanu un piemērošanu; uzskata, ka lēmums par šo pasākumu ieviešanu ir jāpieņem vietējā līmenī, ņemot vērā katras konurbācijas īpašo situāciju; tā kā saskaņā ar ES iekšējā tirgus principiem ir jāpievērš īpaša uzmanība minēto pasākumu savietojamībai, lai radītu iespējas brīvām satiksmes plūsmām un novērstu, ka dažādās dalībvalstīs tiek īstenotas dažādas iniciatīvas;

| — | tehniskām un organizatoriskām prasībām, lai nodrošinātu pasažieru un kravas pārvadāšanas transporta dažādu veidu savietojamību; |
| --- | --- |

—

tehniskām un organizatoriskām prasībām, lai nodrošinātu pasažieru un kravas pārvadāšanas transporta dažādu veidu savietojamību;

| — | invalīdu, vecāka gadagājuma cilvēku, cilvēku ar maziem bērniem un mazturīgo mobilitāte; |
| --- | --- |

—

invalīdu, vecāka gadagājuma cilvēku, cilvēku ar maziem bērniem un mazturīgo mobilitāte;

| — | satiksmes drošības uzlabošanu saskaņā ar Eiropas Savienības un dalībvalstu tiesību aktiem; |
| --- | --- |

—

satiksmes drošības uzlabošanu saskaņā ar Eiropas Savienības un dalībvalstu tiesību aktiem;

| — | automatizētas transporta sistēmas (ITS) tehnoloģiju pieejamību un savietojamību izmantošanai visā ES; |
| --- | --- |

—

automatizētas transporta sistēmas (ITS) tehnoloģiju pieejamību un savietojamību izmantošanai visā ES;

Paraugprakses izplatīšana un apmaiņa

| 8. | lai veicinātu paraugprakses apmaiņu, aicina īstenot piemērotus pasākumus, jo īpaši šādās jomās:






  — | pašreizējās infrastruktūras izmantošanas uzlabošana, piemēram, izstrādājot elastīgas ceļu izmantošanas stratēģijas; |
| --- | --- | --- |

8.

lai veicinātu paraugprakses apmaiņu, aicina īstenot piemērotus pasākumus, jo īpaši šādās jomās:

—

pašreizējās infrastruktūras izmantošanas uzlabošana, piemēram, izstrādājot elastīgas ceļu izmantošanas stratēģijas;

| — | vairākveidu pārvadājumu un mobilitātes risinājumu pieņemšana (sauszeme, dzelzceļš, ūdensceļi); |
| --- | --- |

—

vairākveidu pārvadājumu un mobilitātes risinājumu pieņemšana (sauszeme, dzelzceļš, ūdensceļi);

| — | integrētas biļešu pārdošanas un apmaksas sistēmas, kas vienkāršo piekļuvi dažādiem transporta veidiem, un dažādu transporta veidu kopīga izmantošana; |
| --- | --- |

—

integrētas biļešu pārdošanas un apmaksas sistēmas, kas vienkāršo piekļuvi dažādiem transporta veidiem, un dažādu transporta veidu kopīga izmantošana;

| — | individuālu ilgtspējīgu mobilitātes plānu izstrāde un atbalsta pasākumi reģionālajā un pilsētas plānošanā (“maza mēroga pilsēta”), savlaicīgi iesaistot visas ieinteresētās puses; |
| --- | --- |

—

individuālu ilgtspējīgu mobilitātes plānu izstrāde un atbalsta pasākumi reģionālajā un pilsētas plānošanā (“maza mēroga pilsēta”), savlaicīgi iesaistot visas ieinteresētās puses;

| — | pamatnostādnes, lai nodrošinātu aģentūru savstarpējo sadarbību starp visiem vietējās un reģionālās valdības departamentiem un komunālo pakalpojumu uzņēmumiem, plānojot projektus pilsētu teritorijās, |
| --- | --- |

—

pamatnostādnes, lai nodrošinātu aģentūru savstarpējo sadarbību starp visiem vietējās un reģionālās valdības departamentiem un komunālo pakalpojumu uzņēmumiem, plānojot projektus pilsētu teritorijās,

| — | jauni risinājumi efektīvu preču pārvadājumu jomā, tostarp drošas iekraušanas un izkraušanas sistēmas, lai atvieglotu pēdējās jūdzes operācijas; |
| --- | --- |

—

jauni risinājumi efektīvu preču pārvadājumu jomā, tostarp drošas iekraušanas un izkraušanas sistēmas, lai atvieglotu pēdējās jūdzes operācijas;

| — | ilgtspējīgas transporta pakalpojumu attīstības nodrošināšana, lai veicinātu tūristu mobilitāti pilsētu un piepilsētu teritorijās; |
| --- | --- |

—

ilgtspējīgas transporta pakalpojumu attīstības nodrošināšana, lai veicinātu tūristu mobilitāti pilsētu un piepilsētu teritorijās;

| — | pamatnostādnes publiskiem iepirkumiem, kas atbilst vides aizsardzības prasībām; |
| --- | --- |

—

pamatnostādnes publiskiem iepirkumiem, kas atbilst vides aizsardzības prasībām;

| — | sabiedriskā transporta uzlabošana, ņemot vērā efektivitāti, pievilcību un pieejamību arī invalīdiem un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kā arī drošumu un drošību; |
| --- | --- |

—

sabiedriskā transporta uzlabošana, ņemot vērā efektivitāti, pievilcību un pieejamību arī invalīdiem un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kā arī drošumu un drošību;

| — | ilgtspējīgu mobilitātes ķēžu veicināšana: iešana kājām — riteņbraukšana — automobiļa kopēja izmantošana — darbinieku izvadāšana pa mājām — taksometru pakalpojumi — kolektīvā/sabiedriskā mobilitāte; |
| --- | --- |

—

ilgtspējīgu mobilitātes ķēžu veicināšana: iešana kājām — riteņbraukšana — automobiļa kopēja izmantošana — darbinieku izvadāšana pa mājām — taksometru pakalpojumi — kolektīvā/sabiedriskā mobilitāte;

| — | labāka tuvsatiksmes organizēšana; |
| --- | --- |

—

labāka tuvsatiksmes organizēšana;

| — | transporta pārvaldības pasākumi, lai optimizētu loģistiku un mobilitātes pārvaldību, kas veicinātu transporta izmantošanas samazināšanu un/vai tā neizmantošanu, piemēram, piemēram, tāldarbs vai elastīgi darba un mācību laiki; |
| --- | --- |

—

transporta pārvaldības pasākumi, lai optimizētu loģistiku un mobilitātes pārvaldību, kas veicinātu transporta izmantošanas samazināšanu un/vai tā neizmantošanu, piemēram, piemēram, tāldarbs vai elastīgi darba un mācību laiki;

| — | pasākumi virtuālās mobilitātes veicināšanai, piemēram, e-mācības, e-banka, televeikali un telekonferences; |
| --- | --- |

—

pasākumi virtuālās mobilitātes veicināšanai, piemēram, e-mācības, e-banka, televeikali un telekonferences;

| — | zaļo zonu un maksas ceļu sistēmas izveide; |
| --- | --- |

—

zaļo zonu un maksas ceļu sistēmas izveide;

| — | stāvvietu politika un prakse, piemēram automašīnu novietošanas pārvaldības sistēmu izveide; |
| --- | --- |

—

stāvvietu politika un prakse, piemēram automašīnu novietošanas pārvaldības sistēmu izveide;

| — | automatizētas transporta sistēmas lietojuma uzlabošana un izplatīšana; |
| --- | --- |

—

automatizētas transporta sistēmas lietojuma uzlabošana un izplatīšana;

| 9. | aicina pēc iespējas plašāk izplatīt datus par pilsētu mobilitāti, piemēram, Eiropas Kopienu Statistikas biroja un CARE (Kopienas datubāze par ceļu satiksmes negadījumiem Eiropā) statistiku; prasa atvērt piekļuvi CARE datubāzei, kas varētu būt iedarbīgs līdzeklis informācijas un pieredzes apmaiņai starp transporta nozares darbiniekiem; |
| --- | --- |

9.

aicina pēc iespējas plašāk izplatīt datus par pilsētu mobilitāti, piemēram, Eiropas Kopienu Statistikas biroja un CARE (Kopienas datubāze par ceļu satiksmes negadījumiem Eiropā) statistiku; prasa atvērt piekļuvi CARE datubāzei, kas varētu būt iedarbīgs līdzeklis informācijas un pieredzes apmaiņai starp transporta nozares darbiniekiem;

| 10. | aicina Komisiju atbalstīt vietējās varas iestādes, sekmējot izmēģinājuma projektu un eksperimentālo projektu īstenošanu, jo īpaši atbalstot tādus projektus, kuru mērķis ir ieviest integrētu pieeju pilsētu mobilitātes jautājumam, kā arī sniedzot palīdzību pilsētplānošanas izpētē; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju atbalstīt vietējās varas iestādes, sekmējot izmēģinājuma projektu un eksperimentālo projektu īstenošanu, jo īpaši atbalstot tādus projektus, kuru mērķis ir ieviest integrētu pieeju pilsētu mobilitātes jautājumam, kā arī sniedzot palīdzību pilsētplānošanas izpētē;

Pētniecība un attīstība

| 11. | uzsver pētniecības un attīstības nepieciešamību ilgtspējīga transporta jomā, jo īpaši tehnoloģiskās attīstības veicināšanai, izstrādājot tīrākās transporta līdzekļu tehnoloģijas; aicina Komisiju un Padomi ieguldīt līdzekļus tīrās, efektīvākās, uz patērētājiem orientētās un drošās pilsētu transporta sistēmās, kā arī veikt pasākumus šādu sistēmu tirgus izveidei; |
| --- | --- |

11.

uzsver pētniecības un attīstības nepieciešamību ilgtspējīga transporta jomā, jo īpaši tehnoloģiskās attīstības veicināšanai, izstrādājot tīrākās transporta līdzekļu tehnoloģijas; aicina Komisiju un Padomi ieguldīt līdzekļus tīrās, efektīvākās, uz patērētājiem orientētās un drošās pilsētu transporta sistēmās, kā arī veikt pasākumus šādu sistēmu tirgus izveidei;

| 12. | norāda, ka ES ir liela nozīme automatizētas transporta sistēmas izveidē, veicināšanā un novatorisku tehnoloģiju finansēšanā, jo tās var sniegt nozīmīgu ieguldījumu, cita starpā satiksmes drošības palielināšanā, kā arī satiksmes plūsmas un loģistikas efektivitātes uzlabošanā; tādēļ uzskata, ka Eiropas Savienībā ir jāveicina šo sistēmu turpmākā attīstība un jo īpaši arvien plašāka izmantošana; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka ES ir liela nozīme automatizētas transporta sistēmas izveidē, veicināšanā un novatorisku tehnoloģiju finansēšanā, jo tās var sniegt nozīmīgu ieguldījumu, cita starpā satiksmes drošības palielināšanā, kā arī satiksmes plūsmas un loģistikas efektivitātes uzlabošanā; tādēļ uzskata, ka Eiropas Savienībā ir jāveicina šo sistēmu turpmākā attīstība un jo īpaši arvien plašāka izmantošana;

| 13. | aicina Komisiju izveidot dažādās ES pamatprogrammās izstrādāto pilsētu mobilitātes pētniecības un attīstības projektu pieejamus un savienojamus sarakstus, norādot piemērus, kas īstenoti praksē; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju izveidot dažādās ES pamatprogrammās izstrādāto pilsētu mobilitātes pētniecības un attīstības projektu pieejamus un savienojamus sarakstus, norādot piemērus, kas īstenoti praksē;

Koordinācija starp pašvaldībām

| 14. | uzsver, ka paraugprakses apmaiņa attiecībā uz mobilitātes pārvaldību un labāku koordināciju ir būtiska pilsētu transporta un mobilitātes uzlabošanai, jo ir novērojami tādi trūkumi kā neatbilstīgs pienākumu sadalījums un nepietiekami koordinētas darbības starp dažādām vietējām, reģionālām un valsts iestādēm, kā arī nepietiekama pilsētu, priekšpilsētu un lauku transporta sistēmu plānošanas koordinācija; norāda, ka slikta koordinācija starp vietējām pašvaldībām paaugstina piegādes izmaksas, palielina satiksmi un tādējādi palielina vides piesārņojumu; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka paraugprakses apmaiņa attiecībā uz mobilitātes pārvaldību un labāku koordināciju ir būtiska pilsētu transporta un mobilitātes uzlabošanai, jo ir novērojami tādi trūkumi kā neatbilstīgs pienākumu sadalījums un nepietiekami koordinētas darbības starp dažādām vietējām, reģionālām un valsts iestādēm, kā arī nepietiekama pilsētu, priekšpilsētu un lauku transporta sistēmu plānošanas koordinācija; norāda, ka slikta koordinācija starp vietējām pašvaldībām paaugstina piegādes izmaksas, palielina satiksmi un tādējādi palielina vides piesārņojumu;

| 15. | aicina nekavējoties īstenot labāku koordināciju starp vietējām kaimiņu pašvaldībām, lai nodrošinātu zināmu konsekvences pakāpi un nodrošinātu ilgtspējīgu un harmonisku vietējās un reģionālās transporta infrastruktūras attīstību pierobežu teritorijās un citur; |
| --- | --- |

15.

aicina nekavējoties īstenot labāku koordināciju starp vietējām kaimiņu pašvaldībām, lai nodrošinātu zināmu konsekvences pakāpi un nodrošinātu ilgtspējīgu un harmonisku vietējās un reģionālās transporta infrastruktūras attīstību pierobežu teritorijās un citur;

Integrētā pieeja

| 16. | uzskata, ka pilsētu attīstība un plānošana ir jāīsteno integrēti, ņemot vērā pilsētu transporta pašreizējās un turpmākās vajadzības; ātrgaitas dzelzceļa savienojumi starp pilsētu centriem un upju un dzelzceļa stacijām, lidostām un jo īpaši ar nomaļu rajoniem ir jāizvirza par prioritāti plašai pilsētas attīstībai un modernizācijai; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka pilsētu attīstība un plānošana ir jāīsteno integrēti, ņemot vērā pilsētu transporta pašreizējās un turpmākās vajadzības; ātrgaitas dzelzceļa savienojumi starp pilsētu centriem un upju un dzelzceļa stacijām, lidostām un jo īpaši ar nomaļu rajoniem ir jāizvirza par prioritāti plašai pilsētas attīstībai un modernizācijai;

| 17. | atgādina, ka, ņemot vērā arvien straujāku urbanizāciju, ir jāvelta lielāka uzmanība priekšpilsētām, piepilsētas zonām un konurbācijām; |
| --- | --- |

17.

atgādina, ka, ņemot vērā arvien straujāku urbanizāciju, ir jāvelta lielāka uzmanība priekšpilsētām, piepilsētas zonām un konurbācijām;

Individuāla atbildība

| 18. | uzsver pilsoņu personīgo atbildību un uzskata, ka pilsoņi ir jāmudina kritiski izvērtēt savu satiksmes dalībnieka uzvedību un, ja tas ir iespējams, aktīvi piedalīties vietējos pilsētu mobilitātes forumos; uzskata, ka gandrīz katrs pilsonis var mainīt savus ieradumus, piemēram, saistībā ar savas automašīnas izmantošanu un alternatīviem transporta veidiem (iešanu kājām, riteņbraukšanu vai sabiedrisko transportu), un tādējādi dot personīgu ieguldījumu tīras un dzīves kvalitātes ziņā augstvērtīgas pilsētas vides veidošanā; aicina valsts, reģionālām un vietējām iestādēm nodrošināt alternatīvas mobilitātes iespējas, lai šīs pārmaiņas veicinātu; turklāt aicina Eiropas Savienības, valstu, reģionālās un vietējās iestādes pastiprināt iedzīvotāju izglītošanas un informācijas kampaņas, lai viņi labāk apzinātos savu uzvedību satiksmē; jo īpaši uzsver šo kampaņu būtisko lomu jaunās paaudzes izglītošanā; |
| --- | --- |

18.

uzsver pilsoņu personīgo atbildību un uzskata, ka pilsoņi ir jāmudina kritiski izvērtēt savu satiksmes dalībnieka uzvedību un, ja tas ir iespējams, aktīvi piedalīties vietējos pilsētu mobilitātes forumos; uzskata, ka gandrīz katrs pilsonis var mainīt savus ieradumus, piemēram, saistībā ar savas automašīnas izmantošanu un alternatīviem transporta veidiem (iešanu kājām, riteņbraukšanu vai sabiedrisko transportu), un tādējādi dot personīgu ieguldījumu tīras un dzīves kvalitātes ziņā augstvērtīgas pilsētas vides veidošanā; aicina valsts, reģionālām un vietējām iestādēm nodrošināt alternatīvas mobilitātes iespējas, lai šīs pārmaiņas veicinātu; turklāt aicina Eiropas Savienības, valstu, reģionālās un vietējās iestādes pastiprināt iedzīvotāju izglītošanas un informācijas kampaņas, lai viņi labāk apzinātos savu uzvedību satiksmē; jo īpaši uzsver šo kampaņu būtisko lomu jaunās paaudzes izglītošanā;

| 19. | šajā saistībā uzsver “dienas bez auto” nozīmi un arvien lielākos panākumus ES mobilitātes nedēļas kontekstā; atzīmē, ka 2007. gadā 1909 pilsētas no 23 dalībvalstīm piedalījās šajā iniciatīvā; aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt atbalstu šai iniciatīvai un veicināt tās plašu pieņemšanu; |
| --- | --- |

19.

šajā saistībā uzsver “dienas bez auto” nozīmi un arvien lielākos panākumus ES mobilitātes nedēļas kontekstā; atzīmē, ka 2007. gadā 1909 pilsētas no 23 dalībvalstīm piedalījās šajā iniciatīvā; aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt atbalstu šai iniciatīvai un veicināt tās plašu pieņemšanu;

| 20. | uzskata par vajadzīgu veikt pētījumu, kur iztirzāta detalizēta informāciju par visiem aspektiem saistībā ar iedzīvotāju mobilitātes izvēli un iespējām pilsētā (individuālais transports pret sabiedrisko transportu); aicina veikt jaunu un standartizētu datu vākšanu par tādiem mazāk pētītiem jautājumiem kā gājēju un riteņbraucēju uzvedība un pilsoņu motivācija izmantot tādus un ne citādus transporta veidus; |
| --- | --- |

20.

uzskata par vajadzīgu veikt pētījumu, kur iztirzāta detalizēta informāciju par visiem aspektiem saistībā ar iedzīvotāju mobilitātes izvēli un iespējām pilsētā (individuālais transports pret sabiedrisko transportu); aicina veikt jaunu un standartizētu datu vākšanu par tādiem mazāk pētītiem jautājumiem kā gājēju un riteņbraucēju uzvedība un pilsoņu motivācija izmantot tādus un ne citādus transporta veidus;

Finansēšana

| 21. | uzskata, ka Eiropas Savienība, finansējot pasākumus pilsētas pasažieru un kravas transporta jomā, piemēram, izmantojot struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļus, var sniegt nozīmīgu ieguldījumu, un aicina Komisiju izmantot savu kompetenci šajā jomā; atgādina, ka dalībvalstīm ir jāuzņemas finansiālā atbildība to pasākumu īstenošanā, kuri noteikti Kopienas tiesību aktos attiecībā uz vidi un transportu; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka Eiropas Savienība, finansējot pasākumus pilsētas pasažieru un kravas transporta jomā, piemēram, izmantojot struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļus, var sniegt nozīmīgu ieguldījumu, un aicina Komisiju izmantot savu kompetenci šajā jomā; atgādina, ka dalībvalstīm ir jāuzņemas finansiālā atbildība to pasākumu īstenošanā, kuri noteikti Kopienas tiesību aktos attiecībā uz vidi un transportu;

| 22. | aicina Komisiju izveidot īpašus tirgus ekonomikas instrumentus, kas rada līdzsvarotus nosacījumus ilgtspējīgas mobilitātes nodrošināšanai pilsētu centros; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju izveidot īpašus tirgus ekonomikas instrumentus, kas rada līdzsvarotus nosacījumus ilgtspējīgas mobilitātes nodrošināšanai pilsētu centros;

| 23. | ņemot vērā nākamo ES budžeta pārskatīšanu, prasa, lai projektu finansēšana, izmantojot Eiropas Savienības līdzekļus, turpmāk pastiprināti būtu saistīta ar nosacījumiem un prasībām attiecībā uz transporta ilgtspējību un vides aizsardzību, un uzskata to par piemērotu instrumentu videi labvēlīga un plaši pieejama transporta stratēģiju veicināšanā; |
| --- | --- |

23.

ņemot vērā nākamo ES budžeta pārskatīšanu, prasa, lai projektu finansēšana, izmantojot Eiropas Savienības līdzekļus, turpmāk pastiprināti būtu saistīta ar nosacījumiem un prasībām attiecībā uz transporta ilgtspējību un vides aizsardzību, un uzskata to par piemērotu instrumentu videi labvēlīga un plaši pieejama transporta stratēģiju veicināšanā;

| 24. | aicina Komisiju patstāvīgi vai kopā ar Eiropas Investīciju banku strādāt, piemēram, pie pilsētu transporta pašreizējo un turpmāko finansēšanas iespēju izskatīšanas; iesaka izstrādāt visaptverošu rokasgrāmatu, kurā būtu sistemātiski norādītas visas pilsētu transporta jomā pieejamās finansēšanas programmas; turklāt aicina Komisiju pārbaudīt jautājumu par šķērssubsidēšanu transporta jomā, kas nodrošina taisnīgu attieksmi pret visiem transporta veidiem un arī pret pasažieru un kravas transportu; turklāt ir jāizvērtē visi sabiedriski privātās partnerības aspekti un tās iespējamais ieguldījums ilgtspējīgos pilsētu mobilitātes risinājumos; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju patstāvīgi vai kopā ar Eiropas Investīciju banku strādāt, piemēram, pie pilsētu transporta pašreizējo un turpmāko finansēšanas iespēju izskatīšanas; iesaka izstrādāt visaptverošu rokasgrāmatu, kurā būtu sistemātiski norādītas visas pilsētu transporta jomā pieejamās finansēšanas programmas; turklāt aicina Komisiju pārbaudīt jautājumu par šķērssubsidēšanu transporta jomā, kas nodrošina taisnīgu attieksmi pret visiem transporta veidiem un arī pret pasažieru un kravas transportu; turklāt ir jāizvērtē visi sabiedriski privātās partnerības aspekti un tās iespējamais ieguldījums ilgtspējīgos pilsētu mobilitātes risinājumos;

| 25. | aicina Eiropas Parlamenta Prezidiju un tā dienestus rādīt priekšzīmi, īstenojot savus lēmumus un veicinot mobilitātes pārvaldības pasākumus EP deputātiem, darbiniekiem un viesiem ar nolūku integrēt ilgtspējīgo mobilitāti Kopienas vides vadības un audita sistēmas (EMAS) regulas piemērošanā; |
| --- | --- |

25.

aicina Eiropas Parlamenta Prezidiju un tā dienestus rādīt priekšzīmi, īstenojot savus lēmumus un veicinot mobilitātes pārvaldības pasākumus EP deputātiem, darbiniekiem un viesiem ar nolūku integrēt ilgtspējīgo mobilitāti Kopienas vides vadības un audita sistēmas (EMAS) regulas piemērošanā;

*

* *

| 26. | uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

26.

uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0057.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0345.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0007.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0375.

(5)  OV C 306 E, 15.12.2006., 182. lpp.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/49 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/49

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsECB 2007. gada pārskats

P6_TA(2008)0357

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija rezolūcija par ECB 2007. gada pārskatu (2008/2107(INI))

2009/C 294 E/11

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) 2007. gada pārskatu,

ņemot vērā EK līguma 113. pantu,

ņemot vērā Līgumam pievienotā Protokola par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem 15. pantu,

ņemot vērā 1998. gada 2. aprīļa rezolūciju par demokrātisko atbildību EMS trešajā posmā (1),

ņemot vērā 2008. gada 20. februāra rezolūciju par Integrētām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai (daļa: dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes) — jaunā cikla uzsākšana (2008.—2010. g.) (2),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par EMU@10 — panākumu un problēmu apzināšana pēc Ekonomikas un monetārās savienības desmit pastāvēšanas gadiem (COM(2008)0238),

ņemot vērā ECB 2007. gada decembra Finanšu stabilitātes pārskatu un tās 2008. gada aprīļa ziņojumu par finanšu integrāciju Eiropā,

ņemot vērā Komisijas pavasara finanšu prognozi 2008.—2009. gadam,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0241/2008),

| A. | tā kā 2007. gadā euro zonas IKP pieauga par 2,6 % (salīdzinot ar 2,7 % 2006. gadā), neraugoties uz aizvien lielāko nenoteiktību, ko radīja finanšu nestabilitāte gada otrajā pusē; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2007. gadā euro zonas IKP pieauga par 2,6 % (salīdzinot ar 2,7 % 2006. gadā), neraugoties uz aizvien lielāko nenoteiktību, ko radīja finanšu nestabilitāte gada otrajā pusē;

| B. | tā kā inflācijas līmenis bija 2,1 %, salīdzinot ar 2,2 % 2006. gadā, lai arī ekonomisko vidi raksturoja ievērojams cenu kāpums; |
| --- | --- |

B.

tā kā inflācijas līmenis bija 2,1 %, salīdzinot ar 2,2 % 2006. gadā, lai arī ekonomisko vidi raksturoja ievērojams cenu kāpums;

| C. | tā kā ECB 2007. gadā turpināja pielāgot procentu likmes no 3,5 % 2006. gada decembrī līdz 4,0 % 2007. gada jūnijā un saglabāja šo līmeni otrā semestra laikā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ECB 2007. gadā turpināja pielāgot procentu likmes no 3,5 % 2006. gada decembrī līdz 4,0 % 2007. gada jūnijā un saglabāja šo līmeni otrā semestra laikā;

| D. | tā kā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas secinājumos ir aicināts ļoti piesardzīgi izturēties pret procentu likmju celšanu euro zonā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas secinājumos ir aicināts ļoti piesardzīgi izturēties pret procentu likmju celšanu euro zonā;

| E. | tā kā 2007. gadā euro valūtas kurss pieauga par 6,3 % nominālajā efektīvajā izteiksmē un šis pieaugums jo īpaši izpaudās attiecībā pret ASV dolāru (11,8 %); |
| --- | --- |

E.

tā kā 2007. gadā euro valūtas kurss pieauga par 6,3 % nominālajā efektīvajā izteiksmē un šis pieaugums jo īpaši izpaudās attiecībā pret ASV dolāru (11,8 %);

| F. | tā kā finanšu nestabilitāte un liela globāla nelīdzsvarotība rada risku pasaules ekonomiskajai izaugsmei un valūtas maiņas kursam; |
| --- | --- |

F.

tā kā finanšu nestabilitāte un liela globāla nelīdzsvarotība rada risku pasaules ekonomiskajai izaugsmei un valūtas maiņas kursam;

| G. | tā kā ir sagaidāms, ka inflācija euro zonā 2008. gadā pieaugs no 2,0 % līdz 3,0 %, lielā mērā atspoguļojot pašreizējo patēriņa preču cenu pieauguma tendenci, pirms tā samazināsies līdz mērenākam 1,2—2,4 % līmenim 2009. gadā; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir sagaidāms, ka inflācija euro zonā 2008. gadā pieaugs no 2,0 % līdz 3,0 %, lielā mērā atspoguļojot pašreizējo patēriņa preču cenu pieauguma tendenci, pirms tā samazināsies līdz mērenākam 1,2—2,4 % līmenim 2009. gadā;

| H. | tā kā ECB un Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) galvenais mērķis ir uzturēt cenu stabilitāti, vienlaicīgi atbalstot Kopienas vispārējos ekonomikas politikas virzienus, kas noteikti EK līguma 105. pantā; šajā sakarā atzīstot ECB un ECBS pilnīgu neatkarību; |
| --- | --- |

H.

tā kā ECB un Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) galvenais mērķis ir uzturēt cenu stabilitāti, vienlaicīgi atbalstot Kopienas vispārējos ekonomikas politikas virzienus, kas noteikti EK līguma 105. pantā; šajā sakarā atzīstot ECB un ECBS pilnīgu neatkarību;

| I. | tā kā ECB saskaras ar dillemu, ko rada nepieciešamība risināt tādas problēmas kā inflācijas pieaugums un ekonomikas izaugsmes palēninājuma pirmās pazīmes, ko izraisījis pēdējos mēnešos piedzīvotais finanšu tirgus satricinājums; |
| --- | --- |

I.

tā kā ECB saskaras ar dillemu, ko rada nepieciešamība risināt tādas problēmas kā inflācijas pieaugums un ekonomikas izaugsmes palēninājuma pirmās pazīmes, ko izraisījis pēdējos mēnešos piedzīvotais finanšu tirgus satricinājums;

| J. | tā kā Parlaments vēlas starptautiskā mērogā stiprināt ECB un euro zonas lomu un starptautisko autoritāti, |
| --- | --- |

J.

tā kā Parlaments vēlas starptautiskā mērogā stiprināt ECB un euro zonas lomu un starptautisko autoritāti,

ECB šodien

| 1. | atzinīgi vērtē faktu, ka desmit gadus pēc Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) izveides gan ECB, gan euro tiek augstu vērtēti un vispārēji pieņemti globālajā ekonomikā, un norāda, ka euro ir kļuvis par pasaules nozīmes valūtu, kuras nozīme gandrīz pielīdzināma ASV dolāram; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē faktu, ka desmit gadus pēc Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) izveides gan ECB, gan euro tiek augstu vērtēti un vispārēji pieņemti globālajā ekonomikā, un norāda, ka euro ir kļuvis par pasaules nozīmes valūtu, kuras nozīme gandrīz pielīdzināma ASV dolāram;

| 2. | atgādina, ka EK līgumā ECB mērķi attiecībā uz cenu stabilitāti, no vienas puses, un atbalstu vispārējai ekonomikas politikai, no otras puses, ir skaidri nošķirti un ka tāpēc nevar uzskatīt, ka šie mērķi ir vienkārši savstarpēji aizvietojami; atzīst ECB neatkarības nozīmību, pildot šo divkāršo mandātu, un atzinīgi vērtē faktu, ka ar Lisabonas līguma palīdzību ECB būtu jākļūst par ES iestādi ar juridiskas personas statusu un skaidri noteiktu neatkarīgu politisku un finansiālu statusu; uzskata, ka ECB atzīšana par ES iestādi palielinās Parlamenta un jo sevišķi tā Ekonomikas un monetārās komitejas atbildību, jo šai iestādei ECB atskaitās par saviem lēmumiem monetārās politikas jomā; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka EK līgumā ECB mērķi attiecībā uz cenu stabilitāti, no vienas puses, un atbalstu vispārējai ekonomikas politikai, no otras puses, ir skaidri nošķirti un ka tāpēc nevar uzskatīt, ka šie mērķi ir vienkārši savstarpēji aizvietojami; atzīst ECB neatkarības nozīmību, pildot šo divkāršo mandātu, un atzinīgi vērtē faktu, ka ar Lisabonas līguma palīdzību ECB būtu jākļūst par ES iestādi ar juridiskas personas statusu un skaidri noteiktu neatkarīgu politisku un finansiālu statusu; uzskata, ka ECB atzīšana par ES iestādi palielinās Parlamenta un jo sevišķi tā Ekonomikas un monetārās komitejas atbildību, jo šai iestādei ECB atskaitās par saviem lēmumiem monetārās politikas jomā;

| 3. | apsveic Kipru un Maltu ar pievienošanos EMS un atzīmē to veiksmīgo iestāšanos; |
| --- | --- |

3.

apsveic Kipru un Maltu ar pievienošanos EMS un atzīmē to veiksmīgo iestāšanos;

Finansiālā stabilitāte

| 4. | atzīst ECB izcilo darbu, kontrolējot finanšu nestabilitāti, kuru izraisīja zemas kvalitātes hipotēku krīze ASV, it īpaši 2007. gada 9. augustā uzsākto operāciju, kas nodrošināja tirgū likviditāti EUR 95 miljardu apmērā, piedāvājot fiksētu procentu likmi 4,00 % saskaņā ar tādu pašu procedūru kā parastajās ECB tirgus operācijās; norāda, ka šī operācija kopā ar precizējošām operācijām un tām sekojošajām daudzajām iknedēļas refinansēšanas operācijām veiksmīgi stabilizēja ļoti īsa termiņa procentu likmes; uzskata, ka tas vēlreiz apliecina ECB nodrošinātās kopējas monetārās politikas nozīmību ekonomikas stabilizēšanā nestabilitātes periodos; |
| --- | --- |

4.

atzīst ECB izcilo darbu, kontrolējot finanšu nestabilitāti, kuru izraisīja zemas kvalitātes hipotēku krīze ASV, it īpaši 2007. gada 9. augustā uzsākto operāciju, kas nodrošināja tirgū likviditāti EUR 95 miljardu apmērā, piedāvājot fiksētu procentu likmi 4,00 % saskaņā ar tādu pašu procedūru kā parastajās ECB tirgus operācijās; norāda, ka šī operācija kopā ar precizējošām operācijām un tām sekojošajām daudzajām iknedēļas refinansēšanas operācijām veiksmīgi stabilizēja ļoti īsa termiņa procentu likmes; uzskata, ka tas vēlreiz apliecina ECB nodrošinātās kopējas monetārās politikas nozīmību ekonomikas stabilizēšanā nestabilitātes periodos;

| 5. | piekrīt ECB, ka finanšu instrumenti, kas kļūst aizvien sarežģītāki, un finanšu iestāžu riska darījumu nepārredzamība var radīt lielāku nenoteiktību attiecībā uz saistītā riska līmeni, iestādi, kas uzņēmusies galīgo risku, kā arī iespējamo zaudējumu apmēru; |
| --- | --- |

5.

piekrīt ECB, ka finanšu instrumenti, kas kļūst aizvien sarežģītāki, un finanšu iestāžu riska darījumu nepārredzamība var radīt lielāku nenoteiktību attiecībā uz saistītā riska līmeni, iestādi, kas uzņēmusies galīgo risku, kā arī iespējamo zaudējumu apmēru;

| 6. | uzsver, ka ir jāizveido ES sistēma finanšu pārraudzībai, kā arī to, ka, lai gan EK līgums neuzliek ECB tiešu atbildību par kredītiestāžu piesardzīgu uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti, ECB ir cieši jāiesaista pārraudzībā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ir jāizveido ES sistēma finanšu pārraudzībai, kā arī to, ka, lai gan EK līgums neuzliek ECB tiešu atbildību par kredītiestāžu piesardzīgu uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti, ECB ir cieši jāiesaista pārraudzībā;

| 7. | uzskata, ka ECB stāvokli ir stiprinājusi tās veiksmīgā rīcība, risinot pašreizējo finanšu krīzi; atzinīgi vērtē ECB uzticamības pieaugumu un tās starptautisko atzīšanu; aicina Eirogrupu sekot ECB piemēram un uzlabot kompetenci un koordināciju jautājumos, kas saistīti ar finanšu tirgu regulēšanu un uzraudzību; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka ECB stāvokli ir stiprinājusi tās veiksmīgā rīcība, risinot pašreizējo finanšu krīzi; atzinīgi vērtē ECB uzticamības pieaugumu un tās starptautisko atzīšanu; aicina Eirogrupu sekot ECB piemēram un uzlabot kompetenci un koordināciju jautājumos, kas saistīti ar finanšu tirgu regulēšanu un uzraudzību;

| 8. | uzsver pastiprinātu vajadzību pēc sadarbības starp centrālajām bankām un uzraudzības iestādēm, lai uzturētu finanšu tirgu stabilitāti, it īpaši ņemot vērā finanšu sistēmu aizvien lielāko integrāciju; aicina ECB turpināt veicināt lielāku integrāciju un saziņu ES līmenī, kā arī tās attiecībās ar citām centrālajām bankām un saistītajām iestādēm, it īpaši attiecībās ar Anglijas Banku, jo Londona ir vissvarīgākais finanšu centrs Eiropas Savienībā; aicina ECB aktīvi piedalīties dažādos forumos, kuros apspriež pārraudzības izmaiņas, piemēram, Lamfalussy izvērtējumu; |
| --- | --- |

8.

uzsver pastiprinātu vajadzību pēc sadarbības starp centrālajām bankām un uzraudzības iestādēm, lai uzturētu finanšu tirgu stabilitāti, it īpaši ņemot vērā finanšu sistēmu aizvien lielāko integrāciju; aicina ECB turpināt veicināt lielāku integrāciju un saziņu ES līmenī, kā arī tās attiecībās ar citām centrālajām bankām un saistītajām iestādēm, it īpaši attiecībās ar Anglijas Banku, jo Londona ir vissvarīgākais finanšu centrs Eiropas Savienībā; aicina ECB aktīvi piedalīties dažādos forumos, kuros apspriež pārraudzības izmaiņas, piemēram, Lamfalussy izvērtējumu;

| 9. | atzīst, ka ietekmīgas centrālās bankas, piemēram, ECB un ASV Federālo rezervju banka, pirms “pārplīsa” IT “burbulis” 2000./2001. gadā un pirms zemas kvalitātes hipotēku krīzes 2007. gadā aicināja pietiekami novērtēt ekonomisko risku; norāda, ka finanšu tirgi nespēja efektīvi reaģēt uz šiem brīdinājumiem; tādēļ aicina ECB analizēt šo reakciju un ieteikt, kā uzlabot saistību starp šādiem tālejošiem brīdinājumiem un tirgus reakciju; aicina ECB, ņemot vērā neseno finanšu nestabilitāti, analizēt un izvērtēt finanšu krīzes sekas un pārbaudīt, vai tai pietiek instrumentu, lai tiktu galā ar pārrobežu finanšu krīzi Eiropā, un kādas pilnvaras tai ir nepieciešamas, lai uzlabotu vispārējo uzraudzību euro zonā; |
| --- | --- |

9.

atzīst, ka ietekmīgas centrālās bankas, piemēram, ECB un ASV Federālo rezervju banka, pirms “pārplīsa” IT “burbulis” 2000./2001. gadā un pirms zemas kvalitātes hipotēku krīzes 2007. gadā aicināja pietiekami novērtēt ekonomisko risku; norāda, ka finanšu tirgi nespēja efektīvi reaģēt uz šiem brīdinājumiem; tādēļ aicina ECB analizēt šo reakciju un ieteikt, kā uzlabot saistību starp šādiem tālejošiem brīdinājumiem un tirgus reakciju; aicina ECB, ņemot vērā neseno finanšu nestabilitāti, analizēt un izvērtēt finanšu krīzes sekas un pārbaudīt, vai tai pietiek instrumentu, lai tiktu galā ar pārrobežu finanšu krīzi Eiropā, un kādas pilnvaras tai ir nepieciešamas, lai uzlabotu vispārējo uzraudzību euro zonā;

Ekonomiskā un monetārā attīstība

| 10. | norāda uz pašreizējo diskusiju par cenu stabilitātes definīciju, kuras laikā izskan arī atbalsts tiešu mērķu izvirzīšanai inflācijas jomā; tomēr uzskata, ka divu pīlāru sistēma, kas balstīta uz M3, ir vispiemērotākais veids cenu stabilitātes noteikšanai; aicina ECB veikt pasākumus turpmākai šīs sistēmas uzlabošanai; atzīst pievienoto vērtību papildu informācijai un agrīniem brīdinājumiem par inflācijas risku, un darbības diskrētumu, kādu šāda sistēma nodrošina; |
| --- | --- |

10.

norāda uz pašreizējo diskusiju par cenu stabilitātes definīciju, kuras laikā izskan arī atbalsts tiešu mērķu izvirzīšanai inflācijas jomā; tomēr uzskata, ka divu pīlāru sistēma, kas balstīta uz M3, ir vispiemērotākais veids cenu stabilitātes noteikšanai; aicina ECB veikt pasākumus turpmākai šīs sistēmas uzlabošanai; atzīst pievienoto vērtību papildu informācijai un agrīniem brīdinājumiem par inflācijas risku, un darbības diskrētumu, kādu šāda sistēma nodrošina;

| 11. | uzsver, ka asimetriskas ekonomiskās attīstības risks euro zonā varētu palielināties, ja pieaugs dalībvalstu skaits, jo pieaug atšķirības starp dalībvalstu ekonomiku apmēriem un brieduma pakāpi; aicina ECB šai situācijai pievērst īpašu uzmanību un novērst šos riskus agrīnā stadijā, kā arī informēt par tiem dalībvalstis; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka asimetriskas ekonomiskās attīstības risks euro zonā varētu palielināties, ja pieaugs dalībvalstu skaits, jo pieaug atšķirības starp dalībvalstu ekonomiku apmēriem un brieduma pakāpi; aicina ECB šai situācijai pievērst īpašu uzmanību un novērst šos riskus agrīnā stadijā, kā arī informēt par tiem dalībvalstis;

| 12. | aicina visas euro zonas dalībvalstis, dalībvalstis, kas nolēmušas tai nepievienoties, un dalībvalstis, kas iesniedz pievienošanās pieteikumu, ņemt vērā šīs problēmas un pilnībā ievērot Stabilitātes un izaugsmes pakta nosacījumus un izpildīt Māstrihtas kritērijus, jo šie aspekti kopā ar fiskālo konsolidāciju un algu politiku, kas atbilst izaugsmes un produktivitātes attīstībai, nodrošina visspēcīgāko aizsardzību pret asimetriskas attīstības radītajām problēmām; |
| --- | --- |

12.

aicina visas euro zonas dalībvalstis, dalībvalstis, kas nolēmušas tai nepievienoties, un dalībvalstis, kas iesniedz pievienošanās pieteikumu, ņemt vērā šīs problēmas un pilnībā ievērot Stabilitātes un izaugsmes pakta nosacījumus un izpildīt Māstrihtas kritērijus, jo šie aspekti kopā ar fiskālo konsolidāciju un algu politiku, kas atbilst izaugsmes un produktivitātes attīstībai, nodrošina visspēcīgāko aizsardzību pret asimetriskas attīstības radītajām problēmām;

| 13. | uzsver, ka, ņemot vērā nesen veikto izaugsmes aprēķinu korekciju, jebkura turpmāka procentu likmju celšana ir jāveic piesardzīgi, lai neapdraudētu ekonomisko izaugsmi; norāda, ka dalībvalstīm, lai veicinātu ekonomikas atveseļošanos, ir jāveic gan vajadzīgās strukturālās reformas, gan ar ieguldījumiem saistītas darbības; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka, ņemot vērā nesen veikto izaugsmes aprēķinu korekciju, jebkura turpmāka procentu likmju celšana ir jāveic piesardzīgi, lai neapdraudētu ekonomisko izaugsmi; norāda, ka dalībvalstīm, lai veicinātu ekonomikas atveseļošanos, ir jāveic gan vajadzīgās strukturālās reformas, gan ar ieguldījumiem saistītas darbības;

| 14. | sagaida, ka Padome vienlīdzīgi izturēsies pret visām dalībvalstīm, kas vēlas pievienoties euro zonai, un pilnībā ievēros ECB vērtējumu un rekomendācijas attiecībā uz to gatavību pievienoties euro zonai; |
| --- | --- |

14.

sagaida, ka Padome vienlīdzīgi izturēsies pret visām dalībvalstīm, kas vēlas pievienoties euro zonai, un pilnībā ievēros ECB vērtējumu un rekomendācijas attiecībā uz to gatavību pievienoties euro zonai;

| 15. | ņem vērā euro vērtības pieaugumu, it īpaši attiecībā pret ASV dolāru; uzsver cenu stabilitātes mērķa nozīmīgumu, bet atzīst, ka spēcīgas un straujas euro kursa izmaiņas nedrīkst traucēt ECB spēju kontrolēt monetāro politiku, ja to apdraud inflācija vai arī apgrūtinātas izaugsmes perspektīvas valstīm, kuras atkarīgas no eksporta; aicina ECB uzraudzīt šo attīstību un nepieciešamības gadījumā rīkoties, kā arī aicina Eirogrupu, Komisiju un ECB uzlabot savu darbību koordināciju valūtas maiņas kursa politikas jomā; |
| --- | --- |

15.

ņem vērā euro vērtības pieaugumu, it īpaši attiecībā pret ASV dolāru; uzsver cenu stabilitātes mērķa nozīmīgumu, bet atzīst, ka spēcīgas un straujas euro kursa izmaiņas nedrīkst traucēt ECB spēju kontrolēt monetāro politiku, ja to apdraud inflācija vai arī apgrūtinātas izaugsmes perspektīvas valstīm, kuras atkarīgas no eksporta; aicina ECB uzraudzīt šo attīstību un nepieciešamības gadījumā rīkoties, kā arī aicina Eirogrupu, Komisiju un ECB uzlabot savu darbību koordināciju valūtas maiņas kursa politikas jomā;

| 16. | atzīst, ka inflācijas pieaugumu īpaši veicina pārtikas un enerģijas cenas; aicina ECB šajā jautājumā veicināt dialogu ar valstu centrālajām bankām, lai cenu stabilitātei pasaulē pievērstu vairāk uzmanības; |
| --- | --- |

16.

atzīst, ka inflācijas pieaugumu īpaši veicina pārtikas un enerģijas cenas; aicina ECB šajā jautājumā veicināt dialogu ar valstu centrālajām bankām, lai cenu stabilitātei pasaulē pievērstu vairāk uzmanības;

Pārvaldība un efektīva lēmumu pieņemšana

| 17. | atgādina pastāvīgo aicinājumu nodrošināt ECB darbības lielāku pārredzamību, kas radītu lielāku uzticamību un paredzamību, un novērtē uzlabojumus, kuri šajā jomā jau veikti; šajā sakarā atzīst ar ECB Padomes sanāksmju protokolu publicešanu saistītās grūtības, jo individuālo nostāju atšķirības varētu interpretēt kā valstu interešu pārstāvēšanu, kas varētu izraisīt dalībvalstu valdību spiedienu uz Padomes locekļiem; aicina ECB iesniegt Parlamentam un sabiedrībai gada kopsavilkumu par pasākumiem, kas veikti, lai uzlabotu darbību saskaņā ar šo rezolūciju; |
| --- | --- |

17.

atgādina pastāvīgo aicinājumu nodrošināt ECB darbības lielāku pārredzamību, kas radītu lielāku uzticamību un paredzamību, un novērtē uzlabojumus, kuri šajā jomā jau veikti; šajā sakarā atzīst ar ECB Padomes sanāksmju protokolu publicešanu saistītās grūtības, jo individuālo nostāju atšķirības varētu interpretēt kā valstu interešu pārstāvēšanu, kas varētu izraisīt dalībvalstu valdību spiedienu uz Padomes locekļiem; aicina ECB iesniegt Parlamentam un sabiedrībai gada kopsavilkumu par pasākumiem, kas veikti, lai uzlabotu darbību saskaņā ar šo rezolūciju;

| 18. | uzskata, ka Parlamenta un ECB dialogs monetārās politikas jomā ir bijis veiksmīgs un ka to jāturpina attīstīt; uzsver, ka ECB ex post atbildībai ir ļoti liela nozīme, lai nodrošinātu uzticību finanšu tirgiem un tādējādi arī to stabilitāti; uzskata, ka ECB Valdes un Padomes vienotībai ir svarīgi, lai tās arī turpmāk ārējā saziņā būtu pārliecinošas; atbalsta mērķtiecīgu ECB informācijas politiku attiecībā uz Parlamentu, Padomi, Komisiju un Eirogrupu; pauž neapmierinātību ar nelielajām saistībām, ko ECB uzņēmusies, atbildot uz Parlamenta 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par ECB 2006. gada pārskatu (3); īpaši uzsver, ka aicinājums uzlabot ECB saziņas politiku vienmēr jāskata ECB un tās iestāžu neatkarības saglabāšanas kontekstā; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka Parlamenta un ECB dialogs monetārās politikas jomā ir bijis veiksmīgs un ka to jāturpina attīstīt; uzsver, ka ECB ex post atbildībai ir ļoti liela nozīme, lai nodrošinātu uzticību finanšu tirgiem un tādējādi arī to stabilitāti; uzskata, ka ECB Valdes un Padomes vienotībai ir svarīgi, lai tās arī turpmāk ārējā saziņā būtu pārliecinošas; atbalsta mērķtiecīgu ECB informācijas politiku attiecībā uz Parlamentu, Padomi, Komisiju un Eirogrupu; pauž neapmierinātību ar nelielajām saistībām, ko ECB uzņēmusies, atbildot uz Parlamenta 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par ECB 2006. gada pārskatu (3); īpaši uzsver, ka aicinājums uzlabot ECB saziņas politiku vienmēr jāskata ECB un tās iestāžu neatkarības saglabāšanas kontekstā;

| 19. | aicina ECB paziņojumos par tās Padomes lēmumiem skaidri norādīt, vai pārrunu gaitā vienošanās tika panākta viegli, vai arī pastāvēja atšķirīgi uzskati, jo tādā veidā tirgū nonāktu vairāk informācijas, neatstājot negatīvu ietekmi uz vienotas Eiropas perspektīvu ECB Padomes lēmumos; |
| --- | --- |

19.

aicina ECB paziņojumos par tās Padomes lēmumiem skaidri norādīt, vai pārrunu gaitā vienošanās tika panākta viegli, vai arī pastāvēja atšķirīgi uzskati, jo tādā veidā tirgū nonāktu vairāk informācijas, neatstājot negatīvu ietekmi uz vienotas Eiropas perspektīvu ECB Padomes lēmumos;

| 20. | aicina ECB iepazīstināt ar tās ierosinājumiem attiecībā uz tās Padomes struktūras pārveidi, jo tās locekļu skaits no 2009. gada 1. janvāra pārsniegs 15; norāda — palielinoties euro zonas valstu skaitam, reformas kļūst arvien nepieciešamākas; atbalsta ECB iepriekšējo ierosinājumu, ka dalībvalstu ekonomiskais nozīmīgums ir jāuzskata par visbūtiskāko faktoru rotējošo balsstiesību piešķiršanai un ka lēmumu pieņēmēju skaitam efektivitātes nodrošināšanas nolūkā ir jābūt nelielam; |
| --- | --- |

20.

aicina ECB iepazīstināt ar tās ierosinājumiem attiecībā uz tās Padomes struktūras pārveidi, jo tās locekļu skaits no 2009. gada 1. janvāra pārsniegs 15; norāda — palielinoties euro zonas valstu skaitam, reformas kļūst arvien nepieciešamākas; atbalsta ECB iepriekšējo ierosinājumu, ka dalībvalstu ekonomiskais nozīmīgums ir jāuzskata par visbūtiskāko faktoru rotējošo balsstiesību piešķiršanai un ka lēmumu pieņēmēju skaitam efektivitātes nodrošināšanas nolūkā ir jābūt nelielam;

| 21. | uzskata, ka ECB neatkarība, kā arī tās Valdes locekļu iecelšanas procedūra ir pierādījusi savu lietderību; uzsver, ka EK līguma 112. panta 2. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka ECB Valdes locekļus izraugās no personām ar nevainojamu reputāciju un profesionālo pieredzi monetāros un banku jautājumos, un uzsver, ka viņu pilsonībai nedrīkst būt nekādas nozīmes un ka viņus jāturpina vērtēt, pamatojoties uz EK līgumā noteiktajiem stingrajiem kritērijiem, piemēram, viņu kvalifikāciju; uzskata, ka iepriekšēja demokrātiska pārskatatbildība un pārredzamība uzlabotos, ja Padome izvērtētu vairākus potenciālos kandidātus un par Padomes izvēlētā kandidāta apstiprināšanu būtu jābalso Parlamentam; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka ECB neatkarība, kā arī tās Valdes locekļu iecelšanas procedūra ir pierādījusi savu lietderību; uzsver, ka EK līguma 112. panta 2. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka ECB Valdes locekļus izraugās no personām ar nevainojamu reputāciju un profesionālo pieredzi monetāros un banku jautājumos, un uzsver, ka viņu pilsonībai nedrīkst būt nekādas nozīmes un ka viņus jāturpina vērtēt, pamatojoties uz EK līgumā noteiktajiem stingrajiem kritērijiem, piemēram, viņu kvalifikāciju; uzskata, ka iepriekšēja demokrātiska pārskatatbildība un pārredzamība uzlabotos, ja Padome izvērtētu vairākus potenciālos kandidātus un par Padomes izvēlētā kandidāta apstiprināšanu būtu jābalso Parlamentam;

| 22. | uzskata, ka, ņemot vērā ECB turpmāko statusu saskaņā ar Lisabonas līgumu, ir jāstiprina Parlamenta loma, ieceļot Valdes locekļus; uzsver, ka tas vēlas kopā ar citām iestādēm izskatīt iespējamos procedūras uzlabojumus pirms nākamās Valdes locekļu iecelšanas 2010. gadā; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka, ņemot vērā ECB turpmāko statusu saskaņā ar Lisabonas līgumu, ir jāstiprina Parlamenta loma, ieceļot Valdes locekļus; uzsver, ka tas vēlas kopā ar citām iestādēm izskatīt iespējamos procedūras uzlabojumus pirms nākamās Valdes locekļu iecelšanas 2010. gadā;

| 23. | atzīst Eirogrupas un tās priekšsēdētāja aizvien lielāko lomu darba kārtības noteikšanā ekonomikas jomā Eiropas Savienībā, it īpaši oficiālāku struktūru un centrālo lomu ekonomikas politikas koordinēšanā Eirogrupā, kā noteikts 136. pantā EK līgumā, kas grozīts ar Lisabonas līgumu, arī attiecībā uz dalībvalstīm, kas nav pievienojušās euro zonai; atbalsta euro zonas attīstības stiprināšanu, lai tā būtu vienoti pārstāvēta starptautiskajos forumos, kā to nosaka 138. pants EK līgumā, kas grozīts ar Lisabonas līgumu, un Eirogrupas priekšsēdētājs; |
| --- | --- |

23.

atzīst Eirogrupas un tās priekšsēdētāja aizvien lielāko lomu darba kārtības noteikšanā ekonomikas jomā Eiropas Savienībā, it īpaši oficiālāku struktūru un centrālo lomu ekonomikas politikas koordinēšanā Eirogrupā, kā noteikts 136. pantā EK līgumā, kas grozīts ar Lisabonas līgumu, arī attiecībā uz dalībvalstīm, kas nav pievienojušās euro zonai; atbalsta euro zonas attīstības stiprināšanu, lai tā būtu vienoti pārstāvēta starptautiskajos forumos, kā to nosaka 138. pants EK līgumā, kas grozīts ar Lisabonas līgumu, un Eirogrupas priekšsēdētājs;

| 24. | atbalsta sadarbību starp ECB, Komisiju un finanšu pakalpojumu nozari, kas palīdzēja veiksmīgi uzsākt vienotas euro maksājumu zonas (SEPA) un Eiropas Īstermiņa vērtspapīru (STEP) iniciatīvas; uzskata šos pasākumus par veiksmīgu finanšu pakalpojumu nozares ieguldījumu Eiropas Savienības finanšu integrācijas veicināšanā; |
| --- | --- |

24.

atbalsta sadarbību starp ECB, Komisiju un finanšu pakalpojumu nozari, kas palīdzēja veiksmīgi uzsākt vienotas euro maksājumu zonas (SEPA) un Eiropas Īstermiņa vērtspapīru (STEP) iniciatīvas; uzskata šos pasākumus par veiksmīgu finanšu pakalpojumu nozares ieguldījumu Eiropas Savienības finanšu integrācijas veicināšanā;

| 25. | atzinīgi vērtē Target 2 operāciju uzsākšanu un pārejas uz vienotu kopēju platformu pabeigšanu; uzskata, ka vienotas kopējas platformas izmantošana ir būtisks solis finanšu integrācijas un klīringa un norēķinu izmaksu samazināšanas virzienā; uzskata, ka ECB ir steidzami jāierosina Target 2 securities (T2S) pārvaldības struktūra; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Target 2 operāciju uzsākšanu un pārejas uz vienotu kopēju platformu pabeigšanu; uzskata, ka vienotas kopējas platformas izmantošana ir būtisks solis finanšu integrācijas un klīringa un norēķinu izmaksu samazināšanas virzienā; uzskata, ka ECB ir steidzami jāierosina Target 2 securities (T2S) pārvaldības struktūra;

Euro ārējā dimensija

| 26. | norāda, ka euro kā starptautiskas valūtas nozīme nepārtraukti pieaug; norāda, ka Eiropas Savienības pārstāvība ekonomikas un monetārajos jautājumos starptautiskajos forumos slikti atspoguļo patieso euro zonas ekonomisko nozīmi un tas uzskatāms par šķērsli ietekmes palielināšanai starptautiskos finanšu darījumos; tādēļ aicina veikt pasākumus vienotai euro zonas pārstāvībai starptautiskās finanšu institūcijās, piemēram, Starptautiskajā Valūtas fondā (IMF); |
| --- | --- |

26.

norāda, ka euro kā starptautiskas valūtas nozīme nepārtraukti pieaug; norāda, ka Eiropas Savienības pārstāvība ekonomikas un monetārajos jautājumos starptautiskajos forumos slikti atspoguļo patieso euro zonas ekonomisko nozīmi un tas uzskatāms par šķērsli ietekmes palielināšanai starptautiskos finanšu darījumos; tādēļ aicina veikt pasākumus vienotai euro zonas pārstāvībai starptautiskās finanšu institūcijās, piemēram, Starptautiskajā Valūtas fondā (IMF);

| 27. | mudina ECB turpināt stiprināt koordinācijas procesu saistībā ar starptautiskajām finansēm; uzskata, ka starptautiski spēcīgāks euro statuss būs ieguvums euro zonai un tas mudinās dalībvalstis, kas vēl nav pievienojušās euro zonai, kandidēt uz pilntiesīga locekļa statusu; |
| --- | --- |

27.

mudina ECB turpināt stiprināt koordinācijas procesu saistībā ar starptautiskajām finansēm; uzskata, ka starptautiski spēcīgāks euro statuss būs ieguvums euro zonai un tas mudinās dalībvalstis, kas vēl nav pievienojušās euro zonai, kandidēt uz pilntiesīga locekļa statusu;

*

* *

| 28. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eirogrupai un Eiropas Centrālajai bankai. |
| --- | --- |

28.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eirogrupai un Eiropas Centrālajai bankai.

---

(1)  OV C 138, 4.5.1998., 177. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0058.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0349.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. jūlijs

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/54 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/54

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. jūlijsRomu uzskaite Itālijā

P6_TA(2008)0361

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par romu uzskaiti pēc etniskās piederības Itālijā

2009/C 294 E/12

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā cilvēktiesības un pamatbrīvības, līdztiesības un nediskriminēšanas principu, tiesības uz cilvēka cieņu, privātumu un personisko datu aizsardzību, bērnu tiesības, mazākumtautību tiesības, kā tās atzītas starptautiskās un Eiropas konvencijās par cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību, jo īpaši ar ANO Bērnu tiesību konvenciju, Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un ar to saistīto Eiropas cilvēktiesību tiesas praksi (1), kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

ņemot vērā ES līgumus, īpaši Līguma par Eiropas Savienību 2.,6., un 7. pantu un EK līguma 13. pantu (pasākumi, lai novērstu diskrimināciju, cita starpā, arī rases un etniskās izcelsmes dēļ), 12. pantu (aizliegums diskriminēt tautības dēļ), 17. pantu (Savienības pilsonība), 18. pantu (pārvietošanās brīvība), 39. pantu un sekojošos (brīva darbaspēka aprite),

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (2) un jo īpaši tiešas un netiešas diskriminācijas definīcijas, Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/38/EK par ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (4),

ņemot vērā Komisijas darba dokumentu par Kopienas instrumentiem un politikas virzieniem romu integrācijai (SEC(2008)2172) un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2008. gada pārskatu,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par romiem, rasismu un ksenofobiju, pasākumiem diskriminācijas novēršanai un pārvietošanās brīvību, jo īpaši 2005 gada 28. aprīļa rezolūciju par romu stāvokli Eiropas Savienībā. (5), 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par romu sieviešu stāvokli Eiropas Savienībā (6) un 2007. gada 15. novembra rezolūcija par to, kā piemērojama Direktīva 2004/38/EK par ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (7), 2007. gada 13. decembra rezolūciju par cīņu pret ekstrēmisma pieaugumu Eiropā (8) un 2008. gada 31. janvāra rezolūcija par Eiropas stratēģiju romu jautājumā (9),

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā ES ir kopiena, kuras pamātā ir kopīgas vērtības — demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesības un pamatbrīvības, līdztiesība un nediskriminēšana, tostarp mazākumtautību pārstāvju aizsardzība, un tā kā ES ir apņēmusies cīnīties pret rasismu un ksenofobiju, kā arī pret diskrimināciju EK līguma 12. un 13. pantā jebkura minētā iemesla dēļ; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir kopiena, kuras pamātā ir kopīgas vērtības — demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesības un pamatbrīvības, līdztiesība un nediskriminēšana, tostarp mazākumtautību pārstāvju aizsardzība, un tā kā ES ir apņēmusies cīnīties pret rasismu un ksenofobiju, kā arī pret diskrimināciju EK līguma 12. un 13. pantā jebkura minētā iemesla dēļ;

| B. | tā kā šīs vērtības ES tiek īstenotas ar iepriekš minētajām direktīvām par diskriminācijas novēršanu un personu brīvu pārvietošanos, kā arī ar politikas virzieniem, kas saistīti ar šīm direktīvām un tā kā dalībvalstīm tās pilnībā jāīsteno un jāatturas no rīcības, ar kuru šo direktīvu prasības varētu tikt pārkāptas; |
| --- | --- |

B.

tā kā šīs vērtības ES tiek īstenotas ar iepriekš minētajām direktīvām par diskriminācijas novēršanu un personu brīvu pārvietošanos, kā arī ar politikas virzieniem, kas saistīti ar šīm direktīvām un tā kā dalībvalstīm tās pilnībā jāīsteno un jāatturas no rīcības, ar kuru šo direktīvu prasības varētu tikt pārkāptas;

| C. | tā kā Parlaments 2008. gada 31. janvāra rezolūcijā par Eiropas stratēģiju romu jautājumā mudināja dalībvalstis risināt problēmas ar graustiem un nelegālām apmetnēm, kurās vispār nav nekādu higiēnas un drošības standartu un liels skaits romu bērnu mirst sadzīves negadījumos, īpaši ugunsgrēkos, kuri rodas atbilstīgu drošības standartu trūkuma dēļ; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments 2008. gada 31. janvāra rezolūcijā par Eiropas stratēģiju romu jautājumā mudināja dalībvalstis risināt problēmas ar graustiem un nelegālām apmetnēm, kurās vispār nav nekādu higiēnas un drošības standartu un liels skaits romu bērnu mirst sadzīves negadījumos, īpaši ugunsgrēkos, kuri rodas atbilstīgu drošības standartu trūkuma dēļ;

| D. | tā kā romi ir vieni no galvenajiem rasisma un diskriminācijas upuriem, kā to skaidri parāda nesenie uzbrukumi un agresija pret romiem Itālijā un Ungārijā, kā arī to apstiprina Eirobarometra apsekojumi; |
| --- | --- |

D.

tā kā romi ir vieni no galvenajiem rasisma un diskriminācijas upuriem, kā to skaidri parāda nesenie uzbrukumi un agresija pret romiem Itālijā un Ungārijā, kā arī to apstiprina Eirobarometra apsekojumi;

| E. | tā kā Komisijas dienesti savā iepriekš minētajā darba dokumentā uzsver, ka vairāki ES likumdošanas un finanšu instrumenti un politikas virzieni dalībvalstīm jau ir pieejami, lai cīnītos pret romu diskrimināciju, veicinātu romu iesaistīšanu un integrāciju, jo īpaši attiecībā uz labu prakšu apmaiņas veicināšanu šajā jautājumā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisijas dienesti savā iepriekš minētajā darba dokumentā uzsver, ka vairāki ES likumdošanas un finanšu instrumenti un politikas virzieni dalībvalstīm jau ir pieejami, lai cīnītos pret romu diskrimināciju, veicinātu romu iesaistīšanu un integrāciju, jo īpaši attiecībā uz labu prakšu apmaiņas veicināšanu šajā jautājumā;

| F. | tā kā romi ir visas Eiropas etniska kopiena, kurai nav savas valsts un līdz ar to ES ir īpaši atbildīga, lai kopā ar dalībvalstīm izstrādātu ES stratēģiju un politiku attiecībā uz romiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā romi ir visas Eiropas etniska kopiena, kurai nav savas valsts un līdz ar to ES ir īpaši atbildīga, lai kopā ar dalībvalstīm izstrādātu ES stratēģiju un politiku attiecībā uz romiem;

| G. | tā kā 2008. gada 21. maijā Itālijas valdība izdeva dekrētu ar kuru pasludināja ārkārtas stāvokli attiecībā uz klejotāju kopienu apmetnēm Kampānijas, Lacijas un Lombardijas (10) apgabalos, pamatojoties uz 1992. gada 24. februāra Likumu Nr. 225 par civilās aizsardzības dienesta izmantošanu, kas piešķir valdībai tiesības izsludināt ārkārtas stāvokli “dabas stihiju, katastrofu vai citu notikumu gadījumā, ņemot vērā, ka to intensitātes un apjoma dēļ, stāvokli nav iespējams kontrolēt bez ārkārtas pilnvarām un līdzekļiem”; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2008. gada 21. maijā Itālijas valdība izdeva dekrētu ar kuru pasludināja ārkārtas stāvokli attiecībā uz klejotāju kopienu apmetnēm Kampānijas, Lacijas un Lombardijas (10) apgabalos, pamatojoties uz 1992. gada 24. februāra Likumu Nr. 225 par civilās aizsardzības dienesta izmantošanu, kas piešķir valdībai tiesības izsludināt ārkārtas stāvokli “dabas stihiju, katastrofu vai citu notikumu gadījumā, ņemot vērā, ka to intensitātes un apjoma dēļ, stāvokli nav iespējams kontrolēt bez ārkārtas pilnvarām un līdzekļiem”;

| H. | tā kā pēc šī dekrēta, 2008. gada 30. maijā sekoja vēl citi Ministru prezidenta rīkojumi (11)
  (ordinanze) ar kuriem:






  — | iecēla Romas, Milānas un Neapoles prefektus par romu ārkārtas situācijas komisāriem (“Commissari delegati”); |
| --- | --- | --- |

H.

tā kā pēc šī dekrēta, 2008. gada 30. maijā sekoja vēl citi Ministru prezidenta rīkojumi (11)
  (ordinanze) ar kuriem:

—

iecēla Romas, Milānas un Neapoles prefektus par romu ārkārtas situācijas komisāriem (“Commissari delegati”);

| — | piešķīra viņiem ārkārtas pilnvaras attiecībā uz personu, tostarp nepilngadīgo identifikāciju, arī vācot pirkstu nospiedumus; |
| --- | --- |

—

piešķīra viņiem ārkārtas pilnvaras attiecībā uz personu, tostarp nepilngadīgo identifikāciju, arī vācot pirkstu nospiedumus;

| — | piešķīra viņiem pilnvaras veikt nepieciešamos pasākumus pret tiem, kuri ir, vai varētu būt, pakļauti administratīvam vai tiesu iestāžu lēmumam par izraidīšanu; |
| --- | --- |

—

piešķīra viņiem pilnvaras veikt nepieciešamos pasākumus pret tiem, kuri ir, vai varētu būt, pakļauti administratīvam vai tiesu iestāžu lēmumam par izraidīšanu;

| — | deva viņiem tiesības atkāpties no vairāku likumu prasībām (tomēr neskarot tiesiskumu un Eiropas Savienības tiesību aktus), kas attiecas uz plaša spektra jautājumiem, tostarp konstitucionālām prerogatīvām, piemēram, tiesībām tikt informētam, ja tiec pakļauts administratīvai procedūrai, piemēram, pirkstu nospiedumu ņemšanai, kā arī prasībām, ka cilvēkam, lai pārbaudītu viņa identitāti ar fotogrāfijām, pirkstu nospiedumiem un citiem antropometriskiem datiem, ir jābūt bīstamam, aizdomās turētam vai jāliedz iespēja sevi savādāk identificēt; |
| --- | --- |

—

deva viņiem tiesības atkāpties no vairāku likumu prasībām (tomēr neskarot tiesiskumu un Eiropas Savienības tiesību aktus), kas attiecas uz plaša spektra jautājumiem, tostarp konstitucionālām prerogatīvām, piemēram, tiesībām tikt informētam, ja tiec pakļauts administratīvai procedūrai, piemēram, pirkstu nospiedumu ņemšanai, kā arī prasībām, ka cilvēkam, lai pārbaudītu viņa identitāti ar fotogrāfijām, pirkstu nospiedumiem un citiem antropometriskiem datiem, ir jābūt bīstamam, aizdomās turētam vai jāliedz iespēja sevi savādāk identificēt;

| I. | tā kā ar šo dekrētu ārkārtas stāvoklis tika noteikts uz vienu gadu — līdz 2009. gada 31. maijam; |
| --- | --- |

I.

tā kā ar šo dekrētu ārkārtas stāvoklis tika noteikts uz vienu gadu — līdz 2009. gada 31. maijam;

| J. | tā kā Itālijas iekšlietu ministrs ir atkārtoti paziņojis, ka pirkstu nospiedumu vākšanas mērķis ir uzskaitīt Itālijas romus, un ka viņš atļaus pirkstu nospiedumu noņemšanu no nometnēs dzīvojošajiem romiem, tostarp nepilngadīgajiem, atkāpjoties no spēkā esošo likumu prasībām, tādējādi apstiprinot, ka Itālija turpinās šos identifikācijas pasākumus, kas Milānā Romā un Neapolē tiks pabeigti jau līdz 2008. gada 15. oktobrim; |
| --- | --- |

J.

tā kā Itālijas iekšlietu ministrs ir atkārtoti paziņojis, ka pirkstu nospiedumu vākšanas mērķis ir uzskaitīt Itālijas romus, un ka viņš atļaus pirkstu nospiedumu noņemšanu no nometnēs dzīvojošajiem romiem, tostarp nepilngadīgajiem, atkāpjoties no spēkā esošo likumu prasībām, tādējādi apstiprinot, ka Itālija turpinās šos identifikācijas pasākumus, kas Milānā Romā un Neapolē tiks pabeigti jau līdz 2008. gada 15. oktobrim;

| K. | tā kā pirkstu nospiedumu vākšanas pasākumi Itālijā jau notiek, īpaši Milānā un Neapolē, un tā kā saskaņā ar NVO sniegto informāciju prefekti šo informāciju uzglabā datu bāzē; |
| --- | --- |

K.

tā kā pirkstu nospiedumu vākšanas pasākumi Itālijā jau notiek, īpaši Milānā un Neapolē, un tā kā saskaņā ar NVO sniegto informāciju prefekti šo informāciju uzglabā datu bāzē;

| L. | tā kā komisāri Jacques Barrot un Vladimir Špidla šajā sakarā ir uzsvēruši, cik svarīgi ES ir līdztiesības un nediskriminēšanas principi, kā arī ierosinājuši jaunu horizontālu diskriminācijas novēršanas direktīvu, apstiprinot, ka ES tiesību akti nepārprotami aizliedz diskrimināciju rases un etniskās piederības dēļ; |
| --- | --- |

L.

tā kā komisāri Jacques Barrot un Vladimir Špidla šajā sakarā ir uzsvēruši, cik svarīgi ES ir līdztiesības un nediskriminēšanas principi, kā arī ierosinājuši jaunu horizontālu diskriminācijas novēršanas direktīvu, apstiprinot, ka ES tiesību akti nepārprotami aizliedz diskrimināciju rases un etniskās piederības dēļ;

| M. | tā kā savas bažas ir pauduši — ANO Bērnu fonds, Eiropas Padomes ģenerālsekretārs, Eiropas Padomes komisārs cilvēktiesību jautājumos, kurš arī nosūtījis Itālijas valdībai memorandu par, cita starpā, arī rasismu, ksenofobiju un romu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

M.

tā kā savas bažas ir pauduši — ANO Bērnu fonds, Eiropas Padomes ģenerālsekretārs, Eiropas Padomes komisārs cilvēktiesību jautājumos, kurš arī nosūtījis Itālijas valdībai memorandu par, cita starpā, arī rasismu, ksenofobiju un romu tiesību aizsardzību;

| N. | tā kā Itālijas Datu aizsardzības iestāde ir pieprasījusi informāciju no kompetentām iestādēm, īpaši no Romas, Milānas un Neapoles prefektiem, par romu pirkstu nospiedumu vākšanu, tostarp no nepilngadīgajiem, jo bija pamats bažām, ka tas varētu nozīmēt diskrimināciju, aizskarot arī personas cieņu, īpaši attiecībā uz nepilngadīgajiem, |
| --- | --- |

N.

tā kā Itālijas Datu aizsardzības iestāde ir pieprasījusi informāciju no kompetentām iestādēm, īpaši no Romas, Milānas un Neapoles prefektiem, par romu pirkstu nospiedumu vākšanu, tostarp no nepilngadīgajiem, jo bija pamats bažām, ka tas varētu nozīmēt diskrimināciju, aizskarot arī personas cieņu, īpaši attiecībā uz nepilngadīgajiem,

| 1. | mudina Itālijas varas iestādes nevākt romu pirkstu nospiedumus, tostarp no nepilngadīgajiem, kā arī neizmantot jau savāktos pirkstu nospiedumus, sagaidot Komisijas izvērtējumu attiecībā uz paredzētajiem pasākumiem, jo tā būtu nepārprotama tieša diskriminācija rases un etniskās izcelsmes dēļ, kas aizliegta atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 14. pantam, kā arī tā būtu diskriminējoša atšķirīga attieksme pret romu izcelsmes ES pilsoņiem, iepretim pārējiem pilsoņiem, kas nav pakļauti šādiem pasākumiem; |
| --- | --- |

1.

mudina Itālijas varas iestādes nevākt romu pirkstu nospiedumus, tostarp no nepilngadīgajiem, kā arī neizmantot jau savāktos pirkstu nospiedumus, sagaidot Komisijas izvērtējumu attiecībā uz paredzētajiem pasākumiem, jo tā būtu nepārprotama tieša diskriminācija rases un etniskās izcelsmes dēļ, kas aizliegta atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 14. pantam, kā arī tā būtu diskriminējoša atšķirīga attieksme pret romu izcelsmes ES pilsoņiem, iepretim pārējiem pilsoņiem, kas nav pakļauti šādiem pasākumiem;

| 2. | piekrīt ANO Bērnu fondam, ka bērnu aizsardzības vārdā ir nepieļaujami pārkāpt viņu pamattiesības un izturēties pret viņiem kā noziedzniekiem, kā arī piekrīt Eiropas Padomes un daudzu NVO, kā arī reliģisko kopienu paustajam viedoklim, un uzskata, ka labākais veids kā aizsargāt romu bērnu tiesības ir garantēt viņiem līdztiesīgu pilnvērtīgas izglītības pieejamību, pajumti un veselības aprūpi, īstenojot iesaistīšanas un integrācijas politiku, kā arī aizsargāt viņus no ekspluatācijas; |
| --- | --- |

2.

piekrīt ANO Bērnu fondam, ka bērnu aizsardzības vārdā ir nepieļaujami pārkāpt viņu pamattiesības un izturēties pret viņiem kā noziedzniekiem, kā arī piekrīt Eiropas Padomes un daudzu NVO, kā arī reliģisko kopienu paustajam viedoklim, un uzskata, ka labākais veids kā aizsargāt romu bērnu tiesības ir garantēt viņiem līdztiesīgu pilnvērtīgas izglītības pieejamību, pajumti un veselības aprūpi, īstenojot iesaistīšanas un integrācijas politiku, kā arī aizsargāt viņus no ekspluatācijas;

| 3. | aicina dalībvalstis veikt stingrus pasākumus, lai aizsargātu nepilngadīgos bez pavadības no ekspluatācijas, kurai tie pakļauti, neatkarīgi no viņu etniskās izcelsmes un tautības, un gadījumos, kad, lai viņus pasargātu, nepieciešama šādu nepilngadīgo identifikācija, izvēles kārtībā izmantot parastas, nediskriminējošas identifikācijas metodes, nodrošinot, ka tiek ievērotas visas tiesiskās garantijas un aizsardzība; |
| --- | --- |

3.

aicina dalībvalstis veikt stingrus pasākumus, lai aizsargātu nepilngadīgos bez pavadības no ekspluatācijas, kurai tie pakļauti, neatkarīgi no viņu etniskās izcelsmes un tautības, un gadījumos, kad, lai viņus pasargātu, nepieciešama šādu nepilngadīgo identifikācija, izvēles kārtībā izmantot parastas, nediskriminējošas identifikācijas metodes, nodrošinot, ka tiek ievērotas visas tiesiskās garantijas un aizsardzība;

| 4. | ir vienisprātis ar Komisiju, ka šāda rīcība būtu tiešās un netiešās diskriminācijas aizlieguma pārkāpums, jo īpaši kā šis aizliegums noteikts Padomes Direktīvā 2000/43/EK, un nepārprotami noteikts EK līguma 12., 13., un 17. līdz 22. pantā; |
| --- | --- |

4.

ir vienisprātis ar Komisiju, ka šāda rīcība būtu tiešās un netiešās diskriminācijas aizlieguma pārkāpums, jo īpaši kā šis aizliegums noteikts Padomes Direktīvā 2000/43/EK, un nepārprotami noteikts EK līguma 12., 13., un 17. līdz 22. pantā;

| 5. | atkārtoti apliecina, ka politikas virzieni, kas veicina atstumtību, nekad nebūs efektīvi cīņā pret noziedzību un neveicinās likumpārkāpumu profilaksi un drošību; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti apliecina, ka politikas virzieni, kas veicina atstumtību, nekad nebūs efektīvi cīņā pret noziedzību un neveicinās likumpārkāpumu profilaksi un drošību;

| 6. | pilnībā un bez atrunām nosoda jebkādas rasisma un diskriminācijas izpausmes pret romiem un citiem, kurus apzīmē kā “čigānus”; |
| --- | --- |

6.

pilnībā un bez atrunām nosoda jebkādas rasisma un diskriminācijas izpausmes pret romiem un citiem, kurus apzīmē kā “čigānus”;

| 7. | aicina dalībvalstis pārskatīt un atcelt likumus un politikas virzienus, kas ir diskriminējoši pret romiem rases un etniskās izcelsmes dēļ, tieši vai netieši, kā arī aicina Padomi un Komisiju uzraudzīt to, kā dalībvalstīs tiek piemēroti ES līgumi un direktīvas attiecībā uz diskriminācijas novēršanu un pārvietošanās brīvību, nodrošinot to saskaņotu un pilnīgu īstenošanu, kā arī veikt nepieciešamos pasākumus, ja tas netiek nodrošināts; |
| --- | --- |

7.

aicina dalībvalstis pārskatīt un atcelt likumus un politikas virzienus, kas ir diskriminējoši pret romiem rases un etniskās izcelsmes dēļ, tieši vai netieši, kā arī aicina Padomi un Komisiju uzraudzīt to, kā dalībvalstīs tiek piemēroti ES līgumi un direktīvas attiecībā uz diskriminācijas novēršanu un pārvietošanās brīvību, nodrošinot to saskaņotu un pilnīgu īstenošanu, kā arī veikt nepieciešamos pasākumus, ja tas netiek nodrošināts;

| 8. | aicina Komisiju sīki izvērtēt Itālijas valdības pieņemtos tiesību aktus un administratīvos pasākumos, lai pārbaudītu to atbilstību ES līgumiem un ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju sīki izvērtēt Itālijas valdības pieņemtos tiesību aktus un administratīvos pasākumos, lai pārbaudītu to atbilstību ES līgumiem un ES tiesību aktiem;

| 9. | pauž bažas par Itālijas valdības administratīvajos dekrētos un rīkojumos paustajiem apgalvojumiem, ka romu apmetņu atrašanās pie lielām pilsētām pati par sevi ir nopietna sociāla ārkārtas situācija, kas apdraud sabiedrisko kārtību un drošību, tādā mērā, ka jāizsludina gadu ilgs ārkārtas stāvoklis; |
| --- | --- |

9.

pauž bažas par Itālijas valdības administratīvajos dekrētos un rīkojumos paustajiem apgalvojumiem, ka romu apmetņu atrašanās pie lielām pilsētām pati par sevi ir nopietna sociāla ārkārtas situācija, kas apdraud sabiedrisko kārtību un drošību, tādā mērā, ka jāizsludina gadu ilgs ārkārtas stāvoklis;

| 10. | pauž bažas par to, ka ārkārtas stāvokļa dēļ prefekti, atkāpjoties no likumu prasībām, var veikt ārkārtas pasākumus, jo viņi ir pilnvaroti īstenot visus pasākumus, tostarp pirkstu nospiedumu vākšanu, pamatojoties uz civilās aizsardzības likumu, kas paredzēts “dabas stihijām, katastrofām vai citiem notikumiem”, kas nav piemēroti un proporcionāli šim īpašajam gadījumam; |
| --- | --- |

10.

pauž bažas par to, ka ārkārtas stāvokļa dēļ prefekti, atkāpjoties no likumu prasībām, var veikt ārkārtas pasākumus, jo viņi ir pilnvaroti īstenot visus pasākumus, tostarp pirkstu nospiedumu vākšanu, pamatojoties uz civilās aizsardzības likumu, kas paredzēts “dabas stihijām, katastrofām vai citiem notikumiem”, kas nav piemēroti un proporcionāli šim īpašajam gadījumam;

| 11. | aicina Padomi un Komisiju veicināt ES politikas virzienus romu jautājumā, uzsākot ES stratēģiju romu jautājumā, lai atbalstītu un veicinātu dalībvalstu un NVO rīcību un projektus romu integrācijai, jo īpaši attiecībā uz romu bērniem; |
| --- | --- |

11.

aicina Padomi un Komisiju veicināt ES politikas virzienus romu jautājumā, uzsākot ES stratēģiju romu jautājumā, lai atbalstītu un veicinātu dalībvalstu un NVO rīcību un projektus romu integrācijai, jo īpaši attiecībā uz romu bērniem;

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar ES stratēģiju romu jautājumā un “Romu integrācijas desmitgadi” īstenot tiesību aktus un politikas virzienus romu kopienas atbalstam, veicinot viņu integrāciju visās jomās un uzsākot rasisma un diskriminācijas novēršanas programmas skolās, darba vietās un plašsaziņas līdzekļos, kā arī veicinot zināšanu un labāko prakšu apmaiņu; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar ES stratēģiju romu jautājumā un “Romu integrācijas desmitgadi” īstenot tiesību aktus un politikas virzienus romu kopienas atbalstam, veicinot viņu integrāciju visās jomās un uzsākot rasisma un diskriminācijas novēršanas programmas skolās, darba vietās un plašsaziņas līdzekļos, kā arī veicinot zināšanu un labāko prakšu apmaiņu;

| 13. | šajā sakarā atgādina, cik nozīmīgi ir izstrādāt stratēģijas gan ES, gan valstu līmenī, pilnībā izmantojot tās iespējas, ko piedāvā ES fondi, lai izbeigtu romu segregāciju izglītības jomā, nodrošinātu romu bērniem līdztiesīgu piekļuvi pilnvērtīgai izglītībai (līdzdalība pamatizglītībā, īpašu stipendiju un apmācības programmu ieviešana), nodrošinātu un uzlabotu darba tirgu pieejamību romiem, nodrošinātu līdztiesīgu piekļuvi veselības aprūpei un sociālās nodrošināšanas maksājumiem, cīnītos pret diskriminējošām praksēm pajumtes nodrošināšanas jomā, kā arī veicinātu romu līdzdalību sociālajā, ekonomiskajā, kultūras un politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

13.

šajā sakarā atgādina, cik nozīmīgi ir izstrādāt stratēģijas gan ES, gan valstu līmenī, pilnībā izmantojot tās iespējas, ko piedāvā ES fondi, lai izbeigtu romu segregāciju izglītības jomā, nodrošinātu romu bērniem līdztiesīgu piekļuvi pilnvērtīgai izglītībai (līdzdalība pamatizglītībā, īpašu stipendiju un apmācības programmu ieviešana), nodrošinātu un uzlabotu darba tirgu pieejamību romiem, nodrošinātu līdztiesīgu piekļuvi veselības aprūpei un sociālās nodrošināšanas maksājumiem, cīnītos pret diskriminējošām praksēm pajumtes nodrošināšanas jomā, kā arī veicinātu romu līdzdalību sociālajā, ekonomiskajā, kultūras un politiskajā dzīvē;

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas izveidoto diskriminācijas novēršanas darba grupu ar pārstāvjiem no visām dalībvalstīm un aicina uz tās sadarbību ar Eiropas Parlamenta kompetento komiteju, lai tā būtu pilnīgi iesaistīta grupas darbā; aicina kompetento komiteju uzsākt dialogu ar dalībvalstu parlamentiem par šo jautājumu; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Komisijas izveidoto diskriminācijas novēršanas darba grupu ar pārstāvjiem no visām dalībvalstīm un aicina uz tās sadarbību ar Eiropas Parlamenta kompetento komiteju, lai tā būtu pilnīgi iesaistīta grupas darbā; aicina kompetento komiteju uzsākt dialogu ar dalībvalstu parlamentiem par šo jautājumu;

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomes ģenerālsekretāram, Eiropas Padomes komisāram cilvēktiesību jautājumos, ANO Bērnu fondam un Itālijas datu aizsardzības iestādei. |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomes ģenerālsekretāram, Eiropas Padomes komisāram cilvēktiesību jautājumos, ANO Bērnu fondam un Itālijas datu aizsardzības iestādei.

---

(1)  Jo īpaši nolēmumu lietā D.H. un Citi pret Čehijas Republiku [GC], Nr. 57325/00, ECHR 2007 — (13.11.07).

(2)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(3)  OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.

(4)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(5)  OV C 45 E, 23.2.2006., 129. lpp.

(6)  OV C 298 E, 8.12.2006., 283. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0534.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0623.

(9)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0035.

(10)  Gazzetta Ufficiale (Itālijas Oficiālais Vēstnesis), Nr. 122, 2008. gada 26. maijs, 9. lpp.

(11)  Nr. 3676 par Laciju, Nr. 3677 par Lombardiju un Nr. 3678 par Kampāniju, Gazzetta Ufficiale, Nr. 127, 2008. gada 31. maijs, attiecīgi 7., 9. un 11. lapa.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/58 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/58

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. jūlijsSituācija Ķīnā pēc zemestrīces un pirms Olimpiskajām spēlēm

P6_TA(2008)0362

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par situāciju Ķīnā pēc zemestrīces un pirms Olimpiskajām spēlēm

2009/C 294 E/13

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 2008. gada 22. maija rezolūciju par dabas katastrofu Ķīnā (1),

ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par situāciju Tibetā (2),

ņemot vērā 2007. gada 13. decembra rezolūciju par ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmi un ES un Ķīnas dialogu cilvēktiesību jomā (3),

ņemot vērā 2008. gada 15. maijā Brdo (Slovēnija) notikušās ES un Ķīnas dialoga cilvēktiesību jomā 25. kārtas rezultātus,

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Ķīna un ES ir apņēmušās veicināt mieru, drošību un ilgtspējīgu attīstību pasaulē; |
| --- | --- |

A.

tā kā Ķīna un ES ir apņēmušās veicināt mieru, drošību un ilgtspējīgu attīstību pasaulē;

| B. | ņemot vērā dienvidrietumu Ķīnā 2008. gada 12. maijā notikušās spēcīgās zemestrīces izraisīto postījumu apmēru; tā kā par šīs zemestrīces upuriem kļuva vairāki desmiti tūkstošu iedzīvotāju tieši Šučuaņas apgabalā; tā kā pēc pēdējām aplēsēm zemestrīce skāra 10 miljonus cilvēku un nogalināja gandrīz 70 000 cilvēku, tostarp tūkstošiem skolēnu, kuri gāja bojā, sabrūkot skolu telpām; |
| --- | --- |

B.

ņemot vērā dienvidrietumu Ķīnā 2008. gada 12. maijā notikušās spēcīgās zemestrīces izraisīto postījumu apmēru; tā kā par šīs zemestrīces upuriem kļuva vairāki desmiti tūkstošu iedzīvotāju tieši Šučuaņas apgabalā; tā kā pēc pēdējām aplēsēm zemestrīce skāra 10 miljonus cilvēku un nogalināja gandrīz 70 000 cilvēku, tostarp tūkstošiem skolēnu, kuri gāja bojā, sabrūkot skolu telpām;

| C. | tā kā Ķīnas valdība izvērsa ārkārtīgi plašus glābšanas darbus, izvietoja personālu, tostarp daļu armijas, kā arī mediķu vienības, lai palīdzētu nelaimes skartā reģiona iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Ķīnas valdība izvērsa ārkārtīgi plašus glābšanas darbus, izvietoja personālu, tostarp daļu armijas, kā arī mediķu vienības, lai palīdzētu nelaimes skartā reģiona iedzīvotājiem;

| D. | ņemot vērā ārkārtējo visu Ķīnas iedzīvotāju un starptautiskās sabiedrības mobilizāciju un solidaritāti, cenšoties palīdzēt katastrofā cietušajiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

D.

ņemot vērā ārkārtējo visu Ķīnas iedzīvotāju un starptautiskās sabiedrības mobilizāciju un solidaritāti, cenšoties palīdzēt katastrofā cietušajiem iedzīvotājiem;

| E. | tā kā Tibetas atvēršanu tūristiem un plašsaziņas līdzekļiem nevajadzētu izmantot kā “sabiedrisko attiecību pasākumu”, bet kā patiesu atvēršanu, kas ļaus žurnālistiem, plašsaziņas līdzekļiem un tūristiem apmeklēt Tibetas reģionu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Tibetas atvēršanu tūristiem un plašsaziņas līdzekļiem nevajadzētu izmantot kā “sabiedrisko attiecību pasākumu”, bet kā patiesu atvēršanu, kas ļaus žurnālistiem, plašsaziņas līdzekļiem un tūristiem apmeklēt Tibetas reģionu;

| F. | ņemot vērā Starptautiskās olimpiskās komitejas (SOK) noslēguma secinājumus, kuros ir uzsvērts, ka 2008. gada olimpisko spēļu rīkošanas tiesību piešķiršana Ķīnai varētu veicināt valsts atvēršanos un uzlabot cilvēktiesību stāvokli; |
| --- | --- |

F.

ņemot vērā Starptautiskās olimpiskās komitejas (SOK) noslēguma secinājumus, kuros ir uzsvērts, ka 2008. gada olimpisko spēļu rīkošanas tiesību piešķiršana Ķīnai varētu veicināt valsts atvēršanos un uzlabot cilvēktiesību stāvokli;

| 1. | atzinīgi vērtē ES un Ķīnas attiecību uzlabošanos, nozaru dialogu un ciešāku sadarbību daudzu globālo tēmu jomā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē ES un Ķīnas attiecību uzlabošanos, nozaru dialogu un ciešāku sadarbību daudzu globālo tēmu jomā;

| 2. | aicina Ķīnas varas iestādes atcerēties, ka brīdināšana par zemestrīci ir viens no valsts attīstības rādītājiem; uzsver, ka ļoti būtiski ir aktīvi un ātri rīkoties saistībā ar jebkuru brīdinājumu, ko zinātnes pārstāvji sniedz varas iestādēm par maz ticamu, bet iespējamu citu dabas katastrofu Ķīnā; |
| --- | --- |

2.

aicina Ķīnas varas iestādes atcerēties, ka brīdināšana par zemestrīci ir viens no valsts attīstības rādītājiem; uzsver, ka ļoti būtiski ir aktīvi un ātri rīkoties saistībā ar jebkuru brīdinājumu, ko zinātnes pārstāvji sniedz varas iestādēm par maz ticamu, bet iespējamu citu dabas katastrofu Ķīnā;

| 3. | atzinīgi vērtē saziņas atsākšanos starp Dalailamas un Ķīnas varas iestāžu pārstāvjiem pēc 2008. gada marta notikumiem Lasā; mudina abas puses pastiprināt šo saziņu, tādējādi veidojot pamatu tam, lai varētu savstarpēji uzticēties viena otrai, jo tas ir vienīgais veids, kā atrast abpusēji pieņemamu politisku risinājumu; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē saziņas atsākšanos starp Dalailamas un Ķīnas varas iestāžu pārstāvjiem pēc 2008. gada marta notikumiem Lasā; mudina abas puses pastiprināt šo saziņu, tādējādi veidojot pamatu tam, lai varētu savstarpēji uzticēties viena otrai, jo tas ir vienīgais veids, kā atrast abpusēji pieņemamu politisku risinājumu;

| 4. | pauž nožēlu, ka attiecībās ar Ķīnu nozīmīgi panākumi gūti tikai tirdzniecības un ekonomikas jomā bez ievērojamiem sasniegumiem cilvēktiesību un demokrātijas jautājumos; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu, ka attiecībās ar Ķīnu nozīmīgi panākumi gūti tikai tirdzniecības un ekonomikas jomā bez ievērojamiem sasniegumiem cilvēktiesību un demokrātijas jautājumos;

| 5. | pauž nožēlu, ka Ķīnas rādītāji attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu joprojām rada pamatu bažām biežo un sistemātisko cilvēktiesību pārkāpumu dēļ; atgādina par cilvēktiesību ievērošanas saistībām, ko Ķīna apņēmās pildīt, kad valstij tika piešķirtas tiesības rīkot olimpiskās spēles; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu, ka Ķīnas rādītāji attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu joprojām rada pamatu bažām biežo un sistemātisko cilvēktiesību pārkāpumu dēļ; atgādina par cilvēktiesību ievērošanas saistībām, ko Ķīna apņēmās pildīt, kad valstij tika piešķirtas tiesības rīkot olimpiskās spēles;

| 6. | nosoda biežo nāvessoda piemērošanu Ķīnā un aicina Ķīnas varas iestādes noteikt moratoriju nāvessodu izpildei; |
| --- | --- |

6.

nosoda biežo nāvessoda piemērošanu Ķīnā un aicina Ķīnas varas iestādes noteikt moratoriju nāvessodu izpildei;

| 7. | ar nožēlu konstatē faktu, ka nevienam no starptautiskajiem aicinājumiem nav izdevies novērst Ķīnas varas iestāžu atbildes pasākumus 2008. gada 14. martā Tibetā notikušajiem nemieriem, jo Lasā notikušo demonstrāciju dalībnieki joprojām tiek meklēti, aizturēti un patvaļīgi arestēti, ģimenēm nesniedzot informāciju par viņu atrašanās vietu, lai gan tas ir pretrunā Ķīnas tiesību aktiem; aicina Ķīnas varas iestādes olimpisko spēļu laikā un izsenis iedibinātā olimpiskā pamiera vārdā pārtraukt “patriotiskās audzināšanas” kampaņu, kura ir pastiprinājusies kopš aprīļa sākuma; |
| --- | --- |

7.

ar nožēlu konstatē faktu, ka nevienam no starptautiskajiem aicinājumiem nav izdevies novērst Ķīnas varas iestāžu atbildes pasākumus 2008. gada 14. martā Tibetā notikušajiem nemieriem, jo Lasā notikušo demonstrāciju dalībnieki joprojām tiek meklēti, aizturēti un patvaļīgi arestēti, ģimenēm nesniedzot informāciju par viņu atrašanās vietu, lai gan tas ir pretrunā Ķīnas tiesību aktiem; aicina Ķīnas varas iestādes olimpisko spēļu laikā un izsenis iedibinātā olimpiskā pamiera vārdā pārtraukt “patriotiskās audzināšanas” kampaņu, kura ir pastiprinājusies kopš aprīļa sākuma;

| 8. | ar atzinību konstatē, ka Ķīna nekavējās pieņemt starptautiskās sabiedrības atbalstu zemestrīcē cietušo glābšanai Šučuaņas reģionā un atvieglot brīvprātīgo humānās palīdzības organizāciju iesaistīšanos palīdzības sniegšanā; |
| --- | --- |

8.

ar atzinību konstatē, ka Ķīna nekavējās pieņemt starptautiskās sabiedrības atbalstu zemestrīcē cietušo glābšanai Šučuaņas reģionā un atvieglot brīvprātīgo humānās palīdzības organizāciju iesaistīšanos palīdzības sniegšanā;

| 9. | uzsver Eiropas Savienības, dalībvalstu un starptautiskās sabiedrības atbalsta nozīmi šā reģiona atjaunošanas posmā; |
| --- | --- |

9.

uzsver Eiropas Savienības, dalībvalstu un starptautiskās sabiedrības atbalsta nozīmi šā reģiona atjaunošanas posmā;

| 10. | aicina Ķīnu ievērot saistības, ko tā publiski apņēmās cilvēktiesību, minoritāšu, demokrātijas un tiesiskuma jomā un par kurām Starptautiskā olimpiskā komiteja informēja, pieņemot lēmumu par atļauju šai valstij organizēt olimpiskās spēles; |
| --- | --- |

10.

aicina Ķīnu ievērot saistības, ko tā publiski apņēmās cilvēktiesību, minoritāšu, demokrātijas un tiesiskuma jomā un par kurām Starptautiskā olimpiskā komiteja informēja, pieņemot lēmumu par atļauju šai valstij organizēt olimpiskās spēles;

| 11. | mudina Ķīnas varas iestādes izmantot vēsturisko iespēju parādīt pasaulei, ka atļauja rīkot olimpiskās spēles Pekinā ir vienreizēja iespēja uzlabot cilvēktiesību stāvokli, apžēlojot visus politiskos ieslodzītos un cietumos esošos cilvēktiesību aktīvistus, tostarp pēc šā gada martā Tibetā notikušās sacelšanās ieslodzītās personas (protams, izņemot smagus noziegumu izdarījušos); turklāt aicina Ķīnas iestādes pārtraukt lauku migrantu, mazākumtautību diskrimināciju un atturēties no arodbiedrību pārstāvju, advokātu un žurnālistu vajāšanas, ja viņi liecina par pamatbrīvību pārkāpumiem; atkārtoti atgādina pārliecību, ka šādu cilvēku ieslodzīšana ir pret universālo un vispārpieņemto ius gentium (nāciju tiesību) ideju; |
| --- | --- |

11.

mudina Ķīnas varas iestādes izmantot vēsturisko iespēju parādīt pasaulei, ka atļauja rīkot olimpiskās spēles Pekinā ir vienreizēja iespēja uzlabot cilvēktiesību stāvokli, apžēlojot visus politiskos ieslodzītos un cietumos esošos cilvēktiesību aktīvistus, tostarp pēc šā gada martā Tibetā notikušās sacelšanās ieslodzītās personas (protams, izņemot smagus noziegumu izdarījušos); turklāt aicina Ķīnas iestādes pārtraukt lauku migrantu, mazākumtautību diskrimināciju un atturēties no arodbiedrību pārstāvju, advokātu un žurnālistu vajāšanas, ja viņi liecina par pamatbrīvību pārkāpumiem; atkārtoti atgādina pārliecību, ka šādu cilvēku ieslodzīšana ir pret universālo un vispārpieņemto ius gentium (nāciju tiesību) ideju;

| 12. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Ķīnas Tautas Republikas valdībai un Starptautiskās olimpiskajās komitejas izpildkomitejai. |
| --- | --- |

12.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Ķīnas Tautas Republikas valdībai un Starptautiskās olimpiskajās komitejas izpildkomitejai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0232.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0119.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0622.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/60

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. jūlijsKomisijas 2007.gada stratēģijas dokuments attiecībā uz ES paplašināšanos

P6_TA(2008)0363

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par Komisijas 2007. gada stratēģijas dokumentu attiecībā uz ES paplašināšanos (2007/2271(INI))

2009/C 294 E/14

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par paplašināšanās stratēģiju un galvenajiem uzdevumiem 2007.—2008. gadam (COM(2007)0663),

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 16. marta rezolūciju par Komisijas 2005. gada stratēģijas dokumentu attiecībā uz paplašināšanos (1) un Komisijas 2006. gada 13. decembra paziņojumu par paplašināšanas stratēģiju un galvenajiem uzdevumiem 2006.—2007. gadā (2),

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par valstīm Rietumbalkānos, Turciju un Eiropas Savienības partneriem saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0266/2008),

| A. | tā kā ES paplašināšanas stratēģija ietver gan iekšpolitikas, gan ārpolitikas dimensiju; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES paplašināšanas stratēģija ietver gan iekšpolitikas, gan ārpolitikas dimensiju;

| B. | tā kā šīs stratēģijas ārpolitikas dimensija saistīta ar reformu veicināšanu saskaņā ar Eiropas demokrātijas, cilvēktiesību respektēšanas, miera, stabilitātes un labklājības standartiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā šīs stratēģijas ārpolitikas dimensija saistīta ar reformu veicināšanu saskaņā ar Eiropas demokrātijas, cilvēktiesību respektēšanas, miera, stabilitātes un labklājības standartiem;

| C. | tā kā paplašināšanas stratēģijas iekšpolitikai veltītā daļa tieši iespaido ES spēju īstenot politikas mērķus un veidot arvien ciešāku savienību, kā noteikts Līgumos; |
| --- | --- |

C.

tā kā paplašināšanas stratēģijas iekšpolitikai veltītā daļa tieši iespaido ES spēju īstenot politikas mērķus un veidot arvien ciešāku savienību, kā noteikts Līgumos;

| D. | tā kā ir vajadzīga politiski integrēta ES, kas efektīvi nodrošina vērienīgu solidaritātes un stabilitātes politiku; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir vajadzīga politiski integrēta ES, kas efektīvi nodrošina vērienīgu solidaritātes un stabilitātes politiku;

| E. | tā kā saskaņā ar Romas līgumu “jebkura Eiropas Valsts var iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par Eiropas Savienības dalībvalsti”; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Romas līgumu “jebkura Eiropas Valsts var iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par Eiropas Savienības dalībvalsti”;

| F. | tā kā iepriekšējie paplašināšanās procesi ir nešaubīgi bijuši sekmīgi gan ES, gan dalībvalstīm, kas tai pievienojās, un veicinājuši stabilitāti, attīstību un labklājību visā Eiropā kopumā, ir būtiski svarīgi radīt nosacījumus, lai nodrošinātu, ka arī turpmākie paplašināšanās procesi būs veiksmīgi; |
| --- | --- |

F.

tā kā iepriekšējie paplašināšanās procesi ir nešaubīgi bijuši sekmīgi gan ES, gan dalībvalstīm, kas tai pievienojās, un veicinājuši stabilitāti, attīstību un labklājību visā Eiropā kopumā, ir būtiski svarīgi radīt nosacījumus, lai nodrošinātu, ka arī turpmākie paplašināšanās procesi būs veiksmīgi;

| G. | tā kā ar stabilizācijas un asociācijas nolīgumiem ir veikts svarīgs un veiksmīgs ieguldījums attiecību uzlabošanai starp ES un Rietumbalkānu valstīm, lai integrētu tās Eiropā, un tie ir veicinājuši reģionālo sadarbību; |
| --- | --- |

G.

tā kā ar stabilizācijas un asociācijas nolīgumiem ir veikts svarīgs un veiksmīgs ieguldījums attiecību uzlabošanai starp ES un Rietumbalkānu valstīm, lai integrētu tās Eiropā, un tie ir veicinājuši reģionālo sadarbību;

| H. | tā kā 2003. gadā Salonikos notikušajā Eiropadomē un 2006. gadā Briselē notikušajā Eiropadomē no jauna tika apstiprināts ES nodoms pildīt saistības attiecībā uz Dienvidaustrumeiropas un Rietumbalkānu valstīm; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2003. gadā Salonikos notikušajā Eiropadomē un 2006. gadā Briselē notikušajā Eiropadomē no jauna tika apstiprināts ES nodoms pildīt saistības attiecībā uz Dienvidaustrumeiropas un Rietumbalkānu valstīm;

| I. | tā kā atjaunotais konsenss, ko Eiropadome pieņēma 2006. gada decembrī, pamatojas uz principiem par saistību konsolidāciju, taisnīgu un precīzu nosacījumu izvirzīšanu un labāku sabiedrības informēšanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā atjaunotais konsenss, ko Eiropadome pieņēma 2006. gada decembrī, pamatojas uz principiem par saistību konsolidāciju, taisnīgu un precīzu nosacījumu izvirzīšanu un labāku sabiedrības informēšanu;

| J. | tā kā paplašināšanās stratēģija ir daudz vairāk nekā tikai sarunu metodoloģija, kurā atspoguļota, kā tas ir pašreiz, būtiska pārliecība, ka Eiropas Savienība ir kopīgu vērtību kopiena, un šī stratēģija ir ļoti komplicētā veidā saistīta ar debatēm par Eiropas Savienības mērķiem, tās nākotni un tās lomu kaimiņvalstīs un pasaulē; |
| --- | --- |

J.

tā kā paplašināšanās stratēģija ir daudz vairāk nekā tikai sarunu metodoloģija, kurā atspoguļota, kā tas ir pašreiz, būtiska pārliecība, ka Eiropas Savienība ir kopīgu vērtību kopiena, un šī stratēģija ir ļoti komplicētā veidā saistīta ar debatēm par Eiropas Savienības mērķiem, tās nākotni un tās lomu kaimiņvalstīs un pasaulē;

| K. | tā kā iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā noteiktā metodoloģija un kritēriji pievienošanās sarunu veikšanai ir pilnībā jāatbalsta un rūpīgi jāīsteno un tā kā politisku apsvērumu dēļ nevar atkāpties no stingras atbilstības šiem kritērijiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā noteiktā metodoloģija un kritēriji pievienošanās sarunu veikšanai ir pilnībā jāatbalsta un rūpīgi jāīsteno un tā kā politisku apsvērumu dēļ nevar atkāpties no stingras atbilstības šiem kritērijiem;

| L. | tā kā ES paplašināšanās stratēģijai jābūt ietvertai plašā ārpolitikas instrumentu klāstā, kuri paredzēti demokrātijas nostiprināšanai, stabilitātes un sociālās attīstības veidošanai ES kaimiņvalstīs un ES lomas palielināšanai pasaulē; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES paplašināšanās stratēģijai jābūt ietvertai plašā ārpolitikas instrumentu klāstā, kuri paredzēti demokrātijas nostiprināšanai, stabilitātes un sociālās attīstības veidošanai ES kaimiņvalstīs un ES lomas palielināšanai pasaulē;

| M. | tā kā šiem politikas virzieniem jāaptver daudzas dažādas situācijas, kas valda mūsu kaimiņvalstīs, jo sevišķi tajās valstīs, kurām ir kandidātvalsts statuss un kuras ir sākušas pievienošanās sarunas, kā arī tajās valstīs, kurām ir kandidātvalsts statuss, bet kuras vēl nav sākušas sarunas, tajās valstīs, kurām ir izredzes uz līdzdalību ES, tajās valstīs, kurām ir mērķis integrēties Eiropā, un tajās valstīs, kuras tikai vēlas ciešas kaimiņattiecības ar ES; |
| --- | --- |

M.

tā kā šiem politikas virzieniem jāaptver daudzas dažādas situācijas, kas valda mūsu kaimiņvalstīs, jo sevišķi tajās valstīs, kurām ir kandidātvalsts statuss un kuras ir sākušas pievienošanās sarunas, kā arī tajās valstīs, kurām ir kandidātvalsts statuss, bet kuras vēl nav sākušas sarunas, tajās valstīs, kurām ir izredzes uz līdzdalību ES, tajās valstīs, kurām ir mērķis integrēties Eiropā, un tajās valstīs, kuras tikai vēlas ciešas kaimiņattiecības ar ES;

| N. | tā kā šiem politikas virzieniem jābūt neatkarīgiem, un tie nevar ierobežot noteikumus, kas ļauj konkrētai valstij attīstīt no viena veida attiecībām ar ES, pārejot uz citām, ja šī valsts atbilst nepieciešamos iekšējiem un ārējiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā šiem politikas virzieniem jābūt neatkarīgiem, un tie nevar ierobežot noteikumus, kas ļauj konkrētai valstij attīstīt no viena veida attiecībām ar ES, pārejot uz citām, ja šī valsts atbilst nepieciešamos iekšējiem un ārējiem nosacījumiem;

| O. | tā kā austrumu partneri Eiropas kaimiņattiecību politikā nepārprotami ir Eiropas kontinenta valstis, un daži no tiem ir izteikuši vēlmi pievienoties Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

O.

tā kā austrumu partneri Eiropas kaimiņattiecību politikā nepārprotami ir Eiropas kontinenta valstis, un daži no tiem ir izteikuši vēlmi pievienoties Eiropas Savienībai;

| P. | tā kā saskaņā ar iepriekš minēto Parlamenta 2006. gada 13. decembra rezolūciju valstīm, kam ir izredzes uz līdzdalību Eiropas Savienībā, ir jāgūst labums no ciešām divpusējām vai daudzpusējām attiecībām ar ES atbilstīgi to īpašajām vajadzībām un interesēm; tā kā šī izvēle, kas piedāvā plašas darbības iespējas, sniegtu partnervalstīm stabilu ilgtermiņa perspektīvu saistībā ar tiesiski noregulētām attiecībām ar ES un dotu nepieciešamo stimulu, lai attiecīgajās valstīs sekmētu stabilitāti, mieru, cilvēktiesību ievērošanu un demokrātisko un ekonomisko reformu īstenošanu; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar iepriekš minēto Parlamenta 2006. gada 13. decembra rezolūciju valstīm, kam ir izredzes uz līdzdalību Eiropas Savienībā, ir jāgūst labums no ciešām divpusējām vai daudzpusējām attiecībām ar ES atbilstīgi to īpašajām vajadzībām un interesēm; tā kā šī izvēle, kas piedāvā plašas darbības iespējas, sniegtu partnervalstīm stabilu ilgtermiņa perspektīvu saistībā ar tiesiski noregulētām attiecībām ar ES un dotu nepieciešamo stimulu, lai attiecīgajās valstīs sekmētu stabilitāti, mieru, cilvēktiesību ievērošanu un demokrātisko un ekonomisko reformu īstenošanu;

| Q. | tā kā saskaņā ar minēto rezolūciju valstis, kam ir patiesas izredzes uz līdzdalību ES, pašas varētu izvēlēties, vai izmantot līdzīgas daudzpusējas struktūras, kas būtu starpposms ceļā uz pilntiesīgu līdzdalību ES; |
| --- | --- |

Q.

tā kā saskaņā ar minēto rezolūciju valstis, kam ir patiesas izredzes uz līdzdalību ES, pašas varētu izvēlēties, vai izmantot līdzīgas daudzpusējas struktūras, kas būtu starpposms ceļā uz pilntiesīgu līdzdalību ES;

| R. | tā kā ES paplašināšanās stratēģija pamatīgi jāskaidro un jāpauž gan pašreizējiem, gan nākamajiem ES pilsoņiem, lai viņi pilnībā pārzinātu attiecīgās politikas jomas un veicinātu sabiedrības atbalstu ES saistībām pret kaimiņvalstīm, tādējādi garantējot, ka partnervalstis ES uzticas un solidarizējas ar to un mēģinot ņemt vērā to pamatotas bažas, |
| --- | --- |

R.

tā kā ES paplašināšanās stratēģija pamatīgi jāskaidro un jāpauž gan pašreizējiem, gan nākamajiem ES pilsoņiem, lai viņi pilnībā pārzinātu attiecīgās politikas jomas un veicinātu sabiedrības atbalstu ES saistībām pret kaimiņvalstīm, tādējādi garantējot, ka partnervalstis ES uzticas un solidarizējas ar to un mēģinot ņemt vērā to pamatotas bažas,

| 1. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka iepriekšējie paplašināšanās procesi bijuši ļoti veiksmīgi, kā rezultāta ieguvušas gan jaunās, gan vecās ES dalībvalstis, veicinot ekonomikas izaugsmi, sociālo attīstību un nodrošinot mieru, stabilitāti, brīvību un labklājību Eiropas kontinentā; uzskata, ka ir iespējams mācīties no iepriekšējiem paplašināšanās procesiem un ka citi veidi, kā uzlabot paplašināšanās procesa kvalitāti, jāpamato ar līdz šim uzkrāto pozitīvo pieredzi; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka iepriekšējie paplašināšanās procesi bijuši ļoti veiksmīgi, kā rezultāta ieguvušas gan jaunās, gan vecās ES dalībvalstis, veicinot ekonomikas izaugsmi, sociālo attīstību un nodrošinot mieru, stabilitāti, brīvību un labklājību Eiropas kontinentā; uzskata, ka ir iespējams mācīties no iepriekšējiem paplašināšanās procesiem un ka citi veidi, kā uzlabot paplašināšanās procesa kvalitāti, jāpamato ar līdz šim uzkrāto pozitīvo pieredzi;

| 2. | vēlreiz apstiprina stingrās saistības pret kandidātvalstīm un valstīm, kurām ir dotas skaidras izredzes uz līdzdalību ES, saprotot, ka pilnīga un stingra atbilstība 1993. gadā Kopenhāgenā noteiktajiem kritērijiem ir obligāta, un ka ES jācenšas nostiprināt tās integrācijas spēja, un pilnībā jāņem vērā tas, kāda ir šī spēja; |
| --- | --- |

2.

vēlreiz apstiprina stingrās saistības pret kandidātvalstīm un valstīm, kurām ir dotas skaidras izredzes uz līdzdalību ES, saprotot, ka pilnīga un stingra atbilstība 1993. gadā Kopenhāgenā noteiktajiem kritērijiem ir obligāta, un ka ES jācenšas nostiprināt tās integrācijas spēja, un pilnībā jāņem vērā tas, kāda ir šī spēja;

| 3. | šajā sakarā atgādina, ka attiecībā uz bijušās Dienvidslāvijas valstīm stingrs nosacījums ir sadarbība ar Starptautisko kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai, un par šo nosacījumu nekādas diskusijas nav iespējamas; |
| --- | --- |

3.

šajā sakarā atgādina, ka attiecībā uz bijušās Dienvidslāvijas valstīm stingrs nosacījums ir sadarbība ar Starptautisko kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai, un par šo nosacījumu nekādas diskusijas nav iespējamas;

| 4. | uzskata, ka ES paplašināšanas stratēģijai jāatbilst ES līguma prasībām un jau esošajām ES saistībām, kā arī jāatrod līdzsvars starp ES ģeostratēģiskajām interesēm, politisko notikumu ietekmi ārpus tās robežām un ES integrācijas spēju, tostarp spēju tikt galā ar turpmākām iekšējām un ārējām problēmām un īstenot plānus attiecība uz politisko integrāciju; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ES paplašināšanas stratēģijai jāatbilst ES līguma prasībām un jau esošajām ES saistībām, kā arī jāatrod līdzsvars starp ES ģeostratēģiskajām interesēm, politisko notikumu ietekmi ārpus tās robežām un ES integrācijas spēju, tostarp spēju tikt galā ar turpmākām iekšējām un ārējām problēmām un īstenot plānus attiecība uz politisko integrāciju;

| 5. | šajā sakarā atgādina par to, ka jāveic nepieciešamās iekšējās reformas, kuru mērķis, cita starpā, ir efektivitātes un sociālās kohēzijas palielināšana, kā arī demokrātiskās atbildības nostiprināšana; |
| --- | --- |

5.

šajā sakarā atgādina par to, ka jāveic nepieciešamās iekšējās reformas, kuru mērķis, cita starpā, ir efektivitātes un sociālās kohēzijas palielināšana, kā arī demokrātiskās atbildības nostiprināšana;

| 6. | atgādina, ka integrācijas spēja ir saistīta ES spēju noteiktā brīdī pieņemt lēmumus un tādējādi sasniegt savus politiskos mērķus, jo sevišķi mērķi veicināt ekonomisko un sociālo progresu un augstu nodarbinātības līmeni dalībvalstīs, mērķi aizstāvēt savu identitāti un spēju rīkoties starptautiskā līmenī, mērķi veicināt ES un tieši tāpat arī Eiropas iedzīvotāju tiesības un intereses, mērķi attīstīt brīvības, drošības un tieslietu jomu, mērķi saglabāt un attīstīt savu tiesību kopumu un mērķi aizstāvēt pamattiesības un brīvības, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka integrācijas spēja ir saistīta ES spēju noteiktā brīdī pieņemt lēmumus un tādējādi sasniegt savus politiskos mērķus, jo sevišķi mērķi veicināt ekonomisko un sociālo progresu un augstu nodarbinātības līmeni dalībvalstīs, mērķi aizstāvēt savu identitāti un spēju rīkoties starptautiskā līmenī, mērķi veicināt ES un tieši tāpat arī Eiropas iedzīvotāju tiesības un intereses, mērķi attīstīt brīvības, drošības un tieslietu jomu, mērķi saglabāt un attīstīt savu tiesību kopumu un mērķi aizstāvēt pamattiesības un brīvības, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā;

| 7. | uzskata, ka integrācijas spējas jēdziens aptver četrus elementus:






  i) | pievienošanās sarunvalstīm jāveicina un tās nedrīkst vājināt ES spēju saglabāt tās politisko mērķu īstenošanas tempu; |
| --- | --- | --- |

7.

uzskata, ka integrācijas spējas jēdziens aptver četrus elementus:

i)

pievienošanās sarunvalstīm jāveicina un tās nedrīkst vājināt ES spēju saglabāt tās politisko mērķu īstenošanas tempu;

| ii) | ES iestāžu sistēmai jāspēj nodrošināt efektīvu un lietderīgu pārvaldību; |
| --- | --- |

ii)

ES iestāžu sistēmai jāspēj nodrošināt efektīvu un lietderīgu pārvaldību;

| iii) | ES rīcībā jābūt atbilstošiem finanšu līdzekļiem, lai īstenotu uzdevumus saistībā ar sociālo un ekonomisko kohēziju, kā arī — ES kopējās politikas jomām; |
| --- | --- |

iii)

ES rīcībā jābūt atbilstošiem finanšu līdzekļiem, lai īstenotu uzdevumus saistībā ar sociālo un ekonomisko kohēziju, kā arī — ES kopējās politikas jomām;

| iv) | jābūt izveidotai vispusīgai saziņas stratēģijai, lai informētu sabiedrisko domu par paplašināšanās procesā ietekmi; |
| --- | --- |

iv)

jābūt izveidotai vispusīgai saziņas stratēģijai, lai informētu sabiedrisko domu par paplašināšanās procesā ietekmi;

| 8. | uzsver — lai uzlabotu paplašināšanās stratēģijas ticamību un efektivitāti, pilnībā jāievēro Kopenhāgenas kritēriji, un arī dalībvalstīm pilnībā jāatbilst šiem kritērijiem, tādējādi novēršot to, ka no pievienošanās pieteikumvalstīm tiek prasīta augstāku standartu ievērošana, nekā tie, kas tiek piemēroti atsevišķās ES daļās; |
| --- | --- |

8.

uzsver — lai uzlabotu paplašināšanās stratēģijas ticamību un efektivitāti, pilnībā jāievēro Kopenhāgenas kritēriji, un arī dalībvalstīm pilnībā jāatbilst šiem kritērijiem, tādējādi novēršot to, ka no pievienošanās pieteikumvalstīm tiek prasīta augstāku standartu ievērošana, nekā tie, kas tiek piemēroti atsevišķās ES daļās;

| 9. | turklāt atgādina, ka katras jaunas dalībvalsts ekonomiskā struktūra un intereses varētu tieši ietekmēt ES politikas jomas un budžetu, un tāpēc nepieciešamā politikas pielāgošana varētu ietekmēt pašas ES būtību; atgādina, ka apvienoties spējīgas valstu un iedzīvotāju kopienas pamatā jābūt saskaņotai politikai un interešu solidaritātei; |
| --- | --- |

9.

turklāt atgādina, ka katras jaunas dalībvalsts ekonomiskā struktūra un intereses varētu tieši ietekmēt ES politikas jomas un budžetu, un tāpēc nepieciešamā politikas pielāgošana varētu ietekmēt pašas ES būtību; atgādina, ka apvienoties spējīgas valstu un iedzīvotāju kopienas pamatā jābūt saskaņotai politikai un interešu solidaritātei;

| 10. | uzskata, ka, veicot vidusposma pārskatu 2007.—2013. gada daudzgadu finansējuma shēmai un izstrādājot turpmāku finansējuma shēmu, ir pienācīgi jāņem vērā ietekme uz budžetu, kā arī plašākas ekonomiskās un sociālās sekas, ko radīs iespējami turpmāki paplašināšanās posmi; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka, veicot vidusposma pārskatu 2007.—2013. gada daudzgadu finansējuma shēmai un izstrādājot turpmāku finansējuma shēmu, ir pienācīgi jāņem vērā ietekme uz budžetu, kā arī plašākas ekonomiskās un sociālās sekas, ko radīs iespējami turpmāki paplašināšanās posmi;

| 11. | ir arī pārliecināts, ka jebkurai valstij, kas pievienojas, vispirms ir jāmēģina atrisināt galvenās iekšējās problēmas, jo īpaši tās, kas attiecas uz teritoriālo un konstitucionālo situāciju, pirms tā var pievienoties ES; uzskata, ka pirms sarunām ar ikvienu šādu valsti un to gaitā ES jāpalīdz šādu jautājumu risināšanā; |
| --- | --- |

11.

ir arī pārliecināts, ka jebkurai valstij, kas pievienojas, vispirms ir jāmēģina atrisināt galvenās iekšējās problēmas, jo īpaši tās, kas attiecas uz teritoriālo un konstitucionālo situāciju, pirms tā var pievienoties ES; uzskata, ka pirms sarunām ar ikvienu šādu valsti un to gaitā ES jāpalīdz šādu jautājumu risināšanā;

| 12. | atbalsta to, ka īpaša nozīme tiek piešķirta konsolidācijai, nosacītībai un saziņai, kas ir ES paplašināšanās stratēģijas pamatprincipi; |
| --- | --- |

12.

atbalsta to, ka īpaša nozīme tiek piešķirta konsolidācijai, nosacītībai un saziņai, kas ir ES paplašināšanās stratēģijas pamatprincipi;

| 13. | uzskata, ka pēc katras paplašināšanās jānotiek atbilstošai konsolidācijai un politiskai koncentrācijai, piemēram, ar ES politikas virzienu un līdzekļu nopietnu pārvērtēšanu, lai attaisnotu Eiropas iedzīvotāju cerības un garantētu ES pastāvēšanas spēju, kas ir politisks uzdevums; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka pēc katras paplašināšanās jānotiek atbilstošai konsolidācijai un politiskai koncentrācijai, piemēram, ar ES politikas virzienu un līdzekļu nopietnu pārvērtēšanu, lai attaisnotu Eiropas iedzīvotāju cerības un garantētu ES pastāvēšanas spēju, kas ir politisks uzdevums;

| 14. | ir nobažījies, ka paplašināšanās bez atbilstošas konsolidācijas un sagatavošanās, varētu negatīvi iespaidot Eiropas Savienības iekšējo kohēziju un nopietni ietekmēt ES spēju rīkoties, jo tas varētu vājināt ES iestādes, padarīt dalībvalstis neaizsargātākas attiecībā uz ārējo spiedienu un mazinātu tās uzticamību pasaules mērogā; |
| --- | --- |

14.

ir nobažījies, ka paplašināšanās bez atbilstošas konsolidācijas un sagatavošanās, varētu negatīvi iespaidot Eiropas Savienības iekšējo kohēziju un nopietni ietekmēt ES spēju rīkoties, jo tas varētu vājināt ES iestādes, padarīt dalībvalstis neaizsargātākas attiecībā uz ārējo spiedienu un mazinātu tās uzticamību pasaules mērogā;

| 15. | turklāt uzskata, ka paplašināšanās procesa panākumus (un tādējādi politiskās integrācijas panākumus vispārīgi) var sasniegt tikai tad, ja ir skaidrs un ilglaicīgs sabiedrības atbalsts katras kandidātvalsts dalībai Eiropas Savienībā; tāpēc uzskata, ka turpmākos paplašināšanās procesos jāīsteno saskaņota informēšanas politika, iesaistot visas ES iestādes un dalībvalstu valdības, kā arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, un ka par šīs informēšanas politikas uzdevums ir izskaidrot ES pilsoņiem politiskos, ekonomiskos, sociālos un kultūras ieguvumus no paplašināšanās; tāpēc atgādina dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ka viņu pienākums ir pienācīgi informēt sabiedriskās domas pārstāvjus par pozitīviem sasniegumiem, ko devušas iepriekšējās paplašināšanās, pašreizējo situāciju sarunu gaitā un jautājumiem, kas saistīti ar jaunu dalībvalstu pievienošanos; |
| --- | --- |

15.

turklāt uzskata, ka paplašināšanās procesa panākumus (un tādējādi politiskās integrācijas panākumus vispārīgi) var sasniegt tikai tad, ja ir skaidrs un ilglaicīgs sabiedrības atbalsts katras kandidātvalsts dalībai Eiropas Savienībā; tāpēc uzskata, ka turpmākos paplašināšanās procesos jāīsteno saskaņota informēšanas politika, iesaistot visas ES iestādes un dalībvalstu valdības, kā arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, un ka par šīs informēšanas politikas uzdevums ir izskaidrot ES pilsoņiem politiskos, ekonomiskos, sociālos un kultūras ieguvumus no paplašināšanās; tāpēc atgādina dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ka viņu pienākums ir pienācīgi informēt sabiedriskās domas pārstāvjus par pozitīviem sasniegumiem, ko devušas iepriekšējās paplašināšanās, pašreizējo situāciju sarunu gaitā un jautājumiem, kas saistīti ar jaunu dalībvalstu pievienošanos;

| 16. | uzskata, ka valstīm, kam ir izredzes uz dalību Eiropas Savienībā, ir jādara viss iespējamais, lai izskaidrotu, iesaistītu un sagatavotu sabiedrisko domu integrācijai ES, no paša sākuma iesaistot šajā procesā pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka valstīm, kam ir izredzes uz dalību Eiropas Savienībā, ir jādara viss iespējamais, lai izskaidrotu, iesaistītu un sagatavotu sabiedrisko domu integrācijai ES, no paša sākuma iesaistot šajā procesā pilsonisko sabiedrību;

| 17. | ir arī pārliecināts, ka vienlaikus ar paplašināšanas stratēģiju ir jāizveido daudzveidīgākas ārējas līgumiskas sistēmas un ka šīs sistēmas varētu strukturēt kā abpusēji pārskatāmus koncentriskus lokus, piedāvājot valstīm iespēju saskaņā ar stingriem, taču skaidriem iekšējiem un ārējiem nosacījumiem pāriet no viena statusa uz citu, ja tās to vēlas un atbilst katrai konkrētai struktūrai piemērojamiem kritērijiem; |
| --- | --- |

17.

ir arī pārliecināts, ka vienlaikus ar paplašināšanas stratēģiju ir jāizveido daudzveidīgākas ārējas līgumiskas sistēmas un ka šīs sistēmas varētu strukturēt kā abpusēji pārskatāmus koncentriskus lokus, piedāvājot valstīm iespēju saskaņā ar stingriem, taču skaidriem iekšējiem un ārējiem nosacījumiem pāriet no viena statusa uz citu, ja tās to vēlas un atbilst katrai konkrētai struktūrai piemērojamiem kritērijiem;

| 18. | apstiprina, ka iesaistīšanās Eiropas kaimiņattiecību politikā ne formāli, ne praksē neaizstāj dalību ES, kā arī nav attīstības posms, kā rezultātā obligāti sekotu dalība ES; uzskata, ka ir jānovērš pastāvošā konceptuālā, juridiskā un politiskā plaisa starp ES paplašināšanas stratēģiju un tās kaimiņattiecību politiku, lai attaisnotu mūsu austrumu kaimiņvalstu cerības; ir pārliecināts, ka ar Komisijas kaimiņattiecību politiku, ko veicina Komisija, šajā sakarā nepietiek, lai gan tā jau atspoguļo pozitīvu soli pareizā virzienā, un ka ir nepieciešamas pamatīgākas kvalitatīvas pārmaiņas; |
| --- | --- |

18.

apstiprina, ka iesaistīšanās Eiropas kaimiņattiecību politikā ne formāli, ne praksē neaizstāj dalību ES, kā arī nav attīstības posms, kā rezultātā obligāti sekotu dalība ES; uzskata, ka ir jānovērš pastāvošā konceptuālā, juridiskā un politiskā plaisa starp ES paplašināšanas stratēģiju un tās kaimiņattiecību politiku, lai attaisnotu mūsu austrumu kaimiņvalstu cerības; ir pārliecināts, ka ar Komisijas kaimiņattiecību politiku, ko veicina Komisija, šajā sakarā nepietiek, lai gan tā jau atspoguļo pozitīvu soli pareizā virzienā, un ka ir nepieciešamas pamatīgākas kvalitatīvas pārmaiņas;

| 19. | tāpēc ierosina, ka attiecībā uz tām austrumu kaimiņvalstīm, kurām, ņemot vērā to politisko, ekonomisko un sociālo situāciju un ES pašreizējo integrācijas spēju, šobrīd nav izredžu uz līdzdalību ES, taču kuras tajā pašā laikā atbilst noteiktiem demokrātiskiem un ekonomiskiem nosacījumiem, Eiropas Savienībai ir jānosaka uz kopējo politiku balstīta joma, kas jo īpaši aptver tiesiskuma, demokrātijas un cilvēktiesību jautājumus, kā arī tos, kas attiecas uz sadarbību ārpolitikā un drošības politikā, ekonomikas un finanšu jautājumus, tirdzniecības, enerģētikas, transporta un vides jautājumus, tieslietu, drošības, migrācijas, bezvīzu pārvietošanās un izglītības jautājumus; uzskata, ka šīs kopējās politikas jomas risinās vispārējo mērķi palīdzēt austrumu kaimiņvalstīm pakāpeniski sasniegt ES standartus un tādējādi ļaut ciešāk integrēties Eiropas valstu pulkā; turklāt ir pārliecināts, ka iepriekš minētās kopējās politikas jomas jāizstrādā kopīgi ar iesaistītajām valstīm, pamatojoties uz īpašiem lēmumu pieņemšanas mehānismiem, un to īstenošanai jānodrošina atbilstoša finansiālā palīdzība; pozitīvi vērtē Polijas un Zviedrijas priekšlikumu par Austrumu partnerību, kas tika iesniegts Vispārējo lietu un Ārlietu padomes sanāksmē 2008. gada 26.—27. maijā, ar nosacījumu, ka šajā priekšlikumā iekļautā iniciatīva tiek turpināta Eiropas Savienības ietvaros; |
| --- | --- |

19.

tāpēc ierosina, ka attiecībā uz tām austrumu kaimiņvalstīm, kurām, ņemot vērā to politisko, ekonomisko un sociālo situāciju un ES pašreizējo integrācijas spēju, šobrīd nav izredžu uz līdzdalību ES, taču kuras tajā pašā laikā atbilst noteiktiem demokrātiskiem un ekonomiskiem nosacījumiem, Eiropas Savienībai ir jānosaka uz kopējo politiku balstīta joma, kas jo īpaši aptver tiesiskuma, demokrātijas un cilvēktiesību jautājumus, kā arī tos, kas attiecas uz sadarbību ārpolitikā un drošības politikā, ekonomikas un finanšu jautājumus, tirdzniecības, enerģētikas, transporta un vides jautājumus, tieslietu, drošības, migrācijas, bezvīzu pārvietošanās un izglītības jautājumus; uzskata, ka šīs kopējās politikas jomas risinās vispārējo mērķi palīdzēt austrumu kaimiņvalstīm pakāpeniski sasniegt ES standartus un tādējādi ļaut ciešāk integrēties Eiropas valstu pulkā; turklāt ir pārliecināts, ka iepriekš minētās kopējās politikas jomas jāizstrādā kopīgi ar iesaistītajām valstīm, pamatojoties uz īpašiem lēmumu pieņemšanas mehānismiem, un to īstenošanai jānodrošina atbilstoša finansiālā palīdzība; pozitīvi vērtē Polijas un Zviedrijas priekšlikumu par Austrumu partnerību, kas tika iesniegts Vispārējo lietu un Ārlietu padomes sanāksmē 2008. gada 26.—27. maijā, ar nosacījumu, ka šajā priekšlikumā iekļautā iniciatīva tiek turpināta Eiropas Savienības ietvaros;

| 20. | atzinīgi vērtē “Barselonas procesa — Eiropas un Vidusjūras reģiona savienības” atkārtotu izveidi, jo tas pozitīvi attīsta ES attiecības ar dienvidu kaimiņvalstīm; uzskata, ka pašreiz notiekošais nostiprina argumentu par labu konkrētām līgumiskām daudzpusējām attiecībām arī ar ES austrumu kaimiņvalstīm, kurām, atšķirībā no to dienvidu partnervalstīm, ir skaidri ar Eiropu saistīti mērķi un perspektīvas; atgādina, ka vispirms saistībā ar šo attiecību attīstību jāpanāk brīvās tirdzniecības zonas izveide, pēc tam jāpanāk ciešākas attiecības saistībā ar EEZ +, Eiropas sadraudzību vai konkrētām reģionālās sadarbības sistēmām; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē “Barselonas procesa — Eiropas un Vidusjūras reģiona savienības” atkārtotu izveidi, jo tas pozitīvi attīsta ES attiecības ar dienvidu kaimiņvalstīm; uzskata, ka pašreiz notiekošais nostiprina argumentu par labu konkrētām līgumiskām daudzpusējām attiecībām arī ar ES austrumu kaimiņvalstīm, kurām, atšķirībā no to dienvidu partnervalstīm, ir skaidri ar Eiropu saistīti mērķi un perspektīvas; atgādina, ka vispirms saistībā ar šo attiecību attīstību jāpanāk brīvās tirdzniecības zonas izveide, pēc tam jāpanāk ciešākas attiecības saistībā ar EEZ +, Eiropas sadraudzību vai konkrētām reģionālās sadarbības sistēmām;

| 21. | vēlreiz atgādina sakarā ar iepriekš minētajām reģionālajām sadarbības sistēmām, cik svarīgi ir izstrādāt sarežģītāku un visaptverošāku ES stratēģiju attiecībā uz Melnās jūras reģionu, kas būtu plašāka par pašreizējo sinerģijas iniciatīvu un paredz tāda sadarbības nolīguma izstrādāšanu Melnās jūras reģionā, kurā būtu jāiekļauj ES, Turcija un visas Melnās jūras piekrastes valstis ar līdztiesīgu partneru statusu, tajā pašā laikā cenšoties panākt pilnīgu Krievijas iesaistīšanos, un kurš vēlākā laika posmā varētu attīstīties, pārtopot par Melnās jūras reģiona valstu savienību; uzskata, ka šāda daudzpusēja sistēma ne tikai sniegtu iesaistītajām valstīm iespēju stiprināt sadarbību ar ES visdažādākajās politikas jomās, bet arī ļautu Eiropas Savienībai aktīvāk darboties, meklējot miermīlīgus risinājumus reģiona konfliktiem, tādējādi dodot labvēlīgu ieguldījumu reģiona drošībā; |
| --- | --- |

21.

vēlreiz atgādina sakarā ar iepriekš minētajām reģionālajām sadarbības sistēmām, cik svarīgi ir izstrādāt sarežģītāku un visaptverošāku ES stratēģiju attiecībā uz Melnās jūras reģionu, kas būtu plašāka par pašreizējo sinerģijas iniciatīvu un paredz tāda sadarbības nolīguma izstrādāšanu Melnās jūras reģionā, kurā būtu jāiekļauj ES, Turcija un visas Melnās jūras piekrastes valstis ar līdztiesīgu partneru statusu, tajā pašā laikā cenšoties panākt pilnīgu Krievijas iesaistīšanos, un kurš vēlākā laika posmā varētu attīstīties, pārtopot par Melnās jūras reģiona valstu savienību; uzskata, ka šāda daudzpusēja sistēma ne tikai sniegtu iesaistītajām valstīm iespēju stiprināt sadarbību ar ES visdažādākajās politikas jomās, bet arī ļautu Eiropas Savienībai aktīvāk darboties, meklējot miermīlīgus risinājumus reģiona konfliktiem, tādējādi dodot labvēlīgu ieguldījumu reģiona drošībā;

| 22. | tajā pašā laikā uzskata, ka valstīm, kurām ir nepārprotamas izredzes uz līdzdalību ES, taču vēl aizvien ir daudz jāpaveic, pirms tās panāks atbilstību kandidātvalsts statusa iegūšanai nepieciešamajiem politiskajiem, ekonomiskajiem un sociālajiem nosacījumiem, varētu būt lietderīga brīvprātīga iesaistīšanās pasākumos, kas atbilst iepriekš minētajām divpusējām un daudzpusējām sistēmām; atgādina, ka šāds starpposma pasākums veicinātu visu Eiropas Savienībai pieejamo instrumentu ieviešanu, lai palīdzētu attiecīgajām valstīm centienos, kuru mērķis ir pilntiesīga dalība ES; |
| --- | --- |

22.

tajā pašā laikā uzskata, ka valstīm, kurām ir nepārprotamas izredzes uz līdzdalību ES, taču vēl aizvien ir daudz jāpaveic, pirms tās panāks atbilstību kandidātvalsts statusa iegūšanai nepieciešamajiem politiskajiem, ekonomiskajiem un sociālajiem nosacījumiem, varētu būt lietderīga brīvprātīga iesaistīšanās pasākumos, kas atbilst iepriekš minētajām divpusējām un daudzpusējām sistēmām; atgādina, ka šāds starpposma pasākums veicinātu visu Eiropas Savienībai pieejamo instrumentu ieviešanu, lai palīdzētu attiecīgajām valstīm centienos, kuru mērķis ir pilntiesīga dalība ES;

| 23. | tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas 2008. gada 5. marta paziņojumu “Rietumbalkāni: Eiropas perspektīvas stiprināšana” (COM(2008)0127), kurā noteikta virkne pasākumu šā reģiona valstu atbalstīšanai ES integrācijas procesā un ES attiecību padziļināšanai, piemēram, tirdzniecības, enerģētikas, izglītības un/vai pētniecības jomā; pauž gandarījumu par stabilizācijas un asociācijas nolīguma parakstīšanu ar Serbiju 2007. gada 7. novembrī un ar Bosniju un Hercegovinu 2008. gada 16. jūnijā, kas no Parlamenta viedokļa turpina nostiprināt saikni starp attiecīgo reģionu un ES; šajā sakarā aicina paātrināt sarunas par vīzu režīma liberalizēšanu attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm, lai veicinātu šo valstu līdzdalību Kopienas programmās; |
| --- | --- |

23.

tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas 2008. gada 5. marta paziņojumu “Rietumbalkāni: Eiropas perspektīvas stiprināšana” (COM(2008)0127), kurā noteikta virkne pasākumu šā reģiona valstu atbalstīšanai ES integrācijas procesā un ES attiecību padziļināšanai, piemēram, tirdzniecības, enerģētikas, izglītības un/vai pētniecības jomā; pauž gandarījumu par stabilizācijas un asociācijas nolīguma parakstīšanu ar Serbiju 2007. gada 7. novembrī un ar Bosniju un Hercegovinu 2008. gada 16. jūnijā, kas no Parlamenta viedokļa turpina nostiprināt saikni starp attiecīgo reģionu un ES; šajā sakarā aicina paātrināt sarunas par vīzu režīma liberalizēšanu attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm, lai veicinātu šo valstu līdzdalību Kopienas programmās;

| 24. | mudina Komisiju izstrādāt konkrētus priekšlikumus daudzveidīgākai ārpolitikai attiecībā uz ES kaimiņvalstīm saskaņā ar šajā rezolūcijā noteiktajām vadlīnijām un, apsverot savas administratīvās struktūras, vismaz nodrošināt saikni starp darbībām, ko veic Paplašināšanās ģenerāldirektorāts un Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts; |
| --- | --- |

24.

mudina Komisiju izstrādāt konkrētus priekšlikumus daudzveidīgākai ārpolitikai attiecībā uz ES kaimiņvalstīm saskaņā ar šajā rezolūcijā noteiktajām vadlīnijām un, apsverot savas administratīvās struktūras, vismaz nodrošināt saikni starp darbībām, ko veic Paplašināšanās ģenerāldirektorāts un Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts;

| 25. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

25.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 291 E, 30.11.2006., 402. lpp.

(2)  OV C 317 E, 23.12.2006., 480. lpp.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/64

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. jūlijsStāvoklis Zimbabvē

P6_TA(2008)0364

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par stāvokli Zimbabvē

2009/C 294 E/15

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Zimbabvi, jo īpaši 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju (1),

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra Kopējo nostāju 2008/135/KĀDP (2), ar ko līdz 2009. gada 20. februārim pagarina pret Zimbabvi vērstos ierobežojošos pasākumus, kurus ieviesa ar Kopējo nostāju 2004/161/KĀDP (3),

ņemot vērā Padomes secinājumus par Zimbabvi, kurus pieņēma 2008. gada 29. aprīlī un 2008. gada 26. un 27. maijā,

ņemot vērā rezolūciju par vēlēšanu gaidāmo pēdējo kārtu Zimbabvē, ko Āfrikas cilvēktiesību un tautu tiesību komisija (Āfrikas komisija) pieņēma 43. kārtējā sanāksmē, kura notika 2008. gada 7.—22. maijāEzulwini, Svazilendas Karalistē,

ņemot vērā Panāfrikas parlamenta Vēlēšanu novērošanas misijas ziņojumu par apvienotajām vēlēšanām Zimbabves Republikā 2008. gada 29. martā,

ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 19. un 20. jūnija sanāksmes prezidentvalsts secinājumus, kuros apstiprināta ES gatavība pieņemt papildu pasākumus pret personām, kuras ir atbildīgas par vardarbību,

ņemot vērā Dienvidāfrikas attīstības kopienas (DAK) Vēlēšanu novērošanas misijas sākotnējo paziņojumu par Zimbabves prezidenta vēlēšanu pēdējo kārtu un par Asamblejas palātas 2008. gada 29. jūnija papildvēlēšanām,

ņemot vērā Panāfrikas parlamenta Vēlēšanu novērošanas misijas 2008. gada 30. jūnija pagaidu ziņojumu par prezidenta vēlēšanu pēdējo kārtu un parlamenta papildvēlēšanām Zimbabvē,

ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) Vēlēšanu novērošanas misijas Zimbabvē 2008. gada 29. jūnija sākotnējo paziņojumu,

ņemot vērā rezolūciju par Zimbabvi, kuru pieņēma ĀS 11. augstākā līmeņa sanāksmē Šarm el Šeihā, Ēģiptē, 2008. gada 30. jūnijā—1. jūlijā,

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu,

| A. | tā kā prezidenta vēlēšanu pēdējā kārta notika 2008. gada 27. jūnijā, neskatoties uz to, ka prezidenta amata kandidāts Morgan Tsvangirai atkāpās, ņemot vērā pieaugošo vardarbību un ierobežojumus opozīcijas partijai un tās atbalstītājiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā prezidenta vēlēšanu pēdējā kārta notika 2008. gada 27. jūnijā, neskatoties uz to, ka prezidenta amata kandidāts Morgan Tsvangirai atkāpās, ņemot vērā pieaugošo vardarbību un ierobežojumus opozīcijas partijai un tās atbalstītājiem;

| B. | tā kā uzraudzītāji no DAK, Panāfrikas parlamenta un ĀS paziņoja, ka vēlēšanu pēdējo kārtu negatīvi ietekmēja vardarbība, tā neatbilda ĀS un DAK standartiem un neatspoguļoja tautas gribu; |
| --- | --- |

B.

tā kā uzraudzītāji no DAK, Panāfrikas parlamenta un ĀS paziņoja, ka vēlēšanu pēdējo kārtu negatīvi ietekmēja vardarbība, tā neatbilda ĀS un DAK standartiem un neatspoguļoja tautas gribu;

| C. | tā kā 2008. gada 29. martā notika Zimbabves Asamblejas palātas, Zimbabves Senāta, prezidenta un pašvaldības iestāžu vēlēšanas; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2008. gada 29. martā notika Zimbabves Asamblejas palātas, Zimbabves Senāta, prezidenta un pašvaldības iestāžu vēlēšanas;

| D. | tā kā atbilstoši oficiālajiem rezultātiem, kurus izplatīja Zimbabves Vēlēšanu komisija, opozīcijas partija “Demokrātisko pārmaiņu kustība”(MDC) ieguva vairākumu vietu Asamblejas palātā, savukārt prezidenta vēlēšanās Morgan Tsvangirai ieguva 47,9 % balsu, bet Roberts Mugabe — 43 %; |
| --- | --- |

D.

tā kā atbilstoši oficiālajiem rezultātiem, kurus izplatīja Zimbabves Vēlēšanu komisija, opozīcijas partija “Demokrātisko pārmaiņu kustība”(MDC) ieguva vairākumu vietu Asamblejas palātā, savukārt prezidenta vēlēšanās Morgan Tsvangirai ieguva 47,9 % balsu, bet Roberts Mugabe — 43 %;

| E. | tā kā prezidenta vēlēšanu rezultātus paziņoja ar vairāku nedēļu novēlošanos, tādējādi graujot vēlēšanu procesa uzticamību un pārredzamību; |
| --- | --- |

E.

tā kā prezidenta vēlēšanu rezultātus paziņoja ar vairāku nedēļu novēlošanos, tādējādi graujot vēlēšanu procesa uzticamību un pārredzamību;

| F. | tā kā Roberts Mugabe pirms vēlēšanu pēdējās kārtas paziņoja, ka MDC nekad nevaldīs Zimbabvē un ka viņš ir gatavs cīnīties, lai nepieļautu, ka šī partija iegūst varu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Roberts Mugabe pirms vēlēšanu pēdējās kārtas paziņoja, ka MDC nekad nevaldīs Zimbabvē un ka viņš ir gatavs cīnīties, lai nepieļautu, ka šī partija iegūst varu;

| G. | tā kā, gatavojoties prezidenta vēlēšanu otrajai kārtai, opozīcijas aktīvisti un atbalstītāji cieta no valsts atbalstītas vardarbības, spīdzināšanas, iebaidīšanas un patvaļīgiem arestiem un saskaņā ar MDC datiem vismaz 86 atbalstītājus nogalināja, un 200 000 bija spiesti atstāt savas mājas; |
| --- | --- |

G.

tā kā, gatavojoties prezidenta vēlēšanu otrajai kārtai, opozīcijas aktīvisti un atbalstītāji cieta no valsts atbalstītas vardarbības, spīdzināšanas, iebaidīšanas un patvaļīgiem arestiem un saskaņā ar MDC datiem vismaz 86 atbalstītājus nogalināja, un 200 000 bija spiesti atstāt savas mājas;

| H. | tā kā vēlēšanu kampaņas laikā Morgan Tsvangirai vairākas reizes arestēja, viņu vajāja bruņoti karavīri un viņš bija spiests meklē patvērumu Nīderlandes vēstniecībā Hararē; |
| --- | --- |

H.

tā kā vēlēšanu kampaņas laikā Morgan Tsvangirai vairākas reizes arestēja, viņu vajāja bruņoti karavīri un viņš bija spiests meklē patvērumu Nīderlandes vēstniecībā Hararē;

| I. | tā kā 2008. gada 12. jūnijā arestēja un apsūdzēja mēģinājumā veikt apvērsumu un nodevībā MDC ģenerālsekretāru Tendai Biti; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2008. gada 12. jūnijā arestēja un apsūdzēja mēģinājumā veikt apvērsumu un nodevībā MDC ģenerālsekretāru Tendai Biti;

| J. | tā kā valsts plašsaziņas līdzekļi aizliedza MDC kampaņas reklāmu, tādējādi traucējot brīvu un godīgu vēlēšanu kampaņas norisi; tā kā 2008. gada 22. jūnijā Hararē ieplānoto MDC manifestāciju izjauca vardarbīgi noskaņoti Zimbabves Āfrikas nacionālās savienības — patriotiskās frontes (ZANU-PF) atbalstītāji; |
| --- | --- |

J.

tā kā valsts plašsaziņas līdzekļi aizliedza MDC kampaņas reklāmu, tādējādi traucējot brīvu un godīgu vēlēšanu kampaņas norisi; tā kā 2008. gada 22. jūnijā Hararē ieplānoto MDC manifestāciju izjauca vardarbīgi noskaņoti Zimbabves Āfrikas nacionālās savienības — patriotiskās frontes (ZANU-PF) atbalstītāji;

| K. | tā kā Āfrikas Nacionālā kongresa priekšsēdētājs Jacob Zuma2008. gada 24. jūnijā situāciju Zimbabvē raksturoja kā “nekontrolējamu” un aicināja ANO un DAK nekavējoties iejaukties; |
| --- | --- |

K.

tā kā Āfrikas Nacionālā kongresa priekšsēdētājs Jacob Zuma2008. gada 24. jūnijā situāciju Zimbabvē raksturoja kā “nekontrolējamu” un aicināja ANO un DAK nekavējoties iejaukties;

| L. | tā kā ANO Drošības padome beidzot vienprātīgi nosodīja Zimbabves valdības atbalstītos vardarbības aktus, tomēr Dienvidāfrikas iebildumu dēļ tā nepaziņoja, ka vēlēšanas ir nelikumīgas; |
| --- | --- |

L.

tā kā ANO Drošības padome beidzot vienprātīgi nosodīja Zimbabves valdības atbalstītos vardarbības aktus, tomēr Dienvidāfrikas iebildumu dēļ tā nepaziņoja, ka vēlēšanas ir nelikumīgas;

| M. | tā kā ĀS nepiekrita pamatnostādnēm vai skaidram grafikam saistībā ar sarunu uzsākšanu un pabeigšanu un tā kā domstarpības DAK arī padara dialogu neiespējamu; |
| --- | --- |

M.

tā kā ĀS nepiekrita pamatnostādnēm vai skaidram grafikam saistībā ar sarunu uzsākšanu un pabeigšanu un tā kā domstarpības DAK arī padara dialogu neiespējamu;

| N. | tā kā žurnālisti tiek vajāti un iebaidīti, savukārt ārvalstu žurnālistiem ir aizliegts iebraukt valstī; |
| --- | --- |

N.

tā kā žurnālisti tiek vajāti un iebaidīti, savukārt ārvalstu žurnālistiem ir aizliegts iebraukt valstī;

| O. | tā kā policija patvaļīgi arestēja pilsoniskās sabiedrības aktīvistus, tostarp reliģisku pilsoniskās sabiedrības grupu locekļus Hararē, un vairākas nevalstiskās organizācijas un palīdzības sniegšanas aģentūras ir pārtraukušas savu darbību; |
| --- | --- |

O.

tā kā policija patvaļīgi arestēja pilsoniskās sabiedrības aktīvistus, tostarp reliģisku pilsoniskās sabiedrības grupu locekļus Hararē, un vairākas nevalstiskās organizācijas un palīdzības sniegšanas aģentūras ir pārtraukušas savu darbību;

| P. | tā kā Dienvidāfrikas prezidenta Thabo Mbeki“klusā diplomātija” diemžēl nav devusi taustāmus rezultātus attiecībā uz politisko situāciju Zimbabvē un, ņemot vērā T. Mbeki ievērojamās simpātijas pret Robertu Mugabi, Zimbabves opozīcija galu galā atteicās viņu pieņemt par starpnieku; |
| --- | --- |

P.

tā kā Dienvidāfrikas prezidenta Thabo Mbeki“klusā diplomātija” diemžēl nav devusi taustāmus rezultātus attiecībā uz politisko situāciju Zimbabvē un, ņemot vērā T. Mbeki ievērojamās simpātijas pret Robertu Mugabi, Zimbabves opozīcija galu galā atteicās viņu pieņemt par starpnieku;

| Q. | tā kā krīze Zimbabvē ietekmē arī kaimiņvalstis, jo īpaši Dienvidāfriku; |
| --- | --- |

Q.

tā kā krīze Zimbabvē ietekmē arī kaimiņvalstis, jo īpaši Dienvidāfriku;

| R. | tā kā atbilstoši ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas un Pasaules pārtikas programmas datiem apmēram divi miljoni cilvēku Zimbabvē laika posmā no 2008. gada jūlija līdz 2008. gada septembrim cietīs no bada un ir paredzams, ka laika posmā no 2009. gada janvāra līdz martam šis skaitlis palielināsies līdz 5,1 miljoniem; |
| --- | --- |

R.

tā kā atbilstoši ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas un Pasaules pārtikas programmas datiem apmēram divi miljoni cilvēku Zimbabvē laika posmā no 2008. gada jūlija līdz 2008. gada septembrim cietīs no bada un ir paredzams, ka laika posmā no 2009. gada janvāra līdz martam šis skaitlis palielināsies līdz 5,1 miljoniem;

| S. | tā kā katrs desmitais bērns Zimbabvē mirst, nesasniedzot četru gadu vecumu, un paredzamais vidējais dzīves ilgums vīriešiem ir 37 gadi, savukārt sievietēm — 34, |
| --- | --- |

S.

tā kā katrs desmitais bērns Zimbabvē mirst, nesasniedzot četru gadu vecumu, un paredzamais vidējais dzīves ilgums vīriešiem ir 37 gadi, savukārt sievietēm — 34,

| 1. | uzsver, ka 2008. gada 27. jūnija vēlēšanas nevar uzskatīt par likumīgām, un atzinīgi vērtē Padomes prezidentūras 2008. gada 28. jūnija paziņojumu, kurā skaidri paustā tās nostāja; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka 2008. gada 27. jūnija vēlēšanas nevar uzskatīt par likumīgām, un atzinīgi vērtē Padomes prezidentūras 2008. gada 28. jūnija paziņojumu, kurā skaidri paustā tās nostāja;

| 2. | stingri nosoda valdības atbalstītos vardarbības aktus, kurus pirms prezidenta vēlēšanu otrās kārtas vērsa pret politiskās opozīcijas pārstāvjiem un kuru rezultātā tika nogalināti, patvaļīgi arestēti un vajāti opozīcijas aktīvisti un atbalstītāji, kā arī cilvēktiesību aizstāvji; |
| --- | --- |

2.

stingri nosoda valdības atbalstītos vardarbības aktus, kurus pirms prezidenta vēlēšanu otrās kārtas vērsa pret politiskās opozīcijas pārstāvjiem un kuru rezultātā tika nogalināti, patvaļīgi arestēti un vajāti opozīcijas aktīvisti un atbalstītāji, kā arī cilvēktiesību aizstāvji;

| 3. | uzskata, ka pret opozīciju vērstie vardarbības akti, draudi un iebiedēšana brīvu un godīgu prezidenta vēlēšanu pēdējo kārtu Zimbabvē padarīja neiespējamu, kā to plaši atzīst starptautiskā kopiena, tostarp Āfrikas vēlēšanu uzraudzītāji un Āfrikas valstu līderi; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka pret opozīciju vērstie vardarbības akti, draudi un iebiedēšana brīvu un godīgu prezidenta vēlēšanu pēdējo kārtu Zimbabvē padarīja neiespējamu, kā to plaši atzīst starptautiskā kopiena, tostarp Āfrikas vēlēšanu uzraudzītāji un Āfrikas valstu līderi;

| 4. | atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes priekšsēdētāja paziņojumu, kurā nosodīta Zimbabves prezidenta vēlēšanu norise; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes priekšsēdētāja paziņojumu, kurā nosodīta Zimbabves prezidenta vēlēšanu norise;

| 5. | atzinīgi vērtē G8 valstu vadītāju 2008. gada 8. jūlijā pieņemto paziņojumu par Zimbabvi un jo īpaši to, ka viņi atteikušies pieņemt jebkuras tādas valdības leģitimitāti, kas neatspoguļo Zimbabves iedzīvotāju gribu, kā arī viņu ieteikumu iecelt ANO ģenerālsekretāra īpašo pārstāvi ziņošanai par politisko, humāno, cilvēktiesību un drošības situāciju un atbalstīt reģionālos centienus sekmēt starpniecību starp politiskajiem spēkiem, vienlaikus respektējot 2008. gada 29. martā notikušo vēlēšanu rezultātus, un viņu ieceri veikt turpmākus pasākumus, inter alia, noteikt finansiālus un cita veida pasākumus pret personām, kas atbildīgas par vardarbību; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē G8 valstu vadītāju 2008. gada 8. jūlijā pieņemto paziņojumu par Zimbabvi un jo īpaši to, ka viņi atteikušies pieņemt jebkuras tādas valdības leģitimitāti, kas neatspoguļo Zimbabves iedzīvotāju gribu, kā arī viņu ieteikumu iecelt ANO ģenerālsekretāra īpašo pārstāvi ziņošanai par politisko, humāno, cilvēktiesību un drošības situāciju un atbalstīt reģionālos centienus sekmēt starpniecību starp politiskajiem spēkiem, vienlaikus respektējot 2008. gada 29. martā notikušo vēlēšanu rezultātus, un viņu ieceri veikt turpmākus pasākumus, inter alia, noteikt finansiālus un cita veida pasākumus pret personām, kas atbildīgas par vardarbību;

| 6. | aicina Āfrikas valstis un plašāku starptautisko kopienu atteikties atzīt R. Mugabes režīmu; |
| --- | --- |

6.

aicina Āfrikas valstis un plašāku starptautisko kopienu atteikties atzīt R. Mugabes režīmu;

| 7. | aicina ĀS, DAK un ANO veicināt visaptverošu starpniecības procesu, nosakot skaidru grafiku sarunām, kuras ļaus ātri panākt Zimbabves krīzes labvēlīgu risinājumu, pamatojoties uz brīvām un godīgām vēlēšanām; |
| --- | --- |

7.

aicina ĀS, DAK un ANO veicināt visaptverošu starpniecības procesu, nosakot skaidru grafiku sarunām, kuras ļaus ātri panākt Zimbabves krīzes labvēlīgu risinājumu, pamatojoties uz brīvām un godīgām vēlēšanām;

| 8. | uzsver, ka, lai starpniecības pasākumu rezultātā veidotos efektīvs un produktīvs dialogs, tajos līdzās prezidentam Thabo Mbeki jāiesaista arī citi ārējie dalībnieki, savukārt iekšējam dialogam nevajadzētu aprobežoties ar divu politisko partiju līdzdalību, un tajā vajadzētu iekļaut citus pilsoniskās sabiedrības dalībniekus, piemēram, nevalstiskās organizācijas, baznīcas un arodbiedrības un parlamentu; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka, lai starpniecības pasākumu rezultātā veidotos efektīvs un produktīvs dialogs, tajos līdzās prezidentam Thabo Mbeki jāiesaista arī citi ārējie dalībnieki, savukārt iekšējam dialogam nevajadzētu aprobežoties ar divu politisko partiju līdzdalību, un tajā vajadzētu iekļaut citus pilsoniskās sabiedrības dalībniekus, piemēram, nevalstiskās organizācijas, baznīcas un arodbiedrības un parlamentu;

| 9. | aicina pašreizējās krīzes risinājumu panākt sarunu ceļā, galu galā izveidojot pagaidu administrāciju, kura būtu pilnvarota pārtraukt valdības atbalstītos vardarbības aktus, demobilizēt kaujiniekus, atcel represīvus tiesību aktus, atrisināt humanitāro krīzi, stabilizēt ekonomiku, uzsākt visaptverošu konstitūcijas pārskata procesu un mainīt Zimbabves Vēlēšanu komisijas sastāvu, lai tādējādi tuvākajā nākotnē radītu apstākļus brīvām un godīgām prezidenta vēlēšanām, kuras notiktu ĀS un ANO aizgādībā; aicina nodrošināt, ka šādas sarunas uzrauga ĀS/ANO sūtnis; |
| --- | --- |

9.

aicina pašreizējās krīzes risinājumu panākt sarunu ceļā, galu galā izveidojot pagaidu administrāciju, kura būtu pilnvarota pārtraukt valdības atbalstītos vardarbības aktus, demobilizēt kaujiniekus, atcel represīvus tiesību aktus, atrisināt humanitāro krīzi, stabilizēt ekonomiku, uzsākt visaptverošu konstitūcijas pārskata procesu un mainīt Zimbabves Vēlēšanu komisijas sastāvu, lai tādējādi tuvākajā nākotnē radītu apstākļus brīvām un godīgām prezidenta vēlēšanām, kuras notiktu ĀS un ANO aizgādībā; aicina nodrošināt, ka šādas sarunas uzrauga ĀS/ANO sūtnis;

| 10. | aicina ANO uzsākt neatkarīgu izmeklēšanu saistībā ar paveiktajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un uzstāj, ka atbildīgajām personām nevajadzētu palikt nesodītām un ka viņas jātiesā kompetentā un objektīvā tiesā; |
| --- | --- |

10.

aicina ANO uzsākt neatkarīgu izmeklēšanu saistībā ar paveiktajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un uzstāj, ka atbildīgajām personām nevajadzētu palikt nesodītām un ka viņas jātiesā kompetentā un objektīvā tiesā;

| 11. | uzsver, ka ir nepieciešama upuru rehabilitācija, un aicina pieņemt pagaidu pasākumus tiesiskuma nodrošināšanai, tostarp izveidot patiesības un samierināšanas komisiju; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ir nepieciešama upuru rehabilitācija, un aicina pieņemt pagaidu pasākumus tiesiskuma nodrošināšanai, tostarp izveidot patiesības un samierināšanas komisiju;

| 12. | atzinīgi vērtē nostāju, ko paudušas daudzas Āfrikas valstis, kā arī liela grupa ļoti cienījamu personu no Āfrikas, tostarp Nelsons Mandela, Desmonds Tutu un Kofi Anans, kuri nosodīja situāciju Zimbabvē, un mudina šīs valstis un personas tieši iesaistīties politiska un demokrātiska risinājuma meklējumos; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē nostāju, ko paudušas daudzas Āfrikas valstis, kā arī liela grupa ļoti cienījamu personu no Āfrikas, tostarp Nelsons Mandela, Desmonds Tutu un Kofi Anans, kuri nosodīja situāciju Zimbabvē, un mudina šīs valstis un personas tieši iesaistīties politiska un demokrātiska risinājuma meklējumos;

| 13. | atbalsta Botsvānu, kura aicina izslēgt Zimbabvi no dalības Āfrikas forumos līdz laikam, kad tiks organizētas brīvas un godīgas vēlēšanas; |
| --- | --- |

13.

atbalsta Botsvānu, kura aicina izslēgt Zimbabvi no dalības Āfrikas forumos līdz laikam, kad tiks organizētas brīvas un godīgas vēlēšanas;

| 14. | aicina Dienvidāfriku Zimbabves nākotnes labā uzņemties vadošos lomu DAK reģionā un pauž dziļu nožēlu par to, ka Dienvidāfrika ANO Drošības padomē atteicās paziņot šīs vēlēšanas par nelikumīgām; |
| --- | --- |

14.

aicina Dienvidāfriku Zimbabves nākotnes labā uzņemties vadošos lomu DAK reģionā un pauž dziļu nožēlu par to, ka Dienvidāfrika ANO Drošības padomē atteicās paziņot šīs vēlēšanas par nelikumīgām;

| 15. | aicina starptautisko kopienu izdarīt lielāku diplomātisko spiedienu uz R. Mugabes režīmu, lai nekavējoties tiktu pārtraukti visi vardarbības akti un lai tiktu sasaukts pirms trim mēnešiem pienācīgi ievēlētais parlaments; |
| --- | --- |

15.

aicina starptautisko kopienu izdarīt lielāku diplomātisko spiedienu uz R. Mugabes režīmu, lai nekavējoties tiktu pārtraukti visi vardarbības akti un lai tiktu sasaukts pirms trim mēnešiem pienācīgi ievēlētais parlaments;

| 16. | aicina Padomi pastiprināt un pagarināt sankcijas, kas mērķtiecīgi vērstas pret R. Mugabes režīma locekļiem un citām personām, kas atbildīgas par cilvēktiesību nopietnajiem pārkāpumiem, ja starpniecības pasākumi netiek pieņemti un valdības atbalstītie vardarbības akti netiek pārtraukti, un censties panākt, ka tiek apstiprinātas ANO līmeņa sankcijas, tostarp ieroču embargo un visu valdības locekļu un vadošās partijas līderu līdzekļu pilnīga iesaldēšana; uzsver, ka šīs sankcijas rūpīgi jāpiemēro un ka ir jāsadarbojas ar plašāku starptautisko kopienu, lai tādējādi nodrošinātu to efektivitāti un nepieļautu izvairīšanos no to piemērošanas; |
| --- | --- |

16.

aicina Padomi pastiprināt un pagarināt sankcijas, kas mērķtiecīgi vērstas pret R. Mugabes režīma locekļiem un citām personām, kas atbildīgas par cilvēktiesību nopietnajiem pārkāpumiem, ja starpniecības pasākumi netiek pieņemti un valdības atbalstītie vardarbības akti netiek pārtraukti, un censties panākt, ka tiek apstiprinātas ANO līmeņa sankcijas, tostarp ieroču embargo un visu valdības locekļu un vadošās partijas līderu līdzekļu pilnīga iesaldēšana; uzsver, ka šīs sankcijas rūpīgi jāpiemēro un ka ir jāsadarbojas ar plašāku starptautisko kopienu, lai tādējādi nodrošinātu to efektivitāti un nepieļautu izvairīšanos no to piemērošanas;

| 17. | uzsver, ka šādu piespiedu pasākumu mērķim vajadzētu būt noteikt un nosodīt uzņēmējus, kuri atbalsta represīvo ZANU-PF režīmu, tostarp anulējot viņu uzturēšanās tiesības Eiropā, liedzot viņu ģimenes locekļiem piekļuvi nodarbinātībai un izglītības iestādēm, kā arī atklājot akcionāriem, kuras starptautiskās bankas nodrošina negodīgā ceļā iegūtu ienākumu tranzītu vai piešķir aizdevumus un veic ieguldījumus, piemēram, Barclays banka, Standard Chartered un citas; mudina citus Eiropas un starptautiskos uzņēmumus pārskatīt visas darbības, kuras ļauj režīmam piekļūt cietajai valūtai, un šajā kontekstā atzinīgi vērtē Tesco un Giesecke&Devrient lēmumu pārtraukt darījumu attiecības ar Zimbabvi; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka šādu piespiedu pasākumu mērķim vajadzētu būt noteikt un nosodīt uzņēmējus, kuri atbalsta represīvo ZANU-PF režīmu, tostarp anulējot viņu uzturēšanās tiesības Eiropā, liedzot viņu ģimenes locekļiem piekļuvi nodarbinātībai un izglītības iestādēm, kā arī atklājot akcionāriem, kuras starptautiskās bankas nodrošina negodīgā ceļā iegūtu ienākumu tranzītu vai piešķir aizdevumus un veic ieguldījumus, piemēram, Barclays banka, Standard Chartered un citas; mudina citus Eiropas un starptautiskos uzņēmumus pārskatīt visas darbības, kuras ļauj režīmam piekļūt cietajai valūtai, un šajā kontekstā atzinīgi vērtē Tesco un Giesecke&Devrient lēmumu pārtraukt darījumu attiecības ar Zimbabvi;

| 18. | tāpēc aicina dalībvalstis Robertam Mugabem, viņa valdības locekļiem un ZANU PF līderiem atteikt vīzas nokļūšanai ES teritorijā jebkādu nacionālu vai starptautisku iemeslu dēļ, jo viņi pārstāv nelikumīgu de facto režīmu un tāpēc nevar pretendēt uz nekādām privilēģijām saskaņā ar atbilstīgajām starptautiskajām konvencijām par diplomātiskajām brīvībām un privilēģijām; |
| --- | --- |

18.

tāpēc aicina dalībvalstis Robertam Mugabem, viņa valdības locekļiem un ZANU PF līderiem atteikt vīzas nokļūšanai ES teritorijā jebkādu nacionālu vai starptautisku iemeslu dēļ, jo viņi pārstāv nelikumīgu de facto režīmu un tāpēc nevar pretendēt uz nekādām privilēģijām saskaņā ar atbilstīgajām starptautiskajām konvencijām par diplomātiskajām brīvībām un privilēģijām;

| 19. | aicina dalībvalstis, Padomi un Komisiju veicināt diplomātisko sadarbību ar Āfrikas valdībām, DAK un ĀS, kā arī citiem nozīmīgiem dalībniekiem, tostarp Ķīnas valdību, lai izstrādātu kopēju nostāju attiecībā uz krīzi Zimbabvē; |
| --- | --- |

19.

aicina dalībvalstis, Padomi un Komisiju veicināt diplomātisko sadarbību ar Āfrikas valdībām, DAK un ĀS, kā arī citiem nozīmīgiem dalībniekiem, tostarp Ķīnas valdību, lai izstrādātu kopēju nostāju attiecībā uz krīzi Zimbabvē;

| 20. | aicina Ķīnu un Lībiju vairs neatbalstīt Mugabes režīmu; |
| --- | --- |

20.

aicina Ķīnu un Lībiju vairs neatbalstīt Mugabes režīmu;

| 21. | aicina Padomi un Komisiju īpaši sadarboties ar Dienvidāfriku, kura ir vadošā valsts reģionā, lai paustu mūsu nopietnās bažas par nespēju pēdējo gadu laikā panākt taustāmus rezultātus starpniecības procesā attiecībā uz krīzi Zimbabvē, lai uzsvēru, ka nedrīkst ignorēt šīs krīzes ietekmi uz kaimiņvalstīm reģionā, tostarp Dienvidāfriku, un lai paskaidrotu, ka pastāvīgs politiskais un ekonomiskais atbalsts R. Mugabes režīmam var negatīvi ietekmēt ES un Dienvidāfrikas attiecības; |
| --- | --- |

21.

aicina Padomi un Komisiju īpaši sadarboties ar Dienvidāfriku, kura ir vadošā valsts reģionā, lai paustu mūsu nopietnās bažas par nespēju pēdējo gadu laikā panākt taustāmus rezultātus starpniecības procesā attiecībā uz krīzi Zimbabvē, lai uzsvēru, ka nedrīkst ignorēt šīs krīzes ietekmi uz kaimiņvalstīm reģionā, tostarp Dienvidāfriku, un lai paskaidrotu, ka pastāvīgs politiskais un ekonomiskais atbalsts R. Mugabes režīmam var negatīvi ietekmēt ES un Dienvidāfrikas attiecības;

| 22. | aicina Padomi atbalstīt efektīvus un reāli īstenojamus starptautiskos konfliktu novēršanas un mazināšanas pasākumus, nepieciešamības gadījumā arī ĀS/ANO miera uzturēšana spēku izvietošanu; |
| --- | --- |

22.

aicina Padomi atbalstīt efektīvus un reāli īstenojamus starptautiskos konfliktu novēršanas un mazināšanas pasākumus, nepieciešamības gadījumā arī ĀS/ANO miera uzturēšana spēku izvietošanu;

| 23. | mudina nekavējoties atbrīvot visas personas, kuras tur apcietinājumā tikai politisku iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

23.

mudina nekavējoties atbrīvot visas personas, kuras tur apcietinājumā tikai politisku iemeslu dēļ;

| 24. | atzīmē, cik postoši šī politiskā krīze ietekmē Zimbabves iedzīvotājus, un aicina R. Mugabes valdību atcelt visus ierobežojumus humānās palīdzības aģentūru darbībai un nodrošināt, ka humāno palīdzību var sniegt, ievērojot cilvēcīguma, neitralitātes, objektivitātes un neatkarības principus; |
| --- | --- |

24.

atzīmē, cik postoši šī politiskā krīze ietekmē Zimbabves iedzīvotājus, un aicina R. Mugabes valdību atcelt visus ierobežojumus humānās palīdzības aģentūru darbībai un nodrošināt, ka humāno palīdzību var sniegt, ievērojot cilvēcīguma, neitralitātes, objektivitātes un neatkarības principus;

| 25. | aicina Zimbabves valdību nekavējoties atbruņot un demobilizēt nepilngadīgos kaujiniekus un kara veterānus un saukt pie atbildības cilvēkus, kas veikuši cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

25.

aicina Zimbabves valdību nekavējoties atbruņot un demobilizēt nepilngadīgos kaujiniekus un kara veterānus un saukt pie atbildības cilvēkus, kas veikuši cilvēktiesību pārkāpumus;

| 26. | nosoda to, ka vienu nedēļu pirms ieplānotajām vēlēšanām no Zimbabves izraidīja ANO cilvēktiesību pārstāvi, un aicina valdību nodrošināt ANO darbiniekiem netraucētu piekļuvi; |
| --- | --- |

26.

nosoda to, ka vienu nedēļu pirms ieplānotajām vēlēšanām no Zimbabves izraidīja ANO cilvēktiesību pārstāvi, un aicina valdību nodrošināt ANO darbiniekiem netraucētu piekļuvi;

| 27. | aicina Dienvidāfrikas iestādes un ES dalībvalstis nedeportēt Zimbabves bēgļus un līdz laikam, kad būs iespējama droša atgriešanās, piešķirt viņiem pagaidu statusu; |
| --- | --- |

27.

aicina Dienvidāfrikas iestādes un ES dalībvalstis nedeportēt Zimbabves bēgļus un līdz laikam, kad būs iespējama droša atgriešanās, piešķirt viņiem pagaidu statusu;

| 28. | aicina Komisiju pastiprināt atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem un nekavējoties reaģēt, ņemot vēra papildu humānās palīdzības nepieciešamību, kuru izraisīja politiskā krīze, īpašu uzmanību pievēršot iekšzemē pārvietoto personu vajadzībām un drošībai; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju pastiprināt atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem un nekavējoties reaģēt, ņemot vēra papildu humānās palīdzības nepieciešamību, kuru izraisīja politiskā krīze, īpašu uzmanību pievēršot iekšzemē pārvietoto personu vajadzībām un drošībai;

| 29. | pauž bažas par to, ka turpmāko nedēļu laikā paredzams, ka to Zimbabves iedzīvotāju skaits, kuri šķērso robežu, pieaugs par 10 līdz 40 %; atzīmē, ka starp šiem migrantiem īpaši neaizsargātā situācijā atradīsies bērni, kuri būs pakļauti ļaunprātīgas izmantošanas draudiem un kuri, lai izdzīvotu, būs spiesti veikt bīstamus darbus, piemēram, strādāt ieguves rūpniecībā, apieties ar lauksaimniecības iekārtām vai nodarboties ar prostitūciju; |
| --- | --- |

29.

pauž bažas par to, ka turpmāko nedēļu laikā paredzams, ka to Zimbabves iedzīvotāju skaits, kuri šķērso robežu, pieaugs par 10 līdz 40 %; atzīmē, ka starp šiem migrantiem īpaši neaizsargātā situācijā atradīsies bērni, kuri būs pakļauti ļaunprātīgas izmantošanas draudiem un kuri, lai izdzīvotu, būs spiesti veikt bīstamus darbus, piemēram, strādāt ieguves rūpniecībā, apieties ar lauksaimniecības iekārtām vai nodarboties ar prostitūciju;

| 30. | aicina ES pārtraukt jebkāda veida palīdzības sniegšanu, ja šo palīdzību izplata pašreizējās Zimbabves iestādes, un novirzīt šo palīdzību, izmantojot valsts un starptautiskas neatkarīgas iestādes un organizācijas; |
| --- | --- |

30.

aicina ES pārtraukt jebkāda veida palīdzības sniegšanu, ja šo palīdzību izplata pašreizējās Zimbabves iestādes, un novirzīt šo palīdzību, izmantojot valsts un starptautiskas neatkarīgas iestādes un organizācijas;

| 31. | atzinīgi vērtē komisāra L. Michel apņemšanos ievērojami palielināt atbalstu Zimbabvei un tās iedzīvotājiem, apsolot piešķirt attīstības palīdzību 250 miljonu euro apmērā, līdzko tiks atjaunota demokrātija un tiks ievēlēta likumīga un uzticama valdība; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē komisāra L. Michel apņemšanos ievērojami palielināt atbalstu Zimbabvei un tās iedzīvotājiem, apsolot piešķirt attīstības palīdzību 250 miljonu euro apmērā, līdzko tiks atjaunota demokrātija un tiks ievēlēta likumīga un uzticama valdība;

| 32. | uzstāj, ka ir jāņem vērā Zimbabves iedzīvotāju tiekšanās pēc demokrātijas; mudina visus tos, ka vēlas piedalīties Zimbabves nākotnē, sadarboties ar demokrātisko pārmaiņu spēkiem; |
| --- | --- |

32.

uzstāj, ka ir jāņem vērā Zimbabves iedzīvotāju tiekšanās pēc demokrātijas; mudina visus tos, ka vēlas piedalīties Zimbabves nākotnē, sadarboties ar demokrātisko pārmaiņu spēkiem;

| 33. | aicina Zimbabves valdību pildīt tās saistības attiecībā uz demokrātijas principu, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu, ņemot vērā, ka tā ir parakstījusi DAK līgumu un tā protokolus, tostarp DAK vēlēšanu protokolu, Āfrikas Savienības izveides aktu, Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, kā arī pievienojusies Jaunai partnerībai Āfrikas attīstībai; |
| --- | --- |

33.

aicina Zimbabves valdību pildīt tās saistības attiecībā uz demokrātijas principu, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu, ņemot vērā, ka tā ir parakstījusi DAK līgumu un tā protokolus, tostarp DAK vēlēšanu protokolu, Āfrikas Savienības izveides aktu, Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, kā arī pievienojusies Jaunai partnerībai Āfrikas attīstībai;

| 34. | aicina tos, kuriem režīma struktūrvienībās un Zanu-PF partijā piemīt laba griba, neatbalstīt pret demokrātiju noskaņotos spēkus un veikt pasākumus nolūkā sadarboties ar MDC, lai, pirms ir par vēlu, panāktu ātras pārmaiņas; |
| --- | --- |

34.

aicina tos, kuriem režīma struktūrvienībās un Zanu-PF partijā piemīt laba griba, neatbalstīt pret demokrātiju noskaņotos spēkus un veikt pasākumus nolūkā sadarboties ar MDC, lai, pirms ir par vēlu, panāktu ātras pārmaiņas;

| 35. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Lielā astotnieka valstu valdībām, Zimbabves un Dienvidāfrikas valdībām un parlamentiem, Britu nāciju sadraudzības ģenerālsekretāram, ANO ģenerālsekretāram, Āfrikas Savienībās Komisijas un Izpildpadomes priekšsēdētājiem, Panāfrikas parlamentam, kā arī Dienvidāfrikas Attīstības kopienas ģenerālsekretāram un valdībām, un tās Parlamentārajam forumam. |
| --- | --- |

35.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Lielā astotnieka valstu valdībām, Zimbabves un Dienvidāfrikas valdībām un parlamentiem, Britu nāciju sadraudzības ģenerālsekretāram, ANO ģenerālsekretāram, Āfrikas Savienībās Komisijas un Izpildpadomes priekšsēdētājiem, Panāfrikas parlamentam, kā arī Dienvidāfrikas Attīstības kopienas ģenerālsekretāram un valdībām, un tās Parlamentārajam forumam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0184.

(2)  OV L 43, 19.2.2008., 39. lpp.

(3)  OV L 50, 20.2.2004., 66. lpp.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/69 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/69

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. jūlijsKosmoss un drošība

P6_TA(2008)0365

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par Kosmosu un drošību (2008/2030(INI))

2009/C 294 E/16

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī pieņemto Eiropas Drošības stratēģiju “Droša Eiropa labākā pasaulē”,

ņemot vērā 2003. gada 12. decembrī Eiropadomes pieņemto ES stratēģiju pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 21. maija rezolūciju par Eiropas Kosmosa politiku (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Līgumu par Eiropas Savienību, kas grozīti ar Lisabonas līgumu, un to noteikumus, kuri attiecas uz Eiropas Kosmosa politiku (Līguma par Eiropas Savienības darbību 189. pants), pastāvīgo strukturēto sadarbību drošības un aizsardzības jautājumos (Līguma par Eiropas Savienību 42. panta 6. punkts un 46. pants un 10 protokols par pastāvīgu strukturētu sadarbību) un ciešāku sadarbību civilajā jomā (Līguma par Eiropas Savienības darbību sestā daļa, III sadaļa), kā arī solidaritātes klauzulu (Līguma par Eiropas Savienību 222. pants) un noteikumus par savstarpēju palīdzību bruņotas agresijas gadījumā pret dalībvalsti vai dalībvalstīm (Līguma par Eiropas Savienību 42. panta 7. punkts),

ņemot vērā 2004. gada 29. janvāra rezolūciju par rīcības plānu Eiropas Kosmosa politikas īstenošanai (2),

ņemot vērā tā 2005. gada 14. aprīļa rezolūciju par Eiropas Drošības stratēģiju (3),

ņemot vērā 1967. gada Līgumu par principiem, kas reglamentē valstu darbības principus, pētot un izmantojot Kosmosu, tostarp Mēnesi un citus debesus ķermeņus, (“Kosmosa Līgumu”),

ņemot vērā ES un Krievijas sadarbību Kosmosa politikas jomā, kas izveidota trīspusējās sarunās par Kosmosa jomu starp Eiropas Komisiju, Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA) un Roscosmos (Krievijas Federācijas Kosmosa aģentūru),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A6-0250/2008),

| A. | tā kā Eiropas Kosmosa politikas pamatprincipiem ir jābūt ar Kosmosa izmantošanu saistītu draudu novēršanai un iespējām droši un brīvi piekļūt Kosmosam un izmantot to; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Kosmosa politikas pamatprincipiem ir jābūt ar Kosmosa izmantošanu saistītu draudu novēršanai un iespējām droši un brīvi piekļūt Kosmosam un izmantot to;

| B. | tā kā dažādu politiskas un drošības problēmu dēļ, ar kurām aizvien biežāk saskaras Eiropas Savienība, neatkarīga Eiropas Drošības politika ir stratēģiska nepieciešamība; |
| --- | --- |

B.

tā kā dažādu politiskas un drošības problēmu dēļ, ar kurām aizvien biežāk saskaras Eiropas Savienība, neatkarīga Eiropas Drošības politika ir stratēģiska nepieciešamība;

| C. | tā kā tas, ka ES dalībvalstīm nav kopīgas pieejas Kosmosa politikai, ir radījis pārāk dārgas programmas; |
| --- | --- |

C.

tā kā tas, ka ES dalībvalstīm nav kopīgas pieejas Kosmosa politikai, ir radījis pārāk dārgas programmas;

| D. | tā kā krīžu vadības operācijas, ko īsteno kā daļu no Eiropas Drošības un aizsardzības politikas (EDAP), cieš no tā, ka ES dalībvalstu izmantotie Kosmosa līdzekļi nav savstarpēji savietojami; |
| --- | --- |

D.

tā kā krīžu vadības operācijas, ko īsteno kā daļu no Eiropas Drošības un aizsardzības politikas (EDAP), cieš no tā, ka ES dalībvalstu izmantotie Kosmosa līdzekļi nav savstarpēji savietojami;

| E. | tā kā ES nav visaptverošas Eiropas Kosmosa izmantošanas sistēmas drošības un aizsardzības mērķiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES nav visaptverošas Eiropas Kosmosa izmantošanas sistēmas drošības un aizsardzības mērķiem;

| F. | tā kā jaunākās paaudzes palaidējiekārtu izgatavošanai ir vajadzīgi aptuveni 15 gadi un pašreizējās palaidējiekārtas tuvāko 20 gadu laikā būs jānomaina; |
| --- | --- |

F.

tā kā jaunākās paaudzes palaidējiekārtu izgatavošanai ir vajadzīgi aptuveni 15 gadi un pašreizējās palaidējiekārtas tuvāko 20 gadu laikā būs jānomaina;

| G. | tā kā ASV, Krievija, Japāna un jaunās Kosmosa izmantotājvalstis, īpaši Ķīna, Indija, Dienvidkoreja, Taivāna, Brazīlija, Izraēla, Irāna, Malaizija, Pakistāna, Dienvidāfrika un Turcija strauji attīsta savus Kosmosa resursus; |
| --- | --- |

G.

tā kā ASV, Krievija, Japāna un jaunās Kosmosa izmantotājvalstis, īpaši Ķīna, Indija, Dienvidkoreja, Taivāna, Brazīlija, Izraēla, Irāna, Malaizija, Pakistāna, Dienvidāfrika un Turcija strauji attīsta savus Kosmosa resursus;

| H. | tā kā ES Francijas prezidentūra 2008. gada otrajā pusē par vienu no savām prioritātēm noteiks Eiropas Kosmosa politikas uzlabošanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES Francijas prezidentūra 2008. gada otrajā pusē par vienu no savām prioritātēm noteiks Eiropas Kosmosa politikas uzlabošanu;

| I. | tā kā viens no visrentablākajiem Kosmosa arhitektūras elementiem un iespējām nodrošināt ilgtspējīgu Kosmosa resursu floti, ir apkope orbītā, izmantojot tur izvietotus līdzekļus, |
| --- | --- |

I.

tā kā viens no visrentablākajiem Kosmosa arhitektūras elementiem un iespējām nodrošināt ilgtspējīgu Kosmosa resursu floti, ir apkope orbītā, izmantojot tur izvietotus līdzekļus,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | norāda uz Kosmosa dimensijas nozīmi ES drošībā un to, ka ir vajadzīga kopīga pieeja, lai būtu iespējams aizsargāt Eiropas intereses Kosmosā; |
| --- | --- |

1.

norāda uz Kosmosa dimensijas nozīmi ES drošībā un to, ka ir vajadzīga kopīga pieeja, lai būtu iespējams aizsargāt Eiropas intereses Kosmosā;

| 2. | uzsver, ka, lai ES politiskās un diplomātiskās darbības varētu balstīties uz neatkarīgu, uzticamu un pilnīgu informāciju, ko iespējams izmantot konfliktu novēršanas politikā, krīžu vadības operācijās un drošības uzlabošanai visā pasaulē, īpaši uzraugot masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu un pārvadāšanas veidus un pārbaudot starptautisku līgumu ievērošanu, uzraugot vieglo un kājnieku ieroču starptautisko kontrabandu, aizsargājot stratēģiski nozīmīgu infrastruktūru un Eiropas Savienības robežas, kā arī civilajā aizsardzībā dabas vai cilvēka darbības izraisītu krīžu gadījumā, ir nepieciešami Kosmosa resursi; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka, lai ES politiskās un diplomātiskās darbības varētu balstīties uz neatkarīgu, uzticamu un pilnīgu informāciju, ko iespējams izmantot konfliktu novēršanas politikā, krīžu vadības operācijās un drošības uzlabošanai visā pasaulē, īpaši uzraugot masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu un pārvadāšanas veidus un pārbaudot starptautisku līgumu ievērošanu, uzraugot vieglo un kājnieku ieroču starptautisko kontrabandu, aizsargājot stratēģiski nozīmīgu infrastruktūru un Eiropas Savienības robežas, kā arī civilajā aizsardzībā dabas vai cilvēka darbības izraisītu krīžu gadījumā, ir nepieciešami Kosmosa resursi;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka “Kosmosa Padome” ir pieņēmusi tādu Eiropas Kosmosa politiku, kāda tā ir ierosināta Eiropas Komisijas un EKA kopīgajā paziņojumā (COM(2007)0212), jo īpaši nodaļu par drošību un aizsardzību, tajā pašā laikā pauž nožēlu par to, ka netiek pieminēti ar ieroču izvietošanu Kosmosā saistītie draudi, kuri ir svarīgākie jautājumi, kas jāņem vērā, izstrādājot starptautisko attiecību stratēģiju (kā minēts Padomes iepriekšminētās 2007. gada 21. maija Rezolūcijas Par Eiropas Kosmosa politiku 3. pielikumā); tādēļ iesaka pienācīgi ņemt šo politiku vērā pārskatītajā Eiropas Drošības stratēģijā un uzskata, ka Kosmosa jautājumi ir jāatspoguļo iespējamajā Baltajā grāmatā par drošības un aizsardzības politiku; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka “Kosmosa Padome” ir pieņēmusi tādu Eiropas Kosmosa politiku, kāda tā ir ierosināta Eiropas Komisijas un EKA kopīgajā paziņojumā (COM(2007)0212), jo īpaši nodaļu par drošību un aizsardzību, tajā pašā laikā pauž nožēlu par to, ka netiek pieminēti ar ieroču izvietošanu Kosmosā saistītie draudi, kuri ir svarīgākie jautājumi, kas jāņem vērā, izstrādājot starptautisko attiecību stratēģiju (kā minēts Padomes iepriekšminētās 2007. gada 21. maija Rezolūcijas Par Eiropas Kosmosa politiku 3. pielikumā); tādēļ iesaka pienācīgi ņemt šo politiku vērā pārskatītajā Eiropas Drošības stratēģijā un uzskata, ka Kosmosa jautājumi ir jāatspoguļo iespējamajā Baltajā grāmatā par drošības un aizsardzības politiku;

| 4. | norāda uz Eiropas Drošības politikas juridisko pamatu Lisabonas līgumā; atzinīgi vērtē Parlamentam un Padomei sniegto iespēju saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru noteikt pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas kosmosa programmas izveidei; aicina Komisiju iesniegt Parlamentam un Padomei atbilstīgu priekšlikumu šādiem pasākumiem, kā arī paziņojumu par piemērotu attiecību izveidi ar EKA; atzinīgi vērtē arī pastāvīgas strukturētas sadarbības iespējas drošības un aizsardzības jomā un ciešākas sadarbības iespējas civilajā jomā; |
| --- | --- |

4.

norāda uz Eiropas Drošības politikas juridisko pamatu Lisabonas līgumā; atzinīgi vērtē Parlamentam un Padomei sniegto iespēju saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru noteikt pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas kosmosa programmas izveidei; aicina Komisiju iesniegt Parlamentam un Padomei atbilstīgu priekšlikumu šādiem pasākumiem, kā arī paziņojumu par piemērotu attiecību izveidi ar EKA; atzinīgi vērtē arī pastāvīgas strukturētas sadarbības iespējas drošības un aizsardzības jomā un ciešākas sadarbības iespējas civilajā jomā;

| 5. | aicina ES dalībvalstis, EKA un dažādās ieinteresētās puses biežāk un pēc iespējas labāk izmantot pašreizējās valstu un starptautiskās Kosmosa sistēmas, kā arī veicināt to savstarpējo papildināmību; tādēļ norāda uz to, ka EDAP ir vajadzīgi kopēji resursi vismaz šādās jomās: telekomunikāciju, informācijas pārvaldības
  ,
  novērošanas un navigācijas jomā; iesaka dalīties un apmainīties ar šiem datiem atbilstīgi ES koncepcijai par uz tīklu orientētu operāciju sistēmu; |
| --- | --- |

5.

aicina ES dalībvalstis, EKA un dažādās ieinteresētās puses biežāk un pēc iespējas labāk izmantot pašreizējās valstu un starptautiskās Kosmosa sistēmas, kā arī veicināt to savstarpējo papildināmību; tādēļ norāda uz to, ka EDAP ir vajadzīgi kopēji resursi vismaz šādās jomās: telekomunikāciju, informācijas pārvaldības
  ,
  novērošanas un navigācijas jomā; iesaka dalīties un apmainīties ar šiem datiem atbilstīgi ES koncepcijai par uz tīklu orientētu operāciju sistēmu;

| 6. | ļoti pozitīvi vērtē Starptautiskās astronautikas akadēmijas un Starptautiskās asociācijas drošības palielināšanai Kosmosā centienus veicināt situācijas uzlabošanu, informētību un pasākumus, kas attiecas uz kosmiskajiem atkritumiem; |
| --- | --- |

6.

ļoti pozitīvi vērtē Starptautiskās astronautikas akadēmijas un Starptautiskās asociācijas drošības palielināšanai Kosmosā centienus veicināt situācijas uzlabošanu, informētību un pasākumus, kas attiecas uz kosmiskajiem atkritumiem;

Neatkarīgs draudu novērtējums

| 7. | aicina ES dalībvalstis izmantot kopīgi tādus ģeotelpiskos izlūkdatus un dalīties ar tiem, kas nepieciešami neatkarīgam ES draudu novērtējumam; |
| --- | --- |

7.

aicina ES dalībvalstis izmantot kopīgi tādus ģeotelpiskos izlūkdatus un dalīties ar tiem, kas nepieciešami neatkarīgam ES draudu novērtējumam;

Zemes novērošana un izpēte

| 8. | mudina pabeigt Eiropas Savienības Satelītcentra (EUSC) izveidi, lai varētu pilnībā izmantot tā piedāvātās iespējas; turklāt iesaka nekavējoties noslēgt nolīgumus starp EUSC un ES dalībvalstīm par iegūto attēlu nodošanu EDAP operāciju un spēku komandieru izmantošanai, vienlaikus nodrošinot savietojamību ar Globālā vides un drošības monitoringa (GMES) novērošanas resursiem un iegūto, ar drošību saistīto informāciju; šajā sakarā atzinīgi vērtē Taktisko attēlu izmantošanas stacijas projektu, ko kopīgi vada Eiropas Drošības aģentūra (EDA) un EUSC; |
| --- | --- |

8.

mudina pabeigt Eiropas Savienības Satelītcentra (EUSC) izveidi, lai varētu pilnībā izmantot tā piedāvātās iespējas; turklāt iesaka nekavējoties noslēgt nolīgumus starp EUSC un ES dalībvalstīm par iegūto attēlu nodošanu EDAP operāciju un spēku komandieru izmantošanai, vienlaikus nodrošinot savietojamību ar Globālā vides un drošības monitoringa (GMES) novērošanas resursiem un iegūto, ar drošību saistīto informāciju; šajā sakarā atzinīgi vērtē Taktisko attēlu izmantošanas stacijas projektu, ko kopīgi vada Eiropas Drošības aģentūra (EDA) un EUSC;

| 9. | iesaka ES izstrādāt vienotu ģeotelpiskās izlūkošanas koncepciju, tādējādi veicinot EUSC iesaistīšanos visās EDAP operācijās, kurām vajadzīga novērošana un izlūkošana no Kosmosa; iesaka EUSC, lai atbalstītu EDAP operācijas, izveidot drošu sakaru savienojumu ne tikai ar Operatīvo štābu (OHQ), kas atrastos ES, bet arī ar Bruņoto spēku štābā (FHQ) dislokācijas reģionā; turklāt ierosina ES izpētīt iespēju piešķirt EUSC finansējumu no ES budžeta, lai paredzētu pietiekamus līdzekļus, ar ko apmierināt pieaugošās EDAP operāciju vajadzības; |
| --- | --- |

9.

iesaka ES izstrādāt vienotu ģeotelpiskās izlūkošanas koncepciju, tādējādi veicinot EUSC iesaistīšanos visās EDAP operācijās, kurām vajadzīga novērošana un izlūkošana no Kosmosa; iesaka EUSC, lai atbalstītu EDAP operācijas, izveidot drošu sakaru savienojumu ne tikai ar Operatīvo štābu (OHQ), kas atrastos ES, bet arī ar Bruņoto spēku štābā (FHQ) dislokācijas reģionā; turklāt ierosina ES izpētīt iespēju piešķirt EUSC finansējumu no ES budžeta, lai paredzētu pietiekamus līdzekļus, ar ko apmierināt pieaugošās EDAP operāciju vajadzības;

| 10. | mudina tās ES dalībvalstis, kuru rīcībā ir dažāda veida radari, optiskie un laikapstākļu novērošanas satelīti un izlūkošanas sistēmas (Helios, SAR-Lupe, TerraSAR-X, Rapid Eye, Cosmo-Skymed, Pleiades), nodrošināt to savietojamību; atzinīgi vērtē divpusējos un daudzpusējos nolīgumus, kas noslēgti starp vadošajām ES dalībvalstīm (piemēram, SPOT, ORFEO, Helios sadarbības sistēma, Šverīnas nolīgums un nākotnē veidojamais MUSIS); ierosina MUSIS sistēmu iekļaut Eiropas sistēmā un finansēt no ES budžeta; |
| --- | --- |

10.

mudina tās ES dalībvalstis, kuru rīcībā ir dažāda veida radari, optiskie un laikapstākļu novērošanas satelīti un izlūkošanas sistēmas (Helios, SAR-Lupe, TerraSAR-X, Rapid Eye, Cosmo-Skymed, Pleiades), nodrošināt to savietojamību; atzinīgi vērtē divpusējos un daudzpusējos nolīgumus, kas noslēgti starp vadošajām ES dalībvalstīm (piemēram, SPOT, ORFEO, Helios sadarbības sistēma, Šverīnas nolīgums un nākotnē veidojamais MUSIS); ierosina MUSIS sistēmu iekļaut Eiropas sistēmā un finansēt no ES budžeta;

| 11. | uzsver GMES nozīmi ES ārpolitikā un drošības un aizsardzības politikā; aicina izveidot darbības budžeta pozīciju, lai nodrošinātu GMES pakalpojumu stabilitāti atbilstīgi lietotāju vajadzībām; |
| --- | --- |

11.

uzsver GMES nozīmi ES ārpolitikā un drošības un aizsardzības politikā; aicina izveidot darbības budžeta pozīciju, lai nodrošinātu GMES pakalpojumu stabilitāti atbilstīgi lietotāju vajadzībām;

Navigācija, pozicionēšana un laika noteikšana

| 12. | uzsver, ka Galileo ir nepieciešams neatkarīgām EDAP operācijām, kopējai ārpolitikai un drošības politikai
  ,
  Eiropas drošībai un Eiropas Savienības stratēģiskai autonomijai; īpaši norāda uz to, ka šie valsts regulētie pakalpojumi būs būtiski svarīgi navigācijas, pozicionēšanas un laika noteikšanas jomā, kā arī, lai izvairīties no nevajadzīga riska; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka Galileo ir nepieciešams neatkarīgām EDAP operācijām, kopējai ārpolitikai un drošības politikai
  ,
  Eiropas drošībai un Eiropas Savienības stratēģiskai autonomijai; īpaši norāda uz to, ka šie valsts regulētie pakalpojumi būs būtiski svarīgi navigācijas, pozicionēšanas un laika noteikšanas jomā, kā arī, lai izvairīties no nevajadzīga riska;

| 13. | norāda uz pirmajā lasījumā panākto Parlamenta un Padomes vienošanos par priekšlikumu regulai par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) turpmāku ieviešanu un to, ka sistēma piederēs Kopienai un ka izvēršanas posms tiks pilnībā finansēts no Kopienas budžeta; |
| --- | --- |

13.

norāda uz pirmajā lasījumā panākto Parlamenta un Padomes vienošanos par priekšlikumu regulai par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) turpmāku ieviešanu un to, ka sistēma piederēs Kopienai un ka izvēršanas posms tiks pilnībā finansēts no Kopienas budžeta;

| 14. | vērš uzmanību uz 2008. gada 23. aprīlī pieņemto nostāju par Eiropas satelītu radionavigācijas programmām (4), jo īpaši to, ka EGNOS un Galileo programmas ir jāuzskata par vienu no nākamās Eiropas Kosmosa programmas pamata balstiem, kā arī uz programmu vadību līdz ar Iestāžu Galileo komiteju, kas var kalpot par modeli Eiropas kosmosa politikas izstrādei; |
| --- | --- |

14.

vērš uzmanību uz 2008. gada 23. aprīlī pieņemto nostāju par Eiropas satelītu radionavigācijas programmām (4), jo īpaši to, ka EGNOS un Galileo programmas ir jāuzskata par vienu no nākamās Eiropas Kosmosa programmas pamata balstiem, kā arī uz programmu vadību līdz ar Iestāžu Galileo komiteju, kas var kalpot par modeli Eiropas kosmosa politikas izstrādei;

Telekomunikācijas

| 15. | uzsver, ka EDAP operācijām (ES militārajam štābam, ES štābam, dislocējamajiem štābiem) un ANO, NATO un tamlīdzīgu organizāciju operācijās iesaistītajām ES vienībām ir nepieciešami droši satelītnodrošināti sakari; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka EDAP operācijām (ES militārajam štābam, ES štābam, dislocējamajiem štābiem) un ANO, NATO un tamlīdzīgu organizāciju operācijās iesaistītajām ES vienībām ir nepieciešami droši satelītnodrošināti sakari;

| 16. | lai samazinātu izmaksas, prasa, lai ES dalībvalstu rīcībā esošās un plānotās satelīta telekomunikāciju sistēmas (piemēram, Skynet, Syracuse, Sicral, SATCOM Bw, Spainsat) ir savietojamas; |
| --- | --- |

16.

lai samazinātu izmaksas, prasa, lai ES dalībvalstu rīcībā esošās un plānotās satelīta telekomunikāciju sistēmas (piemēram, Skynet, Syracuse, Sicral, SATCOM Bw, Spainsat) ir savietojamas;

| 17. | atbalsta kopīga Eiropas Komisijas un EDA programmvadāmo rāciju projekta (SDR) izveidi; atzīmē, ka SDR uzlabos uz zemes izvietotās telekomunikāciju sistēmu daļas savietojamību; |
| --- | --- |

17.

atbalsta kopīga Eiropas Komisijas un EDA programmvadāmo rāciju projekta (SDR) izveidi; atzīmē, ka SDR uzlabos uz zemes izvietotās telekomunikāciju sistēmu daļas savietojamību;

| 18. | iesaka taupīt līdzekļus, kopīgi izmantojot infrastruktūru uz Zemes, kas atbalsta dažādu valstu telekomunikāciju sistēmas; |
| --- | --- |

18.

iesaka taupīt līdzekļus, kopīgi izmantojot infrastruktūru uz Zemes, kas atbalsta dažādu valstu telekomunikāciju sistēmas;

| 19. | atbalsta iespēju gaidāmās Eiropas satelītu telekomunikāciju sistēmas, kuras tiek izmantotas EADP operāciju atbalstam, finansēt no ES budžeta; |
| --- | --- |

19.

atbalsta iespēju gaidāmās Eiropas satelītu telekomunikāciju sistēmas, kuras tiek izmantotas EADP operāciju atbalstam, finansēt no ES budžeta;

Kosmosa uzraudzība

| 20. | atbalsta Eiropas Kosmosa uzraudzības sistēmas izveidi, kas uzlabotu informāciju par stāvokli Kosmosa (tostarp, piemēram, tādas sistēmas kā GRAVES un TIRA), ļaujot novērot Kosmosa infrastruktūru, komiskos atkritumus un, iespējams, citus draudus; |
| --- | --- |

20.

atbalsta Eiropas Kosmosa uzraudzības sistēmas izveidi, kas uzlabotu informāciju par stāvokli Kosmosa (tostarp, piemēram, tādas sistēmas kā GRAVES un TIRA), ļaujot novērot Kosmosa infrastruktūru, komiskos atkritumus un, iespējams, citus draudus;

| 21. | atbalsta iespēju gaidāmo Eiropas Kosmosa situācijas apzināšanas sistēmu finansēt no ES budžeta; |
| --- | --- |

21.

atbalsta iespēju gaidāmo Eiropas Kosmosa situācijas apzināšanas sistēmu finansēt no ES budžeta;

Agrīnā satelītbrīdināšana pret ballistiskajām raķetēm

| 22. | pauž nožēlu par to, ka ES dalībvalstīm nav piekļuves aktuālai informācijai par pasaulē palaistajām ballistiskajām raķetēm; tādēļ pauž atbalstu projektiem, kuru rezultātu tiks izveidota agrīnā satelītbrīdināšana par ballistisko raķešu palaišanu (tādiem kā, piemēram, Francijas sistēma “Spirale”); turklāt aicina nodrošināt, ka ar šīm nākotnē izveidojamajām sistēmām iegūtā informācija ir pieejama visām ES dalībvalstīm, lai aizsargātu savus iedzīvotājus un atbalstītu iespējamos pretošanās pasākumus un pārbaudītu Kodolieroču neizplatīšanas līguma ievērošanu, kā arī izmantošanai EDAP operācijās un Eiropas drošības interešu aizsardzībai; |
| --- | --- |

22.

pauž nožēlu par to, ka ES dalībvalstīm nav piekļuves aktuālai informācijai par pasaulē palaistajām ballistiskajām raķetēm; tādēļ pauž atbalstu projektiem, kuru rezultātu tiks izveidota agrīnā satelītbrīdināšana par ballistisko raķešu palaišanu (tādiem kā, piemēram, Francijas sistēma “Spirale”); turklāt aicina nodrošināt, ka ar šīm nākotnē izveidojamajām sistēmām iegūtā informācija ir pieejama visām ES dalībvalstīm, lai aizsargātu savus iedzīvotājus un atbalstītu iespējamos pretošanās pasākumus un pārbaudītu Kodolieroču neizplatīšanas līguma ievērošanu, kā arī izmantošanai EDAP operācijās un Eiropas drošības interešu aizsardzībai;

Signāla izlūkdati

| 23. | atbalsta signāla izlūkdatu (tādu elektronisko izlūkdatu kā “Essaim” un sakaru izlūkdatu) apmaiņu Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

23.

atbalsta signāla izlūkdatu (tādu elektronisko izlūkdatu kā “Essaim” un sakaru izlūkdatu) apmaiņu Eiropas līmenī;

Autonoma piekļuve Kosmosam un starptautiskajai videi

| 24. | atbalsta drošu, neatkarīgu un stabilu ES piekļuvi Kosmosam, kas ir viens no priekšnoteikumiem autonomai rīcībai; |
| --- | --- |

24.

atbalsta drošu, neatkarīgu un stabilu ES piekļuvi Kosmosam, kas ir viens no priekšnoteikumiem autonomai rīcībai;

| 25. | iesaka nekomerciālus Eiropas satelītus laist orbītā ar Eiropas palaidējiekārtām, vēlams
  ,
  no ES teritorijas, paturot prātā Eiropas aizsardzības tehnoloģiju un ražošanas bāzes piegāžu drošību un aizsardzību; |
| --- | --- |

25.

iesaka nekomerciālus Eiropas satelītus laist orbītā ar Eiropas palaidējiekārtām, vēlams
  ,
  no ES teritorijas, paturot prātā Eiropas aizsardzības tehnoloģiju un ražošanas bāzes piegāžu drošību un aizsardzību;

| 26. | norāda, ka nepieciešams kāpināt izveides tempu, lai uzlabotā Ariane 5 būtu pieejama līdz 2015. gadam; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka nepieciešams kāpināt izveides tempu, lai uzlabotā Ariane 5 būtu pieejama līdz 2015. gadam;

| 27. | iesaka, tiklīdz tas ir iespējams, sākt stratēģiskas ilgtermiņa investīcijas Eiropas palaidējiekārtās, lai neatpaliktu no pieaugošās starptautiskās konkurences; pieprasa gan budžeta, gan termiņu ziņā šajā projektā ievērot lielāku disciplīnu; |
| --- | --- |

27.

iesaka, tiklīdz tas ir iespējams, sākt stratēģiskas ilgtermiņa investīcijas Eiropas palaidējiekārtās, lai neatpaliktu no pieaugošās starptautiskās konkurences; pieprasa gan budžeta, gan termiņu ziņā šajā projektā ievērot lielāku disciplīnu;

| 28. | iesaka izveidot apkopi orbītā, lai palīdzētu palielināt operatīvo Kosmosa resursu izmantošanas ilgumu, izturību, pieejamību un darbības efektivitāti, tajā pašā laikā samazinot izmaksas, kas saistītas ar šo resursu izvietošanu Kosmosā un uzturēšanu; |
| --- | --- |

28.

iesaka izveidot apkopi orbītā, lai palīdzētu palielināt operatīvo Kosmosa resursu izmantošanas ilgumu, izturību, pieejamību un darbības efektivitāti, tajā pašā laikā samazinot izmaksas, kas saistītas ar šo resursu izvietošanu Kosmosā un uzturēšanu;

Pārvaldība

| 29. | mudina izveidot spēcīgu pīlāru sadarbību Kosmosa un drošības jautājumos, iesaistot visas puses (t. i., Komisiju, Padomi, EDA un Eiropas Savienības satelītcentru), lai aizsargātu drošības politiku un ar EDAP saistīto datu drošību; |
| --- | --- |

29.

mudina izveidot spēcīgu pīlāru sadarbību Kosmosa un drošības jautājumos, iesaistot visas puses (t. i., Komisiju, Padomi, EDA un Eiropas Savienības satelītcentru), lai aizsargātu drošības politiku un ar EDAP saistīto datu drošību;

| 30. | stingri iesaka veicināt to, lai visām ES dalībvalstīm ir vienlīdzīgas iespējas piekļūt operatīvajiem datiem, kas iegūti, izmantojot Kosmosa resursus pastiprinātā EDAP sistēmā; |
| --- | --- |

30.

stingri iesaka veicināt to, lai visām ES dalībvalstīm ir vienlīdzīgas iespējas piekļūt operatīvajiem datiem, kas iegūti, izmantojot Kosmosa resursus pastiprinātā EDAP sistēmā;

| 31. | iesaka EDA izveidot administratīvās un finansiālās iespējas ar Kosmosu saistītu darbību pārvaldībai; |
| --- | --- |

31.

iesaka EDA izveidot administratīvās un finansiālās iespējas ar Kosmosu saistītu darbību pārvaldībai;

Finansējums

| 32. | norāda, ka laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam ES budžetā atvēlēti aptuveni EUR 5 250 000 000 izdevumiem, kas saistīti ar Eiropas darbībām Kosmosā, proti, šajā laika posmā šādiem izdevumiem paredzēti EUR 750 000 000 gadā; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam ES budžetā atvēlēti aptuveni EUR 5 250 000 000 izdevumiem, kas saistīti ar Eiropas darbībām Kosmosā, proti, šajā laika posmā šādiem izdevumiem paredzēti EUR 750 000 000 gadā;

| 33. | aicina Eiropas Savienību izveidot darbības budžetu Kosmosa resursiem, ar kuriem atbalstīta EDAP un Eiropas drošības intereses; |
| --- | --- |

33.

aicina Eiropas Savienību izveidot darbības budžetu Kosmosa resursiem, ar kuriem atbalstīta EDAP un Eiropas drošības intereses;

| 34. | pauž bažas par to, ka koordinācijas trūkums starp ES valstīm rada resursu trūkumu, jo notiek nevajadzīga darbību dublēšanās; tādēļ atbalsta ideju, ka ES dalībvalstīm ir jāuzsāk kopīgas programmas, kas ilgtermiņā ļaus samazināt izmaksas; |
| --- | --- |

34.

pauž bažas par to, ka koordinācijas trūkums starp ES valstīm rada resursu trūkumu, jo notiek nevajadzīga darbību dublēšanās; tādēļ atbalsta ideju, ka ES dalībvalstīm ir jāuzsāk kopīgas programmas, kas ilgtermiņā ļaus samazināt izmaksas;

| 35. | turklāt norāda, ka saskaņā ar aplēsēm kopējas Eiropas pieejas trūkums Kosmosa resursu sagādei, uzturēšanai un darbībai izmaksā simtiem miljonu euro; |
| --- | --- |

35.

turklāt norāda, ka saskaņā ar aplēsēm kopējas Eiropas pieejas trūkums Kosmosa resursu sagādei, uzturēšanai un darbībai izmaksā simtiem miljonu euro;

| 36. | norāda, ka pieredze rāda — liela mēroga kopīgus projektus nav iespējams pienācīgi vadīt, ja ir iesaistītas 27 valstu budžeta lēmējiestādes, kas darbojas saskaņā ar principu par “godīgu atdevi” no ieguldītajiem līdzekļiem; tādēļ ierosina šis projektus un programmas finansēt no ES budžeta; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka pieredze rāda — liela mēroga kopīgus projektus nav iespējams pienācīgi vadīt, ja ir iesaistītas 27 valstu budžeta lēmējiestādes, kas darbojas saskaņā ar principu par “godīgu atdevi” no ieguldītajiem līdzekļiem; tādēļ ierosina šis projektus un programmas finansēt no ES budžeta;

| 37. | norāda, ka saskaņā ar pašlaik pieejamajām aplēsēm, lai apmierinātu Eiropas drošības un aizsardzības vajadzības, kas saistītas ar satelīta telekomunikācijām, investīciju līmenis un ES aptuvenie izdevumi Zemes novērošanai un izlūkdatu, tostarp signāla izlūkdatu, vākšanai ir ievērojami jāpalielina, lai varētu segt visaptverošas Kosmosa politikas vajadzības un mērķus; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka saskaņā ar pašlaik pieejamajām aplēsēm, lai apmierinātu Eiropas drošības un aizsardzības vajadzības, kas saistītas ar satelīta telekomunikācijām, investīciju līmenis un ES aptuvenie izdevumi Zemes novērošanai un izlūkdatu, tostarp signāla izlūkdatu, vākšanai ir ievērojami jāpalielina, lai varētu segt visaptverošas Kosmosa politikas vajadzības un mērķus;

| 38. | uzskata, ka ES, EKA, EDA un to dalībvalstīm ir jānodrošina pienācīgs finansējums paredzētajām Kosmosa darbībām un ar tām saistītajai izpētei; uzskata, ka liela nozīme ir ES finansējumam, kā tas ir, piemēram, Galileo projekta gadījumā; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka ES, EKA, EDA un to dalībvalstīm ir jānodrošina pienācīgs finansējums paredzētajām Kosmosa darbībām un ar tām saistītajai izpētei; uzskata, ka liela nozīme ir ES finansējumam, kā tas ir, piemēram, Galileo projekta gadījumā;

Kosmosa infrastruktūras aizsardzība

| 39. | atzīst, ka stratēģisko Kosmosa resursu, kā arī tādas infrastruktūras, kas sniedz piekļuvi Kosmosam, piemēram, palaidējiekārtu un kosmisko staciju, neaizsargātība ir nepietiekami novērtēta; tādēļ uzsver, ka šie resursi ir pienācīgi jāaizsargā, izmantojot uz zemes bāzētu pretraķešu aizsardzības sistēmu, militārās lidmašīnas un Kosmosa uzraudzības sistēmas; turklāt atbalsta datu apmaiņu ar starptautiskajiem partneriem gadījumā, ja satelīti tiek neitralizēti pretinieka rīcības rezultātā; |
| --- | --- |

39.

atzīst, ka stratēģisko Kosmosa resursu, kā arī tādas infrastruktūras, kas sniedz piekļuvi Kosmosam, piemēram, palaidējiekārtu un kosmisko staciju, neaizsargātība ir nepietiekami novērtēta; tādēļ uzsver, ka šie resursi ir pienācīgi jāaizsargā, izmantojot uz zemes bāzētu pretraķešu aizsardzības sistēmu, militārās lidmašīnas un Kosmosa uzraudzības sistēmas; turklāt atbalsta datu apmaiņu ar starptautiskajiem partneriem gadījumā, ja satelīti tiek neitralizēti pretinieka rīcības rezultātā;

| 40. | aicina samazināt nākotnē izveidojamo Eiropas satelītu sistēmu neaizsargātību, izveidojot pretbloķēšanas, aizsardzības “vairogu”, apkalpošanas orbītā, orbītas augstāko slāņu un daudzorbitālu satelītu izvietojuma sistēmas; |
| --- | --- |

40.

aicina samazināt nākotnē izveidojamo Eiropas satelītu sistēmu neaizsargātību, izveidojot pretbloķēšanas, aizsardzības “vairogu”, apkalpošanas orbītā, orbītas augstāko slāņu un daudzorbitālu satelītu izvietojuma sistēmas;

| 41. | uzsver, ka aizsargpasākumiem ir pilnībā jāatbilst starptautiskajiem standartiem par Kosmosa izmantošanu miermīlīgā veidā un kopīgi pieņemtiem pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumiem; aicina ES dalībvalstis izpētīt iespēju izveidot juridiski un politiski saistošus “ceļu satiksmes” noteikumus Kosmosa izmantotājiem un Kosmosa satiksmes uzraudzības režīmu; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka aizsargpasākumiem ir pilnībā jāatbilst starptautiskajiem standartiem par Kosmosa izmantošanu miermīlīgā veidā un kopīgi pieņemtiem pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumiem; aicina ES dalībvalstis izpētīt iespēju izveidot juridiski un politiski saistošus “ceļu satiksmes” noteikumus Kosmosa izmantotājiem un Kosmosa satiksmes uzraudzības režīmu;

| 42. | uzsver, ka šīs neaizsargātības dēļ modernās sakaru iekārtas nekad nedrīkst būt pilnībā atkarīgas no Kosmosā izvietotām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka šīs neaizsargātības dēļ modernās sakaru iekārtas nekad nedrīkst būt pilnībā atkarīgas no Kosmosā izvietotām tehnoloģijām;

Starptautiskais tiesiskais režīms Kosmosa izmantošanai

| 43. | atgādina, cik svarīgs ir princips par Kosmosa izmantošanu mierīgos nolūkos, kurš norādīts iepriekšminētajā 1967. gada Kosmosa Līgumā; tādēļ pauž bažas par iespējamu ieroču izvietošanu Kosmosā; |
| --- | --- |

43.

atgādina, cik svarīgs ir princips par Kosmosa izmantošanu mierīgos nolūkos, kurš norādīts iepriekšminētajā 1967. gada Kosmosa Līgumā; tādēļ pauž bažas par iespējamu ieroču izvietošanu Kosmosā;

| 44. | aicina nekādā gadījumā nepieļaut, ka Eiropas Kosmosa politika veicina Kosmosa militarizāciju un bruņošanos Kosmosā; |
| --- | --- |

44.

aicina nekādā gadījumā nepieļaut, ka Eiropas Kosmosa politika veicina Kosmosa militarizāciju un bruņošanos Kosmosā;

| 45. | aicina pastiprināt starptautisko tiesisko režīmu neagresīvas Kosmosa izmantošanas regulēšanai un aizsardzībai, īpaši uzdodot ANO Miera mērķiem paredzēta visuma telpas izmantojuma komitejai (COPUOS) izstrādāt kosmisko atkritumu mazināšanas pamatnostādņu projektu, kas atbilst Starpaģentūru kosmisko atkritumu koordinācijas komitejas pamatnostādnēm, un aicina ANO atbruņošanās konferenci izstrādāt daudzpusēju nolīgumu par bruņošanās sacensību novēršanu Visumā; turklāt aicina ES prezidentūru nodrošināt proaktīvu ES pārstāvību COPUOS; aicina ES iestādes veicināt konferences organizēšanu, kuras mērķis ir pārskatīt Kosmosa Līgumu, lai padziļinātu to un aizliegtu jebkādu ieroču izvietošanu Kosmosā; |
| --- | --- |

45.

aicina pastiprināt starptautisko tiesisko režīmu neagresīvas Kosmosa izmantošanas regulēšanai un aizsardzībai, īpaši uzdodot ANO Miera mērķiem paredzēta visuma telpas izmantojuma komitejai (COPUOS) izstrādāt kosmisko atkritumu mazināšanas pamatnostādņu projektu, kas atbilst Starpaģentūru kosmisko atkritumu koordinācijas komitejas pamatnostādnēm, un aicina ANO atbruņošanās konferenci izstrādāt daudzpusēju nolīgumu par bruņošanās sacensību novēršanu Visumā; turklāt aicina ES prezidentūru nodrošināt proaktīvu ES pārstāvību COPUOS; aicina ES iestādes veicināt konferences organizēšanu, kuras mērķis ir pārskatīt Kosmosa Līgumu, lai padziļinātu to un aizliegtu jebkādu ieroču izvietošanu Kosmosā;

| 46. | aicina visus starptautiskos dalībniekus atturēties no agresīvu iekārtu izmantošanas Kosmosā; pauž īpašas bažas par destruktīva spēka lietojumu pret satelītiem, piemēram, Ķīnas antisatelītu testu 2007. gada janvārī un strauji pieaugošā kosmisko atkritumu daudzuma ietekmi uz drošību Kosmosā; tādēļ iesaka pieņemt juridisko saistošus starptautiskus instrumentus, kuru mērķis ir aizliegt ieroču izmantošanu, vēršot tos pret Kosmosa resursiem, un ieroču izvietošanu Kosmosā; |
| --- | --- |

46.

aicina visus starptautiskos dalībniekus atturēties no agresīvu iekārtu izmantošanas Kosmosā; pauž īpašas bažas par destruktīva spēka lietojumu pret satelītiem, piemēram, Ķīnas antisatelītu testu 2007. gada janvārī un strauji pieaugošā kosmisko atkritumu daudzuma ietekmi uz drošību Kosmosā; tādēļ iesaka pieņemt juridisko saistošus starptautiskus instrumentus, kuru mērķis ir aizliegt ieroču izmantošanu, vēršot tos pret Kosmosa resursiem, un ieroču izvietošanu Kosmosā;

| 47. | aicina visus Kosmosa izmantotājus reģistrēt savus satelītus, tostarp militāros satelītus, tādējādi atbalstot uzticības veidošanas pasākumu attiecībā uz Kosmosa drošību; atbalsta Padomes īstenoto ES Rīcības kodeksu attiecībā uz Kosmosa objektiem; pieprasa, lai kodekss kļūtu par juridiski saistošu instrumentu; |
| --- | --- |

47.

aicina visus Kosmosa izmantotājus reģistrēt savus satelītus, tostarp militāros satelītus, tādējādi atbalstot uzticības veidošanas pasākumu attiecībā uz Kosmosa drošību; atbalsta Padomes īstenoto ES Rīcības kodeksu attiecībā uz Kosmosa objektiem; pieprasa, lai kodekss kļūtu par juridiski saistošu instrumentu;

| 48. | aicina Apvienoto Nāciju Organizāciju un ES aktīvi iesaistīties satelītiem kaitīgu Kosmosa atkritumu samazināšanā un aizsardzībā pret šiem atkritumiem; |
| --- | --- |

48.

aicina Apvienoto Nāciju Organizāciju un ES aktīvi iesaistīties satelītiem kaitīgu Kosmosa atkritumu samazināšanā un aizsardzībā pret šiem atkritumiem;

Transatlantiskā sadarbība Kosmosa politikas un pretraķešu aizsardzības jomā

| 49. | mudina ES un Ziemeļatlantijas Līguma organizāciju sākt stratēģisku dialogu par Kosmosa politiku un pretraķešu aizsardzību, paturot prātā juridisko pienākumu izvairīties no jebkādas darbības, kas var būt nesavietojama ar miermīlīgas Kosmosa izmantošanas principu un īpašu uzmanību pievēršot satelītkomunikāciju sistēmu papildināmībai un savietojamībai, Kosmosa uzraudzībai un agrīnai brīdināšanai par ballistiskajām raķetēm, kā arī Eiropas spēku aizsardzībai ar karadarbības apgabalā izvietotu pretraķešu aizsardzības sistēmu; |
| --- | --- |

49.

mudina ES un Ziemeļatlantijas Līguma organizāciju sākt stratēģisku dialogu par Kosmosa politiku un pretraķešu aizsardzību, paturot prātā juridisko pienākumu izvairīties no jebkādas darbības, kas var būt nesavietojama ar miermīlīgas Kosmosa izmantošanas principu un īpašu uzmanību pievēršot satelītkomunikāciju sistēmu papildināmībai un savietojamībai, Kosmosa uzraudzībai un agrīnai brīdināšanai par ballistiskajām raķetēm, kā arī Eiropas spēku aizsardzībai ar karadarbības apgabalā izvietotu pretraķešu aizsardzības sistēmu;

| 50. | aicina ES un Amerikas Savienotās Valstis iesaistīties stratēģiskā dialogā par Kosmosa resursu izmantošanu un uzņemties vadošo lomu ANO un ārpus šīs organizācijas, lai panāktu, ka Kosmosā tiek īstenota tikai miermīlīga politika; |
| --- | --- |

50.

aicina ES un Amerikas Savienotās Valstis iesaistīties stratēģiskā dialogā par Kosmosa resursu izmantošanu un uzņemties vadošo lomu ANO un ārpus šīs organizācijas, lai panāktu, ka Kosmosā tiek īstenota tikai miermīlīga politika;

Cita veida starptautiskā sadarbība

| 51. | atzinīgi vērtē nostiprināto sadarbību starp ES un Krieviju saskaņā ar iepriekšminēto Trīspusējo Kosmosa dialogu, ko 2006. gadā uzsāka Eiropas Komisija, EKA un Roscosmos, tostarp tādās jomās kā Kosmosā izvietotas iekārtas (satelītnavigācijas, Zemes novērošanas un satelītkomunikāciju sistēmas), kā arī piekļuve Kosmosam (palaidējiekārtas un nākotnē paredzamas Kosmosa transporta sistēmas); |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē nostiprināto sadarbību starp ES un Krieviju saskaņā ar iepriekšminēto Trīspusējo Kosmosa dialogu, ko 2006. gadā uzsāka Eiropas Komisija, EKA un Roscosmos, tostarp tādās jomās kā Kosmosā izvietotas iekārtas (satelītnavigācijas, Zemes novērošanas un satelītkomunikāciju sistēmas), kā arī piekļuve Kosmosam (palaidējiekārtas un nākotnē paredzamas Kosmosa transporta sistēmas);

*

* *

| 52. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Kosmosa aģentūrai, dalībvalstu parlamentiem un Apvienoto Nāciju Organizācijas, Ziemeļatlantijas Līguma organizācijas un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas ģenerālsekretāriem. |
| --- | --- |

52.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Kosmosa aģentūrai, dalībvalstu parlamentiem un Apvienoto Nāciju Organizācijas, Ziemeļatlantijas Līguma organizācijas un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas ģenerālsekretāriem.

---

(1)  OV C 136, 20.6.2007., 1. lpp.

(2)  OV C 96 E, 21.4.2004., 136. lpp.

(3)  OV C 33 E, 9.2.2006., 580. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0167.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/75

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. jūlijsKašmira

P6_TA(2008)0366

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par Kašmiru

2009/C 294 E/17

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā ieteikumus, ko sagatavoja Eiropas Parlamenta ad hoc delegācija pēc vizītēm Kašmirā 2003. gada 8.—11. decembrī un 2004. gada 20.—24. jūnijā,

ņemot vērā 2006. gada 18. maija rezolūciju par gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē 2005. gadā un ES politiku šajā jomā (1),

ņemot vērā 2007. gada 24. maija ziņojumu “Kašmira: pašreizējā situācija un nākotnes perspektīvas” (2),

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā tiek ziņots par simtiem neidentificētu kapu, kas kopš 2006. gada atklāti Džammu un Kašmirā, un tā kā tikai Uri apgabala 18 ciemos vien ziņo par atrastiem vismaz 940 mirušajiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā tiek ziņots par simtiem neidentificētu kapu, kas kopš 2006. gada atklāti Džammu un Kašmirā, un tā kā tikai Uri apgabala 18 ciemos vien ziņo par atrastiem vismaz 940 mirušajiem;

| B. | tā kā Pazudušo personu vecāku asociācija ar mītni Srinagar pilsētā savā 2008. gada 29. marta ziņojumā norāda uz vairākiem kapiem tādās vietās, kas nav pieejamas bez īpašas drošības spēku atļaujas, jo atrodas tieši līdzās kontroles līnijai ar Pakistānu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Pazudušo personu vecāku asociācija ar mītni Srinagar pilsētā savā 2008. gada 29. marta ziņojumā norāda uz vairākiem kapiem tādās vietās, kas nav pieejamas bez īpašas drošības spēku atļaujas, jo atrodas tieši līdzās kontroles līnijai ar Pakistānu;

| C. | tā kā cilvēktiesību organizācijas uzskata, ka šajās kapavietās var atrasties nelikumīgi nogalināto, piespiedu pazudušo, spīdzināto vai cita veida vardarbībai pakļauto cilvēku mirstīgās atliekas, kuri cietuši bruņotajā konfliktā, kas Džammu un Kašmirā turpinās jau kopš 1989. gada; |
| --- | --- |

C.

tā kā cilvēktiesību organizācijas uzskata, ka šajās kapavietās var atrasties nelikumīgi nogalināto, piespiedu pazudušo, spīdzināto vai cita veida vardarbībai pakļauto cilvēku mirstīgās atliekas, kuri cietuši bruņotajā konfliktā, kas Džammu un Kašmirā turpinās jau kopš 1989. gada;

| D. | tā kā ievērojami atšķiras apgalvojumi par kopš 1989. gada pazudušo personu skaitu, jo upuru piederīgo apvienību vērtējumā tas pārsniedz 8 000 cilvēku, savukārt valdības iestādes apgalvo, ka pazuduši mazāk nekā 4 000 cilvēku; |
| --- | --- |

D.

tā kā ievērojami atšķiras apgalvojumi par kopš 1989. gada pazudušo personu skaitu, jo upuru piederīgo apvienību vērtējumā tas pārsniedz 8 000 cilvēku, savukārt valdības iestādes apgalvo, ka pazuduši mazāk nekā 4 000 cilvēku;

| E. | tā kā valsts policijas 2006. gada pārskatā apstiprināts, ka kopš 1989. gada ieslodzījumā gājis bojā 331 cilvēks un reģistrēti 111 piespiedu pazušanas gadījumi; |
| --- | --- |

E.

tā kā valsts policijas 2006. gada pārskatā apstiprināts, ka kopš 1989. gada ieslodzījumā gājis bojā 331 cilvēks un reģistrēti 111 piespiedu pazušanas gadījumi;

| F. | tā kā sūdzības par cilvēktiesību pārkāpumiem turpinās, kaut Indijas valdība 2005. gada septembrī apņēmās vairs nepieļaut cilvēktiesību pārkāpumus Džammu un Kašmirā; |
| --- | --- |

F.

tā kā sūdzības par cilvēktiesību pārkāpumiem turpinās, kaut Indijas valdība 2005. gada septembrī apņēmās vairs nepieļaut cilvēktiesību pārkāpumus Džammu un Kašmirā;

| G. | tā kā 2008. gada 30. jūnijāSrinagar pilsētā notika bruņots uzbrukums atzītam cilvēktiesību jomas advokātam, Džammu un Kašmiras Pilsoniskās sabiedrības koalīcijas prezidentam un Pazudušo personu vecāku organizācijas dibinātājam Pervez Imroz, par kura veikšanu tiek vainoti drošības spēki, un tā kā tikuši iebaidīti vairāki citi Pazudušo personu vecāku organizācijas atbalstītā Kašmiras cilvēktiesību un tiesiskuma starptautiskā tribunāla locekļi, |
| --- | --- |

G.

tā kā 2008. gada 30. jūnijāSrinagar pilsētā notika bruņots uzbrukums atzītam cilvēktiesību jomas advokātam, Džammu un Kašmiras Pilsoniskās sabiedrības koalīcijas prezidentam un Pazudušo personu vecāku organizācijas dibinātājam Pervez Imroz, par kura veikšanu tiek vainoti drošības spēki, un tā kā tikuši iebaidīti vairāki citi Pazudušo personu vecāku organizācijas atbalstītā Kašmiras cilvēktiesību un tiesiskuma starptautiskā tribunāla locekļi,

| 1. | aicina Indijas valdību nekavējoties nodrošināt neatkarīgu un neitrālu izmeklēšanu visās iespējamo masu kapu vietās Džammu un Kašmiras teritorijā, turklāt kā šīs izmeklēšanas pirmo soli veikt kapa vietu aizsardzību, lai saglabātu pierādījumus; |
| --- | --- |

1.

aicina Indijas valdību nekavējoties nodrošināt neatkarīgu un neitrālu izmeklēšanu visās iespējamo masu kapu vietās Džammu un Kašmiras teritorijā, turklāt kā šīs izmeklēšanas pirmo soli veikt kapa vietu aizsardzību, lai saglabātu pierādījumus;

| 2. | aicina Komisiju saistībā ar stabilitātes instrumentu piedāvāt finansiālu un tehnisku palīdzību Indijas valdībai gan visaptverošas izmeklēšanas veikšanai, gan arī iespējamiem turpmākiem pasākumiem Kašmiras konflikta atrisināšanai; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju saistībā ar stabilitātes instrumentu piedāvāt finansiālu un tehnisku palīdzību Indijas valdībai gan visaptverošas izmeklēšanas veikšanai, gan arī iespējamiem turpmākiem pasākumiem Kašmiras konflikta atrisināšanai;

| 3. | aicina dalībvalstis apspriest šo jautājumu 2008. gada otrajā pusē paredzētajā dialogā par cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

3.

aicina dalībvalstis apspriest šo jautājumu 2008. gada otrajā pusē paredzētajā dialogā par cilvēktiesībām;

| 4. | pauž bažas par Pervez Imroz un citu to cilvēktiesību aktīvistu drošību, kuri veic izmeklēšanu saistībā ar neiezīmētajām kapa vietām un citām apsūdzībām par cilvēktiesību pārkāpumiem Džammu un Kašmirā, un aicina Indijas varas iestādes nodrošināt viņu aizsardzību un ļaut viņiem rīkoties bez iebaidīšanas un vardarbības draudiem; mudina varas iestādes ātri un objektīvi izmeklēt uzbrukumu Pervez Imroz, publiskot šīs izmeklēšanas rezultātus un saukt vainīgos pie atbildības; |
| --- | --- |

4.

pauž bažas par Pervez Imroz un citu to cilvēktiesību aktīvistu drošību, kuri veic izmeklēšanu saistībā ar neiezīmētajām kapa vietām un citām apsūdzībām par cilvēktiesību pārkāpumiem Džammu un Kašmirā, un aicina Indijas varas iestādes nodrošināt viņu aizsardzību un ļaut viņiem rīkoties bez iebaidīšanas un vardarbības draudiem; mudina varas iestādes ātri un objektīvi izmeklēt uzbrukumu Pervez Imroz, publiskot šīs izmeklēšanas rezultātus un saukt vainīgos pie atbildības;

| 5. | atkārtoti aicina Indijas valdību un varas iestādes izmeklēt visus ziņojumus par piespiedu pazušanu; aicina civilajai prokuratūrai uzdod izmeklēt visus gadījumus, kuros ir aizdomas par militārpersonu, drošības vai tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku līdzdalību, kā arī izveidot vienotu, publiski pieejamu datubāzi par visām pazudušajām personām un par visiem atrastajiem bojāgājušajiem; aicina ES dalībvalstis veicināt un atbalstīt visa veida iespējamo sadarbību starp Indijas un Pakistānas valdībām sakarā ar šo izmeklēšanu; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti aicina Indijas valdību un varas iestādes izmeklēt visus ziņojumus par piespiedu pazušanu; aicina civilajai prokuratūrai uzdod izmeklēt visus gadījumus, kuros ir aizdomas par militārpersonu, drošības vai tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku līdzdalību, kā arī izveidot vienotu, publiski pieejamu datubāzi par visām pazudušajām personām un par visiem atrastajiem bojāgājušajiem; aicina ES dalībvalstis veicināt un atbalstīt visa veida iespējamo sadarbību starp Indijas un Pakistānas valdībām sakarā ar šo izmeklēšanu;

| 6. | aicina varas iestādes nodrošināt, lai visas apcietināšanas procedūras atbilstu minimālajām prasībām attiecībā uz starptautiskajiem juridiskajiem standartiem, pienācīgu attieksmi, reģistrāciju un saukšanu pie atbildības, nekavējošu iespēju sazināties ar tuviniekiem, piekļuvi advokātam un neatkarīgai tiesai, kā arī nodrošināt atbildību par jebkādiem šādu procedūru pārkāpumiem; |
| --- | --- |

6.

aicina varas iestādes nodrošināt, lai visas apcietināšanas procedūras atbilstu minimālajām prasībām attiecībā uz starptautiskajiem juridiskajiem standartiem, pienācīgu attieksmi, reģistrāciju un saukšanu pie atbildības, nekavējošu iespēju sazināties ar tuviniekiem, piekļuvi advokātam un neatkarīgai tiesai, kā arī nodrošināt atbildību par jebkādiem šādu procedūru pārkāpumiem;

| 7. | asi nosoda nelikumīgu nogalināšanu, piespiedu pazušanu, spīdzināšanu, izvarošanu un cita veida cilvēktiesību pārkāpumus, kuri Džammu un Kašmirā notikuši kopš bruņotā konflikta sākuma 1989. gadā; prasa upuru tuviniekiem nodrošināt pilnīgu kompensāciju; |
| --- | --- |

7.

asi nosoda nelikumīgu nogalināšanu, piespiedu pazušanu, spīdzināšanu, izvarošanu un cita veida cilvēktiesību pārkāpumus, kuri Džammu un Kašmirā notikuši kopš bruņotā konflikta sākuma 1989. gadā; prasa upuru tuviniekiem nodrošināt pilnīgu kompensāciju;

| 8. | aicina visas valdības pilnībā ratificēt un īstenot ANO Konvenciju par visu personu aizsardzību pret cilvēku piespiedu pazušanu, tostarp saskaņā ar tās 31. un 32. pantu pieņemtās deklarācijas par Piespiedu pazušanas komitejas pilnvaru atzīšanu, kā arī ratificēt Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus; |
| --- | --- |

8.

aicina visas valdības pilnībā ratificēt un īstenot ANO Konvenciju par visu personu aizsardzību pret cilvēku piespiedu pazušanu, tostarp saskaņā ar tās 31. un 32. pantu pieņemtās deklarācijas par Piespiedu pazušanas komitejas pilnvaru atzīšanu, kā arī ratificēt Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus;

| 9. | prasa ANO īpašajiem referentiem nodrošināt brīvu piekļuvi teritorijai kontroles līnijas abās pusēs saskaņā ar ANO īpašajās procedūrās noteiktajām pilnvarām, jo sevišķi nodrošinot šo piekļuvi īpašajiem referentiem spīdzināšanas jautājumos, jautājumos par ārpustiesas, tūlītēju vai patvaļīgu nāvessodu izpildi, kā arī ANO Darba grupai vardarbīgas vai piespiedu pazušanas jautājumos; |
| --- | --- |

9.

prasa ANO īpašajiem referentiem nodrošināt brīvu piekļuvi teritorijai kontroles līnijas abās pusēs saskaņā ar ANO īpašajās procedūrās noteiktajām pilnvarām, jo sevišķi nodrošinot šo piekļuvi īpašajiem referentiem spīdzināšanas jautājumos, jautājumos par ārpustiesas, tūlītēju vai patvaļīgu nāvessodu izpildi, kā arī ANO Darba grupai vardarbīgas vai piespiedu pazušanas jautājumos;

| 10. | atkārtoti aicina Indijas parlamenta apakšpalātu Lok Sabha grozīt Cilvēktiesību aizsardzības aktu, lai Nacionālajai cilvēktiesību komisijai ļautu veikt neatkarīgu izmeklēšanu par bruņoto spēku pārstāvju veiktiem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

10.

atkārtoti aicina Indijas parlamenta apakšpalātu Lok Sabha grozīt Cilvēktiesību aizsardzības aktu, lai Nacionālajai cilvēktiesību komisijai ļautu veikt neatkarīgu izmeklēšanu par bruņoto spēku pārstāvju veiktiem pārkāpumiem;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Indijas valdībai un parlamentam, Pakistānas Islāma Republikas valdībai un parlamentam, Džammu un Kašmiras štata valdībai un parlamentam un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Indijas valdībai un parlamentam, Pakistānas Islāma Republikas valdībai un parlamentam, Džammu un Kašmiras štata valdībai un parlamentam un ANO ģenerālsekretāram.

---

(1)  OV C 297 E, 7.12.2006., 341. lpp.

(2)  OV C 102 E, 24.4.2008., 468. lpp.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/77

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. jūlijsBangladeša

P6_TA(2008)0367

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par Bangladešu

2009/C 294 E/18

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bangladešu, īpaši 2006. gada 16. novembra (1) un 2007. gada 6. septembra (2) rezolūcijas,

ņemot vērā Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bangladešas Tautas republiku partnerattiecību un attīstības jomā (3),

ņemot vērā ārkārtas stāvokli, kuru 2007. gada 11. janvārī izsludināja Bangladešas pagaidu valdība,

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā ES un Bangladešai ir izsenis labas attiecības, tostarp pateicoties Sadarbības nolīgumam partnerattiecību un attīstības jomā; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Bangladešai ir izsenis labas attiecības, tostarp pateicoties Sadarbības nolīgumam partnerattiecību un attīstības jomā;

| B. | tā kā 2007. gada 11. janvārī Bangladešas pagaidu valdība sakarā ar vardarbības uzliesmojumiem pirms toreiz gaidāmām vēlēšanām noteica ārkārtas stāvokli un drīz pēc tam pieņēma ārkārtas noteikumus, kas deva armijai un pašaizsardzības kaujiniekiem tādas pašas tiesības apcietināt, kā policijai; tā kā ES vēlēšanu novērošanas misija apturēja tās darbību 2007. gada 22. janvārī; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2007. gada 11. janvārī Bangladešas pagaidu valdība sakarā ar vardarbības uzliesmojumiem pirms toreiz gaidāmām vēlēšanām noteica ārkārtas stāvokli un drīz pēc tam pieņēma ārkārtas noteikumus, kas deva armijai un pašaizsardzības kaujiniekiem tādas pašas tiesības apcietināt, kā policijai; tā kā ES vēlēšanu novērošanas misija apturēja tās darbību 2007. gada 22. janvārī;

| C. | tā kā līdztekus ārkārtas noteikumiem tika apturētas arī vairākas Bangladešas konstitūcijas garantētas civiltiesības; |
| --- | --- |

C.

tā kā līdztekus ārkārtas noteikumiem tika apturētas arī vairākas Bangladešas konstitūcijas garantētas civiltiesības;

| D. | tā kā šo tiesību apturēšana noveda pie tā, ka Augstākās tiesas apelācijas nodaļa nesen ir pieņēmusi vairākus nolēmumus, kuri būtiski ietekmē individuālās tiesības un likumības principu; |
| --- | --- |

D.

tā kā šo tiesību apturēšana noveda pie tā, ka Augstākās tiesas apelācijas nodaļa nesen ir pieņēmusi vairākus nolēmumus, kuri būtiski ietekmē individuālās tiesības un likumības principu;

| E. | tā kā 2008. gada 11. jūnijā, neapspriežoties ar sabiedrību, tika pieņemts jauns Terorisma novēršanas rīkojums, ar kuru tiek pārkāptas pamatbrīvības un pamattiesības uz taisnīgu tiesu, un ar šo rīkojumu jēdziens “terora akts” tiek paplašināts, nozīmējot arī noziedzīgus darījumus pret īpašumu un uzbrukumus privātpersonām; tā kā šāda jēdziena definīcija ir pretrunā ANO rekomendācijām; tā kā cilvēktiesību organizācijas un juristu apvienības ir paudušas bažas, ka šis rīkojums tiks izmantots, lai veiktu politisku vajāšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2008. gada 11. jūnijā, neapspriežoties ar sabiedrību, tika pieņemts jauns Terorisma novēršanas rīkojums, ar kuru tiek pārkāptas pamatbrīvības un pamattiesības uz taisnīgu tiesu, un ar šo rīkojumu jēdziens “terora akts” tiek paplašināts, nozīmējot arī noziedzīgus darījumus pret īpašumu un uzbrukumus privātpersonām; tā kā šāda jēdziena definīcija ir pretrunā ANO rekomendācijām; tā kā cilvēktiesību organizācijas un juristu apvienības ir paudušas bažas, ka šis rīkojums tiks izmantots, lai veiktu politisku vajāšanu;

| F. | tā kā saskaņā ar starptautisko cilvēktiesību organizāciju, piemēram, Human Rights Watch un Amnesty International, informāciju kopš ārkārtas stāvokļa noteikšanas pirms 18 mēnešiem apcietināto cilvēku skaits jau pārsniedz 300 000, liela daļa no kuriem vēlāk atbrīvoti; tā kā tiesības panākt atbrīvošanu pret drošības naudu ir ierobežotas saskaņā ar ārkārtas noteikumiem un masveida apcietināšanas var būtiski ietekmēt cietumu sistēmu; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar starptautisko cilvēktiesību organizāciju, piemēram, Human Rights Watch un Amnesty International, informāciju kopš ārkārtas stāvokļa noteikšanas pirms 18 mēnešiem apcietināto cilvēku skaits jau pārsniedz 300 000, liela daļa no kuriem vēlāk atbrīvoti; tā kā tiesības panākt atbrīvošanu pret drošības naudu ir ierobežotas saskaņā ar ārkārtas noteikumiem un masveida apcietināšanas var būtiski ietekmēt cietumu sistēmu;

| G. | tā kā ļoti daudzi šie apcietinātie iespējams ir tikuši nežēlīgi spīdzināti un Bangladešas cilvēktiesību organizācija Odhikar ir ziņojusi, ka pieaug ārpustiesas nāvessodu izpildes gadījumu skaits; |
| --- | --- |

G.

tā kā ļoti daudzi šie apcietinātie iespējams ir tikuši nežēlīgi spīdzināti un Bangladešas cilvēktiesību organizācija Odhikar ir ziņojusi, ka pieaug ārpustiesas nāvessodu izpildes gadījumu skaits;

| H. | tā kā Parlaments ir atkārtoti aicinājis noteikt nāvessoda moratoriju visās valstīs un pie visiem apstākļiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā Parlaments ir atkārtoti aicinājis noteikt nāvessoda moratoriju visās valstīs un pie visiem apstākļiem;

| I. | atzinīgi vērtējot politisko aktivitāšu aizlieguma neseno atcelšanu un vienošanos sākt sarunas starp valdību un Awami līgu par plānotajām valsts vēlēšanām decembrī, un arī to, ka citas partijas iesaistīsies šajā procesā; |
| --- | --- |

I.

atzinīgi vērtējot politisko aktivitāšu aizlieguma neseno atcelšanu un vienošanos sākt sarunas starp valdību un Awami līgu par plānotajām valsts vēlēšanām decembrī, un arī to, ka citas partijas iesaistīsies šajā procesā;

| J. | tā kā masveida apcietināšanas jauno uzplūdu laikā kopš 2008. gada 28. maija vairāk nekā 12 000 cilvēku ir tikuši apcietināti, tostarp vietēja līmeņa partijas aktīvisti; tā kā valdība noraida aizdomas, ka šī apcietināšana ir bijusi politiski motivēta, apgalvojot, ka tā bijusi plānota noziedzības apkarošanas operācija; |
| --- | --- |

J.

tā kā masveida apcietināšanas jauno uzplūdu laikā kopš 2008. gada 28. maija vairāk nekā 12 000 cilvēku ir tikuši apcietināti, tostarp vietēja līmeņa partijas aktīvisti; tā kā valdība noraida aizdomas, ka šī apcietināšana ir bijusi politiski motivēta, apgalvojot, ka tā bijusi plānota noziedzības apkarošanas operācija;

| K. | tā kā, aizbildinoties ar to, ka nepieciešams visaptverošs vēlētāju saraksts, pagaidu valdība līdz šim ir ignorējusi politisko partiju, pilsoniskās sabiedrības organizāciju prasības organizēt valsts vēlēšanas ātrāk, un stingri paliek pie sava lēmuma tās organizēt 2008. gada decembra trešajā nedēļā; |
| --- | --- |

K.

tā kā, aizbildinoties ar to, ka nepieciešams visaptverošs vēlētāju saraksts, pagaidu valdība līdz šim ir ignorējusi politisko partiju, pilsoniskās sabiedrības organizāciju prasības organizēt valsts vēlēšanas ātrāk, un stingri paliek pie sava lēmuma tās organizēt 2008. gada decembra trešajā nedēļā;

| L. | tā kā grūtības, ar kurām saskaras Bangladešas iedzīvotāji kļūst vēl nepanesamākas, jo pārtikas, piemēram, rīsa cena pēdējo mēnešu laikā ir pieaugusi par vienu trešdaļu vai vairāk, un tā kā lielākā daļa iedzīvotāju par pārtiku jau pirms eksplozīvā cenu pieauguma tērēja vairāk nekā 60 % no sava budžeta; |
| --- | --- |

L.

tā kā grūtības, ar kurām saskaras Bangladešas iedzīvotāji kļūst vēl nepanesamākas, jo pārtikas, piemēram, rīsa cena pēdējo mēnešu laikā ir pieaugusi par vienu trešdaļu vai vairāk, un tā kā lielākā daļa iedzīvotāju par pārtiku jau pirms eksplozīvā cenu pieauguma tērēja vairāk nekā 60 % no sava budžeta;

| M. | tā kā ievēlēta valdība varētu efektīvāk risināt problēmas, kas saistītas ar klimata pārmaiņu ietekmi; tā kā ceļoties jūras līmenim Bengālijas līcī, ceturtdaļa Bangladešas teritorijas varētu palikt zem ūdens; tā kā zinātnieki ir brīdinājuši, ka līdz 2050. gadam Bangladešā varētu būt 20 līdz 25 miljoni bēgļu klimata pārmaiņu dēļ, |
| --- | --- |

M.

tā kā ievēlēta valdība varētu efektīvāk risināt problēmas, kas saistītas ar klimata pārmaiņu ietekmi; tā kā ceļoties jūras līmenim Bengālijas līcī, ceturtdaļa Bangladešas teritorijas varētu palikt zem ūdens; tā kā zinātnieki ir brīdinājuši, ka līdz 2050. gadam Bangladešā varētu būt 20 līdz 25 miljoni bēgļu klimata pārmaiņu dēļ,

| 1. | aicina Bangladešas valdību atcelt ārkārtas stāvokli, jo tas būtu visnozīmīgākais solis, lai sagatavotos nākamajām parlamenta vēlēšanām un vietējo pašvaldību vēlēšanas varētu notikt 2008. gada augustā; |
| --- | --- |

1.

aicina Bangladešas valdību atcelt ārkārtas stāvokli, jo tas būtu visnozīmīgākais solis, lai sagatavotos nākamajām parlamenta vēlēšanām un vietējo pašvaldību vēlēšanas varētu notikt 2008. gada augustā;

| 2. | aicina Bangladešas valdību nodrošināt, lai jaunais Terorisma novēršanas rīkojums atbilstu starptautiski atzītiem juridiskiem standartiem attiecībā uz terorisma apkarošanu, piemēram, ANO īpašā referenta terorisma apkarošanas un cilvēktiesību jautājumos ieteikumiem; |
| --- | --- |

2.

aicina Bangladešas valdību nodrošināt, lai jaunais Terorisma novēršanas rīkojums atbilstu starptautiski atzītiem juridiskiem standartiem attiecībā uz terorisma apkarošanu, piemēram, ANO īpašā referenta terorisma apkarošanas un cilvēktiesību jautājumos ieteikumiem;

| 3. | aicina Bangladešas valdību atcelt nāvessodu; |
| --- | --- |

3.

aicina Bangladešas valdību atcelt nāvessodu;

| 4. | aicina Bangladešas valdību nekavējoties izbeigt masveida apcietināšanu pašreizējo kampaņu un uzbrukumus politiskajiem pretiniekiem vai žurnālistiem, kas notiek atsaucoties uz ārkārtas stāvokli, un pauž bažas par ziņojumiem par varas iestāžu veiktu spīdzināšanu; aicina valdību nodrošināt visiem apcietinātajiem viņu pamattiesības uz taisnīgu lietas izskatīšanu, un tiem, kam izvirzītas apsūdzības — tiesības uz taisnīgu tiesu; mudina varas iestādes vai nu izvirzīt ar ticamiem pierādījumiem pamatotas apsūdzības tūkstošiem apcietināto, vai arī viņus atbrīvot; |
| --- | --- |

4.

aicina Bangladešas valdību nekavējoties izbeigt masveida apcietināšanu pašreizējo kampaņu un uzbrukumus politiskajiem pretiniekiem vai žurnālistiem, kas notiek atsaucoties uz ārkārtas stāvokli, un pauž bažas par ziņojumiem par varas iestāžu veiktu spīdzināšanu; aicina valdību nodrošināt visiem apcietinātajiem viņu pamattiesības uz taisnīgu lietas izskatīšanu, un tiem, kam izvirzītas apsūdzības — tiesības uz taisnīgu tiesu; mudina varas iestādes vai nu izvirzīt ar ticamiem pierādījumiem pamatotas apsūdzības tūkstošiem apcietināto, vai arī viņus atbrīvot;

| 5. | pauž atzinību Bangladešas valdībai par lēmumu aizliegt bijušajiem kara noziedzniekiem kandidēt vēlēšanās un aicina to turpināt pozitīvi sākto, izveidojot neatkarīgu izmeklēšanas komiteju, lai sāktu tiesas prāvu pret kara noziedzniekiem; |
| --- | --- |

5.

pauž atzinību Bangladešas valdībai par lēmumu aizliegt bijušajiem kara noziedzniekiem kandidēt vēlēšanās un aicina to turpināt pozitīvi sākto, izveidojot neatkarīgu izmeklēšanas komiteju, lai sāktu tiesas prāvu pret kara noziedzniekiem;

| 6. | apsveic pagaidu valdību ar sasniegumiem, gatavojoties parlamenta vēlēšanām, kā arī panākumiem vēlēšanu procesa reformas gaitā un arī par to, ka varas iestādes ir izstrādājušas precīzu vēlētāju reģistru; aicina valdību nodrošināt, lai Bangladešas mazākumtautības un mazākuma reliģiskās kopienas varēt brīvi piedalīties vēlēšanās; prasa pirmsvēlēšanu periodā nodrošināt preses brīvību Bangladešā; |
| --- | --- |

6.

apsveic pagaidu valdību ar sasniegumiem, gatavojoties parlamenta vēlēšanām, kā arī panākumiem vēlēšanu procesa reformas gaitā un arī par to, ka varas iestādes ir izstrādājušas precīzu vēlētāju reģistru; aicina valdību nodrošināt, lai Bangladešas mazākumtautības un mazākuma reliģiskās kopienas varēt brīvi piedalīties vēlēšanās; prasa pirmsvēlēšanu periodā nodrošināt preses brīvību Bangladešā;

| 7. | atzinīgi vērtē bijušā ministru prezidenta Sheikh Hasina atbrīvošanu humānu iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē bijušā ministru prezidenta Sheikh Hasina atbrīvošanu humānu iemeslu dēļ;

| 8. | aicina Eiropas Komisiju un Padomi izrādīt lielāku aktivitāti un izdarīt spiedienu uz Bangladešas valdību, lai tā saprastu, cik nepieciešams ir ātri un pilnībā atcelt ārkārtas stāvokli, kā arī visus noteikumus, kas pieņemti tā laikā; |
| --- | --- |

8.

aicina Eiropas Komisiju un Padomi izrādīt lielāku aktivitāti un izdarīt spiedienu uz Bangladešas valdību, lai tā saprastu, cik nepieciešams ir ātri un pilnībā atcelt ārkārtas stāvokli, kā arī visus noteikumus, kas pieņemti tā laikā;

| 9. | prasa, lai vēlēšanas būtu brīvas un godīgas, saskaņā ar starptautiskiem standartiem un tajās piedalītos visas partijas; aicina ES vēlēšanu novērošanas misiju atsākt darbību tiklīdz tas ir iespējams un iesakāms; aicina ES dalībvalstu misijas un Komisijas delegāciju Bangladešā rūpīgi novērot cilvēktiesību un politisko situāciju Bangladešā; |
| --- | --- |

9.

prasa, lai vēlēšanas būtu brīvas un godīgas, saskaņā ar starptautiskiem standartiem un tajās piedalītos visas partijas; aicina ES vēlēšanu novērošanas misiju atsākt darbību tiklīdz tas ir iespējams un iesakāms; aicina ES dalībvalstu misijas un Komisijas delegāciju Bangladešā rūpīgi novērot cilvēktiesību un politisko situāciju Bangladešā;

| 10. | prasa, lai bruņotie spēki izbeigtu iesaistīšanos politiskajā procesā; |
| --- | --- |

10.

prasa, lai bruņotie spēki izbeigtu iesaistīšanos politiskajā procesā;

| 11. | aicina Bangladešas valdību radīt apstākļus, lai maksimāli un plaši iesaistītu visas sabiedrības daļas, vides un citas nevalstiskas organizācijas, žurnālistus un zinātniekus valsts sagatavošanā klimata pārmaiņu izraisītām nelaimēm, kas tuvojas, un uzskata, ka ārkārtas stāvoklis ir šķērslis, kas neļauj sasniegt šo mērķi; |
| --- | --- |

11.

aicina Bangladešas valdību radīt apstākļus, lai maksimāli un plaši iesaistītu visas sabiedrības daļas, vides un citas nevalstiskas organizācijas, žurnālistus un zinātniekus valsts sagatavošanā klimata pārmaiņu izraisītām nelaimēm, kas tuvojas, un uzskata, ka ārkārtas stāvoklis ir šķērslis, kas neļauj sasniegt šo mērķi;

| 12. | uzskata, ka G8 augstākā līmeņa sanāksmei ir jāuzņemas milzīga atbildība, lai novērstu tālāku klimata pārmaiņu paātrinājumu un katastrofu skaita pieaugumu, kas apdraud miljoniem cilvēku dzīvības Bangladešā un citur pasaulē, pieņemot efektīvus un ambiciozus pasākumus CO2 emisiju samazināšanai; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka G8 augstākā līmeņa sanāksmei ir jāuzņemas milzīga atbildība, lai novērstu tālāku klimata pārmaiņu paātrinājumu un katastrofu skaita pieaugumu, kas apdraud miljoniem cilvēku dzīvības Bangladešā un citur pasaulē, pieņemot efektīvus un ambiciozus pasākumus CO2 emisiju samazināšanai;

| 13. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Dienvidāzijas Reģionālās sadarbības asociācijas dalībvalstīm un Bangladešas valdībai. |
| --- | --- |

13.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Dienvidāzijas Reģionālās sadarbības asociācijas dalībvalstīm un Bangladešas valdībai.

---

(1)  OV C 314 E, 21.12.2006., 377. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0385.

(3)  OV L 118, 27.4.2001., 48. lpp.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/80 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/80

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. jūlijsNāvessods

P6_TA(2008)0368

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija rezolūcija par nāvessodu, jo īpaši Troy Davis lietu

2009/C 294 E/19

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par nāvessoda atcelšanu un nepieciešamību nekavējoties noteikt moratoriju nāvessoda izpildei tajās valstīs, kurās vēl joprojām piemēro nāvessodu,

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2007. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 62/149 par moratoriju nāvessoda izmantošana pasaulē,

ņemot vērā ES pamatnostādņu par nāvessodu atjaunināto versiju un pārskatīto versiju, ko Padome pieņēma 2008. gada 16. jūnijā,

| A. | ņemot vērā gadījumu saistībā ar Troy Davis, kuru Džordžijas Valsts tiesa 1991. gadā notiesāja uz nāvi par policista slepkavību un kura nāvessoda izpildīšana paredzēta 2008. gada jūlija beigās; |
| --- | --- |

A.

ņemot vērā gadījumu saistībā ar Troy Davis, kuru Džordžijas Valsts tiesa 1991. gadā notiesāja uz nāvi par policista slepkavību un kura nāvessoda izpildīšana paredzēta 2008. gada jūlija beigās;

| B. | tā kā T. Davis advokāti apgalvo, ka ir pietiekoši daudz pierādījumu, kas liecina par T. Davis nevainīgumu, ka materiāli pierādījumi pret viņu nav iesniegti un ka septiņi apsūdzības liecinieki ir atteikušies no savām liecībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā T. Davis advokāti apgalvo, ka ir pietiekoši daudz pierādījumu, kas liecina par T. Davis nevainīgumu, ka materiāli pierādījumi pret viņu nav iesniegti un ka septiņi apsūdzības liecinieki ir atteikušies no savām liecībām;

| C. | tā kā 2007. gada 4. augustā Džordžijas štata Augstākā tiesa piekrita izskatīt jaunos elementus, kuri liek šaubīties par T. Davis vainu; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2007. gada 4. augustā Džordžijas štata Augstākā tiesa piekrita izskatīt jaunos elementus, kuri liek šaubīties par T. Davis vainu;

| D. | tā kā Džordžijas štata Augstākā tiesa 2008. gada 17. marta nolēma atteikt T. Davis lietas otrreizēju izskatīšanu, lai gan Augstākās tiesas priekšsēdētājs pauda atšķirīgu viedokli; |
| --- | --- |

D.

tā kā Džordžijas štata Augstākā tiesa 2008. gada 17. marta nolēma atteikt T. Davis lietas otrreizēju izskatīšanu, lai gan Augstākās tiesas priekšsēdētājs pauda atšķirīgu viedokli;

| E. | tā kā ASV kopš 1975. gada vairāk nekā 120 cilvēkiem ir atcelts nāvessods, nolemjot, ka viņi ir nevainīgi; |
| --- | --- |

E.

tā kā ASV kopš 1975. gada vairāk nekā 120 cilvēkiem ir atcelts nāvessods, nolemjot, ka viņi ir nevainīgi;

| F. | tā kā tiesības apžēlot gadījumos, kad ir piespriests augstākais soda mērs, ASV pastāv kā drošības mehānisms, lai nepieļautu neatgriezeniskas kļūdas, kuras tiesa nevarēja vai negribēja novērst; |
| --- | --- |

F.

tā kā tiesības apžēlot gadījumos, kad ir piespriests augstākais soda mērs, ASV pastāv kā drošības mehānisms, lai nepieļautu neatgriezeniskas kļūdas, kuras tiesa nevarēja vai negribēja novērst;

| G. | tā kā Ņūdžersija ir pirmais ASV štats, kurš pamatojot, ka pastāv neizbēgams risks sodīt ar nāvi nepatiesi notiesātos, ar likumu atcēla nāvessodu ASV pēc tam, kad to tur atjaunoja 1972. gadā, |
| --- | --- |

G.

tā kā Ņūdžersija ir pirmais ASV štats, kurš pamatojot, ka pastāv neizbēgams risks sodīt ar nāvi nepatiesi notiesātos, ar likumu atcēla nāvessodu ASV pēc tam, kad to tur atjaunoja 1972. gadā,

| 1. | aicina tās valstis, kurās vēl joprojām piemēro nāvessodu, veikt nepieciešamos pasākumus, lai panāktu šī soda mēra atcelšanu; |
| --- | --- |

1.

aicina tās valstis, kurās vēl joprojām piemēro nāvessodu, veikt nepieciešamos pasākumus, lai panāktu šī soda mēra atcelšanu;

| 2. | aicina atcelt T. Davis piespriesto nāves sodu, ņemot vērā to, ka ir daudz pierādījumu, kuri var likt to atcelt, un lūdz iesaistītās tiesas piekrist viņa lietas otrreizējai izskatīšanai; |
| --- | --- |

2.

aicina atcelt T. Davis piespriesto nāves sodu, ņemot vērā to, ka ir daudz pierādījumu, kuri var likt to atcelt, un lūdz iesaistītās tiesas piekrist viņa lietas otrreizējai izskatīšanai;

| 3. | steidzami aicina Džordžijas štata Apžēlošanas un atbrīvošanas padomi atcelt T. Davis piespriesto nāves sodu; |
| --- | --- |

3.

steidzami aicina Džordžijas štata Apžēlošanas un atbrīvošanas padomi atcelt T. Davis piespriesto nāves sodu;

| 4. | aicina Padomes prezidentvalsti un Eiropas Komisijas delegāciju Amerikas Savienotajās Valstīs nekavējoties ierosināt šo jautājumu apspriešanai ar ASV iestādēm; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomes prezidentvalsti un Eiropas Komisijas delegāciju Amerikas Savienotajās Valstīs nekavējoties ierosināt šo jautājumu apspriešanai ar ASV iestādēm;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī ASV valdībai, Džordžijas štata Apžēlošanas un atbrīvošanas padomei un Džordžijas štata ģenerālprokuroram. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī ASV valdībai, Džordžijas štata Apžēlošanas un atbrīvošanas padomei un Džordžijas štata ģenerālprokuroram.

---

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijs

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/81 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/81

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsPieprasījums atcelt Witold Tomczak imunitāti

P6_TA(2008)0326

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija lēmums par pieprasījumu atcelt Witold Tomczak imunitāti (2008/2078(IMM))

2009/C 294 E/20

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Varšavas prokurora vietnieka pieprasījumu, kurš sagatavots 2007. gada 14. decembrī un kuru Polijas ģenerālprokurors 2008. gada 31. janvārī iesniedza Parlamentam, un par kuru 2008. gada 10. martā paziņoja plenārsēdē, — atcelt Witold Tomczak imunitāti saistībā ar kriminālprocesu, ko vada Varšavas rajona prokuratūra (Warszawa Śródmieście Północ) Polijā,

pēc Witold Tomczak uzklausīšanas 2008. gada 28. maijā saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

ņemot vērā 9. un 10. pantu 1965. gada 8. aprīļa Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās, kā arī 6. panta 2. punktu 1976. gada 20. septembra Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās,

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1),

ņemot vērā Polijas Konstitūcijas 105. pantu,

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0277/2008),

| A. | tā kā Witold Tomczak1997. gada 21. septembrī un 2001. gada 23. septembrī ievēlēja par Polijas parlamenta apakšpalātas (Sejm) deputātu; tā kā pēc Pievienošanās līguma parakstīšanas 2003. gada 16. aprīlī viņš kļuva par novērotāju; tā kā viņš no 2004. gada 1. maija līdz 2004. gada 19. jūlijam bija Eiropas Parlamenta deputāts; tā kā 2004. gada 13. jūnijā viņu ievēlēja par Eiropas Parlamenta deputātu un 2004. gada 16. jūnijā beidzās viņa Polijas parlamenta deputāta pilnvaru termiņš; |
| --- | --- |

A.

tā kā Witold Tomczak1997. gada 21. septembrī un 2001. gada 23. septembrī ievēlēja par Polijas parlamenta apakšpalātas (Sejm) deputātu; tā kā pēc Pievienošanās līguma parakstīšanas 2003. gada 16. aprīlī viņš kļuva par novērotāju; tā kā viņš no 2004. gada 1. maija līdz 2004. gada 19. jūlijam bija Eiropas Parlamenta deputāts; tā kā 2004. gada 13. jūnijā viņu ievēlēja par Eiropas Parlamenta deputātu un 2004. gada 16. jūnijā beidzās viņa Polijas parlamenta deputāta pilnvaru termiņš;

| B. | tā kā Witold Tomczak ir izvirzīta apsūdzība par bojājuma, kas novērtēts līdz PLN 39 669 (aptuveni EUR 11 500), izdarīšanu skulptūrai “Devītā stunda”, — kurā attēlots akmens notriekts Romas pāvests Jānis Pāvils II —, Zaheta galerijā Varšavā 2000. gada 21. decembrī, veicot nodarījumu un tādējādi pārkāpjot Polijas Kriminālkodeksa 288. panta 1. punktu (2); |
| --- | --- |

B.

tā kā Witold Tomczak ir izvirzīta apsūdzība par bojājuma, kas novērtēts līdz PLN 39 669 (aptuveni EUR 11 500), izdarīšanu skulptūrai “Devītā stunda”, — kurā attēlots akmens notriekts Romas pāvests Jānis Pāvils II —, Zaheta galerijā Varšavā 2000. gada 21. decembrī, veicot nodarījumu un tādējādi pārkāpjot Polijas Kriminālkodeksa 288. panta 1. punktu (2);

| C. | tā kā Varšavas rajona prokuratūra ir savākusi pierādījumus pret Witold Tomczak, taču viņš ir atteicies atbildēt uz jautājumiem saistībā ar incidentu Zaheta galerijā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Varšavas rajona prokuratūra ir savākusi pierādījumus pret Witold Tomczak, taču viņš ir atteicies atbildēt uz jautājumiem saistībā ar incidentu Zaheta galerijā;

| D. | tā kā Witold Tomczak uzskata, ka ar savu rīcību saistībā ar skulptūru viņš ir mēģinājis aizstāvēt savu un citu cilvēku reliģiskās jūtas, kā arī aizsargāt pāvesta cieņu; tā kā viņš apstrīd summu, par kādu novērtēts bojājums, kuru viņš, iespējams, izraisījis, un jebkurā gadījumā uzskata, ka viņa rīcības mērķis bija aizsargāt augstu vērtību — pāvesta cieņu Polijas katoļu vidū; |
| --- | --- |

D.

tā kā Witold Tomczak uzskata, ka ar savu rīcību saistībā ar skulptūru viņš ir mēģinājis aizstāvēt savu un citu cilvēku reliģiskās jūtas, kā arī aizsargāt pāvesta cieņu; tā kā viņš apstrīd summu, par kādu novērtēts bojājums, kuru viņš, iespējams, izraisījis, un jebkurā gadījumā uzskata, ka viņa rīcības mērķis bija aizsargāt augstu vērtību — pāvesta cieņu Polijas katoļu vidū;

| E. | tā kā, pamatojoties uz iegūto informāciju, parlamentārā imunitāte neaizsargā Witold Tomczak attiecībā uz pieņēmumiem, kuri iesniegti Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam izskatīšanai, |
| --- | --- |

E.

tā kā, pamatojoties uz iegūto informāciju, parlamentārā imunitāte neaizsargā Witold Tomczak attiecībā uz pieņēmumiem, kuri iesniegti Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam izskatīšanai,

| 1. | nolemj atcelt Witold Tomczak imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt Witold Tomczak imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Polijas Republikas attiecīgajai iestādei. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Polijas Republikas attiecīgajai iestādei.

---

(1)  Lieta 101/63, Wagner/Fohrmann un Krier, Recueil, 195. lpp., kā arī lieta 149/85, Wybot/Faure un citi, Recueil, 2391. lpp.

(2)  Šā punkta noteikumi paredz, ka personai, kas iznīcina, bojā vai padara nederīgu citas personas īpašumu, piemēro ieslodzījumu no 3 mēnešiem lîdz 5 gadiem (Oriģinālā — poļu valodā: “Kto cudzą rzecz niszczy, uszkadza lub czyni niezdatną do użytku, podlega karze pozbawienia wolności od 3 miesięcy do lat 5.”).

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/82

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsKomisijas apstiprināšana

P6_TA(2008)0328

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta grozīšanu attiecībā uz Komisijas apstiprināšanu (2007/2128(REG))

2009/C 294 E/21

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā priekšsēdētāja 2006. gada 14. decembra vēstuli,

ņemot vērā 2005. gada 1. decembra rezolūciju par pamatnostādnēm Eiropas Komisijas apstiprināšanai (1),

ņemot vērā Reglamenta 201. un 202. pantu,

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0198/2008),

| 1. | nolemj veikt Reglamentā turpmāk minētos grozījumus; |
| --- | --- |

1.

nolemj veikt Reglamentā turpmāk minētos grozījumus;

| 2. | atgādina, ka šie grozījumi stājas spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka šie grozījumi stājas spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai.

| SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Parlamenta Reglaments


  99. pants — 2. punkts |
| 2. | Komiteja uzaicina
  izvirzīto kandidātu
  uzstāties ar paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem. |

SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Parlamenta Reglaments

99. pants — 2. punkts

2.

Komiteja uzaicina
  izvirzīto kandidātu
  uzstāties ar paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem.

| 2. | Attiecīgā
  Komiteja
  vai komitejas
  uzaicina
  izvirzīto komisāra amata
  kandidātu uzstāties ar paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem.
  Uzklausīšanas organizē tā, lai komisāra amata kandidāti varētu Parlamentam atklāt visu būtisko informāciju. Uzklausīšanu organizēšanas noteikumus izklāsta Reglamenta pielikumā

   (2). |
| --- | --- |

2.

Attiecīgā
  Komiteja
  vai komitejas
  uzaicina
  izvirzīto komisāra amata
  kandidātu uzstāties ar paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem.
  Uzklausīšanas organizē tā, lai komisāra amata kandidāti varētu Parlamentam atklāt visu būtisko informāciju. Uzklausīšanu organizēšanas noteikumus izklāsta Reglamenta pielikumā

   (2).

Grozījums Nr. 2

Parlamenta Reglaments

99. pants — 6. punkts

| 6. | Ja Komisijas amata pilnvaru laikā komisāriem mainās pienākumi, attiecīgos komisārus aicina uzstāties komitejās, kuras ir atbildīgas par viņiem uzticētajām jomām. |
| --- | --- |

6.

Ja Komisijas amata pilnvaru laikā komisāriem mainās pienākumi, attiecīgos komisārus aicina uzstāties komitejās, kuras ir atbildīgas par viņiem uzticētajām jomām.

| 6. | Ja Komisijas pilnvaru laikā
  būtiski
  mainās komisāru atbildības jomu sadalījums,
  tiek aizpildīta vakanta komisāra amata vieta vai jaunas dalībvalsts pievienošanās gadījumā tiek iecelts jauns komisārs,
  attiecīgos komisārus
  saskaņā ar šā panta 2. punktu
  aicina uzstāties komitejās, kuras ir atbildīgas par viņiem uzticētajām jomām. |
| --- | --- |

6.

Ja Komisijas pilnvaru laikā
  būtiski
  mainās komisāru atbildības jomu sadalījums,
  tiek aizpildīta vakanta komisāra amata vieta vai jaunas dalībvalsts pievienošanās gadījumā tiek iecelts jauns komisārs,
  attiecīgos komisārus
  saskaņā ar šā panta 2. punktu
  aicina uzstāties komitejās, kuras ir atbildīgas par viņiem uzticētajām jomām.

Grozījums Nr. 3

Parlamenta Reglaments

XVI.b pielikums (jauns)

XVI.b PIELIKUMS

Komisijas apstiprināšanas pamatnostādnes

| 1. | Parlamenta piekrišanas balsojumam par Komisijas kolēģiju kopumā piemēro šādus principus, kritērijus un kārtību.









  a) | Vērtēšanas pamats



  Parlaments vērtē izvirzītos komisāra amata kandidātus, ņemot vērā viņu vispārējo kompetenci, gatavību strādāt Eiropas Savienības labā un personisko neatkarību. Tas izvērtē kandidātu zināšanas jomā, kurā viņi izvirzīti komisāra amatam, kā arī viņu saziņas prasmi.


  Parlaments īpaši ņem vērā dzimumu līdzsvaru. Tas var izteikt viedokli par komisāra amata kandidātu atbildības jomu sadalījumu, ko paredzējis izvēlētais Komisijas priekšsēdētājs.


  Parlaments var pieprasīt jebkādu informāciju, kas ir būtiska lēmuma pieņemšanai par izvirzīto kandidātu piemērotību komisāra amatam. Parlaments sagaida, ka komisāra amata kandidāti tam pilnībā atklās informāciju par viņu finansiālajām interesēm. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Vērtēšanas pamats

| b) | Uzklausīšanas



  Katru izvirzīto komisāra amata kandidātu aicina uz individuālu uzklausīšanu attiecīgajā komitejā vai komitejās. Uzklausīšanas ir atklātas.


  Uzklausīšanas kopīgi organizē Priekšsēdētāju konference un Komiteju priekšsēdētāju konference. Jauktu atbildības jomu gadījumā veic atbilstīgus pasākumus, lai sasauktu kopā visas attiecīgās komitejas. Ir iespējami trīs varianti:









  i) | ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst tikai vienas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa tikai attiecīgā komiteja, |
| --- | --- | --- |

b)

Uzklausīšanas

i)

ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst tikai vienas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa tikai attiecīgā komiteja,

| ii) | ja komisāra amata kandidāta atbildības joma lielākā vai mazākā mērā vienādi atbilst vairāku komiteju kompetencei, attiecīgās komitejas šo kandidātu uzklausa kopīgi, un |
| --- | --- |

ii)

ja komisāra amata kandidāta atbildības joma lielākā vai mazākā mērā vienādi atbilst vairāku komiteju kompetencei, attiecīgās komitejas šo kandidātu uzklausa kopīgi, un

| iii) | ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst galvenokārt vienas komitejas kompetencei un tikai nelielā mērā vismaz vienas citas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa galvenā atbildīgā komiteja, uzklausīšanā uzaicinot piedalīties otru vai pārējās iesaistītās komitejas. |
| --- | --- |

iii)

ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst galvenokārt vienas komitejas kompetencei un tikai nelielā mērā vismaz vienas citas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa galvenā atbildīgā komiteja, uzklausīšanā uzaicinot piedalīties otru vai pārējās iesaistītās komitejas.

| c) | Novērtēšana



  Divdesmit četru stundu laikā dara publiski pieejamus indeksētus uzklausīšanu videoierakstus.


  Pēc uzklausīšanas komitejas nekavējoties satiekas, lai novērtētu katru komisāra amata kandidātu. Šīs sanāksmes notiek aiz slēgtām durvīm. Komitejas tiek aicinātas paziņot, vai saskaņā ar to viedokli attiecīgie kandidāti ir atbilstīgi kvalificēti, lai ieņemtu komisāra amatu un pildītu īpašos komisāra pienākumus, kas viņiem tiek uzticēti. Ja attiecīgā komiteja nespēj panākt vienošanos par abiem minētajiem punktiem, tās priekšsēdētājs abus lēmumus nodod aizklātai balsošanai. Komiteju novērtējuma paziņojumus dara zināmus atklātībai un izklāsta Priekšsēdētāju konferences un Komiteju priekšsēdētāju konferences apvienotajā sanāksmē, kas notiek aiz slēgtām durvīm. Ja sanāksmē nenolemj pieprasīt papildu informāciju, pēc viedokļu apmaiņas Priekšsēdētāju konference un Komiteju priekšsēdētāju konference pasludina uzklausīšanas par pabeigtām.


  Izvēlētais Komisijas priekšsēdētājs Parlamenta sēdē, kurā uzaicina piedalīties visu Padomi, iepazīstina ar visu komisāra amata kandidātu kolēģiju un viņu programmu. Pēc šīs iepazīstināšanas seko debates. Lai noslēgtu debates, jebkura politiskā grupa vai vismaz četrdesmit Parlamenta deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro Reglamenta 103. panta 3., 4. un 5. punktu. Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments balso par to, vai dot piekrišanu izvēlētā Komisijas priekšsēdētāja un komisāra amata kandidātu kā vienotas kolēģijas iecelšanai amatā. Parlaments pieņem lēmumu ar balsu vairākumu, balsojot pēc saraksta. Tas var atlikt balsošanu līdz nākamajai sēdei. |
| --- | --- |

c)

Novērtēšana

| 2. | Ja Komisijas pilnvaru laikā mainās tās sastāvs vai notiek būtisks komisāru atbildības jomu pārdalījums, piemēro šādu kārtību:









  a) | ja ir jāaizpilda vakance komisāra atkāpšanās no amata, piespiedu demisijas vai nāves dēļ, Parlaments nekavējoties aicina attiecīgo komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti 1. punktā; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

ja ir jāaizpilda vakance komisāra atkāpšanās no amata, piespiedu demisijas vai nāves dēļ, Parlaments nekavējoties aicina attiecīgo komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti 1. punktā;

| b) | pievienojoties jaunai dalībvalstij, Parlaments aicina tās izvirzīto komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti 1. punktā; |
| --- | --- |

b)

pievienojoties jaunai dalībvalstij, Parlaments aicina tās izvirzīto komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti 1. punktā;

| c) | ja ir būtiskas izmaiņas komisāru atbildības jomu sadalījumā, tos komisārus, kurus skar šīs izmaiņas, pirms jauno amata pienākumu pildīšanas uzsākšanas aicina uz uzklausīšanu attiecīgajās komitejās. |
| --- | --- |

c)

ja ir būtiskas izmaiņas komisāru atbildības jomu sadalījumā, tos komisārus, kurus skar šīs izmaiņas, pirms jauno amata pienākumu pildīšanas uzsākšanas aicina uz uzklausīšanu attiecīgajās komitejās.

Atkāpjoties no 1. punkta c) apakšpunkta trešajā daļā noteiktās procedūras, gadījumos, kad balsošana plenārsēdē attiecas tikai uz viena komisāra iecelšanu, tā notiek aizklāti.

---

(1)  OV C 285 E, 22.11.2006., 137. lpp.

(2)  
  Sk. XVI.b pielikumu.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/86 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/86

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsParlamenta Reglamenta grozīšana, ņemot vērā Parlamentārās reformas darba grupas priekšlikumus par darbu plenārsēdēs

P6_TA(2008)0334

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija lēmums par Parlamenta Reglamenta grozīšanu, ņemot vērā Parlamentārās reformas darba grupas priekšlikumus par darbu plenārsēdēs un patstāvīgajiem ziņojumiem (2007/2272(REG))

2009/C 294 E/22

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2007. gada 25. oktobra un 12. decembra lēmumu,

ņemot vērā priekšsēdētāja 2007. gada 15. novembra un 2008. gada 31. janvāra vēstuli,

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferencei 2007. gada 6. septembrī iesniegto Parlamentārās reformas darba grupas Pirmo starpposma ziņojumu par plenārsēdēm un pasākumu kalendāru un tajā izklāstītos secinājumus par pastāvīgajiem ziņojumiem,

ņemot vērā EK līguma 199. pantu,

ņemot vērā Reglamenta 201. un 202. pantu,

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0197/2008),

| 1. | nolemj Reglamentā izdarīt turpmāk minētos grozījumus; |
| --- | --- |

1.

nolemj Reglamentā izdarīt turpmāk minētos grozījumus;

| 2. | norāda, ka šie grozījumi stāsies spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā, izņemot jaunā IIa pielikuma 2. un 3. punkta grozījumus, kas stāsies spēkā Parlamenta tā pilnvaru laika pirmajā dienā, kurš sāksies 2009. gada jūlijā; norāda, ka 45. panta 1.a punktu piemēro arī ziņojumiem, kuru sagatavošanai atļauja saņemta pirms šā noteikuma stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka šie grozījumi stāsies spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā, izņemot jaunā IIa pielikuma 2. un 3. punkta grozījumus, kas stāsies spēkā Parlamenta tā pilnvaru laika pirmajā dienā, kurš sāksies 2009. gada jūlijā; norāda, ka 45. panta 1.a punktu piemēro arī ziņojumiem, kuru sagatavošanai atļauja saņemta pirms šā noteikuma stāšanās spēkā;

| 3. | nolemj, ka grozījums Nr. 5, kas attiecas uz 39. panta 2. punktu un ir iekļauts 2007. gada 13. novembra lēmumā (1) par Parlamenta Reglamenta grozījumiem atbilstīgi Deputātu nolikumam, stāsies spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā; |
| --- | --- |

3.

nolemj, ka grozījums Nr. 5, kas attiecas uz 39. panta 2. punktu un ir iekļauts 2007. gada 13. novembra lēmumā (1) par Parlamenta Reglamenta grozījumiem atbilstīgi Deputātu nolikumam, stāsies spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā;

| 4. | nolemj, saskaņā ar Reglamenta 204. panta c) apakšpunktu, kā Reglamenta pielikumu publicēt Priekšsēdētāju konferences lēmumu par procedūru un praksi attiecībā uz pilnvarojumu sagatavot patstāvīgos ziņojumus, kas grozīts ar Priekšsēdētāju konferences 2007. gada 12. decembra un 2008. gada 14. februāra lēmumu; uzdod ģenerālsekretāram atjaunināt šo pielikumu atbilstīgi turpmākajiem Priekšsēdētāju konferences lēmumiem šajā jomā; |
| --- | --- |

4.

nolemj, saskaņā ar Reglamenta 204. panta c) apakšpunktu, kā Reglamenta pielikumu publicēt Priekšsēdētāju konferences lēmumu par procedūru un praksi attiecībā uz pilnvarojumu sagatavot patstāvīgos ziņojumus, kas grozīts ar Priekšsēdētāju konferences 2007. gada 12. decembra un 2008. gada 14. februāra lēmumu; uzdod ģenerālsekretāram atjaunināt šo pielikumu atbilstīgi turpmākajiem Priekšsēdētāju konferences lēmumiem šajā jomā;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai zināšanai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai zināšanai.

| SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Parlamenta Reglaments


  38.a pants (jauns) |
| | 38.a pants




  Līgumos Parlamentam piešķirtās iniciatīvas tiesības




  Ja Līgumos Parlamentam ir piešķirtas iniciatīvas tiesības, atbildīgā komiteja var pieņemt lēmumu sagatavot patstāvīgu ziņojumu.




  Šajā ziņojumā ir iekļauts:










  a) | rezolūcijas priekšlikums, |

SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Parlamenta Reglaments

38.a pants (jauns)

38.a pants

Līgumos Parlamentam piešķirtās iniciatīvas tiesības

Ja Līgumos Parlamentam ir piešķirtas iniciatīvas tiesības, atbildīgā komiteja var pieņemt lēmumu sagatavot patstāvīgu ziņojumu.

Šajā ziņojumā ir iekļauts:

a)

rezolūcijas priekšlikums,

| b) | vajadzības gadījumā lēmuma vai priekšlikuma projekts, |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā lēmuma vai priekšlikuma projekts,

| c) | paskaidrojums, kurā, ja vajadzīgs, ietver finanšu pārskatu. |
| --- | --- |

c)

paskaidrojums, kurā, ja vajadzīgs, ietver finanšu pārskatu.

Ja pirms tiesību akta pieņemšanas Parlamentā ir vajadzīgs Padomes apstiprinājums vai piekrišana un Komisijas atzinums vai piekrišana, Parlaments pēc balsošanas par tiesību akta priekšlikumu un pamatojoties uz referenta ierosinājumu, var pieņemt lēmumu, ka balsošanu par rezolūcijas priekšlikumu atliek, līdz Padome vai Komisija būs paziņojušas savu nostāju.

Grozījums Nr. 2

Parlamenta Reglaments

45. pants — 1.a punkts (jauns)

| 1.a | Rezolūcijas priekšlikumi, kas iekļauti patstāvīgajos ziņojumos, Parlamentam jāizskata saskaņā ar īsā izklāsta procedūru, kas noteikta 131.a pantā. Šādu rezolūciju priekšlikumu grozījumus nepieņem izskatīšanai plenārsēdē, ja vien tos nav iesniedzis referents, lai ņemtu vērā jaunu informāciju, taču var iesniegt alternatīvus rezolūcijas priekšlikumus saskaņā ar 151. panta 4. punktu. Šo punktu nepiemēro, ja ziņojuma temats plenārsēdes debatēs ir iekļaujams kā galvenais, ja ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 38.a vai 39. pantā minētajām iniciatīvas tiesībām vai to var uzskatīt par stratēģisku saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences noteiktajiem kritērijiem

   (2). |
| --- | --- |

1.a

Rezolūcijas priekšlikumi, kas iekļauti patstāvīgajos ziņojumos, Parlamentam jāizskata saskaņā ar īsā izklāsta procedūru, kas noteikta 131.a pantā. Šādu rezolūciju priekšlikumu grozījumus nepieņem izskatīšanai plenārsēdē, ja vien tos nav iesniedzis referents, lai ņemtu vērā jaunu informāciju, taču var iesniegt alternatīvus rezolūcijas priekšlikumus saskaņā ar 151. panta 4. punktu. Šo punktu nepiemēro, ja ziņojuma temats plenārsēdes debatēs ir iekļaujams kā galvenais, ja ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 38.a vai 39. pantā minētajām iniciatīvas tiesībām vai to var uzskatīt par stratēģisku saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences noteiktajiem kritērijiem

   (2).

Grozījums Nr. 3

Parlamenta Reglaments

45. pants — 2. punkts — 1. daļa

| 2. | Šī panta noteikumi pēc analoģijas attiecas arī uz gadījumiem, kad Līgumi piešķir iniciatīvas tiesības Parlamentam. |
| --- | --- |

2.

| 2. | Ja uz ziņojuma tematu attiecas 38.a pantā minētās iniciatīvas tiesības, atļauju var nedot tikai tad, ja nav izpildīti Līgumos paredzētie nosacījumi. |
| --- | --- |

2.

Grozījums Nr. 4

Parlamenta Reglaments

45. pants — 2. punkts — 2. daļa

Šādos
  gadījumos Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu divu mēnešu laikā.

| 2.a | Gadījumos, kas minēti 38.a pantā un 39. pantā,
  Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu divu mēnešu laikā. |
| --- | --- |

2.a

Gadījumos, kas minēti 38.a pantā un 39. pantā,
  Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu divu mēnešu laikā.

Grozījums Nr. 5

Parlamenta Reglaments

110. pants — 1. punkts

| 1. | Ikviens deputāts var uzdot Padomei vai Komisijai jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski. Par jautājuma saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs. |
| --- | --- |

1.

Ikviens deputāts var uzdot Padomei vai Komisijai jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski. Par jautājuma saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs.

| 1. | Ikviens deputāts
  saskaņā ar pamatnostādnēm, kas ietvertas šī Reglamenta pielikumā

   (3), var uzdot Padomei vai Komisijai jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski. Par jautājuma saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs. |
| --- | --- |

1.

Ikviens deputāts
  saskaņā ar pamatnostādnēm, kas ietvertas šī Reglamenta pielikumā

   (3), var uzdot Padomei vai Komisijai jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski. Par jautājuma saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs.

Grozījums Nr. 6

Parlamenta Reglaments

110. pants — 2. punkts

| 2. | Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tos nosūta attiecīgajai iestādei. |
| --- | --- |

2.

Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tos nosūta attiecīgajai iestādei.

| 2. | Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tos nosūta attiecīgajai iestādei.
  Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem priekšsēdētājs. Viņa lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

2.

Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tos nosūta attiecīgajai iestādei.
  Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem priekšsēdētājs. Viņa lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam.

Grozījums Nr. 7

Parlamenta Reglaments

111. pants — 1. punkts

| 1. | Ikviens deputāts var uzdot Eiropas Centrālajai bankai jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski. |
| --- | --- |

1.

Ikviens deputāts var uzdot Eiropas Centrālajai bankai jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski.

| 1. | Ikviens deputāts
  saskaņā ar pamatnostādnēm, kas ietvertas šī Reglamenta pielikumā

   (4), var uzdot Eiropas Centrālajai bankai jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski. |
| --- | --- |

1.

Ikviens deputāts
  saskaņā ar pamatnostādnēm, kas ietvertas šī Reglamenta pielikumā

   (4), var uzdot Eiropas Centrālajai bankai jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski.

Grozījums Nr. 8

Parlamenta Reglaments

131.a pants (jauns)

131.a pants

Īss izklāsts

Pēc referenta pieprasījuma vai Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var arī nolemt, ka tematu, par kuru nav vajadzīgas plašas debates, var izskatīt, referentam plenārsēdē sniedzot īsu izklāstu. Tādā gadījumā Komisijai ir iespēja izteikties un katram deputātam ir tiesības paust savu viedokli, iesniedzot papildu rakstisku deklarāciju saskaņā ar 142. panta 7. punktu.

Grozījums Nr. 9

Parlamenta Reglaments

142. pants — 5. punkts

| 5. | Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents to ir nolasījis.
  Tomēr, ja notiek debates par Komisijas priekšlikumu, Parlamenta priekšsēdētājs aicina Komisijas pārstāvi vispirms ar to īsumā iepazīstināt, un, ja debates attiecas uz Padomes iesniegto tekstu, Parlamenta priekšsēdētājs var aicināt Padomi izteikties vispirms; šādos gadījumos referents uzstājas pēc tam.
  Padome un Komisija var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu paziņojumiem. |
| --- | --- |

5.

Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents to ir nolasījis.
  Tomēr, ja notiek debates par Komisijas priekšlikumu, Parlamenta priekšsēdētājs aicina Komisijas pārstāvi vispirms ar to īsumā iepazīstināt, un, ja debates attiecas uz Padomes iesniegto tekstu, Parlamenta priekšsēdētājs var aicināt Padomi izteikties vispirms; šādos gadījumos referents uzstājas pēc tam.
  Padome un Komisija var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu paziņojumiem.

| 5. | Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents to ir nolasījis. Komisija
  ,
  Padome
  un referents
  var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu paziņojumiem. |
| --- | --- |

5.

Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents to ir nolasījis. Komisija
  ,
  Padome
  un referents
  var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu paziņojumiem.

Grozījums Nr. 10

Parlamenta Reglaments

151. pants — 4. punkts

| 4. | Politiskā grupa var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar mērķi aizstāt nenormatīvas rezolūcijas projektu, kas ir ietverts komitejas ziņojumā. |
| --- | --- |

4.

Politiskā grupa var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar mērķi aizstāt nenormatīvas rezolūcijas projektu, kas ir ietverts komitejas ziņojumā.

| 4. | Politiskā grupa
  vai vismaz 40 deputāti
  var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar mērķi aizstāt nenormatīvas rezolūcijas projektu, kas ir ietverts komitejas ziņojumā. |
| --- | --- |

4.

Politiskā grupa
  vai vismaz 40 deputāti
  var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar mērķi aizstāt nenormatīvas rezolūcijas projektu, kas ir ietverts komitejas ziņojumā.

Šādā gadījumā politiskā grupa nevar iesniegt grozījumus atbildīgās komitejas iesniegtajam rezolūcijas projektam. Politiskās
  grupas iesniegtais
  rezolūcijas priekšlikums nedrīkst būt garāks par atbildīgās komitejas iesniegto priekšlikumu. To bez grozījumiem iesniedz Parlamentam apstiprināšanai vienā balsojumā.

Šādā gadījumā politiskā grupa
  vai attiecīgie deputāti
  nevar iesniegt grozījumus atbildīgās komitejas iesniegtajam rezolūcijas projektam.
  Alternatīvais
  rezolūcijas priekšlikums nedrīkst būt garāks par atbildīgās komitejas iesniegto priekšlikumu. To bez grozījumiem iesniedz Parlamentam apstiprināšanai vienā balsojumā.

Pēc analoģijas piemēro 103. panta 4. punktu.

Grozījums Nr. 11

Parlamenta Reglaments

IIa pielikums (jauns)

IIa PIELIKUMS

Pamatnostādnes par jautājumiem, uz kuriem jāsniedz rakstiskas atbildes saskaņā ar 110. un 111. pantu

| 1. | Jautājumi, uz kuriem jāsniedz rakstiskas atbildes,







  — | ir saistīti ar attiecīgās iestādes kompetenci un atbildības jomu, kā arī ir vispārējās interesēs; |
| --- | --- | --- |

1.

—

ir saistīti ar attiecīgās iestādes kompetenci un atbildības jomu, kā arī ir vispārējās interesēs;

| — | ir kodolīgi un saprotami; |
| --- | --- |

—

ir kodolīgi un saprotami;

| — | nav aizvainojoši; |
| --- | --- |

—

nav aizvainojoši;

| — | neattiecas uz pilnīgi privātu tematu. |
| --- | --- |

—

neattiecas uz pilnīgi privātu tematu.

| 2. | Ja jautājums neatbilst šīm pamatnostādnēm, sekretariāts jautājuma iesniedzējam iesaka, kā jautājumu varētu izteikt, lai tas būtu pieņemams. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums sešu iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde, sekretariāts iepriekšējā jautājuma un atbildes kopiju pārsūta jautājuma iesniedzējam. Jautājumu attiecīgajai iestādei var nosūtīt atkārtoti tikai tad, ja jautājuma iesniedzējs atklāj jaunus būtiskus faktus vai cenšas saņemt vairāk informācijas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ja jautājums attiecas uz faktisko vai statistisko informāciju, kas jau ir pieejama Parlamenta bibliotēkā, bibliotēka to dara zināmu deputātam, kurš jautājumu var atsaukt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Uz jautājumiem par saistītiem tematiem var sniegt kopēju atbildi. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0500.

(2)  
  Sk. attiecīgo Priekšsēdētāju konferences lēmumu, kas pievienots Reglamentam kā (..) pielikums.

(3)  
  Sk. IIa pielikumu.

(4)  
  Sk. IIa pielikumu.

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijs

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/91 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/91

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsPolitisko grupu izveidošana (Reglamenta 29. panta grozīšana)

P6_TA(2008)0351

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta 29. panta grozīšanu — Politisko grupu izveidošana (2006/2201(REG))

2009/C 294 E/23

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Reglamenta grozīšanas priekšlikumu (B6-0420/2006),

ņemot vērā Reglamenta 201. un 202. pantu,

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0206/2008),

| 1. | nolemj veikt Reglamentā turpmāk minēto grozījumu; |
| --- | --- |

1.

nolemj veikt Reglamentā turpmāk minēto grozījumu;

| 2. | nolemj, ka grozījums stāsies spēkā pēc 2009. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām notiekošās pirmās sesijas pirmajā dienā; |
| --- | --- |

2.

nolemj, ka grozījums stāsies spēkā pēc 2009. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām notiekošās pirmās sesijas pirmajā dienā;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai.

| SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 3 |
| Reglaments


  29.pants — 2.punkts |
| 2. | Politiskajā grupā apvienojas deputāti, kas ievēlēti vismaz
  vienā piektdaļā
  dalībvalstu. Lai izveidotu politisko grupu, nepieciešami vismaz
  divdesmit
  deputāti. |

SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 3

Reglaments

29.pants — 2.punkts

2.

Politiskajā grupā apvienojas deputāti, kas ievēlēti vismaz
  vienā piektdaļā
  dalībvalstu. Lai izveidotu politisko grupu, nepieciešami vismaz
  divdesmit
  deputāti.

| 2. | Politiskajā grupā apvienojas deputāti, kas ievēlēti vismaz
  vienā ceturtdaļā
  dalībvalstu. Lai izveidotu politisko grupu, nepieciešami vismaz
  divdesmit pieci
  deputāti. |
| --- | --- |

2.

Politiskajā grupā apvienojas deputāti, kas ievēlēti vismaz
  vienā ceturtdaļā
  dalībvalstu. Lai izveidotu politisko grupu, nepieciešami vismaz
  divdesmit pieci
  deputāti.

Grozījums Nr. 1

Eiropas Parlamenta Reglaments

29.pants — 2.a punkts (jauns)

| 2.a | Ja grupas locekļu skaits nesasniedz obligāto slieksni, priekšsēdētājs, saņemot Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var atļaut tās darbības turpināšanu līdz Parlamenta nākamai konstitutīvai sēdei, ja tiek izpildīti šādi noteikumi:







  — | deputāti joprojām pārstāv vismaz vienu piektdaļu no dalībvalstīm; |
| --- | --- | --- |

2.a

—

deputāti joprojām pārstāv vismaz vienu piektdaļu no dalībvalstīm;

| — | grupa ir pastāvējusi vairāk nekā vienu gadu. |
| --- | --- |

—

grupa ir pastāvējusi vairāk nekā vienu gadu.

Priekšsēdētājs nepiemēro šo atkāpi, ja ir pietiekami pierādījumi aizdomām par to ļaunprātīgu izmantošanu.

---

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijs

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/92 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/92

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsEiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments ***I

P6_TA(2008)0315

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (COM(2008)0308 — C6-0200/2008 — 2008/0095(COD))

2009/C 294 E/24

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0308),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 179. pantu un 181. panta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0200/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu,

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A6-0271/2008),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/93

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsAtbalsta shēmu noteikumi saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku *

P6_TA(2008)0316

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr.1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (COM(2008)0247 — C6-0208/2008 — 2008/0088(CNS))

2009/C 294 E/25

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0247),

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0208/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. daļu,

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0270/2008),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/93

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsDrošības un veselības aizsardzības minimālās prasības, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā (otrā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (kodificēta versija) ***I

P6_TA(2008)0317

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā (otrā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (kodificēta versija) (COM(2008)0111 — C6-0127/2008 — 2006/0214(COD))

2009/C 294 E/26

(Koplēmuma procedūra, kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0111),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 137. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0127/2008),

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi oficiālai tiesību aktu tekstu kodifikācijai (1),

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0290/2008),

| A. | tā kā pēc Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu padomdevējas grupas atzinuma šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu padomdevējas grupas atzinuma šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/94 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/94

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsSavvaļas putnu aizsardzība (pielāgošanās regulatīvajai kontroles procedūrai) ***I

P6_TA(2008)0318

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Padomes Direktīvu 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (COM(2008)0105 — C6-0088/2008 — 2008/0038(COD))

2009/C 294 E/27

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0105),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0088/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0259/2008),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/95 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/95

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsKopējā pievienotās vērtības nodokļa sistēma *

P6_TA(2008)0319

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza dažus noteikumus 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (COM(2007)0677 — C6-0433/2007 — 2007/0238(CNS))

2009/C 294 E/28

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0677),

ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0433/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0232/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu atbilstīgi EK līguma 250. panta 2. punktam; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu atbilstīgi EK līguma 250. panta 2. punktam;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi atkāpties no Parlamenta apstiprinātā teksta; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi atkāpties no Parlamenta apstiprinātā teksta;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Priekšlikums direktīvai — grozījumu akt


  2. apsvērums |
| (2) | Saskaņā ar noteikumiem par importu un vietu, kur dabasgāzes un elektroenerģijas piegāde tiek aplikta ar nodokļiem, īpašā piemērošanas kārtība, kas izveidota saskaņā ar Padomes 2003. gada 7. oktobra Direktīvu 2003/92/EK, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz noteikumiem par gāzes un elektroenerģijas piegādes vietu, netiek attiecināta uz dabasgāzes importu un piegādi, izmantojot cauruļvadus, kuri nav sadales sistēmā, un it īpaši, izmantojot cauruļvadus transmisijas sistēmā, caur kuru tiek veikti gandrīz visi pārrobežu darījumi pa cauruļvadiem. Ir jāpaplašina īpašās kārtības darbības joma, attiecinot šo kārtību uz dabasgāzes importu un piegādi, izmantojot cauruļvadus. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Priekšlikums direktīvai — grozījumu akt

2. apsvērums

(2)

Saskaņā ar noteikumiem par importu un vietu, kur dabasgāzes un elektroenerģijas piegāde tiek aplikta ar nodokļiem, īpašā piemērošanas kārtība, kas izveidota saskaņā ar Padomes 2003. gada 7. oktobra Direktīvu 2003/92/EK, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz noteikumiem par gāzes un elektroenerģijas piegādes vietu, netiek attiecināta uz dabasgāzes importu un piegādi, izmantojot cauruļvadus, kuri nav sadales sistēmā, un it īpaši, izmantojot cauruļvadus transmisijas sistēmā, caur kuru tiek veikti gandrīz visi pārrobežu darījumi pa cauruļvadiem. Ir jāpaplašina īpašās kārtības darbības joma, attiecinot šo kārtību uz dabasgāzes importu un piegādi, izmantojot cauruļvadus.

| (2) | Saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem PVN par dabasgāzi un elektroenerģiju piemēro tur, kur šos resursus patērētājs faktiski izmanto. Šie noteikumi palīdz novērst dalībvalstu konkurences traucējumus.
  Saskaņā ar noteikumiem par importu un vietu, kur dabasgāzes un elektroenerģijas piegāde tiek aplikta ar nodokļiem, īpašā piemērošanas kārtība, kas izveidota saskaņā ar Padomes 2003. gada 7. oktobra Direktīvu 2003/92/EK, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz noteikumiem par gāzes un elektroenerģijas piegādes vietu, netiek attiecināta uz dabasgāzes importu un piegādi, izmantojot cauruļvadus, kuri nav sadales sistēmā, un it īpaši, izmantojot cauruļvadus pārvades sistēmā, caur kuru tiek veikti gandrīz visi pārrobežu darījumi pa cauruļvadiem.
  Īpašās piemērošanas kārtības darbības joma ir neatbilstoši ierobežota un neatbilst ekonomiskajai realitātei, un tāpēc tā
  ║jāpaplašina, attiecinot šo kārtību uz dabasgāzes importu un piegādi pa cauruļvadiem.
  Turklāt ir jāievieš lielāka skaidrība, lai nodrošinātu konsekventu Direktīvas 2006/112/EK piemērošanu un interpretāciju visā Kopienā saskaņā ar tām definīcijām 2. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīvā 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (1), kas izskaidro, ko nozīmē gāzes pārvade un sadale pa cauruļvadiem. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem PVN par dabasgāzi un elektroenerģiju piemēro tur, kur šos resursus patērētājs faktiski izmanto. Šie noteikumi palīdz novērst dalībvalstu konkurences traucējumus.
  Saskaņā ar noteikumiem par importu un vietu, kur dabasgāzes un elektroenerģijas piegāde tiek aplikta ar nodokļiem, īpašā piemērošanas kārtība, kas izveidota saskaņā ar Padomes 2003. gada 7. oktobra Direktīvu 2003/92/EK, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz noteikumiem par gāzes un elektroenerģijas piegādes vietu, netiek attiecināta uz dabasgāzes importu un piegādi, izmantojot cauruļvadus, kuri nav sadales sistēmā, un it īpaši, izmantojot cauruļvadus pārvades sistēmā, caur kuru tiek veikti gandrīz visi pārrobežu darījumi pa cauruļvadiem.
  Īpašās piemērošanas kārtības darbības joma ir neatbilstoši ierobežota un neatbilst ekonomiskajai realitātei, un tāpēc tā
  ║jāpaplašina, attiecinot šo kārtību uz dabasgāzes importu un piegādi pa cauruļvadiem.
  Turklāt ir jāievieš lielāka skaidrība, lai nodrošinātu konsekventu Direktīvas 2006/112/EK piemērošanu un interpretāciju visā Kopienā saskaņā ar tām definīcijām 2. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīvā 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (1), kas izskaidro, ko nozīmē gāzes pārvade un sadale pa cauruļvadiem.

Grozījums Nr. 2

Priekšlikums direktīvai — grozījumu akts

3. apsvērums

| (3) | Īpašā kārtība šobrīd netiek arī attiecināta uz dabasgāzes importu un piegādi, izmantojot dabasgāzes transportkuģus, lai gan šādi transportētas dabasgāzes īpašības ir identiskas ar tām, kas piemīt dabasgāzei, ko piegādā pa cauruļvadiem, turklāt pēc gazificēšanas tā arī ir paredzēta transportēšanai pa cauruļvadiem. Ir jāpaplašina īpašās kārtības darbības joma, attiecinot šo kārtību uz dabasgāzes importu un piegādi,
  izmantojot dabasgāzes transportkuģus
  . |
| --- | --- |

(3)

Īpašā kārtība šobrīd netiek arī attiecināta uz dabasgāzes importu un piegādi, izmantojot dabasgāzes transportkuģus, lai gan šādi transportētas dabasgāzes īpašības ir identiskas ar tām, kas piemīt dabasgāzei, ko piegādā pa cauruļvadiem, turklāt pēc gazificēšanas tā arī ir paredzēta transportēšanai pa cauruļvadiem. Ir jāpaplašina īpašās kārtības darbības joma, attiecinot šo kārtību uz dabasgāzes importu un piegādi,
  izmantojot dabasgāzes transportkuģus
  .

| (3) | Īpašā kārtība šobrīd netiek arī attiecināta uz dabasgāzes importu un piegādi, izmantojot dabasgāzes transportkuģus, lai gan šādi transportētas dabasgāzes īpašības ir identiskas ar tām, kas piemīt dabasgāzei, ko piegādā pa cauruļvadiem, turklāt pēc gazificēšanas tā arī ir paredzēta transportēšanai pa cauruļvadiem. Ir jāpaplašina īpašās kārtības darbības joma, attiecinot šo kārtību uz dabasgāzes importu un piegādi,
  transportējot dabasgāzi ar transportkuģiem no cauruļvada uz cauruļvadu
  . |
| --- | --- |

(3)

Īpašā kārtība šobrīd netiek arī attiecināta uz dabasgāzes importu un piegādi, izmantojot dabasgāzes transportkuģus, lai gan šādi transportētas dabasgāzes īpašības ir identiskas ar tām, kas piemīt dabasgāzei, ko piegādā pa cauruļvadiem, turklāt pēc gazificēšanas tā arī ir paredzēta transportēšanai pa cauruļvadiem. Ir jāpaplašina īpašās kārtības darbības joma, attiecinot šo kārtību uz dabasgāzes importu un piegādi,
  transportējot dabasgāzi ar transportkuģiem no cauruļvada uz cauruļvadu
  .

Grozījums Nr. 3

Priekšlikums direktīvai — grozījumu akts

4. apsvērums

| (4) | Jau funkcionē pirmie pārrobežu siltumapgādes un dzesēšanas tīkli. Iepriekš aprakstītā problēma, kas
  konstatēta
  attiecībā uz dabasgāzes vai elektroenerģijas piegādi un importu,
  ir aktuāla
  arī attiecībā uz siltumapgādes un dzesēšanas pakalpojumu piegādes un importa darījumiem.
  Saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem PVN par dabasgāzi un elektroenerģiju piemēro tur, kur šos resursus patērētājs faktiski izmanto. Tādējādi šie noteikumi palīdz novērst dalībvalstu konkurences traucējumus.
  Līdz ar to uz siltumapgādi un dzesēšanas pakalpojumiem būtu jāattiecina tāda pati kārtība kā uz dabasgāzi un elektroenerģiju. |
| --- | --- |

(4)

Jau funkcionē pirmie pārrobežu siltumapgādes un dzesēšanas tīkli. Iepriekš aprakstītā problēma, kas
  konstatēta
  attiecībā uz dabasgāzes vai elektroenerģijas piegādi un importu,
  ir aktuāla
  arī attiecībā uz siltumapgādes un dzesēšanas pakalpojumu piegādes un importa darījumiem.
  Saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem PVN par dabasgāzi un elektroenerģiju piemēro tur, kur šos resursus patērētājs faktiski izmanto. Tādējādi šie noteikumi palīdz novērst dalībvalstu konkurences traucējumus.
  Līdz ar to uz siltumapgādi un dzesēšanas pakalpojumiem būtu jāattiecina tāda pati kārtība kā uz dabasgāzi un elektroenerģiju.

| (4) | Jau funkcionē pirmie pārrobežu siltumapgādes un dzesēšanas tīkli. Iepriekš aprakstītā problēma, kas
  rodas
  attiecībā uz dabasgāzes vai elektroenerģijas piegādi un importu,
  rodas
  arī attiecībā uz siltumapgādes un dzesēšanas pakalpojumu piegādes un importa darījumiem. Līdz ar to uz siltumapgādi un dzesēšanas pakalpojumiem būtu jāattiecina tāda pati kārtība kā uz dabasgāzi un elektroenerģiju. |
| --- | --- |

(4)

Jau funkcionē pirmie pārrobežu siltumapgādes un dzesēšanas tīkli. Iepriekš aprakstītā problēma, kas
  rodas
  attiecībā uz dabasgāzes vai elektroenerģijas piegādi un importu,
  rodas
  arī attiecībā uz siltumapgādes un dzesēšanas pakalpojumu piegādes un importa darījumiem. Līdz ar to uz siltumapgādi un dzesēšanas pakalpojumiem būtu jāattiecina tāda pati kārtība kā uz dabasgāzi un elektroenerģiju.

Grozījums Nr. 4

Priekšlikums direktīvai — grozījumu akts

6. apsvērums

| (6) | Īstenojot
  pašreiz spēkā esošo
  procedūru, kas paredz, ka Komisijai ir jāpieņem lēmums par to, vai pastāv konkurences traucējumu risks, ja tiek piemērota samazināta PVN likme dabasgāzei, elektroenerģijai un centralizētajai siltumapgādei, nesen gūtā pieredze liecina, ka šī procedūra ir novecojusi un pārmērīga. Noteikumi, kas reglamentē nodokļa piemērošanas vietu, garantē, ka PVN jāmaksā tur, kur patērētājs faktiski patērē dabasgāzi, elektroenerģiju, un izmanto siltumapgādes un dzesēšanas pakalpojumus. Tādējādi tie palīdz novērst dalībvalstu konkurences traucējumus. Tomēr joprojām ir svarīgi gādāt par to, lai Komisija un citas dalībvalstis tiktu pienācīgi informētas, ja kāda dalībvalsts ievieš samazinātu nodokļa likmi šajā jutīgajā tautsaimniecības nozarē. Tāpēc ir nepieciešama sākotnējā konsultāciju procedūra, iesaistot PVN komiteju. |
| --- | --- |

(6)

Īstenojot
  pašreiz spēkā esošo
  procedūru, kas paredz, ka Komisijai ir jāpieņem lēmums par to, vai pastāv konkurences traucējumu risks, ja tiek piemērota samazināta PVN likme dabasgāzei, elektroenerģijai un centralizētajai siltumapgādei, nesen gūtā pieredze liecina, ka šī procedūra ir novecojusi un pārmērīga. Noteikumi, kas reglamentē nodokļa piemērošanas vietu, garantē, ka PVN jāmaksā tur, kur patērētājs faktiski patērē dabasgāzi, elektroenerģiju, un izmanto siltumapgādes un dzesēšanas pakalpojumus. Tādējādi tie palīdz novērst dalībvalstu konkurences traucējumus. Tomēr joprojām ir svarīgi gādāt par to, lai Komisija un citas dalībvalstis tiktu pienācīgi informētas, ja kāda dalībvalsts ievieš samazinātu nodokļa likmi šajā jutīgajā tautsaimniecības nozarē. Tāpēc ir nepieciešama sākotnējā konsultāciju procedūra, iesaistot PVN komiteju.

| (6) | Īstenojot procedūru,
  kas noteikta Direktīvas 2006/112/EK 102. pantā un
  kas paredz, ka Komisijai ir jāpieņem lēmums par to, vai pastāv konkurences traucējumu risks, ja tiek piemērota samazināta PVN likme dabasgāzei, elektroenerģijai un centralizētajai siltumapgādei, nesen gūtā pieredze liecina, ka šī procedūra ir novecojusi un pārmērīga. Noteikumi, kas reglamentē nodokļa piemērošanas vietu, garantē, ka PVN jāmaksā tur, kur patērētājs faktiski patērē dabasgāzi, elektroenerģiju, un izmanto siltumapgādes un dzesēšanas pakalpojumus
  , un tas PVN likmi padara neitrālu
  . Tādējādi šie noteikumi palīdz novērst dalībvalstu konkurences traucējumus. Tomēr joprojām ir svarīgi gādāt par to, lai Komisija un citas dalībvalstis tiktu pienācīgi informētas, ja kāda dalībvalsts ievieš samazinātu nodokļa likmi šajā jutīgajā tautsaimniecības nozarē. Tāpēc ir nepieciešama sākotnējā konsultāciju procedūra, iesaistot PVN komiteju. |
| --- | --- |

(6)

Īstenojot procedūru,
  kas noteikta Direktīvas 2006/112/EK 102. pantā un
  kas paredz, ka Komisijai ir jāpieņem lēmums par to, vai pastāv konkurences traucējumu risks, ja tiek piemērota samazināta PVN likme dabasgāzei, elektroenerģijai un centralizētajai siltumapgādei, nesen gūtā pieredze liecina, ka šī procedūra ir novecojusi un pārmērīga. Noteikumi, kas reglamentē nodokļa piemērošanas vietu, garantē, ka PVN jāmaksā tur, kur patērētājs faktiski patērē dabasgāzi, elektroenerģiju, un izmanto siltumapgādes un dzesēšanas pakalpojumus
  , un tas PVN likmi padara neitrālu
  . Tādējādi šie noteikumi palīdz novērst dalībvalstu konkurences traucējumus. Tomēr joprojām ir svarīgi gādāt par to, lai Komisija un citas dalībvalstis tiktu pienācīgi informētas, ja kāda dalībvalsts ievieš samazinātu nodokļa likmi šajā jutīgajā tautsaimniecības nozarē. Tāpēc ir nepieciešama sākotnējā konsultāciju procedūra, iesaistot PVN komiteju.

Grozījums Nr. 5

Priekšlikums direktīvai — grozījumu akts

7. apsvērums

| (7) | Kopuzņēmumu un citu struktūru, kas ir izveidotas saskaņā ar EK līguma 171. pantu, pienākums ir īstenot Kopienas politikas. Lai izvairītos no situācijas, kad aplikšana ar nodokļiem, kas nāk par labu dalībvalstīm, kurās jāveic nodokļa nomaksa, rada kaitējumu citām dalībvalstīm un Eiropas Kopienām, ir jāpiešķir atbrīvojums no PVN par sākotnējiem tādu kopuzņēmumu pirkumiem, kurus izveidojušas Kopienas, kuriem ir juridiskas personas statuss un kuri saņem maksājumus no vispārējā budžeta līdzekļiem saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam. |
| --- | --- |

(7)

Kopuzņēmumu un citu struktūru, kas ir izveidotas saskaņā ar EK līguma 171. pantu, pienākums ir īstenot Kopienas politikas. Lai izvairītos no situācijas, kad aplikšana ar nodokļiem, kas nāk par labu dalībvalstīm, kurās jāveic nodokļa nomaksa, rada kaitējumu citām dalībvalstīm un Eiropas Kopienām, ir jāpiešķir atbrīvojums no PVN par sākotnējiem tādu kopuzņēmumu pirkumiem, kurus izveidojušas Kopienas, kuriem ir juridiskas personas statuss un kuri saņem maksājumus no vispārējā budžeta līdzekļiem saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.

| (7) | Kopuzņēmumu un citu struktūru, kas ir izveidotas saskaņā ar EK līguma 171. pantu, pienākums ir īstenot Kopienas politikas. Lai izvairītos no situācijas, kad aplikšana ar nodokļiem, kas nāk par labu dalībvalstīm, kurās jāveic nodokļa nomaksa, rada kaitējumu citām dalībvalstīm un Eiropas Kopienām, ir jāpiešķir atbrīvojums no PVN par sākotnējiem tādu kopuzņēmumu pirkumiem, kurus izveidojušas Kopienas, kuriem ir juridiskas personas statuss un kuri saņem maksājumus no vispārējā budžeta līdzekļiem saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam
  , ar noteikumu, ka tie neveic saimniecisku darbību Direktīvas 2006/112/EK 9. panta 1. punkta otrās daļas nozīmē. |
| --- | --- |

(7)

Kopuzņēmumu un citu struktūru, kas ir izveidotas saskaņā ar EK līguma 171. pantu, pienākums ir īstenot Kopienas politikas. Lai izvairītos no situācijas, kad aplikšana ar nodokļiem, kas nāk par labu dalībvalstīm, kurās jāveic nodokļa nomaksa, rada kaitējumu citām dalībvalstīm un Eiropas Kopienām, ir jāpiešķir atbrīvojums no PVN par sākotnējiem tādu kopuzņēmumu pirkumiem, kurus izveidojušas Kopienas, kuriem ir juridiskas personas statuss un kuri saņem maksājumus no vispārējā budžeta līdzekļiem saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam
  , ar noteikumu, ka tie neveic saimniecisku darbību Direktīvas 2006/112/EK 9. panta 1. punkta otrās daļas nozīmē.

Grozījums Nr. 6

Priekšlikums direktīvai — grozījumu akts

10. apsvērums

| (10) | Aprakstītajā kontekstā šis noteikums ir jāpiemēro nekustamajam īpašumam, kuru piegādā apliekamajai personai, un svarīgiem pakalpojumiem, kas saistīti ar piegādāto īpašumu. Šādas situācijas ir visbūtiskākās, ņemot vērā minēto īpašumu vērtību un ekonomisko dzīves ciklu, un to, ka šāda īpašuma jaukts lietojums notiek ļoti bieži. |
| --- | --- |

(10)

Aprakstītajā kontekstā šis noteikums ir jāpiemēro nekustamajam īpašumam, kuru piegādā apliekamajai personai, un svarīgiem pakalpojumiem, kas saistīti ar piegādāto īpašumu. Šādas situācijas ir visbūtiskākās, ņemot vērā minēto īpašumu vērtību un ekonomisko dzīves ciklu, un to, ka šāda īpašuma jaukts lietojums notiek ļoti bieži.

| (10) | Aprakstītajā kontekstā šis noteikums ir jāpiemēro nekustamajam īpašumam, kuru piegādā apliekamajai personai, un svarīgiem pakalpojumiem, kas saistīti ar piegādāto īpašumu
  un kas, ņemot vērā to ekonomisko vērtību, var tikt pielīdzināti nekustamā īpašuma iegādei
  . Šādas situācijas ir visbūtiskākās, ņemot vērā minēto īpašumu vērtību un ekonomisko dzīves ciklu, un to, ka šāda īpašuma jaukts lietojums notiek ļoti bieži.
  Turpretī nelieli un finansiāli nenozīmīgi remontdarbi vai uzlabojumi būtu jāizslēdz no šīs direktīvas darbības jomas. |
| --- | --- |

(10)

Aprakstītajā kontekstā šis noteikums ir jāpiemēro nekustamajam īpašumam, kuru piegādā apliekamajai personai, un svarīgiem pakalpojumiem, kas saistīti ar piegādāto īpašumu
  un kas, ņemot vērā to ekonomisko vērtību, var tikt pielīdzināti nekustamā īpašuma iegādei
  . Šādas situācijas ir visbūtiskākās, ņemot vērā minēto īpašumu vērtību un ekonomisko dzīves ciklu, un to, ka šāda īpašuma jaukts lietojums notiek ļoti bieži.
  Turpretī nelieli un finansiāli nenozīmīgi remontdarbi vai uzlabojumi būtu jāizslēdz no šīs direktīvas darbības jomas.

Grozījums Nr. 7

Priekšlikums direktīvai — grozījumu akts

1.pants — 3.a punkts (jauns)

Direktīva 2006/112/EK

V sadaļa — 1. nodaļa — 4. iedaļa — virsraksts

| (3a) | Direktīvas V sadaļas 1. nodaļas 4. iedaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:


  Preču piegāde , izmantojot pārvades vai sadales tīklus |
| --- | --- |

(3a)

Preču piegāde , izmantojot pārvades vai sadales tīklus

Grozījums Nr. 8

Priekšlikums direktīvai — grozījumu akts

1.pants — 4.punkts

Direktīva 2006/112/EK

38.pants — 1.punkts

1.   Ja tirgotājam, kas ir apliekama persona, piegādā gāzi, izmantojot cauruļvadus vai transportkuģus, elektroenerģiju, siltumapgādes vai dzesēšanas pakalpojumus, izmantojot siltumapgādes vai dzesēšanas tīklus, tad par piegādes vietu uzskata vietu, kur ir minētā tirgotāja, kas ir apliekama persona, reģistrēta uzņēmējdarbības vieta vai kur tam ir pastāvīga iestāde, kurai piegādā preces, vai — ja nav šādas uzņēmējdarbības vietas vai pastāvīgas iestādes — tā pastāvīgās adreses vietu vai parasto dzīvesvietu.

1.   Ja tirgotājam, kas ir apliekama persona, piegādā gāzi, izmantojot cauruļvadus vai transportkuģus
  , kuri transportē dabasgāzi no cauruļvada uz cauruļvadu
  , elektroenerģiju, siltumapgādes vai dzesēšanas pakalpojumus, izmantojot siltumapgādes vai dzesēšanas tīklus, tad par piegādes vietu uzskata vietu, kur ir minētā tirgotāja, kas ir apliekama persona, reģistrēta uzņēmējdarbības vieta vai kur tam ir pastāvīga iestāde, kurai piegādā preces, vai — ja nav šādas uzņēmējdarbības vietas vai pastāvīgas iestādes — tā pastāvīgās adreses vietu vai parasto dzīvesvietu.

Grozījums Nr. 9

Priekšlikums direktīvai — grozījumu akts

1.pants — 4.punkts

Direktīva 2006/112/EK

39.pants — 1.punkts

Ja uz dabasgāzes piegādi pa cauruļvadiem vai ar transportkuģi un elektroenerģijas un siltumapgādes vai dzesēšanas pakalpojumu piegādi neattiecas 38. pants, par piegādes vietu uzskata vietu, kur patērētājs preces faktiski lieto un patērē.

Ja uz dabasgāzes piegādi pa cauruļvadiem vai ar transportkuģi
  , kas transportē dabasgāzi no cauruļvada uz cauruļvadu,
  un elektroenerģijas un siltumapgādes vai dzesēšanas pakalpojumu piegādi neattiecas 38. pants, par piegādes vietu uzskata vietu, kur patērētājs preces faktiski lieto un patērē.

Grozījums Nr. 10

Priekšlikums direktīvai — grozījumu akts

1.pants — 11.punkts

Direktīva 2006/112/EK

168.a pants — 1. daļa

Ja iegādājas, ceļ, atjauno vai būtiski pārveido nekustamo īpašumu, atskaitīšanas tiesību sākotnējā izmantošana, kas iespējama tad, kad nodoklis kļūst maksājams, tiek attiecināta tikai uz to īpašuma daļu, kuru faktiski lieto vajadzībām, kas ļauj pretendēt uz atskaitīšanas tiesībām.

Ja iegādājas, ceļ, atjauno vai būtiski pārveido nekustamo īpašumu, atskaitīšanas tiesību sākotnējā izmantošana, kas iespējama tad, kad nodoklis kļūst maksājams, tiek attiecināta tikai uz to īpašuma daļu, kuru faktiski lieto vajadzībām, kas ļauj pretendēt uz atskaitīšanas tiesībām.
  Šo noteikumu nepiemēro vienkāršiem remontdarbiem vai uzlabojumiem.

---

(1)  

  OV L 176, 15.7.2003., 57. lpp.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/98 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/98

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsANO/EEK 1991.gada Espo konvencijas Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā Protokols par stratēģisko vides novērtējumu *

P6_TA(2008)0320

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā apstiprina ANO/EEK 1991.gada Espo konvencijas Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā Protokolu par stratēģisko vides novērtējumu (COM(2008)0132 — C6-0161/2008 — 2008/0052(CNS))

2009/C 294 E/29

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2008)0132),

ņemot vērā ANO/EEK 1991. gada Espo konvencijas “Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā” Protokolu par stratēģisko vides novērtējumu,

ņemot vērā EK līguma 175. panta 1. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0161/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0221/2008),

| 1. | piekrīt Protokola apstiprināšanai; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Protokola apstiprināšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ANO Eiropas Ekonomikas komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ANO Eiropas Ekonomikas komisijai.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/99 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/99

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsLihtenšteinas pievienošanās Nolīgumam starp ES, EK un Šveici par Šveices asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā *

P6_TA(2008)0321

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Protokola noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (COM(2006)0752 — C6-0089/2008 — 2006/0251(CNS))

2009/C 294 E/30

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2006)0752),

ņemot vērā protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā,

ņemot vērā EK līguma 62. pantu, 63. panta pirmās daļas 3. punkta a) un b) apakšpunktu, 66. un 95. pantu un 300. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo apakšpunktu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0089/2008),

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

ņemot vērā tā Reglamenta 51. pantu, 83. panta 7. punktu un 35. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0246/2008),

| 1. | apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam un apstiprina protokola noslēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam un apstiprina protokola noslēgšanu;

| 2. | patur tiesības aizsargāt savas Līgumā paredzētās prerogatīvas; |
| --- | --- |

2.

patur tiesības aizsargāt savas Līgumā paredzētās prerogatīvas;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Lihtenšteinas Firstistes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Lihtenšteinas Firstistes valdībai un parlamentam.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Priekšlikums Padomes lēmumam


  1. atsauce |
| ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. pantu, 63. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu, 66. un 95. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 300. panta 3. punkta
  pirmo
  daļu, | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. pantu, 63. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu, 66. un 95. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 300. panta 3. punkta
  otro
  daļu, |
| Grozījums Nr.2 |
| Priekšlikums Padomes lēmumam


  3. atsauce |
| ņemot vērā Eiropas Parlamenta
  atzinumu
  , | ņemot vērā Eiropas Parlamenta
  piekrišanu
  , |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Priekšlikums Padomes lēmumam

1. atsauce

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. pantu, 63. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu, 66. un 95. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 300. panta 3. punkta
  pirmo
  daļu,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. pantu, 63. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu, 66. un 95. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 300. panta 3. punkta
  otro
  daļu,

Grozījums Nr.2

Priekšlikums Padomes lēmumam

3. atsauce

ņemot vērā Eiropas Parlamenta
  atzinumu
  ,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta
  piekrišanu
  ,

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/100 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/100

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsLihtenšteinas pievienošanās Eiropas Kopienas un Šveices nolīgumam attiecībā uz tās valsts atbildības noteikšanu par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu *

P6_TA(2008)0322

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu (COM(2006)0754 — C6-0090/2008 — 2006/0252(CNS))

2009/C 294 E/31

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2006)0754),

ņemot vērā protokolu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu,

ņemot vērā EK līguma 63. panta pirmās daļas 1. punkta b) apakšpunktu un 300. panta 2. punkta pirmo apakšpunktu,

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo apakšpunktu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0090/2008),

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 83. panta 7. punktu un 35. pantu,

ņemot vērā Pilsoņi brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0247/2008),

| 1. | apstiprina priekšlikumu Padomes lēmumam ar grozījumiem un apstiprina Protokola parakstīšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina priekšlikumu Padomes lēmumam ar grozījumiem un apstiprina Protokola parakstīšanu;

| 2. | patur tiesības aizstāvēt savas prerogatīvas, kā paredzēts Līgumā; |
| --- | --- |

2.

patur tiesības aizstāvēt savas prerogatīvas, kā paredzēts Līgumā;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Lihtenšteinas Firstistes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Lihtenšteinas Firstistes valdībai un parlamentam.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr.1 |
| Priekšlikums Padomes lēmumam


  1. atsauce |
| ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 1. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un tā 300. panta 3. punkta
  pirmo
  daļu, | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 1. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un tā 300. panta 3. punkta
  otro
  daļu, |
| Grozījums Nr.2 |
| Priekšlikums Padomes lēmumam


  3. atsauce |
| ņemot vērā Eiropas Parlamenta
  atzinumu
  , | ņemot vērā Eiropas Parlamenta
  piekrišanu
  , |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr.1

Priekšlikums Padomes lēmumam

1. atsauce

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 1. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un tā 300. panta 3. punkta
  pirmo
  daļu,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 1. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un tā 300. panta 3. punkta
  otro
  daļu,

Grozījums Nr.2

Priekšlikums Padomes lēmumam

3. atsauce

ņemot vērā Eiropas Parlamenta
  atzinumu
  ,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta
  piekrišanu
  ,

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/101 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/101

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsProtokols starp Eiropas Kopienu, Šveici un Lihtenšteinu pie Eiropas Kopienas un Šveices nolīguma attiecībā uz valsts atbildības noteikšanu par dalībvalstī, Šveicē vai Lihtenšteinā iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu *

P6_TA(2008)0323

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, Šveici un Lihtenšteinu pie Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī, Šveicē vai Lihtenšteinā iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu (COM(2006)0753 — C6-0091/2008 — 2006/0257(CNS))

2009/C 294 E/32

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2006)0753),

ņemot vērā Protokolu starp Eiropas Kopienu, Šveici un Lihtenšteinu pie Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī, Šveicē vai Lihtenšteinā iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu,

ņemot vērā EK līguma 63. panta pirmās daļas 1. punkta a) apakšpunktu un 300. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0091/2008),

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 83. panta 7. punktu un 35. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0261/2008),

| 1. | apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam un apstiprina protokola noslēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam un apstiprina protokola noslēgšanu;

| 2. | patur tiesības aizsargāt savas prerogatīvas saskaņā ar Līgumu; |
| --- | --- |

2.

patur tiesības aizsargāt savas prerogatīvas saskaņā ar Līgumu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Šveices Konfederācijas valdībai un parlamentam un Lihtenšteinas Firstistes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Šveices Konfederācijas valdībai un parlamentam un Lihtenšteinas Firstistes valdībai un parlamentam.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Padomes lēmuma priekšlikums


  1. atsauce |
| ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 1. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta
  pirmo
  daļu, | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 1. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta
  otro
  daļu, |
| Grozījums Nr. 2 |
| Padomes lēmuma priekšlikums


  3. atsauce |
| ņemot vērā Eiropas Parlamenta
  atzinumu
  , | ņemot vērā Eiropas Parlamenta
  piekrišanu
  , |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Padomes lēmuma priekšlikums

1. atsauce

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 1. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta
  pirmo
  daļu,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 1. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta
  otro
  daļu,

Grozījums Nr. 2

Padomes lēmuma priekšlikums

3. atsauce

ņemot vērā Eiropas Parlamenta
  atzinumu
  ,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta
  piekrišanu
  ,

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/102 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/102

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsVīzu numerācija *

P6_TA(2008)0324

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr.1683/95, ar ko nosaka vienotu vīzu formu, attiecībā uz vīzu numerāciju (COM(2008)0188 — C6-0187/2008 — 2008/0074(CNS))

2009/C 294 E/33

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2008)0188),

ņemot vērā EK līguma 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta iii) daļu,

ņemot vērā EK līguma 67. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0187/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0268/2008),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/103 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/103

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsEiropas Kopienas un Indijas Nolīguma par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jautājumos atjaunošana *

P6_TA(2008)0325

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par tāda nolīguma noslēgšanu, ar ko atjauno Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību (16681/2007 — COM(2007)0576 — C6-0073/2008 — 2007/0207(CNS))

2009/C 294 E/34

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0576),

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (16681/2007),

ņemot vērā EK līguma 170. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0073/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A6-0254/2008),

| 1. | apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam un apstiprina nolīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam un apstiprina nolīguma slēgšanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Indijas Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Indijas Republikas valdībām un parlamentiem.

| PADOMES IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Lēmuma projekts


  3.a apsvērums (jauns) |
| | (3a) | Nolīgums ir galvenais elements, ar ko var sasniegt ES un Indijas 2004. gada stratēģiskās partnerības mērķus un īstenot plašākus politiskus mērķus. |

PADOMES IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Lēmuma projekts

3.a apsvērums (jauns)

(3a)

Grozījums Nr. 2

Lēmuma projekts

3.b apsvērums (jauns)

| (3b) | Par nolīgumā paredzēto sadarbības pasākumu efektīvu koordinēšanu un sekmēšanu atbild EK un Indijas Zinātnes un tehnoloģiju jautājumu koordinācijas komiteja. Būtu vēlams, ka šī komiteja tiktos reizi gadā, lai pārskatītu darba programmu, kā arī būtu vēlams tās reglamentu balstīt uz pārredzamības un pārskatatbildības principiem. |
| --- | --- |

(3b)

Grozījums Nr. 3

Lēmuma projekts

3.c apsvērums (jauns)

| (3c) | To kopīgo pētniecības darbību, kuras īsteno saskaņā ar šo nolīgumu, prioritārajiem mērķiem būtu jābūt informācijas salīdzināmībai un uzlabotiem datiem. |
| --- | --- |

(3c)

Grozījums Nr. 4

Lēmuma projekts

3.d apsvērums (jauns)

| (3d) | Nolīguma īstenošanā abām pusēm būtu jāveic centieni, lai palielinātu Kopienas un Indijas līdzdalību vienai otras pētniecības programmās, strauji paplašinātu zinātnieku apmaiņu starp Kopienu un Indiju, kā arī uzlabotu zinātnieku mobilitāti kopumā. |
| --- | --- |

(3d)

Grozījums Nr. 5

Lēmuma projekts

3.e apsvērums (jauns)

| (3e) | Nolīguma īstenošanā prioritāte būtu jādod arī enerģētikas un vides politikai, kā arī nepieciešamai novatorisko enerģētikas tehnoloģiju izstrādei. Abu partneru interesēs būtu jāveic kopīgi centieni un jāīsteno iniciatīvas, piemēram, ekonomisko oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģiju izstrādē un atjaunīgajās tehnoloģijās. |
| --- | --- |

(3e)

Grozījums Nr. 6

Lēmuma projekts

3.f apsvērums (jauns)

| (3f) | Īstenojot šo nolīgumu, būtu īpaši jāpievēršas arī savstarpīguma principam. |
| --- | --- |

(3f)

Grozījums Nr. 7

Lēmuma projekts

3.g apsvērums (jauns)

| (3g) | Ir vēlams veikt vidus termiņa novērtējumu par nolīguma īstenošanu. |
| --- | --- |

(3g)

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/105 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/105

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsVienotu atļauju piešķiršanas procedūra attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem ***II

P6_TA(2008)0329

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (16673/2/2007 — C6-0138/2008 — 2006/0143(COD))

2009/C 294 E/35

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (16673/2/2007 — C6-0138/2008) (1),

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0423),

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2007)0672),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0179/2008),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 111 E, 6.5.2008., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, 10.7.2007., P6_TA(2007)0320.

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsP6_TC2-COD(2006)0143

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta otrā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 1331/2008.)

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/106 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/106

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsPārtikas piedevas ***II

P6_TA(2008)0330

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pārtikas piedevām (16675/2/2007 — C6-0141/2008 — 2006/0145(COD))

2009/C 294 E/36

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (16675/2/2007 — C6-0141/2008) (1),

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0428),

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2007)0673),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0180/2008),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 111 E, 6.5.2008., 10. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0321, 10.7.2007.

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsP6_TC2-COD(2006)0145

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par pārtikas piedevām

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta otrā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 1333/2008.)

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/107 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/107

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsAromatizētāji un pārtikas produktu sastāvdaļas ar aromatizētāju īpašībām ***II

P6_TA(2008)0331

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulās (EEK) Nr. 1576/89 un (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un Direktīvā 2000/13/EK (16677/3/2007 — C6-0139/2008 — 2006/0147(COD))

2009/C 294 E/37

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (16677/3/2007 — C6-0139/2008 (1)),

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0427),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0177/2008),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 111 E, 6.5.2008., 46. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, 10.7.2007., P6_TA(2007)0323.

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsP6_TC2-COD(2006)0147

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91, Regulā (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008 un Direktīvā 2000/13/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta otrā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 1334/2008.)

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/108

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsPārtikas fermenti ***II

P6_TA(2008)0332

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97 (16676/1/2007 — C6-0140/2008 — 2006/0144(COD))

2009/C 294 E/38

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (16676/1/2007 — C6-0140/2008) (1),

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0425),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0176/2008),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 111 E, 6.5.2008., 32. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, 10.7.2007., P6_TA(2007)0322.

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsP6_TC2-COD(2006)0144

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta otrā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 1332/2008.)

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/109 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/109

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsDirektīvas 2003/87/EK grozīšana, lai iekļautu aviācijas darbības Kopienas sistēmā siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai ***II

P6_TA(2008)0333

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK tā, lai iekļautu aviācijas darbības Kopienas sistēmā siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai (5058/3/2008 — C6-0177/2008 — 2006/0304(COD))

2009/C 294 E/39

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (5058/3/2008 — C6-0177/2008) (1),

ņemot vērā savu nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0818),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0220/2008),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 122 E, 20.5.2008., 19. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, 13.11.2007., P6_TA(2007)0505.

---

Otrdiena, 2008. gada 8. jūlijsP6_TC2-COD(2006)0304

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai aviācijas darbības iekļautu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta otrā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2008/101/EK.)

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/110 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/110

---

Otrdiena, 2008. gada 8.jūlijs2009. gada budžets — pirmās pārdomas par 2009. gada PBP un saskaņošanas pilnvarām

P6_TA(2008)0335

Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija rezolūcija par 2009. gada budžetu — pirmās pārdomas par 2009. gada provizoriskā budžeta projektu un saskaņošanas pilnvarām, III iedaļa — Komisija (2008/2025(BUD))

2009/C 294 E/40

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 2009. finanšu gada provizorisko budžeta projektu, kuru Komisija pieņēma 2008. gada 6. maijā,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (Iestāžu nolīgums),

ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu,

ņemot vērā 2008. gada 24. aprīļa rezolūcijas par Komisijas ikgadējo politikas stratēģiju 2009. gadam (2) un par budžeta struktūru un prioritātēm 2009. gadam (3),

ņemot vērā Briseles Eiropadomes prezidentvalsts secinājumus (2008. gada 19. un 20. jūnijs),

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A6-0262/2008),

| A. | tā kā Lisabonas Līgums, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu (Lisabonas līgums) ratificēšanas gadījumā 2009. gadā Eiropas Parlaments likumdošanas un budžeta jomā iegūs līdzvērtīgas tiesības ar Padomi un Eiropas Savienībai tiks piešķirtas jaunas kompetences jomas, kurām visām būs būtiska ietekme uz ES budžetu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Lisabonas Līgums, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu (Lisabonas līgums) ratificēšanas gadījumā 2009. gadā Eiropas Parlaments likumdošanas un budžeta jomā iegūs līdzvērtīgas tiesības ar Padomi un Eiropas Savienībai tiks piešķirtas jaunas kompetences jomas, kurām visām būs būtiska ietekme uz ES budžetu;

| B. | tā kā, piemērojot jaunā līguma noteikumus, tiks veiktas būtiskas izmaiņas ikgadējā budžeta procedūrā kopumā un izdevumi vairs netiks iedalīti obligātajos un neobligātajos, kā arī netiks noteikta neobligāto izdevumu (maksimālā) palielinājuma likme; |
| --- | --- |

B.

tā kā, piemērojot jaunā līguma noteikumus, tiks veiktas būtiskas izmaiņas ikgadējā budžeta procedūrā kopumā un izdevumi vairs netiks iedalīti obligātajos un neobligātajos, kā arī netiks noteikta neobligāto izdevumu (maksimālā) palielinājuma likme;

| C. | tā kā 2008. gada 16. aprīlī visas trīs iestādes deklarācijā vienojās pēc iespējas drīz sākt diskusiju par nepieciešamajiem pasākumiem attiecībā uz tiem budžeta jautājumiem, kas saistīti ar Lisabonas līgumu, paturot prātā to, ka 2009. gadā tiks ievēlēts jauns Eiropas Parlaments un jauna Eiropas Komisija, kuriem būs pilnībā jābūt gataviem Lisabonas līgumā paredzētajām izmaiņām, ja šo līgumu ratificēs, |
| --- | --- |

C.

tā kā 2008. gada 16. aprīlī visas trīs iestādes deklarācijā vienojās pēc iespējas drīz sākt diskusiju par nepieciešamajiem pasākumiem attiecībā uz tiem budžeta jautājumiem, kas saistīti ar Lisabonas līgumu, paturot prātā to, ka 2009. gadā tiks ievēlēts jauns Eiropas Parlaments un jauna Eiropas Komisija, kuriem būs pilnībā jābūt gataviem Lisabonas līgumā paredzētajām izmaiņām, ja šo līgumu ratificēs,

2009. gada provizoriskais budžeta projekts

| 1. | atzīmē, ka provizoriskais budžeta projekts (PBP) 2009. gadam ir EUR 134 394,9 miljoni saistību apropriācijās un EUR 116 736,4 miljoni maksājumu apropriācijās, rezervē atstājot EUR 2 638,1 miljonu saistību apropriācijās un EUR 7 443,6 miljonus maksājumu apropriācijās, obligātajiem izdevumiem veidojot 33 % no saistību apropriācijām un 38 % no maksājumu apropriācijām; |
| --- | --- |

1.

atzīmē, ka provizoriskais budžeta projekts (PBP) 2009. gadam ir EUR 134 394,9 miljoni saistību apropriācijās un EUR 116 736,4 miljoni maksājumu apropriācijās, rezervē atstājot EUR 2 638,1 miljonu saistību apropriācijās un EUR 7 443,6 miljonus maksājumu apropriācijās, obligātajiem izdevumiem veidojot 33 % no saistību apropriācijām un 38 % no maksājumu apropriācijām;

| 2. | norāda, ka saistību apropriācijas 2009. gada PBP ir 1,04 % no IKN, t. i., par 3,1 % vairāk nekā 2008. gada budžetā, obligāto maksājumu pieaugumam veidojot 4,7 % saistībā ar tiešās palīdzības pakāpenisku ieviešanu jaunajās dalībvalstīs un neobligāto maksājumu pieaugumam veidojot 2,4 %; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka saistību apropriācijas 2009. gada PBP ir 1,04 % no IKN, t. i., par 3,1 % vairāk nekā 2008. gada budžetā, obligāto maksājumu pieaugumam veidojot 4,7 % saistībā ar tiešās palīdzības pakāpenisku ieviešanu jaunajās dalībvalstīs un neobligāto maksājumu pieaugumam veidojot 2,4 %;

| 3. | ar interesi atzīmē, ka 2009. gada PBP maksājumu apropriācijas ir 0,9 % no IKN, t. i., par 3,3 % vairāk nekā 2008. gada budžetā, obligāto izdevumu maksājumu apropriācijām palielinoties par 4,8 % — atbilstīgi saistību apropriāciju pieaugumam —, bet neobligāto izdevumu maksājumu apropriācijām samazinoties par 7,6 %; |
| --- | --- |

3.

ar interesi atzīmē, ka 2009. gada PBP maksājumu apropriācijas ir 0,9 % no IKN, t. i., par 3,3 % vairāk nekā 2008. gada budžetā, obligāto izdevumu maksājumu apropriācijām palielinoties par 4,8 % — atbilstīgi saistību apropriāciju pieaugumam —, bet neobligāto izdevumu maksājumu apropriācijām samazinoties par 7,6 %;

| 4. | pieņem zināšanai Komisijas noteiktās PBP prioritātes:






  — | atbalstīt ilgtspējīgu izaugsmi un veicināt tādas ekonomiskās vides attīstību, kura nodrošina labvēlīgus apstākļus darbavietu izveidei; atbalstīt jauninājumus; |
| --- | --- | --- |

4.

pieņem zināšanai Komisijas noteiktās PBP prioritātes:

—

atbalstīt ilgtspējīgu izaugsmi un veicināt tādas ekonomiskās vides attīstību, kura nodrošina labvēlīgus apstākļus darbavietu izveidei; atbalstīt jauninājumus;

| — | turpināt kohēzijas politikas īstenošanu, lai samazinātu atšķirības starp Eiropas Savienības reģioniem; |
| --- | --- |

—

turpināt kohēzijas politikas īstenošanu, lai samazinātu atšķirības starp Eiropas Savienības reģioniem;

| — | apkarot klimata pārmaiņas un veicināt pētniecību tīras un efektīvas enerģijas jomā; attīstīt neatkarīgu un drošu ES enerģētikas politiku; |
| --- | --- |

—

apkarot klimata pārmaiņas un veicināt pētniecību tīras un efektīvas enerģijas jomā; attīstīt neatkarīgu un drošu ES enerģētikas politiku;

| — | attīstīt kopēju integrācijas politiku un izveidot kopēju tiesiskuma telpu; |
| --- | --- |

—

attīstīt kopēju integrācijas politiku un izveidot kopēju tiesiskuma telpu;

| — | atbalstīt Tuvo Austrumu miera procesu, kā arī stabilitāti Kosovā un plašākā Balkānu reģionā; |
| --- | --- |

—

atbalstīt Tuvo Austrumu miera procesu, kā arī stabilitāti Kosovā un plašākā Balkānu reģionā;

| — | sniegt pārtikas atbalstu un stiprināt sadarbības attīstības jomā vides aspektu; |
| --- | --- |

—

sniegt pārtikas atbalstu un stiprināt sadarbības attīstības jomā vides aspektu;

| 5. | atgādina Eiropas Parlamenta prioritātes, kas noteiktas iepriekš minētajā 2008. gada 24. aprīļa rezolūcijā par Komisijas ikgadējo politikas stratēģiju 2009. gadam; |
| --- | --- |

5.

atgādina Eiropas Parlamenta prioritātes, kas noteiktas iepriekš minētajā 2008. gada 24. aprīļa rezolūcijā par Komisijas ikgadējo politikas stratēģiju 2009. gadam;

Vispārējas pārdomas

| 6. | pauž pārliecību, ka Eiropas Savienībai jābūt apgādātai ar nepieciešamajiem resursiem, lai pilnībā īstenotu tās pašreizējos politikas virzienus un darbības un vienlaicīgi nodrošinātu tādu elastības līmeni, kas būtu pietiekams jaunu politisku uzdevumu risināšanai; |
| --- | --- |

6.

pauž pārliecību, ka Eiropas Savienībai jābūt apgādātai ar nepieciešamajiem resursiem, lai pilnībā īstenotu tās pašreizējos politikas virzienus un darbības un vienlaicīgi nodrošinātu tādu elastības līmeni, kas būtu pietiekams jaunu politisku uzdevumu risināšanai;

| 7. | norāda, ka PBP kopējās rezerves EUR 2 638 miljonu apmērā lielāko daļu, proti, EUR 2 027 miljonus, veido ar tirgu saistīto izdevumu un tiešo maksājumu rezerve 2. izdevumu kategorijā (KLP pirmais pīlārs); |
| --- | --- |

7.

norāda, ka PBP kopējās rezerves EUR 2 638 miljonu apmērā lielāko daļu, proti, EUR 2 027 miljonus, veido ar tirgu saistīto izdevumu un tiešo maksājumu rezerve 2. izdevumu kategorijā (KLP pirmais pīlārs);

| 8. | ar interesi atzīmē Eiropadomes secinājumus, kā arī to, kāda ietekme uz budžetu varētu būt dažiem no šiem secinājumiem; uzskata, ka šīs budžeta prasības var izpildīt, vienīgi izmantojot Iestāžu nolīgumā, it īpaši 21.—23. punktā, paredzētos līdzekļus; |
| --- | --- |

8.

ar interesi atzīmē Eiropadomes secinājumus, kā arī to, kāda ietekme uz budžetu varētu būt dažiem no šiem secinājumiem; uzskata, ka šīs budžeta prasības var izpildīt, vienīgi izmantojot Iestāžu nolīgumā, it īpaši 21.—23. punktā, paredzētos līdzekļus;

| 9. | norāda, ka ļoti mazo citās DFS izdevumu kategorijās, it īpaši 1.a, 3.b un 4. kategorijā, atstāto rezervju dēļ Eiropas Savienības spēja reaģēt uz politikas izmaiņām budžeta izteiksmē ir ļoti ierobežota; vienlaikus uzsver, ka ir iespējams piemērot Iestāžu nolīguma noteikumus, lai pārvarētu finanšu deficītu; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka ļoti mazo citās DFS izdevumu kategorijās, it īpaši 1.a, 3.b un 4. kategorijā, atstāto rezervju dēļ Eiropas Savienības spēja reaģēt uz politikas izmaiņām budžeta izteiksmē ir ļoti ierobežota; vienlaikus uzsver, ka ir iespējams piemērot Iestāžu nolīguma noteikumus, lai pārvarētu finanšu deficītu;

| 10. | uzskata, ka tam kā vienai no budžeta lēmējiestādēm ir pienākums nodrošināt, lai ES budžets tiktu īstenots, pēc iespējas optimālāk izlietojot ierobežotos līdzekļus; ir nodomājis īstenot centienus, lai sadarbībā ar specializētajām komitejām un ņemot vērā to prasības, panāktu vērienīgāku, līdzsvarotu un saskaņotu budžetu; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka tam kā vienai no budžeta lēmējiestādēm ir pienākums nodrošināt, lai ES budžets tiktu īstenots, pēc iespējas optimālāk izlietojot ierobežotos līdzekļus; ir nodomājis īstenot centienus, lai sadarbībā ar specializētajām komitejām un ņemot vērā to prasības, panāktu vērienīgāku, līdzsvarotu un saskaņotu budžetu;

| 11. | ne vienmēr saskata skaidru korelāciju starp Komisijas ikgadējā politikas stratēģijā un PBP aprakstītajām politiskajām prioritātēm un līdzekļu palielināšanos attiecīgajās budžeta pozīcijās un politikas jomās; joprojām uzskata, ka Komisija PBP nepietiekami iekļauj Parlamenta prioritātes; nav pārliecināts, piemēram, par to, ka klimata pārmaiņu prioritāte patiešām ir pilnīgi atspoguļota Komisijas ierosinātajā budžetā; vēlas saņemt precīzāku informāciju par metodēm, kas izmantotas, lai secinātu, ka vairāk nekā 10 % jeb EUR 14 miljardi no ES budžeta tiek izlietoti vides aizsardzības mērķiem; prasa izsmeļošu izklāstu par visiem budžetā iekļautajiem ar klimata pārmaiņām saistītajiem izdevumiem, tostarp arī lauku attīstībai paredzētiem izdevumiem un struktūrfondiem, lai varētu izvērtēt korelāciju starp politiskajām un budžeta prioritātēm; norāda, ka termiņa vidusposma pārskatīšanas laikā jāpārskata pašreizējās programmas, lai labāk integrētu ar klimata pārmaiņām saistītos mērķus un uzlabotu politikas saskaņotību; |
| --- | --- |

11.

ne vienmēr saskata skaidru korelāciju starp Komisijas ikgadējā politikas stratēģijā un PBP aprakstītajām politiskajām prioritātēm un līdzekļu palielināšanos attiecīgajās budžeta pozīcijās un politikas jomās; joprojām uzskata, ka Komisija PBP nepietiekami iekļauj Parlamenta prioritātes; nav pārliecināts, piemēram, par to, ka klimata pārmaiņu prioritāte patiešām ir pilnīgi atspoguļota Komisijas ierosinātajā budžetā; vēlas saņemt precīzāku informāciju par metodēm, kas izmantotas, lai secinātu, ka vairāk nekā 10 % jeb EUR 14 miljardi no ES budžeta tiek izlietoti vides aizsardzības mērķiem; prasa izsmeļošu izklāstu par visiem budžetā iekļautajiem ar klimata pārmaiņām saistītajiem izdevumiem, tostarp arī lauku attīstībai paredzētiem izdevumiem un struktūrfondiem, lai varētu izvērtēt korelāciju starp politiskajām un budžeta prioritātēm; norāda, ka termiņa vidusposma pārskatīšanas laikā jāpārskata pašreizējās programmas, lai labāk integrētu ar klimata pārmaiņām saistītos mērķus un uzlabotu politikas saskaņotību;

| 12. | vēlas iesaistīties sarunās ar Padomi un Komisiju par to, kā izlietot Iestāžu nolīgumā paredzētus veidus finansējuma palielināšanai klimata pārmaiņu apkarošanas pasākumiem nolūkā noslēgt visaptverošu vienošanos attiecībā uz klimata pārmaiņām pēc 2012. gada; |
| --- | --- |

12.

vēlas iesaistīties sarunās ar Padomi un Komisiju par to, kā izlietot Iestāžu nolīgumā paredzētus veidus finansējuma palielināšanai klimata pārmaiņu apkarošanas pasākumiem nolūkā noslēgt visaptverošu vienošanos attiecībā uz klimata pārmaiņām pēc 2012. gada;

| 13. | apliecina gatavību cieši sadarboties ar Padomi un Komisiju, lai drīzumā panāktu efektīvu vienošanos par tiesību aktu kopumu enerģijas un klimata pārmaiņu jomā, tostarp oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu (CCS); norāda, ka ES jāturpina sniegt pierādījumus tam, ka ekonomiskā izaugsme un attīstība ir savienojama ar ekonomiku, kurai raksturīgs neliels oglekļa emisiju daudzums; atgādina Padomei iepriekš minētos prezidentvalsts secinājumus; |
| --- | --- |

13.

apliecina gatavību cieši sadarboties ar Padomi un Komisiju, lai drīzumā panāktu efektīvu vienošanos par tiesību aktu kopumu enerģijas un klimata pārmaiņu jomā, tostarp oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu (CCS); norāda, ka ES jāturpina sniegt pierādījumus tam, ka ekonomiskā izaugsme un attīstība ir savienojama ar ekonomiku, kurai raksturīgs neliels oglekļa emisiju daudzums; atgādina Padomei iepriekš minētos prezidentvalsts secinājumus;

| 14. | pauž nopietnas bažas par to, ka pieejamās rezerves aizvien biežāk ir izveidotas budžeta “radošas” izstrādes rezultātā, piemēram, pašreizējās daudzgadu programmas koncentrējot laikposma beigās, neiekļaujot jau labi zināmās un paredzamās budžeta prasības un veicot citus līdzīgus manevrus; uzskata, ka šāda prakse ir pretrunā ar pareizas budžeta pārvaldības principu, un vēlreiz pieprasa tādu PBP, kurā būtu godīgi atspoguļotas nākamā gada budžeta vajadzības; aicina Komisiju un Padomi sadarboties, lai pieņemtu lēmumus, kas vajadzīgi pienācīga apropriāciju apjoma nodrošināšanai 2009. gada budžetā; |
| --- | --- |

14.

pauž nopietnas bažas par to, ka pieejamās rezerves aizvien biežāk ir izveidotas budžeta “radošas” izstrādes rezultātā, piemēram, pašreizējās daudzgadu programmas koncentrējot laikposma beigās, neiekļaujot jau labi zināmās un paredzamās budžeta prasības un veicot citus līdzīgus manevrus; uzskata, ka šāda prakse ir pretrunā ar pareizas budžeta pārvaldības principu, un vēlreiz pieprasa tādu PBP, kurā būtu godīgi atspoguļotas nākamā gada budžeta vajadzības; aicina Komisiju un Padomi sadarboties, lai pieņemtu lēmumus, kas vajadzīgi pienācīga apropriāciju apjoma nodrošināšanai 2009. gada budžetā;

| 15. | uzsver, ka ES budžeta izklāstā liela nozīme ir skaidrībai, konsekvencei un pārredzamībai, kas ir noteikti vajadzīgas arī saistībā ar nepieciešamību informēt ES iedzīvotājus par to, kā tiek izlietota ES nauda; pauž bažas par to, ka aizvien grūtāk ir nošķirt Komisijas darbības un administratīvos izdevumus un ka no darbības līdzekļiem jau tiek finansēta ievērojama administratīva rakstura izdevumu daļa, kas patiesībā būtu jāfinansē no 5. izdevumu kategorijas līdzekļiem; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ES budžeta izklāstā liela nozīme ir skaidrībai, konsekvencei un pārredzamībai, kas ir noteikti vajadzīgas arī saistībā ar nepieciešamību informēt ES iedzīvotājus par to, kā tiek izlietota ES nauda; pauž bažas par to, ka aizvien grūtāk ir nošķirt Komisijas darbības un administratīvos izdevumus un ka no darbības līdzekļiem jau tiek finansēta ievērojama administratīva rakstura izdevumu daļa, kas patiesībā būtu jāfinansē no 5. izdevumu kategorijas līdzekļiem;

| 16. | pauž nožēlu par to, ka pašreiz nav skaidri norādītas nedz precīzas izmaiņas, kas veiktas nesen iesniegtajā finanšu plānojuma dokumentā salīdzinājumā ar iepriekšējo dokumentu, nedz tas, vai un kā šie pieaugumi konkrētā gadā tiek kompensēti, nedz arī tas, kā notiek apropriāciju pirmstermiņa izlietošana un saistību koncentrēšana laikposma beigās; uzskata, ka tas ir pretrunā ar Iestāžu nolīguma 46. punkta noteikumiem, un aicina Komisiju pildīt atbilstīgās saistības; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu par to, ka pašreiz nav skaidri norādītas nedz precīzas izmaiņas, kas veiktas nesen iesniegtajā finanšu plānojuma dokumentā salīdzinājumā ar iepriekšējo dokumentu, nedz tas, vai un kā šie pieaugumi konkrētā gadā tiek kompensēti, nedz arī tas, kā notiek apropriāciju pirmstermiņa izlietošana un saistību koncentrēšana laikposma beigās; uzskata, ka tas ir pretrunā ar Iestāžu nolīguma 46. punkta noteikumiem, un aicina Komisiju pildīt atbilstīgās saistības;

| 17. | uzsver, ka ir īpaši svarīgi viscaur budžetā uzraudzīt ietekmi, kāda ir daudzgadu programmu pirmstermiņa izpildei un īstenošanas koncentrēšanai laikposma beigās, lai nodrošinātu saskaņotu saistību plānošanu visā DFS spēkā esamības periodā, ievērojot Iestāžu nolīgumā izklāstītas Parlamenta prioritātes; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka ir īpaši svarīgi viscaur budžetā uzraudzīt ietekmi, kāda ir daudzgadu programmu pirmstermiņa izpildei un īstenošanas koncentrēšanai laikposma beigās, lai nodrošinātu saskaņotu saistību plānošanu visā DFS spēkā esamības periodā, ievērojot Iestāžu nolīgumā izklāstītas Parlamenta prioritātes;

| 18. | pauž pārsteigumu par maksājumu apropriāciju izteikti nelielo apjomu (EUR 116 736 miljoni), ko Komisija ierosinājusi PBP; norāda, ka saistību apropriācijas, kas tika apstiprinātas 2007. un 2008. gada budžetā, kopumā sasniedza attiecīgi EUR 126 500 miljonus un EUR 129 100 miljonus; |
| --- | --- |

18.

pauž pārsteigumu par maksājumu apropriāciju izteikti nelielo apjomu (EUR 116 736 miljoni), ko Komisija ierosinājusi PBP; norāda, ka saistību apropriācijas, kas tika apstiprinātas 2007. un 2008. gada budžetā, kopumā sasniedza attiecīgi EUR 126 500 miljonus un EUR 129 100 miljonus;

| 19. | prasa Komisijai turpināt 2007. gadā sākto padziļināto pārbaudi un skaidri izklāstīt turpmāko informāciju par cilvēkresursu politiku, amatā pārcelšanas stratēģijas piemērošanu un ārpakalpojumu piesaistes apjomu uzdevumu veikšanai 2009. gadā; aicina līdz 2009. gada 30. aprīlim iesniegt izpildes pārbaudes ziņojumu, tajā ietverot arī secinājumus, ko Komisija izdarīs saistībā ar tās iekšējo organizāciju; pieņem zināšanai Komisijas 2008. gada paveiktā darba pārbaudes ziņojumu “Komisijas cilvēkresursu plānošana un optimizācija, lai nodrošinātu ES prioritāšu īstenošanu”, kurā tā apstiprina savu apņemšanos līdz 2013. gadam neprasīt jaunas amata vietas, neskaitot pēdējo ar paplašināšanās saistīto amata vietu piešķīrumu 2009. gadā; |
| --- | --- |

19.

prasa Komisijai turpināt 2007. gadā sākto padziļināto pārbaudi un skaidri izklāstīt turpmāko informāciju par cilvēkresursu politiku, amatā pārcelšanas stratēģijas piemērošanu un ārpakalpojumu piesaistes apjomu uzdevumu veikšanai 2009. gadā; aicina līdz 2009. gada 30. aprīlim iesniegt izpildes pārbaudes ziņojumu, tajā ietverot arī secinājumus, ko Komisija izdarīs saistībā ar tās iekšējo organizāciju; pieņem zināšanai Komisijas 2008. gada paveiktā darba pārbaudes ziņojumu “Komisijas cilvēkresursu plānošana un optimizācija, lai nodrošinātu ES prioritāšu īstenošanu”, kurā tā apstiprina savu apņemšanos līdz 2013. gadam neprasīt jaunas amata vietas, neskaitot pēdējo ar paplašināšanās saistīto amata vietu piešķīrumu 2009. gadā;

| 20. | norāda, ka OLAF ir veicis ievērojami vairāk ārējo izmeklēšanu saistībā ar ārējā atbalsta jomu, un tādēļ prasa, lai Komisija nodrošinātu, ka OLAF rīcībā ir vajadzīgie resursi; prasa, lai Padome uzlabotu dalībvalstu un Komisijas sadarbību cīņā pret krāpšanu, kas vērsta pret ES; prasa, lai Padome nodrošinātu pienācīgu pēcpārbaudi saistībā ar krāpšanas gadījumu izmeklēšanām, tostarp arī līdzekļu atgūšanas procedūru; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka OLAF ir veicis ievērojami vairāk ārējo izmeklēšanu saistībā ar ārējā atbalsta jomu, un tādēļ prasa, lai Komisija nodrošinātu, ka OLAF rīcībā ir vajadzīgie resursi; prasa, lai Padome uzlabotu dalībvalstu un Komisijas sadarbību cīņā pret krāpšanu, kas vērsta pret ES; prasa, lai Padome nodrošinātu pienācīgu pēcpārbaudi saistībā ar krāpšanas gadījumu izmeklēšanām, tostarp arī līdzekļu atgūšanas procedūru;

Par 1.a izdevumu apakškategoriju

| 21. | atzīmē, ka konkurētspējai izaugsmei un nodarbinātībai PBP paredzētās saistību apropriācijas ir EUR 11 690 miljoni, rezervē atstājot EUR 82 miljonus; konstatē pieaugumu par 5,5 % salīdzinājumā ar 2008. gadu; atzīmē, ka maksājumu apropriācijas palielinājušās par 5,3 % un veido EUR 10 285,2 miljonus; |
| --- | --- |

21.

atzīmē, ka konkurētspējai izaugsmei un nodarbinātībai PBP paredzētās saistību apropriācijas ir EUR 11 690 miljoni, rezervē atstājot EUR 82 miljonus; konstatē pieaugumu par 5,5 % salīdzinājumā ar 2008. gadu; atzīmē, ka maksājumu apropriācijas palielinājušās par 5,3 % un veido EUR 10 285,2 miljonus;

| 22. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu sākt nozīmīgus pasākumus darbavietu izveides un jauninājumu atbalsta, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un pētniecības jomā; uzsver, ka pienācīgi jāīsteno un jāuzrauga pašreizējās iniciatīvas šajā jomā, piemēram, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma un citas iniciatīvas attiecībā uz MVU; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu sākt nozīmīgus pasākumus darbavietu izveides un jauninājumu atbalsta, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un pētniecības jomā; uzsver, ka pienācīgi jāīsteno un jāuzrauga pašreizējās iniciatīvas šajā jomā, piemēram, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma un citas iniciatīvas attiecībā uz MVU;

| 23. | atzinīgi vērtē prioritāti, ko Komisija iekļāvusi PBP, proti, veicināt pētniecību tīras un efektīvas enerģijas jomā, un gatavojas nodrošināt vajadzīgos resursus (papildus Septītajai pamatprogrammai), jo energoefektivitāte ir svarīgākā stratēģija klimata pārmaiņu problēmas risināšanā; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē prioritāti, ko Komisija iekļāvusi PBP, proti, veicināt pētniecību tīras un efektīvas enerģijas jomā, un gatavojas nodrošināt vajadzīgos resursus (papildus Septītajai pamatprogrammai), jo energoefektivitāte ir svarīgākā stratēģija klimata pārmaiņu problēmas risināšanā;

| 24. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt vajadzīgos budžeta līdzekļus visiem pasākumiem, kas palīdz veicināt un uzsākt izglītības programmas plašsaziņas līdzekļu un jauno tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

24.

uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt vajadzīgos budžeta līdzekļus visiem pasākumiem, kas palīdz veicināt un uzsākt izglītības programmas plašsaziņas līdzekļu un jauno tehnoloģiju jomā;

| 25. | pauž dziļas bažas par 1.a izdevumu kategorijā pieejamo nelielo rezervi, kas nozīmē, ka nebūs iespējams finansēt jaunas prioritātes, veicot līdzekļu pārdali un vienlaikus nopietni neapdraudot svarīgas pašreizējās programmas; tādēļ iesaka piešķirt papildu finansējumu, ja tiek noteiktas jaunas prioritātes; |
| --- | --- |

25.

pauž dziļas bažas par 1.a izdevumu kategorijā pieejamo nelielo rezervi, kas nozīmē, ka nebūs iespējams finansēt jaunas prioritātes, veicot līdzekļu pārdali un vienlaikus nopietni neapdraudot svarīgas pašreizējās programmas; tādēļ iesaka piešķirt papildu finansējumu, ja tiek noteiktas jaunas prioritātes;

| 26. | uzskata, ka, ņemot vērā 1.a izdevumu apakškategorijā pieejamo nelielo rezervi, jau uzsākto izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību pienācīga īstenošana un izvērtēšana jāuzskata par prioritāti, tomēr jaunu projektu un darbību ieviešanai nenoliedzami jābūt iespējamai arī turpmāk; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka, ņemot vērā 1.a izdevumu apakškategorijā pieejamo nelielo rezervi, jau uzsākto izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību pienācīga īstenošana un izvērtēšana jāuzskata par prioritāti, tomēr jaunu projektu un darbību ieviešanai nenoliedzami jābūt iespējamai arī turpmāk;

| 27. | uzskata plānoto Mazās uzņēmējdarbības aktu par nozīmīgu stratēģiju MVU atbalstam; ar nepacietību gaida konkrētus priekšlikumus šī jaunā stratēģiskā instrumenta finansēšanai; mudina Komisiju un dalībvalstis šajā nolūkā vairāk izmantot arī caur struktūrfondiem pieejamos līdzekļus; norāda — tā kā novēloti maksājumi īpaši smagi skar MVU, Eiropas Savienībai jānovērš maksājumu kavēšana, izveidojot efektīvu un pārredzamu uzraudzības sistēmu, lai nodrošinātu maksājumu veikšanu noteiktā laikā; |
| --- | --- |

27.

uzskata plānoto Mazās uzņēmējdarbības aktu par nozīmīgu stratēģiju MVU atbalstam; ar nepacietību gaida konkrētus priekšlikumus šī jaunā stratēģiskā instrumenta finansēšanai; mudina Komisiju un dalībvalstis šajā nolūkā vairāk izmantot arī caur struktūrfondiem pieejamos līdzekļus; norāda — tā kā novēloti maksājumi īpaši smagi skar MVU, Eiropas Savienībai jānovērš maksājumu kavēšana, izveidojot efektīvu un pārredzamu uzraudzības sistēmu, lai nodrošinātu maksājumu veikšanu noteiktā laikā;

Par 1.b izdevumu apakškategoriju

| 28. | atzīmē, ka PBP saistību apropriācijas, kas paredzētas konkurētspējai izaugsmei un nodarbinātībai, palielinājušās par 2,5 % un sasniedz EUR 48 413,9 miljonus, tehniskajai palīdzībai paredzētajā kopējā finansējumā atstājot rezervi tikai EUR 14 miljonu apmērā; atzīmē, ka kopējo pieaugumu 2,5 % apmērā izraisīja ievērojamais Kohēzijas fonda līdzekļu palielinājums (par 14 % salīdzinājumā ar 2008. gadu), tajā pašā laikā struktūrfondiem paredzēto apropriāciju summa saglabājusies tādā pašā līmenī; |
| --- | --- |

28.

atzīmē, ka PBP saistību apropriācijas, kas paredzētas konkurētspējai izaugsmei un nodarbinātībai, palielinājušās par 2,5 % un sasniedz EUR 48 413,9 miljonus, tehniskajai palīdzībai paredzētajā kopējā finansējumā atstājot rezervi tikai EUR 14 miljonu apmērā; atzīmē, ka kopējo pieaugumu 2,5 % apmērā izraisīja ievērojamais Kohēzijas fonda līdzekļu palielinājums (par 14 % salīdzinājumā ar 2008. gadu), tajā pašā laikā struktūrfondiem paredzēto apropriāciju summa saglabājusies tādā pašā līmenī;

| 29. | pauž nožēlu par maksājumu apropriāciju straujo samazināšanos salīdzinājumā ar 2008. gadu — par 13,9 %, nokrītoties līdz EUR 34 914,1 miljonam; it īpaši apšauba iemeslus maksājumu līmeņa prognožu samazināšanai, proti, par 30 % attiecībā uz ERAF konverģences mērķi, par 13 % — ERAF reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķi, par 85 % — ERAF teritoriālās sadarbības mērķi un par 50 % — Kohēzijas fonda 2007.—2013. gada jaunajām programmām; |
| --- | --- |

29.

pauž nožēlu par maksājumu apropriāciju straujo samazināšanos salīdzinājumā ar 2008. gadu — par 13,9 %, nokrītoties līdz EUR 34 914,1 miljonam; it īpaši apšauba iemeslus maksājumu līmeņa prognožu samazināšanai, proti, par 30 % attiecībā uz ERAF konverģences mērķi, par 13 % — ERAF reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķi, par 85 % — ERAF teritoriālās sadarbības mērķi un par 50 % — Kohēzijas fonda 2007.—2013. gada jaunajām programmām;

| 30. | uzskata — ja šo kraso samazinājumu tieši vai netieši izraisa jaunais rīcības plāns strukturālo pasākumu uzraudzības un dalītas pārvaldības stiprināšanai, Komisijai tas jānorāda, jo tas var nozīmēt arī to, ka dalībvalstīs netiek veiktas pirmā līmeņa kontroles; |
| --- | --- |

30.

uzskata — ja šo kraso samazinājumu tieši vai netieši izraisa jaunais rīcības plāns strukturālo pasākumu uzraudzības un dalītas pārvaldības stiprināšanai, Komisijai tas jānorāda, jo tas var nozīmēt arī to, ka dalībvalstīs netiek veiktas pirmā līmeņa kontroles;

| 31. | ir nodomājis raudzīties, lai arī turpmāk tiktu garantēti līdzekļi kohēzijas politikai, kas ir nepieciešami, lai varētu risināt pašreizējos un nākotnes uzdevumus saistībā ar solidaritātes principa ievērošanu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

31.

ir nodomājis raudzīties, lai arī turpmāk tiktu garantēti līdzekļi kohēzijas politikai, kas ir nepieciešami, lai varētu risināt pašreizējos un nākotnes uzdevumus saistībā ar solidaritātes principa ievērošanu Eiropas Savienībā;

Par 2. izdevumu kategoriju

| 32. | atzīmē, ka PBP saistību apropriācijas dabas resursu saglabāšanai un apsaimniekošanai ir noteiktas EUR 57 525,7 miljonu apmērā, t. i., par 3,5 % vairāk nekā 2008. gadā, atstājot EUR 2 113,3 miljonus lielu rezervi; maksājumu apropriācijas palielinājušās par 3,0 % un veido EUR 54 834,9 miljonus; ar tirgu saistīto izdevumu un tiešā atbalsta maksājumu daļa 2. izdevumu kategorijā ir EUR 42 860,3 miljoni saistību apropriācijās un EUR 42 814,2 miljoni maksājumu apropriācijās; |
| --- | --- |

32.

atzīmē, ka PBP saistību apropriācijas dabas resursu saglabāšanai un apsaimniekošanai ir noteiktas EUR 57 525,7 miljonu apmērā, t. i., par 3,5 % vairāk nekā 2008. gadā, atstājot EUR 2 113,3 miljonus lielu rezervi; maksājumu apropriācijas palielinājušās par 3,0 % un veido EUR 54 834,9 miljonus; ar tirgu saistīto izdevumu un tiešā atbalsta maksājumu daļa 2. izdevumu kategorijā ir EUR 42 860,3 miljoni saistību apropriācijās un EUR 42 814,2 miljoni maksājumu apropriācijās;

| 33. | uzsver, ka, neskarot vides pasākumus lauku attīstības programmā un vides standartus, uz kuriem pamatojas tiešo maksājumu savstarpējās atbilstības sistēma, vides prioritātēm tiek izmantoti tikai 0,5 % no 2. izdevumu kategorijas apropriācijām, lielāko daļu līdzekļu piešķirot tiešajam atbalstam un ar tirgu saistītiem izdevumiem; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka, neskarot vides pasākumus lauku attīstības programmā un vides standartus, uz kuriem pamatojas tiešo maksājumu savstarpējās atbilstības sistēma, vides prioritātēm tiek izmantoti tikai 0,5 % no 2. izdevumu kategorijas apropriācijām, lielāko daļu līdzekļu piešķirot tiešajam atbalstam un ar tirgu saistītiem izdevumiem;

| 34. | atzinīgi vērtē LIFE+ piešķirto līdzekļu palielinājumu par EUR 20,9 miljoniem, tomēr ar zināmu nožēlu atzīmē, ka tikai daļa no šī pieauguma paredzēta darbību pastiprināšanai klimata pārmaiņu jomā; uzskata, ka ar šiem skaitļiem nav precīzi atspoguļota klimata pārmaiņu apkarošanas budžeta horizontālā prioritāte; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē LIFE+ piešķirto līdzekļu palielinājumu par EUR 20,9 miljoniem, tomēr ar zināmu nožēlu atzīmē, ka tikai daļa no šī pieauguma paredzēta darbību pastiprināšanai klimata pārmaiņu jomā; uzskata, ka ar šiem skaitļiem nav precīzi atspoguļota klimata pārmaiņu apkarošanas budžeta horizontālā prioritāte;

| 35. | atgādina, ka KLP galvenais mērķis ir nodrošināt tirgus stabilizāciju, apgādes drošību un samērīgas cenas patērētājiem, un tādēļ prasa, lai ES 2009. gada budžetā paredz līdzekļus, kas vajadzīgi to jauno vajadzību apmierināšanai, kuras izraisa pašreizējā pārtikas krīze, it īpaši tam, lai uzlabotu pārtikas pieejamību vistrūcīgākajām personām, kas no šīs krīzes cieš visvairāk; |
| --- | --- |

35.

atgādina, ka KLP galvenais mērķis ir nodrošināt tirgus stabilizāciju, apgādes drošību un samērīgas cenas patērētājiem, un tādēļ prasa, lai ES 2009. gada budžetā paredz līdzekļus, kas vajadzīgi to jauno vajadzību apmierināšanai, kuras izraisa pašreizējā pārtikas krīze, it īpaši tam, lai uzlabotu pārtikas pieejamību vistrūcīgākajām personām, kas no šīs krīzes cieš visvairāk;

| 36. | atzinīgi vērtē vispārējo lejupejošo tendenci lauksaimniecības preču eksporta kompensāciju jomā, kuru sekmē labvēlīgie tirgus apstākļi un ar tiem saistītie ietaupījumi; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē vispārējo lejupejošo tendenci lauksaimniecības preču eksporta kompensāciju jomā, kuru sekmē labvēlīgie tirgus apstākļi un ar tiem saistītie ietaupījumi;

| 37. | atzīmē, ka PBP saistības lauku attīstības jomā saglabājas gandrīz nemainīgā līmenī, paredzot EUR 13 401 miljonu saistību apropriācijās (ieskaitot modulāciju) un EUR 10 926 miljonus maksājumu apropriācijās, t. i., par 4 % mazāk nekā 2008. gadā; |
| --- | --- |

37.

atzīmē, ka PBP saistības lauku attīstības jomā saglabājas gandrīz nemainīgā līmenī, paredzot EUR 13 401 miljonu saistību apropriācijās (ieskaitot modulāciju) un EUR 10 926 miljonus maksājumu apropriācijās, t. i., par 4 % mazāk nekā 2008. gadā;

| 38. | uzskata šos skaitļus par indikatīviem elementiem saistībā ar situācijas novērtējumu KLP jomā, kuru Komisija iesniedza 2008. gada 20. maijā; |
| --- | --- |

38.

uzskata šos skaitļus par indikatīviem elementiem saistībā ar situācijas novērtējumu KLP jomā, kuru Komisija iesniedza 2008. gada 20. maijā;

| 39. | norāda uz lielajām grūtībām saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) īstenošanu; pauž nožēlu, ka 2007. gadā apropriācijas EUR 2 830 miljonu apmērā palika neizlietotas, ka EUR 1 361 miljoni tika pārnesti uz 2008. gadu un EUR 1 469 miljoni tika pārplānoti 2008.—2013. gadam saskaņā ar Iestāžu nolīguma 48. punktu; pauž bažas attiecībā uz šādu ievērojamu summu pārdali, kas būtiski novēlos līdzekļu pieejamību lauku rajonos; |
| --- | --- |

39.

norāda uz lielajām grūtībām saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) īstenošanu; pauž nožēlu, ka 2007. gadā apropriācijas EUR 2 830 miljonu apmērā palika neizlietotas, ka EUR 1 361 miljoni tika pārnesti uz 2008. gadu un EUR 1 469 miljoni tika pārplānoti 2008.—2013. gadam saskaņā ar Iestāžu nolīguma 48. punktu; pauž bažas attiecībā uz šādu ievērojamu summu pārdali, kas būtiski novēlos līdzekļu pieejamību lauku rajonos;

Par 3.a izdevumu apakškategoriju

| 40. | atzīmē, ka PBP saistības brīvības, drošības un tiesiskuma jomā ir pieaugušas par 15 % un veido EUR 839,1 miljonu, rezervē atstājot EUR 32,9 miljonus; maksājumu apropriācijas palielinājušās par 11,7 % un veido EUR 596,7 miljonus; |
| --- | --- |

40.

atzīmē, ka PBP saistības brīvības, drošības un tiesiskuma jomā ir pieaugušas par 15 % un veido EUR 839,1 miljonu, rezervē atstājot EUR 32,9 miljonus; maksājumu apropriācijas palielinājušās par 11,7 % un veido EUR 596,7 miljonus;

| 41. | norāda, ka šis ievērojamais pieaugums salīdzinājumā ar 2008. gadu galvenokārt ir saistīts ar būtisko pieaugumu sadaļās “Solidaritāte — ārējās robežas, vīzu politika un personu brīva pārvietošanās” (par EUR 44,4 miljoniem jeb 15,6 %), “Migrācijas plūsmas — kopējā imigrācijas un patvēruma politika” (par EUR 43,3 miljoniem jeb 18,9 %) un “Drošība un brīvību aizsardzība” (par EUR 20,8 miljoniem jeb 27,1 %); |
| --- | --- |

41.

norāda, ka šis ievērojamais pieaugums salīdzinājumā ar 2008. gadu galvenokārt ir saistīts ar būtisko pieaugumu sadaļās “Solidaritāte — ārējās robežas, vīzu politika un personu brīva pārvietošanās” (par EUR 44,4 miljoniem jeb 15,6 %), “Migrācijas plūsmas — kopējā imigrācijas un patvēruma politika” (par EUR 43,3 miljoniem jeb 18,9 %) un “Drošība un brīvību aizsardzība” (par EUR 20,8 miljoniem jeb 27,1 %);

| 42. | pieņem zināšanai saistību apropriāciju pieaugumu par 36,3 % īpašajā programmā “Noziedzības profilakse un apkarošana” un izskatīs tā iemeslus; |
| --- | --- |

42.

pieņem zināšanai saistību apropriāciju pieaugumu par 36,3 % īpašajā programmā “Noziedzības profilakse un apkarošana” un izskatīs tā iemeslus;

| 43. | pauž bažas par paredzēto niecīgo finansējumu darbībai “Pamattiesības un tiesiskums”, kurš salīdzinājumā ar 2008. gada budžetu saistību apropriācijās palielinājies tikai par 0,2 % un maksājumu apropriācijās pat samazinājies par 10 %; |
| --- | --- |

43.

pauž bažas par paredzēto niecīgo finansējumu darbībai “Pamattiesības un tiesiskums”, kurš salīdzinājumā ar 2008. gada budžetu saistību apropriācijās palielinājies tikai par 0,2 % un maksājumu apropriācijās pat samazinājies par 10 %;

| 44. | norāda, ka PBP saglabājies Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX) paredzēto apropriāciju palielinājums, par kuru nobalsoja 2008. gadā, tomēr ar zināmām bažām atzīmē subsīdijas līdzsvarošanu, EUR 5,7 miljonus pārvietojot no darbības uz administratīvajiem izdevumiem; aicina palielināt FRONTEX 2009. gada apropriācijas, lai tā spētu izpildīt apņemšanos saglabāt un nepārtraukt misijas, it īpaši pie Eiropas Savienības dienvidu robežām (Hera, Nautilus un Poseidon); |
| --- | --- |

44.

norāda, ka PBP saglabājies Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX) paredzēto apropriāciju palielinājums, par kuru nobalsoja 2008. gadā, tomēr ar zināmām bažām atzīmē subsīdijas līdzsvarošanu, EUR 5,7 miljonus pārvietojot no darbības uz administratīvajiem izdevumiem; aicina palielināt FRONTEX 2009. gada apropriācijas, lai tā spētu izpildīt apņemšanos saglabāt un nepārtraukt misijas, it īpaši pie Eiropas Savienības dienvidu robežām (Hera, Nautilus un Poseidon);

| 45. | uzsver, ka Eiropas paktā par migrācijas politiku jāietver jautājumi, kas saistīti ar nelegālās imigrācijas novēršanu, legālās imigrācijas pārvaldību, trešo valstu valstspiederīgo integrāciju un robežu aizsardzības pastiprināšanu, pilnībā ievērojot solidaritātes principu un nodrošinot pamattiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka Eiropas paktā par migrācijas politiku jāietver jautājumi, kas saistīti ar nelegālās imigrācijas novēršanu, legālās imigrācijas pārvaldību, trešo valstu valstspiederīgo integrāciju un robežu aizsardzības pastiprināšanu, pilnībā ievērojot solidaritātes principu un nodrošinot pamattiesību aizsardzību;

Par 3.b izdevumu apakškategoriju

| 46. | atzīmē, ka PBP pilsonībai paredzētās saistību apropriācijas ir EUR 628,7 miljoni, t. i., par 1,0 % vairāk nekā 2008. gadā, ja minētā gada apropriācijās neiekļauj Solidaritātes fondam un Bulgārijas un Rumānijas pārejas programmai paredzētās apropriācijas; atstātā rezerve ir EUR 22 miljoni, maksājumu apropriācijas palielinājušās par 0,7 % un sasniedz EUR 669 miljonus; |
| --- | --- |

46.

atzīmē, ka PBP pilsonībai paredzētās saistību apropriācijas ir EUR 628,7 miljoni, t. i., par 1,0 % vairāk nekā 2008. gadā, ja minētā gada apropriācijās neiekļauj Solidaritātes fondam un Bulgārijas un Rumānijas pārejas programmai paredzētās apropriācijas; atstātā rezerve ir EUR 22 miljoni, maksājumu apropriācijas palielinājušās par 0,7 % un sasniedz EUR 669 miljonus;

| 47. | pauž nožēlu par to, ka šajā izdevumu kategorijā atstātā niecīgā rezerve — EUR 22 miljoni — sniedz ļoti ierobežo manevrēšanas iespējas attiecībā uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām; |
| --- | --- |

47.

pauž nožēlu par to, ka šajā izdevumu kategorijā atstātā niecīgā rezerve — EUR 22 miljoni — sniedz ļoti ierobežo manevrēšanas iespējas attiecībā uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām;

| 48. | vērš uzmanību uz to, ka jāuzlabo ES civilās aizsardzības pasākumu efektivitāte un koordinēšana, cita starpā izstrādājot vienotu civilās aizsardzības metodoloģiju dalībvalstīs, izveidojot agrā brīdinājuma un novēršanas sistēmas un uzlabojot civilās aizsardzības palīdzības transportēšanas iespējas, lai uzlabotu gatavību ES pilsoņu aizsardzībai; |
| --- | --- |

48.

vērš uzmanību uz to, ka jāuzlabo ES civilās aizsardzības pasākumu efektivitāte un koordinēšana, cita starpā izstrādājot vienotu civilās aizsardzības metodoloģiju dalībvalstīs, izveidojot agrā brīdinājuma un novēršanas sistēmas un uzlabojot civilās aizsardzības palīdzības transportēšanas iespējas, lai uzlabotu gatavību ES pilsoņu aizsardzībai;

| 49. | pauž nožēlu par to, ka Komisijas ierosinātais palielinājums šajā kategorijā, kas aptver būtiski svarīgus politikas virzienus ar tiešu ietekmi uz Eiropas iedzīvotāju ikdienas dzīvi, ir ievērojami zemāks nekā vidējais saistību apropriāciju palielinājums — par 3,1 %; pauž īpašu nožēlu, ka tieši šīm darbībām, kas ir svarīgas Eiropas iedzīvotājiem, piešķirto apropriāciju summa salīdzinājumā ar 2008. gadu ir palielinājusies tik nedaudz vai pat samazinājusies; |
| --- | --- |

49.

pauž nožēlu par to, ka Komisijas ierosinātais palielinājums šajā kategorijā, kas aptver būtiski svarīgus politikas virzienus ar tiešu ietekmi uz Eiropas iedzīvotāju ikdienas dzīvi, ir ievērojami zemāks nekā vidējais saistību apropriāciju palielinājums — par 3,1 %; pauž īpašu nožēlu, ka tieši šīm darbībām, kas ir svarīgas Eiropas iedzīvotājiem, piešķirto apropriāciju summa salīdzinājumā ar 2008. gadu ir palielinājusies tik nedaudz vai pat samazinājusies;

| 50. | pauž bažas par Komisijas ierosināto samazinājumu daudzās budžeta pozīcijās, no kurām tiek finansētas saziņas darbības, it īpaši saistībā ar jaunajiem uzdevumiem un pārbaudījumiem, ar ko šajā jomā nāksies saskarties 2009. gadā, proti, Eiropas Parlamenta vēlēšanām un Lisabonas līguma iespējamo stāšanos spēkā; |
| --- | --- |

50.

pauž bažas par Komisijas ierosināto samazinājumu daudzās budžeta pozīcijās, no kurām tiek finansētas saziņas darbības, it īpaši saistībā ar jaunajiem uzdevumiem un pārbaudījumiem, ar ko šajā jomā nāksies saskarties 2009. gadā, proti, Eiropas Parlamenta vēlēšanām un Lisabonas līguma iespējamo stāšanos spēkā;

| 51. | uzskata, ka saziņas un informācijas politikas galvenais uzdevums ir informēt ES iedzīvotājus par ES īstenotajām darbībām un programmām un pēdējos gados panāktajiem uzlabojumiem; |
| --- | --- |

51.

uzskata, ka saziņas un informācijas politikas galvenais uzdevums ir informēt ES iedzīvotājus par ES īstenotajām darbībām un programmām un pēdējos gados panāktajiem uzlabojumiem;

| 52. | atgādina, ka saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu visparējam budžetam (4) (Finanšu regulas) 49. pantu visām iestādēm kopējas pamatsistēmas robežās ir tiesības īstenot saziņas politiku kā daļu no savas institucionālās autonomijas, ievērojot zināmu formas saskaņotības līmeni, kam būtu jāļauj ieviest un izmantot atpazīstamu “ES preču zīmi”, kuru lietotu visos Kopienas pasākumos; |
| --- | --- |

52.

atgādina, ka saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu visparējam budžetam (4) (Finanšu regulas) 49. pantu visām iestādēm kopējas pamatsistēmas robežās ir tiesības īstenot saziņas politiku kā daļu no savas institucionālās autonomijas, ievērojot zināmu formas saskaņotības līmeni, kam būtu jāļauj ieviest un izmantot atpazīstamu “ES preču zīmi”, kuru lietotu visos Kopienas pasākumos;

| 53. | atzīst nepieciešamību koordinēt dažādās saziņas politikas pieejas, ko attiecīgās iestādes īsteno Starpiestāžu informācijas un saziņas grupas ietvaros; atgādina, ka saziņa jau ilgu laiku ir Parlamentam svarīga prioritāte; uzskata, ka Parlamenta pamatloma šajā procesā ir būtiski svarīga un ka tā garantē šīs politikas nepārtrauktību un efektivitāti, it īpaši saistībā ar gaidāmajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām; šajā sakarā norāda, ka jāveicina informācijas sniegšana pilsoņiem par viņu tiesībām, kas izriet no ES tiesību aktu piemērošanas; |
| --- | --- |

53.

atzīst nepieciešamību koordinēt dažādās saziņas politikas pieejas, ko attiecīgās iestādes īsteno Starpiestāžu informācijas un saziņas grupas ietvaros; atgādina, ka saziņa jau ilgu laiku ir Parlamentam svarīga prioritāte; uzskata, ka Parlamenta pamatloma šajā procesā ir būtiski svarīga un ka tā garantē šīs politikas nepārtrauktību un efektivitāti, it īpaši saistībā ar gaidāmajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām; šajā sakarā norāda, ka jāveicina informācijas sniegšana pilsoņiem par viņu tiesībām, kas izriet no ES tiesību aktu piemērošanas;

Par 4. izdevumu kategoriju

| 54. | atzīmē, ka apropriāciju saistības attiecībā uz ES lomu pasaulē palielinājušās par 1,8 % un veido EUR 7 440,4 miljonus, pieejamā rezerve ir EUR 243,6 miljoni; maksājumu apropriācijas samazinājušās par 6,6 % un veido EUR 7 579,5 miljonus; |
| --- | --- |

54.

atzīmē, ka apropriāciju saistības attiecībā uz ES lomu pasaulē palielinājušās par 1,8 % un veido EUR 7 440,4 miljonus, pieejamā rezerve ir EUR 243,6 miljoni; maksājumu apropriācijas samazinājušās par 6,6 % un veido EUR 7 579,5 miljonus;

| 55. | konstatē, ka minētais pieaugums 1,8 % apmērā ir mazāks par ES vispārējā budžeta vidējo pieaugumu (3,1 %); uzskata to par ļoti nelabvēlīgu parādību, ņemot vērā, ka 4. izdevumu kategorija tradicionāli ir bijusi viena no “visprasīgākajām” Eiropas Savienības budžeta jomām; |
| --- | --- |

55.

konstatē, ka minētais pieaugums 1,8 % apmērā ir mazāks par ES vispārējā budžeta vidējo pieaugumu (3,1 %); uzskata to par ļoti nelabvēlīgu parādību, ņemot vērā, ka 4. izdevumu kategorija tradicionāli ir bijusi viena no “visprasīgākajām” Eiropas Savienības budžeta jomām;

| 56. | pauž nopietnas bažas par nepietiekamo finansējumu 4. izdevumu kategorijā un stingri nosoda Komisijas nenoteikto pieeju budžeta izstrādei, jo tā nemaz neņem vērā šajā jomā sagaidāmās reālās vajadzības; atzīmē, ka tāpēc pašreizējo rezervi EUR 243,6 miljonu apmērā tas uzskata drīzāk par patvaļīgi noteiktu skaitli; uzskata, ka šo problēmu var risināt, vienīgi veicot visaptverošu DFS pārskatīšanu un tās rezultātā palielinot 4. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu 2007.—2013. gadam; |
| --- | --- |

56.

pauž nopietnas bažas par nepietiekamo finansējumu 4. izdevumu kategorijā un stingri nosoda Komisijas nenoteikto pieeju budžeta izstrādei, jo tā nemaz neņem vērā šajā jomā sagaidāmās reālās vajadzības; atzīmē, ka tāpēc pašreizējo rezervi EUR 243,6 miljonu apmērā tas uzskata drīzāk par patvaļīgi noteiktu skaitli; uzskata, ka šo problēmu var risināt, vienīgi veicot visaptverošu DFS pārskatīšanu un tās rezultātā palielinot 4. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu 2007.—2013. gadam;

| 57. | norāda, ka pirms PBP iesniegšanas Parlaments savā iepriekš minētajā 2008. gada 24. aprīļa rezolūcijā prasīja reāli aprakstīt finansējuma vajadzības, it īpaši DFS 4. izdevumu kategorijā; neuzskata, ka PBP attiecībā uz šo izdevumu kategoriju ir ievērots pareizas finanšu pārvaldības princips; |
| --- | --- |

57.

norāda, ka pirms PBP iesniegšanas Parlaments savā iepriekš minētajā 2008. gada 24. aprīļa rezolūcijā prasīja reāli aprakstīt finansējuma vajadzības, it īpaši DFS 4. izdevumu kategorijā; neuzskata, ka PBP attiecībā uz šo izdevumu kategoriju ir ievērots pareizas finanšu pārvaldības princips;

| 58. | tāpēc ar bažām atzīmē Komisijas jau budžeta procedūras agrīnā stadijā izteikto paziņojumu, ka Kosovai, Tuvajiem Austrumiem, pārtikas atbalstam un makrofinansiālajam atbalstam piešķirtās apropriācijas noteikti nebūs pietiekamas, lai izpildītu pašreizējās saistības, ko ES uzņēmusies pasaules līmenī, nemaz nerunājot par papildu vajadzību apmierināšanu — piemēram, palīdzībai Palestīnai un miera procesam, PBP tiek ierosināts piešķirt EUR 161 miljonu saistību apropriācijās un EUR 100 miljonus maksājumu apropriācijās, lai gan 2008. gada budžetā ar balsojumu apstiprinātās summas bija attiecīgi EUR 300 miljoni un EUR 200 miljoni, un pēc vairāku pārvietojumu veikšanas maksājumu apropriācijas pašlaik ir sasniegušas EUR 350 miljonus; attiecībā uz Kosovu apropriācijas EULEX misijai saistībā ar KĀDP samazinātas par 15,7 %; uzskata, ka tas nav pieņemami un aicina izmantot citu pieeju attiecībā uz Palestīnai un Kosovai paredzētiem izdevumiem; uzskata — ņemot vērā lēmumu ievērojami palielināt EUPOL misijā Afganistānā sākotnēji paredzēto ekspertu skaitu —, ka jau šajā posmā iespējams prognozēt finanšu deficītu; |
| --- | --- |

58.

tāpēc ar bažām atzīmē Komisijas jau budžeta procedūras agrīnā stadijā izteikto paziņojumu, ka Kosovai, Tuvajiem Austrumiem, pārtikas atbalstam un makrofinansiālajam atbalstam piešķirtās apropriācijas noteikti nebūs pietiekamas, lai izpildītu pašreizējās saistības, ko ES uzņēmusies pasaules līmenī, nemaz nerunājot par papildu vajadzību apmierināšanu — piemēram, palīdzībai Palestīnai un miera procesam, PBP tiek ierosināts piešķirt EUR 161 miljonu saistību apropriācijās un EUR 100 miljonus maksājumu apropriācijās, lai gan 2008. gada budžetā ar balsojumu apstiprinātās summas bija attiecīgi EUR 300 miljoni un EUR 200 miljoni, un pēc vairāku pārvietojumu veikšanas maksājumu apropriācijas pašlaik ir sasniegušas EUR 350 miljonus; attiecībā uz Kosovu apropriācijas EULEX misijai saistībā ar KĀDP samazinātas par 15,7 %; uzskata, ka tas nav pieņemami un aicina izmantot citu pieeju attiecībā uz Palestīnai un Kosovai paredzētiem izdevumiem; uzskata — ņemot vērā lēmumu ievērojami palielināt EUPOL misijā Afganistānā sākotnēji paredzēto ekspertu skaitu —, ka jau šajā posmā iespējams prognozēt finanšu deficītu;

| 59. | vēlreiz apstiprina savu atbalstu pamatīgākas un diferencētākās Eiropas kaimiņattiecību politikas (ENP) īstenošanai; uzsver, ka Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentam (ENPI) jānodrošina pienācīgs finansējums, kas atbilst ES saistībām attiecībās ar kaimiņvalstīm Eiropas austrumos un dienvidos; konstatē, ka 2009. finanšu gadam ir paredzēta tikai nedaudz lielāka apropriāciju summa, un uzsver — nesenā iniciatīva “Barselonas process: Vidusjūras reģiona savienība” nekādā gadījumā nedrīkst kaitēt centieniem līdzsvarot austrumu un dienvidu Eiropas kaimiņvalstīm paredzētās saistību apropriācijas, nedz arī veicināt saspīlējumu attiecībā uz ENPI atvēlētajiem budžeta līdzekļiem; |
| --- | --- |

59.

vēlreiz apstiprina savu atbalstu pamatīgākas un diferencētākās Eiropas kaimiņattiecību politikas (ENP) īstenošanai; uzsver, ka Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentam (ENPI) jānodrošina pienācīgs finansējums, kas atbilst ES saistībām attiecībās ar kaimiņvalstīm Eiropas austrumos un dienvidos; konstatē, ka 2009. finanšu gadam ir paredzēta tikai nedaudz lielāka apropriāciju summa, un uzsver — nesenā iniciatīva “Barselonas process: Vidusjūras reģiona savienība” nekādā gadījumā nedrīkst kaitēt centieniem līdzsvarot austrumu un dienvidu Eiropas kaimiņvalstīm paredzētās saistību apropriācijas, nedz arī veicināt saspīlējumu attiecībā uz ENPI atvēlētajiem budžeta līdzekļiem;

| 60. | pauž nožēlu, ka nav iesniegti nedz risinājumi, nedz šādu risinājumu idejas minēto papildu vajadzību finansēšanai; atkārtoti steidzami aicina viest skaidrību attiecībā uz nepieciešamā finansējuma kopējo apjomu 4. izdevumu kategorijā, tostarp KĀDP paredzētajai nodaļai; |
| --- | --- |

60.

pauž nožēlu, ka nav iesniegti nedz risinājumi, nedz šādu risinājumu idejas minēto papildu vajadzību finansēšanai; atkārtoti steidzami aicina viest skaidrību attiecībā uz nepieciešamā finansējuma kopējo apjomu 4. izdevumu kategorijā, tostarp KĀDP paredzētajai nodaļai;

| 61. | atkārto savu pārliecību, ka nedz elastības instrumentu, nedz ārkārtas palīdzības rezervi (EUR 244 miljoni) nedrīkst novirzīt vai nepareizi izmantot ilgtermiņā plānotu ES politikas virzienu un darbību finansēšanai, un pauž stingru apņemšanos aizstāvēt šo viedokli budžeta procedūras laikā; |
| --- | --- |

61.

atkārto savu pārliecību, ka nedz elastības instrumentu, nedz ārkārtas palīdzības rezervi (EUR 244 miljoni) nedrīkst novirzīt vai nepareizi izmantot ilgtermiņā plānotu ES politikas virzienu un darbību finansēšanai, un pauž stingru apņemšanos aizstāvēt šo viedokli budžeta procedūras laikā;

| 62. | ar bažām pievērš uzmanību tam, ka pārtikas krīze un klimata pārmaiņu ietekme pasaulē kļūst aizvien aktuālāka, un uzsver, ka ES ir jāspēj pildīt savas saistības attiecībā uz pārtikas atbalsta piegādi un palīdzību jaunattīstības valstīm katastrofu gadījumā; ar patiesām bažām atzīmē, ka 2009. gada PBP pārtikas atbalstam piešķirtās apropriācijas salīdzinājumā ar 2008. gadu palielinājušās tikai par EUR 6,8 miljoniem (par 3 %) un ka jau 2008. gada aprīļa beigās Komisija pieprasīja pārvietojumu EUR 60 miljonu apmērā, lai segtu ar pārtikas atbalstu saistītās papildu izmaksas 2008. gadā (saistību apropriāciju pieaugums par 26,88 %); aicina 2009. gadā šīm mērķim piešķirt papildu līdzekļus, izmantojot visus pieejamos budžeta mehānismus; |
| --- | --- |

62.

ar bažām pievērš uzmanību tam, ka pārtikas krīze un klimata pārmaiņu ietekme pasaulē kļūst aizvien aktuālāka, un uzsver, ka ES ir jāspēj pildīt savas saistības attiecībā uz pārtikas atbalsta piegādi un palīdzību jaunattīstības valstīm katastrofu gadījumā; ar patiesām bažām atzīmē, ka 2009. gada PBP pārtikas atbalstam piešķirtās apropriācijas salīdzinājumā ar 2008. gadu palielinājušās tikai par EUR 6,8 miljoniem (par 3 %) un ka jau 2008. gada aprīļa beigās Komisija pieprasīja pārvietojumu EUR 60 miljonu apmērā, lai segtu ar pārtikas atbalstu saistītās papildu izmaksas 2008. gadā (saistību apropriāciju pieaugums par 26,88 %); aicina 2009. gadā šīm mērķim piešķirt papildu līdzekļus, izmantojot visus pieejamos budžeta mehānismus;

| 63. | atzinīgi vērtē Rietumbalkānu valstīm paredzēto apropriāciju palielinājumu saskaņā ar Pirmspievienošanās atbalsta instrumenta (IPA) iestāžu veidošanas komponenti un jo īpaši Komisijas ieceri paātrināt papildu stipendiju piešķiršanas procesu un palielināt finansējumu pilsoniskās sabiedrības dialogam; aicina Komisiju atbalstīt Balkāniem sagatavotās sociālās programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

63.

atzinīgi vērtē Rietumbalkānu valstīm paredzēto apropriāciju palielinājumu saskaņā ar Pirmspievienošanās atbalsta instrumenta (IPA) iestāžu veidošanas komponenti un jo īpaši Komisijas ieceri paātrināt papildu stipendiju piešķiršanas procesu un palielināt finansējumu pilsoniskās sabiedrības dialogam; aicina Komisiju atbalstīt Balkāniem sagatavotās sociālās programmas īstenošanu;

| 64. | uzsver, ka jauni tirdzniecības palīdzības līdzekļi jāpiešķir papildus pašreizējai attīstības palīdzībai un ka jaunu saistību izpildei tirdzniecības palīdzības jomā nedrīkst pārvietot līdzekļus, kas jau paredzēti citām attīstības iniciatīvām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt informāciju par to, no kurienes tiks ņemti apsolītie EUR 1 000 miljoni; |
| --- | --- |

64.

uzsver, ka jauni tirdzniecības palīdzības līdzekļi jāpiešķir papildus pašreizējai attīstības palīdzībai un ka jaunu saistību izpildei tirdzniecības palīdzības jomā nedrīkst pārvietot līdzekļus, kas jau paredzēti citām attīstības iniciatīvām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt informāciju par to, no kurienes tiks ņemti apsolītie EUR 1 000 miljoni;

| 65. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot Pasaules klimata pārmaiņu aliansi un Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondu, uzskatot tos par nozīmīgiem pasākumiem, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm piemēroties klimata pārmaiņām un tās novērst; tomēr uzsver, ka līdz šim nav piešķirts pietiekami daudz līdzekļu; aicina 2009. gada budžetā nekavējoties piešķirt šīm iniciatīvām vairāk līdzekļu papildus plānotajām saistībām attīstības jomā; turklāt uzsver, cik svarīgi ir nostiprināt šīs iniciatīvas, ilgtermiņā nodrošinot papildu līdzekļus; |
| --- | --- |

65.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot Pasaules klimata pārmaiņu aliansi un Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondu, uzskatot tos par nozīmīgiem pasākumiem, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm piemēroties klimata pārmaiņām un tās novērst; tomēr uzsver, ka līdz šim nav piešķirts pietiekami daudz līdzekļu; aicina 2009. gada budžetā nekavējoties piešķirt šīm iniciatīvām vairāk līdzekļu papildus plānotajām saistībām attīstības jomā; turklāt uzsver, cik svarīgi ir nostiprināt šīs iniciatīvas, ilgtermiņā nodrošinot papildu līdzekļus;

| 66. | pieņem zināšanai, ka 2009. gada PBP Garantiju fondam aizdevumiem paredzētās apropriācijas ir EUR 92,46 miljoni — pretēji sākotnējam finanšu plānojumam, kurā šim fondam bija paredzēti EUR 200 miljoni; norāda, ka šī manevra rezultātā 2009. gada PBP būtiska pieejamās rezerves daļa, t. i., EUR 107,54 miljoni no EUR 243,6 miljoniem, ir izveidota mākslīgi; ar nopietnām bažām uzsver, ka Garantiju fonda 2009. gada budžeta sagatavošanas procesā šos “ietaupījumus”, ļoti iespējams, vajadzēs kompensēt ar lielākiem izdevumiem nākamajos gados, 4. izdevumu kategorijā atstājot vēl mazākas rezerves, nekā pašlaik tiek plānots; |
| --- | --- |

66.

pieņem zināšanai, ka 2009. gada PBP Garantiju fondam aizdevumiem paredzētās apropriācijas ir EUR 92,46 miljoni — pretēji sākotnējam finanšu plānojumam, kurā šim fondam bija paredzēti EUR 200 miljoni; norāda, ka šī manevra rezultātā 2009. gada PBP būtiska pieejamās rezerves daļa, t. i., EUR 107,54 miljoni no EUR 243,6 miljoniem, ir izveidota mākslīgi; ar nopietnām bažām uzsver, ka Garantiju fonda 2009. gada budžeta sagatavošanas procesā šos “ietaupījumus”, ļoti iespējams, vajadzēs kompensēt ar lielākiem izdevumiem nākamajos gados, 4. izdevumu kategorijā atstājot vēl mazākas rezerves, nekā pašlaik tiek plānots;

| 67. | norāda — tā kā vēl nav noteikta Augstajam pārstāvim, Eiropadomes priekšsēdētājam un Eiropas Ārējās darbības dienestam vajadzīgā institucionālā struktūra, nepieciešamās budžeta apropriācijas ir jāpiešķir pakāpeniski, precizējot jauno organizatorisko struktūru darbības jomu un pienākumus; uzsver, ka ne institucionālās pārmaiņas, ne jaunie KDAP noteikumi nedrīkst vēl vairāk noslogot saistību apropriāciju pašreizējo apjomu 4. izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

67.

norāda — tā kā vēl nav noteikta Augstajam pārstāvim, Eiropadomes priekšsēdētājam un Eiropas Ārējās darbības dienestam vajadzīgā institucionālā struktūra, nepieciešamās budžeta apropriācijas ir jāpiešķir pakāpeniski, precizējot jauno organizatorisko struktūru darbības jomu un pienākumus; uzsver, ka ne institucionālās pārmaiņas, ne jaunie KDAP noteikumi nedrīkst vēl vairāk noslogot saistību apropriāciju pašreizējo apjomu 4. izdevumu kategorijā;

| 68. | uzsver to izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību politisko nozīmi, ko budžeta lēmējinstitūcija ir apstiprinājusi 4. izdevumu kategorijā; prasa Komisijai tos savlaicīgi un aktīvi īstenot, piešķirtās saistību apropriācijas izlietojot pilnībā; |
| --- | --- |

68.

uzsver to izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību politisko nozīmi, ko budžeta lēmējinstitūcija ir apstiprinājusi 4. izdevumu kategorijā; prasa Komisijai tos savlaicīgi un aktīvi īstenot, piešķirtās saistību apropriācijas izlietojot pilnībā;

Par 5. izdevumu kategoriju

| 69. | atzīmē, ka administratīvajiem izdevumiem ierosinātā summa, salīdzinot ar 2008. gadu, palielinājusies par 5 % un veido EUR 7 647,9 miljonus (2008. gadā: EUR 7 281,5 miljoni) un ka līdz finanšu shēmas maksimālajai robežai ir atstāta ļoti neliela rezerve — EUR 129,1 miljons (apmēram 1,7 % no izdevumu kopapjoma); |
| --- | --- |

69.

atzīmē, ka administratīvajiem izdevumiem ierosinātā summa, salīdzinot ar 2008. gadu, palielinājusies par 5 % un veido EUR 7 647,9 miljonus (2008. gadā: EUR 7 281,5 miljoni) un ka līdz finanšu shēmas maksimālajai robežai ir atstāta ļoti neliela rezerve — EUR 129,1 miljons (apmēram 1,7 % no izdevumu kopapjoma);

| 70. | lai gan atzinīgi vērtē to, ka Komisijas pieprasījums pēc jaunām amata vietām attiecas tikai uz iepriekš izziņoto pēdējo 250 amata vietu izveidi saistībā ar “ES-2”, atzīmē, ka ierosinātais administratīvo izdevumu pieaugums tomēr ir lielāks nekā visa budžeta vidējais pieaugums; atzīst, ka tas lielā mērā var būt saistīts ar darba samaksas un pensiju indeksācijas izmaksām, kā arī zināmā mērā ar ēku politiku; norāda, ka 2009. finanšu gadā var būt nepieciešamas turpmākas korekcijas, ja spēkā stāsies Lisabonas līgums; šajā sakarā nolemj padziļināti pārbaudīt iestāžu administratīvos izdevumus, lai noskaidrotu iestāžu vajadzības 2009. gadā un pēc tam; |
| --- | --- |

70.

lai gan atzinīgi vērtē to, ka Komisijas pieprasījums pēc jaunām amata vietām attiecas tikai uz iepriekš izziņoto pēdējo 250 amata vietu izveidi saistībā ar “ES-2”, atzīmē, ka ierosinātais administratīvo izdevumu pieaugums tomēr ir lielāks nekā visa budžeta vidējais pieaugums; atzīst, ka tas lielā mērā var būt saistīts ar darba samaksas un pensiju indeksācijas izmaksām, kā arī zināmā mērā ar ēku politiku; norāda, ka 2009. finanšu gadā var būt nepieciešamas turpmākas korekcijas, ja spēkā stāsies Lisabonas līgums; šajā sakarā nolemj padziļināti pārbaudīt iestāžu administratīvos izdevumus, lai noskaidrotu iestāžu vajadzības 2009. gadā un pēc tam;

| 71. | neraugoties uz saņemtās informācijas palielināšanos un Komisijas provizoriskajiem slēdzieniem, ka izpildaģentūras veicina ES programmu kvalitāti, uzskata, ka jāturpina pētīt dažāda veida finanšu/administratīvo ietekmi uz 5. izdevumu kategoriju; piemēram, pauž pārsteigumu par to, ka nākotnē paredzēto 947 jaunu amata vietu izveides abās pētniecības aģentūrās (kā minēts padziļinātas pārbaudes ziņojumā) rezultātā Komisijas departamentos tajā pašā laikposmā atbrīvosies tikai 117 amata vietas; |
| --- | --- |

71.

neraugoties uz saņemtās informācijas palielināšanos un Komisijas provizoriskajiem slēdzieniem, ka izpildaģentūras veicina ES programmu kvalitāti, uzskata, ka jāturpina pētīt dažāda veida finanšu/administratīvo ietekmi uz 5. izdevumu kategoriju; piemēram, pauž pārsteigumu par to, ka nākotnē paredzēto 947 jaunu amata vietu izveides abās pētniecības aģentūrās (kā minēts padziļinātas pārbaudes ziņojumā) rezultātā Komisijas departamentos tajā pašā laikposmā atbrīvosies tikai 117 amata vietas;

| 72. | pauž bažas par to, ka Komisijas praktizētā ārpakalpojumu izmantošana kopā ar jaunākajām izmaiņām Civildienesta noteikumos ir izraisījusi situāciju, ka aizvien lielāks skaits ES darbinieku netiek nedz uzrādīts iestāžu amatu sarakstos, ko pieņem budžeta lēmējinstitūcija, nedz arī šiem darbiniekiem maksā algu no DFS 5. izdevumu kategorijas līdzekļiem; pauž dziļu nožēlu par šo pārredzamības trūkumu, kas attiecas arī uz nacionālo ekspertu pieņemšanu darbā; prasa rīkot visu ieinteresēto personu atklātu un vispusīgu diskusiju par ES turpmāko pārvaldību; |
| --- | --- |

72.

pauž bažas par to, ka Komisijas praktizētā ārpakalpojumu izmantošana kopā ar jaunākajām izmaiņām Civildienesta noteikumos ir izraisījusi situāciju, ka aizvien lielāks skaits ES darbinieku netiek nedz uzrādīts iestāžu amatu sarakstos, ko pieņem budžeta lēmējinstitūcija, nedz arī šiem darbiniekiem maksā algu no DFS 5. izdevumu kategorijas līdzekļiem; pauž dziļu nožēlu par šo pārredzamības trūkumu, kas attiecas arī uz nacionālo ekspertu pieņemšanu darbā; prasa rīkot visu ieinteresēto personu atklātu un vispusīgu diskusiju par ES turpmāko pārvaldību;

| 73. | atzinīgi vērtē paveikto saistībā ar 2007. gada personāla padziļinātas pārbaudes ziņojumu, ko tas saņēma kā atbildes reakciju uz saviem 2008. gada budžeta grozījumiem; ir nodomājis rūpīgi izpētīt šo dokumentu, lai izstrādātu secinājumus attiecībā uz 2009. gada budžetu; |
| --- | --- |

73.

atzinīgi vērtē paveikto saistībā ar 2007. gada personāla padziļinātas pārbaudes ziņojumu, ko tas saņēma kā atbildes reakciju uz saviem 2008. gada budžeta grozījumiem; ir nodomājis rūpīgi izpētīt šo dokumentu, lai izstrādātu secinājumus attiecībā uz 2009. gada budžetu;

| 74. | jautā Komisijai, kādi pasākumi tiek veikti, lai sasniegtu mērķi līdz 2012. gadam par 25 % samazināt administratīvo slogu ES un noskaidrotu, cik lielā mērā “vienas pieturas” principu iespējams izmantot turpmākai birokrātijas mazināšanai; |
| --- | --- |

74.

jautā Komisijai, kādi pasākumi tiek veikti, lai sasniegtu mērķi līdz 2012. gadam par 25 % samazināt administratīvo slogu ES un noskaidrotu, cik lielā mērā “vienas pieturas” principu iespējams izmantot turpmākai birokrātijas mazināšanai;

| 75. | plāno izskatīt citu iestāžu administratīvās apropriācijas un amata vietu pieprasījumus, lai palielinātu efektivitāti, tostarp darbinieku amatā pārcelšanu, kad vien tas iespējams, saskaņā ar noteiktajām prioritātēm; atzīmē, ka attiecībā uz citām iestādēm ierosinātais vidējais apropriāciju pieaugums ir 4,8 %, palielinoties no EUR 2 673,8 miljoniem līdz EUR 2 803,2 miljoniem, un ir tikai nedaudz zemāks par Komisijas ierosināto pieauguma līmeni; |
| --- | --- |

75.

plāno izskatīt citu iestāžu administratīvās apropriācijas un amata vietu pieprasījumus, lai palielinātu efektivitāti, tostarp darbinieku amatā pārcelšanu, kad vien tas iespējams, saskaņā ar noteiktajām prioritātēm; atzīmē, ka attiecībā uz citām iestādēm ierosinātais vidējais apropriāciju pieaugums ir 4,8 %, palielinoties no EUR 2 673,8 miljoniem līdz EUR 2 803,2 miljoniem, un ir tikai nedaudz zemāks par Komisijas ierosināto pieauguma līmeni;

Par 6. izdevumu kategoriju

| 76. | atzīmē, ka 2009. gadā, kas ir pēdējais gads, kad tiek maksāta budžeta kompensācija Bulgārijai un Rumānijai, saistību un maksājumu apropriācijas ir noteiktas EUR 209,1 miljona apmērā, t. i., par 1,2 % vairāk nekā 2008. gadā; paredzot šādas apropriācijas, tiek atstāta ļoti neliela rezerve — EUR 0,9 miljoni; |
| --- | --- |

76.

atzīmē, ka 2009. gadā, kas ir pēdējais gads, kad tiek maksāta budžeta kompensācija Bulgārijai un Rumānijai, saistību un maksājumu apropriācijas ir noteiktas EUR 209,1 miljona apmērā, t. i., par 1,2 % vairāk nekā 2008. gadā; paredzot šādas apropriācijas, tiek atstāta ļoti neliela rezerve — EUR 0,9 miljoni;

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

| 77. | pauž nožēlu, ka Komisijas PBP, kā parasti, nav iekļautas nekādas saistības attiecībā uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām, tātad tie būs jāfinansē no attiecīgo DFS izdevumu kategoriju rezervēm; pauž pārsteigumu par to, ka ir daži izņēmumi no šī vispārējā noteikuma — neliels skaits izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību, kuros Komisija, šķiet, ir ieinteresēta, jau ir iekļauti PBP kopā ar saistību apropriācijām; |
| --- | --- |

77.

pauž nožēlu, ka Komisijas PBP, kā parasti, nav iekļautas nekādas saistības attiecībā uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām, tātad tie būs jāfinansē no attiecīgo DFS izdevumu kategoriju rezervēm; pauž pārsteigumu par to, ka ir daži izņēmumi no šī vispārējā noteikuma — neliels skaits izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību, kuros Komisija, šķiet, ir ieinteresēta, jau ir iekļauti PBP kopā ar saistību apropriācijām;

| 78. | atgādina Komisijas pienākumu saskaņā ar Iestāžu nolīguma 46.a punktu attiecībā uz ikgadējām darbībām nodrošināt daudzgadu novērtējumus un līdz maksimālajam pieļaujamajam apjomam atlikušās rezerves; |
| --- | --- |

78.

atgādina Komisijas pienākumu saskaņā ar Iestāžu nolīguma 46.a punktu attiecībā uz ikgadējām darbībām nodrošināt daudzgadu novērtējumus un līdz maksimālajam pieļaujamajam apjomam atlikušās rezerves;

| 79. | uzsver, ka saskaņā ar Iestāžu nolīgumu jebkurā finanšu gadā kopējā izmēģinājuma projektu kopsumma var sasniegt EUR 40 miljonus un sagatavošanas darbību kopsumma EUR 100 miljonus, no kuriem ne vairāk kā EUR 50 miljonus var piešķirt jaunām sagatavošanas darbībām; |
| --- | --- |

79.

uzsver, ka saskaņā ar Iestāžu nolīgumu jebkurā finanšu gadā kopējā izmēģinājuma projektu kopsumma var sasniegt EUR 40 miljonus un sagatavošanas darbību kopsumma EUR 100 miljonus, no kuriem ne vairāk kā EUR 50 miljonus var piešķirt jaunām sagatavošanas darbībām;

| 80. | apstiprina savu jau minētajā 2008. gada 24. aprīļa rezolūcijā pausto apņemšanos pilnībā izmantot visas Iestāžu nolīgumā izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām paredzētās ikgadējās summas, ja rastos šāda nepieciešamība saistībā ar ierosināto projektu un darbību skaitu un apmēru, jo uzskata tos par neaizstājamu instrumentu, lai bruģētu ceļu tādiem jauniem politikas virzieniem, kas ir Eiropas iedzīvotāju interesēs; |
| --- | --- |

80.

apstiprina savu jau minētajā 2008. gada 24. aprīļa rezolūcijā pausto apņemšanos pilnībā izmantot visas Iestāžu nolīgumā izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām paredzētās ikgadējās summas, ja rastos šāda nepieciešamība saistībā ar ierosināto projektu un darbību skaitu un apmēru, jo uzskata tos par neaizstājamu instrumentu, lai bruģētu ceļu tādiem jauniem politikas virzieniem, kas ir Eiropas iedzīvotāju interesēs;

| 81. | atgādina, ka attiecībā uz 2008. finanšu gadu tas pieņēma izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, kuriem paredzētās saistību apropriācijas bija EUR 107,32 miljoni; 1.a izdevumu apakškategorijā apropriācijas projektiem un darbībām veidoja EUR 38 miljonus, 2. izdevumu kategorijā — EUR 25,15 miljonus, 3.a izdevumu apakškategorijā — EUR 3 miljonus, 3.b izdevumu apakškategorijā — EUR 9,5 miljonus un 4. izdevumu kategorijā — EUR 31,67 miljonus; |
| --- | --- |

81.

atgādina, ka attiecībā uz 2008. finanšu gadu tas pieņēma izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, kuriem paredzētās saistību apropriācijas bija EUR 107,32 miljoni; 1.a izdevumu apakškategorijā apropriācijas projektiem un darbībām veidoja EUR 38 miljonus, 2. izdevumu kategorijā — EUR 25,15 miljonus, 3.a izdevumu apakškategorijā — EUR 3 miljonus, 3.b izdevumu apakškategorijā — EUR 9,5 miljonus un 4. izdevumu kategorijā — EUR 31,67 miljonus;

| 82. | uzsver, ka gadījumā, ja Parlaments nolemtu izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām saglabāt līdzīgu finansējuma līmeni arī 2009. gadā, gandrīz puse no 1.a un 3.b izdevumu apakškategorijā pieejamām rezervēm būtu jau izlietota, lai gan izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību 2008. gada izdevumu līmenis pat nesasniedza Iestāžu nolīgumā noteiktos maksimālos apjomus; |
| --- | --- |

82.

uzsver, ka gadījumā, ja Parlaments nolemtu izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām saglabāt līdzīgu finansējuma līmeni arī 2009. gadā, gandrīz puse no 1.a un 3.b izdevumu apakškategorijā pieejamām rezervēm būtu jau izlietota, lai gan izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību 2008. gada izdevumu līmenis pat nesasniedza Iestāžu nolīgumā noteiktos maksimālos apjomus;

| 83. | pauž vēlmi pirms Parlamenta vasaras brīvdienām iesniegt Komisijai pirmo provizorisko savu nodomu sarakstu attiecībā uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām 2009. gada budžeta procedūrai saskaņā ar Iestāžu nolīguma II pielikuma D daļu, lai atvieglotu līdzsvarota un saskaņota galīgā izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību kopuma izveidi; norāda, ka šāds saraksts atsevišķiem deputātiem, specializētajām komitejām un politiskajām grupām neliedz iespēju iesniegt citus izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību priekšlikumus vai grozījumus pirmajā lasījumā, kas notiks rudenī; šajā sakarā uzstāj, ka visās budžeta izdevumu kategorijās un apakškategorijās jābūt pieejamai pietiekamai rezervei; |
| --- | --- |

83.

pauž vēlmi pirms Parlamenta vasaras brīvdienām iesniegt Komisijai pirmo provizorisko savu nodomu sarakstu attiecībā uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām 2009. gada budžeta procedūrai saskaņā ar Iestāžu nolīguma II pielikuma D daļu, lai atvieglotu līdzsvarota un saskaņota galīgā izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību kopuma izveidi; norāda, ka šāds saraksts atsevišķiem deputātiem, specializētajām komitejām un politiskajām grupām neliedz iespēju iesniegt citus izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību priekšlikumus vai grozījumus pirmajā lasījumā, kas notiks rudenī; šajā sakarā uzstāj, ka visās budžeta izdevumu kategorijās un apakškategorijās jābūt pieejamai pietiekamai rezervei;

| 84. | vēlas sadarbībā ar Komisiju un Padomi izskatīt iespēju īstenot Parlamenta aicinājumu izveidot Eiropas sūtņa amatu sieviešu tiesību jautājumos; |
| --- | --- |

84.

vēlas sadarbībā ar Komisiju un Padomi izskatīt iespēju īstenot Parlamenta aicinājumu izveidot Eiropas sūtņa amatu sieviešu tiesību jautājumos;

Par aģentūrām

| 85. | atzīmē, ka PBP piešķīrumi decentralizētajām aģentūrām saistību apropriācijās palielinājušies līdz EUR 563,9 miljoniem, t. i., par 1,76 %, bet maksājumu apropriācijās samazinājušies par EUR 6 miljoniem jeb 1 %; |
| --- | --- |

85.

atzīmē, ka PBP piešķīrumi decentralizētajām aģentūrām saistību apropriācijās palielinājušies līdz EUR 563,9 miljoniem, t. i., par 1,76 %, bet maksājumu apropriācijās samazinājušies par EUR 6 miljoniem jeb 1 %;

| 86. | norāda, ka, neraugoties uz saistību apropriāciju vispārējo nelielo pieaugumu (ja sasummē visām aģentūrām piešķirtās apropriācijas), 1.a izdevumu apakškategorijā aģentūrām piešķirtās apropriācijas salīdzinājumā ar 2008. gada budžetu ir samazinātas par 3,29 % jeb EUR 8,9 miljoniem saskaņā ar budžeta lēmējinstitūcijas 2008. gada novembra saskaņošanas sanāksmē pieņemto lēmumu veikt lineāru samazinājumu EUR 50 miljonu apmērā visā 2009.—2013. gada laikposmā, lai finansētu programmu Galileo; |
| --- | --- |

86.

norāda, ka, neraugoties uz saistību apropriāciju vispārējo nelielo pieaugumu (ja sasummē visām aģentūrām piešķirtās apropriācijas), 1.a izdevumu apakškategorijā aģentūrām piešķirtās apropriācijas salīdzinājumā ar 2008. gada budžetu ir samazinātas par 3,29 % jeb EUR 8,9 miljoniem saskaņā ar budžeta lēmējinstitūcijas 2008. gada novembra saskaņošanas sanāksmē pieņemto lēmumu veikt lineāru samazinājumu EUR 50 miljonu apmērā visā 2009.—2013. gada laikposmā, lai finansētu programmu Galileo;

| 87. | atzīmē, ka šis 1.a apakškategorijā aģentūrām paredzēto līdzekļu samazinājums nav bijis lineārs, kā tas formulēts saskaņošanas sanāksmes secinājumos; plāno sīki izvērtēt budžeta samazinājumu pakāpi un sadalījumu; atkārto, ka par šiem Komisijas ierosinājumiem ir jālemj budžeta lēmējinstitūcijai; |
| --- | --- |

87.

atzīmē, ka šis 1.a apakškategorijā aģentūrām paredzēto līdzekļu samazinājums nav bijis lineārs, kā tas formulēts saskaņošanas sanāksmes secinājumos; plāno sīki izvērtēt budžeta samazinājumu pakāpi un sadalījumu; atkārto, ka par šiem Komisijas ierosinājumiem ir jālemj budžeta lēmējinstitūcijai;

| 88. | īpašu uzmanību pievērsīs aģentūru budžeta izpildei un rūpīgi pārbaudīs iespējamos pārpalikumus, lai pārliecinātos, ka aģentūru 2009. gada budžeta izstrādē ir ņemti vērā piešķirtie ieņēmumi; |
| --- | --- |

88.

īpašu uzmanību pievērsīs aģentūru budžeta izpildei un rūpīgi pārbaudīs iespējamos pārpalikumus, lai pārliecinātos, ka aģentūru 2009. gada budžeta izstrādē ir ņemti vērā piešķirtie ieņēmumi;

| 89. | pauž nožēlu par to, ka Komisija budžeta lēmējinstitūcijai vēl aizvien nav iesniegusi sīku izklāstu par to, kā tā gatavojas finansēt abās jaunās, pašreiz apspriešanā esošās, aģentūras, viena no kurām jau ir iekļauta 2009. gada PBP ar atgādinājumu (p.m.), un mudina Komisiju pēc iespējas drīzāk sniegt sīkāku informāciju šajā jautājumā; ir nonācis pie secinājuma, ka, ņemot vērā situāciju pašreizējo rezervju jomā, ir jāizpēta visas Iestāžu nolīgumā paredzētās iespējas, lai varētu finansēt jaunas institūcijas, kuras daļēji pilda administratīvus uzdevumus; atgādina, ka saskaņā ar Iestāžu nolīguma 47. punktu ir nepieciešama iepriekšēja vienošanās ar budžeta lēmējinstitūciju par ikvienas jaunas aģentūras finansējumu; |
| --- | --- |

89.

pauž nožēlu par to, ka Komisija budžeta lēmējinstitūcijai vēl aizvien nav iesniegusi sīku izklāstu par to, kā tā gatavojas finansēt abās jaunās, pašreiz apspriešanā esošās, aģentūras, viena no kurām jau ir iekļauta 2009. gada PBP ar atgādinājumu (p.m.), un mudina Komisiju pēc iespējas drīzāk sniegt sīkāku informāciju šajā jautājumā; ir nonācis pie secinājuma, ka, ņemot vērā situāciju pašreizējo rezervju jomā, ir jāizpēta visas Iestāžu nolīgumā paredzētās iespējas, lai varētu finansēt jaunas institūcijas, kuras daļēji pilda administratīvus uzdevumus; atgādina, ka saskaņā ar Iestāžu nolīguma 47. punktu ir nepieciešama iepriekšēja vienošanās ar budžeta lēmējinstitūciju par ikvienas jaunas aģentūras finansējumu;

| 90. | vēlreiz uzsver, ka pašreizējo un nākotnē paredzēto decentralizēto aģentūru finansēšanas līmenis tiešā veidā ietekmēs DFS izdevumu kategorijās pieejamās rezerves; norāda, ka saskaņā ar Iestāžu nolīgumu Komisijai, izstrādājot priekšlikumu par jaunas decentralizētas aģentūras izveidi, jāizvērtē finansiālā ietekme uz attiecīgo budžeta izdevumu kategoriju; centīsies nodrošināt, lai decentralizēto aģentūru darbība sniegtu pievienoto vērtību un būtu ES pilsoņu interesēs; |
| --- | --- |

90.

vēlreiz uzsver, ka pašreizējo un nākotnē paredzēto decentralizēto aģentūru finansēšanas līmenis tiešā veidā ietekmēs DFS izdevumu kategorijās pieejamās rezerves; norāda, ka saskaņā ar Iestāžu nolīgumu Komisijai, izstrādājot priekšlikumu par jaunas decentralizētas aģentūras izveidi, jāizvērtē finansiālā ietekme uz attiecīgo budžeta izdevumu kategoriju; centīsies nodrošināt, lai decentralizēto aģentūru darbība sniegtu pievienoto vērtību un būtu ES pilsoņu interesēs;

| 91. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu veicināt iestāžu dialogu par visu Finanšu regulas 185. pantā noteikto institūciju lomu un vietu Eiropas pārvaldībā; vēlas atkārtot, cik svarīgi ir iestāžu līmenī nodrošināt Iestāžu nolīguma 47. punktā noteiktās procedūras sistemātisku piemērošanu; |
| --- | --- |

91.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu veicināt iestāžu dialogu par visu Finanšu regulas 185. pantā noteikto institūciju lomu un vietu Eiropas pārvaldībā; vēlas atkārtot, cik svarīgi ir iestāžu līmenī nodrošināt Iestāžu nolīguma 47. punktā noteiktās procedūras sistemātisku piemērošanu;

Par izpildaģentūrām un citām ārpakalpojumu izmantošanas tendencēm

| 92. | atzīmē, ka jebkāda turpmāka izpildaģentūru un citu līdzīgu ad hoc institūciju paplašināšanās tiks finansēta no atbilstīgajai programmai piešķirtajiem līdzekļiem; tāpēc pauž bažas, ka izpildaģentūru un citu institūciju skaita pieaugums samazinās programmu finansējumā pieejamos darbības līdzekļus un novedīs pie DFS 5. izdevumu kategorijas administratīvo izdevumu finansēšanas no darbības pozīcijām; |
| --- | --- |

92.

atzīmē, ka jebkāda turpmāka izpildaģentūru un citu līdzīgu ad hoc institūciju paplašināšanās tiks finansēta no atbilstīgajai programmai piešķirtajiem līdzekļiem; tāpēc pauž bažas, ka izpildaģentūru un citu institūciju skaita pieaugums samazinās programmu finansējumā pieejamos darbības līdzekļus un novedīs pie DFS 5. izdevumu kategorijas administratīvo izdevumu finansēšanas no darbības pozīcijām;

| 93. | pauž bažas, ka izpildaģentūru un citu ad hoc institūciju izveide var novest pie nepārredzama ES ierēdņu un līgumdarbinieku skaita pieauguma, it īpaši, ja netiks samazināts un/vai atbilstīgi pārdalīts amata vietu skaits attiecīgajos Komisijas ģenerāldirektorātos; mudina ievērot Izpildaģentūru izveides kārtību (pārskatīto Rīcības kodeksu), it īpaši attiecībā uz šo aģentūru finansēšanas un personāla komplektēšanas uzraudzību, ko veic Parlaments; |
| --- | --- |

93.

pauž bažas, ka izpildaģentūru un citu ad hoc institūciju izveide var novest pie nepārredzama ES ierēdņu un līgumdarbinieku skaita pieauguma, it īpaši, ja netiks samazināts un/vai atbilstīgi pārdalīts amata vietu skaits attiecīgajos Komisijas ģenerāldirektorātos; mudina ievērot Izpildaģentūru izveides kārtību (pārskatīto Rīcības kodeksu), it īpaši attiecībā uz šo aģentūru finansēšanas un personāla komplektēšanas uzraudzību, ko veic Parlaments;

Secinājumi un pilnvaras saskaņošanai

| 94. | uzskata, ka budžeta saskaņošanas sanāksmē, kam jānotiek 2008. gada jūlijā, īpaša uzmanība jāpievērš šādiem jautājumiem:






  — | atbilstošs maksājumu līmenis; |
| --- | --- | --- |

94.

uzskata, ka budžeta saskaņošanas sanāksmē, kam jānotiek 2008. gada jūlijā, īpaša uzmanība jāpievērš šādiem jautājumiem:

—

atbilstošs maksājumu līmenis;

| — | pareizas finanšu pārvaldības principa ievērošana, it īpaši attiecībā uz vajadzību reālu atspoguļojumu 4. izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

—

pareizas finanšu pārvaldības principa ievērošana, it īpaši attiecībā uz vajadzību reālu atspoguļojumu 4. izdevumu kategorijā;

| — | Komisijas apņemšanās gadījumos, kas skar ES Solidaritātes fondu vai Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, iesniegt budžeta grozījumus, kuru vienīgais mērķis ir šo fondu mobilizēšana, lai novērstu jebkādu finansiālās palīdzības sniegšanas aizkavēšanos; |
| --- | --- |

—

Komisijas apņemšanās gadījumos, kas skar ES Solidaritātes fondu vai Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, iesniegt budžeta grozījumus, kuru vienīgais mērķis ir šo fondu mobilizēšana, lai novērstu jebkādu finansiālās palīdzības sniegšanas aizkavēšanos;

| — | atbilstīga reakcija uz prasībām pārtikas atbalsta un pārtikas nodrošinājuma jomā; |
| --- | --- |

—

atbilstīga reakcija uz prasībām pārtikas atbalsta un pārtikas nodrošinājuma jomā;

| — | Padomes sniegta informācija ar konkrētiem skaitļiem par iepriekš minēto Eiropadomes secinājumu finansiālo ietekmi saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem, it īpaši tās 28. pantu; pauž gatavību iesaistīties sarunās, tostarp izmantojot visus Iestāžu nolīgumā paredzētos līdzekļus; |
| --- | --- |

—

Padomes sniegta informācija ar konkrētiem skaitļiem par iepriekš minēto Eiropadomes secinājumu finansiālo ietekmi saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem, it īpaši tās 28. pantu; pauž gatavību iesaistīties sarunās, tostarp izmantojot visus Iestāžu nolīgumā paredzētos līdzekļus;

| — | stāvoklis saistībā ar Iestāžu nolīguma 44. punkta īstenošanu, kā arī Komisijas rīcības plāna integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (COM(2006)0009) 5(N) punkta īstenošanu; |
| --- | --- |

—

stāvoklis saistībā ar Iestāžu nolīguma 44. punkta īstenošanu, kā arī Komisijas rīcības plāna integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (COM(2006)0009) 5(N) punkta īstenošanu;

| — | pietiekami līdzekļi programmai “Pilsoņu Eiropa”; |
| --- | --- |

—

pietiekami līdzekļi programmai “Pilsoņu Eiropa”;

| — | budžeta lēmējinstitūcijas provizoriskie nodomi attiecībā uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām; |
| --- | --- |

—

budžeta lēmējinstitūcijas provizoriskie nodomi attiecībā uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām;

| — | skaidrs budžeta izklāsts, it īpaši attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem un cilvēkresursiem, tostarp ārpakalpojumu piesaisti atsevišķu uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- |

—

skaidrs budžeta izklāsts, it īpaši attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem un cilvēkresursiem, tostarp ārpakalpojumu piesaisti atsevišķu uzdevumu veikšanai;

| — | atbilstoši budžeta līdzekļi, lai varētu īstenot ES prioritātes “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”, “Klimata pārmaiņu apkarošana saskaņā ar Bali rīcības plānu un ilgtspējīgas Eiropas attīstības veicināšana”, kā arī “Vienotas imigrācijas politikas ieviešana”; |
| --- | --- |

—

atbilstoši budžeta līdzekļi, lai varētu īstenot ES prioritātes “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”, “Klimata pārmaiņu apkarošana saskaņā ar Bali rīcības plānu un ilgtspējīgas Eiropas attīstības veicināšana”, kā arī “Vienotas imigrācijas politikas ieviešana”;

| — | Padomes apņemšanās profesionāli un ciešā sadarbībā ar Parlamentu un Komisiju uzlabot ES informācijas stratēģiju; |
| --- | --- |

—

Padomes apņemšanās profesionāli un ciešā sadarbībā ar Parlamentu un Komisiju uzlabot ES informācijas stratēģiju;

| 95. | pauž dziļu nožēlu par Padomes ieradumu ES budžeta pirmajā lasījumā izdarīt vispārējus samazinājumus, nenorādot konkrētus iemeslus; aicina Padomi, pieņemot budžeta projektu, izskatīt katru budžetu veidojošo elementu, piemērojot efektivitātes, ekonomijas un Eiropas pievienotās vērtības kritērijus. norāda, ka ES budžeta izveide ir fundamentāls politisks akts, kas nav tikai uzdevums grāmatvedības jomā, un sagaida, ka Padome šajā budžeta procedūrā nodrošinās iespēju veidot patiesu politisko dialogu ar Parlamentu; |
| --- | --- |

95.

pauž dziļu nožēlu par Padomes ieradumu ES budžeta pirmajā lasījumā izdarīt vispārējus samazinājumus, nenorādot konkrētus iemeslus; aicina Padomi, pieņemot budžeta projektu, izskatīt katru budžetu veidojošo elementu, piemērojot efektivitātes, ekonomijas un Eiropas pievienotās vērtības kritērijus. norāda, ka ES budžeta izveide ir fundamentāls politisks akts, kas nav tikai uzdevums grāmatvedības jomā, un sagaida, ka Padome šajā budžeta procedūrā nodrošinās iespēju veidot patiesu politisko dialogu ar Parlamentu;

*

* *

| 96. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

96.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2008/371/EK (OV L 128, 16.5.2008., 8. lpp.).

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0174.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0175.

(4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.).

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijs

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/121 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/121

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsDirektīvas 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos grozīšana ***II

P6_TA(2008)0340

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos (Dzelzceļu drošības direktīva) (16133/3/2007 — C6-0129/2008 — 2006/0272(COD))

2009/C 294 E/41

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (16133/3/2007 — C6-0129/2008) (1),

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) par Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0784),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0223/2008),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 122 E, 20.5.2008., 10. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, 29.11.2007., P6_TA(2007)0557.

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsP6_TC2-COD(2006)0272

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos (Dzelzceļu drošības direktīva)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta otrā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2008/110/EK.)

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/122 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/122

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsRegulas (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu grozīšana ***II

P6_TA(2008)0341

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula) (16138/3/2007 — C6-0131/2008 — 2006/0274(COD))

2009/C 294 E/42

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (16138/3/2007 — C6-0131/2008) (1),

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0785),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0210/2008),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 93 E, 15.4.2008., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, 29.11.2007., P6_TA(2007)0558.

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsP6_TC2-COD(2006)0274

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta otrā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 1335/2008.)

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/123 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/123

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsNoteikumi gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (pārstrādātaversija) ***II

P6_TA(2008)0342

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (pārstrādāts dokuments) (16160/4/2007 — C6-0176/2008 — 2006/0130(COD))

2009/C 294 E/43

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (16160/4/2007 — C6-0176/2008) (1),

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) par Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0396),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0264/2008),

| 1. | apstiprina kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina kopējo nostāju;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 129 E, 27.5.2008., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, 11.7.2007., P6_TA(2007)0337.

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/124 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/124

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsEiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programma ***I

P6_TA(2008)0343

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programmu (COM(2007)0433 — C6-0234/2007 — 2007/0156(COD))

2009/C 294 E/44

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0433),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0234/2007),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0240/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajai finanšu shēmai jāatbilst 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam daudzgadu finanšu shēmā 2007.—2013. gadam, kura ir pārskatīta ar Lēmumu 2008/371/EK (2), un norāda, ka par gada finansējuma summu lems ikgadējās budžeta procedūras ietvaros saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 37. punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajai finanšu shēmai jāatbilst 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam daudzgadu finanšu shēmā 2007.—2013. gadam, kura ir pārskatīta ar Lēmumu 2008/371/EK (2), un norāda, ka par gada finansējuma summu lems ikgadējās budžeta procedūras ietvaros saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 37. punkta noteikumiem;

| 3. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 128, 16.5.2008., 8. lpp.

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsP6_TC1-COD(2007)0156

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas (EUTSM) programmu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 1297/2008/EK.)

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/125 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/125

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsBaterijas un akumulatori un to atkritumi ***I

P6_TA(2008)0344

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem attiecībā uz 6. panta 2. punktu par bateriju un akumulatoru laišanu tirgū (COM(2008)0211 — C6-0165/2008 — 2008/0081(COD))

2009/C 294 E/45

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0211),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0165/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0244/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsP6_TC1-COD(2008)0081

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem par bateriju un akumulatoru laišanu tirgū

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2008/103/EK.)

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/126 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/126

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsDažu bīstamo vielu un to preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumi ***I

P6_TA(2008)0345

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Padomes Direktīvas 76/769/EEK grozījumiem attiecībā uz dažu bīstamo vielu — 2-(2-metoksietoksi)etanola, 2-(2-butoksietoksi)etanola, metilēndifenildiizocianāta, cikloheksānaun amonija nitrāta — un to preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (COM(2007)0559 — C6-0327/2007 — 2007/0200(COD))

2009/C 294 E/46

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0559),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0327/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0135/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsP6_TC1-COD(2007)0200

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK, ar ko Padomes Direktīvu 76/769/EEK groza attiecībā uz ierobežojumiem 2-(2-metoksietoksi)etanola, 2-(2-butoksietoksi)etanola, metilēndifenildiizocianāta, cikloheksāna un amonija nitrāta laišanai tirgū un lietošanai

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 1348/2008/EK.)

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/127 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/127

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsDabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumi ***I

P6_TA(2008)0346

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1775/2005 par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem (COM(2007)0532 — C6-0319/2007 — 2007/0199(COD))

2009/C 294 E/47

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0532),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu (C6-0319/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A6-0253/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsP6_TC1-COD(2007)0199

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1775/2005 par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Iekšējais gāzes tirgus, ko pakāpeniski ievieš kopš 1999. gada, tiek veidots, lai visiem patērētājiem Kopienā būtu izvēles iespējas — neatkarīgi no tā, vai šie patērētāji ir iedzīvotāji vai uzņēmumi —, rastos jaunas uzņēmējdarbības izdevības, attīstītos pārrobežu tirdzniecība, tādējādi paaugstinot efektivitāti, panākot konkurējošākas cenas un labāku pakalpojuma kvalitāti
  un nodrošinot piekļuvi pēc iespējas lielākam cilvēku skaitam,
  kā arī sniedzot ieguldījumu piegādes drošības un ilgtspējas pilnveidē. |
| --- | --- |

(1)

Iekšējais gāzes tirgus, ko pakāpeniski ievieš kopš 1999. gada, tiek veidots, lai visiem patērētājiem Kopienā būtu izvēles iespējas — neatkarīgi no tā, vai šie patērētāji ir iedzīvotāji vai uzņēmumi —, rastos jaunas uzņēmējdarbības izdevības, attīstītos pārrobežu tirdzniecība, tādējādi paaugstinot efektivitāti, panākot konkurējošākas cenas un labāku pakalpojuma kvalitāti
  un nodrošinot piekļuvi pēc iespējas lielākam cilvēku skaitam,
  kā arī sniedzot ieguldījumu piegādes drošības un ilgtspējas pilnveidē.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/55/EK (2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu ║ (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1775/2005 (2005. gada 28. septembris) par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem (5) ir devusi nozīmīgu ieguldījumu gāzes iekšējā tirgus izveidošanā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/55/EK (2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu ║ (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1775/2005 (2005. gada 28. septembris) par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem (5) ir devusi nozīmīgu ieguldījumu gāzes iekšējā tirgus izveidošanā.

| (3) | Taču patlaban visiem Kopienas uzņēmumiem nevar garantēt tiesības pārdot gāzi jebkurā dalībvalstī ar vienādiem noteikumiem, bez diskriminācijas vai ierobežojumiem. Īpaši jānorāda, ka visās dalībvalstīs vēl nepastāv nediskriminējoša piekļuve tīkliem un vienlīdz efektīva regulatīvā uzraudzība
  un vēl saglabājas izolēti tirgi. |
| --- | --- |

(3)

Taču patlaban visiem Kopienas uzņēmumiem nevar garantēt tiesības pārdot gāzi jebkurā dalībvalstī ar vienādiem noteikumiem, bez diskriminācijas vai ierobežojumiem. Īpaši jānorāda, ka visās dalībvalstīs vēl nepastāv nediskriminējoša piekļuve tīkliem un vienlīdz efektīva regulatīvā uzraudzība
  un vēl saglabājas izolēti tirgi.

| (4) | Būtu jāsasniedz pietiekams gāzes pārrobežu starpsavienojumu jaudas līmenis kā pirmais solis ceļā uz integrētu tirgu un pabeigtu iekšējo gāzes enerģijas tirgu. |
| --- | --- |

(4)

Būtu jāsasniedz pietiekams gāzes pārrobežu starpsavienojumu jaudas līmenis kā pirmais solis ceļā uz integrētu tirgu un pabeigtu iekšējo gāzes enerģijas tirgu.

| (5) | Komisijas 2007. gada 10. janvāra paziņojumā “Enerģētikas politika Eiropai” uzvērts, cik svarīgi ir pabeigt dabasgāzes iekšējā tirgus izveidi un panākt vienādus noteikumus visiem Kopienas gāzes uzņēmumiem. Komisijas šī paša datuma paziņojumā par gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus perspektīvām un Komisijas paziņojumā “Eiropas gāzes un elektroenerģijas nozares apsekojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu (galīgais ziņojums)” parādīts, ka pašreizējie noteikumi un pasākumi
  ne visās dalībvalstīs ir pietiekami transponēti un līdz ar to
  funkcionējoša iekšējā tirgus
  izveides mērķi līdz šim nevarēja īstenot nepieciešamajā apmērā
  . |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 2007. gada 10. janvāra paziņojumā “Enerģētikas politika Eiropai” uzvērts, cik svarīgi ir pabeigt dabasgāzes iekšējā tirgus izveidi un panākt vienādus noteikumus visiem Kopienas gāzes uzņēmumiem. Komisijas šī paša datuma paziņojumā par gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus perspektīvām un Komisijas paziņojumā “Eiropas gāzes un elektroenerģijas nozares apsekojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu (galīgais ziņojums)” parādīts, ka pašreizējie noteikumi un pasākumi
  ne visās dalībvalstīs ir pietiekami transponēti un līdz ar to
  funkcionējoša iekšējā tirgus
  izveides mērķi līdz šim nevarēja īstenot nepieciešamajā apmērā
  .

| (6) | Lai uzlabotu iekšējā gāzes tirgus regulējumu, Regula (EK) Nr. 1775/2005 jāpielāgo atbilstoši minētajiem paziņojumiem. |
| --- | --- |

(6)

Lai uzlabotu iekšējā gāzes tirgus regulējumu, Regula (EK) Nr. 1775/2005 jāpielāgo atbilstoši minētajiem paziņojumiem.

| (7) | Jo īpaši ir vajadzīga
  gan gāzes tīklu fizisko savienojumu izveide, gan
  ciešāka pārvades sistēmu operatoru sadarbība un koordinācija, lai panāktu to, ka pakāpeniski tiek saskaņoti tehniskie un tirdzniecības kodeksi, ar kuriem nodrošina un pārvalda efektīvu
  un pārredzamu
  piekļuvi pārrobežu pārvades tīkliem, lai notiktu koordinēta un pietiekami tālredzīga plānošana un pārvades sistēmu attīstība Kopienā, pienācīgi ņemot vērā vides aspektus, kā arī lai sekmētu energoefektivitāti, pētniecību un inovācijas, jo īpaši attiecībā uz neizsīkstošo enerģijas resursu un zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju popularitātes vairošanu. Pārvades sistēmu operatoriem vajadzētu ekspluatēt tīklus atbilstoši šiem saskanīgajiem tehniskajiem un tirdzniecības kodeksiem. |
| --- | --- |

(7)

Jo īpaši ir vajadzīga
  gan gāzes tīklu fizisko savienojumu izveide, gan
  ciešāka pārvades sistēmu operatoru sadarbība un koordinācija, lai panāktu to, ka pakāpeniski tiek saskaņoti tehniskie un tirdzniecības kodeksi, ar kuriem nodrošina un pārvalda efektīvu
  un pārredzamu
  piekļuvi pārrobežu pārvades tīkliem, lai notiktu koordinēta un pietiekami tālredzīga plānošana un pārvades sistēmu attīstība Kopienā, pienācīgi ņemot vērā vides aspektus, kā arī lai sekmētu energoefektivitāti, pētniecību un inovācijas, jo īpaši attiecībā uz neizsīkstošo enerģijas resursu un zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju popularitātes vairošanu. Pārvades sistēmu operatoriem vajadzētu ekspluatēt tīklus atbilstoši šiem saskanīgajiem tehniskajiem un tirdzniecības kodeksiem.

| (8) | Lai nodrošinātu gāzes pārvades tīkla optimālu pārvaldību Kopienā, jāizveido pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls. Tā uzdevumi būtu jāveic atbilstoši Kopienas konkurences noteikumiem, kurus piemēro pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīkla lēmumiem. Precīzi būtu jānosaka tā uzdevumi, un darba metodēm jānodrošina efektivitāte, reprezentativitāte un pārredzamība. Tā kā efektīvāku darbu var panākt ar reģionālu pieeju, pārvades sistēmu operatoriem vispārējā sadarbības struktūrā būtu jāizveido reģionālas struktūras, vienlaikus panākot to, ka reģionālā līmenī panāktie rezultāti atbilst Kopienas līmeņa kodeksiem un investīciju plāniem.
  Dalībvalstīm reģionālā līmenī būtu jāveicina sadarbība un jāuzrauga tīkla efektivitāte. |
| --- | --- |

(8)

▐

| (9) | Lai stiprinātu konkurenci, izmantojot likvīdus gāzes vairumtirdzniecības tirgus, ir svarīgi, lai gāzi varētu tirgot neatkarīgi no tās atrašanās vietas sistēmā. Vienīgais veids, kā to izdarīt, ir ļaut tīkla lietotājiem neatkarīgi rezervēt ieejas un izejas jaudas, tādējādi gāzi transportējot caur zonām, nevis pa tradicionālajiem līgumceļiem. To, ka priekšroka dodama ieejas-izejas sistēmām, kas veicinās konkurenci, vairums interesentu pauda jau Sestajā Madrides forumā. |
| --- | --- |

(9)

Lai stiprinātu konkurenci, izmantojot likvīdus gāzes vairumtirdzniecības tirgus, ir svarīgi, lai gāzi varētu tirgot neatkarīgi no tās atrašanās vietas sistēmā. Vienīgais veids, kā to izdarīt, ir ļaut tīkla lietotājiem neatkarīgi rezervēt ieejas un izejas jaudas, tādējādi gāzi transportējot caur zonām, nevis pa tradicionālajiem līgumceļiem. To, ka priekšroka dodama ieejas-izejas sistēmām, kas veicinās konkurenci, vairums interesentu pauda jau Sestajā Madrides forumā.

| (10) | Gāzes tīklos ir ievērojamas līgumpārslodzes. Tāpēc jaunu vai no jauna pārslēgtu līgumu pārslodzes novēršanas un jaudas piešķiršanas principu pamatā ir neizmantotas jaudas atbrīvošana, ļaujot tīkla lietotājiem apakšizīrēt vai tālākpārdot savu nolīgto jaudu, un paredzot, ka pārvades sistēmas operatoriem jāpiedāvā neizmantotā jauda tirgū ne vēlāk kā iepriekšējā dienā, un tai jābūt atslēdzamai (nepastāvīgai). Tā kā lielu proporciju veido jau noslēgtie līgumi un vajadzīgi vienlīdzīgi noteikumi jaunas un esošas jaudas lietotājiem, šie prinicpi jāpiemēro attiecībā uz visu nolīgto jaudu, tostarp uz jau noslēgtajiem līgumiem. |
| --- | --- |

(10)

Gāzes tīklos ir ievērojamas līgumpārslodzes. Tāpēc jaunu vai no jauna pārslēgtu līgumu pārslodzes novēršanas un jaudas piešķiršanas principu pamatā ir neizmantotas jaudas atbrīvošana, ļaujot tīkla lietotājiem apakšizīrēt vai tālākpārdot savu nolīgto jaudu, un paredzot, ka pārvades sistēmas operatoriem jāpiedāvā neizmantotā jauda tirgū ne vēlāk kā iepriekšējā dienā, un tai jābūt atslēdzamai (nepastāvīgai). Tā kā lielu proporciju veido jau noslēgtie līgumi un vajadzīgi vienlīdzīgi noteikumi jaunas un esošas jaudas lietotājiem, šie prinicpi jāpiemēro attiecībā uz visu nolīgto jaudu, tostarp uz jau noslēgtajiem līgumiem.

| (11) | Tirgus novērošana, ko pēdējos gados veic valsts regulatīvās iestādes un Komisija, liecina, ka pašreizējās pārredzamības prasības un noteikumi par piekļuvi infrastruktūrai nav pietiekami, lai nodrošinātu īstu, labi funkcionējošu, efektīvu un atvērtu iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(11)

Tirgus novērošana, ko pēdējos gados veic valsts regulatīvās iestādes un Komisija, liecina, ka pašreizējās pārredzamības prasības un noteikumi par piekļuvi infrastruktūrai nav pietiekami, lai nodrošinātu īstu, labi funkcionējošu, efektīvu un atvērtu iekšējo tirgu.

| (12) | Nepieciešama vienlīdzīga piekļuve informācijai par sistēmas fizisko situāciju, lai visi tirgus dalībnieki varētu novērtēt kopējo pieprasījumu un piedāvājumu un saprast pamatojumu vairumtirdzniecības cenas svārstībām. Tas nozīmē precīzāku informāciju par piedāvājumu un pieprasījumu, tīkla jaudu, jaudas plūsmu un remontdarbiem, balansēšanu un uzglabāšanas jaudu pieejamību un izmantojumu. Šī informācija ir ļoti svarīga tirgus funkcionēšanai, tāpēc jānosaka mazāk stingri ierobežojumi tās publicēšanai konfidencialitātes dēļ. |
| --- | --- |

(12)

Nepieciešama vienlīdzīga piekļuve informācijai par sistēmas fizisko situāciju, lai visi tirgus dalībnieki varētu novērtēt kopējo pieprasījumu un piedāvājumu un saprast pamatojumu vairumtirdzniecības cenas svārstībām. Tas nozīmē precīzāku informāciju par piedāvājumu un pieprasījumu, tīkla jaudu, jaudas plūsmu un remontdarbiem, balansēšanu un uzglabāšanas jaudu pieejamību un izmantojumu. Šī informācija ir ļoti svarīga tirgus funkcionēšanai, tāpēc jānosaka mazāk stingri ierobežojumi tās publicēšanai konfidencialitātes dēļ.

| (13) | Lai palielinātos uzticība tirgum, tā dalībniekiem jābūt pārliecinātiem, ka par ļaunprātīgām darbībām var saņemt efektīvu sodu. Kompetentās iestādes būtu jāpilnvaro, lai tās varētu efektīvi izmeklēt gadījumus, kad situācija tirgū tiek izmantota ļaunprātīgi. Tāpēc kompetentajām iestādēm vajadzīga piekļuve datiem, kas sniedz informāciju par piegādes uzņēmumu operatīvajiem lēmumiem. Gāzes tirgū visus šos lēmumus ziņo sistēmu operatoriem kā jaudas rezervācijas, nominācijas un realizētās jaudas plūsmas. Sistēmu operatoriem noteiktu laiku šī informācija būtu jāglabā tā, lai tā būtu pieejama
  un vienkārši iegūstama
  kompetentajām iestādēm.
  Turklāt kompetentajām iestādēm turpmāk būtu regulāri jāpārrauga, vai sistēmas operatori ievēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

(13)

Lai palielinātos uzticība tirgum, tā dalībniekiem jābūt pārliecinātiem, ka par ļaunprātīgām darbībām var saņemt efektīvu sodu. Kompetentās iestādes būtu jāpilnvaro, lai tās varētu efektīvi izmeklēt gadījumus, kad situācija tirgū tiek izmantota ļaunprātīgi. Tāpēc kompetentajām iestādēm vajadzīga piekļuve datiem, kas sniedz informāciju par piegādes uzņēmumu operatīvajiem lēmumiem. Gāzes tirgū visus šos lēmumus ziņo sistēmu operatoriem kā jaudas rezervācijas, nominācijas un realizētās jaudas plūsmas. Sistēmu operatoriem noteiktu laiku šī informācija būtu jāglabā tā, lai tā būtu pieejama
  un vienkārši iegūstama
  kompetentajām iestādēm.
  Turklāt kompetentajām iestādēm turpmāk būtu regulāri jāpārrauga, vai sistēmas operatori ievēro šos noteikumus.

| (14) | Lai veidotos konkurence mājsaimniecību patērētāju tirgū, nedrīkst likt šķēršļus piegādātājiem, kas vēlas ienākt jaunos mazumtirdzniecības tirgos. Tāpēc visiem tirgus dalībniekiem jābūt informētiem par piegādes ķēdes veidošanās noteikumiem un pienākumiem, turklāt šie noteikumi jāsaskaņo, lai sekmētu Kopienas tirgus integrāciju.
  Kompetentajām iestādēm būtu regulāri jāpārrauga, vai tirgus dalībnieki ievēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

(14)

Lai veidotos konkurence mājsaimniecību patērētāju tirgū, nedrīkst likt šķēršļus piegādātājiem, kas vēlas ienākt jaunos mazumtirdzniecības tirgos. Tāpēc visiem tirgus dalībniekiem jābūt informētiem par piegādes ķēdes veidošanās noteikumiem un pienākumiem, turklāt šie noteikumi jāsaskaņo, lai sekmētu Kopienas tirgus integrāciju.
  Kompetentajām iestādēm būtu regulāri jāpārrauga, vai tirgus dalībnieki ievēro šos noteikumus.

| (15) | Ir radikāli
  jāpilnveido
  pastāvošo noteikumu īstenošana, jo dažās dalībvalstīs
  piekļuve gāzes uzglabāšanas iekārtām ir nepietiekama. Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupas (ERGEG) novērojumi liecina, ka pārvades sistēmu operatori
  dažreiz nepareizi piemēro labas trešo personu piekļuves prakses brīvprātīgās pamatnostādnes, par ko visi interesenti vienojās Madrides forumā, tāpēc šie noteikumi jāpadara saistoši.
  Kaut arī brīvprātīgās pamatnostādnes pašlaik Eiropas mērogā ir gandrīz pilnīgi transponētas, to noteikšana par saistošām paaugstinās operatoru paļāvību, ka piekļuve uzglabāšanai būs nediskriminējoša. |
| --- | --- |

(15)

Ir radikāli
  jāpilnveido
  pastāvošo noteikumu īstenošana, jo dažās dalībvalstīs
  piekļuve gāzes uzglabāšanas iekārtām ir nepietiekama. Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupas (ERGEG) novērojumi liecina, ka pārvades sistēmu operatori
  dažreiz nepareizi piemēro labas trešo personu piekļuves prakses brīvprātīgās pamatnostādnes, par ko visi interesenti vienojās Madrides forumā, tāpēc šie noteikumi jāpadara saistoši.
  Kaut arī brīvprātīgās pamatnostādnes pašlaik Eiropas mērogā ir gandrīz pilnīgi transponētas, to noteikšana par saistošām paaugstinās operatoru paļāvību, ka piekļuve uzglabāšanai būs nediskriminējoša.

| (16) | Regulā (EK) Nr. 1775/2005 ir paredzēts, ka daži pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6). |
| --- | --- |

(16)

Regulā (EK) Nr. 1775/2005 ir paredzēts, ka daži pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6).

| (17) | Lēmumu 1999/468/EK grozīja ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK (7), ar kuru ieviesa regulatīvo kontroles procedūru, kas izmantojama vispārējiem ieviešanas pasākumiem, kuras mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru, tostarp svītrot dažus tādus elementus vai to papildināt, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus. |
| --- | --- |

(17)

Lēmumu 1999/468/EK grozīja ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK (7), ar kuru ieviesa regulatīvo kontroles procedūru, kas izmantojama vispārējiem ieviešanas pasākumiem, kuras mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru, tostarp svītrot dažus tādus elementus vai to papildināt, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus.

| (18) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju (8) par Lēmumu 2006/512/EK, lai šī jaunā procedūra būtu piemērojama jau spēkā esošajiem tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru, tie ir jāpielāgo saskaņā ar atbilstīgajām procedūrām. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju (8) par Lēmumu 2006/512/EK, lai šī jaunā procedūra būtu piemērojama jau spēkā esošajiem tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru, tie ir jāpielāgo saskaņā ar atbilstīgajām procedūrām.

| 19) | ║Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras ║ pieņemt pasākumus, kas nepieciešami Regulas (EK) Nr. 1775/2005 īstenošanai, lai noteiktu vai pieņemtu nepieciešamās vadlīlijas minimālās saskaņotības pakāpes. kas nepieciešama šīs regulas mērķa sasniegšanai, nodrošināšanai. Tā kā minētie pasākumi ir vispārīgi un paredzēti, lai grozītu nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 1775/2005 elementus un papildinātu Regulu (EK) Nr. 1775/2005, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus, šādi pasākumi jāpieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas paredzēta Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā. |
| --- | --- |

19)

║Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras ║ pieņemt pasākumus, kas nepieciešami Regulas (EK) Nr. 1775/2005 īstenošanai, lai noteiktu vai pieņemtu nepieciešamās vadlīlijas minimālās saskaņotības pakāpes. kas nepieciešama šīs regulas mērķa sasniegšanai, nodrošināšanai. Tā kā minētie pasākumi ir vispārīgi un paredzēti, lai grozītu nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 1775/2005 elementus un papildinātu Regulu (EK) Nr. 1775/2005, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus, šādi pasākumi jāpieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas paredzēta Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā.

| (20) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1775/2005, |
| --- | --- |

(20)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1775/2005,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Šādi groza Regulu (EK) Nr. 1775/2005.

| (1) | Šādi aizstāj 1. pantu.
  “1. pants


  Priekšmets un darbības joma


  Šī regula:






  a) | izveido nediskriminējošus noteikumus par piekļuves nosacījumiem dabasgāzes pārvades sistēmām, ņemot vērā attiecīgo valstu un reģionu tirgus īpatnības, lai nodrošinātu iekšējā gāzes tirgus pareizu darbību; |
| --- | --- | --- |

(1)

Šādi aizstāj 1. pantu.

“1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šī regula:

a)

izveido nediskriminējošus noteikumus par piekļuves nosacījumiem dabasgāzes pārvades sistēmām, ņemot vērā attiecīgo valstu un reģionu tirgus īpatnības, lai nodrošinātu iekšējā gāzes tirgus pareizu darbību;

| b) | izveido nediskriminējošus noteikumus, ar ko regulē piekļuves nosacījumus SDG iekārtām un uzglabāšanas iekārtām; |
| --- | --- |

b)

izveido nediskriminējošus noteikumus, ar ko regulē piekļuves nosacījumus SDG iekārtām un uzglabāšanas iekārtām;

| c) | sekmē funkcionējoša un
  pārredzama
  vairumtirdzniecības tirgus attīstību
  ar augstu gāzes piegādes drošības līmeni
  un paredz mehānismus, lai saskaņotu
  tīkla piekļuves
  noteikumus
  pārrobežu
  gāzes
  apmaiņai
  . |
| --- | --- |

c)

sekmē funkcionējoša un
  pārredzama
  vairumtirdzniecības tirgus attīstību
  ar augstu gāzes piegādes drošības līmeni
  un paredz mehānismus, lai saskaņotu
  tīkla piekļuves
  noteikumus
  pārrobežu
  gāzes
  apmaiņai
  .

Šo regulu, izņemot 6.a panta 4. punktu, piemēro tikai uzglabāšanas iekārtām, uz kurām attiecas Direktīvas 2003/55/EK 19. panta 3. vai 4. punkts.

Pirmajā daļā minētie mērķi ietver saskaņotu tīkla piekļuves tarifu principu vai to aprēķinu metodoloģiju noteikšanu, trešās puses piekļuves pakalpojumu izveidi, saskaņotu jaudas piešķiršanas un pārslodzes novēršanas principu noteikšanu, pārskatāmības prasības, balansēšanas (līdzsvarošanas) noteikumus un balansa maksas (nelīdzsvarotības maksājumus), kā arī jaudas tirdzniecības veicināšanu.”

| (2) | Šādi groza 2. pantu:






  a) | šādi groza 1. punktu:










  i) | 1. apakšpunktu aizstāj ar šādu:








  “
  1. | “ārvade” ir dabasgāzes transportēšana pa tranzīta cauruļvadu vai cauruļvadu tīklu, kas galvenokārt sastāv no augstspiediena cauruļvadiem, izņemot transportēšanu pa maģistrālu cauruļvadu vai cauruļvadu tīklu un arī izņemot cauruļvadus vai cauruļvadu tīklus, kas savieno glabātuves ar vietējo izplatīšanu un vispār — izņemot transportēšanu pa cauruļvadiem, ko galvenokārt lieto vietējai dabasgāzes izplatīšanai;
  ” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

Šādi groza 2. pantu:

a)

šādi groza 1. punktu:

i)

1. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“
  1.

“ārvade” ir dabasgāzes transportēšana pa tranzīta cauruļvadu vai cauruļvadu tīklu, kas galvenokārt sastāv no augstspiediena cauruļvadiem, izņemot transportēšanu pa maģistrālu cauruļvadu vai cauruļvadu tīklu un arī izņemot cauruļvadus vai cauruļvadu tīklus, kas savieno glabātuves ar vietējo izplatīšanu un vispār — izņemot transportēšanu pa cauruļvadiem, ko galvenokārt lieto vietējai dabasgāzes izplatīšanai;
  ”

| ii) | pievieno šādus apakšpunktus:







  “24. | “SDG iekārtas jauda” ir SDG termināla jauda dabasgāzes sašķidrināšanai vai SDG importēšanai, izņemšanai, papildpakalpojumiem, uzglabāšanai uz laiku vai regazifikācijai; |
| --- | --- | --- |

ii)

pievieno šādus apakšpunktus:

“24.

“SDG iekārtas jauda” ir SDG termināla jauda dabasgāzes sašķidrināšanai vai SDG importēšanai, izņemšanai, papildpakalpojumiem, uzglabāšanai uz laiku vai regazifikācijai;

| 25. | “tilpums” ir gāzes daudzums, kuru uzglabāšanas iekārtas lietotājs var uzglabāt uzglabāšanas iekārtā; |
| --- | --- |

25.

“tilpums” ir gāzes daudzums, kuru uzglabāšanas iekārtas lietotājs var uzglabāt uzglabāšanas iekārtā;

| 26. | “piegādājamība” ir ātrums, kādā uzglabāšanas iekārtas lietotājs var izņemt gāzi no uzglabāšanas iekārtas; |
| --- | --- |

26.

“piegādājamība” ir ātrums, kādā uzglabāšanas iekārtas lietotājs var izņemt gāzi no uzglabāšanas iekārtas;

| 27. | “ievades rādītājs” ir ātrums, kādā uzglabāšanas iekārtas lietotājs var ievadīt gāzi uzglabāšanas iekārtā; |
| --- | --- |

27.

“ievades rādītājs” ir ātrums, kādā uzglabāšanas iekārtas lietotājs var ievadīt gāzi uzglabāšanas iekārtā;

| 28. | “uzglabāšanas jauda” ir jebkura tilpuma, ievades rādītāja un piegādājamības kombinācija; |
| --- | --- |

28.

“uzglabāšanas jauda” ir jebkura tilpuma, ievades rādītāja un piegādājamības kombinācija;

| 29. | “Aģentūra” ir Energoregulatoru sadarbības aģentūra, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) (...) Nr. .../2008, [ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru]
   (9) |
| --- | --- |

29.

“Aģentūra” ir Energoregulatoru sadarbības aģentūra, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) (...) Nr. .../2008, [ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru]
   (9)

| (b) | 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Neskarot šā panta 1. punktā paredzētās definīcijas, piemēro arī tās šai regulai atbilstīgās definīcijas, kas izklāstītas Direktīvas 2003/55/EK 2. pantā, izņemot pārvades definīciju minētā panta 2. punktā.
  Šā panta 1. punkta 3. līdz 23. apakšpunktā paredzētās definīcijas, kas attiecas uz pārvadi, pēc analoģijas piemēro arī uzglabāšanas un SDG iekārtām.” |
| --- | --- |

(b)

2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Neskarot šā panta 1. punktā paredzētās definīcijas, piemēro arī tās šai regulai atbilstīgās definīcijas, kas izklāstītas Direktīvas 2003/55/EK 2. pantā, izņemot pārvades definīciju minētā panta 2. punktā.

Šā panta 1. punkta 3. līdz 23. apakšpunktā paredzētās definīcijas, kas attiecas uz pārvadi, pēc analoģijas piemēro arī uzglabāšanas un SDG iekārtām.”

| (3) | Pēc 2. panta iekļauj šādus ║pantus:
  “2.a pants


  Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls

  Visiem pārvades sistēmu operatoriem jāsadarbojas Kopienas līmenī, izveidojot gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu, lai panāktu Eiropas gāzes pārvades tīkla optimālu pārvaldību
  , saskaņotu darbību
  un tehnisko attīstību
  un veicinātu gāzes iekšējā tirgus pabeigšanu, pārrobežu tirdzniecību un enerģijas tirgu darbību
  .

  2.b pants


  Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla izveide

  1.   Lai izveidotu gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu, vēlākais līdz (..) gāzes pārvades sistēmu operatori Komisijai un Aģentūrai iesniedz gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu ║.
  2.   Aģentūra
  pēc oficiālām apspriedēm ar organizācijām, kas pārstāv visas ieinteresētās puses, īpaši visus sistēmas lietotājus un patērētājus
  sniedz Komisijai atzinumu par statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu
  divu mēnešu
  laikā no šo dokumentu saņemšanas.
  3.   Komisija sniedz atzinumu par statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu
  , ņemot vērā atzinumu, ko Aģentūra sniegusi saskaņā ar 2. punktu trīs mēnešu laikā pēc tā saņemšanas.
  4.   Pārvades sistēmu operatori trīs mēnešu laikā no Komisijas atzinuma saņemšanas izveido gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu un pieņem un publicē tā statūtus un reglamentu.

  2.c pants


  Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla uzdevumi



  1.
     
  Lai īstenotu 2.a pantā noteiktos mērķus,
  Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls
  saskaņā ar procedūru, kas noteikta 2.d pantā saistībā ar 6. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. .../2008), [ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru] izstrādā un iesniedz Aģentūrai apstiprināšanai:








  a) | tīkla
  kodeksu
  projektus
  jomās, kas minētas šā panta 3. punktā,
  tos izstrādājot sadarbībā ar tirgus dalībniekiem un tīkla lietotājiem; |
| --- | --- | --- |

(3)

Pēc 2. panta iekļauj šādus ║pantus:

“2.a pants

Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls

Visiem pārvades sistēmu operatoriem jāsadarbojas Kopienas līmenī, izveidojot gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu, lai panāktu Eiropas gāzes pārvades tīkla optimālu pārvaldību
  , saskaņotu darbību
  un tehnisko attīstību
  un veicinātu gāzes iekšējā tirgus pabeigšanu, pārrobežu tirdzniecību un enerģijas tirgu darbību
  .

2.b pants

Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla izveide

1.   Lai izveidotu gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu, vēlākais līdz (..) gāzes pārvades sistēmu operatori Komisijai un Aģentūrai iesniedz gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu ║.

2.   Aģentūra
  pēc oficiālām apspriedēm ar organizācijām, kas pārstāv visas ieinteresētās puses, īpaši visus sistēmas lietotājus un patērētājus
  sniedz Komisijai atzinumu par statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu
  divu mēnešu
  laikā no šo dokumentu saņemšanas.

3.   Komisija sniedz atzinumu par statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu
  , ņemot vērā atzinumu, ko Aģentūra sniegusi saskaņā ar 2. punktu trīs mēnešu laikā pēc tā saņemšanas.

4.   Pārvades sistēmu operatori trīs mēnešu laikā no Komisijas atzinuma saņemšanas izveido gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu un pieņem un publicē tā statūtus un reglamentu.

2.c pants

Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla uzdevumi

1.
     
  Lai īstenotu 2.a pantā noteiktos mērķus,
  Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls
  saskaņā ar procedūru, kas noteikta 2.d pantā saistībā ar 6. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. .../2008), [ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru] izstrādā un iesniedz Aģentūrai apstiprināšanai:

a)

tīkla
  kodeksu
  projektus
  jomās, kas minētas šā panta 3. punktā,
  tos izstrādājot sadarbībā ar tirgus dalībniekiem un tīkla lietotājiem;

| b) | kopējus tīkla ekspluatācijas instrumentus un izpētes plānus; |
| --- | --- |

b)

kopējus tīkla ekspluatācijas instrumentus un izpētes plānus;

| c) | katru otro gadu — 10 gadu investīciju plānu
  , iekļaujot ziņojumu par piedāvājuma un pieprasījuma atbilstību
  ; |
| --- | --- |

c)

katru otro gadu — 10 gadu investīciju plānu
  , iekļaujot ziņojumu par piedāvājuma un pieprasījuma atbilstību
  ;

| (d) | pasākumus, lai nodrošinātu tīkla koordināciju reālajā laikā normālos un ārkārtas apstākļos; |
| --- | --- |

(d)

pasākumus, lai nodrošinātu tīkla koordināciju reālajā laikā normālos un ārkārtas apstākļos;

| (e) | pamatnostādnes par tehniskās sadarbības koordināciju starp Kopienas un trešo valstu pārvades sistēmu operatoriem; |
| --- | --- |

(e)

pamatnostādnes par tehniskās sadarbības koordināciju starp Kopienas un trešo valstu pārvades sistēmu operatoriem;

| (f) | ikgadējo darba programmu
  , kas pamatojas uz Aģentūras noteiktajām prioritātēm
  ; |
| --- | --- |

(f)

ikgadējo darba programmu
  , kas pamatojas uz Aģentūras noteiktajām prioritātēm
  ;

| (g) | gada pārskatu; un |
| --- | --- |

(g)

gada pārskatu; un

| (h) | ikgadējās ziemas un vasaras piegādes prognozes. |
| --- | --- |

(h)

ikgadējās ziemas un vasaras piegādes prognozes.

2.   Ikgadējā darba programmā, kas minēta 1. punkta f) apakšpunktā, ietver attiecīgajā gadā sagatavojamo
  tīkla
  kodeksu sarakstu un aprakstu, tīkla koordinētas ekspluatācijas plānu un pētniecības un attīstības pasākumus, norādot orientējošu laika grafiku.

3.   Sīki izstrādātus
  tīkla
  kodeksus gatavo šādās jomās, ievērojot ikgadējā darba programmā noteiktās prioritātes:

| a) | drošības un uzticamības noteikumi
  , tostarp sadarbspējas noteikumi un operatīvās procedūras ārkārtas situācijām
  ; |
| --- | --- |

a)

drošības un uzticamības noteikumi
  , tostarp sadarbspējas noteikumi un operatīvās procedūras ārkārtas situācijām
  ;

| b) | tīkla pieslēguma un piekļuves noteikumi;
  ▐ |
| --- | --- |

b)

tīkla pieslēguma un piekļuves noteikumi;

▐

| c) | pārrobežu
  jaudas piešķiršanas un pārslodzes novēršanas noteikumi;
  ▐ |
| --- | --- |

c)

pārrobežu
  jaudas piešķiršanas un pārslodzes novēršanas noteikumi;

▐

| (d) | ar tīkliem saistīti pārredzamības noteikumi; |
| --- | --- |

(d)

ar tīkliem saistīti pārredzamības noteikumi;

| (e) | balansēšanas (līdzsvarošanas)
  un norēķinu
  noteikumi;
  ▐ |
| --- | --- |

(e)

balansēšanas (līdzsvarošanas)
  un norēķinu
  noteikumi;

▐

| (f) | energoefektivitāte gāzes tīklos. |
| --- | --- |

(f)

energoefektivitāte gāzes tīklos.

4.   
  Aģentūra
  pārrauga, kā
  Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls īsteno tīkla
  kodeksus.

5.   Katru otro gadu
  pēc tam, kad Aģentūra to ir apstiprinājusi,
  Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls publicē Kopienas mēroga 10 gadu tīkla investīciju plānu. Šajā investīciju plānā ietver integrēta tīkla modelēšanu,
  ņemot vērā glabāšanas un SDG iekārtas,
  scenāriju izstrādi, piedāvājuma un pieprasījuma atbilstības ziņojumu un sistēmas elastības vērtējumu. Investīciju plāna izstrādē jo īpaši izmanto valstu investīciju plānus
  , ņemot vērā Kopienas un reģionālos tīkla plānošanas aspektus, tostarp
  pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1364/2006/EK (10) Investīciju plānā norāda investīciju vajadzības, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu jaudu
  un tajā īpaši ietver starpsavienojuma investīcijas un prioritāri — savienojumus starp “enerģijas salām” un gāzes tīkliem Eiropas Savienībā, kā arī investīcijas citās efektīvai tirdzniecībai, konkurencei un piegādes drošībai nepieciešamās infrastruktūrās. Investīciju plānam pievieno pārskatu par tīkla pārrobežu jaudas palielināšanas šķēršļiem, ko rada dažādas apstiprināšanas procedūras un pasākumi.

Pārvades sistēmu operatori īsteno publicēto investīciju plānu.

6.   ▐ Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls
  pēc savas iniciatīvas var piedāvāt Aģentūrai tīkla kodeksu projektu jebkurā jomā, kas nav ietverta 3. punktā ar mērķi sasniegt 2.a panta mērķus. Pēc tam Aģentūra pieņem tīkla kodeksus saskaņā ar 2.ea pantā noteikto procedūru, nodrošinot, lai šie kodeksi nebūtu pretrunā atbilstīgi 2.e pantam pieņemtajām pamatnostādnēm.

2.d pants

Aģentūras pārraudzība

1.   Aģentūra pārrauga, kā gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls veic 2.c panta 1. punktā minētos uzdevumus.

2.   Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls Aģentūrai
  apstiprināšanai
  iesniedz
  tīkla
  kodeksu projektu
  un 2.c panta 1. punktā norādītos dokumentus
  .

Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls apkopo visu būtisko informāciju par tīkla kodeksu īstenošanu un iesniedz to novērtēšanai Aģentūrai.

3.   Aģentūra
  pārrauga tehnisko kodeksu, 10 gadu investīciju plāna un
  ikgadējās darba programmas
  izpildi un šīs pārraudzības rezultātus iekļauj savā gada pārskatā. Ja pārvades sistēmu operatori neievēro gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla kodeksus
  , 10 gadu investīciju
  plānu vai ikgadējo darba programmu, Aģentūra par to informē Komisiju
  .

2.e pants

Pamatnostādņu izstrāde

1.   
  Komisija pēc apspriešanās ar Aģentūru izveido gada prioritāšu sarakstu, kurā nosaka svarīgākos jautājumus par gāzes iekšējā tirgus attīstību
  .

2.
     
  Ņemot vērā prioritāšu sarakstu, Komisija pilnvaro Aģentūru sešu mēnešu laikā izstrādāt pamatnostādņu projektu, nosakot skaidrus un objektīvus pamatprincipus noteikumu saskaņošanai, kā noteikts 2.c pantā.

3.
     
  Izstrādājot šīs pamatnostādnes Aģentūra oficiāli veic atklātas un pārredzamas apspriedes ar gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu un citām ieinteresētajām pusēm.

4.
     
  Aģentūra pieņem pamatnostādņu projektu, pamatojoties uz minētajām apspriedēm. Tā norāda apspriedēs saņemtos komentārus un izskaidro, kā šie komentāri ir ievēroti. Ja komentārs nav ņemts vērā, Aģentūra sniedz tam pamatojumu.

5.
     
  Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc Aģentūras lūguma var ierosināt tādu pašu procedūru pamatnostādņu atjaunināšanai.

2.f pants

Tīkla kodeksu izstrāde

1.
     
  Sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Aģentūra būs pieņēmusi pamatnostādnes, un saskaņā ar 2.e pantu Komisija pilnvaro gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu izstrādāt tīkla kodeksu projektu, pilnībā ievērojot pamatnostādnēs noteiktos principus.

2.
     
  Izstrādājot šos kodeksus, gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls ņem vērā tirgus dalībnieku un tīkla lietotāju tehnisko pieredzi, kā arī informē viņus par šīs izstrādes gaitu.

3.
     
  Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls šo kodeksu projektu iesniedz Aģentūrai.

4.
     
  Aģentūra oficiāli veic atklātas un pārskatāmas apspriedes par tīkla kodeksu projektu.

5.
     
  Aģentūra pieņem tīkla kodeksu projektus, pamatojoties uz minētajām apspriedēm. Tā sīki apraksta apspriedēs saņemtos komentārus un izskaidro, kā šie komentāri ir ņemti vērā. Ja komentārs nav ņemts vērā, jānorāda pamatojums.

6.
     
  Pēc Aģentūras pašas iniciatīvas vai gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla ieteikuma var veikt pastāvošo tīkla kodeksu pārskatīšanu, ievērojot to pašu procedūru.

7.
     
  Komisija, saņemot Aģentūras ieteikumu, var iesniegt tīkla kodeksus 14. panta 1. punktā minētajai komitejai to galīgai pieņemšanai saskaņā ar 14. panta 2. punktā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

2.g pants

Apspriedes

1.   Veicot savus uzdevumus,
  Aģentūra oficiāli
  organizē▐ atklātas un pārredzamas apspriedes ar visiem attiecīgajiem tirgus dalībniekiem. Apspriedēs iesaista piegādes uzņēmumus, patērētājus, sistēmas lietotājus, sadales sistēmas operatorus, SDG sistēmu operatorus un uzglabāšanas sistēmu operatorus, tostarp attiecīgās (nozares) asociācijas, tehniskās struktūras un interesentu grupas.

2.   Dokumentus un sanāksmju protokolus, kas saistīti ar 1. punktā minētajiem jautājumiem, publisko.

3.   Pirms
  pamatnostādņu un tīkla kodeksu
  pieņemšanas
  Aģentūra norāda apspriedēs saņemtos komentārus un to, kā šie komentāri ir ievēroti. Ja komentārs nav ņemts vērā, Aģentūra norāda pamatojumu.

4.
     
  Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls sadarbojas ar tirgus dalībniekiem un tīkla lietotājiem saskaņā ar 2.f panta 2. punktu.

2.h pants

Izmaksas

Izmaksas, kas saistītas ar 2.a līdz 2.i pantā minētajām gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla darbībām, sedz pārvades sistēmu operatori, un tās iekļauj tarifu aprēķinos.

2.i pants

Pārvades sistēmu operatoru reģionālā sadarbība

1.   Pārvades sistēmu operatori gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla ietvaros izveido reģionālo sadarbību, sniedzot ieguldījumu 2.c panta 1. punktā minēto uzdevumu veikšanā. Tie jo īpaši ik pēc diviem gadiem publicē reģionālos investīciju plānus un var pieņemt investīciju lēmumus, pamatojoties uz tiem.

Reģionālie investīciju plāni nedrīkst būt pretrunā 2.c panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajam 10 gadu investīciju plānam.

2.   Pārvades sistēmu operatori sekmē pasākumus, kas nodrošina tīkla optimālu pārvaldību, un veicina enerģijas biržu attīstību,
  koordinētu
  pārrobežu jaudas piešķiršanu ▐ un
  pārrobežu
  balansēšanas (līdzsvarošanas) mehānismu
  saderību
  .

3.
     
  Dalībvalstu regulatīvās iestādes un pārējās iesaistītās valsts iestādes sadarbojas visos līmeņos ar mērķi saskaņot tirgus uzbūvi un integrēt savas valsts tirgu vismaz vienā vai vairākos reģionālos līmeņos kā pirmo un pārejas soli uz pilnībā liberalizētu iekšējo tirgu. Jo īpaši tās veicina pārvades tīklu operatoru sadarbību reģionālā līmenī un veicina viņu reģionālo integrāciju ar mērķi izveidot konkurētspējīgu iekšējo tirgu, vienkāršot regulatīvā un tehniskā pamata saskaņošanu un, jo īpaši, integrēt pastāvošās “gāzes salas”
  .

| (4) | 3. panta 1. punktu groza šādi
  :








  a) | 1. daļa ir šāda:


  “
  1.
     
  Tarifi vai metodoloģijas, kas izmantotas to aprēķināšanai, kurus piemēro pārvades sistēmu operatori un gāzes pārvades sistēmu operatori un kurus ir apstiprinājušas regulatīvās iestādes saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK 25. panta 2. punktu, kā arī tarifi, kas publicēti saskaņā ar minētās direktīvas 18 panta 1. punktu, ir pārredzami, ņem vērā vajadzību pēc sistēmas viengabalainības un tās uzlabošanas, un atspoguļo faktiskās izmaksas, ciktāl šīs izmaksas atbilst efektīva un strukturāli salīdzināma tīkla operatora izmaksām un ir pārredzamas, tajā pašā laikā ietverot attiecīgu peļņu no investīcijām (..). Tarifus vai metodoloģijas, kas izmantotas, lai tos aprēķinātu, piemēro bez diskriminācijas.
  ” |
| --- | --- | --- |

(4)

3. panta 1. punktu groza šādi
  :

a)

1. daļa ir šāda:

“
  1.
     
  Tarifi vai metodoloģijas, kas izmantotas to aprēķināšanai, kurus piemēro pārvades sistēmu operatori un gāzes pārvades sistēmu operatori un kurus ir apstiprinājušas regulatīvās iestādes saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK 25. panta 2. punktu, kā arī tarifi, kas publicēti saskaņā ar minētās direktīvas 18 panta 1. punktu, ir pārredzami, ņem vērā vajadzību pēc sistēmas viengabalainības un tās uzlabošanas, un atspoguļo faktiskās izmaksas, ciktāl šīs izmaksas atbilst efektīva un strukturāli salīdzināma tīkla operatora izmaksām un ir pārredzamas, tajā pašā laikā ietverot attiecīgu peļņu no investīcijām (..). Tarifus vai metodoloģijas, kas izmantotas, lai tos aprēķinātu, piemēro bez diskriminācijas.
  ”

| b) | trešo daļu aizstāj ar šādu
  :
  “
  Tarifi vai metodoloģijas, kas izmantotas, lai tos aprēķinātu, veicina efektīvu gāzes tirdzniecību un konkurenci, vienlaikus ļaujot izvairīties no savstarpējas tīkla lietotāju subsidēšanas, nodrošinot stimulu investīcijām un uzturot vai radot pārvades tīklu savstarpēju izmantojamību. Tas var attiekties uz īpašu regulatīvo jaunu investīciju apstrādi.
  ” |
| --- | --- |

b)

trešo daļu aizstāj ar šādu
  :

“
  Tarifi vai metodoloģijas, kas izmantotas, lai tos aprēķinātu, veicina efektīvu gāzes tirdzniecību un konkurenci, vienlaikus ļaujot izvairīties no savstarpējas tīkla lietotāju subsidēšanas, nodrošinot stimulu investīcijām un uzturot vai radot pārvades tīklu savstarpēju izmantojamību. Tas var attiekties uz īpašu regulatīvo jaunu investīciju apstrādi.
  ”

| (c) | pievieno šādas daļas:

  “Tarifus tīkla lietotājiem nosaka atsevišķi un neatkarīgi katram ieejas punktam pārvades sistēmā un izejas punktam no pārvades sistēmas. Tīkla maksas aprēķina pamatā neizmanto līgumceļus.
  Jaunie tirgus dalībnieki tīklam piekļūst brīvi un bez diskriminācijas.




  Tarifus vai to aprēķināšanai izmantoto metodoloģiju piemēro bez diskriminācijas un pārredzamā veidā.
  ” |
| --- | --- |

(c)

pievieno šādas daļas:

“Tarifus tīkla lietotājiem nosaka atsevišķi un neatkarīgi katram ieejas punktam pārvades sistēmā un izejas punktam no pārvades sistēmas. Tīkla maksas aprēķina pamatā neizmanto līgumceļus.
  Jaunie tirgus dalībnieki tīklam piekļūst brīvi un bez diskriminācijas.

Tarifus vai to aprēķināšanai izmantoto metodoloģiju piemēro bez diskriminācijas un pārredzamā veidā.
  ”

| (5) | Šādi aizstāj 4. panta nosaukumu:
  “Trešās puses piekļuves pakalpojumi saistībā ar pārvades sistēmu operatoriem;” |
| --- | --- |

(5)

Šādi aizstāj 4. panta nosaukumu:

“Trešās puses piekļuves pakalpojumi saistībā ar pārvades sistēmu operatoriem;”

| (6) | Iekļauj šādu 4.a pantu:
  “4.a pants


  Trešās personas piekļuves pakalpojumi saistībā ar uzglabāšanas un SDG iekārtām

  1.   SDG un uzglabāšanas sistēmas operatori






  a) | nodrošina, lai piedāvātie pakalpojumi nediskriminētu nevienu tīkla lietotāju, kas apmierina tirgus pieprasījumu; jo īpaši, ja SDG vai uzglabāšanas sistēmas operators piedāvā to pašu pakalpojumu dažādiem patērētājiem
  vienlaikus
  , jānodrošina līdzvērtīgi līguma noteikumi; |
| --- | --- | --- |

(6)

Iekļauj šādu 4.a pantu:

“4.a pants

Trešās personas piekļuves pakalpojumi saistībā ar uzglabāšanas un SDG iekārtām

1.   SDG un uzglabāšanas sistēmas operatori

a)

nodrošina, lai piedāvātie pakalpojumi nediskriminētu nevienu tīkla lietotāju, kas apmierina tirgus pieprasījumu; jo īpaši, ja SDG vai uzglabāšanas sistēmas operators piedāvā to pašu pakalpojumu dažādiem patērētājiem
  vienlaikus
  , jānodrošina līdzvērtīgi līguma noteikumi;

| b) | piedāvā pakalpojumus, kas ir saderīgi ar savstarpēji savienotu gāzes transportēšanas sistēmu izmantošanu, un veicina
  vienkāršu
  piekļuvi, sadarbojoties ar pārvades sistēmas operatoru; |
| --- | --- |

b)

piedāvā pakalpojumus, kas ir saderīgi ar savstarpēji savienotu gāzes transportēšanas sistēmu izmantošanu, un veicina
  vienkāršu
  piekļuvi, sadarbojoties ar pārvades sistēmas operatoru;

| c) | publisko atbilstošu informāciju, jo īpaši ziņas par pakalpojumu izmantojumu un pieejamību, termiņā, kas atbilst uzglabāšanas un SDG iekārtu izmantotāju pamatotām komerciālām vajadzībām
  , un šo publiskošanu pārrauga kompetentā iestāde
  . |
| --- | --- |

c)

publisko atbilstošu informāciju, jo īpaši ziņas par pakalpojumu izmantojumu un pieejamību, termiņā, kas atbilst uzglabāšanas un SDG iekārtu izmantotāju pamatotām komerciālām vajadzībām
  , un šo publiskošanu pārrauga kompetentā iestāde
  .

2.   Uzglabāšanas sistēmu operatori

| a) | sniedz gan pastāvīgus, gan nepastāvīgus trešās personas piekļuves pakalpojumus; atslēdzamas (nepastāvīgas) jaudas cenai jāatspoguļo atslēgšanas iespējamība; |
| --- | --- |

a)

sniedz gan pastāvīgus, gan nepastāvīgus trešās personas piekļuves pakalpojumus; atslēdzamas (nepastāvīgas) jaudas cenai jāatspoguļo atslēgšanas iespējamība;

| b) | piedāvā uzglabāšanas iekārtu lietotājiem gan ilgtermiņa, gan īstermiņa pakalpojumus; |
| --- | --- |

b)

piedāvā uzglabāšanas iekārtu lietotājiem gan ilgtermiņa, gan īstermiņa pakalpojumus;

| c) | piedāvā uzglabāšanas iekārtu lietotājiem gan saistītus, gan nesaistītus uzglabāšanas tilpuma, ievades rādītāja un piegādājamības pakalpojumus. |
| --- | --- |

c)

piedāvā uzglabāšanas iekārtu lietotājiem gan saistītus, gan nesaistītus uzglabāšanas tilpuma, ievades rādītāja un piegādājamības pakalpojumus.

3.   SDG un uzglabāšanas iekārtas līgumos nedrīkst patvaļīgi paredzēt augstākus tarifus situācijās, kad šie līgumi slēgti:

| a) | ārpus dabasgāzes piegādes standarta gada ar nestandarta sākuma datumu, vai |
| --- | --- |

a)

ārpus dabasgāzes piegādes standarta gada ar nestandarta sākuma datumu, vai

| b) | uz īsāku laiku nekā tradicionālais transporta un uzglabāšanas līgums uz gadu. |
| --- | --- |

b)

uz īsāku laiku nekā tradicionālais transporta un uzglabāšanas līgums uz gadu.

4.   Sniedzot piekļuves pakalpojumus trešām personām, attiecīgā gadījumā tīkla lietotājiem var pieprasīt atbilstošas garantijas saistībā ar to kredītspēju. Šādas garantijas nedrīkst veidot nepamatotus tirgus šķēršļus, un tām jābūt nediskriminējošām, pārskatāmām un proporcionālām.

5.   Līguma ierobežojumi attiecībā uz SDG iekārtas un uzglabāšanas iekārtas minimālo lielumu jāpamato ar tehniskajiem ierobežojumiem, un tie nedrīkst liegt piekļuvi uzglabāšanas pakalpojumiem mazākiem uzglabāšanas lietotājiem.”

| (7) | Šādi groza 5. pantu.






  a) | Šādi aizstāj nosaukumu:
  “Jaudas piešķiršanas mehānismu un pārslodzes novēršanas procedūru principi saistībā ar pārvades sistēmu operatoriem” |
| --- | --- | --- |

(7)

Šādi groza 5. pantu.

a)

Šādi aizstāj nosaukumu:

“Jaudas piešķiršanas mehānismu un pārslodzes novēršanas procedūru principi saistībā ar pārvades sistēmu operatoriem”

| b) | 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:








  “
  a) | sniedz pienācīgus ekonomiskus rādītājus, kas ļauj efektīvi un optimāli izmantot tehnisko jaudu, kā arī veicina investīcijas jaunajā infrastruktūrā un gāzes pārrobežu tirdzniecību
  .” |
| --- | --- | --- |

b)

2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“
  a)

sniedz pienācīgus ekonomiskus rādītājus, kas ļauj efektīvi un optimāli izmantot tehnisko jaudu, kā arī veicina investīcijas jaunajā infrastruktūrā un gāzes pārrobežu tirdzniecību
  .”

| (c) | Šādi aizstāj 3. punktu:
  “3.   Pārvades sistēmu operatori īsteno un publicē nediskriminējošas un pārskatāmas pārslodzes novēršanas procedūras, kuras
  vienkāršo gāzes pārrobežu tirdzniecību uz nediskriminatīva pamata un atbilstīgi brīvas konkurences principiem
  .


  Lai novērstu līgumpārslodzi
  pārvades sistēmas operators piedāvā neizmantoto jaudu primārajā tirgū ne vēlāk kā iepriekšējā dienā
  , ja vien tas netraucē ilgtermiņa piegādes līgumu izpildi
  .” |
| --- | --- |

(c)

Šādi aizstāj 3. punktu:

“3.   Pārvades sistēmu operatori īsteno un publicē nediskriminējošas un pārskatāmas pārslodzes novēršanas procedūras, kuras
  vienkāršo gāzes pārrobežu tirdzniecību uz nediskriminatīva pamata un atbilstīgi brīvas konkurences principiem
  .

Lai novērstu līgumpārslodzi
  pārvades sistēmas operators piedāvā neizmantoto jaudu primārajā tirgū ne vēlāk kā iepriekšējā dienā
  , ja vien tas netraucē ilgtermiņa piegādes līgumu izpildi
  .”

| d) | Svītro 4. punktu. |
| --- | --- |

d)

Svītro 4. punktu.

| e) | Pievieno šādus punktus:
  “6.   Pārvades sistēmu operatori regulāri vērtē tirgus pieprasījumu, lai noteiktu vajadzību veikt jaunas investīcijas. Plānojot jaunas investīcijas, pārvades sistēmu operatori novērtē tirgus
  pieprasījumu un ņem vērā piegādes drošuma kritērijus.




  7.
     
  Ilgas fiziskas pārslodzes gadījumā gāzes pārvades sistēmas operatori to novērš, papildinot esošās jaudas ar jaunām, pamatojoties uz tirgus pieprasījumu. Lai novērtētu tirgus pieprasījumu, gāzes pārvades sistēmas operatori izmanto “Open season” procedūras.




  8.
     
  Regulatīvās iestādes pārrauga pārslodzes novēršanu attiecīgo valstu sistēmās un starpsavienojumos.




  Pārvades sistēmu operatori iesniedz apstiprināšanai valsts regulatīvajām iestādēm pārslodzes novēršanas procedūras, tostarp jaudas piešķīrumus. Valsts regulatīvās iestādes pirms apstiprināšanas var aicināt grozīt šīs procedūras.
  ” |
| --- | --- |

e)

Pievieno šādus punktus:

“6.   Pārvades sistēmu operatori regulāri vērtē tirgus pieprasījumu, lai noteiktu vajadzību veikt jaunas investīcijas. Plānojot jaunas investīcijas, pārvades sistēmu operatori novērtē tirgus
  pieprasījumu un ņem vērā piegādes drošuma kritērijus.

7.
     
  Ilgas fiziskas pārslodzes gadījumā gāzes pārvades sistēmas operatori to novērš, papildinot esošās jaudas ar jaunām, pamatojoties uz tirgus pieprasījumu. Lai novērtētu tirgus pieprasījumu, gāzes pārvades sistēmas operatori izmanto “Open season” procedūras.

8.
     
  Regulatīvās iestādes pārrauga pārslodzes novēršanu attiecīgo valstu sistēmās un starpsavienojumos.

Pārvades sistēmu operatori iesniedz apstiprināšanai valsts regulatīvajām iestādēm pārslodzes novēršanas procedūras, tostarp jaudas piešķīrumus. Valsts regulatīvās iestādes pirms apstiprināšanas var aicināt grozīt šīs procedūras.
  ”

| (8) | Pēc 5. panta iekļauj šādu pantu:

  “5.a pants


  Jaudas piešķiršanas mehānismu principi un pārslodzes novēršanas procedūras saistībā ar uzglabāšanas iekārtām un SDG

  1.   Ņemot vērā sistēmas viengabalainības un darbības apsvērumus, tirgus dalībniekiem piedāvā maksimālo uzglabāšanas un SDG iekārtu jaudu.
  2.   SDG un uzglabāšanas sistēmas operatori īsteno un publicē nediskriminējošus un pārskatāmus jaudas piešķiršanas mehānismus, kas






  a) | dod pareizus ekonomiskus signālus efektīvam un maksimālam jaudas izmantojumam un veicina investīcijas jaunā infrastruktūrā; |
| --- | --- | --- |

(8)

Pēc 5. panta iekļauj šādu pantu:

“5.a pants

Jaudas piešķiršanas mehānismu principi un pārslodzes novēršanas procedūras saistībā ar uzglabāšanas iekārtām un SDG

1.   Ņemot vērā sistēmas viengabalainības un darbības apsvērumus, tirgus dalībniekiem piedāvā maksimālo uzglabāšanas un SDG iekārtu jaudu.

2.   SDG un uzglabāšanas sistēmas operatori īsteno un publicē nediskriminējošus un pārskatāmus jaudas piešķiršanas mehānismus, kas

a)

dod pareizus ekonomiskus signālus efektīvam un maksimālam jaudas izmantojumam un veicina investīcijas jaunā infrastruktūrā;

| b) | ir saderīgi ar tādiem tirgus mehānismiem kā aktuāltirgi un apmaiņas centri (“trading hubs”), un reizē ir elastīgi un spējīgi piemēroties mainīgiem tirgus apstākļiem; |
| --- | --- |

b)

ir saderīgi ar tādiem tirgus mehānismiem kā aktuāltirgi un apmaiņas centri (“trading hubs”), un reizē ir elastīgi un spējīgi piemēroties mainīgiem tirgus apstākļiem;

| c) | ir saderīgi ar pieslēgtajām tīkla piekļuves sistēmām. |
| --- | --- |

c)

ir saderīgi ar pieslēgtajām tīkla piekļuves sistēmām.

3.   SDG un uzglabāšanas iekārtu līgumos ietver pasākumus jaudas slēptas uzkrāšanas novēršanai, ņemot vērā šādus principus, ko piemēro līgumpārslodzes gadījumos:

| a) | sistēmu operatori
  nekavējoties
  piedāvā neizmantoto SDG un uzglabāšanas iekārtu jaudu primārajā tirgū; attiecībā uz uzglabāšanas iekārtām to dara ne vēlāk kā iepriekšējā dienā, pakalpojumi ir atslēdzami (nepastāvīgi); |
| --- | --- |

a)

sistēmu operatori
  nekavējoties
  piedāvā neizmantoto SDG un uzglabāšanas iekārtu jaudu primārajā tirgū; attiecībā uz uzglabāšanas iekārtām to dara ne vēlāk kā iepriekšējā dienā, pakalpojumi ir atslēdzami (nepastāvīgi);

| b) | SDG un uzglabāšanas iekārtu lietotājiem ir tiesības tālākpārdot vai apakšizīrēt savu līgumā paredzēto jaudu sekundārajā tirgū. |
| --- | --- |

b)

SDG un uzglabāšanas iekārtu lietotājiem ir tiesības tālākpārdot vai apakšizīrēt savu līgumā paredzēto jaudu sekundārajā tirgū.

Veicot šādus pasākumus, jāņem vērā attiecīgās sistēmas viengabalainība un piegādes drošība
  .”

| (9) | Šādi groza 6. pantu:






  a) | Šādi aizstāj nosaukumu:
  “Pārredzamības prasības saistībā ar pārvades sistēmu operatoriem” |
| --- | --- | --- |

(9)

Šādi groza 6. pantu:

a)

Šādi aizstāj nosaukumu:

“Pārredzamības prasības saistībā ar pārvades sistēmu operatoriem”

| b) | Svītro 5. punktu. |
| --- | --- |

b)

Svītro 5. punktu.

| c) | Pievieno šādu ║punktu:
  “   Pārvades sistēmu operatori publisko ex-ante un ex-post piegādes un pieprasījuma informāciju, pamatojoties uz nominācijām, prognozēm un faktiskajām plūsmām uz sistēmu un no tās. Publiskotajai informācijai ir jābūt tikpat detalizētai kā pārvades sistēmas operatoram pieejamajai informācijai.
  Kompetentā iestāde nodrošina visas nepieciešamās informācijas publicēšanu.


  Pārvades sistēmas operatori
  atbildīgajai valsts regulatīvajai iestādei pēc pieprasījuma dara zināmus
  sistēmas balansēšanai veiktos pasākumus, radušās izmaksas un gūtos ieņēmumus.
  Attiecīgie tirgus dalībnieki sniedz pārvades sistēmu operatoriem šajā pantā minētās ziņas.” |
| --- | --- |

c)

Pievieno šādu ║punktu:

“   Pārvades sistēmu operatori publisko ex-ante un ex-post piegādes un pieprasījuma informāciju, pamatojoties uz nominācijām, prognozēm un faktiskajām plūsmām uz sistēmu un no tās. Publiskotajai informācijai ir jābūt tikpat detalizētai kā pārvades sistēmas operatoram pieejamajai informācijai.
  Kompetentā iestāde nodrošina visas nepieciešamās informācijas publicēšanu.

Pārvades sistēmas operatori
  atbildīgajai valsts regulatīvajai iestādei pēc pieprasījuma dara zināmus
  sistēmas balansēšanai veiktos pasākumus, radušās izmaksas un gūtos ieņēmumus.

Attiecīgie tirgus dalībnieki sniedz pārvades sistēmu operatoriem šajā pantā minētās ziņas.”

| (10) | Pēc 6. panta iekļauj šādus ║pantus:
  “6.a pants


  Pārredzamības prasības saistībā ar uzglabāšanas iekārtām un SDG iekārtām

  1.   SDG un uzglabāšanas sistēmu operatori publisko sīku informāciju par to piedāvātajiem pakalpojumiem un attiecīgiem piemērotajiem nosacījumiem, kā arī tehnisko informāciju, kas vajadzīga, lai SDG un uzglabāšanas iekārtu lietotāji varētu efektīvi piekļūt SDG un uzglabāšanas iekārtām.
  2.   SDG un uzglabāšanas sistēmu operatori par sniegtajiem pakalpojumiem regulāri un nepārtraukti lietotājam ērti saprotamā un standartizētā veidā publisko skaitlisku informāciju par uzglabāšanas un SDG iekārtu jaudām, par kurām noslēgti līgumi un kas ir pieejamas.
  Kompetentā iestāde nodrošina visas nepieciešamās informācijas publicēšanu.


  3.   SDG un uzglabāšanas sistēmu operatori vienmēr sniedz šajā regulā prasīto informāciju jēgpilnā, skaitliski skaidrā, viegli saprotamā veidā un bez diskriminācijas.
  4.   SDG un uzglabāšanas sistēmu operatori publisko gāzes daudzumu katrā uzglabāšanas
  iekārtā, uzglabāšanas iekārtu grupā vienā balansēšanas zonā
  vai SDG iekārtā, plūsmas uz iekārtu un no tās un uzglabāšanas un SDG iekārtas pieejamās jaudas, arī attiecībā uz tām iekārtām, uz kurām neattiecas trešās personas piekļuve. Informāciju paziņo arī pārvades sistēmas operatoram, kas to publisko apkopotā veidā par sistēmu vai apakšsistēmu, ko veido noteiktie (būtiskie) punkti. Šo informāciju atjaunina vismaz reizi dienā.


  5.
     
  Lai garantētu pārredzamus, objektīvus un nediskriminējošus tarifus un veicinātu efektīvu infrastruktūru izmantošanu, SDG un uzglabāšanas iekārtu operatori vai valsts attiecīgās regulatīvās iestādes publicē saprātīgi un pietiekami detalizētu informāciju par to tarifu veidošanos, metodoloģiju un struktūru, kas ir saistīti ar infrastruktūrām, kuras ir pakļautas trešo pušu regulētai piekļuvei. SDG un uzglabāšanas iekārtu operatori iesniedz apstiprināšanai valsts regulatīvajām iestādēm pārslodzes novēršanas procedūras, tostarp jaudas piešķīrumus. Regulatīvās iestādes pirms apstiprināšanas var aicināt grozīt šīs procedūras.




  6.
     
  Ja SDG un uzglabāšanas iekārtu operators uzskata, ka slepenības dēļ nevar publiskot visus nepieciešamos datus, viņš regulatīvajām iestādēm lūdz atļauju ierobežot attiecīgā punkta vai punktu publiskošanu.




  Valsts regulatīvā iestāde izskata katru gadījumu atsevišķi un lemj, izsniegt vai neizsniegt šādu atļauju, jo īpaši ņemot vērā gan nepieciešamību likumīgi aizsargāt komercnoslēpumus, gan mērķi izveidot iekšējo gāzes tirgu, kurā būtu nodrošināta konkurence. Ja atļauja ir piešķirta, publicē informāciju par uzglabāšanas jaudu un/vai par SDG iekārtas jaudu, nenorādot skaitļus, kas apdraud slepenību.



  6.b pants


  Lietvedības prasības sistēmas operatoriem

  Pārvades sistēmu operatoriem, uzglabāšanas sistēmu operatoriem un SDG sistēmu operatoriem piecus gadus jāspēj sniegt valsts pārvaldes iestādei, valsts konkurences iestādei un Komisijai informāciju, kas minēta 6. un 6.a pantā un pielikuma 3. daļā.” |
| --- | --- |

(10)

Pēc 6. panta iekļauj šādus ║pantus:

“6.a pants

Pārredzamības prasības saistībā ar uzglabāšanas iekārtām un SDG iekārtām

1.   SDG un uzglabāšanas sistēmu operatori publisko sīku informāciju par to piedāvātajiem pakalpojumiem un attiecīgiem piemērotajiem nosacījumiem, kā arī tehnisko informāciju, kas vajadzīga, lai SDG un uzglabāšanas iekārtu lietotāji varētu efektīvi piekļūt SDG un uzglabāšanas iekārtām.

2.   SDG un uzglabāšanas sistēmu operatori par sniegtajiem pakalpojumiem regulāri un nepārtraukti lietotājam ērti saprotamā un standartizētā veidā publisko skaitlisku informāciju par uzglabāšanas un SDG iekārtu jaudām, par kurām noslēgti līgumi un kas ir pieejamas.
  Kompetentā iestāde nodrošina visas nepieciešamās informācijas publicēšanu.

3.   SDG un uzglabāšanas sistēmu operatori vienmēr sniedz šajā regulā prasīto informāciju jēgpilnā, skaitliski skaidrā, viegli saprotamā veidā un bez diskriminācijas.

4.   SDG un uzglabāšanas sistēmu operatori publisko gāzes daudzumu katrā uzglabāšanas
  iekārtā, uzglabāšanas iekārtu grupā vienā balansēšanas zonā
  vai SDG iekārtā, plūsmas uz iekārtu un no tās un uzglabāšanas un SDG iekārtas pieejamās jaudas, arī attiecībā uz tām iekārtām, uz kurām neattiecas trešās personas piekļuve. Informāciju paziņo arī pārvades sistēmas operatoram, kas to publisko apkopotā veidā par sistēmu vai apakšsistēmu, ko veido noteiktie (būtiskie) punkti. Šo informāciju atjaunina vismaz reizi dienā.

5.
     
  Lai garantētu pārredzamus, objektīvus un nediskriminējošus tarifus un veicinātu efektīvu infrastruktūru izmantošanu, SDG un uzglabāšanas iekārtu operatori vai valsts attiecīgās regulatīvās iestādes publicē saprātīgi un pietiekami detalizētu informāciju par to tarifu veidošanos, metodoloģiju un struktūru, kas ir saistīti ar infrastruktūrām, kuras ir pakļautas trešo pušu regulētai piekļuvei. SDG un uzglabāšanas iekārtu operatori iesniedz apstiprināšanai valsts regulatīvajām iestādēm pārslodzes novēršanas procedūras, tostarp jaudas piešķīrumus. Regulatīvās iestādes pirms apstiprināšanas var aicināt grozīt šīs procedūras.

6.
     
  Ja SDG un uzglabāšanas iekārtu operators uzskata, ka slepenības dēļ nevar publiskot visus nepieciešamos datus, viņš regulatīvajām iestādēm lūdz atļauju ierobežot attiecīgā punkta vai punktu publiskošanu.

Valsts regulatīvā iestāde izskata katru gadījumu atsevišķi un lemj, izsniegt vai neizsniegt šādu atļauju, jo īpaši ņemot vērā gan nepieciešamību likumīgi aizsargāt komercnoslēpumus, gan mērķi izveidot iekšējo gāzes tirgu, kurā būtu nodrošināta konkurence. Ja atļauja ir piešķirta, publicē informāciju par uzglabāšanas jaudu un/vai par SDG iekārtas jaudu, nenorādot skaitļus, kas apdraud slepenību.

6.b pants

Lietvedības prasības sistēmas operatoriem

Pārvades sistēmu operatoriem, uzglabāšanas sistēmu operatoriem un SDG sistēmu operatoriem piecus gadus jāspēj sniegt valsts pārvaldes iestādei, valsts konkurences iestādei un Komisijai informāciju, kas minēta 6. un 6.a pantā un pielikuma 3. daļā.”

| (11) | Šādi groza 7. pantu:






  a) | Šādu teikumu pievieno 1. punktam:
  “Balansēšanas (līdzsvarošanas) noteikumu pamatā ir tirgus principi.” |
| --- | --- | --- |

(11)

Šādi groza 7. pantu:

a)

Šādu teikumu pievieno 1. punktam:

“Balansēšanas (līdzsvarošanas) noteikumu pamatā ir tirgus principi.”

| (b) | 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Lai ļautu tīkla lietotājiem laikus veikt nepieciešamās izmaiņas, pārvades sistēmas operatori tiešsaistē sniedz pietiekamu, laicīgu un drošticamu informāciju par tīkla lietotāju balansa (līdzsvarošanas) statusu.
  Sniegtajai informācijai ir jābūt tikpat detalizētai kā pārvades sistēmas operatoram pieejamajai informācijai, un tai jāatspoguļo laikposms, par kuru aprēķina balansa maksas (nelīdzsvarotības maksājumus).
  Par šīs informācijas sniegšanu neiekasē samaksu.” |
| --- | --- |

(b)

2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Lai ļautu tīkla lietotājiem laikus veikt nepieciešamās izmaiņas, pārvades sistēmas operatori tiešsaistē sniedz pietiekamu, laicīgu un drošticamu informāciju par tīkla lietotāju balansa (līdzsvarošanas) statusu.

Sniegtajai informācijai ir jābūt tikpat detalizētai kā pārvades sistēmas operatoram pieejamajai informācijai, un tai jāatspoguļo laikposms, par kuru aprēķina balansa maksas (nelīdzsvarotības maksājumus).

Par šīs informācijas sniegšanu neiekasē samaksu.”

| c) | Svītro 4., 5. un 6. punktu. |
| --- | --- |

c)

Svītro 4., 5. un 6. punktu.

| (12) | 8. pantu aizstāj ar šādu:
  “8. pants


  Jaudas tiesību tirdzniecība

  Visi pārvades, uzglabāšanas un SDG sistēmas operatori veic saprātīgus pasākumus, lai jaudas tiesības būtu brīvi tirgojamas un veicinātu šādu tirdzniecību.
  Tirdzniecība ir jāveic, ievērojot pārredzamības un nediskriminācijas principus.
  Katrs operators izstrādā saskaņotus transportēšanas, SDG iekārtas un uzglabāšanas līgumus un procedūras primārajam tirgum, lai veicinātu sekundāru jaudu tirdzniecību un atzītu primāro jaudas tiesību nodošanu, ja sistēmas lietotāji to ir darījuši zināmu.
  Saskaņotos transportēšanas, SDG iekārtas un uzglabāšanas līgumus dara zināmus pārvaldes iestādēm.” |
| --- | --- |

(12)

8. pantu aizstāj ar šādu:

“8. pants

Jaudas tiesību tirdzniecība

Visi pārvades, uzglabāšanas un SDG sistēmas operatori veic saprātīgus pasākumus, lai jaudas tiesības būtu brīvi tirgojamas un veicinātu šādu tirdzniecību.
  Tirdzniecība ir jāveic, ievērojot pārredzamības un nediskriminācijas principus.
  Katrs operators izstrādā saskaņotus transportēšanas, SDG iekārtas un uzglabāšanas līgumus un procedūras primārajam tirgum, lai veicinātu sekundāru jaudu tirdzniecību un atzītu primāro jaudas tiesību nodošanu, ja sistēmas lietotāji to ir darījuši zināmu.

Saskaņotos transportēšanas, SDG iekārtas un uzglabāšanas līgumus dara zināmus pārvaldes iestādēm.”

| (13) | Pēc 8. panta iekļauj šādu pantu:

  “8.a pants


  Mazumtirdzniecības tirgi


  Lai veicinātu funkcionējošu
  , efektīvu
  un pārredzamu tirgu veidošanos reģionālā un Kopienas mērogā, dalībvalstis nodrošina, ka tiek noteikti
  detalizēti
  pārvades sistēmu operatoru, sadales sistēmu operatoru, piegādes uzņēmumu, patērētāju un vajadzības gadījumā citu tirgus dalībnieku pienākumi attiecībā uz līgumiem, saistībām pret patērētāju, datu apmaiņas un norēķinu noteikumiem, datu īpašumtiesībām un uzskaiti.
  Šos noteikumus publisko ▐ un tos pārskata regulatīvās iestādes.” |
| --- | --- |

(13)

Pēc 8. panta iekļauj šādu pantu:

“8.a pants

Mazumtirdzniecības tirgi

Lai veicinātu funkcionējošu
  , efektīvu
  un pārredzamu tirgu veidošanos reģionālā un Kopienas mērogā, dalībvalstis nodrošina, ka tiek noteikti
  detalizēti
  pārvades sistēmu operatoru, sadales sistēmu operatoru, piegādes uzņēmumu, patērētāju un vajadzības gadījumā citu tirgus dalībnieku pienākumi attiecībā uz līgumiem, saistībām pret patērētāju, datu apmaiņas un norēķinu noteikumiem, datu īpašumtiesībām un uzskaiti.

Šos noteikumus publisko ▐ un tos pārskata regulatīvās iestādes.”

| (14) | 9. pantu aizstāj ar šādu:
  “9. pants


  Trešo pušu piekļuves vadlīnijas

  1.   Attiecīgā gadījumā
  Komisija var pieņemt vadlīnijas, kas paredz minimālo saskaņotības pakāpi, kura vajadzīga, lai sasniegtu šīs regulas mērķi,
  ietverot
  ▐ ziņas par trešās puses piekļuves pakalpojumiem, tostarp par šo pakalpojumu būtību, ilgumu un citām prasībām saskaņā ar 4. un 4.a pantu.
  ▐
  2.   
  Trešās puses piekļuves vadlīnijas, kas minētas 1. punktā
  saistībā ar pārvades sistēmu operatoriem ir izklāstītas pielikumā.


  3.
     
  Saskaņā ar šo pantu pieņemto trešās puses piekļuves pamatnostādņu piemērojums un grozījumi atspoguļo attiecīgo valstu gāzes sistēmu atšķirības, un tālab nav vajadzīgi vienoti, sīki noteikumi un nosacījumi trešo personu piekļuvei Kopienas līmenī. Tomēr tajās var būt ietvertas obligātas prasības, lai nodrošinātu nediskriminatīvus un pārredzamus iekšējam gāzes tirgum vajadzīgus tīkla piekļuves noteikumus, ko var piemērot, ievērojot attiecīgo valstu gāzes sistēmu atšķirības.
  ” |
| --- | --- |

(14)

9. pantu aizstāj ar šādu:

“9. pants

Trešo pušu piekļuves vadlīnijas

1.   Attiecīgā gadījumā
  Komisija var pieņemt vadlīnijas, kas paredz minimālo saskaņotības pakāpi, kura vajadzīga, lai sasniegtu šīs regulas mērķi,
  ietverot
  ▐ ziņas par trešās puses piekļuves pakalpojumiem, tostarp par šo pakalpojumu būtību, ilgumu un citām prasībām saskaņā ar 4. un 4.a pantu.

▐

2.   
  Trešās puses piekļuves vadlīnijas, kas minētas 1. punktā
  saistībā ar pārvades sistēmu operatoriem ir izklāstītas pielikumā.

3.
     
  Saskaņā ar šo pantu pieņemto trešās puses piekļuves pamatnostādņu piemērojums un grozījumi atspoguļo attiecīgo valstu gāzes sistēmu atšķirības, un tālab nav vajadzīgi vienoti, sīki noteikumi un nosacījumi trešo personu piekļuvei Kopienas līmenī. Tomēr tajās var būt ietvertas obligātas prasības, lai nodrošinātu nediskriminatīvus un pārredzamus iekšējam gāzes tirgum vajadzīgus tīkla piekļuves noteikumus, ko var piemērot, ievērojot attiecīgo valstu gāzes sistēmu atšķirības.
  ”

| (15) | 13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  1.
     
  Dalībvalstis rūpējas par to, lai valsts regulatīvajām iestādēm, kas ir izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK 25. pantu, būtu pilnvaras efektīvi nodrošināt šīs regulas ievērošanu, piešķirot tām pilnvaras attiecībā uz katru pārkāpumu noteikt efektīvas, atturošas un samērīgas sankcijas līdz 10 % no sistēmas operatora gada apgrozījuma valsts tirgū vai atsaucot operatora licenci. Dalībvalstis par to informē Komisiju līdz 2010. gada 1. janvārim, kā arī nekavējoties informē par visiem turpmākajiem grozījumiem.
  ” |
| --- | --- |

(15)

13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“
  1.
     
  Dalībvalstis rūpējas par to, lai valsts regulatīvajām iestādēm, kas ir izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK 25. pantu, būtu pilnvaras efektīvi nodrošināt šīs regulas ievērošanu, piešķirot tām pilnvaras attiecībā uz katru pārkāpumu noteikt efektīvas, atturošas un samērīgas sankcijas līdz 10 % no sistēmas operatora gada apgrozījuma valsts tirgū vai atsaucot operatora licenci. Dalībvalstis par to informē Komisiju līdz 2010. gada 1. janvārim, kā arī nekavējoties informē par visiem turpmākajiem grozījumiem.
  ”

| (16) | 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5a. panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.” |
| --- | --- |

(16)

14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5a. panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.”

| (17) | 16. panta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:







  “b) | starpsavienojumiem starp dalībvalstīm, SDG un uzglabāšanas iekārtām un ievērojamu jaudas palielinājumu esošā infrastruktūrā un šādas infrastruktūras modifikācijām, kas ļauj attīstīt jaunus gāzes piegādes avotus, kā minēts Direktīvas 2003/55/EK 22. panta 1. un 2. punktā, kam piešķirts atbrīvojums no minētās direktīvas 7., 18., 19., 20. panta vai 25. panta 2., 3. un 4. punkta, uz laiku, kad ir spēkā atbrīvojums no noteikumiem, kas minēti šajā daļā, izņemot šīs regulas 6.a panta 4. punktu; vai” |
| --- | --- | --- |

(17)

16. panta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

starpsavienojumiem starp dalībvalstīm, SDG un uzglabāšanas iekārtām un ievērojamu jaudas palielinājumu esošā infrastruktūrā un šādas infrastruktūras modifikācijām, kas ļauj attīstīt jaunus gāzes piegādes avotus, kā minēts Direktīvas 2003/55/EK 22. panta 1. un 2. punktā, kam piešķirts atbrīvojums no minētās direktīvas 7., 18., 19., 20. panta vai 25. panta 2., 3. un 4. punkta, uz laiku, kad ir spēkā atbrīvojums no noteikumiem, kas minēti šajā daļā, izņemot šīs regulas 6.a panta 4. punktu; vai”

| (18) | Šādi groza pielikumu.






  (a) | 1. punkta nosaukumu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- | --- |

(18)

Šādi groza pielikumu.

(a)

1. punkta nosaukumu aizstāj ar šādu:

| (b) | 2. punkta nosaukumu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

(b)

2. punkta nosaukumu aizstāj ar šādu:

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 211, 19.8.2008., 23. lpp
  .

1

OV C 211, 19.8.2008., 23. lpp

(2)  OV C 172, 5.7.2008., 55. lpp
  .

2

172, 5.7.2008., 55. lpp

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija Nostāja.

(4)  OV L 176, 15.7.2003., 57. lpp.

4

(5)  OV L 289, 3.11.2005., 1. lpp.

5

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. ║.

6

184

(7)  
  OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp
  .

7

OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp

(8)  OV C 255, 21.10.2006., 1. lpp.

8

(9)  OV L ...”

9

OV L ...

(10)  
  OV L 262, 22.9.2006., 1. lpp
  .”.

10

OV L 262, 22.9.2006., 1. lpp

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/142 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/142

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsDabasgāzes iekšējais tirgus ***I

P6_TA(2008)0347

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (COM(2007)0529 — C6-0317/2007 — 2007/0196(COD))

2009/C 294 E/48

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0529),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 47. panta 2. punktu, 55. un 95. pantus, uz kuriem balstās Komisijas iesniegtais priekšlikums (C6-0317/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A6-0257/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsP6_TC1-COD(2007)0196

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 47. panta 2. punktu, 55. un 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Iekšējais gāzes tirgus, ko Kopienā pakāpeniski ievieš kopš 1999. gada, tiek veidots, lai visiem ║ patērētājiem Eiropas Savienībā būtu izvēles iespējas — neatkarīgi no tā, vai šie patērētāji ir iedzīvotāji vai uzņēmumi —, rastos jaunas uzņēmējdarbības izdevības, attīstītos pārrobežu tirdzniecība, tādējādi paaugstinot efektivitāti, panākot konkurējošas cenas un labāku pakalpojuma kvalitāti, kā arī sniedzot ieguldījumu piegādes drošības un ilgtspējas pilnveidē. |
| --- | --- |

(1)

Iekšējais gāzes tirgus, ko Kopienā pakāpeniski ievieš kopš 1999. gada, tiek veidots, lai visiem ║ patērētājiem Eiropas Savienībā būtu izvēles iespējas — neatkarīgi no tā, vai šie patērētāji ir iedzīvotāji vai uzņēmumi —, rastos jaunas uzņēmējdarbības izdevības, attīstītos pārrobežu tirdzniecība, tādējādi paaugstinot efektivitāti, panākot konkurējošas cenas un labāku pakalpojuma kvalitāti, kā arī sniedzot ieguldījumu piegādes drošības un ilgtspējas pilnveidē.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīva 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu ║ (4) ir devusi nozīmīgu ieguldījumu dabasgāzes iekšējā tirgus izveidošanā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīva 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu ║ (4) ir devusi nozīmīgu ieguldījumu dabasgāzes iekšējā tirgus izveidošanā.

| (3) | Taču patlaban
  visiem uzņēmumiem no visām dalībvalstīm
  nevar garantēt tiesības pārdot gāzi jebkurā dalībvalstī ar vienādiem noteikumiem, bez diskriminācijas vai ierobežojumiem. Īpaši jānorāda, ka visās dalībvalstīs vēl nepastāv nediskriminējoša pieeja tīkliem un vienlīdz efektīva regulatīvā uzraudzība, jo ║ tiesiskais regulējums nav pietiekams. |
| --- | --- |

(3)

Taču patlaban
  visiem uzņēmumiem no visām dalībvalstīm
  nevar garantēt tiesības pārdot gāzi jebkurā dalībvalstī ar vienādiem noteikumiem, bez diskriminācijas vai ierobežojumiem. Īpaši jānorāda, ka visās dalībvalstīs vēl nepastāv nediskriminējoša pieeja tīkliem un vienlīdz efektīva regulatīvā uzraudzība, jo ║ tiesiskais regulējums nav pietiekams.

| (4) | Komisijas 2007. gada 10. janvāra paziņojumā “Enerģētikas politika Eiropai” ║ uzvērts, cik svarīgi ir pabeigt dabasgāzes iekšējā tirgus izveidi un pieņemt vienādus noteikumus visiem Kopienas dabasgāzes uzņēmumiem. Komisijas tās pašas dienas paziņojums par iekšējā dabasgāzes un elektroenerģijas tirgus perspektīvām un tās noslēguma ziņojums saistībā ar tās izpēti par Eiropas dabasgāzes un elektroenerģijas nozari atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu liecina, ka pašreizējie noteikumi un pasākumi nav pietiekams pamats funkcionējoša iekšējā tirgus izveidei. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2007. gada 10. janvāra paziņojumā “Enerģētikas politika Eiropai” ║ uzvērts, cik svarīgi ir pabeigt dabasgāzes iekšējā tirgus izveidi un pieņemt vienādus noteikumus visiem Kopienas dabasgāzes uzņēmumiem. Komisijas tās pašas dienas paziņojums par iekšējā dabasgāzes un elektroenerģijas tirgus perspektīvām un tās noslēguma ziņojums saistībā ar tās izpēti par Eiropas dabasgāzes un elektroenerģijas nozari atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu liecina, ka pašreizējie noteikumi un pasākumi nav pietiekams pamats funkcionējoša iekšējā tirgus izveidei.

| (5) | Nenošķirot tīklus no ražošanas un piegādes darbībām, pastāv diskriminācijas risks ne vien ║ tīkla ekspluatācijā, bet arī saistībā ar to, ka vertikāli integrēti uzņēmumi zaudē stimulu pienācīgi investēt tīklos. |
| --- | --- |

(5)

Nenošķirot tīklus no ražošanas un piegādes darbībām, pastāv diskriminācijas risks ne vien ║ tīkla ekspluatācijā, bet arī saistībā ar to, ka vertikāli integrēti uzņēmumi zaudē stimulu pienācīgi investēt tīklos.

| (6) | Dalībvalstīm būtu jāveicina sadarbība un jāuzrauga tīkla efektivitāte reģionālā līmenī. Vairākas dalībvalstis jau ir izvirzījušas priekšlikumu, kas ļautu sasniegt šādu mērķi. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstīm būtu jāveicina sadarbība un jāuzrauga tīkla efektivitāte reģionālā līmenī. Vairākas dalībvalstis jau ir izvirzījušas priekšlikumu, kas ļautu sasniegt šādu mērķi.

| (7) | Pašreizējie tiesiskie un funkcionālie nošķiršanas noteikumi
  vēl
  nav nodrošinājuši pārvades sistēmu operatoru efektīvu nošķiršanu
  katrā dalībvalstī, daļēji tādēļ, ka nav pilnībā īstenoti spēkā esošie Kopienas tiesību akti
  . Eiropadome 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmē Briselē aicināja Komisiju izstrādāt tiesību aktu projektus, lai panāktu efektīvu piegādes un ražošanas darbību nodalījumu no tīkla operācijām. |
| --- | --- |

(7)

Pašreizējie tiesiskie un funkcionālie nošķiršanas noteikumi
  vēl
  nav nodrošinājuši pārvades sistēmu operatoru efektīvu nošķiršanu
  katrā dalībvalstī, daļēji tādēļ, ka nav pilnībā īstenoti spēkā esošie Kopienas tiesību akti
  . Eiropadome 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmē Briselē aicināja Komisiju izstrādāt tiesību aktu projektus, lai panāktu efektīvu piegādes un ražošanas darbību nodalījumu no tīkla operācijām.

| (8) | Efektīvi nošķirt var tikai vienā veidā — likvidējot vertikāli integrētu uzņēmumu dabisko motivāciju diskriminēt konkurentus attiecībā uz pieeju tīkliem un investīcijām. Vienkāršākais un stabilākais risinājums dabiskā interešu konflikta novēršanai un piegādes drošības panākšanai ir īpašumtiesību nošķiršana — tīkla īpašnieks, kas nav atkarīgs no piegādes un ražošanas interesēm, tiek iecelts par tīkla operatoru
  un tīkla operatora neatkarība no jebkādām piegādes un ražošanas interesēm.
  . Tādēļ Eiropas Parlamenta 2007. gada 10. jūlijā pieņemtajā rezolūcijā par gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus perspektīvām (5) minēts, ka īpašumtiesību nošķiršana pārvades līmenī uzskatāma par visefektīvāko līdzekli, lai nediskriminējoši veicinātu investīcijas infrastruktūrā, jaunu dalībnieku taisnīgu piekļuvi tīklam un pārredzamību tirgū. Minēto iemeslu dēļ dalībvalstīm jānodrošina, ka tai pašai personai vai personām nav iespēju kontrolēt (tostarp izmantojot mazākuma veto tiesības stratēģiski svarīgos lēmumos, piemēram, par investīcijām) ražošanas vai piegādes uzņēmumu un tajā pašā laikā būt ieinteresētai pārvades sistēmas operatorā vai pārvades sistēmā vai izmantot savas tiesības šajos uzņēmumos. Un otrādi — ja persona kontrolē pārvades sistēmas operatoru, jāizslēdz iespēja šai pašai personai būt ieinteresētai piegādes uzņēmumā vai izmantot savas tiesības šajā uzņēmumā. |
| --- | --- |

(8)

Efektīvi nošķirt var tikai vienā veidā — likvidējot vertikāli integrētu uzņēmumu dabisko motivāciju diskriminēt konkurentus attiecībā uz pieeju tīkliem un investīcijām. Vienkāršākais un stabilākais risinājums dabiskā interešu konflikta novēršanai un piegādes drošības panākšanai ir īpašumtiesību nošķiršana — tīkla īpašnieks, kas nav atkarīgs no piegādes un ražošanas interesēm, tiek iecelts par tīkla operatoru
  un tīkla operatora neatkarība no jebkādām piegādes un ražošanas interesēm.
  . Tādēļ Eiropas Parlamenta 2007. gada 10. jūlijā pieņemtajā rezolūcijā par gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus perspektīvām (5) minēts, ka īpašumtiesību nošķiršana pārvades līmenī uzskatāma par visefektīvāko līdzekli, lai nediskriminējoši veicinātu investīcijas infrastruktūrā, jaunu dalībnieku taisnīgu piekļuvi tīklam un pārredzamību tirgū. Minēto iemeslu dēļ dalībvalstīm jānodrošina, ka tai pašai personai vai personām nav iespēju kontrolēt (tostarp izmantojot mazākuma veto tiesības stratēģiski svarīgos lēmumos, piemēram, par investīcijām) ražošanas vai piegādes uzņēmumu un tajā pašā laikā būt ieinteresētai pārvades sistēmas operatorā vai pārvades sistēmā vai izmantot savas tiesības šajos uzņēmumos. Un otrādi — ja persona kontrolē pārvades sistēmas operatoru, jāizslēdz iespēja šai pašai personai būt ieinteresētai piegādes uzņēmumā vai izmantot savas tiesības šajā uzņēmumā.

| (9) | Jebkurām nošķiršanas sistēmām būtu efektīvi jānovērš jebkurš interešu konflikts starp ražotājiem un pārvades sistēmas operatoriem, lai veicinātu vajadzīgās investīcijas un jaunienācējiem garantētu pieeju tirgum saskaņā ar pārredzamu un efektīvu regulējumu, un valsts regulējošām iestādēm tās nedrīkst kļūt par apgrūtinošu vai traucējošu regulējuma kārtību, ko ir sarežģīti vai dārgi īstenot. |
| --- | --- |

(9)

Jebkurām nošķiršanas sistēmām būtu efektīvi jānovērš jebkurš interešu konflikts starp ražotājiem un pārvades sistēmas operatoriem, lai veicinātu vajadzīgās investīcijas un jaunienācējiem garantētu pieeju tirgum saskaņā ar pārredzamu un efektīvu regulējumu, un valsts regulējošām iestādēm tās nedrīkst kļūt par apgrūtinošu vai traucējošu regulējuma kārtību, ko ir sarežģīti vai dārgi īstenot.

| (10) | Eiropas Savienībai dabasgāzi galvenokārt un aizvien vairāk piegādā trešās valstis. Tādēļ Kopienas tiesību aktos būtu jāņem vērā gāzes nozares īpašā vieta pasaules tirgū, tostarp atšķirības starp piegādes un patērētāju tirgiem. |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Savienībai dabasgāzi galvenokārt un aizvien vairāk piegādā trešās valstis. Tādēļ Kopienas tiesību aktos būtu jāņem vērā gāzes nozares īpašā vieta pasaules tirgū, tostarp atšķirības starp piegādes un patērētāju tirgiem.

| (11) | Tā kā dažkārt, lai nošķirtu īpašumtiesības, vajadzīga uzņēmumu pārstrukturēšana, dalībvalstīm
  , kuras nolemj nošķirt īpašumtiesības, būtu jāpiešķir papildu laiks attiecīgo noteikumu piemērošanai. Turklāt, ņemot vērā elektroenerģijas un gāzes nozares vertikālo saikni, nošķiršanas noteikumi būtu jāpiemēro abās nozarēs. |
| --- | --- |

(11)

Tā kā dažkārt, lai nošķirtu īpašumtiesības, vajadzīga uzņēmumu pārstrukturēšana, dalībvalstīm
  , kuras nolemj nošķirt īpašumtiesības, būtu jāpiešķir papildu laiks attiecīgo noteikumu piemērošanai. Turklāt, ņemot vērā elektroenerģijas un gāzes nozares vertikālo saikni, nošķiršanas noteikumi būtu jāpiemēro abās nozarēs.

| (12) | Ja dalībvalstis vēlas, tās var piemērot šīs direktīvas noteikumus par pārvades sistēmu un pārvades sistēmas operatoru efektīvu un lietderīgu nodalīšanu. Šāda nodalīšana ir efektīva tiktāl, ciktāl tā palīdz nodrošināt pārvades sistēmu operatoru neatkarību, un lietderīga tiktāl, ciktāl tā nodrošina piemērotākus regulējuma noteikumus, kas garantē godīgu konkurenci, pietiekamas investīcijas, jaunpienācējiem — pieeju tirgum, kā arī dabasgāzes tirgu integrāciju. Turklāt, šādas nodalīšanas pamatā ir divi stūrakmeņi: organizatorisku pasākumu kopums, kas ietver arī pasākumus pārvades sistēmas operatoru vadībai, un to pasākumu kopums, kuri attiecas uz investīcijām, jaunu ražošanas jaudu piesaisti tīklam un tirgus integrāciju, īstenojot reģionālo sadarbību. Šis risinājums atbilst prasībām, ko 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmē noteikusi Eiropadome. |
| --- | --- |

(12)

Ja dalībvalstis vēlas, tās var piemērot šīs direktīvas noteikumus par pārvades sistēmu un pārvades sistēmas operatoru efektīvu un lietderīgu nodalīšanu. Šāda nodalīšana ir efektīva tiktāl, ciktāl tā palīdz nodrošināt pārvades sistēmu operatoru neatkarību, un lietderīga tiktāl, ciktāl tā nodrošina piemērotākus regulējuma noteikumus, kas garantē godīgu konkurenci, pietiekamas investīcijas, jaunpienācējiem — pieeju tirgum, kā arī dabasgāzes tirgu integrāciju. Turklāt, šādas nodalīšanas pamatā ir divi stūrakmeņi: organizatorisku pasākumu kopums, kas ietver arī pasākumus pārvades sistēmas operatoru vadībai, un to pasākumu kopums, kuri attiecas uz investīcijām, jaunu ražošanas jaudu piesaisti tīklam un tirgus integrāciju, īstenojot reģionālo sadarbību. Šis risinājums atbilst prasībām, ko 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmē noteikusi Eiropadome.

| (13) | Dalībvalstīm būtu jāveicina reģionālā sadarbība, paredzot iespēju iecelt reģionālo koordinatoru, kura uzdevums ir sekmēt dialogu starp visām valstu kompetentajām iestādēm. Turklāt jauni ražotāji un piegādes uzņēmumi būtu jāpievieno tīklam savlaicīgi un efektīvā veidā. |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstīm būtu jāveicina reģionālā sadarbība, paredzot iespēju iecelt reģionālo koordinatoru, kura uzdevums ir sekmēt dialogu starp visām valstu kompetentajām iestādēm. Turklāt jauni ražotāji un piegādes uzņēmumi būtu jāpievieno tīklam savlaicīgi un efektīvā veidā.

| (14) | Lai nodrošinātu pienācīgu šīs direktīvas īstenošanu, Komisijai būtu jāsniedz palīdzība tām dalībvalstīm, kurām šajā jomā rodas problēmas. |
| --- | --- |

(14)

Lai nodrošinātu pienācīgu šīs direktīvas īstenošanu, Komisijai būtu jāsniedz palīdzība tām dalībvalstīm, kurām šajā jomā rodas problēmas.

| (15) | Integrēta Eiropas enerģētikas tīkla izveidei ir būtiska nozīme saistībā ar enerģijas piegādes drošību un iekšējā dabasgāzes tirgus sekmīgu darbību. Tādēļ Komisijai, apspriežoties ar iesaistītajām pusēm (jo īpaši ar pārvades sistēmas operatoriem un Enerģijas regulatoru sadarbības aģentūru (“Aģentūra”)), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu (EK) Nr. .../2008 [par enerģijas regulatoru sadarbības aģentūras izveidošanu]

   (6)

  , jānovērtē vienota Eiropas pārvades sistēmas operatora izveides iespējamība un izmaksas un ieguvumi, ņemot vērā tirgus integrāciju, kā arī efektīvu un drošu pārvades tīkla darbību. |
| --- | --- |

(15)

Integrēta Eiropas enerģētikas tīkla izveidei ir būtiska nozīme saistībā ar enerģijas piegādes drošību un iekšējā dabasgāzes tirgus sekmīgu darbību. Tādēļ Komisijai, apspriežoties ar iesaistītajām pusēm (jo īpaši ar pārvades sistēmas operatoriem un Enerģijas regulatoru sadarbības aģentūru (“Aģentūra”)), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu (EK) Nr. .../2008 [par enerģijas regulatoru sadarbības aģentūras izveidošanu]

   (6)

  , jānovērtē vienota Eiropas pārvades sistēmas operatora izveides iespējamība un izmaksas un ieguvumi, ņemot vērā tirgus integrāciju, kā arī efektīvu un drošu pārvades tīkla darbību.

| (16) | Lai panāktu tīkla ekspluatācijas pilnīgu neatkarību no piegādes un ražošanas interesēm un novērstu konfidenciālas informācijas apmaiņu, viena un tā pati persona nevar būt vadības loceklis gan pārvades sistēmas operatoram, gan uzņēmumam, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām. Šā paša iemesla dēļ viena un tā pati persona nedrīkst iecelt pārvades sistēmas operatora vadības locekļus un būt ieinteresēta piegādes uzņēmumā. |
| --- | --- |

(16)

Lai panāktu tīkla ekspluatācijas pilnīgu neatkarību no piegādes un ražošanas interesēm un novērstu konfidenciālas informācijas apmaiņu, viena un tā pati persona nevar būt vadības loceklis gan pārvades sistēmas operatoram, gan uzņēmumam, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām. Šā paša iemesla dēļ viena un tā pati persona nedrīkst iecelt pārvades sistēmas operatora vadības locekļus un būt ieinteresēta piegādes uzņēmumā.

| (17) | Izveidojot pārvades sistēmas operatorus, kas nav atkarīgi no piegādes un ražošanas interesēm, vertikāli integrētiem uzņēmumiem, būtu jāļauj paturēt savā īpašumā tīklu aktīvus, vienlaikus neapdraudot efektīvu interešu nošķiršanu, ja neatkarīgais pārvades sistēmas operators veic visas tīkla operatora funkcijas, un ja tiek nodrošināts sīki izstrādāts regulējums un vispārēji regulatīvās kontroles mehānismi. |
| --- | --- |

(17)

Izveidojot pārvades sistēmas operatorus, kas nav atkarīgi no piegādes un ražošanas interesēm, vertikāli integrētiem uzņēmumiem, būtu jāļauj paturēt savā īpašumā tīklu aktīvus, vienlaikus neapdraudot efektīvu interešu nošķiršanu, ja neatkarīgais pārvades sistēmas operators veic visas tīkla operatora funkcijas, un ja tiek nodrošināts sīki izstrādāts regulējums un vispārēji regulatīvās kontroles mehānismi.

| (18) | Ja uzņēmums, kam pieder pārvades sistēma, ir daļa no vertikāli integrēta uzņēmuma, dalībvalstīm būtu jādod
  divas
  izvēles iespējas: īpašumtiesību nošķiršana, vai neatkarīga pārvades sistēmas
  operatora izveide
  . |
| --- | --- |

(18)

Ja uzņēmums, kam pieder pārvades sistēma, ir daļa no vertikāli integrēta uzņēmuma, dalībvalstīm būtu jādod
  divas
  izvēles iespējas: īpašumtiesību nošķiršana, vai neatkarīga pārvades sistēmas
  operatora izveide
  .

| (19) | Lai iekšējā gāzes tirgū veidotos konkurence, rūpnieciskajiem patērētājiem būtu jābūt iespējai izvēlēties piegādātājus un slēgt līgumus ar vairākiem piegādātājiem, kas nodrošina tiem vajadzīgo dabasgāzes daudzumu. Šādi patērētāji būtu jāpasargā no ekskluzīvu tiesību klauzulu iekļaušanas līgumos, kas liedz viņiem iespēju pieņemt konkurējošus un/vai papildu piedāvājumus. |
| --- | --- |

(19)

Lai iekšējā gāzes tirgū veidotos konkurence, rūpnieciskajiem patērētājiem būtu jābūt iespējai izvēlēties piegādātājus un slēgt līgumus ar vairākiem piegādātājiem, kas nodrošina tiem vajadzīgo dabasgāzes daudzumu. Šādi patērētāji būtu jāpasargā no ekskluzīvu tiesību klauzulu iekļaušanas līgumos, kas liedz viņiem iespēju pieņemt konkurējošus un/vai papildu piedāvājumus.

| (20) | Īstenojot efektīvu nošķiršanu, būtu jāievēro nediskriminācijas princips starp publisko un privāto sektoru. Tādēļ vienai un tai pašai personai nevajadzētu atsevišķi vai kolektīvi ietekmēt gan pārvades sistēmu operatoru, gan piegādes uzņēmumu struktūru sastāvu, balsojumu vai lēmumu pieņemšanu. ▐ |
| --- | --- |

(20)

Īstenojot efektīvu nošķiršanu, būtu jāievēro nediskriminācijas princips starp publisko un privāto sektoru. Tādēļ vienai un tai pašai personai nevajadzētu atsevišķi vai kolektīvi ietekmēt gan pārvades sistēmu operatoru, gan piegādes uzņēmumu struktūru sastāvu, balsojumu vai lēmumu pieņemšanu. ▐

| (21) | Tīkla un piegādes darbību nodalīšana būtu jānodrošina visā Kopienā. Tas būtu vienādi jāpiemēro gan attiecībā uz Eiropas Savienībā reģistrētiem uzņēmumiem,, gan ārvalstīs dibinātiem uzņēmumiem. Lai tīkla un piegādes darbības Kopienā tiktu nošķirtas, valsts regulatīvajām iestādēm būtu jāpiešķir pilnvarojums atteikt sertifikāciju pārvades sistēmu operatoriem, kas neievēro nošķiršanas noteikumus. Lai panāktu konsekventu piemērošanu visā Kopienā un ievērotu Kopienas starptautiskās saistības,
  Aģentūrai būtu jāpiešķir tiesības pārskatīt valsts regulatīvo iestāžu pieņemtos lēmumus par sertifikāciju. |
| --- | --- |

(21)

Tīkla un piegādes darbību nodalīšana būtu jānodrošina visā Kopienā. Tas būtu vienādi jāpiemēro gan attiecībā uz Eiropas Savienībā reģistrētiem uzņēmumiem,, gan ārvalstīs dibinātiem uzņēmumiem. Lai tīkla un piegādes darbības Kopienā tiktu nošķirtas, valsts regulatīvajām iestādēm būtu jāpiešķir pilnvarojums atteikt sertifikāciju pārvades sistēmu operatoriem, kas neievēro nošķiršanas noteikumus. Lai panāktu konsekventu piemērošanu visā Kopienā un ievērotu Kopienas starptautiskās saistības,
  Aģentūrai būtu jāpiešķir tiesības pārskatīt valsts regulatīvo iestāžu pieņemtos lēmumus par sertifikāciju.

| (22) | Enerģijas piegādes aizsardzība ir svarīgs sabiedrības drošības aspekts un cieši saistīta ar ES iekšējā dabasgāzes tirgus efektīvu darbību
  , kā arī dalībvalstu atsevišķo tirgu integrāciju
  . Tīkla izmantošana ir svarīga, lai dabasgāze nonāktu pie Savienības pilsoņiem. Funkcionējoši,
  atvērti
  gāzes tirgi
  , kuros iespējama īsta tirdzniecība,
  un jo īpaši tīkli un citi aktīvi, kas saistīti ar gāzes piegādi, ir svarīgs priekšnoteikums sabiedrības drošībai, ekonomikas konkurētspējai un Savienības pilsoņu labklājībai ║. Neskarot tās starptautiskās saistības, Komisija uzskata, ka dabasgāzes pārvades sistēma Kopienai ir īpaši svarīga, tādēļ vajadzīga papildu aizsardzība pret trešo valstu ietekmi, kas var apdraudēt Kopienas sabiedrisko kārtību un sabiedrības drošību, un Savienības pilsoņu labklājību. Šādi pasākumi ir nepieciešami arī tādēļ, lai nodrošinātu atbilstību efektīvas nošķiršanas noteikumiem. |
| --- | --- |

(22)

Enerģijas piegādes aizsardzība ir svarīgs sabiedrības drošības aspekts un cieši saistīta ar ES iekšējā dabasgāzes tirgus efektīvu darbību
  , kā arī dalībvalstu atsevišķo tirgu integrāciju
  . Tīkla izmantošana ir svarīga, lai dabasgāze nonāktu pie Savienības pilsoņiem. Funkcionējoši,
  atvērti
  gāzes tirgi
  , kuros iespējama īsta tirdzniecība,
  un jo īpaši tīkli un citi aktīvi, kas saistīti ar gāzes piegādi, ir svarīgs priekšnoteikums sabiedrības drošībai, ekonomikas konkurētspējai un Savienības pilsoņu labklājībai ║. Neskarot tās starptautiskās saistības, Komisija uzskata, ka dabasgāzes pārvades sistēma Kopienai ir īpaši svarīga, tādēļ vajadzīga papildu aizsardzība pret trešo valstu ietekmi, kas var apdraudēt Kopienas sabiedrisko kārtību un sabiedrības drošību, un Savienības pilsoņu labklājību. Šādi pasākumi ir nepieciešami arī tādēļ, lai nodrošinātu atbilstību efektīvas nošķiršanas noteikumiem.

| (23) | Jāpanāk uzglabāšanas sistēmu operatoru neatkarība, lai pilnveidotu trešo personu pieeju uzglabāšanas iekārtām, kas ir tehniski un/vai ekonomiski nepieciešamas, lai nodrošinātu efektīvu pieeju patērētāju apgādes sistēmai. Tādēļ uzglabāšanas iekārtas jāpārvalda juridiski nodalītām struktūrām ar faktiskām tiesībām pieņemt lēmumus par aktīviem, kas vajadzīgi uzglabāšanas iekārtu uzturēšanai, ekspluatācijai un attīstīšanai. Jāpalielina arī pārredzamība trešām personām piedāvāto uzglabāšanas iekārtu jaudu pārvaldīšanā, paredzot, ka dalībvalstis nosaka un publicē atbilstošu nediskriminējošu, skaidru un publisku regulējumu, ko piemēro uzglabāšanas iekārtām. |
| --- | --- |

(23)

Jāpanāk uzglabāšanas sistēmu operatoru neatkarība, lai pilnveidotu trešo personu pieeju uzglabāšanas iekārtām, kas ir tehniski un/vai ekonomiski nepieciešamas, lai nodrošinātu efektīvu pieeju patērētāju apgādes sistēmai. Tādēļ uzglabāšanas iekārtas jāpārvalda juridiski nodalītām struktūrām ar faktiskām tiesībām pieņemt lēmumus par aktīviem, kas vajadzīgi uzglabāšanas iekārtu uzturēšanai, ekspluatācijai un attīstīšanai. Jāpalielina arī pārredzamība trešām personām piedāvāto uzglabāšanas iekārtu jaudu pārvaldīšanā, paredzot, ka dalībvalstis nosaka un publicē atbilstošu nediskriminējošu, skaidru un publisku regulējumu, ko piemēro uzglabāšanas iekārtām.

| (24) | No nediskriminējošas piekļuves sadales tīkliem ir atkarīga pakārtota piekļuve patērētājiem mazumtirdzniecības līmenī. Taču diskriminācijas iespējas trešo personu pieejas un investīciju ziņā sadales līmenī ir mazākas nekā pārvades līmenī, jo pārslodze un ražošanas interešu ietekme sadales līmenī kopumā ir mazāka nekā pārvades līmenī. Turklāt sadales sistēmu operatoru funkcionālā nošķiršana atbilstoši Direktīvai 2003/55/EK ir obligāta tikai no 2007. gada 1. jūlija, un tās ietekme uz iekšējo tirgu vēl nav novērtēta. Pašreizējie tiesiskie un funkcionālie nošķiršanas noteikumi var nodrošināt efektīvu nošķiršanu, ja tos skaidrāk definē, atbilstoši īsteno un cieši pārrauga. Lai panāktu vienādus noteikumus mazumtirdzniecībā, jāuzrauga sadales sistēmas operatoru darbība, lai tie neizmantotu vertikāli integrēta uzņēmuma priekšrocības attiecībā uz to konkurētspēju tirgū, jo īpaši saistībā ar maziem mājsaimniecību vai citu grupu patērētājiem. |
| --- | --- |

(24)

No nediskriminējošas piekļuves sadales tīkliem ir atkarīga pakārtota piekļuve patērētājiem mazumtirdzniecības līmenī. Taču diskriminācijas iespējas trešo personu pieejas un investīciju ziņā sadales līmenī ir mazākas nekā pārvades līmenī, jo pārslodze un ražošanas interešu ietekme sadales līmenī kopumā ir mazāka nekā pārvades līmenī. Turklāt sadales sistēmu operatoru funkcionālā nošķiršana atbilstoši Direktīvai 2003/55/EK ir obligāta tikai no 2007. gada 1. jūlija, un tās ietekme uz iekšējo tirgu vēl nav novērtēta. Pašreizējie tiesiskie un funkcionālie nošķiršanas noteikumi var nodrošināt efektīvu nošķiršanu, ja tos skaidrāk definē, atbilstoši īsteno un cieši pārrauga. Lai panāktu vienādus noteikumus mazumtirdzniecībā, jāuzrauga sadales sistēmas operatoru darbība, lai tie neizmantotu vertikāli integrēta uzņēmuma priekšrocības attiecībā uz to konkurētspēju tirgū, jo īpaši saistībā ar maziem mājsaimniecību vai citu grupu patērētājiem.

| (25) | Dalībvalstīm būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai atbalstītu biogāzes un no biomasas ražotas gāzes plašāku izmantojumu, un to ražotājiem ir jādod nediskriminējoša piekļuve gāzes sistēmai, ar noteikumu, ka šī piekļuve vienmēr ir savietojama ar atbilstīgajiem tehniskajiem noteikumiem un drošības standartiem. |
| --- | --- |

(25)

Dalībvalstīm būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai atbalstītu biogāzes un no biomasas ražotas gāzes plašāku izmantojumu, un to ražotājiem ir jādod nediskriminējoša piekļuve gāzes sistēmai, ar noteikumu, ka šī piekļuve vienmēr ir savietojama ar atbilstīgajiem tehniskajiem noteikumiem un drošības standartiem.

| (26) | Ar Direktīvu 2003/55/EK tika ieviesta prasība dalībvalstīm izveidot valsts regulatīvās iestādes ar īpašām pilnvarām. Tomēr pieredze liecina, ka valsts regulatīvo iestāžu darbība bieži vien ir mazefektīva, jo tie nav neatkarīgi no valdības, tiem trūkst pietiekamu pilnvaru un rīcības brīvības. Tādēļ Eiropadome tās iepriekšminētajā sanāksmē Briselē aicināja Komisiju izstrādāt tiesību aktu projektus, lai panāktu turpmāku pilnvaru saskaņošanu un valsts regulatīvo iestāžu neatkarības stiprināšanu. |
| --- | --- |

(26)

Ar Direktīvu 2003/55/EK tika ieviesta prasība dalībvalstīm izveidot valsts regulatīvās iestādes ar īpašām pilnvarām. Tomēr pieredze liecina, ka valsts regulatīvo iestāžu darbība bieži vien ir mazefektīva, jo tie nav neatkarīgi no valdības, tiem trūkst pietiekamu pilnvaru un rīcības brīvības. Tādēļ Eiropadome tās iepriekšminētajā sanāksmē Briselē aicināja Komisiju izstrādāt tiesību aktu projektus, lai panāktu turpmāku pilnvaru saskaņošanu un valsts regulatīvo iestāžu neatkarības stiprināšanu.

| (27) | Lai iekšējais tirgus funkcionētu pareizi, valsts regulatīvajām iestādēm jāspēj pieņemt lēmumus par visiem atbilstošiem regulēšanas jautājumiem, un tiem jābūt pilnīgi neatkarīgiem no jebkurām citām publisku vai privātu uzņēmumu
  interesēm. |
| --- | --- |

(27)

Lai iekšējais tirgus funkcionētu pareizi, valsts regulatīvajām iestādēm jāspēj pieņemt lēmumus par visiem atbilstošiem regulēšanas jautājumiem, un tiem jābūt pilnīgi neatkarīgiem no jebkurām citām publisku vai privātu uzņēmumu
  interesēm.

| (28) | Valsts regulatīvajām iestādēm būtu vajadzīgas pilnvaras pieņemt
  tīklu operatoriem
  saistošus lēmumus un uzlikt iedarbīgas, atbilstošas un atturošas sankcijas
  tīklu operatoriem
  , kas nepilda saistības. Neatkarīgi no konkurences noteikumu piemērošanas tām būtu jāpiešķir arī pilnvaras pieņemt lēmumus par visiem vajadzīgajiem pasākumiem
  saistībā ar piekļuvi tīkliem, kuru mērķis ir nodrošināt
  efektīvu konkurenci, kas nodrošina tirgus pareizu darbību
  ;
  kā arī panākt augstas prasības sabiedriskajam pakalpojumam, vienlaikus veicinot tirgus atvēršanu, neaizsargāto patērētāju drošību un patērētāju tiesību aizsardzības pasākumu efektivitāti. Šiem noteikumiem nevajadzētu skart Kopienas pilnvaras konkurences noteikumu piemērošanā, tostarp apvienošanās gadījumu izskatīšanu Kopienas mērogā, un iekšējā tirgus noteikumus, piemēram, brīvu kapitāla apriti. |
| --- | --- |

(28)

Valsts regulatīvajām iestādēm būtu vajadzīgas pilnvaras pieņemt
  tīklu operatoriem
  saistošus lēmumus un uzlikt iedarbīgas, atbilstošas un atturošas sankcijas
  tīklu operatoriem
  , kas nepilda saistības. Neatkarīgi no konkurences noteikumu piemērošanas tām būtu jāpiešķir arī pilnvaras pieņemt lēmumus par visiem vajadzīgajiem pasākumiem
  saistībā ar piekļuvi tīkliem, kuru mērķis ir nodrošināt
  efektīvu konkurenci, kas nodrošina tirgus pareizu darbību
  ;
  kā arī panākt augstas prasības sabiedriskajam pakalpojumam, vienlaikus veicinot tirgus atvēršanu, neaizsargāto patērētāju drošību un patērētāju tiesību aizsardzības pasākumu efektivitāti. Šiem noteikumiem nevajadzētu skart Kopienas pilnvaras konkurences noteikumu piemērošanā, tostarp apvienošanās gadījumu izskatīšanu Kopienas mērogā, un iekšējā tirgus noteikumus, piemēram, brīvu kapitāla apriti.

| (29) | Valsts regulatīvajām iestādēm un finanšu tirgus regulatoriem būtu jāsadarbojas, lai savstarpēji palīdzētu labāk pārraudzīt attiecīgos tirgus. Viņiem jābūt pilnvarām iegūt nepieciešamo informāciju no dabasgāzes uzņēmumiem, veicot pienācīgu un pietiekamu izmeklēšanu, lai izšķirtu strīdus, un piemērot efektīvus sodus. |
| --- | --- |

(29)

Valsts regulatīvajām iestādēm un finanšu tirgus regulatoriem būtu jāsadarbojas, lai savstarpēji palīdzētu labāk pārraudzīt attiecīgos tirgus. Viņiem jābūt pilnvarām iegūt nepieciešamo informāciju no dabasgāzes uzņēmumiem, veicot pienācīgu un pietiekamu izmeklēšanu, lai izšķirtu strīdus, un piemērot efektīvus sodus.

| (30) | Jāveicina investīcijas svarīgākajos infrastruktūras objektos, vienlaikus nodrošinot dabasgāzes iekšējā tirgus efektīvu darbību. Lai vairotu to infrastruktūras projektu pozitīvo ietekmi uz konkurenci un piegādes drošību, kam piemēro atbrīvojumu, projekta plānošanas stadijā jāpārbauda tirgus ieinteresētība un jāīsteno pārslodzes novēršanas noteikumi. Ja infrastruktūra atrodas vairāk nekā vienas dalībvalsts teritorijā, atbrīvojuma pieprasījums jāizskata Aģentūrai, lai pilnībā izvērtētu pārrobežu ietekmi un vienkāršotu administratīvās procedūras. Turklāt, tā kā lielajiem infrastruktūras būvniecības projektiem, kam piemēro atbrīvojumu, ir īpašs riska profils, attiecībā uz šiem projektiem piegādes un ražošanas uzņēmumiem būtu jābūt iespējai uz laiku daļēji nepiemērot pilnīgas nošķiršanas noteikumus. Tas piegādes drošības dēļ jo īpaši attiecas uz jauniem cauruļvadiem Kopienā, pa kuriem transportē gāzi no trešām valstīm uz Kopienu. |
| --- | --- |

(30)

Jāveicina investīcijas svarīgākajos infrastruktūras objektos, vienlaikus nodrošinot dabasgāzes iekšējā tirgus efektīvu darbību. Lai vairotu to infrastruktūras projektu pozitīvo ietekmi uz konkurenci un piegādes drošību, kam piemēro atbrīvojumu, projekta plānošanas stadijā jāpārbauda tirgus ieinteresētība un jāīsteno pārslodzes novēršanas noteikumi. Ja infrastruktūra atrodas vairāk nekā vienas dalībvalsts teritorijā, atbrīvojuma pieprasījums jāizskata Aģentūrai, lai pilnībā izvērtētu pārrobežu ietekmi un vienkāršotu administratīvās procedūras. Turklāt, tā kā lielajiem infrastruktūras būvniecības projektiem, kam piemēro atbrīvojumu, ir īpašs riska profils, attiecībā uz šiem projektiem piegādes un ražošanas uzņēmumiem būtu jābūt iespējai uz laiku daļēji nepiemērot pilnīgas nošķiršanas noteikumus. Tas piegādes drošības dēļ jo īpaši attiecas uz jauniem cauruļvadiem Kopienā, pa kuriem transportē gāzi no trešām valstīm uz Kopienu.

| (31) | Iekšējam dabasgāzes tirgum trūkst likviditātes un pārredzamības, un tādējādi tiek traucēta efektīva resursu sadale, nodrošināšanās pret risku un jaunu dalībnieku ienākšana tirgū. Lai palielinātu uzticību tirgum, tā likviditāti un tirgus dalībnieku skaitu, jāveic plašāka gāzes piegādes uzņēmumu regulatīvā pārraudzība. Šīs prasības nedrīkst būt pretrunā pašreizējiem Kopienas tiesību aktiem, kas regulē finanšu tirgu. Valsts regulatīvajām iestādēm un finanšu tirgus regulatoriem jāsadarbojas, lai savstarpēji palīdzētu labāk pārraudzīt attiecīgos tirgus. |
| --- | --- |

(31)

Iekšējam dabasgāzes tirgum trūkst likviditātes un pārredzamības, un tādējādi tiek traucēta efektīva resursu sadale, nodrošināšanās pret risku un jaunu dalībnieku ienākšana tirgū. Lai palielinātu uzticību tirgum, tā likviditāti un tirgus dalībnieku skaitu, jāveic plašāka gāzes piegādes uzņēmumu regulatīvā pārraudzība. Šīs prasības nedrīkst būt pretrunā pašreizējiem Kopienas tiesību aktiem, kas regulē finanšu tirgu. Valsts regulatīvajām iestādēm un finanšu tirgus regulatoriem jāsadarbojas, lai savstarpēji palīdzētu labāk pārraudzīt attiecīgos tirgus.

| (32) | Piegādātāju koncentrācija, piegāžu ilgtermiņa līgumi un patērētāju tirgus likviditātes trūkums rada gāzes tirgus strukturālu neelastību, kas izraisa nepārredzamu cenu struktūru. Lai ieviestu skaidrību izmaksu struktūrā, cenu veidošanai jābūt pārredzamākai, un tādēļ tirdzniecības pienākumam jābūt obligātam. |
| --- | --- |

(32)

▐

| (33) | Jāpilnveido sabiedriskā pakalpojuma saistības un no tām izrietošās kopīgās obligātās prasības, lai visiem patērētājiem nodrošinātu ieguvumus no konkurences. Galvenais patērētāju apgādes faktors ir piekļuve patēriņa datiem, un patērētājiem jābūt iespējai piekļūt saviem datiem, lai uz šo datu pamata varētu lūgt konkurentiem sagatavot piedāvājumu. Patērētājiem arī jānodrošina tiesības būt pienācīgi informētiem par savu enerģijas patēriņu. Regulāri sniegta informācija par enerģijas izmaksām radīs stimulu enerģiju taupīt, jo patērētāji skaidri redzēs, kā to enerģijas rēķinu ietekmē investīcijas energoefektivitātē un patēriņa paradumu maiņa. |
| --- | --- |

(33)

Jāpilnveido sabiedriskā pakalpojuma saistības un no tām izrietošās kopīgās obligātās prasības, lai visiem patērētājiem nodrošinātu ieguvumus no konkurences. Galvenais patērētāju apgādes faktors ir piekļuve patēriņa datiem, un patērētājiem jābūt iespējai piekļūt saviem datiem, lai uz šo datu pamata varētu lūgt konkurentiem sagatavot piedāvājumu. Patērētājiem arī jānodrošina tiesības būt pienācīgi informētiem par savu enerģijas patēriņu. Regulāri sniegta informācija par enerģijas izmaksām radīs stimulu enerģiju taupīt, jo patērētāji skaidri redzēs, kā to enerģijas rēķinu ietekmē investīcijas energoefektivitātē un patēriņa paradumu maiņa.

| (34) | Jāpilnveido sabiedriskā pakalpojuma saistības un no tām izrietošās kopīgās obligātās prasības, lai nodrošinātu, ka sabiedrībai, kā arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir pieejami gāzes piegādes pakalpojumi. |
| --- | --- |

(34)

Jāpilnveido sabiedriskā pakalpojuma saistības un no tām izrietošās kopīgās obligātās prasības, lai nodrošinātu, ka sabiedrībai, kā arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir pieejami gāzes piegādes pakalpojumi.

| (35) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina pienācīga apgāde ar individuālajiem skaitītājiem, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīvā 2006/32/EK par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un energoefektivitātes pakalpojumiem

   (7)

  , lai patērētājiem sniegtu precīzu informāciju par enerģijas patēriņu un nodrošinātu galapatēriņa efektivitāti. |
| --- | --- |

(35)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina pienācīga apgāde ar individuālajiem skaitītājiem, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīvā 2006/32/EK par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un energoefektivitātes pakalpojumiem

   (7)

  , lai patērētājiem sniegtu precīzu informāciju par enerģijas patēriņu un nodrošinātu galapatēriņa efektivitāti.

| (36) | Šīs direktīvas galvenajam aspektam būtu jābūt patērētājiem. Pastāvošās patērētāju tiesības ir jānostiprina un jānodrošina to ievērošana, un attiecībā uz tām būtu jānodrošina lielāka pārredzamība un pārstāvība. Patērētāju aizsardzības būtība ir nodrošināt, lai visi patērētāji varētu gūt labumu no tirgus, kurā valda konkurence. Patērētāju tiesības būtu jānostiprina valsts regulatīvajām iestādēm, izveidojot stimulus un piemērojot sankcijas tiem uzņēmumiem, kuri neievēro patērētāju aizsardzības un konkurences noteikumus. |
| --- | --- |

(36)

Šīs direktīvas galvenajam aspektam būtu jābūt patērētājiem. Pastāvošās patērētāju tiesības ir jānostiprina un jānodrošina to ievērošana, un attiecībā uz tām būtu jānodrošina lielāka pārredzamība un pārstāvība. Patērētāju aizsardzības būtība ir nodrošināt, lai visi patērētāji varētu gūt labumu no tirgus, kurā valda konkurence. Patērētāju tiesības būtu jānostiprina valsts regulatīvajām iestādēm, izveidojot stimulus un piemērojot sankcijas tiem uzņēmumiem, kuri neievēro patērētāju aizsardzības un konkurences noteikumus.

| (37) | Patērētājiem būtu jāsniedz skaidra un saprotama informācija par viņu tiesībām saistībā ar enerģētikas nozari. Saskaņā ar Komisijas 2007. gada 5. jūlija paziņojumu “Virzība uz Eiropas enerģijas patērētāju tiesību hartu” un pēc apspriešanās ar attiecīgajām iesaistītajām pusēm, tostarp ar valsts regulatīvajām iestādēm, patērētāju organizācijām un sociālajiem partneriem, Komisijai būtu jāierosina pieejama, lietotājdraudzīga harta, kurā uzskaitītas enerģijas patērētāju tiesības, kas ir iekļautas Kopienas spēkā esošajos tiesību aktos, tostarp šajā direktīvā. Enerģijas piegādātājiem būtu jānodrošina, lai visi patērētāji saņemtu minētās hartas eksemplāru un lai tā būtu publiski pieejama. |
| --- | --- |

(37)

Patērētājiem būtu jāsniedz skaidra un saprotama informācija par viņu tiesībām saistībā ar enerģētikas nozari. Saskaņā ar Komisijas 2007. gada 5. jūlija paziņojumu “Virzība uz Eiropas enerģijas patērētāju tiesību hartu” un pēc apspriešanās ar attiecīgajām iesaistītajām pusēm, tostarp ar valsts regulatīvajām iestādēm, patērētāju organizācijām un sociālajiem partneriem, Komisijai būtu jāierosina pieejama, lietotājdraudzīga harta, kurā uzskaitītas enerģijas patērētāju tiesības, kas ir iekļautas Kopienas spēkā esošajos tiesību aktos, tostarp šajā direktīvā. Enerģijas piegādātājiem būtu jānodrošina, lai visi patērētāji saņemtu minētās hartas eksemplāru un lai tā būtu publiski pieejama.

| (38) | Lai uzlabotu apgādes drošību, vienlaikus saglabājot solidaritāti, jo īpaši energoapgādes krīzes gadījumā,
  dalībvalstīm būtu cieši jāsadarbojas. Šajā nolūkā par pamatu būtu jāņem Padomes 2004. gada 26. aprīļa Direktīva 2004/67/EK par pasākumiem, lai nodrošinātu dabasgāzes piegādes drošību

   (8). |
| --- | --- |

(38)

Lai uzlabotu apgādes drošību, vienlaikus saglabājot solidaritāti, jo īpaši energoapgādes krīzes gadījumā,
  dalībvalstīm būtu cieši jāsadarbojas. Šajā nolūkā par pamatu būtu jāņem Padomes 2004. gada 26. aprīļa Direktīva 2004/67/EK par pasākumiem, lai nodrošinātu dabasgāzes piegādes drošību

   (8).

| (39) | Lai izveidotu dabasgāzes iekšējo tirgu, dalībvalstīm būtu jāveicina savu valstu tīklu integrācija un tīklu operatoru sadarbība Eiropas un reģionālā mērogā.
  Reģionālās integrācijas iniciatīvas ir būtisks starpposms, lai panāktu Kopienas enerģijas tirgus integrāciju, kas joprojām ir galīgais mērķis. Reģionu līmenī tiek dots ieguldījums integrācijas procesa paātrināšanā, iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, īpaši dalībvalstīm, valsts regulatīvajām iestādēm un pārvades sistēmu operatoriem dodot iespēju sadarboties konkrētos jautājumos. |
| --- | --- |

(39)

Lai izveidotu dabasgāzes iekšējo tirgu, dalībvalstīm būtu jāveicina savu valstu tīklu integrācija un tīklu operatoru sadarbība Eiropas un reģionālā mērogā.
  Reģionālās integrācijas iniciatīvas ir būtisks starpposms, lai panāktu Kopienas enerģijas tirgus integrāciju, kas joprojām ir galīgais mērķis. Reģionu līmenī tiek dots ieguldījums integrācijas procesa paātrināšanā, iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, īpaši dalībvalstīm, valsts regulatīvajām iestādēm un pārvades sistēmu operatoriem dodot iespēju sadarboties konkrētos jautājumos.

| (40) | Vienam no šīs direktīvas mērķiem būtu jābūt tiešām visas Kopienas mēroga cauruļvadu tīkla izveidei, tādēļ Aģentūrai būtu jābūt atbildīgai par jautājumiem, kas saistīti ar pārrobežu starpsavienojumu un reģionālo tirgu regulēšanu. |
| --- | --- |

(40)

Vienam no šīs direktīvas mērķiem būtu jābūt tiešām visas Kopienas mēroga cauruļvadu tīkla izveidei, tādēļ Aģentūrai būtu jābūt atbildīgai par jautājumiem, kas saistīti ar pārrobežu starpsavienojumu un reģionālo tirgu regulēšanu.

| (41) | Valsts regulatīvajām iestādēm jāsniedz informācija tirgum arī tādēļ, lai Komisija varētu veikt savas funkcijas — novērot un uzraudzīt iekšējo dabasgāzes tirgu un tā attīstību īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā, tostarp tādus aspektus kā piedāvājums un pieprasījums, pārvades un sadales infrastruktūra, pārrobežu tirdzniecība, investīcijas, vairumtirdzniecības un patērētāju cenas, tirgus likviditāte, nekaitīguma videi un efektivitātes uzlabošana. |
| --- | --- |

(41)

Valsts regulatīvajām iestādēm jāsniedz informācija tirgum arī tādēļ, lai Komisija varētu veikt savas funkcijas — novērot un uzraudzīt iekšējo dabasgāzes tirgu un tā attīstību īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā, tostarp tādus aspektus kā piedāvājums un pieprasījums, pārvades un sadales infrastruktūra, pārrobežu tirdzniecība, investīcijas, vairumtirdzniecības un patērētāju cenas, tirgus likviditāte, nekaitīguma videi un efektivitātes uzlabošana.

| (42) | Tā kā šīs direktīvas mērķi, proti, izveidot pilnībā funkcionējošu iekšējo dabasgāzes tirgu, dalībvalstis atsevišķi nevar pienācīgi sasniegt, un tā mēroga un seku dēļ šo mērķi labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(42)

Tā kā šīs direktīvas mērķi, proti, izveidot pilnībā funkcionējošu iekšējo dabasgāzes tirgu, dalībvalstis atsevišķi nevar pienācīgi sasniegt, un tā mēroga un seku dēļ šo mērķi labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai.

| (43) | Dalībvalstīm kopā ar attiecīgajiem sociālajiem partneriem būtu jāapsver, kā Direktīvas 2003/55/EK grozījumi, īpaši dažādie modeļi, kuri izveidoti, lai nodrošinātu pārvades sistēmu operatoru neatkarību, ietekmē nodarbinātību, darba apstākļus un darbinieku tiesības uz informāciju, apspriešanos un līdzdalību, lai novērstu negatīvās sekas. |
| --- | --- |

(43)

Dalībvalstīm kopā ar attiecīgajiem sociālajiem partneriem būtu jāapsver, kā Direktīvas 2003/55/EK grozījumi, īpaši dažādie modeļi, kuri izveidoti, lai nodrošinātu pārvades sistēmu operatoru neatkarību, ietekmē nodarbinātību, darba apstākļus un darbinieku tiesības uz informāciju, apspriešanos un līdzdalību, lai novērstu negatīvās sekas.

| (44) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 28. septembra Regula (EK) Nr. 1775/2005 par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem (9) paredz Komisijai iespēju pieņemt pamatnostādnes, lai sasaniegtu vajadzīgo saskaņotības pakāpi. Šīs pamatnostādnes — saistošs izpildes pasākums — ir piemērots instruments, ko pēc vajadzības var ātri pielāgot. |
| --- | --- |

(44)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 28. septembra Regula (EK) Nr. 1775/2005 par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem (9) paredz Komisijai iespēju pieņemt pamatnostādnes, lai sasaniegtu vajadzīgo saskaņotības pakāpi. Šīs pamatnostādnes — saistošs izpildes pasākums — ir piemērots instruments, ko pēc vajadzības var ātri pielāgot.

| (45) | Direktīvā 2003/55/EK ir paredzēts, ka daži pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10). |
| --- | --- |

(45)

Direktīvā 2003/55/EK ir paredzēts, ka daži pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10).

| (46) | Lēmumu 1999/468/EK grozīja ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK (11), ar kuru ieviesa regulatīvo kontroles procedūru, kas izmantojama vispārējiem ieviešanas pasākumiem, kuras mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru, inter alia to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem. |
| --- | --- |

(46)

▐

| (47) | Tādēļ attiecīgi ir jāgroza Direktīva 2003/55/EK, |
| --- | --- |

(47)

Tādēļ attiecīgi ir jāgroza Direktīva 2003/55/EK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījumi Direktīvā 2003/55/EK

Direktīvu 2003/55/EK groza šādi.

| (1) | 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  2.
     
  Šajā direktīvā paredzētos noteikumus attiecībā uz dabasgāzi, tostarp sašķidrinātu dabasgāzi (SDG), nediskriminējošā veidā piemēro arī biogāzei un gāzei no biomasas vai citiem gāzes veidiem, ciktāl šādas gāzes var tehniski un droši ievadīt dabasgāzes sistēmā un transportēt šajā sistēmā.
  ” |
| --- | --- |

(1)

1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“
  2.
     
  Šajā direktīvā paredzētos noteikumus attiecībā uz dabasgāzi, tostarp sašķidrinātu dabasgāzi (SDG), nediskriminējošā veidā piemēro arī biogāzei un gāzei no biomasas vai citiem gāzes veidiem, ciktāl šādas gāzes var tehniski un droši ievadīt dabasgāzes sistēmā un transportēt šajā sistēmā.
  ”

| (2) | Šādi groza 2. pantu.








  a) | 3. punktu aizstāj ar šādu:








  “
  3. | “pārvade” ir dabasgāzes transportēšana pa (..) tīklu, kas galvenokārt sastāv no augstspiediena cauruļvadiem, kuri nav maģistrālu cauruļvadu tīkli, kā arī nav daļa no augstspiediena cauruļvadiem, ko galvenokārt lieto vietējai dabasgāzes izplatīšanai, lai piegādātu to patērētājiem, bet neietver piegādi;
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Šādi groza 2. pantu.

a)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“
  3.

“pārvade” ir dabasgāzes transportēšana pa (..) tīklu, kas galvenokārt sastāv no augstspiediena cauruļvadiem, kuri nav maģistrālu cauruļvadu tīkli, kā arī nav daļa no augstspiediena cauruļvadiem, ko galvenokārt lieto vietējai dabasgāzes izplatīšanai, lai piegādātu to patērētājiem, bet neietver piegādi;
  ”

| b) | 9. punktu aizstāj ar šādu:








  “
  9. | “uzglabāšanas iekārta” ir iekārta, ko izmanto dabasgāzes uzglabāšanai un kas pieder dabasgāzes uzņēmumam un/vai kuru tas izmanto, tostarp SDG iekārtu daļa, ko izmanto uzglabāšanai, bet neskaitot tikai ražošanā izmantoto daļu un iekārtas, kas rezervētas vienīgi pārvades sistēmu operatoriem, kuri nodrošina pārvadi;
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

9. punktu aizstāj ar šādu:

“
  9.

“uzglabāšanas iekārta” ir iekārta, ko izmanto dabasgāzes uzglabāšanai un kas pieder dabasgāzes uzņēmumam un/vai kuru tas izmanto, tostarp SDG iekārtu daļa, ko izmanto uzglabāšanai, bet neskaitot tikai ražošanā izmantoto daļu un iekārtas, kas rezervētas vienīgi pārvades sistēmu operatoriem, kuri nodrošina pārvadi;
  ”

| c) | 14. punktu aizstāj ar šādu:








  “
  14. | “papildpakalpojumi” ir visi pakalpojumi, kas vajadzīgi, lai piekļūtu un ekspluatētu pārvades un/vai sadales tīklus un/vai SDG iekārtas, un/vai uzglabāšanas iekārtas, tostarp līdzsvarošanu un samaisīšanu un inerto gāzu ievadīšanu, bet izņemot iekārtas, kas rezervētas vienīgi pārvades sistēmu operatoriem, kuri nodrošina pārvadi;
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

14. punktu aizstāj ar šādu:

“
  14.

“papildpakalpojumi” ir visi pakalpojumi, kas vajadzīgi, lai piekļūtu un ekspluatētu pārvades un/vai sadales tīklus un/vai SDG iekārtas, un/vai uzglabāšanas iekārtas, tostarp līdzsvarošanu un samaisīšanu un inerto gāzu ievadīšanu, bet izņemot iekārtas, kas rezervētas vienīgi pārvades sistēmu operatoriem, kuri nodrošina pārvadi;
  ”

| d) | 17. punktu aizstāj ar šādu:








  “
  17. | “starpsavienojums” ir pārvades cauruļvadi lieliem attālumiem, kas šķērso vai savieno dalībvalsts robežas galvenokārt, lai savienotu šo dalībvalstu pārvades sistēmas;
  ” |
| --- | --- | --- |

d)

17. punktu aizstāj ar šādu:

“
  17.

“starpsavienojums” ir pārvades cauruļvadi lieliem attālumiem, kas šķērso vai savieno dalībvalsts robežas galvenokārt, lai savienotu šo dalībvalstu pārvades sistēmas;
  ”

| e) | 20. punktu aizstāj ar šo:






  “20. | “vertikāli integrēts uzņēmums” ir dabasgāzes uzņēmums vai uzņēmumu grupa, kurā viena un tā pati persona vai personas var tieši vai netieši kontrolēt Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulas (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula)
   (12) 3. panta 2. punkta nozīmē un kurā uzņēmums vai uzņēmumu grupa veic vismaz vienu no pārvades, sadales, SDG vai uzglabāšanas funkcijām un vismaz vienu no dabasgāzes ražošanas vai piegādes funkcijām; |
| --- | --- | --- |

e)

20. punktu aizstāj ar šo:

“20.

“vertikāli integrēts uzņēmums” ir dabasgāzes uzņēmums vai uzņēmumu grupa, kurā viena un tā pati persona vai personas var tieši vai netieši kontrolēt Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulas (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula)
   (12) 3. panta 2. punkta nozīmē un kurā uzņēmums vai uzņēmumu grupa veic vismaz vienu no pārvades, sadales, SDG vai uzglabāšanas funkcijām un vismaz vienu no dabasgāzes ražošanas vai piegādes funkcijām;

| f) | Pievieno šādus punktus:






  “34. | “gāzes piegādes līgums” ir līgums par dabasgāzes piegādi, kas neietver gāzes atvasinātos instrumentus; |
| --- | --- | --- |

f)

Pievieno šādus punktus:

“34.

“gāzes piegādes līgums” ir līgums par dabasgāzes piegādi, kas neietver gāzes atvasinātos instrumentus;

| 35. | “gāzes atvasinātais instruments” ir finanšu instruments, kas definēts I pielikuma C5, C6 vai C7 punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (13), un ir saistīts ar dabasgāzi; |
| --- | --- |

35.

“gāzes atvasinātais instruments” ir finanšu instruments, kas definēts I pielikuma C5, C6 vai C7 punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (13), un ir saistīts ar dabasgāzi;

| 36. | “kontrole” ir visas tiesības, līgumi un citi līdzekļi, kas atsevišķi vai kopā faktiski vai tiesiski ietver iespēju noteikti ietekmēt uzņēmumu, jo īpaši







  a) | īpašumtiesības vai tiesības izmantot visus uzņēmuma aktīvus vai to daļu; |
| --- | --- | --- |

36.

“kontrole” ir visas tiesības, līgumi un citi līdzekļi, kas atsevišķi vai kopā faktiski vai tiesiski ietver iespēju noteikti ietekmēt uzņēmumu, jo īpaši

a)

īpašumtiesības vai tiesības izmantot visus uzņēmuma aktīvus vai to daļu;

| b) | tiesības vai līgumi, kas paredz ietekmi uz uzņēmuma struktūru sastāvu, balsojumu vai lēmumiem. ║ |
| --- | --- |

b)

tiesības vai līgumi, kas paredz ietekmi uz uzņēmuma struktūru sastāvu, balsojumu vai lēmumiem. ║

| 37. | “izolēts tirgus” ir dalībvalsts, kurai nav starpsavienojumu ar citu dalībvalstu pārvades sistēmām un/vai kuras gāzes piegādi kontrolē persona vai personas no trešās valsts; |
| --- | --- |

37.

“izolēts tirgus” ir dalībvalsts, kurai nav starpsavienojumu ar citu dalībvalstu pārvades sistēmām un/vai kuras gāzes piegādi kontrolē persona vai personas no trešās valsts;

| 38. | “Eiropas nozīmes projekts” ir gāzes infrastruktūras projekts, kura rezultātā rodas Kopienai pieejami jauni gāzes resursi un lielāka gāzes piegāžu diversifikācija vairākās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

38.

“Eiropas nozīmes projekts” ir gāzes infrastruktūras projekts, kura rezultātā rodas Kopienai pieejami jauni gāzes resursi un lielāka gāzes piegāžu diversifikācija vairākās dalībvalstīs;

| 39. | “godīga un neizkropļota konkurence brīvā tirgū” ir kopīgas iespējas un vienlīdzīga pieeja visiem piegādātājiem Eiropas Savienībā, par ko ir atbildīgas dalībvalstis, valsts regulatīvās iestādes un Enerģijas regulatoru sadarbības aģentūra (“Aģentūra”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu (EK) Nr. .../2008 [par enerģijas regulatoru sadarbības aģentūras izveidošanu] (14); |
| --- | --- |

39.

“godīga un neizkropļota konkurence brīvā tirgū” ir kopīgas iespējas un vienlīdzīga pieeja visiem piegādātājiem Eiropas Savienībā, par ko ir atbildīgas dalībvalstis, valsts regulatīvās iestādes un Enerģijas regulatoru sadarbības aģentūra (“Aģentūra”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu (EK) Nr. .../2008 [par enerģijas regulatoru sadarbības aģentūras izveidošanu] (14);

| 40. | “enerģijas trūkums” ir tāda mājsaimniecības situācija, kurā nevar atļauties apsildīt mājokli pieņemamā līmenī atbilstīgi Pasaules Veselības organizācijas ieteiktajiem standartiem; |
| --- | --- |

40.

“enerģijas trūkums” ir tāda mājsaimniecības situācija, kurā nevar atļauties apsildīt mājokli pieņemamā līmenī atbilstīgi Pasaules Veselības organizācijas ieteiktajiem standartiem;

| 41. | “pieejama cena” ir cena, ko valsts līmenī noteikusi dalībvalsts, apspriežoties ar valsts regulatīvajām iestādēm, sociālajiem partneriem un attiecīgajām ieinteresētajām pusēm, ņemot vērā 40. punktā definēto enerģijas trūkumu; |
| --- | --- |

41.

“pieejama cena” ir cena, ko valsts līmenī noteikusi dalībvalsts, apspriežoties ar valsts regulatīvajām iestādēm, sociālajiem partneriem un attiecīgajām ieinteresētajām pusēm, ņemot vērā 40. punktā definēto enerģijas trūkumu;

| 42. | “ražošanas vieta” ir privātīpašumā esoša ģeogrāfiska teritorija, kurā atrodas dabasgāzes tīkls, ko pārvalda viens uzņēmums ar pieslēgumu pārvades vai sadales tīklam:










  a) | kurā pārsvarā piegādā gāzi tīkla operatora vai saistīto uzņēmumu rūpnieciskai darbībai, vai arī |
| --- | --- | --- |

42.

“ražošanas vieta” ir privātīpašumā esoša ģeogrāfiska teritorija, kurā atrodas dabasgāzes tīkls, ko pārvalda viens uzņēmums ar pieslēgumu pārvades vai sadales tīklam:

a)

kurā pārsvarā piegādā gāzi tīkla operatora vai saistīto uzņēmumu rūpnieciskai darbībai, vai arī

| b) | kurš apgādā nelielu skaitu rūpniecisko patērētāju vai patērētāju, kas ir saistīti ar rūpniecisko darbību ražošanas vietā
  . |
| --- | --- |

b)

kurš apgādā nelielu skaitu rūpniecisko patērētāju vai patērētāju, kas ir saistīti ar rūpniecisko darbību ražošanas vietā
  .

| (3) | 3. pantu groza šādi.










  a) | 2. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  2.
     
  Pilnībā ievērojot attiecīgos Līguma noteikumus, īpaši 86. pantu, dalībvalstis uzņēmumiem, kas darbojas dabasgāzes nozarē, var vispārīgās ekonomiskās interesēs uzlikt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kuras var attiekties uz drošību, tostarp uz piegāžu drošību, regularitāti un kvalitāti], vides aizsardzību, tostarp energoefektivitāti un klimata aizsardzību.
  ” |
| --- | --- | --- |

(3)

3. pantu groza šādi.

a)

2. punktu aizstāj ar šādu:

“
  2.
     
  Pilnībā ievērojot attiecīgos Līguma noteikumus, īpaši 86. pantu, dalībvalstis uzņēmumiem, kas darbojas dabasgāzes nozarē, var vispārīgās ekonomiskās interesēs uzlikt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kuras var attiekties uz drošību, tostarp uz piegāžu drošību, regularitāti un kvalitāti], vides aizsardzību, tostarp energoefektivitāti un klimata aizsardzību.
  ”

| b) | 3. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  3.
     
  Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai aizsargātu gala patērētājus, un tās jo īpaši nodrošina pietiekamu aizsardzību mazāk aizsargātiem patērētājiem, tostarp pasākumus, kas aizliedz ziemā pārtraukt elektroapgādi pensionāriem un invalīdiem. Šajā sakarā dalībvalstis atzīst 2. pantā minēto enerģijas trūkumu un sniedz mazāk aizsargāto patērētāju definīciju. Dalībvalstis nodrošina, lai būtu piemērotas ar mazāk aizsargātajiem patērētājiem saistītās tiesības un pienākumi, un jo īpaši veic pasākumus, lai aizsargātu gala patērētājus attālos rajonos. Tās nodrošina patērētāju aizsardzību augstā līmenī, jo īpaši attiecībā uz pārredzamību, kas saistīta ar līguma noteikumiem un nosacījumiem, vispārīgu informāciju un strīdu izšķiršanas mehānismiem. Dalībvalstis nodrošina, ka tiesīgie patērētāji faktiski var viegli pāriet pie jauna piegādātāja. Vismaz attiecībā uz mājsaimniecību patērētājiem šie pasākumi ietver A pielikumā minētos pasākumus.
  ” |
| --- | --- |

b)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“
  3.
     
  Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai aizsargātu gala patērētājus, un tās jo īpaši nodrošina pietiekamu aizsardzību mazāk aizsargātiem patērētājiem, tostarp pasākumus, kas aizliedz ziemā pārtraukt elektroapgādi pensionāriem un invalīdiem. Šajā sakarā dalībvalstis atzīst 2. pantā minēto enerģijas trūkumu un sniedz mazāk aizsargāto patērētāju definīciju. Dalībvalstis nodrošina, lai būtu piemērotas ar mazāk aizsargātajiem patērētājiem saistītās tiesības un pienākumi, un jo īpaši veic pasākumus, lai aizsargātu gala patērētājus attālos rajonos. Tās nodrošina patērētāju aizsardzību augstā līmenī, jo īpaši attiecībā uz pārredzamību, kas saistīta ar līguma noteikumiem un nosacījumiem, vispārīgu informāciju un strīdu izšķiršanas mehānismiem. Dalībvalstis nodrošina, ka tiesīgie patērētāji faktiski var viegli pāriet pie jauna piegādātāja. Vismaz attiecībā uz mājsaimniecību patērētājiem šie pasākumi ietver A pielikumā minētos pasākumus.
  ”

| c) | 3. pantu papildina ar šādiem punktiem:


  “
  3.a
     
  Dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai valstu energoefektivitātes rīcības plānos pievērstos arī enerģijas trūkumam, reāli samazinot to cilvēki skaitu, kurus skāris enerģijas trūkums, un par šiem pasākumiem ir jāziņo Komisijai. Katra dalībvalsts saskaņā ar subsidiaritātes principu atbild par enerģijas trūkuma noteikšanu valsts līmenī, apspriežoties ar valsts regulatīvajām iestādēm un iesaistītajām pusēm, kas minētas 2. panta 40. punktā. Šādi pasākumi var ietvert pabalstus no sociālās drošības sistēmas, atbalstu energoefektivitātes palielināšanai un pēc iespējas lētākas enerģijas ražošanu, un šie pasākumi nedrīkst likt šķēršļus 23. pantā minētajai tirgus atvēršanai. Komisija nodrošina norādījumus, lai uzraudzītu šādu pasākumu ietekmi uz enerģijas trūkumu un tirgus darbību.




  3.b
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka visiem patērētājiem ir tiesības saņemt gāzi no piegādātāja saskaņā ar piegādātāja līgumu neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī piegādātājs ir reģistrēts. Šajā sakarā dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi, kuri apstiprināti kā piegādātāji citā dalībvalstī, var piegādāt šīs valsts iedzīvotājiem bez nekādiem citiem noteikumiem.
  ” |
| --- | --- |

c)

3. pantu papildina ar šādiem punktiem:

“
  3.a
     
  Dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai valstu energoefektivitātes rīcības plānos pievērstos arī enerģijas trūkumam, reāli samazinot to cilvēki skaitu, kurus skāris enerģijas trūkums, un par šiem pasākumiem ir jāziņo Komisijai. Katra dalībvalsts saskaņā ar subsidiaritātes principu atbild par enerģijas trūkuma noteikšanu valsts līmenī, apspriežoties ar valsts regulatīvajām iestādēm un iesaistītajām pusēm, kas minētas 2. panta 40. punktā. Šādi pasākumi var ietvert pabalstus no sociālās drošības sistēmas, atbalstu energoefektivitātes palielināšanai un pēc iespējas lētākas enerģijas ražošanu, un šie pasākumi nedrīkst likt šķēršļus 23. pantā minētajai tirgus atvēršanai. Komisija nodrošina norādījumus, lai uzraudzītu šādu pasākumu ietekmi uz enerģijas trūkumu un tirgus darbību.

3.b
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka visiem patērētājiem ir tiesības saņemt gāzi no piegādātāja saskaņā ar piegādātāja līgumu neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī piegādātājs ir reģistrēts. Šajā sakarā dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi, kuri apstiprināti kā piegādātāji citā dalībvalstī, var piegādāt šīs valsts iedzīvotājiem bez nekādiem citiem noteikumiem.
  ”

| d) | 4. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  4.
     
  Dalībvalstis īsteno atbilstošus pasākumus, lai sasniegtu sociālās un ekonomiskās kohēzijas mērķus, kas samazinās gāzes izmaksas mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un no vienas puses garantēs vienlīdzīgus nosacījumus patērētājiem, kuri dzīvo attālos reģionos, un vides aizsardzības mērķus no otras puses. Šie pasākumi ietver energoefektivitātes palielināšanas un pieprasījuma vadības pasākumus un to mērķis cīnīties pret klimata pārmaiņām un panākt piegādes drošību, un tie var arī jo īpaši ietvert atbilstošu ekonomisku stimulu nodrošināšanu, vajadzības gadījumā izmantojot visus esošos valstu un Kopienas instrumentus, lai uzturētu un ierīkotu vajadzīgo tīkla infrastruktūru, tostarp starpsavienojumu jaudu.
  ” |
| --- | --- |

d)

4. punktu aizstāj ar šādu:

“
  4.
     
  Dalībvalstis īsteno atbilstošus pasākumus, lai sasniegtu sociālās un ekonomiskās kohēzijas mērķus, kas samazinās gāzes izmaksas mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un no vienas puses garantēs vienlīdzīgus nosacījumus patērētājiem, kuri dzīvo attālos reģionos, un vides aizsardzības mērķus no otras puses. Šie pasākumi ietver energoefektivitātes palielināšanas un pieprasījuma vadības pasākumus un to mērķis cīnīties pret klimata pārmaiņām un panākt piegādes drošību, un tie var arī jo īpaši ietvert atbilstošu ekonomisku stimulu nodrošināšanu, vajadzības gadījumā izmantojot visus esošos valstu un Kopienas instrumentus, lai uzturētu un ierīkotu vajadzīgo tīkla infrastruktūru, tostarp starpsavienojumu jaudu.
  ”

| e) | 3. pantā iekļauj šādus punktus
  :
  “
  4.a
     
  Lai veicinātu energoefektivitāti, valsts regulatīvās iestādes pilnvaro dabasgāzes uzņēmumus ieviest cenu veidošanas formulas, kas lielāka patēriņa gadījumā palielina cenu, un nodrošina patērētāju un sadales sistēmas operatoru aktīvu līdzdalību sistēmas darbībā, atbalstot tādu pasākumu ieviešanu, kuru mērķis ir optimizēt enerģijas izmantošanu, it īpaši liela noslogojuma laikā. Šādas cenu veidošanas formulas līdz ar “viedo” mēraparātu un tīklu ieviešanu veicina par energoefektivitāti atbildīgu rīcību un viszemākās iespējamās izmaksas mājsaimniecību patērētājiem, it īpaši mājsaimniecībām, kuras saskaras ar enerģijas trūkumu.




  4.b
     
  Dalībvalstis nodrošina vienotu kontaktpunktu ieviešanu, lai padarītu patērētājiem pieejamu visu vajadzīgo informāciju par viņu tiesībām, spēkā esošajiem tiesību aktiem un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas viņu rīcībā ir strīda gadījumā.
  ” |
| --- | --- |

e)

3. pantā iekļauj šādus punktus
  :

“
  4.a
     
  Lai veicinātu energoefektivitāti, valsts regulatīvās iestādes pilnvaro dabasgāzes uzņēmumus ieviest cenu veidošanas formulas, kas lielāka patēriņa gadījumā palielina cenu, un nodrošina patērētāju un sadales sistēmas operatoru aktīvu līdzdalību sistēmas darbībā, atbalstot tādu pasākumu ieviešanu, kuru mērķis ir optimizēt enerģijas izmantošanu, it īpaši liela noslogojuma laikā. Šādas cenu veidošanas formulas līdz ar “viedo” mēraparātu un tīklu ieviešanu veicina par energoefektivitāti atbildīgu rīcību un viszemākās iespējamās izmaksas mājsaimniecību patērētājiem, it īpaši mājsaimniecībām, kuras saskaras ar enerģijas trūkumu.

4.b
     
  Dalībvalstis nodrošina vienotu kontaktpunktu ieviešanu, lai padarītu patērētājiem pieejamu visu vajadzīgo informāciju par viņu tiesībām, spēkā esošajiem tiesību aktiem un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas viņu rīcībā ir strīda gadījumā.
  ”

| f) | 3. pantā iekļauj šādu punktu:


  “
  5.a
     
  Šīs Direktīvas īstenošana nerada negatīvu ietekmi uz nodarbinātību, darba apstākļiem, iesaistīto darbinieku tiesībām uz informāciju, apspriešanos un līdzdalību. Dalībvalstis apspriežas ar sociālajiem partneriem par jebkādu šīs direktīvas grozījumu ieviešanu, lai mazinātu šādu negatīvo ietekmi. Komisija ziņo gāzes un elektrības nozares sociālā dialoga komitejām par apspriedēm un veiktajiem pasākumiem.
  ” |
| --- | --- |

f)

3. pantā iekļauj šādu punktu:

“
  5.a
     
  Šīs Direktīvas īstenošana nerada negatīvu ietekmi uz nodarbinātību, darba apstākļiem, iesaistīto darbinieku tiesībām uz informāciju, apspriešanos un līdzdalību. Dalībvalstis apspriežas ar sociālajiem partneriem par jebkādu šīs direktīvas grozījumu ieviešanu, lai mazinātu šādu negatīvo ietekmi. Komisija ziņo gāzes un elektrības nozares sociālā dialoga komitejām par apspriedēm un veiktajiem pasākumiem.
  ”

| (4) | 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  2.
     
  Ja dalībvalstīs darbojas atļauju piešķiršanas sistēma, tās nosaka objektīvus un nediskriminējošus kritērijus, kas jāievēro uzņēmumam, kurš lūdz atļauju celt un/vai ekspluatēt dabasgāzes objektus vai lūdz atļauju dabasgāzes piegāžu veikšanai. Dalībvalstis nekādā veidā nav tiesīgas saistīt atļauju ar kritērijiem, kas sniedz kompetentajām iestādēm diskrecionāras pilnvaras. Nediskriminējošos kritērijus un atļauju piešķiršanas procedūras publisko. Dalībvalstis nodrošina, ka atļaujas piešķiršanas procedūrās attiecībā uz iekārtām, cauruļvadiem un ar tiem saistītu aprīkojumu, tiek ņemta vērā projekta nozīme iekšējā enerģētikas tirgū.
  ” |
| --- | --- |

(4)

4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“
  2.
     
  Ja dalībvalstīs darbojas atļauju piešķiršanas sistēma, tās nosaka objektīvus un nediskriminējošus kritērijus, kas jāievēro uzņēmumam, kurš lūdz atļauju celt un/vai ekspluatēt dabasgāzes objektus vai lūdz atļauju dabasgāzes piegāžu veikšanai. Dalībvalstis nekādā veidā nav tiesīgas saistīt atļauju ar kritērijiem, kas sniedz kompetentajām iestādēm diskrecionāras pilnvaras. Nediskriminējošos kritērijus un atļauju piešķiršanas procedūras publisko. Dalībvalstis nodrošina, ka atļaujas piešķiršanas procedūrās attiecībā uz iekārtām, cauruļvadiem un ar tiem saistītu aprīkojumu, tiek ņemta vērā projekta nozīme iekšējā enerģētikas tirgū.
  ”

| (5) | Pēc 5. panta iekļauj šādus pantus:

  “5.a pants


  Reģionālā solidaritāte

  1.   Lai garantētu piegādes drošību iekšējā dabasgāzes tirgū, dalībvalstis
  , neradot nesamērīgi lielu slogu tirgus dalībniekiem,
  sadarbojas, sekmējot reģionālo un divpusējo solidaritāti.
  2.   Sadarbība attiecas uz situācijām, kad īstermiņā veidojas vai var veidoties nopietni piegādes traucējumi dalībvalstī. Tajā ietver:







  a) | valstu neatliekamo pasākumu saskaņošanu, kā minēts Direktīvas 2004/67/EK 8. pantā; |
| --- | --- | --- |

(5)

Pēc 5. panta iekļauj šādus pantus:

“5.a pants

Reģionālā solidaritāte

1.   Lai garantētu piegādes drošību iekšējā dabasgāzes tirgū, dalībvalstis
  , neradot nesamērīgi lielu slogu tirgus dalībniekiem,
  sadarbojas, sekmējot reģionālo un divpusējo solidaritāti.

2.   Sadarbība attiecas uz situācijām, kad īstermiņā veidojas vai var veidoties nopietni piegādes traucējumi dalībvalstī. Tajā ietver:

a)

valstu neatliekamo pasākumu saskaņošanu, kā minēts Direktīvas 2004/67/EK 8. pantā;

| b) | elektroenerģijas un dabasgāzes tīklu nepieciešamo starpsavienojumu noteikšanu un attiecīgā gadījumā izbūvi vai modernizāciju; |
| --- | --- |

b)

elektroenerģijas un dabasgāzes tīklu nepieciešamo starpsavienojumu noteikšanu un attiecīgā gadījumā izbūvi vai modernizāciju;

| c) | savstarpējās palīdzības nosacījumus un kārtību. |
| --- | --- |

c)

savstarpējās palīdzības nosacījumus un kārtību.

3.   Par šādu sadarbību informē Komisiju
  , dalībvalstis un citus tirgus dalībniekus
  .

▐

5.b pants

Reģionālās sadarbības veicināšana

1.
     
  Valsts regulatīvās iestādes
  sadarbojas, lai
  saskaņotu tirgus uzbūvi un
  integrētu valstu tirgus vismaz
  vienā vai vairākos reģionālos līmeņos, kas ir pirmais solis uz pilnībā liberalizētu gāzes iekšējo tirgu. Tās jo
  īpaši veicina tīklu operatoru sadarbību reģionālā mērogā un sekmē
  to integrāciju reģionālā mērogā, lai izveidotu konkurētspējīgu iekšējo tirgu, veicinot
  tiesisko
  , regulatīvo
  un
  tehnisko
  sistēmu
  saskaņošanu un galvenokārt integrējot pašlaik Eiropas Savienībā pastāvošās “gāzes salas”. Dalībvalstis veicina valsts regulatīvo iestāžu pārrobežu un reģionālā līmeņa sadarbību
  .

2.
     
  Aģentūra sadarbojas ar valsts regulatīvajām iestādēm un pārvades sistēmas operatoriem saskaņā ar III un IV nodaļu, lai nodrošinātu regulatīvo sistēmu konverģenci starp reģioniem ar mērķi izveidot konkurētspējīgu iekšējo tirgu. Ja Aģentūra uzskata, ka jāpieņem saistoši noteikumi par šādu sadarbību, tā sniedz attiecīgus ieteikumus. Reģionālos tirgos aģentūra kļūst par kompetentu iestādi jomās, kas norādītas 24.d pantā.
  ”

| (6) | ║7. pantu aizstāj ar šo:

  “7. pants


  Pārvades sistēmu un pārvades sistēmu operatoru nošķiršana

  1.   Dalībvalstis nodrošina, lai no ... (15):






  a) | visi uzņēmumi, kam pieder pārvades sistēma, darbotos kā pārvades sistēmas operatori; |
| --- | --- | --- |

(6)

║7. pantu aizstāj ar šo:

“7. pants

Pārvades sistēmu un pārvades sistēmu operatoru nošķiršana

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai no ... (15):

a)

visi uzņēmumi, kam pieder pārvades sistēma, darbotos kā pārvades sistēmas operatori;

| b) | viena un tā pati persona vai personas nevarētu
  individuāli vai kopīgi:








  i) | tieši vai netieši kontrolēt uzņēmumu, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām, un tieši vai netieši kontrolēt pārvades sistēmas operatoru ▐ vai būt ieinteresēta vai izmantot tiesības šajos uzņēmumos, vai |
| --- | --- | --- |

b)

viena un tā pati persona vai personas nevarētu
  individuāli vai kopīgi:

i)

tieši vai netieši kontrolēt uzņēmumu, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām, un tieši vai netieši kontrolēt pārvades sistēmas operatoru ▐ vai būt ieinteresēta vai izmantot tiesības šajos uzņēmumos, vai

| ii) | tieši vai netieši kontrolēt pārvades sistēmas operatoru ▐ un tieši vai netieši kontrolēt uzņēmumu, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām, vai būt ieinteresēta vai izmantot tiesības šādā uzņēmumā; |
| --- | --- |

ii)

tieši vai netieši kontrolēt pārvades sistēmas operatoru ▐ un tieši vai netieši kontrolēt uzņēmumu, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām, vai būt ieinteresēta vai izmantot tiesības šādā uzņēmumā;

| c) | viena un tā pati persona nebūtu tiesīga iecelt uzraudzības padomes, administratīvās valdes vai to struktūru locekļus, kas juridiski pārstāv uzņēmumu, gan uzņēmumā, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām ▐ pārvades sistēmas operatorā▐; |
| --- | --- |

c)

viena un tā pati persona nebūtu tiesīga iecelt uzraudzības padomes, administratīvās valdes vai to struktūru locekļus, kas juridiski pārstāv uzņēmumu, gan uzņēmumā, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām ▐ pārvades sistēmas operatorā▐;

| d) | viena un tā pati persona nebūtu tiesīga kļūt par uzraudzības padomes, administratīvās valdes vai to struktūru locekli, kas juridiski pārstāv uzņēmumus, gan uzņēmumā, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām, gan pārvades sistēmas operatorā vai pārvades sistēmā; |
| --- | --- |

d)

viena un tā pati persona nebūtu tiesīga kļūt par uzraudzības padomes, administratīvās valdes vai to struktūru locekli, kas juridiski pārstāv uzņēmumus, gan uzņēmumā, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām, gan pārvades sistēmas operatorā vai pārvades sistēmā;

| e) | vienai un tai pašai personai vai personām nav tiesību vadīt pārvades sistēmu ar pārvaldes līgumu vai kā citādi bez īpašumtiesībām ietekmēt un tieši vai netieši kontrolēt vai būt ieinteresētām, vai izmantot tiesības uzņēmumā, kas veic jebkādas ražošanas vai piegādes funkcijas. |
| --- | --- |

e)

vienai un tai pašai personai vai personām nav tiesību vadīt pārvades sistēmu ar pārvaldes līgumu vai kā citādi bez īpašumtiesībām ietekmēt un tieši vai netieši kontrolēt vai būt ieinteresētām, vai izmantot tiesības uzņēmumā, kas veic jebkādas ražošanas vai piegādes funkcijas.

2.   ║ 1. punkta b) apakšpunktā minētā ieinteresētība un tiesības attiecas jo īpaši uz:

| a) | kapitāla daļas vai uzņēmējdarbības aktīvu īpašumtiesībām, |
| --- | --- |

a)

kapitāla daļas vai uzņēmējdarbības aktīvu īpašumtiesībām,

| b) | iespējām izmantot balsstiesības, |
| --- | --- |

b)

iespējām izmantot balsstiesības,

| c) | tiesībām iecelt uzraudzības padomes, administratīvās valdes vai to struktūru locekļus, kas juridiski pārstāv uzņēmumu, vai |
| --- | --- |

c)

tiesībām iecelt uzraudzības padomes, administratīvās valdes vai to struktūru locekļus, kas juridiski pārstāv uzņēmumu, vai

| d) | tiesībām saņemt dividendes vai citas peļņas daļas. |
| --- | --- |

d)

tiesībām saņemt dividendes vai citas peļņas daļas.

3.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā jēdziens “uzņēmums, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām” ietver nozīmi, kādā jēdziens “uzņēmums, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām” izmantots ║ Direktīvā 2003/54/EK ║, un termini “pārvades sistēmas operators” un “pārvades sistēma” ietver jēdzienus “pārvades sistēmas operators” un “pārvades sistēma” Direktīvas 2003/54/EK nozīmē.

║

4.
     
  Dalībvalstis uzrauga vertikāli integrētu uzņēmumu nošķiršanas procesu un iesniedz Komisijai ziņojumu par paveikto.

5.   Dalībvalstis var paredzēt atkāpes no 1. punkta b) un c) apakšpunkta līdz ... (16) ar noteikumu, ka pārvades sistēmu operatori neietilpst vertikāli integrēta uzņēmuma sastāvā.

6.   1. punkta a) apakšpunktā noteiktā prasība uzskatāma par ievērotu situācijā, kad vairāki uzņēmumi, kam pieder pārvades sistēmas, ir nodibinājuši kopuzņēmumu, kas attiecīgajām pārvades sistēmām kalpo kā pārvades sistēmas operators vairākās dalībvalstīs. ▐

7.
     
  Ja 1. punkta b) līdz e) apakšpunktā minētā persona ir dalībvalsts vai cita valsts struktūra, divas atsevišķas valsts struktūras, no kurām viena kontrolē pārvades sistēmas operatoru vai pārvades sistēmu, bet otra — uzņēmumu, kas veic ražošanas vai piegādes funkcijas, netiek uzskatītas par vienu un to pašu personu vai personām.

8.   Dalībvalstis nodrošina, lai 10. panta 1. punktā minētā komerciāli svarīgā informācija, ko ieguvis pārvades sistēmas operators, kurš ir bijis vertikāla integrēta uzņēmuma sastāvā, un šāda pārvades sistēmas operatora darbinieki nenonāktu tādu uzņēmumu rīcībā, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām. ║

9.
     
  Ja dienā, kad ... (17) pārvades sistēma pieder vertikāli integrētam uzņēmumam, dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiemērot 1. punktu.

Tādā gadījumā dalībvalstis ievēro IVa nodaļas noteikumus.

Nekādā gadījumā nedrīkst kavēt vertikāli integrētus uzņēmumus, kam pieder pārvades sistēma, veikt pasākumus, lai panāktu atbilstību 1. punktam.

| (7) | Pēc 7. panta iekļauj šādus pantus.
  “7.a pants


  Pārvades sistēmu īpašnieku un pārvades sistēmu operatoru kontrole

  1.   Neskarot Kopienas starptautiskās saistības, pārvades sistēmas vai pārvades sistēmu operatorus nedrīkst kontrolēt trešo valstu persona vai personas.
  2.   Kopienas nolīgumos ar vienu vai vairākām trešām valstīm
  , kuru mērķis ir izveidot kopīgu investīciju sistēmu enerģijas nozarē un atvērt trešās valsts enerģijas tirgu, tostarp arī Eiropas Savienībā dibinātiem uzņēmumiem,
  var paredzēt atkāpi no 1. punkta.

  7.b pants


  Pārvades sistēmu operatoru iecelšana un sertifikācija

  1.   Uzņēmumus, kam pieder pārvades sistēma un ko valsts regulatīvās iestādes sertificējušas kā atbilstošus 7. panta 1. punktam un 7.a panta prasībām, dalībvalstis apstiprina un ieceļ par pārvades sistēmu operatoriem, ievērojot turpmāk izklāstīto sertifikācijas procedūru. Par pārvades sistēmas operatoru iecelšanu ziņo Komisijai un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
  2.   Neskarot Kopienas starptautiskās saistības, ja sertifikāciju pieprasa pārvades sistēmas īpašnieks vai pārvades sistēmas operators, ko kontrolē trešās valsts persona vai personas saskaņā ar 7.a pantu, pieprasījumu noraida, izņemot, ja pārvades sistēmas īpašnieks vai pārvades sistēmas operators pierāda, ka attiecīgo uzņēmumu nevar tieši vai netieši ietekmēt, pārkāpjot 7. panta 1. punktu, gāzes vai elektroenerģijas ražošanā vai piegādē iesaistīts operators vai trešā valsts.
  3.   Pārvades sistēmu operatori ziņo valsts regulatīvajai iestādei ║ par visiem plānotajiem darījumiem, kuru dēļ varētu būt nepieciešams atkārtots izvērtējums par atbilstību 7. panta 1. punktam vai 7.a pantam.
  4.   Valsts regulatīvās iestādes pastāvīgi uzrauga pārvades sistēmu operatoru atbilstību 7. panta 1. punktam un 7.a pantam. Valsts regulatīvās iestādes uzsāk sertifikācijas procedūru atbilstības nodrošināšanai:







  a) | ja tās saņem pārvades sistēmas operatora paziņojumu atbilstīgi 3. punktam; |
| --- | --- | --- |

(7)

Pēc 7. panta iekļauj šādus pantus.

“7.a pants

Pārvades sistēmu īpašnieku un pārvades sistēmu operatoru kontrole

1.   Neskarot Kopienas starptautiskās saistības, pārvades sistēmas vai pārvades sistēmu operatorus nedrīkst kontrolēt trešo valstu persona vai personas.

2.   Kopienas nolīgumos ar vienu vai vairākām trešām valstīm
  , kuru mērķis ir izveidot kopīgu investīciju sistēmu enerģijas nozarē un atvērt trešās valsts enerģijas tirgu, tostarp arī Eiropas Savienībā dibinātiem uzņēmumiem,
  var paredzēt atkāpi no 1. punkta.

7.b pants

Pārvades sistēmu operatoru iecelšana un sertifikācija

1.   Uzņēmumus, kam pieder pārvades sistēma un ko valsts regulatīvās iestādes sertificējušas kā atbilstošus 7. panta 1. punktam un 7.a panta prasībām, dalībvalstis apstiprina un ieceļ par pārvades sistēmu operatoriem, ievērojot turpmāk izklāstīto sertifikācijas procedūru. Par pārvades sistēmas operatoru iecelšanu ziņo Komisijai un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Neskarot Kopienas starptautiskās saistības, ja sertifikāciju pieprasa pārvades sistēmas īpašnieks vai pārvades sistēmas operators, ko kontrolē trešās valsts persona vai personas saskaņā ar 7.a pantu, pieprasījumu noraida, izņemot, ja pārvades sistēmas īpašnieks vai pārvades sistēmas operators pierāda, ka attiecīgo uzņēmumu nevar tieši vai netieši ietekmēt, pārkāpjot 7. panta 1. punktu, gāzes vai elektroenerģijas ražošanā vai piegādē iesaistīts operators vai trešā valsts.

3.   Pārvades sistēmu operatori ziņo valsts regulatīvajai iestādei ║ par visiem plānotajiem darījumiem, kuru dēļ varētu būt nepieciešams atkārtots izvērtējums par atbilstību 7. panta 1. punktam vai 7.a pantam.

4.   Valsts regulatīvās iestādes pastāvīgi uzrauga pārvades sistēmu operatoru atbilstību 7. panta 1. punktam un 7.a pantam. Valsts regulatīvās iestādes uzsāk sertifikācijas procedūru atbilstības nodrošināšanai:

a)

ja tās saņem pārvades sistēmas operatora paziņojumu atbilstīgi 3. punktam;

| b) | pēc savas iniciatīvas, ja tās uzzina, ka plānota tiesību vai ietekmes maiņa pārvades sistēmas īpašniekuzņēmumā vai pārvades sistēmas operatorā var izraisīt 7. panta 1. punkta vai 7.a panta pārkāpumu, vai ja tās pamatoti uzskata, ka šāds pārkāpums varētu būt noticis; vai |
| --- | --- |

b)

pēc savas iniciatīvas, ja tās uzzina, ka plānota tiesību vai ietekmes maiņa pārvades sistēmas īpašniekuzņēmumā vai pārvades sistēmas operatorā var izraisīt 7. panta 1. punkta vai 7.a panta pārkāpumu, vai ja tās pamatoti uzskata, ka šāds pārkāpums varētu būt noticis; vai

| c) | pēc pamatota Komisijas pieprasījuma. |
| --- | --- |

c)

pēc pamatota Komisijas pieprasījuma.

5.   Valsts regulatīvās iestādes pieņem lēmumu par pārvades sistēmas operatora sertifikāciju četru mēnešu laikā no pārvades sistēmas operatora paziņojuma iesniegšanas dienas vai no Komisijas pieprasījuma dienas. Sertifikācija uzskatāma par piešķirtu, ja valsts regulatīvās iestādes šajā laikā nepieņem lēmumu. Valsts regulatīvās iestādes tiešs vai noklusējuma lēmums stājas spēkā tikai pēc 6. līdz 9. pantā paredzētās procedūras pabeigšanas un tikai tad, ja Komisija neiebilst.

6.   Tiešu vai noklusējuma lēmumu par pārvades sistēmas operatora sertifikāciju valsts regulatīvā iestāde kopā ar visu atbilstīgo informāciju, kas saistīta ar šo lēmumu, bez kavēšanās paziņo Komisijai.

7.   Komisija pārbauda paziņojumu tūlīt pēc saņemšanas. Ja Komisija konstatē, ka valsts regulatīvās iestādes lēmums izraisa nopietnas aizdomas par neatbilstību 7. panta 1. punktam, 7.a pantam vai 7.b panta 2. punktam, tā divu mēnešu laikā no paziņojuma saņemšanas var nolemt uzsākt procedūru. Tādā gadījumā Komisija aicina attiecīgo valsts regulatīvo iestādi un pārvades sistēmas operatoru iesniegt komentārus. Ja Komisija pieprasa papildu informāciju, divu mēnešu termiņu var pagarināt vēl par diviem mēnešiem, sākot no pilnīgas informācijas saņemšanas.

8.   Ja Komisija nolemj uzsākt procedūru, tā četru mēnešu laikā no minētā lēmuma pieņemšanas pieņem galīgo lēmumu, ar kuru

| a) | nolemj neiebilst pret valsts regulatīvās iestādes lēmumu vai |
| --- | --- |

a)

nolemj neiebilst pret valsts regulatīvās iestādes lēmumu vai

| b) | pieprasa attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei grozīt vai atcelt savu lēmumu, ja Komisija uzskata, ka nav ievērots 7. panta 1. punkts, 7.a panta vai 7.b panta 2. punkts. |
| --- | --- |

b)

pieprasa attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei grozīt vai atcelt savu lēmumu, ja Komisija uzskata, ka nav ievērots 7. panta 1. punkts, 7.a panta vai 7.b panta 2. punkts.

9.   Ja Komisija nav pieņēmusi lēmumu uzsākt procedūru vai galīgo lēmumu attiecīgi 7. un 8. punktā noteiktajos termiņos, uzskatāms, ka Komisija neiebilst pret valsts regulatīvās iestādes lēmumu.

10.   Valsts regulatīvā iestāde četru nedēļu laikā izpilda Komisijas lēmumu grozīt vai atsaukt sertifikācijas lēmumu un attiecīgi informē Komisiju.

11.   Valsts regulatīvās iestādes un Komisija pārvades sistēmas operatoriem un uzņēmumiem, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām, var pieprasīt visu informāciju, kas tām nepieciešama šajā pantā paredzēto uzdevumu veikšanai.

12.   Valsts regulatīvās iestādes un Komisija ievēro konfidencialitāti attiecībā uz komerciāli svarīgu informāciju.

▐

13.
     
  Šajā pantā izklāstītā procedūra un īpaši 2. punktā paredzētie ierobežojumi neattiecas uz tādiem maģistrālajiem cauruļvadiem, kuru vienīgais mērķis ir nodrošināt tiešu saikni starp gāzes piegādātājvalstu tīkliem un piegādes vietu Kopienas teritorijā, kā arī uz šādu maģistrālo cauruļvadu modernizāciju.

7.c pants

Uzglabāšanas un SDG sistēmas operatoru iecelšana

Dalībvalstis ieceļ vai paredz, ka dabasgāzes uzņēmumi, kam pieder uzglabāšanas vai SDG objekti, ieceļ vienu vai vairākus sistēmas operatorus uz laiku, kas jānosaka dalībvalstīm, ņemot vērā ar efektivitāti un ekonomisko līdzsvaru saistītus apsvērumus.”

| (8) | Šādi groza 8. pantu.







  a) | 1. punktu groza šādi:








  i) | a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | ar ekonomiski izdevīgiem nosacījumiem ekspluatē, uztur un attīsta drošas, stabilas un efektīvas pārvades, uzglabāšanas un/vai SDG iekārtas
  , lai nodrošinātu brīvu tirgu jaunpienācējiem,
  pienācīgi ņemot vērā vides apsvērumus.” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(8)

Šādi groza 8. pantu.

a)

1. punktu groza šādi:

i)

a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

ar ekonomiski izdevīgiem nosacījumiem ekspluatē, uztur un attīsta drošas, stabilas un efektīvas pārvades, uzglabāšanas un/vai SDG iekārtas
  , lai nodrošinātu brīvu tirgu jaunpienācējiem,
  pienācīgi ņemot vērā vides apsvērumus.”

| ii) | iekļauj šādu apakšpunktu:








  “
  ba) | nodrošina pietiekamu starpsavienojumu jaudu savā pārvades infrastruktūrā, lai tā atbilstu ikvienam pamatotam jaudas pieprasījumam, sekmētu efektīva kopējā tirgus izveidi un panāktu atbilstību gāzes piegādes drošības kritērijiem;
  ” |
| --- | --- | --- |

ii)

iekļauj šādu apakšpunktu:

“
  ba)

nodrošina pietiekamu starpsavienojumu jaudu savā pārvades infrastruktūrā, lai tā atbilstu ikvienam pamatotam jaudas pieprasījumam, sekmētu efektīva kopējā tirgus izveidi un panāktu atbilstību gāzes piegādes drošības kritērijiem;
  ”

| b) | 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  3.
     
  Dalībvalstis ar valsts regulatīvās iestādes starpniecību var pieprasīt, lai pārvades sistēmas operatori ievēro minimālos standartus attiecībā uz pārvades sistēmu uzturēšanu un attīstību, tostarp starpsavienojumu jaudu. Valsts regulatīvajām iestādēm jāpiešķir plašākas pilnvaras, lai nodrošinātu patērētāju aizsardzību Eiropas Savienībā.
  ” |
| --- | --- |

b)

3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  3.
     
  Dalībvalstis ar valsts regulatīvās iestādes starpniecību var pieprasīt, lai pārvades sistēmas operatori ievēro minimālos standartus attiecībā uz pārvades sistēmu uzturēšanu un attīstību, tostarp starpsavienojumu jaudu. Valsts regulatīvajām iestādēm jāpiešķir plašākas pilnvaras, lai nodrošinātu patērētāju aizsardzību Eiropas Savienībā.
  ”

| c) | iekļauj šādu jaunu punktu:


  “
  4.a
     
  Veicot pienākumus, pārvades sistēmas operatori ievēro gāzes pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīkla pieņemtos kodeksus.
  ” |
| --- | --- |

c)

iekļauj šādu jaunu punktu:

“
  4.a
     
  Veicot pienākumus, pārvades sistēmas operatori ievēro gāzes pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīkla pieņemtos kodeksus.
  ”

| (9) | Svītro 9. pantu.
  ▐ |
| --- | --- |

(9)

Svītro 9. pantu.

▐

| (10) | Šādi groza 10. pantu.
  “10. pants


  Konfidencialitāte, kas jāievēro pārvades sistēmu īpašniekiem un pārvades sistēmu operatoriem

  1.   Neskarot 16. pantu vai citus tiesiskus pienākumus izpaust informāciju, visi pārvades, uzglabāšanas un/vai SDG sistēmu operatori, un pārvades sistēmu īpašnieki ievēro konfidencialitāti attiecībā uz komerciāli svarīgu informāciju, kas iegūta, veicot to funkcijas, un neļauj diskriminējošā veidā izpaust tādu informāciju par savu darbību, kas var citiem dot komerciālas priekšrocības, un jo īpaši neizpauž komerciāli svarīgu informāciju citām uzņēmuma struktūrām, izņemot gadījumus, kad tas ir vajadzīgs darījuma veikšanai. Lai pilnībā ievērotu noteikumus par informācijas nošķiršanu, jānodrošina, ka pārvades sistēmas īpašnieks un pārējās uzņēmuma struktūras neizmanto kopīgus dienestus, izņemot tīri administratīvu vai IT funkciju veikšanai (piemēram, juridiskais dienests nedrīkst būt kopīgs).
  2.   Ja dabasgāzi pārdod vai pērk saistīti uzņēmumi, pārvades, uzglabāšanas un/vai SDG sistēmu operatori ļaunprātīgi neizmanto komerciāli svarīgu informāciju, kas iegūta no trešām personām, nodrošinot tām pieeju sistēmai vai vienojoties par šādu pieeju.


  3.
     
  Komerciāli svarīga informācija jānosaka, izmantojot objektīvus un pārredzamus kritērijus.
  ” |
| --- | --- |

(10)

Šādi groza 10. pantu.

“10. pants

Konfidencialitāte, kas jāievēro pārvades sistēmu īpašniekiem un pārvades sistēmu operatoriem

1.   Neskarot 16. pantu vai citus tiesiskus pienākumus izpaust informāciju, visi pārvades, uzglabāšanas un/vai SDG sistēmu operatori, un pārvades sistēmu īpašnieki ievēro konfidencialitāti attiecībā uz komerciāli svarīgu informāciju, kas iegūta, veicot to funkcijas, un neļauj diskriminējošā veidā izpaust tādu informāciju par savu darbību, kas var citiem dot komerciālas priekšrocības, un jo īpaši neizpauž komerciāli svarīgu informāciju citām uzņēmuma struktūrām, izņemot gadījumus, kad tas ir vajadzīgs darījuma veikšanai. Lai pilnībā ievērotu noteikumus par informācijas nošķiršanu, jānodrošina, ka pārvades sistēmas īpašnieks un pārējās uzņēmuma struktūras neizmanto kopīgus dienestus, izņemot tīri administratīvu vai IT funkciju veikšanai (piemēram, juridiskais dienests nedrīkst būt kopīgs).

2.   Ja dabasgāzi pārdod vai pērk saistīti uzņēmumi, pārvades, uzglabāšanas un/vai SDG sistēmu operatori ļaunprātīgi neizmanto komerciāli svarīgu informāciju, kas iegūta no trešām personām, nodrošinot tām pieeju sistēmai vai vienojoties par šādu pieeju.

3.
     
  Komerciāli svarīga informācija jānosaka, izmantojot objektīvus un pārredzamus kritērijus.
  ”

| (11) | 12. pantu groza šādi.










  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  1.
     
  Katrs sadales sistēmas operators ir atbildīgs par to, lai nodrošinātu, ka sistēma spēj ilgtermiņā apmierināt saprātīgas gāzes sadales prasības, saskaņā ar saimnieciskajiem nosacījumiem ekspluatējot, uzturot un attīstot drošu, stabilu un efektīvu sadales sistēmu savā zonē, pienācīgi ņemot vērā vides aizsardzības prasības un veicinot energoefektivitāti.
  ” |
| --- | --- | --- |

(11)

12. pantu groza šādi.

a)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“
  1.
     
  Katrs sadales sistēmas operators ir atbildīgs par to, lai nodrošinātu, ka sistēma spēj ilgtermiņā apmierināt saprātīgas gāzes sadales prasības, saskaņā ar saimnieciskajiem nosacījumiem ekspluatējot, uzturot un attīstot drošu, stabilu un efektīvu sadales sistēmu savā zonē, pienācīgi ņemot vērā vides aizsardzības prasības un veicinot energoefektivitāti.
  ”

| b) | 4. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  4.
     
  Sadales sistēmas operators sniedz sistēmas lietotājiem informāciju, kas vajadzīga, lai efektīvi piekļūtu sistēmai un izmantotu to
  .” |
| --- | --- |

b)

4. punktu aizstāj ar šādu:

“
  4.
     
  Sadales sistēmas operators sniedz sistēmas lietotājiem informāciju, kas vajadzīga, lai efektīvi piekļūtu sistēmai un izmantotu to
  .”

| c) | Pēc 4. panta iekļauj šādus punktus
  :
  “
  4.a
     
  Sadales sistēmas operators attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei ... (18) iesniedz priekšlikumu, kurā aprakstītas atbilstīgas informācijas un saziņas sistēmas, kas jāizmanto, lai sniegtu 4. punktā minēto informāciju. Šis priekšlikums cita starpā veicina tādu divvirzienu elektronisko skaitītāju izmantošanu, kas ir jāizgatavo visu patērētāju vajadzībām ... (19), galapatērētāju un decentralizēto ražotāju aktīvu līdzdalību sistēmas darbībā un informācijas plūsmu reālā laikā starp sadales un pārvades sistēmu operatoriem, lai optimizētu visu pieejamo ražošanas, tīkla un pieprasījuma resursu izmantošanu.




  4.b
     
  ... (20) valsts regulatīvās iestādes apstiprina vai noraida 4.a punktā minētos priekšlikumus. Valsts regulatīvās iestādes nodrošina ieviešamo informācijas un saziņas sistēmu pilnīgu savietojamību. Šajā nolūkā tās var pieņemt vadlīnijas un aicināt grozīt 4.a punktā minētos priekšlikumus.




  4.c
     
  Pirms sadales sistēmas operatora informēšanas par lēmumu attiecībā uz 4.a punktā minēto priekšlikumu valsts regulatīvā iestāde informē aģentūru vai, ja tā vēl nav uzsākusi darbību, Komisiju. Aģentūra vai Komisija nodrošina, ka ieviešamās informācijas un saziņas sistēmas veicina gāzes iekšējā tirgus attīstību un nerada jaunus tehniskus šķēršļus. |
| --- | --- |

c)

Pēc 4. panta iekļauj šādus punktus
  :

“
  4.a
     
  Sadales sistēmas operators attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei ... (18) iesniedz priekšlikumu, kurā aprakstītas atbilstīgas informācijas un saziņas sistēmas, kas jāizmanto, lai sniegtu 4. punktā minēto informāciju. Šis priekšlikums cita starpā veicina tādu divvirzienu elektronisko skaitītāju izmantošanu, kas ir jāizgatavo visu patērētāju vajadzībām ... (19), galapatērētāju un decentralizēto ražotāju aktīvu līdzdalību sistēmas darbībā un informācijas plūsmu reālā laikā starp sadales un pārvades sistēmu operatoriem, lai optimizētu visu pieejamo ražošanas, tīkla un pieprasījuma resursu izmantošanu.

4.b
     
  ... (20) valsts regulatīvās iestādes apstiprina vai noraida 4.a punktā minētos priekšlikumus. Valsts regulatīvās iestādes nodrošina ieviešamo informācijas un saziņas sistēmu pilnīgu savietojamību. Šajā nolūkā tās var pieņemt vadlīnijas un aicināt grozīt 4.a punktā minētos priekšlikumus.

4.c
     
  Pirms sadales sistēmas operatora informēšanas par lēmumu attiecībā uz 4.a punktā minēto priekšlikumu valsts regulatīvā iestāde informē aģentūru vai, ja tā vēl nav uzsākusi darbību, Komisiju. Aģentūra vai Komisija nodrošina, ka ieviešamās informācijas un saziņas sistēmas veicina gāzes iekšējā tirgus attīstību un nerada jaunus tehniskus šķēršļus.

| (12) | IV nodaļā iekļauj šādas nodaļas:


  “
  IVa
     
  NODAĻA




  Neatkarīgi pārvades operatori



  12.a pants


  Darbības joma



  Šīs nodaļas noteikumus piemēro, ja kāda dalībvalsts saskaņā ar 7. panta 7. punktu nolemj nepiemērot 7. panta 1. punktu.



  12.b pants


  Aktīvi, aprīkojums, darbinieki un identitāte



  1.
     
  Pārvades sistēmas operatoru rīcībā ir cilvēkresursi, fiziskie resursi un finanšu līdzekļi, kas vajadzīgi, lai tie varētu izpildīt šajā direktīvā noteiktos pienākumus un veikt gāzes pārvades darbības, ar noteikumu, ka:










  a) | pārvades sistēmas operatora īpašumā ir aktīvi, kas vajadzīgi uzņēmējdarbībai gāzes pārvades jomā, tostarp pārvades tīkls; |
| --- | --- | --- |

(12)

IV nodaļā iekļauj šādas nodaļas:

“
  IVa
     
  NODAĻA

Neatkarīgi pārvades operatori

12.a pants

Darbības joma

Šīs nodaļas noteikumus piemēro, ja kāda dalībvalsts saskaņā ar 7. panta 7. punktu nolemj nepiemērot 7. panta 1. punktu.

12.b pants

Aktīvi, aprīkojums, darbinieki un identitāte

1.
     
  Pārvades sistēmas operatoru rīcībā ir cilvēkresursi, fiziskie resursi un finanšu līdzekļi, kas vajadzīgi, lai tie varētu izpildīt šajā direktīvā noteiktos pienākumus un veikt gāzes pārvades darbības, ar noteikumu, ka:

a)

pārvades sistēmas operatora īpašumā ir aktīvi, kas vajadzīgi uzņēmējdarbībai gāzes pārvades jomā, tostarp pārvades tīkls;

| b) | pārvades sistēmas operators nodarbina personālu, kas vajadzīgs uzņēmējdarbībai gāzes pārvades jomā, tostarp visu korporatīvo uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- |

b)

pārvades sistēmas operators nodarbina personālu, kas vajadzīgs uzņēmējdarbībai gāzes pārvades jomā, tostarp visu korporatīvo uzdevumu veikšanai;

| c) | ir aizliegta darbinieku nomāšana un pakalpojumu sniegšanu vertikāli integrētiem uzņēmumiem vai no tiem; |
| --- | --- |

c)

ir aizliegta darbinieku nomāšana un pakalpojumu sniegšanu vertikāli integrētiem uzņēmumiem vai no tiem;

| d) | vertikāli integrētais uzņēmums pēc pārvades sistēmas operatora attiecīga pieprasījuma dara pieejamus atbilstošus finanšu resursus turpmākiem investīciju projektiem un/vai esošo aktīvu aizstāšanai saskaņā ar 12.f pantā minēto gada finanšu plānu; |
| --- | --- |

d)

vertikāli integrētais uzņēmums pēc pārvades sistēmas operatora attiecīga pieprasījuma dara pieejamus atbilstošus finanšu resursus turpmākiem investīciju projektiem un/vai esošo aktīvu aizstāšanai saskaņā ar 12.f pantā minēto gada finanšu plānu;

| e) | pārvades sistēmu operatori neizmanto tos pašus ārējos darbuzņēmējus vai konsultantus, kurus izmanto vertikāli integrētais uzņēmums, un tiem nedrīkst būt kopīgas informācijas tehnoloģiju sistēmas vai iekārtas, telpas un piekļuves drošības sistēmas. |
| --- | --- |

e)

pārvades sistēmu operatori neizmanto tos pašus ārējos darbuzņēmējus vai konsultantus, kurus izmanto vertikāli integrētais uzņēmums, un tiem nedrīkst būt kopīgas informācijas tehnoloģiju sistēmas vai iekārtas, telpas un piekļuves drošības sistēmas.

2.
     
  Gāzes pārvades uzņēmējdarbība papildus 8. pantā minētajām aptver vismaz šādas darbības:

| a) | pārvades sistēmas operatora pārstāvēšana un saziņa ar trešām pusēm un regulatīvajām iestādēm; |
| --- | --- |

a)

pārvades sistēmas operatora pārstāvēšana un saziņa ar trešām pusēm un regulatīvajām iestādēm;

| b) | pārvades sistēmas operatora pārstāvība Eiropas Pārvades sistēmu operatoru tīklā; |
| --- | --- |

b)

pārvades sistēmas operatora pārstāvība Eiropas Pārvades sistēmu operatoru tīklā;

| c) | pieejas trešām pusēm piešķiršana un pārvaldība; |
| --- | --- |

c)

pieejas trešām pusēm piešķiršana un pārvaldība;

| d) | visu ar pārvades sistēmu saistīto maksu iekasēšana, ieskaitot piekļuves maksu, balansēšanas maksu par papildpakalpojumiem, piemēram, gāzes apstrādi, pakalpojumu pirkšanu (balansēšanas izmaksas, enerģijas zudumi); |
| --- | --- |

d)

visu ar pārvades sistēmu saistīto maksu iekasēšana, ieskaitot piekļuves maksu, balansēšanas maksu par papildpakalpojumiem, piemēram, gāzes apstrādi, pakalpojumu pirkšanu (balansēšanas izmaksas, enerģijas zudumi);

| e) | pārvades sistēmas ekspluatācija, uzturēšana un attīstība; |
| --- | --- |

e)

pārvades sistēmas ekspluatācija, uzturēšana un attīstība;

| f) | ar investīciju plānošanu panākt, lai sistēma ilgtermiņā atbilstu pamatotam pieprasījumam, un nodrošināt piegādes drošību; |
| --- | --- |

f)

ar investīciju plānošanu panākt, lai sistēma ilgtermiņā atbilstu pamatotam pieprasījumam, un nodrošināt piegādes drošību;

| g) | attiecīgu kopuzņēmumu izveide, tostarp ar vienu vai vairākiem pārvades sistēmu operatoriem, gāzes biržām, lai attīstītu reģionālos tirgus vai veicinātu liberalizācijas procesu; |
| --- | --- |

g)

attiecīgu kopuzņēmumu izveide, tostarp ar vienu vai vairākiem pārvades sistēmu operatoriem, gāzes biržām, lai attīstītu reģionālos tirgus vai veicinātu liberalizācijas procesu;

| h) | visi korporatīvie pakalpojumi, tostarp juridiskie pakalpojumi, uzskaite un IT pakalpojumi. |
| --- | --- |

h)

visi korporatīvie pakalpojumi, tostarp juridiskie pakalpojumi, uzskaite un IT pakalpojumi.

3.
     
  Pārvades sistēmu operatoru izveido kā sabiedrību ar ierobežotu atbildību, kā minēts Direktīvas 68/151/EEK 1. pantā.

4.
     
  Pārvades sistēmas operators nedrīkst ar korporatīvo identitāti, saziņu, zīmolu un telpām maldināt par vertikāli integrētā uzņēmuma atsevišķo identitāti.

5.
     
  Pārvades sistēmas operatoru grāmatvedību pārbauda revidents, kurš nav vertikāli integrētā uzņēmuma vai tā daļas revidents.

12.c pants

Pārvades sistēmas operatora neatkarība

1.
     
  Neierobežojot vertikāli integrētā uzņēmuma saskaņā ar 12.f pantu iecelto uzraudzības iestādes locekļu pilnvaras, pārvades sistēmas operatoram neatkarīgi no vertikāli integrētā uzņēmuma ir efektīvās lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz tīkla ekspluatācijai, uzturēšanai un attīstībai vajadzīgajiem aktīviem. Pārvades sistēmas operators ir pilnvarots saskaņā ar 12.f pantā minēto gada finanšu plānu piesaistīt finansējumu no kapitāla tirgus, jo īpaši ar aizņēmumu un kapitāla palielinājumu.

2.
     
  Vertikāli integrētā uzņēmuma filiālēm, kas veic ražošanu vai piegādi, ne tiešā, ne netiešā veidā nepieder pārvades sistēmas operatora akciju daļas. Pārvades sistēmas operatoram ne tiešā, ne netiešā veidā nepieder akciju daļas vertikāli integrētā uzņēmuma filiālēs, kas veic ražošanu vai piegādi, un tas arī nesaņem dividendes vai negūst citādu finansiālu labumu no filiāles, izņemot ieņēmumus no tīkla izmantošanas.

3.
     
  Pārvades sistēmas operatora kopējā pārvaldes struktūra un uzņēmuma statūti nodrošina efektīvu šajā nodaļā minēto pārvades sistēmas operatora neatkarību. Vertikāli integrētā uzņēmums ne tieši, ne netieši nenosaka pārvades sistēmas operatora ar konkurenci saistīto darbību saistībā ar pārvades sistēmas operatora ikdienas darbību un tīkla pārvaldību vai saistībā ar pasākumiem, kas vajadzīgi, lai sagatavotu saskaņā ar 12.h pantu izstrādāto investīciju 10 gadu plānu.

4.
     
  Visām komerciālajām un finansiālajām attiecībām starp vertikāli integrēto uzņēmumu un pārvades sistēmas operatoru, tostarp pārvades sistēmas operatora aizdevumiem vertikāli integrētajam uzņēmumam, ir jāatbilst tirgus nosacījumiem. Pārvades sistēmas operators veic detalizētu lietvedību par šādām komerciālām un finansiālām attiecībām un pēc pieprasījuma to nodod valsts regulatīvās iestādes rīcībā.

5.
     
  Pārvades sistēmas operators iesniedz valsts regulatīvajai iestādei visus komerciālos un finansiālos līgumus, kas noslēgti ar vertikāli integrēto uzņēmumu.

6.
     
  Pārvades sistēmas operators informē valsts regulatīvo iestādi par pieejamajiem 12.b panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajiem finanšu resursiem.

7.
     
  Uzņēmumu, ko valsts regulatīvā iestāde sertificējusi kā šīs nodaļas prasībām atbilstīgu, attiecīgā dalībvalsts apstiprina un ieceļ par pārvades sistēmu operatoru. Piemēro 7.b pantā izklāstīto sertifikācijas procedūru
  .

8.
     
  Pārredzamība ir obligāta, lai novērstu diskrimināciju, jo īpaši attiecībā uz bāzes tarifiem, trešās puses piekļuves pakalpojumiem, jaudas sadalījumu un balansēšanu. Vertikāli integrētiem uzņēmumiem ir prasība atturēties no jebkādām darbībām, kas traucē pārvades sistēmas operatoriem veikt šos pienākumus.

12.d pants

Pārvades sistēmas operatora darbinieku un vadības neatkarība

1.
     
  Lēmumus par pārvades sistēmas operatora vadītāju un/vai administratīvo struktūru locekļu iecelšanu amatā un atkārtotu iecelšanu amatā, darba apstākļiem, tostarp atalgojumu un pilnvaru izbeigšanu, pieņem saskaņā ar 12.f pantu ieceltā pārvades sistēmas operatora uzraudzības iestāde.

2.
     
  Valsts regulatīvo iestādi informē par to personu identitāti un pilnvaru termiņa nosacījumiem, ilgumu un izbeigšanos, kuras uzraudzības iestāde ir izvirzījusi iecelšanai vai atkārtotai iecelšanai par pārvades sistēmas operatora vadītājiem un/vai administratīvo struktūru locekļiem, kā arī informē par pamatojumu ierosinātiem lēmumiem par šādu pilnvaru termiņa izbeigšanu. Šī panta 1. punktā minētie noteikumi un lēmumi kļūst saistoši tikai tad, ja valsts regulatīvā iestāde nav iebildusi pret tiem trīs nedēļās pēc paziņošanas. Valsts Regulatīvā iestāde var iebilst, ja rodas nopietnas bažas par izraudzītās personas profesionālo neatkarību — šī persona būtu atbildīga par pārvaldi un /vai administratīvo struktūru locekle — vai priekšlaicīgi beidzoties pilnvaru termiņam, ja pastāv nopietnas bažas par tā pamatotību.

3.
     
  Uzraudzības iestādes ieceltajiem pārvades sistēmas operatora vadītājiem un/vai administratīvo struktūru locekļiem nedrīkst būt amats vai profesionāli pienākumi, ieinteresētība vai darījumu attiecības tieši vai netieši ar vertikāli integrēto uzņēmumu vai tā daļu vai to kontrolējošajiem akcionāriem, izņemot pārvades sistēmas operatoru, 5 gadu laikposmā pirms iecelšanas amatā.

4.
     
  Pārvades sistēmas operatora vadītājiem un/vai administratīvo struktūru locekļiem, kā arī darbiniekiem nedrīkst būt nekāds cits amats vai profesionāli pienākumi, ieinteresētība vai darījumu attiecības tieši vai netieši ar kādu vertikāli integrētā uzņēmuma daļu vai to kontrolējošajiem akcionāriem.

5.
     
  Pārvades sistēmas operatora vadītājiem un/vai administratīvo struktūru locekļiem, kā arī darbiniekiem nedrīkst būt nekāda tieša vai netieša ieinteresētība kādā vertikāli integrētā uzņēmuma daļā vai ienākumi no tās, izņemot pārvades sistēmas operatoru. Viņu atalgojums nav atkarīgs no vertikāli integrētā uzņēmuma darbības vai rezultātiem, izņemot pārvades sistēmas operatora darbību vai rezultātus.

6.
     
  Attiecībā uz jebkuru pārvades sistēmas operatora vadītāja un/vai administratīvo struktūru locekļu sūdzību par pilnvaru laika priekšlaicīgu izbeigšanu nodrošina reālas tiesības iesniegt apelācijas sūdzību valsts regulatīvajā iestādē.

7.
     
  Pēc pilnvaru termiņa beigām pārvades sistēmas operatorā, vadības amatpersonām un/vai administratīvo struktūru locekļiem vismaz piecus gadus nav amata vai atbildības, tiešas vai netiešas intereses vai uzņēmējdarbības attiecību nevienā no vertikāli integrēta uzņēmuma, kas nav pārvades sistēmas operators, daļām vai to kontrolējošā akcionārā.

12.e pants

Pilnvarnieks

1.
     
  Valsts regulatīvā iestāde ieceļ neatkarīgu pilnvarnieku pēc vertikāli integrētā uzņēmuma priekšlikuma un uz tā rēķina. Pilnvarnieks rīkojas tikai vertikāli integrētā uzņēmuma likumīgās interesēs, lai saglabātu pārvades sistēmas operatora aktīvu vērtību, vienlaikus sargājot pārvades sistēmas operatora neatkarību no vertikāli integrētā uzņēmuma. Pienākumu izpildē pilnvarnieks neņem vērā vertikāli integrētā uzņēmuma ražošanas vai piegādes uzņēmējdarbības intereses.

2.
     
  Pilnvarniekam nedrīkst būt amats vai profesionāli pienākumi, ieinteresētība vai darījumu attiecības tiešā vai netiešā veidā ar vertikāli integrēto uzņēmumu vai tā daļu vai to kontrolējošajiem akcionāriem vai ar kādu uzņēmumu, kas veic ražošanas vai piegādes funkcijas, 5 gadu laikposmā pirms iecelšanas amatā.

Noteikumus par pilnvarnieka pilnvarām, tostarp par to ilgumu un izbeigšanas un finansiālajiem nosacījumiem, apstiprina valsts regulatīvā iestāde.

Pilnvarniekam pilnvaru laikā nedrīkst būt nekāds cits amats vai profesionāli pienākumi, ieinteresētība vai darījumu attiecības tieši vai netieši ar kādu vertikāli integrētā uzņēmuma daļu vai to kontrolējošajiem akcionāriem.

Pēc pilnvaru izbeigšanās pilnvarniekam vismaz piecus gadus nedrīkst būt nekāds cits amats vai profesionāli pienākumi, ieinteresētība vai darījumu attiecības tieši vai netieši ar kādu vertikāli integrētā uzņēmuma daļu vai to kontrolējošajiem akcionāriem.

3.
     
  Pilnvarnieks ir atbildīgs par:

| a) | pārvades sistēmas operatora uzraudzības iestādes locekļu, kuri nav minēti 12.f panta 2. punktā, iecelšanu amatā, termiņa pagarināšanu un atlaišanu, un |
| --- | --- |

a)

pārvades sistēmas operatora uzraudzības iestādes locekļu, kuri nav minēti 12.f panta 2. punktā, iecelšanu amatā, termiņa pagarināšanu un atlaišanu, un

| b) | savu balsstiesību izmantošanu uzraudzības iestādē |
| --- | --- |

b)

savu balsstiesību izmantošanu uzraudzības iestādē

12.f pants

Uzraudzības iestāde

1.
     
  Pārvades sistēmas operatoram ir uzraudzības iestāde, kuras uzdevums ir pieņemt lēmumus, kas var būtiski ietekmēt pārvades sistēmas operatora akcionāru aktīvu vērtību, jo īpaši lēmumus par gada finanšu plāna apstiprināšanu, pārvades sistēmas operatora parādsaistību apmēru un akcionāriem izmaksājamo dividenžu summu.

2.
     
  Uzraudzības iestādes sastāvā ir:

| a) | locekļi, kas pārstāv vertikāli integrēto uzņēmumu, |
| --- | --- |

a)

locekļi, kas pārstāv vertikāli integrēto uzņēmumu,

| b) | locekļi, kas pārstāv trešo pušu akcionārus, |
| --- | --- |

b)

locekļi, kas pārstāv trešo pušu akcionārus,

| c) | locekļi, kas pārstāv pārvades sistēmas operatoru, |
| --- | --- |

c)

locekļi, kas pārstāv pārvades sistēmas operatoru,

| d) | pilnvarnieks un, |
| --- | --- |

d)

pilnvarnieks un,

| e) | ja to paredz attiecīgi dalībvalsts tiesību akti, locekļi, kas pārstāv citas ieinteresētās puses, piemēram, pārvades sistēmas operatora darbiniekus. |
| --- | --- |

e)

ja to paredz attiecīgi dalībvalsts tiesību akti, locekļi, kas pārstāv citas ieinteresētās puses, piemēram, pārvades sistēmas operatora darbiniekus.

3.
     
  Pilnvarniekam ir veto tiesības attiecībā uz lēmumiem, kas, viņaprāt, var būtiski samazināt pārvades sistēmas operatora aktīvu vērtību. Izvērtējot, vai kāds lēmums var ievērojami samazināt pārvades sistēmas operatora aktīvu vērtību, īpaši nozīme ir gada finanšu plānam un pārvades sistēmas operatora parādu summai. Divas trešdaļas no uzraudzības iestādes locekļiem var atcelt šādu veto, un tādā gadījumā piemēro 12.h panta 7. punktu.

4.
     
  Direktīvas 12.d panta 2. līdz 7. punktu piemēro pārraudzības iestādes locekļiem.

12.g pants

Atbilstības uzraudzības programma un atbilstības uzraudzības amatpersona

1.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka pārvades sistēmas operatori izstrādā un īsteno atbilstības uzraudzības programmu, kurā izklāstīti pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu diskriminējošas rīcības nepieļaušanu, un nodrošina atbilstīgu kontroli pār tās ievērošanu. Programmā paredz konkrētus darbinieku pienākumus, kas jāveic, lai sasniegtu šo mērķi. Programmu nodod apstiprināšanai regulatīvajā iestādē. Neskarot valsts regulatīvās iestādes pilnvaras, atbilstību programmai neatkarīgi uzrauga atbilstības uzraudzības amatpersona.

2.
     
  Uzraudzības iestāde ieceļ atbilstības uzraudzības amatpersonu. Atbilstības uzraudzības amatpersona var būt fiziska vai juridiska persona. Uz atbilstības uzraudzības amatpersonu attiecina 12.d panta 2. līdz 7. punktu. Valsts Regulatīvā iestāde var iebilst pret atbilstības uzraudzības amatpersonas iecelšanu amatā, pamatojoties uz profesionālās neatkarības vai profesionālās spēju trūkumu.
  .

3.
     
  Atbilstības uzraudzības amatpersona ir atbildīga par:

| a) | atbilstības uzraudzības programmas īstenošanas kontroli; |
| --- | --- |

a)

atbilstības uzraudzības programmas īstenošanas kontroli;

| b) | gada ziņojuma izstrādi, kurā noteikti tie pasākumi, kas veikti, lai īstenotu atbilstības uzraudzības programmu, un iesniegtu valsts regulatīvajai iestādei; |
| --- | --- |

b)

gada ziņojuma izstrādi, kurā noteikti tie pasākumi, kas veikti, lai īstenotu atbilstības uzraudzības programmu, un iesniegtu valsts regulatīvajai iestādei;

| c) | ziņošanu pārraudzības iestādei un ieteikumu izstrādi attiecībā uz atbilstības uzraudzības programmu un tās īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

ziņošanu pārraudzības iestādei un ieteikumu izstrādi attiecībā uz atbilstības uzraudzības programmu un tās īstenošanu;

| d) | ziņošanu valsts regulatīvajai iestādei par tirdzniecības un finansiālām attiecībām starp vertikāli integrēto uzņēmumu un pārvades sistēmas operatoru. |
| --- | --- |

d)

ziņošanu valsts regulatīvajai iestādei par tirdzniecības un finansiālām attiecībām starp vertikāli integrēto uzņēmumu un pārvades sistēmas operatoru.

4.
     
  Atbilstības uzraudzības amatpersona valsts regulatīvajai iestādei iesniedz ierosinātos lēmumus par investīciju plānu vai par atsevišķām investīcijām. Tas notiek, vēlākais, tad, kad pārvades sistēmas operatora vadība un/vai kompetentā administratīvā iestāde tos iesniedz uzraudzības iestādei.

5.
     
  Ja vertikāli integrēts uzņēmums pilnsapulcē vai tās ieceltiem valsts regulatīvās iestādes locekļiem balsojot ir apturējis tāda lēmuma pieņemšanu, kura dēļ nevar veikt vai tiek traucētas investīcijas tīklā, atbilstības uzraudzības amatpersona par to ziņo valsts regulatīvajai iestādei.

6.
     
  Noteikumus par atbilstības uzraudzības amatpersonas pilnvarām vai nodarbināšanas kārtību apstiprina valsts regulatīvā iestāde, un ar tiem nodrošina atbilstības uzraudzības amatpersonas neatkarību.

7.
     
  Atbilstības uzraudzības amatpersona regulāri, vai nu mutiski vai rakstiski, ziņo valsts regulatīvajai iestādei un tam ir tiesības regulāri, vai nu mutiski vai rakstiski, ziņot pārvades sistēmas operatora uzraudzības iestādei.

8.
     
  Atbilstības uzraudzības amatpersona var piedalīties visās pārvades sistēmas operatora vadības un administratīvās struktūras un uzraudzības iestādes sanāksmēs, kā arī pilnsapulcēs. Atbilstības uzraudzības amatpersona piedalās visās sanāksmēs, kurās izskata šādus jautājumus:

| a) | tīkla piekļuves nosacījumi, kā tie definēti Regulā (EK) Nr. 1775/2005, jo īpaši attiecībā uz tarifiem, trešo personu piekļuvi pakalpojumiem, jaudu piešķiršanu un pārslodzes novēršanu, pārskatāmību, balansēšanu un sekundārajiem tirgiem; |
| --- | --- |

a)

tīkla piekļuves nosacījumi, kā tie definēti Regulā (EK) Nr. 1775/2005, jo īpaši attiecībā uz tarifiem, trešo personu piekļuvi pakalpojumiem, jaudu piešķiršanu un pārslodzes novēršanu, pārskatāmību, balansēšanu un sekundārajiem tirgiem;

| b) | projekti, kas veikti saistībā ar pārvades tīkla sistēmas ekspluatāciju, uzturēšanu un attīstīšanu, tostarp investīcijas jaunos transportēšanas pieslēgumos, jaudas palielināšanā un esošās jaudas optimizācijā; |
| --- | --- |

b)

projekti, kas veikti saistībā ar pārvades tīkla sistēmas ekspluatāciju, uzturēšanu un attīstīšanu, tostarp investīcijas jaunos transportēšanas pieslēgumos, jaudas palielināšanā un esošās jaudas optimizācijā;

| c) | enerģijas pirkšana vai pārdošana, kas vajadzīga pārvades sistēmas darbībai. |
| --- | --- |

c)

enerģijas pirkšana vai pārdošana, kas vajadzīga pārvades sistēmas darbībai.

9.
     
  Atbilstības uzraudzības amatpersona uzrauga pārvades sistēmas operatora atbilstību 10. pantam.

10.
     
  Atbilstības uzraudzības amatpersonai ir pieeja visiem pārvades sistēmas operatora būtiskajiem datiem, birojiem un visai informācijai, kas vajadzīga amatpersonas pienākumu veikšanai.

11.
     
  Uzraudzības iestāde atbilstības uzraudzības amatpersonu var atlaist no amata pēc valsts regulatīvās iestādes apstiprinājuma.

12.
     
  Par pārvades sistēmas operatora un vertikāli integrēta uzņēmuma pienākumiem, īpaši tādiem pienākumiem, kas saistīti ar līgumiem, kuri noslēgti starp pārvades sistēmas operatoru un vertikāli integrētu uzņēmumu, ziņo tikai valsts regulatīvajai iestādei un tos neiesniedz apstiprināšanai. Valsts regulatīvajai iestādei ir jāziņo par vadības locekļu un atbilstības uzraudzības amatpersonas iecelšanu un nodarbināšanas kārtību, bet valsts regulatīvajai iestādei tas nav jāapstiprina.

12.h pants

Tīkla attīstība un pilnvaras pieņemt lēmumus par investīcijām

1.
     
  Katru gadu pārvades sistēmas operatori pēc apspriešanās ar visām attiecīgajām ieinteresētajām pusēm iesniedz valsts regulatīvajai iestādei tīkla attīstības 10 gadu plānu, pamatojoties uz esošo un prognozējamo pieprasījumu un piedāvājumu. Plānā ietver efektīvus pasākumus, lai garantētu sistēmas piemērotību un piegādes drošību.

2.
     
  Tīkla attīstības 10 gadu plānā it īpaši:

| a) | tirgus dalībniekiem sniedz norādes par galvenajām pārvades infrastruktūrām, kas jāuzbūvē vai jāuzlabo nākamo desmit gadu laikā; |
| --- | --- |

a)

tirgus dalībniekiem sniedz norādes par galvenajām pārvades infrastruktūrām, kas jāuzbūvē vai jāuzlabo nākamo desmit gadu laikā;

| b) | min visas investīcijas, par kurām jau ir pieņemts lēmums, un nosaka jaunas investīcijas, kas jāveic turpmāko trīs gadu laikā; |
| --- | --- |

b)

min visas investīcijas, par kurām jau ir pieņemts lēmums, un nosaka jaunas investīcijas, kas jāveic turpmāko trīs gadu laikā;

| c) | paredz termiņu visiem investīciju projektiem. |
| --- | --- |

c)

paredz termiņu visiem investīciju projektiem.

3.
     
  Izstrādājot tīkla attīstības 10 gadu plānu, pārvades sistēmas operators izdara pamatotus pieņēmumus par ražošanas, piegādes, patēriņa un ar citām valstīm īstenotās tirdzniecības attīstību, ņemot vērā plānus par investīcijām reģionālos un Eiropas mēroga tīklos, kā arī plānus par investīcijām uzglabāšanas un SDG regazifikācijas objektiem.

4.
     
  Valsts regulatīvā iestāde atklātā un pārredzamā veidā apspriežas ar visiem esošajiem vai potenciālajiem tīkla lietotājiem par tīkla attīstības 10 gadu plānu. Personas un uzņēmumus, kas vēlas būt potenciālie lietotāji, var lūgt pamatot šādas prasības. Tie publicē konsultācijas procesā gūtos rezultātus, it īpaši iespējamās vajadzības investēt.

5.
     
  Valsts regulatīvā iestāde pārbauda, vai tīkla attīstības 10 gadu plāns attiecas uz visām apspriežu laikā konstatētajām investīciju vajadzībām un vai tas atbilst Regulas (EK) Nr. 1775/2005 2.c panta 1. punktā minētajam Kopienas tīkla attīstības 10 gadu plānam. Ja rodas šaubas par atbilstību Kopienas tīkla attīstības 10 gadu plānam, regulatīvā iestāde apspriežas ar Aģentūru. Valsts Regulatīvā iestāde var lūgt pārvades sistēmas operatoru grozīt plānu.

6.
     
  Valsts Regulatīvā iestāde uzrauga un novērtē tīkla attīstības 10 gadu plāna īstenošanu.

7.
     
  Ja pārvades sistēmas operators tādu iemeslu dēļ, kas nav sevišķi svarīgi un kas ir ārpus tā kontroles, neveic investīcijas, kas atbilstīgi 10 gadu tīkla attīstības plānam bija jāpilda nākamajos trīs gados, dalībvalstis nodrošina, ka valsts regulatīvajai iestādei ir jāveic vismaz viens no šādiem pasākumiem, lai nodrošinātu, ka attiecīgās investīcijas ir veiktas:

| a) | pieprasa, lai pārvades sistēmas operators veic attiecīgās investīcijas saskaņā ar 12.f pantā minēto gada finanšu plānu, vai |
| --- | --- |

a)

pieprasa, lai pārvades sistēmas operators veic attiecīgās investīcijas saskaņā ar 12.f pantā minēto gada finanšu plānu, vai

| b) | organizē konkursa procedūru par attiecīgajām investīcijām, kurā var piedalīties visi investori. |
| --- | --- |

b)

organizē konkursa procedūru par attiecīgajām investīcijām, kurā var piedalīties visi investori.

Ja valsts regulatīvā iestāde ir izmantojusi b) apakšpunktā noteiktās pilnvaras, tā var noteikt, ka pārvades sistēmas operatoram jāpiekrīt jebkuriem no šādiem nosacījumiem:

| a) | trešās puses finansējums, |
| --- | --- |

a)

trešās puses finansējums,

| b) | tam, ka trešā puse veic būvdarbus, |
| --- | --- |

b)

tam, ka trešā puse veic būvdarbus,

| c) | attiecīgo jauno objektu būvēšana, vai |
| --- | --- |

c)

attiecīgo jauno objektu būvēšana, vai

| d) | attiecīgā jaunā objekta ekspluatācijai. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā jaunā objekta ekspluatācijai.

Pārvades sistēmas operators sniedz investoriem visu informāciju, kas vajadzīga, lai veiktu investīcijas, pievieno jaunos objektus pārvades tīklam un dara visu iespējamo, lai veicinātu investīciju projekta īstenošanu.

Attiecīgos finanšu noteikumus apstiprina valsts regulatīvā iestāde.

8.
     
  Ja valsts regulatīvā iestāde ir izmantojusi 7. punktā noteiktās pilnvaras, attiecīgajos noteikumos par tarifiem iekļauj attiecīgo investīciju izmaksās.

12.i pants

Lēmumu pieņemšanas pilnvaras saistībā ar uzglabāšanas objektu, SDG regazifikācijas objektu un rūpniecisko patērētāju pieslēgšanu pārvades tīklam

1.
     
  Pārvades sistēmu operatoru pienākums ir izstrādāt un publiskot pārredzamas un efektīvas procedūras un tarifus attiecībā uz uzglabāšanas objektu, SDG regazifikācijas objektu un rūpniecisko patērētāju nediskriminējošu pieslēgšanu tīklam. Procedūras jā apstiprina valsts regulatīvajai iestādei.

2.
     
  Pārvades sistēmu operatoriem nav tiesību atteikt jauna uzglabāšanas objekta, SDG regazifikācijas objekta vai rūpnieciskā patērētāja pieslēgšanu, pamatojoties uz to, ka turpmāk iespējami pieejamās tīkla jaudas ierobežojumi vai ka tas radīs papildu izmaksas, kas saistītas ar vajadzīgo jaudas palielināšanu. Pārvades sistēmu operatoru pienākums ir nodrošināt jaunajam pieslēgumam pietiekamu ievades un izvades jaudu.

3.
     
  Pārvades sistēmu operatori piešķir trešām pusēm, galvenokārt jauniem tirgus dalībniekiem un biogāzes ražotājiem, piekļuvi tīklam un to pārzina.

IVb
     
  NODAĻA

12.j pants

Pārskatīšanas klauzula

1.
     
  Aģentūra ne vēlāk kā ... (21) iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei sīki izstrādātu ziņojumu, kurā izklāstīts, cik lielā mērā šajā direktīvā noteiktās prasības par nošķiršanu ir palīdzējušas nodrošināt pilnīgu un efektīvu pārvades sistēmas operatoru neatkarību.

2.
     
  Lai veiktu 1. punktā minēto novērtējumu, Aģentūra jo īpaši ņem vērā šādus kritērijus: taisnīga un nediskriminējoša piekļuve tīklam, efektīvs regulējums, tīkla attīstība, investīcijas un netraucēti stimuli investēt, starpsavienojumu infrastruktūras attīstība un piegādes drošība Kopienā.

3.
     
  Komisija ne vēlāk kā ... (21) iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei sīki izstrādātu ziņojumu, kurā izklāstīta vienota Eiropas pārvades sistēmas operatora izveides iespējamība, un tā izanalizē izmaksas un ieguvumus saistībā ar īpašumtiesībām, tirgus integrāciju, kā arī efektīvu un drošu pārvades tīkla darbību. Ziņojumu sagatavo, apspriežoties ar iesaistītajām pusēm, jo īpaši pārvades sistēmu operatoriem un Aģentūru.

4.
     
  Attiecīgā gadījumā un jo īpaši gadījumā, ja 1. punktā minētajā ziņojumā konstatēts, ka 2. punktā minētie apstākļi nav praktiski nodrošināti, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumus, lai nodrošinātu pilnīgu un efektīvu pārvades sistēmas operatoru neatkarību līdz ... (22)

  .

| (13) | Šādi groza 13. pantu.







  a) | Šādu teikumu pievieno 2. punkta c) apakšpunktā pēc pirmā teikuma:
  “Šo uzdevumu veikšanai sadales sistēmas operatora rīcībā jābūt vajadzīgajiem resursiem, tostarp cilvēkresursiem, tehniskajiem, finanšu un fiziskajiem resursiem.” |
| --- | --- | --- |

(13)

Šādi groza 13. pantu.

a)

Šādu teikumu pievieno 2. punkta c) apakšpunktā pēc pirmā teikuma:

“Šo uzdevumu veikšanai sadales sistēmas operatora rīcībā jābūt vajadzīgajiem resursiem, tostarp cilvēkresursiem, tehniskajiem, finanšu un fiziskajiem resursiem.”

| b) | Šādi groza 2. punkta d) apakšpunktu:







  i) | pēdējo teikumu groza šādi:
  “Persona vai struktūra, kas atbild par atbilstības programmas kontroli, turpmāk saukta par “atbilstības amatpersonu”, iesniedz 24.a panta 1. punktā minētajai valsts regulatīvajai iestādei gada ziņojumu par veiktajiem pasākumiem, un šo ziņojumu publicē.” |
| --- | --- | --- |

b)

Šādi groza 2. punkta d) apakšpunktu:

i)

pēdējo teikumu groza šādi:

“Persona vai struktūra, kas atbild par atbilstības programmas kontroli, turpmāk saukta par “atbilstības amatpersonu”, iesniedz 24.a panta 1. punktā minētajai valsts regulatīvajai iestādei gada ziņojumu par veiktajiem pasākumiem, un šo ziņojumu publicē.”

| ii) | pievieno šādu teikumu:
  “Atbilstības amatpersona ir pilnīgi neatkarīga un tai ir pieeja visai sadales sistēmas operatora un visu saistīto uzņēmumu informācijai, kas vajadzīga paredzēto uzdevumu veikšanai.” |
| --- | --- |

ii)

pievieno šādu teikumu:

“Atbilstības amatpersona ir pilnīgi neatkarīga un tai ir pieeja visai sadales sistēmas operatora un visu saistīto uzņēmumu informācijai, kas vajadzīga paredzēto uzdevumu veikšanai.”

| c) | Pievieno šādu ║ punktu:
  “3.   Ja sadales sistēmas operators ietilpst vertikāli integrētā uzņēmumā, dalībvalstis nodrošina sadales sistēmas operatora darbības uzraudzību, lai tas nevarētu ļaunprātīgi izmantot vertikālo integrāciju, kropļojot konkurenci. Jo īpaši vertikāli integrēti sadales sistēmas operatori nedrīkst saziņā un zīmola veidošanā maldināt par vertikāli integrētā uzņēmuma piegādes struktūras atsevišķo identitāti.” |
| --- | --- |

c)

Pievieno šādu ║ punktu:

“3.   Ja sadales sistēmas operators ietilpst vertikāli integrētā uzņēmumā, dalībvalstis nodrošina sadales sistēmas operatora darbības uzraudzību, lai tas nevarētu ļaunprātīgi izmantot vertikālo integrāciju, kropļojot konkurenci. Jo īpaši vertikāli integrēti sadales sistēmas operatori nedrīkst saziņā un zīmola veidošanā maldināt par vertikāli integrētā uzņēmuma piegādes struktūras atsevišķo identitāti.”

▐

| (14) | Šādi aizstāj 15. pantu.
  “15. pants



  Apvienots operators


  Šī direktīva neliedz darboties apvienotam pārvades, SDG, uzglabāšanas un sadales sistēmas operatoram, ja katrā no darbībām tiek nodrošināta atbilstība 7. panta, ║un 13. panta 1. punkta attiecīgajiem noteikumiem.” |
| --- | --- |

(14)

Šādi aizstāj 15. pantu.

“15. pants

Apvienots operators

Šī direktīva neliedz darboties apvienotam pārvades, SDG, uzglabāšanas un sadales sistēmas operatoram, ja katrā no darbībām tiek nodrošināta atbilstība 7. panta, ║un 13. panta 1. punkta attiecīgajiem noteikumiem.”

| (15) | Direktīvā iekļauj šādu pantu:


  “18.a pants


  Pieeja SDG uzglabāšanas iekārtām



  1.
     
  Lai organizētu pieeju SDG uzglabāšanas iekārtām, piemēro vai nu regulētās pieejas procedūru, vai arī 2. punktā minēto pārrunu gaitā iegūtas pieejas procedūru. Šīs procedūras darbojas saskaņā ar objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem. Valsts regulatīvās iestādes uzrauga šo kritēriju ievērošanu.




  Dalībvalstis lemj par piemērojamo pieejas procedūru, pamatojoties uz definētiem un publicētiem kritērijiem. Šos kritērijus piemēro īpaši gadījumos, ja attiecīgajā tirgū SDG uzglabāšanas iekārtas konkurē savā starpā un ja pieeju SDG ir nodrošina ar neatkarīga infrastruktūras operatora starpniecību, kurš nodrošina brīvu pieeju. Valsts regulatīvās iestādes uzrauga atbilstību šiem kritērijiem un publisko vai paredz, ka SDG uzglabāšanas operatori publisko, kuras SDG uzglabāšanas iekārtas vai to daļas tiek piedāvātas saskaņā ar 2. punktā minēto procedūru.




  2.
     
  Ja par pieeju notiek pārrunas, dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai dabasgāzes uzņēmumi un tiesīgie patērētāji tajā teritorijā, uz ko attiecas savstarpēji savienota sistēma, vai ārpus tās var vienoties par pieeju SDG uzglabāšanas iekārtām. Pušu pienākums ir labticīgi vienoties par pieeju SDG uzglabāšanas iekārtām.
  ” |
| --- | --- |

(15)

Direktīvā iekļauj šādu pantu:

“18.a pants

Pieeja SDG uzglabāšanas iekārtām

1.
     
  Lai organizētu pieeju SDG uzglabāšanas iekārtām, piemēro vai nu regulētās pieejas procedūru, vai arī 2. punktā minēto pārrunu gaitā iegūtas pieejas procedūru. Šīs procedūras darbojas saskaņā ar objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem. Valsts regulatīvās iestādes uzrauga šo kritēriju ievērošanu.

Dalībvalstis lemj par piemērojamo pieejas procedūru, pamatojoties uz definētiem un publicētiem kritērijiem. Šos kritērijus piemēro īpaši gadījumos, ja attiecīgajā tirgū SDG uzglabāšanas iekārtas konkurē savā starpā un ja pieeju SDG ir nodrošina ar neatkarīga infrastruktūras operatora starpniecību, kurš nodrošina brīvu pieeju. Valsts regulatīvās iestādes uzrauga atbilstību šiem kritērijiem un publisko vai paredz, ka SDG uzglabāšanas operatori publisko, kuras SDG uzglabāšanas iekārtas vai to daļas tiek piedāvātas saskaņā ar 2. punktā minēto procedūru.

2.
     
  Ja par pieeju notiek pārrunas, dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai dabasgāzes uzņēmumi un tiesīgie patērētāji tajā teritorijā, uz ko attiecas savstarpēji savienota sistēma, vai ārpus tās var vienoties par pieeju SDG uzglabāšanas iekārtām. Pušu pienākums ir labticīgi vienoties par pieeju SDG uzglabāšanas iekārtām.
  ”

| (16) | 19. pantu aizstāj ar
  šādu:
  “19. pants


  Pieeja uzglabāšanai



  1.
     
  Lai organizētu pieeju uzglabāšanas iekārtām, ja tas ir tehniski un/vai ekonomiski vajadzīgs, lai nodrošinātu efektīvu pieeju sistēmai patērētāju apgādes nolūkā, dalībvalstis izvēlas vai nu 4. punktā minēto regulētās pieejas procedūru, vai arī 3. punktā minēto pārrunu gaitā iegūtas piekļuves procedūru. Šīs procedūras darbojas saskaņā ar objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem. Valsts regulatīvās iestādes seko šo kritēriju ievērošanai.




  Valsts regulatīvās iestādes
  nosaka un publicē kritērijus, pēc kuriem
  var noteikt piekļuves režīmu
  uzglabāšanas iekārtām
  , īpaši gadījumos, kad attiecīgajā tirgū uzglabāšanas iekārtas konkurē savā starpā un šādu kārtību ir noteicis neatkarīgs infrastruktūras operators, kurš nodrošina brīvu piekļuvi. Valsts regulatīvās iestādes uzrauga atbilstību šiem kritērijiem un
  publisko vai paredz, ka uzglabāšanas operatori publisko, kuras uzglabāšanas iekārtas vai to daļas tiek piedāvātas atbilstoši 3. un 4. punktā minētajām procedūrām.


  2.
     
  Noteikumus, kas minēti 1. punktā, nepiemēro tādiem papildpakalpojumiem un pagaidu uzglabāšanai, kas ir saistīti ar SDG iekārtām un ir vajadzīgi regazifikācijai un tai sekojošai nogādāšanai pārvades sistēmā.




  3.
     
  Ja par pieeju notiek pārrunas, valsts regulatīvās iestādes veic nepieciešamos pasākumus, lai dabasgāzes uzņēmumi un tiesīgie patērētāji tajā teritorijā, uz ko attiecas savstarpēji savienota sistēma, vai ārpus tās, var vienoties par pieeju uzglabāšanai, ja tas ir tehniski un/vai ekonomiski vajadzīgs, lai nodrošinātu efektīvu pieeju sistēmai. Pušu pienākums ir labticīgi vienoties par pieeju uzglabāšanai
  .


  Par līgumiem, kas attiecas uz pieeju uzglabāšanai, vienojas ar attiecīgo uzglabāšanas sistēmas operatoru. Valsts regulatīvās iestādes pieprasa, lai uzglabāšanas sistēmas operatori publicē galvenos komerciālos nosacījumus par uzglabāšanas izmantošanu sešu mēnešu laikā pēc šīs direktīvas īstenošanas un pēc tam reizi gadā. Šo nosacījumu izstrādē ņem vērā sistēmas lietotāju viedokļus, kuriem ir tiesības celt iebildumus pret tiem valsts regulatīvajā iestādē.




  4.
     
  Ja pieeja tiek regulēta, valsts regulatīvās iestādes veic nepieciešamos pasākumus, lai dabasgāzes uzņēmumiem un tiesīgajiem patērētājiem tajā teritorijā, uz ko attiecas savstarpēji savienota sistēma, vai ārpus tās, ir tiesības uz pieeju uzglabāšanai, pamatojoties uz publicētiem tarifiem un/vai citiem uzglabāšanas noteikumiem un nosacījumiem, ja tas ir tehniski un/vai ekonomiski vajadzīgs, lai nodrošinātu efektīvu pieeju sistēmai. Šo tarifu un citu noteikumu un pienākumu izstrādē ņem vērā sistēmas lietotāju viedokļus, kuriem ir tiesības celt iebildumus pret tiem valsts regulatīvajā iestādē. Tiesīgajiem patērētājiem var piešķirt pieejas tiesības, ļaujot tiem slēgt piegādes līgumus ar konkurējošiem dabasgāzes uzņēmumiem, kas nav sistēmas vai saistīta uzņēmuma īpašnieki un/vai operatori.
  ” |
| --- | --- |

(16)

19. pantu aizstāj ar
  šādu:

“19. pants

Pieeja uzglabāšanai

1.
     
  Lai organizētu pieeju uzglabāšanas iekārtām, ja tas ir tehniski un/vai ekonomiski vajadzīgs, lai nodrošinātu efektīvu pieeju sistēmai patērētāju apgādes nolūkā, dalībvalstis izvēlas vai nu 4. punktā minēto regulētās pieejas procedūru, vai arī 3. punktā minēto pārrunu gaitā iegūtas piekļuves procedūru. Šīs procedūras darbojas saskaņā ar objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem. Valsts regulatīvās iestādes seko šo kritēriju ievērošanai.

Valsts regulatīvās iestādes
  nosaka un publicē kritērijus, pēc kuriem
  var noteikt piekļuves režīmu
  uzglabāšanas iekārtām
  , īpaši gadījumos, kad attiecīgajā tirgū uzglabāšanas iekārtas konkurē savā starpā un šādu kārtību ir noteicis neatkarīgs infrastruktūras operators, kurš nodrošina brīvu piekļuvi. Valsts regulatīvās iestādes uzrauga atbilstību šiem kritērijiem un
  publisko vai paredz, ka uzglabāšanas operatori publisko, kuras uzglabāšanas iekārtas vai to daļas tiek piedāvātas atbilstoši 3. un 4. punktā minētajām procedūrām.

2.
     
  Noteikumus, kas minēti 1. punktā, nepiemēro tādiem papildpakalpojumiem un pagaidu uzglabāšanai, kas ir saistīti ar SDG iekārtām un ir vajadzīgi regazifikācijai un tai sekojošai nogādāšanai pārvades sistēmā.

3.
     
  Ja par pieeju notiek pārrunas, valsts regulatīvās iestādes veic nepieciešamos pasākumus, lai dabasgāzes uzņēmumi un tiesīgie patērētāji tajā teritorijā, uz ko attiecas savstarpēji savienota sistēma, vai ārpus tās, var vienoties par pieeju uzglabāšanai, ja tas ir tehniski un/vai ekonomiski vajadzīgs, lai nodrošinātu efektīvu pieeju sistēmai. Pušu pienākums ir labticīgi vienoties par pieeju uzglabāšanai
  .

Par līgumiem, kas attiecas uz pieeju uzglabāšanai, vienojas ar attiecīgo uzglabāšanas sistēmas operatoru. Valsts regulatīvās iestādes pieprasa, lai uzglabāšanas sistēmas operatori publicē galvenos komerciālos nosacījumus par uzglabāšanas izmantošanu sešu mēnešu laikā pēc šīs direktīvas īstenošanas un pēc tam reizi gadā. Šo nosacījumu izstrādē ņem vērā sistēmas lietotāju viedokļus, kuriem ir tiesības celt iebildumus pret tiem valsts regulatīvajā iestādē.

4.
     
  Ja pieeja tiek regulēta, valsts regulatīvās iestādes veic nepieciešamos pasākumus, lai dabasgāzes uzņēmumiem un tiesīgajiem patērētājiem tajā teritorijā, uz ko attiecas savstarpēji savienota sistēma, vai ārpus tās, ir tiesības uz pieeju uzglabāšanai, pamatojoties uz publicētiem tarifiem un/vai citiem uzglabāšanas noteikumiem un nosacījumiem, ja tas ir tehniski un/vai ekonomiski vajadzīgs, lai nodrošinātu efektīvu pieeju sistēmai. Šo tarifu un citu noteikumu un pienākumu izstrādē ņem vērā sistēmas lietotāju viedokļus, kuriem ir tiesības celt iebildumus pret tiem valsts regulatīvajā iestādē. Tiesīgajiem patērētājiem var piešķirt pieejas tiesības, ļaujot tiem slēgt piegādes līgumus ar konkurējošiem dabasgāzes uzņēmumiem, kas nav sistēmas vai saistīta uzņēmuma īpašnieki un/vai operatori.
  ”

| (17) | Šādi aizstāj 22. pantu.
  “22. pants


  Jauna infrastruktūra

  1.   Uz nozīmīgākajiem jauniem gāzes infrastruktūras objektiem, piemēram, starpsavienojumiem dalībvalstu starpā, SDG un uzglabāšanas objektiem, pēc pieprasījuma uz
  noteiktu
  laiku var neattiecināt 7., 18., 19., 20. panta un 24.c panta 4., 5. un 7. punkta noteikumus saskaņā ar šādiem nosacījumiem:







  a) | investīcijām jāuzlabo konkurence gāzes piegādes jomā un jāvairo piegādes drošība; |
| --- | --- | --- |

(17)

Šādi aizstāj 22. pantu.

“22. pants

Jauna infrastruktūra

1.   Uz nozīmīgākajiem jauniem gāzes infrastruktūras objektiem, piemēram, starpsavienojumiem dalībvalstu starpā, SDG un uzglabāšanas objektiem, pēc pieprasījuma uz
  noteiktu
  laiku var neattiecināt 7., 18., 19., 20. panta un 24.c panta 4., 5. un 7. punkta noteikumus saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

a)

investīcijām jāuzlabo konkurence gāzes piegādes jomā un jāvairo piegādes drošība;

| b) | ar investīcijām saistītais risks ir tāds, ka bez atbrīvojuma investīcijas netiktu veiktas; |
| --- | --- |

b)

ar investīcijām saistītais risks ir tāds, ka bez atbrīvojuma investīcijas netiktu veiktas;

| c) | infrastruktūrai jābūt tādas fiziskas vai juridiskas personas īpašumā, kas vismaz juridiskā statusa ziņā ir nošķirta no sistēmu operatoriem, kuru sistēmās šī infrastruktūra tiks ierīkota; |
| --- | --- |

c)

infrastruktūrai jābūt tādas fiziskas vai juridiskas personas īpašumā, kas vismaz juridiskā statusa ziņā ir nošķirta no sistēmu operatoriem, kuru sistēmās šī infrastruktūra tiks ierīkota;

| d) | minētās infrastruktūras lietotājiem ir jāmaksā par lietošanu; |
| --- | --- |

d)

minētās infrastruktūras lietotājiem ir jāmaksā par lietošanu;

| e) | atbrīvojuma piešķiršana nekaitē iekšējā gāzes tirgus konkurencei vai efektīvai funkcionēšanai, vai tās regulētās sistēmas efektīvai funkcionēšanai, kurai infrastruktūra ir pieslēgta; |
| --- | --- |

e)

atbrīvojuma piešķiršana nekaitē iekšējā gāzes tirgus konkurencei vai efektīvai funkcionēšanai, vai tās regulētās sistēmas efektīvai funkcionēšanai, kurai infrastruktūra ir pieslēgta;

| f) | projektam ir Eiropas nozīme, un tas šķērso vismaz vienu valsts robežu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

f)

projektam ir Eiropas nozīme, un tas šķērso vismaz vienu valsts robežu Eiropas Savienībā.

2.   Šā panta 1. punktu piemēro arī
  visiem
  būtiskiem jaudas palielinājumiem esošajā infrastruktūrā un infrastruktūras modifikācijām, kas ļauj attīstīt
  lielākus papildu apjomus
  .

3.   Valsts regulatīvā iestāde, kas minēta VIa nodaļā, konkrētos gadījumos var pieņemt lēmumu par 1. un 2. punktā minētā atbrīvojuma piešķiršanu. Ja attiecīgā infrastruktūra atrodas vairāku dalībvalstu teritorijā, uzdevumus, kas ar šo pantu uzticēti valsts regulatīvajai iestādei, veic Aģentūra.
  Aģentūras lēmums ir saistīts ar iepriekšēju apspriešanos ar attiecīgajām valsts regulatīvajām iestādēm un pieteikuma iesniedzēju.

Atbrīvojums var attiekties uz visu vai
  tikai dažām konkrētām daļām
  no jaunā infrastruktūras objekta jaudas, vai esošās infrastruktūras būtiski palielinātās jaudas.

Pieņemot lēmumu par atbrīvojuma piešķiršanu, katrā konkrētajā gadījumā aplūko vajadzību piemērot nosacījumus, kas attiecas uz atbrīvojuma ilgumu un nediskriminējošu pieeju infrastruktūrai. Pieņemot lēmumu par minētajiem nosacījumiem, jo īpaši ņem vērā ierīkojamo papildu jaudu vai esošās jaudas modifikācijas, projekta laika grafiku un situāciju valstī.

Pirms atbrīvojuma piešķiršanas valsts regulatīvā iestāde lemj par jaudas pārvaldības un piešķiršanas noteikumiem un mehānismiem
  , ko nepieciešamības gadījumā var grozīt laikposmā, kurā infrastruktūra ir atbrīvota no iepriekš minētajiem noteikumiem, lai veiktu pielāgojumus ekonomiskajām un ar tirgu saistītajām vajadzībām
  . Noteikumos paredz, ka pirms jaudas piešķiršanas jaunajā infrastruktūrā, tostarp savām vajadzībām, uzaicina visus infrastruktūras potenciālos lietotājus izteikt interesi par jaudas līgumu slēgšanu. Valsts regulatīvā iestāde paredz, ka pārslodzes novēršanas noteikumos tiek ietverts pienākums neizmantoto jaudu pārdot sekundārajā tirgū un ka iekārtas lietotāji savas nolīgtās jaudas var tirgot sekundārajā tirgū. Vērtējot pēc šā panta 1. punkta a), b) un e) punktos minētajiem kritērijiem, valsts regulatīvā iestāde ņem vērā jaudas piešķiršanas procedūras rezultātus
  , ja trešās puses ir izteikušas ciešu apņemšanos
  .

Lēmumu par atbrīvojuma piešķiršanu, tostarp otrajā daļā minētos nosacījumus, pienācīgi pamato un publicē.

4.   Valsts regulatīvā iestāde Komisijai bez kavēšanās nosūta katru atbrīvojuma pieprasījumu tūlīt pēc tā saņemšanas. Kompetentā iestāde nekavējoties dara zināmu lēmumu Komisijai, un iesniedz tai visu attiecīgo informāciju par šo lēmumu. Šo informāciju Komisijai var iesniegt apkopotā veidā, tā lai Komisija varētu pieņemt pamatotu lēmumu. Jo īpaši sniedz šādu informāciju:

| a) | iemesli, kuru dēļ valsts regulatīvā iestāde ir piešķīrusi
  vai atteikusi
  atbrīvojumu
  , un atsauce uz konkrēto pantu, kas ir šāda lēmuma pamatā,
  tostarp visa finanšu informācija, kas pamato šāda atbrīvojuma nepieciešamību; |
| --- | --- |

a)

iemesli, kuru dēļ valsts regulatīvā iestāde ir piešķīrusi
  vai atteikusi
  atbrīvojumu
  , un atsauce uz konkrēto pantu, kas ir šāda lēmuma pamatā,
  tostarp visa finanšu informācija, kas pamato šāda atbrīvojuma nepieciešamību;

| b) | veiktā analīze par to, kā atbrīvojuma piešķiršana ietekmēs konkurenci un iekšējā gāzes tirgus efektīvu funkcionēšanu; |
| --- | --- |

b)

veiktā analīze par to, kā atbrīvojuma piešķiršana ietekmēs konkurenci un iekšējā gāzes tirgus efektīvu funkcionēšanu;

| c) | pamatojums attiecībā uz laika periodu un attiecīgās gāzes infrastruktūras kopējās jaudas daļu, par kuru piešķirts atbrīvojums; |
| --- | --- |

c)

pamatojums attiecībā uz laika periodu un attiecīgās gāzes infrastruktūras kopējās jaudas daļu, par kuru piešķirts atbrīvojums;

| d) | ja atbrīvojums attiecas uz starpsavienojumu — rezultāti apspriedēm ar attiecīgajām valsts regulatīvajām iestādēm; |
| --- | --- |

d)

ja atbrīvojums attiecas uz starpsavienojumu — rezultāti apspriedēm ar attiecīgajām valsts regulatīvajām iestādēm;

| e) | infrastruktūras ieguldījums gāzes piegādes dažādošanā. |
| --- | --- |

e)

infrastruktūras ieguldījums gāzes piegādes dažādošanā.

5.   Divu mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas Komisija var pieņemt lēmumu, ar kuru pieprasa, lai valsts regulatīvā iestāde groza vai atceļ lēmumu par atbrīvojuma piešķiršanu. Minētais periods sākas nākamajā dienā pēc paziņojuma saņemšanas. Divu mēnešu termiņu var pagarināt vēl par diviem mēnešiem, ja Komisija pieprasa papildu informāciju. Minētais periods sākas nākamajā dienā pēc pilnīgas papildu informācijas saņemšanas. Divu mēnešu termiņu var pagarināt arī tad, ja tam piekrīt gan Komisija, gan valsts regulatīvā iestāde. Paziņojumu uzskata par anulētu, ja pieprasījumā noteiktajā termiņā netiek sniegta pieprasītā informācija, izņemot gadījumus, kad pirms minētā termiņa beigām ar Komisijas un valsts regulatīvās iestādes piekrišanu termiņš tiek pagarināts, vai arī ja valsts regulatīvā iestāde pienācīgi pamatotā paziņojumā informē Komisiju par to, ka tā uzskata paziņojumu par pilnīgu.

Valsts regulatīvā iestāde četru nedēļu laikā izpilda Komisijas lēmumu grozīt vai atsaukt atbrīvojuma lēmumu un attiecīgi informē Komisiju.

Komisija ievēro konfidencialitāti attiecībā uz komerciāli svarīgu informāciju.

Komisijas ▐ atbrīvojuma lēmums zaudē spēku, ja infrastruktūra nav nodota ekspluatācijā
  piecus gadus pēc tam, kad pieņemti valsts un reģionāla mēroga lēmumi un izdotas attiecīgās atļaujas, izņemot gadījumus, kad kavēšanās notiek tādu apstākļu dēļ, kurus persona, kam piešķirts atbrīvojums, nav spējīga ietekmēt
  .

6.
     
  Atbrīvojumus, kas minēti 1. punktā, automātiski piemēro atbrīvojumiem, kas piešķirti saskaņā ar šo pantu ... (23). Nosacījumus atbrīvojuma apstiprinājumam, kas piešķirts saskaņā ar šo pantu, nedrīkst retrospektīvi mainīt bez visu attiecīgo pušu piekrišanas.

| (18) | Pēc 24. panta pievieno šādu nodaļu.
  “VIa   NODAĻA
  VALSTS REGULATĪVĀS IESTĀDES

  24.a pants



  Valsts regulatīvo iestāžu iecelšana un neatkarība

  1.   Katra dalībvalsts ieceļ vienu valsts regulatīvo iestādi.
  2.   Dalībvalstis garantē valsts regulatīvās iestādes neatkarību un nodrošina, ka tā izmanto savas pilnvaras taisnīgi un pārredzami. Tādēļ dalībvalsts nodrošina, ka valsts regulatīvā iestāde, veicot šajā direktīvā
  un citos saistītos tiesību aktos
  paredzētos pārvaldes uzdevumus, valsts regulatīvā iestāde ir tiesiski un funkcionāli neatkarīga no citām publiskām vai privātām struktūrām un ka
  , pildot ar uzraudzību saistītos pienākumus,
  tās darbinieki un vadītāji darbojas neatkarīgi no tirgus interesēm un neprasa un nepieņem
  tiešus
  norādījumus no valdības vai citām publiskām vai privātām struktūrām.
  3.   Lai aizsargātu valsts regulatīvās iestādes neatkarību, dalībvalstis jo īpaši nodrošina, ka:







  a) | valsts regulatīvajai iestādei ir juridiskas personas statuss,
  finansiālā neatkarība
  un pienākumu veikšanai atbilstoši cilvēkresursi un finansējums; |
| --- | --- | --- |

(18)

Pēc 24. panta pievieno šādu nodaļu.

“VIa   NODAĻA

VALSTS REGULATĪVĀS IESTĀDES

24.a pants

Valsts regulatīvo iestāžu iecelšana un neatkarība

1.   Katra dalībvalsts ieceļ vienu valsts regulatīvo iestādi.

2.   Dalībvalstis garantē valsts regulatīvās iestādes neatkarību un nodrošina, ka tā izmanto savas pilnvaras taisnīgi un pārredzami. Tādēļ dalībvalsts nodrošina, ka valsts regulatīvā iestāde, veicot šajā direktīvā
  un citos saistītos tiesību aktos
  paredzētos pārvaldes uzdevumus, valsts regulatīvā iestāde ir tiesiski un funkcionāli neatkarīga no citām publiskām vai privātām struktūrām un ka
  , pildot ar uzraudzību saistītos pienākumus,
  tās darbinieki un vadītāji darbojas neatkarīgi no tirgus interesēm un neprasa un nepieņem
  tiešus
  norādījumus no valdības vai citām publiskām vai privātām struktūrām.

3.   Lai aizsargātu valsts regulatīvās iestādes neatkarību, dalībvalstis jo īpaši nodrošina, ka:

a)

valsts regulatīvajai iestādei ir juridiskas personas statuss,
  finansiālā neatkarība
  un pienākumu veikšanai atbilstoši cilvēkresursi un finansējums;

| b) | valsts regulatīvās iestādes valdes locekļus
  ieceļ uz noteiktu termiņu, kas nav pagarināms un ilgst vismaz piecus gadus
  , bet ne vairāk par septiņiem gadiem. Attiecībā uz pirmo pilnvaru termiņu pusei valdes locekļu tas ir divarpus gadi. Valdes locekļus
  atbrīvo no amata pirms termiņa tikai tad, ja netiek pildīti šajā pantā minētie nosacījumi vai ja tiek atklāts nopietns
  valsts tiesību aktu
  pārkāpums; |
| --- | --- |

b)

valsts regulatīvās iestādes valdes locekļus
  ieceļ uz noteiktu termiņu, kas nav pagarināms un ilgst vismaz piecus gadus
  , bet ne vairāk par septiņiem gadiem. Attiecībā uz pirmo pilnvaru termiņu pusei valdes locekļu tas ir divarpus gadi. Valdes locekļus
  atbrīvo no amata pirms termiņa tikai tad, ja netiek pildīti šajā pantā minētie nosacījumi vai ja tiek atklāts nopietns
  valsts tiesību aktu
  pārkāpums;

| c) | valsts regulatīvās iestādes budžeta vajadzības sedz tieši ienākumi no enerģijas tirgus darbībām. |
| --- | --- |

c)

valsts regulatīvās iestādes budžeta vajadzības sedz tieši ienākumi no enerģijas tirgus darbībām.

24.b pants

Valsts regulatīvās iestādes vispārējie mērķi

Valsts regulatīvā iestāde, veicot šajā direktīvā noteiktos pārvaldes uzdevumus, veic visus pasākumus, kas pamatoti nepieciešami, lai sasniegtu šādus mērķus:

| a) | ciešā sadarbībā ar Komisiju, Aģentūru, un citu dalībvalstu regulatīvajām iestādēm ║ sekmēt konkurētspējīgu, drošu un ekoloģiski ilgtspējīgu iekšējo elektroenerģijas tirgu Kopienā un efektīvu tirgus atvēršanu visiem Kopienas patērētājiem un piegādātājiem
  , kā arī nodrošināt energoapgādes tīklu efektīvu un uzticamu darbību atbilstīgi ilgtermiņa mērķiem
  ; |
| --- | --- |

a)

ciešā sadarbībā ar Komisiju, Aģentūru, un citu dalībvalstu regulatīvajām iestādēm ║ sekmēt konkurētspējīgu, drošu un ekoloģiski ilgtspējīgu iekšējo elektroenerģijas tirgu Kopienā un efektīvu tirgus atvēršanu visiem Kopienas patērētājiem un piegādātājiem
  , kā arī nodrošināt energoapgādes tīklu efektīvu un uzticamu darbību atbilstīgi ilgtermiņa mērķiem
  ;

| b) | attīstīt konkurējošus un pienācīgi funkcionējošus tirgus Kopienā, lai sasniegtu a) apakšpunktā minēto mērķi; |
| --- | --- |

b)

attīstīt konkurējošus un pienācīgi funkcionējošus tirgus Kopienā, lai sasniegtu a) apakšpunktā minēto mērķi;

| c) | likvidēt
  jebkādus
  ierobežojumus dabasgāzes tirdzniecībai starp dalībvalstīm, tostarp attīstīt pieprasījumam atbilstošas pārrobežu pārvades jaudas
  un
  palielināt valstu tirgu integrāciju
  , lai veicinātu
  neierobežotu dabasgāzes plūsmu visā Kopienā; |
| --- | --- |

c)

likvidēt
  jebkādus
  ierobežojumus dabasgāzes tirdzniecībai starp dalībvalstīm, tostarp attīstīt pieprasījumam atbilstošas pārrobežu pārvades jaudas
  un
  palielināt valstu tirgu integrāciju
  , lai veicinātu
  neierobežotu dabasgāzes plūsmu visā Kopienā;

| d) | visefektīvakāja veidā nodrošināt uz patērētājiem orientētu
  drošu, uzticamu un efektīvu
  tīklu
  sistēmu attīstību, veicināt ▐ sistēmas atbilstību
  , vienlaikus nodrošinot energoefektivitāti un liela un maza apjoma neizsīkstošo enerģijas resursu (piemēram, biogāzes) un decentralizētās ražošanas energoefektivitāti un integrāciju gan pārvades, gan sadales tīklos
  ; |
| --- | --- |

d)

visefektīvakāja veidā nodrošināt uz patērētājiem orientētu
  drošu, uzticamu un efektīvu
  tīklu
  sistēmu attīstību, veicināt ▐ sistēmas atbilstību
  , vienlaikus nodrošinot energoefektivitāti un liela un maza apjoma neizsīkstošo enerģijas resursu (piemēram, biogāzes) un decentralizētās ražošanas energoefektivitāti un integrāciju gan pārvades, gan sadales tīklos
  ;

| e) | veicināt piekļuvi tīklam, it īpaši likvidējot šķēršļus, kas jauniem dalībniekiem un atjaunīgajai enerģijai var neļaut ienākt tirgū; |
| --- | --- |

e)

veicināt piekļuvi tīklam, it īpaši likvidējot šķēršļus, kas jauniem dalībniekiem un atjaunīgajai enerģijai var neļaut ienākt tirgū;

| f) | nodrošināt īstermiņā un ilgtermiņā atbilstošu stimulu tīkla operatoriem palielināt tīkla efektivitāti un sekmēt tirgus integrāciju; |
| --- | --- |

f)

nodrošināt īstermiņā un ilgtermiņā atbilstošu stimulu tīkla operatoriem palielināt tīkla efektivitāti un sekmēt tirgus integrāciju;

| g) | nodrošināt
  izdevīgumu patērētājiem ar
  valsts tirgus efektīvu darbību un sadarbībā ar konkurences iestādēm sekmēt konkurenci
  un nodrošināt patērētāju aizsardzību
  ; |
| --- | --- |

g)

nodrošināt
  izdevīgumu patērētājiem ar
  valsts tirgus efektīvu darbību un sadarbībā ar konkurences iestādēm sekmēt konkurenci
  un nodrošināt patērētāju aizsardzību
  ;

| h) | veicināt augstvērtīgu dabasgāzes sabiedrisko pakalpojumu un mazaizsargātu patērētāju aizsardzību un palīdzēt nodrošināt, ka A pielikumā paredzētie patērētāju tiesību aizsardzības pasākumi ir efektīvi; |
| --- | --- |

h)

veicināt augstvērtīgu dabasgāzes sabiedrisko pakalpojumu un mazaizsargātu patērētāju aizsardzību un palīdzēt nodrošināt, ka A pielikumā paredzētie patērētāju tiesību aizsardzības pasākumi ir efektīvi;

| i) | veikt nepieciešamo datu apmaiņas procesu saskaņošanu. |
| --- | --- |

i)

veikt nepieciešamo datu apmaiņas procesu saskaņošanu.

24.c pants

Valsts regulatīvās iestādes pienākumi un pilnvaras

1.   Valsts regulatīvajai iestādei ir šādi pienākumi
  , kas attiecīgā gadījumā jāveic ciešā sadarbībā ar citām attiecīgām Kopienas vai valsts iestādēm, pārvades sistēmu operatoriem un citiem tirgus dalībniekiem, neierobežojot to konkrētās kompetences:

| a) | nodrošināt to, ka pārvades un sadales sistēmas operatori un attiecīgā gadījumā sistēmas īpašnieki, kā arī visi dabasgāzes uzņēmumi pilda saistības, kas izriet no šīs direktīvas un attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem, tostarp tās, kas attiecas uz pārrobežu jautājumiem; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt to, ka pārvades un sadales sistēmas operatori un attiecīgā gadījumā sistēmas īpašnieki, kā arī visi dabasgāzes uzņēmumi pilda saistības, kas izriet no šīs direktīvas un attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem, tostarp tās, kas attiecas uz pārrobežu jautājumiem;

| b) | saistībā ar pārrobežu jautājumiem sadarboties ar citu dalībvalstu regulatīvajām iestādēm vai citām iestādēm
  un Aģentūru, tostarp nodrošināt pietiekamu starpsavienojumu jaudu starp pārvades infrastruktūrām, lai izpildītu vispārējā tirgus novērtējuma un apgādes drošības kritērijus, nediskriminējot apgādes uzņēmumus dažādās dalībvalstī
  s; |
| --- | --- |

b)

saistībā ar pārrobežu jautājumiem sadarboties ar citu dalībvalstu regulatīvajām iestādēm vai citām iestādēm
  un Aģentūru, tostarp nodrošināt pietiekamu starpsavienojumu jaudu starp pārvades infrastruktūrām, lai izpildītu vispārējā tirgus novērtējuma un apgādes drošības kritērijus, nediskriminējot apgādes uzņēmumus dažādās dalībvalstī
  s;

| c) | ievērot un izpildīt
  jebkurus juridiski saistošos
  Komisijas un Aģentūras lēmumus; |
| --- | --- |

c)

ievērot un izpildīt
  jebkurus juridiski saistošos
  Komisijas un Aģentūras lēmumus;

| d) | katru gadu ziņot par savu darbību un pienākumu izpildi Komisijai, attiecīgajām dalībvalsts iestādēm, ║ un Aģentūrai. Šādos ziņojumos ietver veiktos pasākumus un iegūtos rezultātus attiecībā uz katru šajā pantā paredzēto uzdevumu; |
| --- | --- |

d)

katru gadu ziņot par savu darbību un pienākumu izpildi Komisijai, attiecīgajām dalībvalsts iestādēm, ║ un Aģentūrai. Šādos ziņojumos ietver veiktos pasākumus un iegūtos rezultātus attiecībā uz katru šajā pantā paredzēto uzdevumu;

| e) | uzraudzīt, kā tiek ievērotas īpašumtiesību nošķiršanas prasības, ko paredz šī direktīva un citi attiecīgie Kopienas tiesību akti, un
  nodrošināt to, ka netiek veikta pārvades, sadales, uzglabāšanas, SDG un piegādes darbību šķērssubsidēšana,
  kā arī nodrošināt to, ka sadales un pārvades tarifi tiek noteikti labu laiku pirms perioda, kad tie stājas spēkā
  ; |
| --- | --- |

e)

uzraudzīt, kā tiek ievērotas īpašumtiesību nošķiršanas prasības, ko paredz šī direktīva un citi attiecīgie Kopienas tiesību akti, un
  nodrošināt to, ka netiek veikta pārvades, sadales, uzglabāšanas, SDG un piegādes darbību šķērssubsidēšana,
  kā arī nodrošināt to, ka sadales un pārvades tarifi tiek noteikti labu laiku pirms perioda, kad tie stājas spēkā
  ;

| f) | pārskatīt pārvades sistēmu operatoru investīciju plānus un gada pārskatā ietvert pārvades sistēmas operatoru investīciju plānu vērtējumu attiecībā uz to atbilstību Eiropas mēroga 10 gadu tīkla attīstības plānam, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1775/2005 2.c pantā;
  pārvades sistēmas operatoru investīciju plāniem jānodrošina, lai darbinieku prasmes un skaits būtu pietiekams pakalpojuma saistību izpildei; par investīciju plāna neizpildi jāpiemēro proporcionālas sankcijas, ko pārvades sistēmas operatoram uzliek saskaņā ar Aģentūras pieņemtajām pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

f)

pārskatīt pārvades sistēmu operatoru investīciju plānus un gada pārskatā ietvert pārvades sistēmas operatoru investīciju plānu vērtējumu attiecībā uz to atbilstību Eiropas mēroga 10 gadu tīkla attīstības plānam, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1775/2005 2.c pantā;
  pārvades sistēmas operatoru investīciju plāniem jānodrošina, lai darbinieku prasmes un skaits būtu pietiekams pakalpojuma saistību izpildei; par investīciju plāna neizpildi jāpiemēro proporcionālas sankcijas, ko pārvades sistēmas operatoram uzliek saskaņā ar Aģentūras pieņemtajām pamatnostādnēm;

| g) | apstiprināt pārvades sistēmu operatoru gada investīciju plānus; |
| --- | --- |

g)

apstiprināt pārvades sistēmu operatoru gada investīciju plānus;

| h) | uzraudzīt
  tīkla drošības ievērošanu
  un
  tā
  uzticamību
  , noteikt standartus un prasības pakalpojumu un apgādes kvalitātei un
  pārskatīt
  sasniegto pakalpojumu un apgādes kvalitāti, kā arī
  tīkla drošības un uzticamības noteikumus; |
| --- | --- |

h)

uzraudzīt
  tīkla drošības ievērošanu
  un
  tā
  uzticamību
  , noteikt standartus un prasības pakalpojumu un apgādes kvalitātei un
  pārskatīt
  sasniegto pakalpojumu un apgādes kvalitāti, kā arī
  tīkla drošības un uzticamības noteikumus;

| i) | uzraudzīt pārredzamību un nodrošināt to, ka
  tīkla operatori
  ievēro pārredzamības pienākumus; |
| --- | --- |

i)

uzraudzīt pārredzamību un nodrošināt to, ka
  tīkla operatori
  ievēro pārredzamības pienākumus;

| j) | uzraudzīt tirgus atvērtību un konkurenci vairumtirdzniecībā un mazumtirdzniecībā, tostarp saistībā ar dabasgāzes biržām, cenām, ko maksā mājsaimniecības, operatoru maiņu, atteikumiem no pieslēguma un mājsaimniecību sūdzībām saskaņotā formā, kā arī konkurences kropļojumus vai ierobežojumus, sadarbojoties ar konkurences iestādēm, tostarp sniedzot konkurences iestādēm informāciju par atbilstīgiem gadījumiem; |
| --- | --- |

j)

uzraudzīt tirgus atvērtību un konkurenci vairumtirdzniecībā un mazumtirdzniecībā, tostarp saistībā ar dabasgāzes biržām, cenām, ko maksā mājsaimniecības, operatoru maiņu, atteikumiem no pieslēguma un mājsaimniecību sūdzībām saskaņotā formā, kā arī konkurences kropļojumus vai ierobežojumus, sadarbojoties ar konkurences iestādēm, tostarp sniedzot konkurences iestādēm informāciju par atbilstīgiem gadījumiem;

| k) | uzraudzīt ierobežojošas līgumiskas prakses gadījumus, tostarp noteikumus par ekskluzīvām tiesībām, kas patērētājiem, kas nav mājsaimniecību patērētāji, var liegt vai ierobežot izvēli vienlaikus slēgt līgumus ar vairāk nekā vienu piegādātāju un attiecīgos gadījumos valsts regulatīvās iestādes par šādu praksi informē valsts konkurences uzraudzības iestādes; |
| --- | --- |

k)

uzraudzīt ierobežojošas līgumiskas prakses gadījumus, tostarp noteikumus par ekskluzīvām tiesībām, kas patērētājiem, kas nav mājsaimniecību patērētāji, var liegt vai ierobežot izvēli vienlaikus slēgt līgumus ar vairāk nekā vienu piegādātāju un attiecīgos gadījumos valsts regulatīvās iestādes par šādu praksi informē valsts konkurences uzraudzības iestādes;

| l) | pilnībā ņemot vērā Līguma noteikumus, sekmēt enerģijas patērētāju un piegādātāju ilgtermiņa līgumus, kas sekmētu enerģijas ražošanas un sadales uzlabošanu, vienlaikus ļaujot patērētājiem gūt taisnīgu daļu no iegūtajiem labumiem, ņemot vērā, ka šādi līgumi var veicināt optimālu ieguldījumu līmeni enerģētikas nozarē; |
| --- | --- |

l)

pilnībā ņemot vērā Līguma noteikumus, sekmēt enerģijas patērētāju un piegādātāju ilgtermiņa līgumus, kas sekmētu enerģijas ražošanas un sadales uzlabošanu, vienlaikus ļaujot patērētājiem gūt taisnīgu daļu no iegūtajiem labumiem, ņemot vērā, ka šādi līgumi var veicināt optimālu ieguldījumu līmeni enerģētikas nozarē;

| m) | reģistrēt laiku, ko pārvades un sadales uzņēmumi tērē, lai izveidotu pieslēgumus un veiktu remontdarbus
  , un piemērot sankcijas saskaņā ar Aģentūras pieņemtajām pamatnostādnēm, ja šie laikposmi tiek bez pienācīga iemesla pārsniegti
  ; |
| --- | --- |

m)

reģistrēt laiku, ko pārvades un sadales uzņēmumi tērē, lai izveidotu pieslēgumus un veiktu remontdarbus
  , un piemērot sankcijas saskaņā ar Aģentūras pieņemtajām pamatnostādnēm, ja šie laikposmi tiek bez pienācīga iemesla pārsniegti
  ;

| n) | uzraudzīt, kā tiek pildīti nosacījumi par pieeju uzglabāšanas iekārtām un citiem papildpakalpojumiem, kas paredzēti 19. pantā; |
| --- | --- |

n)

uzraudzīt, kā tiek pildīti nosacījumi par pieeju uzglabāšanas iekārtām un citiem papildpakalpojumiem, kas paredzēti 19. pantā;

| o) | neskarot citu valsts regulatīvo iestāžu pilnvaras, nodrošināt augstas prasības dabasgāzes sabiedriskajam pakalpojumam, mazaizsargātu patērētāju aizsardzību un A pielikumā paredzēto patērētāju tiesību aizsardzības pasākumu efektivitāti
  un piemērošanu
  ; |
| --- | --- |

o)

neskarot citu valsts regulatīvo iestāžu pilnvaras, nodrošināt augstas prasības dabasgāzes sabiedriskajam pakalpojumam, mazaizsargātu patērētāju aizsardzību un A pielikumā paredzēto patērētāju tiesību aizsardzības pasākumu efektivitāti
  un piemērošanu
  ;

| p) | vismaz reizi gadā publicēt ieteikumus par piegādes tarifu atbilstību 3. pantam;
  šajos ieteikumos pienācīga uzmanība jāpievērš ietekmei uz regulēto cenu tirgus darbību (vairumtirdzniecība un galalietotāju cenas); |
| --- | --- |

p)

vismaz reizi gadā publicēt ieteikumus par piegādes tarifu atbilstību 3. pantam;
  šajos ieteikumos pienācīga uzmanība jāpievērš ietekmei uz regulēto cenu tirgus darbību (vairumtirdzniecība un galalietotāju cenas);

| q) | nodrošināt
  efektīvu un vienlīdzīgu
  piekļuvi patēriņa datiem
  , tostarp datiem par cenām un jebkuriem citiem saistītajiem visu tirgus dalībnieku izdevumiem, šādu
  vienota patēriņa
  viegli saprotama
  datu formāta izmantošanu
  , atbilstošu priekšapmaksu, kas atspoguļo faktisko patēriņu, un visiem patērētājiem tūlītēju
  piekļuvi
  šādiem
  datiem saskaņā ar A pielikuma h) punktu; |
| --- | --- |

q)

nodrošināt
  efektīvu un vienlīdzīgu
  piekļuvi patēriņa datiem
  , tostarp datiem par cenām un jebkuriem citiem saistītajiem visu tirgus dalībnieku izdevumiem, šādu
  vienota patēriņa
  viegli saprotama
  datu formāta izmantošanu
  , atbilstošu priekšapmaksu, kas atspoguļo faktisko patēriņu, un visiem patērētājiem tūlītēju
  piekļuvi
  šādiem
  datiem saskaņā ar A pielikuma h) punktu;

| r) | uzraudzīt to, kā tiek īstenoti noteikumi par pārvades sistēmas operatoru, sadales sistēmas operatoru, piegādātāju un patērētāju un citu tirgus dalībnieku tiesībām un pienākumiem atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1775/2005 8.b pantam; |
| --- | --- |

r)

uzraudzīt to, kā tiek īstenoti noteikumi par pārvades sistēmas operatoru, sadales sistēmas operatoru, piegādātāju un patērētāju un citu tirgus dalībnieku tiesībām un pienākumiem atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1775/2005 8.b pantam;

| s) | noteikt vai apstiprināt tīkla pieejas tarifus un publicēt metodoloģiju, kas jāizmanto šo tarifu noteikšanai; |
| --- | --- |

s)

noteikt vai apstiprināt tīkla pieejas tarifus un publicēt metodoloģiju, kas jāizmanto šo tarifu noteikšanai;

| t) | nodrošināt, lai vairumtirdzniecības cenu svārstības ir pārredzamas; |
| --- | --- |

t)

nodrošināt, lai vairumtirdzniecības cenu svārstības ir pārredzamas;

| u) | uzraudzīt, vai tiek pareizi piemēroti kritēriji, pēc kuriem nosaka uzglabāšanas iekārtas atbilstību 19. panta 3. vai 4. punktam.
  ║ |
| --- | --- |

u)

uzraudzīt, vai tiek pareizi piemēroti kritēriji, pēc kuriem nosaka uzglabāšanas iekārtas atbilstību 19. panta 3. vai 4. punktam.

║

2.   Dalībvalstis piešķir valsts regulatīvajām iestādēm visas pilnvaras, kas tām nepieciešamas, lai efektīvi un bez kavēšanās veiktu 1. ║ punktā minētos pienākumus. Tālab valsts regulatīvajām iestādēm ir, inter alia, pilnvaras:

| a) | izdot dabasgāzes uzņēmumiem saistošus lēmumus; |
| --- | --- |

a)

izdot dabasgāzes uzņēmumiem saistošus lēmumus;

| b) | sadarbībā ar valsts konkurences iestādēm pētīt dabasgāzes tirgu darbību un ▐ lemt par pasākumiem, kas ir vajadzīgi efektīvas konkurences veicināšanai un tirgus pareizas darbības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

b)

sadarbībā ar valsts konkurences iestādēm pētīt dabasgāzes tirgu darbību un ▐ lemt par pasākumiem, kas ir vajadzīgi efektīvas konkurences veicināšanai un tirgus pareizas darbības nodrošināšanai;

| c) | pieprasīt no dabasgāzes uzņēmumiem informāciju, kas vajadzīga paredzēto uzdevumu veikšanai ▐; |
| --- | --- |

c)

pieprasīt no dabasgāzes uzņēmumiem informāciju, kas vajadzīga paredzēto uzdevumu veikšanai ▐;

| d) | uzlikt iedarbīgas, vienotas un atturošas sankcijas dabasgāzes uzņēmumiem, kas nepilda saistības, kuras izriet no šīs direktīvas vai no valsts regulatīvās iestādes vai Aģentūras lēmumiem
  , vai ierosināt kompetentajai iestādei noteikt šādas sankcijas
  ;
  turklāt piemērot vai ierosināt piemērot pārvades sistēmas operatoram vai vertikāli integrētam uzņēmumam soda naudu līdz 10 % no pārvades sistēmas operatora gada apgrozījuma, ja tas nepilda šajā direktīvā paredzētos pienākumus; |
| --- | --- |

d)

uzlikt iedarbīgas, vienotas un atturošas sankcijas dabasgāzes uzņēmumiem, kas nepilda saistības, kuras izriet no šīs direktīvas vai no valsts regulatīvās iestādes vai Aģentūras lēmumiem
  , vai ierosināt kompetentajai iestādei noteikt šādas sankcijas
  ;
  turklāt piemērot vai ierosināt piemērot pārvades sistēmas operatoram vai vertikāli integrētam uzņēmumam soda naudu līdz 10 % no pārvades sistēmas operatora gada apgrozījuma, ja tas nepilda šajā direktīvā paredzētos pienākumus;

| e) | atbilstīgi izmeklēt un sniegt norādījumus strīdu izšķiršanā atbilstīgi 8. un 9. punktam; |
| --- | --- |

e)

atbilstīgi izmeklēt un sniegt norādījumus strīdu izšķiršanā atbilstīgi 8. un 9. punktam;

| f) | apstiprināt 26. pantā minētos drošības pasākumus. |
| --- | --- |

f)

apstiprināt 26. pantā minētos drošības pasākumus.

3.
     
  Papildus tā pienākumiem un pilnvarām atbilstīgi 1. un 2. punkta noteikumiem, ja saskaņā ar IVa nodaļu ir iecelts pārvades sistēmas operators, valsts regulatīvajai iestādei, inter alia, piešķir šādus uzdevumus un pilnvaras:

| a) | piemērot sodu, tostarp soda naudu atbilstoši 2. punktam, par diskriminējošu rīcību par labu vertikāli integrētam uzņēmumam; |
| --- | --- |

a)

piemērot sodu, tostarp soda naudu atbilstoši 2. punktam, par diskriminējošu rīcību par labu vertikāli integrētam uzņēmumam;

| b) | uzraudzīt saziņu starp pārvades sistēmas operatoru un vertikāli integrēto uzņēmumu, lai nodrošinātu, ka pārvades sistēmas operators pilda savus pienākumus; |
| --- | --- |

b)

uzraudzīt saziņu starp pārvades sistēmas operatoru un vertikāli integrēto uzņēmumu, lai nodrošinātu, ka pārvades sistēmas operators pilda savus pienākumus;

| c) | šķirt strīdus starp vertikāli integrēto uzņēmumu un pārvades sistēmas operatoru attiecībā uz jebkuru sūdzību, kas iesniegta saskaņā ar 8. punktu; |
| --- | --- |

c)

šķirt strīdus starp vertikāli integrēto uzņēmumu un pārvades sistēmas operatoru attiecībā uz jebkuru sūdzību, kas iesniegta saskaņā ar 8. punktu;

| d) | uzraudzīt vertikāli integrētā uzņēmuma un pārvades sistēmas operatora komerciālās un finansiālās attiecības, tostarp aizdevumus; |
| --- | --- |

d)

uzraudzīt vertikāli integrētā uzņēmuma un pārvades sistēmas operatora komerciālās un finansiālās attiecības, tostarp aizdevumus;

| e) | uzraudzīt visus komerciālos un finansiālos līgumus, lai tie atbilstu tirgus nosacījumiem; |
| --- | --- |

e)

uzraudzīt visus komerciālos un finansiālos līgumus, lai tie atbilstu tirgus nosacījumiem;

| f) | pieprasīt no vertikāli integrētā uzņēmuma pamatojumu, ja saņemts paziņojums no atbilstības uzraudzības amatpersonas atbilstīgi 12.g panta 4. punktam. Šādā pamatojumā jo īpaši iekļauj pierādījumus, kas liecina par to, ka nav bijusi diskriminējoša rīcība par labu vertikāli integrētajam uzņēmumam; |
| --- | --- |

f)

pieprasīt no vertikāli integrētā uzņēmuma pamatojumu, ja saņemts paziņojums no atbilstības uzraudzības amatpersonas atbilstīgi 12.g panta 4. punktam. Šādā pamatojumā jo īpaši iekļauj pierādījumus, kas liecina par to, ka nav bijusi diskriminējoša rīcība par labu vertikāli integrētajam uzņēmumam;

| g) | veikt pārbaudes vertikāli integrētā uzņēmuma un pārvades sistēmas operatora telpās; |
| --- | --- |

g)

veikt pārbaudes vertikāli integrētā uzņēmuma un pārvades sistēmas operatora telpās;

| h) | pieprasīt no pārvades sistēmas operatora jebkādu informāciju un nepastarpināti sazināties ar pārvades sistēmas operatora personālu; šaubu gadījumā tādas pašas tiesības attiecināmas arī uz vertikāli integrētu uzņēmumu un tā meitasuzņēmumiem; |
| --- | --- |

h)

pieprasīt no pārvades sistēmas operatora jebkādu informāciju un nepastarpināti sazināties ar pārvades sistēmas operatora personālu; šaubu gadījumā tādas pašas tiesības attiecināmas arī uz vertikāli integrētu uzņēmumu un tā meitasuzņēmumiem;

| i) | veikt visas nepieciešamās pārvades sistēmas operatora pārbaudes un šaubu gadījumā arī vertikāli integrētā uzņēmuma un tā meitasuzņēmumu pārbaudes; piemēro Padomes 2002. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma (24) 81. un 82. pantā, 20. panta noteikumus; |
| --- | --- |

i)

veikt visas nepieciešamās pārvades sistēmas operatora pārbaudes un šaubu gadījumā arī vertikāli integrētā uzņēmuma un tā meitasuzņēmumu pārbaudes; piemēro Padomes 2002. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma (24) 81. un 82. pantā, 20. panta noteikumus;

| j) | piemērot pārvades sistēmas operatoram un/vai vertikāli integrētajam uzņēmumam efektīvas, piemērotas un atturošas sankcijas, ja tas nepilda šajā pantā vai jebkurā valsts regulatīvās iestādes lēmumā paredzētos pienākumus; šīs pilnvaras ietver tiesības:










  i) | piemērot efektīvu, piemērotu un atturošu soda naudu, ko aprēķina atkarībā no pārvades sistēmas operatora vai vertikāli integrēta uzņēmuma apgrozījuma; |
| --- | --- | --- |

j)

piemērot pārvades sistēmas operatoram un/vai vertikāli integrētajam uzņēmumam efektīvas, piemērotas un atturošas sankcijas, ja tas nepilda šajā pantā vai jebkurā valsts regulatīvās iestādes lēmumā paredzētos pienākumus; šīs pilnvaras ietver tiesības:

i)

piemērot efektīvu, piemērotu un atturošu soda naudu, ko aprēķina atkarībā no pārvades sistēmas operatora vai vertikāli integrēta uzņēmuma apgrozījuma;

| ii) | izdot rīkojumus novērst diskriminējošu rīcību; |
| --- | --- |

ii)

izdot rīkojumus novērst diskriminējošu rīcību;

| iii) | atsaukt vai vismaz daļēji atsaukt pārvades sistēmas operatora licenci, ja atkārtoti tiek pārkāpti šajā pantā iekļautie nošķiršanas noteikumi. |
| --- | --- |

iii)

atsaukt vai vismaz daļēji atsaukt pārvades sistēmas operatora licenci, ja atkārtoti tiek pārkāpti šajā pantā iekļautie nošķiršanas noteikumi.

4.   Valsts regulatīvās iestādes atbild par noteikumu paredzēšanu un apstiprināšanu pirms to stāšanās spēkā attiecībā uz šādiem aspektiem:

| a) | pieslēgums un pieeja valsts tīkliem, tostarp pārvades un sadales tarifi
  un to aprēķināšanas metodoloģijas vai, alternatīvi, metodoloģijas un to uzraudzīšana pārvades un sadales tarifu noteikšanai vai apstiprināšanai,
  un noteikumi un tarifi, kas attiecas uz pieeju SDG iekārtām
  , tostarp to aprēķināšanas metodoloģijas vai, alternatīvi, metodoloģijas un to uzraudzīšana SDG iekārtu pieejas tarifu noteikšanai vai apstiprināšanai.
  Šiem tarifiem
  jāatbilst faktiskajām izmaksām, ja vien šādas izmaksas ir tādas pašas kā efektīvam operatoram un ir pārredzamas. Tiem
  jābūt tādiem, lai varētu veikt vajadzīgās investīcijas tīklos un SDG iekārtās, nodrošinot tīklu un SDG iekārtu dzīvotspēju;
  šie tarifi nediskriminē jaunpienācējus
  ; |
| --- | --- |

a)

pieslēgums un pieeja valsts tīkliem, tostarp pārvades un sadales tarifi
  un to aprēķināšanas metodoloģijas vai, alternatīvi, metodoloģijas un to uzraudzīšana pārvades un sadales tarifu noteikšanai vai apstiprināšanai,
  un noteikumi un tarifi, kas attiecas uz pieeju SDG iekārtām
  , tostarp to aprēķināšanas metodoloģijas vai, alternatīvi, metodoloģijas un to uzraudzīšana SDG iekārtu pieejas tarifu noteikšanai vai apstiprināšanai.
  Šiem tarifiem
  jāatbilst faktiskajām izmaksām, ja vien šādas izmaksas ir tādas pašas kā efektīvam operatoram un ir pārredzamas. Tiem
  jābūt tādiem, lai varētu veikt vajadzīgās investīcijas tīklos un SDG iekārtās, nodrošinot tīklu un SDG iekārtu dzīvotspēju;
  šie tarifi nediskriminē jaunpienācējus
  ;

| b) | balansēšanas (līdzsvarošanas) pakalpojumu nodrošināšana,
  kas iespēju robežās atbilst izmaksām un neiespaido ieņēmumus, vienlaikus nodrošinot pienācīgus stimulus tīkla lietotājiem, lai līdzsvarotu to jaudu un patēriņu
  ;
  tiem jābūt godīgiem, nediskriminējošiem un balstītiem uz objektīviem kritērijiem
  ; |
| --- | --- |

b)

balansēšanas (līdzsvarošanas) pakalpojumu nodrošināšana,
  kas iespēju robežās atbilst izmaksām un neiespaido ieņēmumus, vienlaikus nodrošinot pienācīgus stimulus tīkla lietotājiem, lai līdzsvarotu to jaudu un patēriņu
  ;
  tiem jābūt godīgiem, nediskriminējošiem un balstītiem uz objektīviem kritērijiem
  ;

| c) | piekļuve pārrobežu infrastruktūrai, tostarp procedūras jaudas piešķiršanai un pārslodzes novēršanai. Tām nav tiesību prasīt, lai pārvades sistēmas operatori maina šos noteikumus un nosacījumus. |
| --- | --- |

c)

piekļuve pārrobežu infrastruktūrai, tostarp procedūras jaudas piešķiršanai un pārslodzes novēršanai. Tām nav tiesību prasīt, lai pārvades sistēmas operatori maina šos noteikumus un nosacījumus.

5.   Nosakot vai apstiprinot tarifu
  un līdzsvarošanas pakalpojumu
  noteikumus,
  nosacījumus vai metodoloģiju valsts regulatīvās iestādes nodrošina tīkla operatoriem atbilstošu stimulu īstermiņā un ilgtermiņā palielināt efektivitāti, sekmēt tirgus integrāciju
  , nodrošināt piegādes drošību
  un atbalstīt attiecīgus pētniecības pasākumus.

6.
     
  Valsts regulatīvās iestādes uzrauga pārslodzes novēršanu valstu gāzes pārvades tīklos.

Pārvades sistēmu operatori iesniedz valsts regulatīvajai iestādei apstiprināšanai pārslodzes novēršanas procedūru aprakstu, norādot jaudas sadalījumu. Valsts regulatīvās iestādes pirms šo procedūru apstiprināšanas var prasīt izdarīt tajās grozījumus.

7.   Valsts regulatīvās iestādes ir pilnvarotas vajadzības gadījumā pieprasīt pārvades, ▐ SDG un sadales sistēmas operatoriem grozīt noteikumus, tostarp šajā pantā minētos tarifus, lai nodrošinātu to samērīgumu un nediskriminējošu piemērošanu.

8.   Visas personas, kam ir sūdzības par pārvades, SDG,
  uzglabāšanas
  vai sadales sistēmas operatoru, var iesniegt sūdzību valsts regulatīvajai iestādei, kas, rīkojoties kā strīdu izšķiršanas iestāde, pieņem lēmumu divos mēnešos pēc sūdzības saņemšanas. Ja valsts regulatīvajām iestādēm vajadzīga papildu informācija, šo termiņu var pagarināt par diviem mēnešiem. Šo termiņu var pagarināt, ja tam piekrīt sūdzības iesniedzējs. Valsts regulatīvās iestādes Lēmums ir saistošs, izņemot, ja tas ir atcelts apelācijas kārtībā.

9.   Visas personas, ko attiecīgais lēmums skar un kam ir tiesības iesniegt sūdzību par lēmumu, kurš attiecas uz metodiku un pieņemts saskaņā ar šo pantu, vai gadījumā, ja valsts regulatīvajai iestādei ir pienākums apspriesties par ierosinātajiem
  tarifiem un
  metodiku, var vēlākais divos mēnešos vai īsākā laikā, ko paredz dalībvalstis, pēc lēmuma vai lēmuma priekšlikuma publicēšanas iesniegt sūdzību tā pārskatīšanas nolūkā. Šāda sūdzība neatliek lēmuma piemērošanu.

10.   Dalībvalstis izveido atbilstīgus un efektīvus ▐ kontroles un pārredzamības mehānismus, lai izvairītos no dominējošā stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas, jo īpaši kaitējot patērētājiem, un no negodīgas rīcības, kas vērsta uz konkurences samazināšanu. Šajos mehānismos ņem vērā Līguma noteikumus un īpaši tā 82. pantu.

11.
     
  Valsts regulatīvās iestādes izveido neatkarīgus sūdzību izskatīšanas dienestus un alternatīvus tiesiskās aizsardzības mehānismus, piemēram, neatkarīgu enerģijas ombudu vai patērētāju organizāciju. Šie dienesti vai mehānismi ir atbildīgi par efektīvu sūdzību izskatīšanu un ievēro labākās prakses principus. Valsts regulatīvās iestādes nosaka standartus un izstrādā pamatnostādnes par to, kā ražotājiem un tīkla operatoriem ir jāizskata sūdzības.

12.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi, tostarp administratīvu lietu vai kriminālprocesa uzsākšana atbilstīgi valsts tiesību aktiem, pret fiziskām un juridiskām personām, kas ir atbildīgas gadījumos, kad nav ievēroti šajā direktīvā paredzētie konfidencialitātes noteikumi.

13.   Sūdzības, kas minētas 8. un 9. punktā, neskar apelācijas tiesību izmantošanu saskaņā ar Kopienas un attiecīgo valstu tiesību aktiem.

14.   Valsts regulatīvo iestāžu lēmumiem
  ir jābūt saprātīgiem un publiski pieejamiem, lai būtu iespējama to juridiska pārbaude
  .

15.   Dalībvalstis nodrošina piemērotus valsts līmeņa mehānismus, lai persona, kuru skar valsts valsts regulatīvās iestādes lēmums, varētu šo lēmumu pārsūdzēt
  valsts tiesu iestādē vai citā no iesaistītajām pusēm un valdības
  neatkarīgā
  valsts
  struktūrā.

▐

24.d pants

Pārrobežu jautājumu regulējums

1.   Valsts regulatīvās iestādes cieši sadarbojas un viena ar otru apspriežas, kā arī savstarpēji un Aģentūrai sniedz informāciju, kas nepieciešama, lai veiktu šajā direktīvā paredzētos uzdevumus. Informācijas apmaiņas procesā iestāde, kas saņem informāciju, nodrošina tādu konfidencialitātes līmeni, kādu pieprasa informācijas nosūtītāja iestāde.

2.   
  Lai nodrošinātu, ka reģionālos gāzes tirgos integrāciju regulē ar piemērotām regulatīvām struktūrām, valsts regulatīvās iestādes ciešā sadarbībā ar Aģentūru un tās vadībā nodrošina vismaz to, ka attiecībā uz to reģionālajiem tirgiem tiek veiktas vismaz šādas regulatīvas funkcijas:

| a) | sadarbība
  vismaz reģionālā līmenī, sekmējot operatīvās vienošanās, lai panāktu optimālu tīkla pārvaldību, izveidotu kopīgas dabasgāzes biržas un piešķirtu pārrobežu jaudu, un nodrošinātu
  pietiekamu
  starpsavienojumu jaudu reģionā
  un starp reģioniem, tostarp veidojot jaunus starpsavienojumus,
  kas ļauj attīstīties efektīvai konkurencei
  un uzlabot piegādes drošību
  ; |
| --- | --- |

a)

sadarbība
  vismaz reģionālā līmenī, sekmējot operatīvās vienošanās, lai panāktu optimālu tīkla pārvaldību, izveidotu kopīgas dabasgāzes biržas un piešķirtu pārrobežu jaudu, un nodrošinātu
  pietiekamu
  starpsavienojumu jaudu reģionā
  un starp reģioniem, tostarp veidojot jaunus starpsavienojumus,
  kas ļauj attīstīties efektīvai konkurencei
  un uzlabot piegādes drošību
  ;

| b) | vismaz attiecīgajā reģionālajā līmenī tiek saskaņoti visi tehniskie un tirgus kodeksi attiecīgajiem pārvades sistēmu operatoriem u citiem tirgus dalībniekiem; |
| --- | --- |

b)

vismaz attiecīgajā reģionālajā līmenī tiek saskaņoti visi tehniskie un tirgus kodeksi attiecīgajiem pārvades sistēmu operatoriem u citiem tirgus dalībniekiem;

| c) | tiek saskaņoti noteikumi, kas reglamentē pārslodzes novēršanu; |
| --- | --- |

c)

tiek saskaņoti noteikumi, kas reglamentē pārslodzes novēršanu;

| d) | tiek pieņemti noteikumi, lai nodrošinātu, ka gāzes biržu īpašnieki un/vai vadītāji, kas darbojas attiecīgajos reģionālajos tīklos, ir pilnībā neatkarīgi no ražošanas līdzekļu īpašniekiem un/vai pārvaldītājiem. |
| --- | --- |

d)

tiek pieņemti noteikumi, lai nodrošinātu, ka gāzes biržu īpašnieki un/vai vadītāji, kas darbojas attiecīgajos reģionālajos tīklos, ir pilnībā neatkarīgi no ražošanas līdzekļu īpašniekiem un/vai pārvaldītājiem.

Valsts regulatīvajām iestādēm ir tiesības vienoties par savstarpēju sadarbību, lai veicinātu regulatīvo sadarbību, un pirmajā daļā minētie pasākumi vajadzības gadījumā ir jāveic ciešā sadarbībā ar citām attiecīgajām valsts iestādēm, nemazinot to specifisko kompetenci.

3.   Aģentūra lemj par regulējumu attiecībā uz infrastruktūru, kas savieno vismaz divas dalībvalstis, ja:

| a) | to kopīgi pieprasa attiecīgās valsts regulatīvās iestādes, vai |
| --- | --- |

a)

to kopīgi pieprasa attiecīgās valsts regulatīvās iestādes, vai

| b) | kompetentās valsts regulatīvās iestādes nav spējušas vienoties par piemērotu regulējumu sešu mēnešu laikā no dienas, kad attiecīgo lietu saņēma pēdējā valsts regulatīvā iestāde. |
| --- | --- |

b)

kompetentās valsts regulatīvās iestādes nav spējušas vienoties par piemērotu regulējumu sešu mēnešu laikā no dienas, kad attiecīgo lietu saņēma pēdējā valsts regulatīvā iestāde.

▐

24.e pants

Pamatnostādņu ievērošana

1.   Komisija vai jebkura valsts regulatīvā iestāde ║ var prasīt Aģentūrai sniegt atzinumu par valsts regulatīvās iestādes pieņemtā lēmumu atbilstību šajā direktīvā vai Regulā (EK) Nr. 1775/2005 minētajām pamatnostādnēm.

2.   Aģentūra
  divu mēnešu
  laikā sniedz atzinumu Komisijai vai regulatīvajai iestādei, kas to pieprasījusi, ║ un regulatīvajai iestādei, kas pieņēmusi lēmumu.

3.   Ja valsts regulatīvā iestāde, kas pieņēmusi apstrīdēto lēmumu, neizpilda Aģentūras atzinumu četru mēnešu laikā no tā saņemšanas dienas, Aģentūra attiecīgi informē Komisiju.

4.   Jebkura valsts regulatīvā iestāde, ja tā uzskata, ka valsts regulatīvās iestādes pieņemtais lēmums neatbilst šajā direktīvā vai Regulā (EK) Nr. 1775/2005 minētajām pamatnostādnēm, var divu mēnešu laikā no minētā lēmuma pieņemšanas informēt Komisiju.

5.   Ja Komisija konstatē, ka valsts regulatīvās iestādes lēmums liek nopietni apšaubīt tā atbilstību šajā direktīvā vai Regulā (EK) Nr. 1775/2005 paredzētajām pamatnostādnēm — vai nu divu mēnešu laikā kopš informācijas saņemšanas par Aģentūras atzinuma neievērošanu saskaņā ar 3. punktu, vai vadlīniju neievērošanu saskaņā ar 4. punktu vai pēc savas iniciatīvas trīs mēnešu laikā kopš apstrīdētā lēmuma pieņemšanas, Komisija var lemt par procedūras uzsākšanu. Tādā gadījumā Komisija aicina attiecīgo valsts regulatīvo iestādi un procedūrā iesaistītās puses iesniegt komentārus.

6.   Ja Komisija nolemj uzsākt procedūru, tā četru mēnešu laikā no šāda lēmuma pieņemšanas pieņem galīgo lēmumu, ar kuru

| a) | nolemj neiebilst pret valsts regulatīvās iestādes lēmumu, vai |
| --- | --- |

a)

nolemj neiebilst pret valsts regulatīvās iestādes lēmumu, vai

| b) | pieprasa attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei grozīt vai atcelt savu lēmumu, ja Komisija uzskata, ka nav ievērotas pamatnostādnes. |
| --- | --- |

b)

pieprasa attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei grozīt vai atcelt savu lēmumu, ja Komisija uzskata, ka nav ievērotas pamatnostādnes.

7.   Ja Komisija nav pieņēmusi lēmumu uzsākt procedūru vai galīgo lēmumu attiecīgi 5. un 6. punktā noteiktajos termiņos, uzskatāms, ka Komisija neiebilst pret valsts regulatīvās iestādes lēmumu.

8.   Valsts regulatīvās iestāde divu mēnešu laikā izpilda Komisijas lēmumu grozīt vai atsaukt lēmumu un attiecīgi informē Komisiju.

9.   Komisija pieņem pamatnostādnes, ar ko paredz šā panta izpildei piemērojamo procedūru. Minēto pasākumu, kas paredzēts šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 30. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

24.f pants

Lietvedība

1.   Dalībvalstis paredz, ka piegādes uzņēmumiem vismaz piecus gadus jāspēj sniegt
  kompetentajām iestādēm, lai tās varētu veikt savus pienākumus
  , atbilstošus datus par visiem notikušajiem dabasgāzes piegādes līgumu un gāzes atvasināto instrumentu darījumiem ar vairumtirdzniecības patērētājiem un pārvades sistēmas operatoriem, kā arī uzglabāšanas un SDG operatoriem.

2.   Minētie dati var
  ietvert informāciju par darījuma ilgumu, piegādes un līguma izpildes noteikumiem, enerģijas apjomu, izpildes dienu un laiku, darījumu cenām un attiecīgā vairumtirdzniecības patērētāja identifikācijas datiem, kā arī konkrētas ziņas par visiem neizpildītajiem gāzes piegādes līgumiem un gāzes atvasinātajiem instrumentiem.

3.   Valsts regulatīvā iestāde var nolemt sniegt daļu informācijas citiem tirgus dalībniekiem ar nosacījumu, ka netiek atklāta komerciāli svarīga informācija par konkrētiem tirgus dalībniekiem vai atsevišķiem darījumiem. Šo punktu nepiemēro informācijai par finanšu instrumentiem, uz ko attiecas Direktīva 2004/39/EK.

▐

4.   Šā panta noteikumi struktūrām, uz ko attiecas Direktīva 2004/39/EK, nerada papildu saistības pret iestādēm.

5.   Ja 1. punktā minētajām iestādēm jāpiekļūst to iestāžu datiem, uz ko attiecas Direktīva 2004/39/EK, minētajā direktīvā paredzētās atbildīgās iestādes sniedz 1. punktā minētajām iestādēm vajadzīgos datus.

| (19) | Svītro 25. pantu. |
| --- | --- |

(19)

Svītro 25. pantu.

| (20) | Direktīvā iekļauj šādu pantu:


  “26.a pants


  Ražošanas vietu neattiecināšana



  1.
     
  Dalībvalstis uz ražošanas vietām var neattiecināt šīs direktīvas 4. un 7. pantu, 8. panta 1. un 2. punktu, 11. pantu, 12. panta 5. punktu, 13., 17. un 18. pantu, 23. panta 1. punktu un/vai 24. pantu
  .


  2.
     
  Šā panta 1. punktā minētās atkāpes neietekmē trešo personu pieeju. Patērētāji ražošanās vietās var brīvi izvēlēties enerģijas piegādātāju un nesaskaņu gadījumā ar tīkla operatoru vēršas pie valsts regulatīvās iestādes.
  ” |
| --- | --- |

(20)

Direktīvā iekļauj šādu pantu:

“26.a pants

Ražošanas vietu neattiecināšana

1.
     
  Dalībvalstis uz ražošanas vietām var neattiecināt šīs direktīvas 4. un 7. pantu, 8. panta 1. un 2. punktu, 11. pantu, 12. panta 5. punktu, 13., 17. un 18. pantu, 23. panta 1. punktu un/vai 24. pantu
  .

2.
     
  Šā panta 1. punktā minētās atkāpes neietekmē trešo personu pieeju. Patērētāji ražošanās vietās var brīvi izvēlēties enerģijas piegādātāju un nesaskaņu gadījumā ar tīkla operatoru vēršas pie valsts regulatīvās iestādes.
  ”

| (21) | Šādi aizstāj 30. pantu.
  “30. pants


  Komiteja

  1.   Komisijai palīdz komiteja.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.
  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5a. panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.” |
| --- | --- |

(21)

Šādi aizstāj 30. pantu.

“30. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5a. panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.”

| (22) | A pielikumu
  aizstāj
  ar šādu:
  “
  Neskarot Kopienas noteikumus attiecībā uz patērētāju aizsardzību, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK un Padomes Direktīvu 93/13/EEK, 3. pantā minētie pasākumi ir paredzēti tam, lai nodrošinātu to, ka patērētāji:










  a) | ir tiesīgi slēgt līgumu ar gāzes piegādātāju, kurā norādīta:








  — | piegādātāja identitāte un adrese; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

A pielikumu
  aizstāj
  ar šādu:

“
  Neskarot Kopienas noteikumus attiecībā uz patērētāju aizsardzību, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK un Padomes Direktīvu 93/13/EEK, 3. pantā minētie pasākumi ir paredzēti tam, lai nodrošinātu to, ka patērētāji:

a)

ir tiesīgi slēgt līgumu ar gāzes piegādātāju, kurā norādīta:

—

piegādātāja identitāte un adrese;

| — | sniedzamie pakalpojumi, piedāvātā pakalpojuma kvalitātes līmeņi, kā arī sākotnējās pieslēgšanas laiks; |
| --- | --- |

—

sniedzamie pakalpojumi, piedāvātā pakalpojuma kvalitātes līmeņi, kā arī sākotnējās pieslēgšanas laiks;

| — | piedāvātie uzturēšanas pakalpojumu veidi; |
| --- | --- |

—

piedāvātie uzturēšanas pakalpojumu veidi;

| — | līdzekļi, ar kādiem var iegūt jaunāko informāciju par visiem piemērojamiem tarifiem un uzturēšanas maksu; |
| --- | --- |

—

līdzekļi, ar kādiem var iegūt jaunāko informāciju par visiem piemērojamiem tarifiem un uzturēšanas maksu;

| — | līguma darbības ilgums, pakalpojumu un līguma atjaunošanas un pārtraukšanas noteikumi, tiesības bez maksas atteikties no līguma; |
| --- | --- |

—

līguma darbības ilgums, pakalpojumu un līguma atjaunošanas un pārtraukšanas noteikumi, tiesības bez maksas atteikties no līguma;

| — | kompensācijas un atlīdzības noteikumi, kas piemērojami, ja līguma iekļautie pakalpojuma kvalitātes līmeņi nav ievēroti, tostarp neprecīzi un novēloti norēķini; |
| --- | --- |

—

kompensācijas un atlīdzības noteikumi, kas piemērojami, ja līguma iekļautie pakalpojuma kvalitātes līmeņi nav ievēroti, tostarp neprecīzi un novēloti norēķini;

| — | strīdu izšķiršanas procedūru uzsākšanas metodes saskaņā ar f) apakšpunktu; |
| --- | --- |

—

strīdu izšķiršanas procedūru uzsākšanas metodes saskaņā ar f) apakšpunktu;

| — | skaidri norādīta informācija par patērētāju tiesībām, tostarp visām iepriekš minētajām tiesībām, kas sniegta norēķinu un elektroenerģijas uzņēmumu interneta vietnēs; un |
| --- | --- |

—

skaidri norādīta informācija par patērētāju tiesībām, tostarp visām iepriekš minētajām tiesībām, kas sniegta norēķinu un elektroenerģijas uzņēmumu interneta vietnēs; un

| — | informācija par kompetento sūdzību izskatīšanas iestādi un procedūru, kas patērētājam jāievēro strīda gadījumā. |
| --- | --- |

—

informācija par kompetento sūdzību izskatīšanas iestādi un procedūru, kas patērētājam jāievēro strīda gadījumā.

| b) | saņem atbilstīgu paziņojumu par jebkuru nodomu grozīt līguma nosacījumus un ir informēti par savām tiesībām uzteikt līgumu pēc paziņojuma saņemšanas. Pakalpojumu sniedzēji tieši informē savus abonentus par maksas palielināšanu un dara to savlaicīgi — ne vēlāk kā viena parastā rēķina apmaksas termiņa laikā pēc palielinājuma stāšanās spēkā pārredzamā un visaptverošā veidā. Dalībvalstis nodrošina to, ka patērētāji var brīvi uzteikt līgumu, ja viņi nepieņem jaunos nosacījumus, kurus tiem ir paziņojis gāzes pakalpojumu sniedzējs; |
| --- | --- |

b)

saņem atbilstīgu paziņojumu par jebkuru nodomu grozīt līguma nosacījumus un ir informēti par savām tiesībām uzteikt līgumu pēc paziņojuma saņemšanas. Pakalpojumu sniedzēji tieši informē savus abonentus par maksas palielināšanu un dara to savlaicīgi — ne vēlāk kā viena parastā rēķina apmaksas termiņa laikā pēc palielinājuma stāšanās spēkā pārredzamā un visaptverošā veidā. Dalībvalstis nodrošina to, ka patērētāji var brīvi uzteikt līgumu, ja viņi nepieņem jaunos nosacījumus, kurus tiem ir paziņojis gāzes pakalpojumu sniedzējs;

| c) | saņem pārredzamu informāciju par piemērojamajām cenām un tarifiem un par standarta noteikumiem un nosacījumiem attiecībā uz pieeju gāzes pakalpojumiem un to izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

saņem pārredzamu informāciju par piemērojamajām cenām un tarifiem un par standarta noteikumiem un nosacījumiem attiecībā uz pieeju gāzes pakalpojumiem un to izmantošanu;

| d) | tiem piedāvā plašu norēķinu metožu klāstu, kas nediskriminē mazāk aizsargātus patērētājus. Visām noteikumu un nosacījumu atšķirībām ir jāatspoguļo tas, kādas ir dažādo norēķinu sistēmu izmaksas piegādātājam. Vispārīgie noteikumi un nosacījumi ir taisnīgi un pārredzami. Tos sniedz skaidrā un saprotamā valodā. Patērētājus aizsargā no negodīgām vai maldinošām pārdošanas metodēm, tostarp pārdevēja noteiktiem ārpuslīgumiskiem šķēršļiem, piemēram, pārlieku sarežģītu līguma dokumentāciju; |
| --- | --- |

d)

tiem piedāvā plašu norēķinu metožu klāstu, kas nediskriminē mazāk aizsargātus patērētājus. Visām noteikumu un nosacījumu atšķirībām ir jāatspoguļo tas, kādas ir dažādo norēķinu sistēmu izmaksas piegādātājam. Vispārīgie noteikumi un nosacījumi ir taisnīgi un pārredzami. Tos sniedz skaidrā un saprotamā valodā. Patērētājus aizsargā no negodīgām vai maldinošām pārdošanas metodēm, tostarp pārdevēja noteiktiem ārpuslīgumiskiem šķēršļiem, piemēram, pārlieku sarežģītu līguma dokumentāciju;

| e) | tiem nav jāmaksā par piegādātāja maiņu; |
| --- | --- |

e)

tiem nav jāmaksā par piegādātāja maiņu;

| f) | tie gūst labumu no pārredzamām, vienkāršām un nedārgām procedūrām, ko izmanto sūdzību izskatīšanā. Jo īpaši visiem patērētājiem ir tiesības uz pakalpojumu saņemšanu un to, ka viņu gāzes pakalpojumu piegādātājs izskata sūdzības. Šādas procedūras ļauj taisnīgi un ātri trīs mēnešu laikā izšķirt strīdus, nodrošinot atlīdzības un/vai kompensācijas sistēmu, ja tāda ir pamatota. Ja iespējams, jāievēro Komisijas 1998. gada 30. marta Ieteikumā 98/257/EK par principiem, kas piemērojami iestādēm, kas atbildīgas par patērētāju strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā (25) izklāstītie principi; |
| --- | --- |

f)

tie gūst labumu no pārredzamām, vienkāršām un nedārgām procedūrām, ko izmanto sūdzību izskatīšanā. Jo īpaši visiem patērētājiem ir tiesības uz pakalpojumu saņemšanu un to, ka viņu gāzes pakalpojumu piegādātājs izskata sūdzības. Šādas procedūras ļauj taisnīgi un ātri trīs mēnešu laikā izšķirt strīdus, nodrošinot atlīdzības un/vai kompensācijas sistēmu, ja tāda ir pamatota. Ja iespējams, jāievēro Komisijas 1998. gada 30. marta Ieteikumā 98/257/EK par principiem, kas piemērojami iestādēm, kas atbildīgas par patērētāju strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā (25) izklāstītie principi;

| g) | tie, kas ir pieslēgti gāzes sistēmai, ir informēti par viņu tiesībām saņemt noteiktas kvalitātes dabasgāzi par pieņemamām cenām saskaņā ar attiecīgās valsts piemērojamajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

g)

tie, kas ir pieslēgti gāzes sistēmai, ir informēti par viņu tiesībām saņemt noteiktas kvalitātes dabasgāzi par pieņemamām cenām saskaņā ar attiecīgās valsts piemērojamajiem tiesību aktiem;

| h) | var
  viegli mainīt piegādātāju un
  piekļūt saviem patēriņa datiem un ar skaidru vienošanos un bez maksas var nodrošināt jebkuram
  atļautam piegādes
  uzņēmumam piekļuvi saviem uzskaites datiem. Par datu pārvaldību atbildīgās personas pienākums ir sniegt šos datus uzņēmumam. Dalībvalstis nosaka datu formātu un kārtību, kādā piegādātāji un patērētāji var piekļūt datiem. Par šo pakalpojumu nedrīkst no patērētāja iekasēt atsevišķu samaksu; |
| --- | --- |

h)

var
  viegli mainīt piegādātāju un
  piekļūt saviem patēriņa datiem un ar skaidru vienošanos un bez maksas var nodrošināt jebkuram
  atļautam piegādes
  uzņēmumam piekļuvi saviem uzskaites datiem. Par datu pārvaldību atbildīgās personas pienākums ir sniegt šos datus uzņēmumam. Dalībvalstis nosaka datu formātu un kārtību, kādā piegādātāji un patērētāji var piekļūt datiem. Par šo pakalpojumu nedrīkst no patērētāja iekasēt atsevišķu samaksu;

| i) | vismaz reizi ceturksnī
  saņem pienācīgu informāciju par faktisko gāzes patēriņu un izmaksām. Par šo pakalpojumu nedrīkst no patērētāja iekasēt atsevišķu samaksu;
  Dalībvalstis nodrošina, ka viedie skaitītāji ar pēc iespējas mazākām neērtībām patērētājiem tiek uzstādīti ... (26), un par to uzstādīšanu ir atbildīgi gāzes sadales vai piegādes uzņēmumi. Valsts regulatīvās iestādes atbild par šī izstrādes procesa uzraudzību un kopīgu standartu noteikšanu šim nolūkam. Dalībvalstis nodrošina, ka standartos, ar kuriem nosaka skaitītāju minimālās uzbūves un darbības prasības, ņemts vērā savietojamības aspekts, lai patērētāji par iespējami mazāku samaksu iegūtu iespējami lielāku labumu; |
| --- | --- |

i)

vismaz reizi ceturksnī
  saņem pienācīgu informāciju par faktisko gāzes patēriņu un izmaksām. Par šo pakalpojumu nedrīkst no patērētāja iekasēt atsevišķu samaksu;
  Dalībvalstis nodrošina, ka viedie skaitītāji ar pēc iespējas mazākām neērtībām patērētājiem tiek uzstādīti ... (26), un par to uzstādīšanu ir atbildīgi gāzes sadales vai piegādes uzņēmumi. Valsts regulatīvās iestādes atbild par šī izstrādes procesa uzraudzību un kopīgu standartu noteikšanu šim nolūkam. Dalībvalstis nodrošina, ka standartos, ar kuriem nosaka skaitītāju minimālās uzbūves un darbības prasības, ņemts vērā savietojamības aspekts, lai patērētāji par iespējami mazāku samaksu iegūtu iespējami lielāku labumu;

| j) | saņem pēdējo galīgo rēķinu par patērēto gāzi pēc piegādātāja maiņas ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc attiecīgā piegādātāja informēšanas par piegādātāja maiņu. |
| --- | --- |

j)

saņem pēdējo galīgo rēķinu par patērēto gāzi pēc piegādātāja maiņas ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc attiecīgā piegādātāja informēšanas par piegādātāja maiņu.

2. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz ... (27). Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Tās piemēro minētos noteikumus no ... (27).

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3.
     
  Dalībvalstis atceļ visus normatīvos un administratīvos aktus, kas neļauj kādam dabasgāzes uzņēmumam, regulatīvajai iestādei vai citai iestādei pildīt savus pienākumus vai īstenot savas pilnvaras vai pienākumus, ko paredz šī direktīva.

4.
     
  Komisija katru gadu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas formālo un praktisko īstenošanu katrā dalībvalstī.

5.
     
  Ja valsts pārvaldīta iestāde tiek tiešā vai netiešā veidā iesaistīta vertikāli integrēta uzņēmuma daļu iegādē, cenu attiecībā uz vienošanos par šādu darījumu paziņo Komisijai. Šī paziņošana ietver sevī to, ka starptautisks audita uzņēmums apliecina attiecīgo aktīvu vērtību. Komisija šo informāciju izmanto vienīgi valsts atbalsta pārraudzīšanai.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā (..) dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Aresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 211, 19.8.2008., 23. lpp
  .

1

OV C 211, 19.8.2008., 23. lpp

(2)  
  OV C 172, 5.7.2008., 55. lpp
  .

2

OV C 172, 5.7.2008., 55. lpp

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija Nostāja.

(4)  OV L 176, 15.7.2003., 57. lpp.

4

(5)  
  OV C 175 E, 10.7.2008., 206. lpp
  .

5

OV C 175 E, 10.7.2008., 206. lpp

(6)  
  OV L ...

6

OV L ...

(7)  

  OV L 114, 27.4.2006., 64. lpp

  .

7

OV L 114, 27.4.2006., 64. lpp

(8)  

  OV L 127, 29.4.2004., 92. lpp

  .

8

OV L 127, 29.4.2004., 92. lpp

(9)  OV L 289, 3.11.2005., 1. lpp.

9

(10)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. ║.

10

(11)  
  OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp
  .

11

OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp

(12)  
  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.”

12

OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(13)  
  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

13

OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

(14)  
  OV L ...
  ”

14

OV L ...

(15)  Viens gads pēc Direktīvas .../.../EK [ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu] ieviešanas dienas.

15

Viens gads pēc Direktīvas .../.../EK [ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu] ieviešanas dienas.

(16)  Divi gadi pēc Direktīvas .../.../EK [ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu] ieviešanas dienas.

16

Divi gadi pēc Direktīvas .../.../EK [ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu] ieviešanas dienas

(17)  Direktīvas .../.../EK spēkā stāšanās datums [ar kuru groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu].”

17

Direktīvas .../.../EK spēkā stāšanās datums [ar kuru groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu].

(18)  
  Direktīvas .../.../EK spēkā stāšanās datums [ar kuru groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu].

18

Direktīvas .../.../EK spēkā stāšanās datums [ar kuru groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu].

(19)  
  10 gadu laikā pēc Direktīvas .../.../EK [ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu] stāšanās spēkā.

19

10 gadu laikā pēc Direktīvas .../.../EK [ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu] stāšanās spēkā.

(20)  
  Divu gadu laikā pēc Direktīvas .../.../EK [ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu] stāšanās spēkā.
  ”

20

Divu gadu laikā pēc Direktīvas .../.../EK [ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu] stāšanās spēkā.

(21)  
  Pieci gadi pēc Direktīvas .../.../EK [ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu] stāšanās spēkā.

21

Pieci gadi pēc Direktīvas .../.../EK [ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu] stāšanās spēkā.

(22)  
  Septiņi gadi pēc Direktīvas .../.../EK [ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu] stāšanās spēkā.
  ”

22

Septiņi gadi pēc Direktīvas .../.../EK [ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu] stāšanās spēkā.

(23)  
  Direktīvas .../.../EK [ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu] spēkā stāšanās diena.
  ”

23

Direktīvas .../.../EK [ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu] spēkā stāšanās diena.

(24)  

  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp

  .”

24

OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp

(25)  

  OV L 115, 17.4.1998., 31. lpp.

25

OV L 115, 17.4.1998., 31. lpp.

(26)  
  10 gadu laiku pēc Direktīvas.../.../EK [ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK] stāšanās spēkā.
  ”

26

10 gadu laiku pēc Direktīvas.../.../EK [ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK] stāšanās spēkā.

(27)  18 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

27

18 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/181 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/181

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsSociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšana ***I

P6_TA(2008)0348

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (COM(2006)0016 — C6-0037/2006 — 2006/0006(COD))

2009/C 294 E/49

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0016),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 42. un 308. pantus, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0037/2006),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0251/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsP6_TC1-COD(2006)0006

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 574/72

(Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 42. un 308. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas (1) sistēmu koordinēšanu un jo īpaši tās 89. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 883/2004 modernizē dalībvalstu valsts sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas noteikumus, precizējot nepieciešamos pasākumus un procedūras regulas īstenošanai un raugoties, lai noteikumi tiktu vienkāršoti visu iesaistīto dalībnieku interesēs. Būtu jānosaka piemērošanas kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 883/2004 modernizē dalībvalstu valsts sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas noteikumus, precizējot nepieciešamos pasākumus un procedūras regulas īstenošanai un raugoties, lai noteikumi tiktu vienkāršoti visu iesaistīto dalībnieku interesēs. Būtu jānosaka piemērošanas kārtība.

| (2) | Efektīvāka un ciešāka sadarbība║ starp sociālās nodrošināšanas iestādēm ir būtisks faktors, lai ļautu tām personām, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 883/2004, izmantot savas tiesības visdrīzākajā laikā un ar labākajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Efektīvāka un ciešāka sadarbība║ starp sociālās nodrošināšanas iestādēm ir būtisks faktors, lai ļautu tām personām, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 883/2004, izmantot savas tiesības visdrīzākajā laikā un ar labākajiem nosacījumiem.

| (3) | Elektronisko līdzekļu izmantošana ir pielāgota tam, lai notiktu ātra un droša datu apmaiņa starp dalībvalstu iestādēm. ║Datu elektroniskai apstrādei vajadzētu veicināt procedūru paātrināšanu attiecīgajām personām. Turklāt šiem cilvēkiem jāgūst labums no visām garantijām, kas paredzētas Kopienas noteikumos par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti.
  Dalībvalstīm tāpēc būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka dati, kas saistīti ar valstu sociālās nodrošināšanas likumdošanu, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 883/2004, tiek pienācīgā veidā apstrādāti, nodrošinot personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu apmaiņu šās regulas kontekstā. |
| --- | --- |

(3)

Elektronisko līdzekļu izmantošana ir pielāgota tam, lai notiktu ātra un droša datu apmaiņa starp dalībvalstu iestādēm. ║Datu elektroniskai apstrādei vajadzētu veicināt procedūru paātrināšanu attiecīgajām personām. Turklāt šiem cilvēkiem jāgūst labums no visām garantijām, kas paredzētas Kopienas noteikumos par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti.
  Dalībvalstīm tāpēc būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka dati, kas saistīti ar valstu sociālās nodrošināšanas likumdošanu, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 883/2004, tiek pienācīgā veidā apstrādāti, nodrošinot personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu apmaiņu šās regulas kontekstā.

| (4) | To dalībvalstu iestāžu, kuras var piedalīties Regulas (EK) Nr. 883/2004 piemērošanā, koordinātu (arī elektronisko) pieejamības nodrošināšanai tādā veidā, kas ļauj šo informāciju ║ atjaunināt reālā laikā, būtu jāatvieglo informācijas apmaiņa starp dalībvalstu iestādēm. Šī pieeja, kas dod priekšroku faktiskās informācijas atbilstībai, kā arī šīs informācijas tūlītējai pieejamībai pilsoņiem, ir svarīga vienkāršošana, ko ievieš šī regula. |
| --- | --- |

(4)

To dalībvalstu iestāžu, kuras var piedalīties Regulas (EK) Nr. 883/2004 piemērošanā, koordinātu (arī elektronisko) pieejamības nodrošināšanai tādā veidā, kas ļauj šo informāciju ║ atjaunināt reālā laikā, būtu jāatvieglo informācijas apmaiņa starp dalībvalstu iestādēm. Šī pieeja, kas dod priekšroku faktiskās informācijas atbilstībai, kā arī šīs informācijas tūlītējai pieejamībai pilsoņiem, ir svarīga vienkāršošana, ko ievieš šī regula.

| (5) | Lai panāktu, ka sarežģītās procedūras, ar kurām īsteno sociālās nodrošināšanas sistēmu koordināciju, darbotos pēc iespējas vienmērīgāk un ka šīs procedūras tiktu efektīvi pārvaldītas, ir nepieciešama sistēma IV pielikuma tūlītējai atjaunināšanai. Šo noteikumu sagatavošanas un piemērošanas nolūkos dalībvalstīm un Komisijai ir cieši jāsadarbojas, turklāt šie noteikumi būtu jāievieš nekavējoties, ņemot vērā to, kā kavēšanās ietekmē gan pilsoņus, gan administratīvās iestādes. Tāpēc Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai izveidot un pārvaldīt datubāzi, kā arī nodrošināt, ka tā sāk darboties vismaz no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Komisijai jo īpaši būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai iekļautu datubāzē IV pielikumā uzskaitīto informāciju. |
| --- | --- |

(5)

Lai panāktu, ka sarežģītās procedūras, ar kurām īsteno sociālās nodrošināšanas sistēmu koordināciju, darbotos pēc iespējas vienmērīgāk un ka šīs procedūras tiktu efektīvi pārvaldītas, ir nepieciešama sistēma IV pielikuma tūlītējai atjaunināšanai. Šo noteikumu sagatavošanas un piemērošanas nolūkos dalībvalstīm un Komisijai ir cieši jāsadarbojas, turklāt šie noteikumi būtu jāievieš nekavējoties, ņemot vērā to, kā kavēšanās ietekmē gan pilsoņus, gan administratīvās iestādes. Tāpēc Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai izveidot un pārvaldīt datubāzi, kā arī nodrošināt, ka tā sāk darboties vismaz no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Komisijai jo īpaši būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai iekļautu datubāzē IV pielikumā uzskaitīto informāciju.

| (6) | Atsevišķu procedūru pastiprināšanai būtu jāsniedz lielāka juridiskā noteiktība un pārskatāmība Regulas (EK) Nr. 883/2004 izmantotājiem. Piemēram, kopīgu termiņu noteikšanai ║dažu saistību izpildei vai dažu administratīvo pasākumu veikšanai vajadzētu veicināt apdrošināto personu un iestāžu attiecību izskaidrošanu un strukturēšanu. |
| --- | --- |

(6)

Atsevišķu procedūru pastiprināšanai būtu jāsniedz lielāka juridiskā noteiktība un pārskatāmība Regulas (EK) Nr. 883/2004 izmantotājiem. Piemēram, kopīgu termiņu noteikšanai ║dažu saistību izpildei vai dažu administratīvo pasākumu veikšanai vajadzētu veicināt apdrošināto personu un iestāžu attiecību izskaidrošanu un strukturēšanu.

| (7) | Dalībvalstīm, to kompetentajām iestādēm un sociālās nodrošināšanas iestādēm ir jābūt iespējai savstarpēji vienoties par atvieglinātām procedūrām un administratīvo kārtību, kuru tās uzskata par efektīvāku un piemērotāku savu sociālās nodrošināšanas sistēmu kontekstā. Tomēr šādas vienošanās nedrīkst ietekmēt to personu tiesības, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 883/2004. |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstīm, to kompetentajām iestādēm un sociālās nodrošināšanas iestādēm ir jābūt iespējai savstarpēji vienoties par atvieglinātām procedūrām un administratīvo kārtību, kuru tās uzskata par efektīvāku un piemērotāku savu sociālās nodrošināšanas sistēmu kontekstā. Tomēr šādas vienošanās nedrīkst ietekmēt to personu tiesības, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 883/2004.

| (8) | Sociālās nodrošināšanas joma ir sarežģīta, tādēļ visām dalībvalstu iestādēm jālūdz veltīt īpašas pūles, lai attiecīgās personas netiktu sodītas par to, ka nav nosūtījušas savu iesniegumu vai kādu informāciju iestādei, kura atbildīga par attiecīgā iesnieguma izskatīšanu saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 883/2004 un šajā regulā. |
| --- | --- |

(8)

Sociālās nodrošināšanas joma ir sarežģīta, tādēļ visām dalībvalstu iestādēm jālūdz veltīt īpašas pūles, lai attiecīgās personas netiktu sodītas par to, ka nav nosūtījušas savu iesniegumu vai kādu informāciju iestādei, kura atbildīga par attiecīgā iesnieguma izskatīšanu saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 883/2004 un šajā regulā.

| (9) | Lai noteiktu kompetento iestādi, t. i., to iestādi, kuras tiesību akti ir piemērojami vai kurai ir pienākums izmaksāt atsevišķus pabalstus, apdrošinātās personas un tās ģimenes locekļu objektīvā situācija ir jāpārbauda vienas vai vairāku dalībvalstu iestādēm. Lai nodrošinātu attiecīgās personas aizsardzību laika posmā, kad tiek veikta nepieciešamā informācijas apmaiņa starp iestādēm, būtu jāparedz personas provizoriska dalība kādā no sociālās nodrošināšanas tiesību aktu sistēmām. |
| --- | --- |

(9)

Lai noteiktu kompetento iestādi, t. i., to iestādi, kuras tiesību akti ir piemērojami vai kurai ir pienākums izmaksāt atsevišķus pabalstus, apdrošinātās personas un tās ģimenes locekļu objektīvā situācija ir jāpārbauda vienas vai vairāku dalībvalstu iestādēm. Lai nodrošinātu attiecīgās personas aizsardzību laika posmā, kad tiek veikta nepieciešamā informācijas apmaiņa starp iestādēm, būtu jāparedz personas provizoriska dalība kādā no sociālās nodrošināšanas tiesību aktu sistēmām.

| (10) | Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai noteiktu to personu dzīvesvietu, uz kurām attiecas šī regula un Regula (EK) Nr. 883/2004, un strīda gadījumā būtu jāņem vērā visi attiecīgie kritēriji, lai atrisinātu problēmu. Šajā nolūkā dalībvalstis var ņemt vērā šīs regulas attiecīgos noteikumus. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai noteiktu to personu dzīvesvietu, uz kurām attiecas šī regula un Regula (EK) Nr. 883/2004, un strīda gadījumā būtu jāņem vērā visi attiecīgie kritēriji, lai atrisinātu problēmu. Šajā nolūkā dalībvalstis var ņemt vērā šīs regulas attiecīgos noteikumus.

| (11) | Vairāki pasākumi un procedūras, kas paredzēti šajā regulā, ir vērsti uz to, lai padarītu pārskatāmākus kritērijus, kas dalībvalstu iestādēm jāpiemēro saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 883/2004. Šie precizējumi izriet no Eiropas Kopienu Tiesas prakses un administratīvās komisijas lēmumiem, kā arī no vairāk kā trīsdesmit gadu pieredzes sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas piemērošanā pamatbrīvību ietvaros, kas paredzētas līgumā. |
| --- | --- |

(11)

Vairāki pasākumi un procedūras, kas paredzēti šajā regulā, ir vērsti uz to, lai padarītu pārskatāmākus kritērijus, kas dalībvalstu iestādēm jāpiemēro saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 883/2004. Šie precizējumi izriet no Eiropas Kopienu Tiesas prakses un administratīvās komisijas lēmumiem, kā arī no vairāk kā trīsdesmit gadu pieredzes sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas piemērošanā pamatbrīvību ietvaros, kas paredzētas līgumā.

| (12) | Šajā regulā ir paredzēti pasākumi un procedūras nodarbināto personu un bezdarbnieku mobilitātes veicināšanai. Pārrobežu darba ņēmēji, kuri pilnībā zaudējuši darbu, var pieteikties nodarbinātības dienestos gan pastāvīgās dzīvesvietas valstī, gan tajā dalībvalstī, kurā viņi pēdējo reizi bija nodarbināti. Tomēr šīm personām vajadzētu būt tiesīgām saņemt pabalstus tikai no dzīvesvietas dalībvalsts. |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā ir paredzēti pasākumi un procedūras nodarbināto personu un bezdarbnieku mobilitātes veicināšanai. Pārrobežu darba ņēmēji, kuri pilnībā zaudējuši darbu, var pieteikties nodarbinātības dienestos gan pastāvīgās dzīvesvietas valstī, gan tajā dalībvalstī, kurā viņi pēdējo reizi bija nodarbināti. Tomēr šīm personām vajadzētu būt tiesīgām saņemt pabalstus tikai no dzīvesvietas dalībvalsts.

| (13) | Lai attiecinātu Regulas (EK) Nr. 883/2004 darbības jomu║ uz visām apdrošinātajām personām, tostarp nestrādājošām, vajadzīgi daži specifiski noteikumi un procedūras attiecībā uz šīm personām, jo īpaši, lai noteiktu tiesību aktus, kas piemērojami, lai ņemtu vērā laiku, ko bērnu audzināšanai veltījušas personas, kas nekad nav veikušas algotu darbu vai nav bijušas pašnodarbinātā statusā dažādās dalībvalstīs, kurās tās ir dzīvojušas. |
| --- | --- |

(13)

Lai attiecinātu Regulas (EK) Nr. 883/2004 darbības jomu║ uz visām apdrošinātajām personām, tostarp nestrādājošām, vajadzīgi daži specifiski noteikumi un procedūras attiecībā uz šīm personām, jo īpaši, lai noteiktu tiesību aktus, kas piemērojami, lai ņemtu vērā laiku, ko bērnu audzināšanai veltījušas personas, kas nekad nav veikušas algotu darbu vai nav bijušas pašnodarbinātā statusā dažādās dalībvalstīs, kurās tās ir dzīvojušas.

| (14) | Dažām procedūrām arī jāatspoguļo nepieciešamība līdzsvaroti sadalīt izdevumus ║ starp dalībvalstīm. Jo īpaši attiecībā uz slimībām šajās procedūrās jāņem vērā║ to dalībvalstu situācija, kas sedz apdrošinātās personas izmaksas, sniedzot tām pieeju savai veselības aizsardzības sistēmai, un ║ to dalībvalstu situācija, kuru iestādes sedz izmaksas par pabalstiem natūrā, ko saņem viņu apdrošinātie citā dalībvalstī, nevis tajā valstī, kurā viņi pastāvīgi dzīvo. |
| --- | --- |

(14)

Dažām procedūrām arī jāatspoguļo nepieciešamība līdzsvaroti sadalīt izdevumus ║ starp dalībvalstīm. Jo īpaši attiecībā uz slimībām šajās procedūrās jāņem vērā║ to dalībvalstu situācija, kas sedz apdrošinātās personas izmaksas, sniedzot tām pieeju savai veselības aizsardzības sistēmai, un ║ to dalībvalstu situācija, kuru iestādes sedz izmaksas par pabalstiem natūrā, ko saņem viņu apdrošinātie citā dalībvalstī, nevis tajā valstī, kurā viņi pastāvīgi dzīvo.

| (15) | Specifiskajā Regulas (EK) Nr. 883/2004 kontekstā ir jāprecizē nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek segti izdevumi, kas saistīti ar slimības pabalstu maksājumiem natūrā un kas radušies saistībā ar “plānotu aprūpi”, t. i., aprūpi, kuru apdrošinātā persona izmantos citā dalībvalstī nevis valstī, kurā tā ir apdrošināta vai kurā tā dzīvo. Ir precizēti apdrošinātās personas pienākumi attiecībā uz iepriekšējas atļaujas pieprasījumu, kā arī iestādes pienākumi pret pacientu attiecībā uz atļaujas nosacījumiem. Tāpat jānoskaidro sekas izdevumu segšanai saistībā ar aprūpi citā dalībvalstī, pamatojoties uz atļauju. |
| --- | --- |

(15)

Specifiskajā Regulas (EK) Nr. 883/2004 kontekstā ir jāprecizē nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek segti izdevumi, kas saistīti ar slimības pabalstu maksājumiem natūrā un kas radušies saistībā ar “plānotu aprūpi”, t. i., aprūpi, kuru apdrošinātā persona izmantos citā dalībvalstī nevis valstī, kurā tā ir apdrošināta vai kurā tā dzīvo. Ir precizēti apdrošinātās personas pienākumi attiecībā uz iepriekšējas atļaujas pieprasījumu, kā arī iestādes pienākumi pret pacientu attiecībā uz atļaujas nosacījumiem. Tāpat jānoskaidro sekas izdevumu segšanai saistībā ar aprūpi citā dalībvalstī, pamatojoties uz atļauju.

| (16) | Ir būtiski noteikt saistošākas procedūras, lai paātrinātu šo saistību apmaksu dalībvalstu iestāžu starpā, nolūkā saglabāt uzticību savstarpējai apmaiņai un nodrošināt labu pārvaldību, kas ir noteikta dalībvalstu sociālās apdrošināšanas sistēmām. Ir nepieciešams nostiprināt tās procedūras, kas skar saistību apstrādi slimības un bezdarba pabalstu kontekstā. |
| --- | --- |

(16)

Ir būtiski noteikt saistošākas procedūras, lai paātrinātu šo saistību apmaksu dalībvalstu iestāžu starpā, nolūkā saglabāt uzticību savstarpējai apmaiņai un nodrošināt labu pārvaldību, kas ir noteikta dalībvalstu sociālās apdrošināšanas sistēmām. Ir nepieciešams nostiprināt tās procedūras, kas skar saistību apstrādi slimības un bezdarba pabalstu kontekstā.

| (17) | Tā kā sociālās nodrošināšanas sistēmas, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 883/2004, ir balstītas uz visu apdrošināto personu solidaritāti, nepieciešams paredzēt mehānismus, lai efektīvāk piedzītu naudu par nepamatotiem pabalstiem vai iemaksām, ko apdrošinātais faktiski nav maksājis. Ir jāprecizē savstarpējās palīdzības procedūras starp iestādēm, par pamatu ņemot noteikumus Padomes 2008. gada 26. maija Direktīvā 2008/55/EK par savstarpējo palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar noteiktiem maksājumiem, nodokļiem un citiem pasākumiem (4), lai labāk aizsargātu dalībvalstu finanšu intereses, organizējot sadarbību, jo īpaši starp nodokļu iestādēm. |
| --- | --- |

(17)

Tā kā sociālās nodrošināšanas sistēmas, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 883/2004, ir balstītas uz visu apdrošināto personu solidaritāti, nepieciešams paredzēt mehānismus, lai efektīvāk piedzītu naudu par nepamatotiem pabalstiem vai iemaksām, ko apdrošinātais faktiski nav maksājis. Ir jāprecizē savstarpējās palīdzības procedūras starp iestādēm, par pamatu ņemot noteikumus Padomes 2008. gada 26. maija Direktīvā 2008/55/EK par savstarpējo palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar noteiktiem maksājumiem, nodokļiem un citiem pasākumiem (4), lai labāk aizsargātu dalībvalstu finanšu intereses, organizējot sadarbību, jo īpaši starp nodokļu iestādēm.

| (18) | Apdrošināto personu informēšana par to tiesībām un pienākumiem ir svarīgs elements uzticamās attiecībās ar ║kompetentajām iestādēm un dalībvalstu iestādēm. |
| --- | --- |

(18)

Apdrošināto personu informēšana par to tiesībām un pienākumiem ir svarīgs elements uzticamās attiecībās ar ║kompetentajām iestādēm un dalībvalstu iestādēm.

| (19) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, pieņemt koordinācijas pasākumus, lai garantētu personu pārvietošanās brīvības efektīvu īstenošanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to ║, ka ║tādēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu ║. Saskaņā ar ║ minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, pieņemt koordinācijas pasākumus, lai garantētu personu pārvietošanās brīvības efektīvu īstenošanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to ║, ka ║tādēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu ║. Saskaņā ar ║ minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (20) | Ar šo regulu būtu jāaizstāj Padomes 1972. gada 21. marta Regula (EEK) Nr. 574/72, ar kuru nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (5), |
| --- | --- |

(20)

Ar šo regulu būtu jāaizstāj Padomes 1972. gada 21. marta Regula (EEK) Nr. 574/72, ar kuru nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (5),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU:

I SADAĻA

VISPĀRĒJI NOTEIKUMI

I nodaļa

Definīcijas

1. pants

Definīcijas

1   Šajā regulā:

| a) | “pamatregula” ir Regula (EK) Nr. 883/2004; |
| --- | --- |

a)

“pamatregula” ir Regula (EK) Nr. 883/2004;

| b) | “īstenošanas regula” ir šī regula; un |
| --- | --- |

b)

“īstenošanas regula” ir šī regula; un

| c) | tiek piemērotas
  pamatregulā noteiktās definīcijas. |
| --- | --- |

c)

tiek piemērotas
  pamatregulā noteiktās definīcijas.

2.   Papildus 1. punktā minētajām definīcijām šajā regulā izmato šādas definīcijas:

| a) | “piekļūšanas punkts” ir
  jebkura struktūra, ko dalībvalsts kompetentā iestāde nozīmējusi par elektronisko kontaktpunktu vienai vai vairākām sociālās nodrošināšanas jomām, kas minētas pamatregulas 3. pantā, lai
  elektroniskā veidā
  sūtītu
  un
  saņemtu
  datus, kuri nepieciešami pamatregulas piemērošanai, izmantojot
  dalībvalstu
  kopējo tīklu; |
| --- | --- |

a)

“piekļūšanas punkts” ir
  jebkura struktūra, ko dalībvalsts kompetentā iestāde nozīmējusi par elektronisko kontaktpunktu vienai vai vairākām sociālās nodrošināšanas jomām, kas minētas pamatregulas 3. pantā, lai
  elektroniskā veidā
  sūtītu
  un
  saņemtu
  datus, kuri nepieciešami pamatregulas piemērošanai, izmantojot
  dalībvalstu
  kopējo tīklu;

| b) | “sadarbības iestāde” ir
  jebkura struktūra, kuru nozīmē dalībvalsts kompetentā iestāde vienai vai vairākām
  pamatregulas
  3. pantā
  minētajām
  sociālās nodrošināšanas jomām un
  kura
  ir spējīga atbildēt uz lūgumiem sniegt informāciju un palīdzību,
  lai piemērotu pamatregulu
  un
  īstenošanas regulu, un kura veic uzdevumus, kas tai uzticēti atbilstoši īstenošanas
  regulas IV
  sadaļai
  ; |
| --- | --- |

b)

“sadarbības iestāde” ir
  jebkura struktūra, kuru nozīmē dalībvalsts kompetentā iestāde vienai vai vairākām
  pamatregulas
  3. pantā
  minētajām
  sociālās nodrošināšanas jomām un
  kura
  ir spējīga atbildēt uz lūgumiem sniegt informāciju un palīdzību,
  lai piemērotu pamatregulu
  un
  īstenošanas regulu, un kura veic uzdevumus, kas tai uzticēti atbilstoši īstenošanas
  regulas IV
  sadaļai
  ;

| c) | “dokuments” ir datu kopums neatkarīgi no datu nesēja veida,
  kurš veidots tā, lai
  ar
  to
  var apmainīties elektroniski, un kura paziņošana ir nepieciešama, lai
  pamatregula
  un
  īstenošanas
  regula varētu darboties; |
| --- | --- |

c)

“dokuments” ir datu kopums neatkarīgi no datu nesēja veida,
  kurš veidots tā, lai
  ar
  to
  var apmainīties elektroniski, un kura paziņošana ir nepieciešama, lai
  pamatregula
  un
  īstenošanas
  regula varētu darboties;

| d) | “standartizēts elektroniskais sūtījums” ir jebkurš strukturēts dokuments, kas
  sastādīts tādā formā , kā tas noteikts elektroniskai informācijas apmaiņai starp
  dalībvalstīm
  ; |
| --- | --- |

d)

“standartizēts elektroniskais sūtījums” ir jebkurš strukturēts dokuments, kas
  sastādīts tādā formā , kā tas noteikts elektroniskai informācijas apmaiņai starp
  dalībvalstīm
  ;

| e) | “nosūtīšana elektroniskā veidā” ir nosūtīšana ar datu apstrādes elektronisko iekārtu palīdzību (ieskaitot digitālo datu saspiešanu), pa vadiem, radio, optiskajiem līdzekļiem vai ar citiem elektromagnētiskajiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

e)

“nosūtīšana elektroniskā veidā” ir nosūtīšana ar datu apstrādes elektronisko iekārtu palīdzību (ieskaitot digitālo datu saspiešanu), pa vadiem, radio, optiskajiem līdzekļiem vai ar citiem elektromagnētiskajiem līdzekļiem;

| f) | “tehniskā komisija” ir komisija, kas minēta pamatregulas 73. pantā; |
| --- | --- |

f)

“tehniskā komisija” ir komisija, kas minēta pamatregulas 73. pantā;

| g) | “revīzijas padome” ir komisija, kas minēta pamatregulas 74. pantā. |
| --- | --- |

g)

“revīzijas padome” ir komisija, kas minēta pamatregulas 74. pantā.

II nodaļa

Noteikumi attiecībā uz sadarbību un datu apmaiņu

2. pants

Starpiestāžu informācijas apmaiņas darbības joma un noteikumi

1.
     
  Īstenošanas regulas mērķiem apmaiņa starp dalībvalstu iestādēm un iestādēm un personām, uz kurām attiecas pamatregula, ir balstīta uz sabiedrisko pakalpojumu, objektivitātes, sadarbības, aktīvas palīdzības, efektivitātes, pieejamības cilvēkiem ar spēju traucējumiem un ātras pārsūtīšanas principiem. ▐

2.   
  Ievērojot termiņus, kas noteikti attiecīgo dalībvalstu sociālās nodrošināšanas likumu kopumā,
  iestādes nodrošina vai apmainās ar visiem datiem, kas vajadzīgi, lai noteiktu tiesības un pienākumus personām, uz kurām attiecas
  pamatregula. Šādus datus dalībvalstīm tieši pārsūta pašas iestādes vai netieši — sadarbības iestādes.

3.   Ja apdrošinātā persona kļūdas dēļ
  ir nosūtījusi
  informāciju, dokumentus vai iesniegumus iestādei
  dalībvalsts teritorijā
  ,
  kurā neatrodas
  saskaņā ar
  īstenošanas
  regulu nozīmētā iestāde, šī iestāde šo informāciju, dokumentus vai iesniegumus nekavējoties pārsūta iestādei, kas saskaņā ar
  īstenošanas
  regulu ir nozīmēta par atbildīgo iestādi, norādot datumu, kad tos sākotnēji nosūtīja. Šis datums ir saistošs pēdējai iestādei.
  Tomēr dalībvalsts iestādes netiek sauktas pie atbildības vai netiek uzskatīts, ka tās ir pieņēmušas lēmumu, atturoties no rīcības, ja tas noticis tāpēc, ka citu dalībvalstu iestādes ir aizkavējušas informācijas, dokumentu vai prasību pārsūtīšanu.

▐

4.   Ja datu apmaiņa notikusi ar piekļūšanas punkta vai sadarbības iestādes starpniecību, šis piekļūšanas punkts vai sadarbības iestāde tiek uzskatīts par pieprasījuma saņēmējas iestādes uzdevumu pildītāju šajā dalībvalstī attiecībā uz atbilžu termiņiem uz saņemtajiem iesniegumiem.

3. pants

Darbības joma un noteikumi informācijas apmaiņai starp pakalpojumu saņēmējiem un iestādēm

1.   
  Personām,
  uz
  kurām
  attiecas
  pamatregula
  , ir pienākums pārsūtīt attiecīgajai
  iestādei informāciju
  ,
  dokumentus vai apstiprinošus pierādījumus
  , kas nepieciešami, lai noteiktu
  viņu
  vai
  viņu
  ģimenes stāvokli,
  lai noteiktu vai uzturētu viņu
  tiesības un pienākumus un lai noteiktu piemērojamos tiesību aktus un
  personu
  pienākumus, kas izriet no šiem tiesību aktiem.

▐

2.   
  Katra dalībvalsts, pamatregulas īstenošanas nolūkā apkopojot
  ,
  pārsūtot un apstrādājot
  datus atbilstīgi savam tiesiskajam regulējumam,
  nodrošina
  ,
  ka attiecīgās personas var pilnīgi izmantot savas
  tiesības
  saistībā ar personas datu aizsardzību
  , ņemot vērā Kopienas noteikumus fizisko personu aizsardzības jomā attiecībā uz personas datu apstrādi un attiecībā uz
  šādu
  datu brīvu apriti.

Dalībvalstis jo īpaši garantē, ka šādi personas dati tiek izmantoti tikai sociālās nodrošināšanas mērķiem, ja vien attiecīgā persona nav devusi skaidru atļauju tos izmantot citiem mērķiem. Dalībvalstis pēc pieprasījuma arī sniedz šīm personām konkrētu un atbilstošu informāciju par to personas datu apstrādi, kas pieprasīti šās regulas mērķiem.

Attiecīgās personas var izmantot savas datu subjekta tiesības jomās, uz kurām attiecas šī regula, ar kompetento iestāžu starpniecību un neatkarīgi no datu izcelsmes.

Saraksts ar darbiniekiem un kontaktinformācija par darbiniekiem, kas atbildīgi par personas datu aizsardzību un kas katrā dalībvalstī nozīmēti atbilstoši 18. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti

   (6)

  , kura attiecas uz datiem saistībā ar pamatregulā aplūkoto sociālās nodrošināšanas likumdošanu, ir iekļauta īstenošanas regulas IV pielikumā.

3.   
  Ciktāl tas ir vajadzīgs pamatregulas un īstenošanas regulas piemērošanai, attiecīgās
  iestādes paziņo informāciju un izsniedz dokumentus personām
  , uz kurām attiecas termiņi, kas noteikti attiecīgo dalībvalstu sociālās nodrošināšanas likumu kopumā.

4.   Dalībvalsts kompetentā iestāde, kas tieši nosūta dokumentu ar lēmumu par tās personas tiesībām, kas dzīvo vai uzturas citas dalībvalsts teritorijā, pieprasa apstiprinājumu par saņemšanu neatkarīgi no tā, ar kādu nesēju un kādā veidā ir veikts sūtījums. Apstiprinājumu par saņemšanu var veikt jebkāda veida nesējā un ar jebkādiem līdzekļiem.

5.   Ja nav pierādījumu par 4. punktā minētā lēmuma nosūtīšanu, termiņi, kas attiecas uz to tiesību zaudēšanu vai ierobežošanu, kas iegūtas saskaņā ar pamatregulu, nav izmantojami pret pakalpojumu saņēmējiem.

6.   Ja 4. punktā minētā lēmuma nosūtīšanas datums ir pienācīgi noteikts, kompetentās iestādes lēmumu var uzskatīt par pretstatāmu ieinteresētajai personai mēnesi pēc šī datuma. Tomēr, ja lēmuma pieņēmējas dalībvalsts tiesību akti paredz ilgāku laika posmu, šis laika posms tiek piemērots.

7.   Jebkurā gadījumā attiecīgās personas rīcībā ir pārsūdzības iespējas un procedūras, kas noteiktas tiesību akots, kurus piemēro lēmuma pieņēmēja iestāde.

▐

4. pants

Datu apmaiņas formāts un veids

1.   Administratīvā komisija izstrādā dokumentu un standartizēto elektronisko sūtījumu struktūru
  , saturu, formātu un to apmaiņas paņēmienus
  .

2.   Datu sūtīšana starp iestādēm, piekļūšanas punktiem vai sadarbības iestādēm notiek elektroniski kopējos drošības ietvaros, kas spēj garantēt datu konfidencialitāti un to apmaiņas aizsardzību.

3.   Saziņā ar
  iesaistītajām personām attiecīgās
  iestādes
  izmanto katram gadījumam piemērotu kārtību un pēc iespējas
  dod priekšroku elektroniskās tehnikas izmantošanai.
  Administratīvā komisija nosaka praktiskos pasākumus informācijas, dokumentu vai lēmumu sūtīšanai ieinteresētajai personai elektroniskā veidā.

5. pants

Citā dalībvalstī sastādīto dokumentu un apliecinošo dokumentu juridiskais statuss

1.   Dokumenti, kurus ir sastādījusi dalībvalsts iestāde un kas apliecina personas situāciju nolūkā piemērot pamatregulu un īstenošanas regulu, kā arī apliecinošie dokumenti, kurus sastādījušas citu dalībvalstu iestādes, tajā skaitā nodokļu iestādes, ir saistoši citu dalībvalstu iestādēm, ja tā dalībvalsts kompetentā iestāde vai iestāde, kas tos sastādījusi, nav tos atsaukusi vai pasludinājusi par spēkā neesošiem ║.

2.   Ja ir šaubas par dokumenta pareizību vai dokumentā ietvertās informācijas pamatā esošo faktu pareizumu, ║ dalībvalsts iestāde, kas saņem dokumentu, vēršas iestādē, kas to ir sastādījusi, lai lūgtu nepieciešamos paskaidrojumus un vajadzības gadījumā dokumenta atsaukšanu.
  Izdevējiestāde pārskata dokumenta izsniegšanas pamatojumu un vajadzības gadījumā to atsauc.

3.   Ja starp attiecīgajām iestādēm nav panākta vienošanās viena mēneša laikā pēc dienas, kad dokumenta saņēmēja iestāde iesniegusi pieprasījumu, iestāde var vērsties administratīvajā komisijā saskaņā ar pamatregulas 76. panta 6. punktu, lai saskaņotu viedokļus sešu mēnešu laikā pēc vēršanā komisijā.

6. pants

Provizoriska tiesību aktu piemērošana un provizoriska pabalstu izmaksa

1.   Ja
  īstenošanas regulā nav paredzēts citādi, gadījumos, kad
  iestādēm divās vai vairākās dalībvalstīs
  ir atšķirīgi viedokļi
  par piemērojamo tiesību aktu noteikšanu, uz attiecīgo personu provizoriski attiecas
  vienas dalībvalsts
  tiesību akti
  , prioritātes kārtību nosakot šādi
  :

| a) | tās dalībvalsts tiesību akti, kurā persona faktiski strādā vai ir pašnodarbināta, ja nodarbinātība vai pašnodarbinātība ir tikai vienā dalībvalstī; vai |
| --- | --- |

a)

tās dalībvalsts tiesību akti, kurā persona faktiski strādā vai ir pašnodarbināta, ja nodarbinātība vai pašnodarbinātība ir tikai vienā dalībvalstī; vai

| b) | tās dalībvalsts
  tiesību akti
  , kuras tiesību aktu piemērošanu
  vispirms
  pieprasīja, ja attiecīgā persona ir nodarbināta divās vai vairāk dalībvalstīs; vai |
| --- | --- |

b)

tās dalībvalsts
  tiesību akti
  , kuras tiesību aktu piemērošanu
  vispirms
  pieprasīja, ja attiecīgā persona ir nodarbināta divās vai vairāk dalībvalstīs; vai

| c) | citos gadījumos — tās dalībvalsts tiesību akti ║, kurā pirmajā iesniegts pieteikums par dalību apdrošināšanas sistēmā. |
| --- | --- |

c)

citos gadījumos — tās dalībvalsts tiesību akti ║, kurā pirmajā iesniegts pieteikums par dalību apdrošināšanas sistēmā.

2.   Ja ir viedokļu atšķirības ║starp divu vai vairāku dalībvalstu kompetentajām iestādēm attiecībā uz tās iestādes noteikšanu, kurai būtu jāizsniedz pabalsti ║, ieinteresētā persona, kam būtu tiesības pretendēt uz pabalstiem, ja nebūtu strīda, ir tiesīga provizoriski saņemt ║pabalstus saskaņā ar tiesību aktiem, kurus piemēro šīs personas dzīves vietas iestāde vai, ja ieinteresētā persona nedzīvo vienā no attiecīgajām dalībvalstīm — saskaņā ar tiesību aktiem, ko piemēro ║tā iestāde, kurai pirmajai iesniegts pieteikums.

3.
     
  Ja attiecīgās iestādes nevar vienoties, ar kompetento iestāžu palīdzību lietu var iesniegt Administratīvajā komisijā ne ātrāk kā mēnesi pēc dienas, kad notikusi viedokļu nesaskaņa, kā minēts 1. un 2. punktā. Administratīvā komisija mēģina samierināt puses sešu mēnešu laikā no lietas iesniegšanas dienas.

4.   Kad ir noteikts, ka piemērojami tiesību akti, kas nav tās dalībvalsts, kurā notikusi provizoriskā uzņemšana, vai arī, ka iestāde, kas provizoriski
  piešķīrusi
  pabalstus, nav bijusi kompetentā iestāde, iestāde, kura tiek uzskatīta par kompetentu par tādu kļūst
  ar atpakaļejošu spēku, it kā viedokļu nesaskaņas nebūtu eksistējušas, vēlākais
  no provizoriskās uzņemšanas dienas vai no attiecīgo pabalstu provizoriskās
  piešķiršanas
  brīža.

5.   Ja nepieciešams, kompetentā iestāde pārvalda attiecīgās personas finansiālo stāvokli attiecībā uz
  nepieciešamības gadījumā provizoriski izmaksātajām
  iemaksām un pabalstiem
  naudā
  saskaņā ar noteikumiem, kas ir paredzēti
  īstenošanas regulas
  71.
  līdz 81. pantā
  .

Pabalstus natūrā, kurus iestāde provizoriski piešķīrusi atbilstoši 2. punktam, kompetentā iestāde atmaksā saskaņā ar īstenošanas regulas IV sadaļu
  .

7. pants

Pienākums veikt provizoriskas izmaksas

1.   
  Ja vien īstenošanas regulā nav noteikts citādi, gadījumos, kad personai ir tiesības saņemt pabalstu vai ir jāveic iemaksa saskaņā ar pamatregulu un kompetentajai
  iestādei nav visas informācijas par situāciju citā dalībvalstī
  , kas ļautu aprēķināt
  šī
  pabalsta vai iemaksas galīgo summu,
  šī iestāde piešķir šo pabalstu pēc ieinteresētās personas pieprasījuma vai provizoriski veic iemaksas aprēķinu, ja šāds aprēķins ir iespējams, balstoties uz informāciju, kas ir iestādes rīcībā
  .

2.   Attiecīgā pabalsta vai iemaksas jaunais aprēķins jāveic, tiklīdz attiecīgajā iestādē tiek iesniegti pamatojoši dokumenti.

III nodaļa

Citi pamatregulas vispārējie piemērošanas noteikumi

8. pants

Administratīva vienošanās starp divām vai vairākām dalībvalstīm

1.   Šīs regulas noteikumi aizstāj ║vienošanās, kas attiecas uz to konvenciju piemērošanu, kuras minētas pamatregulas 8. panta 1. punktā, izņemot ║noteikumus, kas attiecas uz vienošanos par konvencijām, kuras minētas pamatregulas II pielikumā, ja vienošanās noteikumi ir iekļauti īstenošanas regulas I pielikumā.

2.   Ja nepieciešams, dalībvalstis var ║ savā starpā noslēgt vienošanos par to konvenciju piemērošanu, kas minētas
  pamatregulas
  8. panta 2. punktā, ja šīs vienošanās neskar
  ieinteresēto personu tiesības un pienākumus un ir iekļautas īstenošanas regulas I pielikumā.

9. pants

Citas procedūras starp iestādēm

1.   Divas vai vairākas dalībvalstis vai to kompetentās iestādes var vienoties par citām procedūrām, nekā tām, kas paredzētas
  īstenošanas regulā
  , ja vien šīs procedūras nelabvēlīgi neiespaido attiecīgo personu tiesības un pienākumus
  .

2.   Nolīgumi, kas tiek noslēgti šādā nolūkā, ir jāiesniedz administratīvajai komisijai un ir jāuzskaita šīs regulas I pielikumā.

10. pants

Pabalstu nesummēšana

Gadījumā, ja pabalsti, kas pienākas, pamatojoties uz divu vai vairāku dalībvalstu tiesību aktiem, ir savstarpēji samazināti, apturēti vai atcelti, summas, kas nebūtu izmaksātas, stingri piemērojot samazināšanas, apturēšanas vai atcelšanas klauzulas, kuras ir paredzētas attiecīgo dalībvalstu tiesību aktos, tiek izdalītas ar to pabalstu skaitu, uz kuriem attiecas samazināšana, apturēšana vai atcelšana.

11. pants

Dzīvesvietas noteikšanas elementi

1.   
  Gadījumos, kad divu vai
  vairāku dalībvalstu
  iestāžu starpā pastāv viedokļu atšķirības par
  dzīvesvietas noteikšanu personai, uz kuru attiecas
  pamatregula
  , šīs iestādes ar savstarpēju vienošanos nosaka attiecīgās personas interešu centru,
  balstoties uz vispārēju tādas pieejamās un būtiskās informācijas izvērtējumu, kas atkarībā no situācijas var ietvert
  :

| a) | atrašanās
  ilgums un nepārtrauktība attiecīgo dalībvalstu teritorijā
  ; |
| --- | --- |

a)

atrašanās
  ilgums un nepārtrauktība attiecīgo dalībvalstu teritorijā
  ;

| b) | personas personīgā situācija, tostarp:










  i) | jebkuras veiktās darbības būtība un specifiskās īpašības, jo īpaši vieta, kur šādu darbību parasti veic, darbības stabilitāte un jebkura darba līguma ilgums; |
| --- | --- | --- |

b)

personas personīgā situācija, tostarp:

i)

jebkuras veiktās darbības būtība un specifiskās īpašības, jo īpaši vieta, kur šādu darbību parasti veic, darbības stabilitāte un jebkura darba līguma ilgums;

| ii) | viņa/viņas ģimenes stāvoklis un ģimenes saites; |
| --- | --- |

ii)

viņa/viņas ģimenes stāvoklis un ģimenes saites;

| iii) | nealgotu darbību veikšana; |
| --- | --- |

iii)

nealgotu darbību veikšana;

| iv) | ja šīs personas ir studenti — viņu ienākumu avots; |
| --- | --- |

iv)

ja šīs personas ir studenti — viņu ienākumu avots;

| v) | viņa/viņas dzīves apstākļi, jo īpaši mājokļa pastāvīgums; |
| --- | --- |

v)

viņa/viņas dzīves apstākļi, jo īpaši mājokļa pastāvīgums;

| vi) | dalībvalsts, kuru nodokļu piemērošanas nolūkos uzskata par personas dzīvesvietas valsti
  . |
| --- | --- |

vi)

dalībvalsts, kuru nodokļu piemērošanas nolūkos uzskata par personas dzīvesvietas valsti
  .

2.   
  Ja attiecīgās iestādes, izvērtējot vairākus kritērijus, kas balstīti
  uz
  attiecīgiem
  1. punktā
  izklāstītiem faktiem
  ,
  nepanāk vienošanos
  ,
  par izšķirošu
  personas
  faktiskās
  dzīvesvietas noteikšanā
  uzskata personas nodomu kā tas redzams no lietas faktiem un apstākļiem, jo īpaši iemeslus, kas lika personai pārcelties
  .

12. pants

Periodu summēšana

1.   Lai piemērotu
  pamatregulas
  6. pantu, kompetentā iestāde vēršas
  to dalībvalstu iestādēs, kuru tiesību akti arī attiekušies uz attiecīgo personu
  , lai noskaidrotu visus periodus, kas veikti saskaņā ar šiem tiesību aktiem.

2.   Apdrošināšanas
  , nodarbinātības, pašnodarbinātības
  vai pastāvīgas uzturēšanās
  periodus
  , kas veikti saskaņā ar vienas dalībvalsts tiesību aktiem, summē ar šādiem periodiem, kas veikti saskaņā ar jebkuras citas dalībvalsts tiesību aktiem, ciktāl tas ir nepieciešams
  pamatregulas 6. panta piemērošanai,
  ar nosacījumu, ka šie periodi nepārklājas.

3.   Ja obligātās apdrošināšanas vai pastāvīgas uzturēšanās periods, kas veikts saskaņā ar ║vienas dalībvalsts tiesību aktiem, sakrīt ar brīvprātīgo vai izvēles apdrošināšanas periodu saskaņā ar║ citas dalībvalsts tiesību aktiem, ņem vērā tikai obligātās apdrošināšanas periodu.

4.   Ja apdrošināšanas vai pastāvīgas uzturēšanās periods, kas nav pielīdzināms periods, kurš veikts saskaņā ar kādas dalībvalsts noteikumiem, sakrīt ar pielīdzināmu periodu, kas veikts saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, tiek ņemts vērā tikai tas periods, kurš nav pielīdzināmais periods.

5.   Visus pielīdzinātos periodus saskaņā ar divu vai vairāku dalībvalstu tiesību aktiem ņem vērā tikai tās dalībvalsts iestāde, kuras tiesību akti kā pēdējie pirms iepriekšminētā perioda ir obligātā kārtā attiekušies uz apdrošināto personu. Gadījumā, ja pirms minētā perioda uz apdrošināto personu dalībvalsts tiesību akti nav attiecināti obligātā kārtā, atbildību attiecībā uz šo personu uzņemas tās dalībvalsts iestāde, kuras tiesību akti bijuši saistoši personai kā pirmie pēc iepriekšminētā perioda.

6.   Gadījumā, ja dažus apdrošināšanas vai pastāvīgas uzturēšanās periodus, kas veikti saskaņā ar vienas dalībvalsts tiesību aktiem, nevar precīzi noteikt, pieļauj, ka šie periodi nepārklājas ar apdrošināšanas vai pastāvīgas uzturēšanās periodiem, kas veikti saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, un
  , ja tas ir izdevīgi attiecīgajai personai,
  tos ņem vērā, ciktāl tas ir pamatoti iespējams.

7.
     
  Ja apdrošināšanas vai pastāvīgas uzturēšanās periodus neņem vērā saskaņā ar šo pantu, jo citi periodi, kas nekvalificējas attiecīgajam pabalstam, ir prioritāri, tie periodi, ko neņem vērā, nezaudē savu spēku attiecībā uz pabalstu tiesību iegūšanu, saglabāšanu vai atgūšanu, kā tas noteikts valsts tiesību aktos.

13. pants

Apdrošināšanas periodu pārrēķināšanas noteikumi

Ja apdrošināšanas periodi, kas veikti saskaņā ar vienas dalībvalsts tiesību aktiem, tiek izteikti vienībās, kas atšķiras no vienībām║citās dalībvalstīs ║, nepieciešamā konversija, lai veiktu summēšanu, notiek pēc šādiem noteikumiem:

| a) | viena diena ir ekvivalenta astoņām stundām, un otrādi; |
| --- | --- |

a)

viena diena ir ekvivalenta astoņām stundām, un otrādi;

| b) | piecas dienas ir ekvivalentas nedēļai, un otrādi; |
| --- | --- |

b)

piecas dienas ir ekvivalentas nedēļai, un otrādi;

| c) | divdesmit divas dienas ir ekvivalentas vienam mēnesim, un otrādi; |
| --- | --- |

c)

divdesmit divas dienas ir ekvivalentas vienam mēnesim, un otrādi;

| d) | trīs mēneši vai trīspadsmit nedēļas, vai sešdesmit sešas dienas ir ekvivalentas ceturksnim, un otrādi; |
| --- | --- |

d)

trīs mēneši vai trīspadsmit nedēļas, vai sešdesmit sešas dienas ir ekvivalentas ceturksnim, un otrādi;

| e) | lai pārrēķinātu nedēļas mēnešos un otrādi, nedēļas un mēneši tiek pārrēķināti dienās; |
| --- | --- |

e)

lai pārrēķinātu nedēļas mēnešos un otrādi, nedēļas un mēneši tiek pārrēķināti dienās;

| f) | piemērojot a) līdz e) punktu, nedrīkst pieļaut, ka visi apdrošināšanas periodi, kas veikti kalendārā gada laikā, kopā pārsniedz 264 dienas vai 52 nedēļas, vai 12 mēnešus, vai četrus ceturkšņus. |
| --- | --- |

f)

piemērojot a) līdz e) punktu, nedrīkst pieļaut, ka visi apdrošināšanas periodi, kas veikti kalendārā gada laikā, kopā pārsniedz 264 dienas vai 52 nedēļas, vai 12 mēnešus, vai četrus ceturkšņus.

Ja apdrošināšanas periodi, kas veikti saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem, tiek izteikti mēnešos, tad dienas, kas atbilst mēneša daļām atbilstīgi pirmajā rindkopā minētajiem pārrēķināšanas noteikumiem, tiek uzskatītas par veselu mēnesi.

II SADAĻA

PIEMĒROJAMO TIESĪBU AKTU NOTEIKŠANA

14. pants

Precizējumi attiecībā uz pamatregulas 12. un 13. pantu

1.
     
  Lai piemērotu pamatregulas 12. panta 1. punktu, “persona, kas kādā dalībvalstī veic darbību nodarbinātas personas statusā (..) darba devēja uzdevumā (..) un ko minētais darba devējs ir nosūtījis uz citu dalībvalsti” var būt persona, kas pieņemta darbā nosūtīšanai uz citu valsti, ja uz attiecīgo personu tieši pirms darba uzsākšanas jau attiecas tās dalībvalsts tiesību akti, kurā ir reģistrēts šīs personas darba devējs.

2.
     
  Lai piemērotu pamatregulas 12. panta 1. punktu, frāze “kurš parasti tur veic savas darbības” attiecas uz darba devēju, kas dalībvalstī, kurā tas ir reģistrēts, parasti veic citas būtiskas darbības, nevis tās, kuras saistītas tikai ar iekšējo vadību, ņemot vērā visus kritērijus, kas raksturo attiecīgā uzņēmuma darbības. Attiecīgajiem kritērijiem jāatbilst katra darba devēja specifikai un veikto darbību patiesajai dabai.

3.
     
  Lai piemērotu pamatregulas 12. panta 2. punktu, frāze “kurš parasti veic darbību pašnodarbinātas personas statusā” attiecas uz personu, kura parasti veic būtiskas darbības tās dalībvalsts teritorijā, kurā šī persona ir reģistrēta. Turklāt šai personai jau ir jābūt veikušai darbību kādu laiku pirms viņa vēlas izmantot šī panta noteikumus, un jebkuru pagaidu darbību laikā citā dalībvalstī jāturpina pildīt prasības savas darbības veikšanai dalībvalstī, kur tā reģistrēta, lai šo darbību būtu iespējams turpināt pēc minētās personas atgriešanās.

4.   Lai piemērotu pamatregulas 12. panta 2. punktu, kritērijs, pamatojoties uz kuru nosaka, vai darbība, ko pašnodarbinātais gatavojas veikt citā dalībvalstī, ir “līdzīga” parasti veiktajai pašnodarbinātā darbībai, ir šīs darbības patiesā daba un nevis kvalifikācija, ko šai darbībai eventuāli piešķir šī cita dalībvalsts.

5.
     
  Lai piemērotu pamatregulas 13. panta 1. punktu, frāze “parasti veic darbību nodarbinātas personas statusā divās vai vairāk dalībvalstīs” jo īpaši attiecas uz personu, kura

| a) | turpinot darbību vienā dalībvalstī, vienlaikus veic citu atsevišķu darbību vienā vai vairākās dalībvalstīs neatkarīgi no šīs atsevišķās darbības ilguma un būtības; |
| --- | --- |

a)

turpinot darbību vienā dalībvalstī, vienlaikus veic citu atsevišķu darbību vienā vai vairākās dalībvalstīs neatkarīgi no šīs atsevišķās darbības ilguma un būtības;

| b) | pastāvīgi veic dažādas darbības, izņemot nenozīmīgas darbības, divās vai vairākās dalībvalstīs neatkarīgi no darbību maiņas biežuma un regularitātes. |
| --- | --- |

b)

pastāvīgi veic dažādas darbības, izņemot nenozīmīgas darbības, divās vai vairākās dalībvalstīs neatkarīgi no darbību maiņas biežuma un regularitātes.

6.
     
  Lai piemērotu pamatregulas 13. panta 2. punktu, persona, kas “parasti veic darbību pašnodarbinātas personas statusā divās vai vairāk dalībvalstīs”, ir jo īpaši persona, kas vienlaikus vai pārmaiņus divās vai vairākās dalībvalstīs veic vienu vai vairākas atsevišķas pašnodarbinātas personas darbības neatkarīgi no šo darbību būtības.

7.
     
  Lai darbības atbilstoši 5. un 6. punktam atšķirtu no situācijām, kas aprakstītas pamatregulas 12. panta 1. un 2. punktā, izšķirošs ir vienā vai vairākās dalībvalstīs īstenotas darbības ilgums (neatkarīgi no tā, vai šī darbība ir pastāvīga vai tā tiek īstenota kādam īpašam mērķim, vai tā ir īslaicīga). Šiem mērķiem tiek veikts visu būtisko faktu vispārējs novērtējums, nodarbinātas personas gadījumā īpašu uzmanību pievēršot darba vietai, kā tā noteikta darba līgumā.

8.   Lai piemērotu
  pamatregulas
  13. panta 1. un 2. punktu frāze“būtiska darbības vai pašnodarbinātības daļa”
  , ko veic
  minētajā dalībvalstī,
  nozīmē, ka
  kvantitatīvi nozīmīga algotā vai pašnodarbinātā darbības daļa tur tiek veikta, neņemot vērā to, vai tā ir lielākā daļa no šīm darbībām.

Lai noteiktu, vai būtiska darbību daļa tiek veikta dalībvalstī, ņem vērā šādus uzskaitītos indikatīvos kritērijus:

| a) | ja tas ir algots darbs — darba laiku un/vai atalgojumu, un |
| --- | --- |

a)

ja tas ir algots darbs — darba laiku un/vai atalgojumu, un

| b) | ja tā ir pašnodarbinātība — apgrozījumu, darba laiku, sniegto pakalpojumu skaitu un/vai ienākumus. |
| --- | --- |

b)

ja tā ir pašnodarbinātība — apgrozījumu, darba laiku, sniegto pakalpojumu skaitu un/vai ienākumus.

Saistībā ar vispārējo novērtējumu kopumā mazāk nekā 25 % no minētajiem kritērijiem norāda, ka būtisku visu darbību daļu neveic attiecīgajā dalībvalstī.

9.   Lai piemērotu pamatregulas 13. panta 2. punkta b) apakšpunktu, pašnodarbinātā darbinieka darbību “interešu centru” nosaka, ņemot vērā elementu kopumu, no kuriem sastāv viņa profesionālās darbības, proti, vieta, kur atrodas ieinteresētās personas darbības pastāvīgā juridiskā adrese, veikto darbību parastais raksturs un ilgums, dalībvalsts, kurā ieinteresētā persona maksā ienākumu nodokli neatkarīgi no ienākumu avota, kā arī ieinteresētās personas vēlmes saskaņā ar visiem apstākļiem.

10.
     
  Lai noteiktu, kādi tiesību akti ir piemērojami atbilstoši 8. un 9. punktam, attiecīgās iestādes ņem vērā situāciju, kas paredzēta turpmākajiem 12 kalendāra mēnešiem.

11.   ║Ja persona veic algotu darbu divās vai vairākās dalībvalstīs tāda darba devēja uzdevumā, kas reģistrēts ārpus Eiropas Savienības robežām, un ja šī persona dzīvo dalībvalstī un neveic tajā būtisku darbību, tad uz šo personu attiecas dzīvesvietas dalībvalsts tiesību akti.

▐

15. pants

Pamatregulas 11. panta 3. punkta b) un d) apakšpunkta, 11. panta 4. punkta un 12. panta piemērošanas procedūras (par informācijas sniegšanu attiecīgajām iestādēm)

1.
     
  Ja vien īstenošanas regulas 16. pantā nav noteikts citādi, ja persona veic darbības dalībvalstī, kas nav kompetentā valsts saskaņā ar pamatregulas II. sadaļu, tad darba devējs vai attiecīgā persona, ja šī persona neveic algotas darbības, cik iespējams laicīgi informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kuras tiesību akti ir piemērojami. Minētā iestāde nekavējoties sniedz informāciju par tiesību aktiem, kas piemērojami personai saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punkta b) apakšpunktu vai 12. pantu, tās dalībvalsts kompetentās iestādes nozīmētajai iestādei, kurā tiek veikta darbība.

2.
     
  1. punkta noteikumus mutatis mutandis piemēro personām, uz kurām attiecas pamatregulas 11. panta 3. punkta d) apakšpunkts.

3.
     
  Darba devējs pamatregulas 11. panta 4. punktā nozīmē, kam darbinieks veic darbības kā nodarbināta persona uz kuģa, kas kuģo ar citas dalībvalsts karogu, cik iespējams laicīgi informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kuras tiesību akti ir piemērojami. Minētā iestāde nekavējoties sniedz informāciju par tiesību aktiem, kas piemērojami personai saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu, tās dalībvalsts kompetentās iestādes nozīmētajai iestādei, ar kuras karogu kuģo kuģis, uz kura nodarbinātā persona veic darbības.

▐

16. pants

Pamatregulas 13. panta piemērošanas procedūra

1.   Persona, kas veic savu darbību divās vai vairākās dalībvalstīs, par to informē savas dzīvesvietas dalībvalsts kompetentās iestādes nozīmēto iestādi. Šī iestāde nosūta šo informāciju nozīmētajai iestādei katrā no dalībvalstīm, kurā tiek veiktas darbības.

2.   
  Dzīvesvietas dalībvalsts kompetentās iestādes nozīmētā iestāde nekavējoties nosaka attiecīgajai personai piemērojamos tiesību aktus, ņemot vērā
  pamatregulas 13. pantu un īstenošanas regulas 14. pantu. Piemērojamo tiesību aktu noteikšanai ir pagaidu raksturs. Iestāde informē kompetentās iestādes nozīmēto iestādi katrā no dalībvalstīm, kurā tiek veiktas darbības, par pagaidu piemērojamo tiesību aktu noteikšanu.

3.   
  Saskaņā ar 2. punktu veiktā pagaidu piemērojamo
  tiesību
  aktu noteikšana kļūst galīga divu mēnešu laikā, kopš to dalībvalstu, kurās darbība tiek veikta, nozīmētās iestādes saņēmušas informāciju par pagaidu noteikšanas rezultātiem, ja vien tiesību akti jau nav bijuši galīgi noteikti, pamatojoties uz 4. punktu, vai ja vismaz viena no attiecīgajām iestādēm minētā divu mēnešu termiņa beigās informē pastāvīgās uzturēšanās valsts kompetentās iestādes nozīmēto iestādi par to, ka tā vēl nevar pieņemt noteikšanas rezultātu vai ka tā nepiekrīt tam
  .

4.
     
  Ja sakarā ar nenoteiktību par piemērojamo tiesību aktu noteikšanu ir vajadzīga saziņa starp iestādēm divās vai vairākās dalībvalstīs, pēc vienas vai vairāku attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes nozīmēto iestāžu pieprasījuma vai pēc kompetento iestāžu pieprasījuma attiecīgajai personai piemērojamos tiesību aktus nosaka ar savstarpēju vienošanos, ņemot vērā pamatregulas 13. panta noteikumus un īstenošanas regulas 14. panta attiecīgos noteikumus.

Ja attiecīgo iestāžu vai kompetento iestāžu viedokļi atšķiras, šīs iestādes mēģina vienoties saskaņā ar iepriekšminētajiem nosacījumiem, un tiek piemēroti īstenošanas regulas 6. panta noteikumi.

5.
     
  Tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kuras tiesību akti ir noteikti par piemērojamiem vai nu pagaidām, vai galīgi, nekavējoties paziņo to attiecīgajai personai.

6.
     
  Ja attiecīgā persona nesniedz 1. punktā minēto informāciju, šā panta noteikumus piemēro pēc dzīvesvietas dalībvalsts kompetentās iestādes nozīmētās iestādes iniciatīvas tiklīdz tā uzzina par šīs personas situāciju, iespējams, ar citas iesaistītās iestādes palīdzību.

17. pants

Pamatregulas 15. panta piemērošanas procedūra

Palīgdarbinieki darba līguma noslēgšanas brīdī var izmantot izvēles tiesības, kas paredzētas pamatregulas 15. pantā. Iestāde, kurai ir tiesības noslēgt šādu līgumu, informē tās dalībvalsts nozīmēto iestādi, kuras tiesību aktus izvēlējies palīgdarbinieks.

18. pants

Pamatregulas 16. panta 1. punkta piemērošanas procedūra

Darba devēja vai attiecīgās personas pieprasījumu pēc izņēmumiem no pamatregulas 11. līdz 15. panta cik iespējams laicīgi iesniedz kompetentajai iestādei vai tās dalībvalsts iestādes nozīmētajai struktūrai, kuras tiesību aktus darba devējs vai attiecīgā persona lūdz piemērot.

19. pants

Attiecīgo personu un darba devēju informēšana

1.   Tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kuras tiesību akti
  kļūst
  piemērojami
  , pamatojoties uz pamatregulas II sadaļu,
  informē attiecīgo personu, kā arī nepieciešamības gadījumā tās darba devēju(s) par saistībām, ko paredz šie tiesību akti. Šī iestāde viņiem sniedz nepieciešamo palīdzību šajos tiesību aktos paredzēto formalitāšu izpildīšanā ║.

2.   
  Tās
  dalībvalsts kompetentā iestāde, kuras tiesību akti ir piemērojami saskaņā ar pamatregulas II sadaļas noteikumiem
  , izsniedz attiecīgajai personai piemērojamo tiesību aktu apliecinājumu
  ║un nepieciešamības gadījumā norāda, līdz kuram datumam un ar kādiem nosacījumiem tie piemērojami.
  Apliecinājumā norāda darba devēja paziņoto algu.

20. pants

Sadarbība starp iestādēm

1.   
  Attiecīgās iestādes
  paziņo tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kuras tiesību akti personai ir piemērojami saskaņā ar pamatregulas II sadaļu
  , informāciju, kas nepieciešama, lai noteiktu
  datumu, ar kuru šie tiesību akti kļūst piemērojami, un
  iemaksas, ko šai personai un viņas darba devējam vai darba devējiem ir jāmaksā saskaņā ar šiem tiesību aktiem.

2.   Tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kuras tiesību akti kļūst personai piemērojami, informē tās dalībvalsts iestādi, kuras tiesību akti kā pēdējie tikuši piemēroti personai, norādot datumu, no kura šie tiesību akti kļūst piemērojami.

21. pants

Darba devēja pienākumi

1.   ║Darba devējam
  , kura juridiskā adrese vai uzņēmējdarbības vieta nav kompetentajā dalībvalstī,
  ir jāpilda saistības, kas ir paredzētas tiesību aktos, kuri attiecas uz ║darbinieku, jo īpaši, jāveic iemaksas, kas ir paredzētas šajos tiesību aktos
  , tāpat kā tad, ja viņa juridiskā adrese vai uzņēmējdarbības vieta būtu kompetentajā dalībvalstī
  .

2.   Darba devējs,
  kura uzņēmējdarbības vieta
  nav dalībvalstī, kuras tiesību akti ir piemērojami, var vienoties ar darba ņēmēju, ka
  darba ņēmējs
  attiecībā uz iemaksu veikšanu veic darba devēja pienākumus tā uzdevumā
  , neskarot darba devēja citas saistības
  . Darba devējs
  nosūta paziņojumu
  par šādu vienošanos šīs dalībvalsts kompetentajai iestādei.

III SADAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI, KAS PIEMĒROJAMI DAŽĀDĀS PABALSTU KATEGORIJĀS

I nodaļa

Slimības pabalsti, maternitātes un līdzvērtīgi paternitātes pabalsti

22. pants

Vispārēji piemērošanas noteikumi

1.   Kompetentās iestādes
  vai iestādes
  raugās, lai
  apdrošinātajām personām
  būtu
  pieejama visa nepieciešamā informācija
  par procedūrām un nosacījumiem, kas attiecas uz
  pabalstu
  natūrā
  piešķiršanu
  , gadījumā, ja šie pabalsti tiek saņemti citas dalībvalsts teritorijā, nevis tās dalībvalsts teritorijā, kur atrodas kompetentā iestāde.

2.   Īstenošanas regulas 25. un 26. pants neierobežo tādu dalībvalsts noteikumu piemērošanu izdevumiem, kas saistīti ar pabalstiem natūrā, situācijās, kuras minētas 1. punktā, un kuri nosaka izdevīgāku izdevumu segšanu, nekā tie, kas paredzēti pamatregulā.

3.   Divas vai vairākas dalībvalstis vai to kompetentās iestādes var savā starpā vienoties par citām procedūrām un nosacījumiem, lai piemērotu īstenošanas regulas 25., 26. un 27. pantu. Tomēr ar šādu mērķi noslēgtie nolīgumi nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt nosacījumus un apjomu izdevumu segšanai par pabalstiem natūrā attiecīgajām personām saskaņā ar šīs regulas piemērošanu. Šie nolīgumi ir jāiesniedz administratīvajai komisijai.

4.   
  Neskarot pamatregulas 5. panta a) apakšpunktu
  ,
  dalībvalsts var kļūt atbildīga par pabalstu izmaksām atbilstīgi pamatregulas 22. pantam tikai tad
  ,
  ja apdrošinātā persona pieprasa pensiju saskaņā ar
  šīs dalībvalsts
  tiesību aktiem vai — atbilstīgi pamatregulas 23.—30. pantam — tikai tad, ja apdrošinātā persona saņem pensiju atbilstīgi šīs dalībvalsts tiesību aktiem.

23. pants

Piemērojamā sistēma vairāku režīmu pastāvēšanas gadījumā dzīvesvietas vai uzturēšanās dalībvalstī

Ja tiesību akti, kas ir spēkā dzīvesvietas vai uzturēšanās dalībvalstī, paredz vairākas apdrošināšanas sistēmas slimības un maternitātes vai paternitātes pabalstu gadījumā, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, 19. panta 1. punktu un 20., 22., 24., 26. un 27. pantu jāpiemēro tās normas, kas attiecas uz algoto darbinieku vispārējo sistēmu.

24. pants

Dzīvesvieta dalībvalstī, kas nav kompetentā dalībvalsts

1.   Lai piemērotu pamatregulas 17. pantu, apdrošinātajai personai vai tās ģimenes locekļiem ir jāreģistrējas dzīvesvietas iestādē, iesniedzot dokumentu, kas apliecina viņu tiesības uz pabalstu natūrā, kuru uzņemsies segt kompetentā dalībvalsts.

Šo dokumentu izsniedz kompetentā iestāde, vajadzības gadījumā ņemot vērā informāciju, ko ir iesniedzis darba devējs. Ja apdrošinātā persona vai tās ģimenes locekļi neiesniedz minēto dokumentu, dzīvesvietas iestāde vēršas kompetentajā iestādē, lai iegūtu nepieciešamo informāciju.

2.   
  Dokuments, kas minēts 1. punktā, ir derīgs, līdz kompetentā iestāde paziņo dzīvesvietas iestādei par tā anulēšanu.

Dzīvesvietas iestāde informē kompetento iestādi par katru reģistrāciju, kas veikta saskaņā ar 1. punktu, un par katru izmaiņu šajā reģistrācijā vai tās atcelšanu
  .

3.   Šis pants piemērojams mutatis mutandis personām, kas minētas pamatregulas 22., 24., 25. un 26. pantā.

25. pants

Uzturēšanās dalībvalstī, kas nav kompetentā dalībvalsts

1.   Lai piemērotu
  pamatregulas
  19. pantu, apdrošinātā persona
  iesniedz veselības aprūpes sniedzējam uzturēšanās dalībvalstī
  dokumentu,
  ko izsniegusi šīs personas kompetentā iestāde un kurā ir apliecinātas personas
  tiesības uz pabalstiem natūrā.
  Ja apdrošinātajai personai šāda dokumenta nav, uzturēšanās vietas iestāde, ja tai iesniegts pieprasījums vai ja tas citādi nepieciešams, vēršas pie kompetentās iestādes, lai iegūtu vajadzīgo dokumentu.

▐

2.   
  Šajā dokumentā ir apliecinājums, ka
  apdrošinātajai personai
  atbilstīgi pamatregulas
  19.
  pantā izklāstītajiem noteikumiem ir tiesības uz pabalstu natūrā uz tādiem pašiem nosacījumiem
  ,
  kādus piemēro personām
  , kas
  apdrošinātas saskaņā ar
  uzturēšanās dalībvalsts
  tiesību aktiem
  .

▐

3.   
  Pamatregulas
  19. panta 1. punktā minētie pabalsti natūrā attiecas uz pabalstiem natūrā, kas
  tiek piešķirti
  uzturēšanās dalībvalstī atbilstīgi šīs valsts tiesību aktiem
  un kas kļūst vajadzīgi medicīnisku iemeslu dēļ
  , lai apdrošinātā persona nebūtu spiesta pirms
  tā
  termiņa
  beigām
  , ko tā paredzējusi pavadīt attiecīgajā valstī, atgriezties
  kompetentajā dalībvalstī
  , lai tur saņemtu
  tai vajadzīgo ārstēšanu.

▐

4.   Ja apdrošinātā persona faktiski pilnībā vai daļēji apmaksājusi izdevumus
  ║par sniegtajiem pabalstiem natūrā saskaņā ar
  pamatregulas
  19. pantu
  un ja uzturēšanās vietas iestādes piemērotajos tiesību aktos paredzēta iespēja apdrošinātajai personai saņemt izdevumu atmaksu
  ,
  šī persona var nosūtīt
  iesniegumu par izdevumu atmaksāšanu uzturēšanās vietas iestādei.
  Tādā gadījumā šī
  iestāde personai tieši atmaksā izdevumu summas, kas atbilst šiem pabalstiem, ievērojot tiesību aktos noteiktos
  atmaksāšanas
  ierobežojumus un nosacījumus.

5.   Ja šo
  izdevumu atmaksāšana
  nav pieprasīta tieši uzturēšanās vietas iestādē, kompetentā iestāde atmaksā attiecīgajai personai veiktos izdevumus ║
  saskaņā ar atmaksas tarifiem, ko
  izmanto
  uzturēšanās vietas iestāde
  , vai, ja attiecīgajā gadījumā būtu piemērojams īstenošanas regulas 61. pants — summas, kuras būtu jāatmaksā uzturēšanās vietas iestādei.

Uzturēšanās vietas iestādei jāsniedz kompetentajai iestādei pēc tās
  lūguma vajadzīgā
  informācija par šiem tarifiem
  vai summām
  .

6.   Atkāpjoties no
  5
  . punkta, kompetentā iestāde var
  atmaksāt veiktos izdevumus
  atbilstīgi
  tās tiesību aktos paredzētajiem ierobežojumiem un tarifu noteikumiem
  , ar nosacījumu, ka apdrošinātā persona ir devusi savu piekrišanu šā noteikuma piemērošanai.

7.   
  Apdrošinātajai personai atmaksātā summa nekādā gadījumā nepārsniedz faktiskos izdevumus
  .

8.   Ja ir ║būtiski izdevumi, kompetentā iestāde var izmaksāt apdrošinātajai personai atbilstošu avansu, tiklīdz šī persona iesniegusi iestādei pieteikumu par izdevumu segšanu.

9.
     
  Regulas 1. līdz 8. punktu mutatis mutandis piemēro apdrošinātās personas ģimenes locekļiem.

26. pants

Plānota aprūpe

1.   
  Lai piemērotu pamatregulas 20. panta 1. punktu, apdrošinātā persona iesniedz uzturēšanās vietas iestādei dokumentu, ko izsniegusi kompetentā iestāde. Šajā pantā kompetentā iestāde ir iestāde, kas sedz plānotās aprūpes izmaksas; pamatregulas 20. panta 4. punktā un
  27. panta 5. punktā
  minētajos gadījumos
  ,
  kad
  dzīvesvietas dalībvalstī
  izmaksātos pabalstus natūrā atlīdzina
  ,
  pamatojoties uz fiksētām summām, dzīvesvietas iestādi uzskata
  par kompetento iestādi.

2.   
  Ja apdrošinātā
  persona nedzīvo kompetentās dalībvalsts teritorijā,
  tā lūdz
  dzīvesvietas iestādei izsniegt atļauju,
  kura to nekavējoties nosūta kompetentajai iestādei
  .

Šajā gadījumā dzīvesvietas iestāde apliecina, vai pamatregulas 20. panta 2. punkta otrajā teikumā paredzētie nosacījumi dzīvesvietas dalībvalstī ir izpildīti.

Kompetentā iestāde drīkst atteikties sniegt prasīto atļauju tikai tad, ja saskaņā ar dzīvesvietas iestādes atzinumu nav izpildīti pamatregulas 20. panta 2. punkta otrajā teikumā paredzētie noteikumi apdrošinātās personas dzīvesvietas dalībvalstī, vai tad, ja to pašu aprūpi var sniegt kompetentajā dalībvalstī medicīniski pamatotā termiņā, ņemot vērā attiecīgās personas pašreizējo veselības stāvokli un iespējamo slimības gaitu.

Kompetentā iestāde informē konkrētās dalībvalsts dzīvesvietas iestādi par savu lēmumu.

Ja atbilde netiek saņemta piecpadsmit kalendāro dienu laikā, skaitot no pieprasījuma izsūtīšanas datuma, uzskatāms, ka kompetentā iestāde atļauju ir piešķīrusi.

▐

3.   
  Ja apdrošinātajai personai, kas nedzīvo kompetentajā dalībvalstī, steidzami vajadzīga
  vitāli
  nepieciešama ārstēšana, atļauju nevar atteikt saskaņā ar pamatregulas 20. panta 2. punkta otro teikumu. Šādos apstākļos
  atļauju piešķir dzīvesvietas iestāde kompetentās iestādes vārdā, un kompetento iestādi uzreiz informē dzīvesvietas valsts iestāde.

Kompetentajai iestādei ir pienākums apstiprināt tos secinājumus un tās ārstēšanas iespējas attiecībā uz
  steidzamu un
  vitāli nepieciešamu ārstēšanu, par kurām lēmumu ir pieņēmuši mediķi, kurus atzinusi dzīvesvietas iestāde, kas izsniedz atļauju.

4.
     
  Kompetentā iestāde patur tiesības jebkurā atļaujas piešķiršanas procedūras brīdī pārbaudīt apdrošināto personu, pieaicinot ārstu, kuru izvēlas pati kompetentā iestāde uzturēšanās vai dzīvesvietas dalībvalstī.

5.   
  Uzturēšanās vietas iestāde, neskarot jebkādu lēmumu par atļauju, informē kompetento iestādi, vai ir medicīniski pamatoti
  papildināt
  ārstēšanu, uz ko attiecas spēkā esošā atļauja.

6.
     
  Neskarot 7. punktu, īstenošanas regulas 25. panta 5. un 6. punktu piemēro mutatis mutandis.

7.   
  Ja apdrošinātā persona pati reāli segusi visas izmaksas par atļautu ārstēšanu vai daļu no tām un ja summa, kas kompetentajai iestādei ir jāatlīdzina dzīvesvietas iestādei vai apdrošinātajai personai saskaņā ar 6. punktu (reālās izmaksas), ir mazāka par izmaksām, kas tai jāmaksā par tādu pašu ārstēšanu kompetentajā dalībvalstī (pieņēmuma izmaksas), kompetentā iestāde atlīdzina izmaksas apdrošinātajai personai pēc tās pieprasījuma, tādā apmērā, kas atbilst starpībai starp pieņēmuma un reālajām izmaksām. Tomēr atmaksātā summa nedrīkst pārsniegt apdrošinātās personas faktiskos izdevumus un var ņemt vērā summu
  ,
  kas apdrošinātajai personai būtu bijis jāmaksā, ja ārstēšana būtu nodrošināta kompetentajā dalībvalstī
  .

8.   
  Apdrošinātās personas transporta
  un uzturēšanās izdevumus, kas ir neatņemama
  apdrošinātās
  personas ārstēšanas sastāvdaļa,
  un vajadzības gadījumā transporta un uzturēšanās izdevumus personai, kam ir jāpavada apdrošinātā persona,
  sedz
  šī iestāde, ja ir piešķirta atļauja saņemt ārstēšanu citā dalībvalstī. Ja apdrošinātā persona ir persona ar spēju traucējumiem
  ,
  pavadošās personas ceļošana un uzturēšanās ir uzskatāma par nepieciešamu
  .

9.   Noteikumus 1. līdz 8. punktā piemēro mutatis mutandis apdrošinātās personas ģimenes locekļiem.

27. pants

Pabalsti skaidrā naudā darba nespējas gadījumos, uzturoties vai dzīvojot dalībvalstī, kas nav kompetentā dalībvalsts

1.   
  Ja saskaņā ar kompetentās dalībvalsts tiesību aktiem apdrošinātajai personai ir jāiesniedz apliecinājums, lai darba nespējas gadījumā
  saņemtu pabalstus skaidrā naudā saskaņā ar
  pamatregulas
  21. panta 1. punktu,
  apdrošinātā persona lūdz
  dzīvesvietas dalībvalsts
  ārstam apliecināt personas darbnespēju un tās iespējamo ilgumu
  pēc tam, kad
  ārsts
  ir novērtējis
  attiecīgās
  personas veselības stāvokli.

2.   Apdrošinātā persona
  kompetentās dalībvalsts tiesību aktos paredzētajā termiņā nosūta apliecinājumu kompetentajai iestādei.

3.
     
  Ja attiecīgās personas ārstējošie ārsti dzīvesvietas dalībvalstī neizsniedz darba nespējas apliecinājumus, un ja šādi apliecinājumi ir nepieciešami saskaņā ar kompetentās dalībvalsts tiesību aktiem, attiecīgā persona vēršas tieši dzīvesvietas iestādē. Šī iestāde tūlīt nodrošina darba nespējas medicīnisku novērtēšanu, kā arī 1. punktā minētā apliecinājuma izrakstīšanu. Tādu apliecinājumu tūlīt nosūta kompetentajai iestādei.

4.   1.
  ,
  2. un
  3. punktā
  minētā dokumenta iesniegšana neatbrīvo apdrošināto personu no to saistību pildīšanas, kas ir paredzētas piemērojamajos tiesību aktos, jo īpaši attiecībā uz personas darba devēju.
  Vajadzības gadījumā darba devējs un/vai kompetentā iestāde var aicināt darba ņēmēju piedalīties darbībās, kuru mērķis ir veicinātviņa/viņas atgriešanos darba vietā, un šajā nolūkā sniegt atbalstu šai personai.

▐

5.   Pēc kompetentās iestādes pieprasījuma vai 3. punktā minētajos gadījumos dzīvesvietas iestādei, skatoties pēc vajadzības, ir jāveic apdrošinātās personas veselības kontrole kā gadījumā, ja šī persona būtu apdrošināta šajā dalībvalstī. Kontrolējošā ārsta atskaites datus, kuros jo īpaši minēts iespējamais darba nespējas ilgums, dzīvesvietas iestāde nosūta kompetentajai iestādei trīs darba dienu laikā pēc pārbaudes veikšanas datuma.

▐

6.
     
  Kompetentā iestāde patur tiesības likt veikt apdrošinātās personas medicīnisko pārbaudi, ko veic iestādes izvēlēts ārsts.

7.   
  Neskarot pamatregulas 21. panta 1. punkta otro teikumu, kompetentā
  iestāde izmaksā pabalstus skaidrā naudā tieši attiecīgajai personai un
  vajadzības gadījumā informē
  par to dzīvesvietas iestādi.

8.   Lai piemērotu pamatregulas 21. panta 1. punktu, kompetentajai iestādei apdrošinātās personas darba nespējas lapa, kas ir izrakstīta citā dalībvalstī saskaņā ar pārbaudi veicošā ārsta konstatētajiem medicīniskās izmeklēšanas rezultātiem, ir saistoša, izņemot negodīgas rīcības gadījumus.

9.   Ja kompetentā iestāde nolemj atteikt pabalstus skaidrā naudā,
  tā
  paziņo
  apdrošinātajai personai par
  savu lēmumu un vienlaicīgi par to informē dzīvesvietas iestādi.

10.   Šā panta 1. līdz 9. punkta noteikumus piemēro mutatis mutandis, ja apdrošinātā persona uzturas dalībvalstī, kas nav kompetentā dalībvalsts.

28. pants

Ilgtermiņa aprūpes pabalsti skaidrā naudā, dzīvojot vai uzturoties dalībvalstī, kas nav kompetentā dalībvalsts

1.
     
  Lai saņemtu pabalstus skaidrā naudā attiecībā uz ilgtermiņa aprūpi saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu, apdrošinātā persona vēršas kompetentajā iestādē. Kompetentā iestāde vajadzības gadījumā par to informē dzīvesvietas iestādi.

2.
     
  Pēc kompetentās iestādes lūguma dzīvesvietas iestāde veic apdrošinātās personas veselības kontroli attiecībā uz tās vajadzību pēc ilgtermiņa aprūpes. Kompetentā iestāde sniedz dzīvesvietas iestādei visu informāciju, kas vajadzīga šādai kontrolei.

3.
     
  Lai konstatētu, cik vajadzīga ir ilgtermiņa aprūpe, kompetentajai iestādei ir tiesības pieprasīt, lai apdrošināto personu izmeklē tās izvēlēts ārsts vai jebkurš cits pašas izvēlēts eksperts.

4.
     
  Īstenošanas regulas 27. panta 7. punktu piemēro mutatis mutandis.

5.
     
  Šā panta 1. līdz 4. punktu piemēro mutatis mutandis, ja apdrošinātā persona uzturas dalībvalstī, kas nav kompetentā dalībvalsts.

6.
     
  Attiecībā uz apdrošinātās personas ģimenes locekļiem 1. līdz 5. punkts ir piemērojams mutatis mutandis.

29. pants

Pamatregulas 28. panta piemērošana

Ja pēdējā dalībvalsts, kurā bijušais pārrobežu darba ņēmējs veicis darbību, vairs nav kompetentā dalībvalsts, un ja bijušais pārrobežu darba ņēmējs vai viņa ģimenes loceklis turp dodas, lai saņemtu pabalstus natūrā saskaņā ar pamatregulas 28. pantu, viņš uzturēšanās vietas iestādei iesniedz kompetentās iestādes izdotu dokumentu.

30. pants

Pensionāru iemaksas

▐

Ja persona saņem pensiju no vairākām dalībvalstīm, nekādā
  gadījumā
  tā iemaksu summa
  , ko atskaita no
  visām izmaksātajām
  pensijām,
  nepārsniedz
  summu, ko maksātu persona ar
  tādu pašu pensiju
  , kas
  saņemta kompetentajā
  dalībvalstī.

31. pants

Pamatregulas 34. panta piemērošana

1.   
  Kompetentā
  iestāde informē attiecīgo personu par
  pamatregulas 34. pantā paredzēto
  noteikumu
  attiecībā uz pabalstu pārklāšanās novēršanu. Piemērojot
  tādus noteikumus, personai, kas nedzīvo
  kompetentajā dalībvalstī
  ,
  ir jānodrošina
  tiesības uz pabalsta summu
  vai vērtību
  , kas būtu vismaz līdzvērtīga tai, uz kuru tai būtu tiesības, ja
  tā
  dzīvotu šajā dalībvalstī.

2.   
  Kompetentā iestāde arī informē dzīvesvietas vai uzturēšanas vietas iestādi par ilgtermiņa aprūpes pabalstu izmaksu, ja tiesību aktos, ko piemēro pēdējā minētā iestāde, paredzēts ilgtermiņa aprūpes pabalsti natūrā, kuri uzskaitīti pamatregulas 34. panta 2. pantā minētajā sarakstā.

3.
     
  Saņemot 2. punktā paredzēto informāciju, dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas iestāde tūlīt informē kompetento iestādi par ilgtermiņa aprūpes pabalstu natūrā, kas paredzēts tam pašam nolūkam un ko tā saskaņā ar valsts tiesību aktiem piešķir attiecīgajai personai, kā arī par tam piemērojamo atmaksas likmi.

4.   Nepieciešamības gadījumā administratīvā komisija nosaka šī panta piemērošanas pasākumus.

32. pants

Īpaši piemērošanas pasākumi

1.   
  Regulas II pielikumā minētajās dalībvalstīs pamatregulas
  III sadaļas
  I nodaļas
  noteikumus, kas attiecas uz pabalstiem natūrā,
  piemēro
  personām, kurām tiesības uz pabalstiem natūrā ir tikai saskaņā ar speciālu režīmu, kuru piemēro ierēdņiem
  un tikai tā
  ,
  kā paredzēts šajā nodaļā. Citai dalībvalsts iestādei nav pienākums tikai tāpēc vien segt izmaksas par pabalstiem natūrā vai skaidrā naudā, kas sniegti šīm personām vai viņu ģimenes locekļiem
  .

2.   Neskarot 1. punkta noteikumus, pamatregulas 23. pants piemērojams visām personām, kas vienlaicīgi saņem pensiju atbilstīgi režīmam, kuru piemēro ierēdņiem kādā no dalībvalstīm, kas minētas šīs regulas II pielikumā, un pensiju saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem.

3.   Šā panta 1. un 2. punkta praktiskās piemērošanas pasākumus nosaka administratīvā komisija.

II nodaļa

Pabalsti saistībā ar nelaimes gadījumu darbā un arodslimību gadījumos

33. pants

Tiesības uz pabalstiem natūrā un skaidrā naudā, dzīvojot vai uzturoties dalībvalstī, kas nav kompetentā dalībvalsts

Lai piemērotu pamatregulas 36. panta 1. punktu, procedūras, kas noteiktas īstenošanas regulas 24. līdz 27. pantā, piemērojas mutatis mutandis.

▐

34. pants

Sadarbība starp iestādēm saistībā ar nelaimes gadījumiem darbā vai arodslimību gadījumiem, kas notikuši dalībvalstī, kas nav kompetentā dalībvalsts

1.   Ja noticis nelaimes gadījums darbā vai arodslimība tiek medicīniski konstatēta pirmo reizi dalībvalstī, kas nav kompetentā dalībvalsts, par nelaimes gadījumu darbā vai arodslimību ir jāziņo atbilstīgi kompetentās valsts tiesību aktu noteikumiem, vajadzības gadījumā, neskarot tiesību normas, kas ir spēkā tās dalībvalsts teritorijā, kur ir noticis darba nelaimes gadījums vai pirmā arodslimības konstatācija, un ko šādā gadījumā turpina piemērot. Šis paziņojums tiek nosūtīts kompetentajai iestādei, vienu kopiju nosūtot dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas iestādei.

2.   Tās dalībvalsts iestāde, kuras teritorijā noticis nelaimes gadījums darbā vai kur pirmo reizi medicīniski ir konstatēta arodslimība, nosūta kompetentajai iestādei medicīniskos apliecinājumus, kas ir izsniegti šajā dalībvalstī, un pēc kompetentās iestādes pieprasījuma nosūta visu vajadzīgo informāciju.

3.   Ja satiksmes negadījums ir noticis dalībvalsts, kas nav kompetentā dalībvalsts, teritorijā, jāveic izmeklēšana pirmās dalībvalsts teritorijā; šim mērķim izmeklētāju var norīkot kompetentā iestāde, kas par to informē šīs dalībvalsts iestādes. Šīs iestādes sniedz savu atbalstu izmeklētājam, nozīmējot personu, kuras uzdevums ir palīdzēt izmeklētājam, lai tas varētu iepazīties ar protokoliem un citiem ar satiksmes negadījumu saistītiem dokumentiem.

4.   Beidzoties aprūpei, kompetentajai iestādei tiek iesniegts detalizēts ziņojums ar pievienotiem medicīniskajiem apliecinājumiem attiecībā uz negadījuma vai slimības sekām, jo īpaši par cietušās personas tābrīža veselības stāvokli, kā arī par atveseļošanos vai stāvokļa stabilizēšanos pēc gūtajām traumām. Attiecīgās izmaksas uz kompetentās iestādes rēķina sedz dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas iestāde atkarībā no gadījuma saskaņā ar tarifu, ko šī iestāde piemēro.

5.   Pēc dzīvesvietas iestādes vai uzturēšanās vietas iestādes pieprasījuma, atkarībā no gadījuma, kompetentā iestāde paziņo iepriekšminētajai iestādei lēmumu, kas nosaka datumu, kad paredzama izveseļošanās vai stāvokļa stabilizēšanās pēc gūtajām traumām, kā arī nepieciešamības gadījumā lēmumu attiecībā uz pabalsta piešķiršanu.

35. pants

Negadījuma vai slimības arodrakstura apšaubīšana

1.   Ja kompetentā iestāde apstrīd, ka pamatregulas 36. panta 2. punkta ietvaros piemērojami tiesību akti par nelaimes gadījumiem darbā vai arodslimībām, par to uzreiz brīdina dzīvesvietas iestādi vai uzturēšanās vietas iestādi, kas piešķīrusi pabalstus natūrā, uz kuriem tagad attiecas veselības apdrošināšana.

2.   Ja šajā jautājumā ir pieņemts galīgais lēmums, kompetentā iestāde par to uzreiz brīdina dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas iestādi, kas piešķīrusi pabalstus natūrā. Šī pēdējā iestāde turpina piešķirt pabalstus natūrā saskaņā ar veselības apdrošināšanu, ja algotajam vai pašnodarbinātajam darbiniekam ir tiesības uz to, izņemot, ja runa ir par nelaimes gadījumu darbā vai arodslimību. Pretējā gadījumā pabalsti natūrā, ko ieinteresētā persona saņēmusi veselības apdrošināšanas ietvaros, no pirmās nelaimes gadījuma vai arodslimības konstatācijas dienas tiek uzskatīti par pabalstiem saistībā ar nelaimes gadījumu darbā vai arodslimības gadījumu.

36. pants

Procedūra gadījumos, kad darbinieks pakļauts arodslimību riskam vairākās dalībvalstīs

1.   Pamatregulas 38. pantā minētajā gadījumā paziņojums par arodslimību ir jāiesniedz vai nu iestādē, kas kompetenta attiecībā uz arodslimībām, tajā dalībvalstī, saskaņā ar kuras tiesību aktiem darbinieks pēdējo reizi veica darbību, kas viņam varēja izraisīt attiecīgo slimību, vai arī dzīvesvietas iestādē, kas savukārt nosūta šo paziņojumu ║kompetentajai iestādei.

Ja šī pēdējā iestāde konstatē, ka pēdējo reizi darbība, kas varētu izraisīt attiecīgo arodslimību, ir veikta saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, tā izsūta paziņojumu un citus pavaddokumentus šīs dalībvalsts attiecīgajai iestādei.

2.   Ja tās dalībvalsts iestāde, saskaņā ar kuras tiesību aktiem darbinieks pēdējo reizi veicis darbības, kas varētu būt par iemeslu attiecīgajai arodslimībai, konstatē, ka cietušais vai tā apgādājamie nav izpildījuši šo tiesību aktu nosacījumus, minētā iestāde tās dalībvalsts iestādei, kuras tiesību aktu ietvaros cietušais iepriekš veicis darbības, kas varētu būt par iemeslu attiecīgai arodslimībai, nekavējoties nosūta paziņojumu un visus pavaddokumentus, tostarp medicīnisko ekspertīžu rezultātus un ziņojumus, kas veikti pēc pirmās iestādes pieprasījuma, kā arī otrajā rindkopā minētā lēmuma kopiju.

Iestāde vienlaicīgi paziņo savu lēmumu ieinteresētajai personai, norādot pabalsta noraidīšanas iemeslus, pārsūdzības iespējas un termiņus, kā arī datumu, kurā lieta ir nodota tās dalībvalsts iestādei, saskaņā ar kuras tiesību aktiem apdrošinātā persona iepriekš veikusi darbību, kas varētu būt par iemeslu attiecīgajai arodslimībai.

3.   Nepieciešamības gadījumā saskaņā ar to pašu procedūru ir ieteicams nonākt līdz attiecīgajai iestādei tajā dalībvalstī, saskaņā ar kuras tiesību aktiem cietušais iepriekš veicis darbību, kas varētu būt par iemeslu attiecīgai arodslimībai.

37. pants

Informācijas apmaiņa starp iestādēm un avansu izmaksāšana gadījumos, kad tiek pārsūdzēts lēmums par pabalsta atteikšanu

1.   Ja lēmums par pabalsta atteikšanu, ko pieņēmusi iestāde vienā no dalībvalstīm, saskaņā ar kuras tiesību aktiem cietušais veicis darbību, kas varētu būt par iemeslu attiecīgajai arodslimībai, tiek pārsūdzēts, šai iestādei par to ir jāinformē iestāde, kurai iesniegts paziņojums atbilstīgi procedūrai, kas noteikta īstenošanas regulas 36. panta 2. punktā, un vēlāk tā jāinformē par pieņemto galīgo lēmumu.

2.   Ja personai ir tiesības uz pabalstu saskaņā ar tiesību aktiem, ko piemēro iestāde, kurai tika iesniegts ziņojums, šī iestāde izmaksā avansu, kura summa ir noteikta, vajadzības gadījumā konsultējoties ar iestādi, kuras lēmums tika pārsūdzēts. Ja pēc pārsūdzības ir noteikts, ka šai pēdējai iestādei ir jāpiešķir pabalsti, tā atlīdzina izmaksāto avansu summu. Šī summa tiek atvilkta no pabalsta summas, kas jāizmaksā ieinteresētajai personai, atbilstīgi procedūrai, kas ir paredzēta īstenošanas regulas 71. pantā.

38. pants

Arodslimības saasināšanās

Pamatregulas 39. pantā minētajos gadījumos prasītājam ir jāiesniedz tās dalībvalsts iestādei, saskaņā ar kuras tiesību aktiem viņam ir tiesības uz pabalstiem, visa informācija attiecībā uz pabalstiem, kas piešķirti iepriekš saistībā ar attiecīgo arodslimību. Šī iestāde var vērsties visās citās iestādēs, kas bija kompetentas iepriekš, lai iegūtu informāciju, ko tā uzskata par nepieciešamu.

39. pants

Darba nespējas pakāpes noteikšana gadījumos, ja noticis nelaimes gadījums darbā, vai arodslimības gadījumos, kas konstatēti agrāk vai vēlākā periodā

Pamatregulas 40. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā, ja agrāku vai vēlāku darba nespēju izraisījis nelaimes gadījums, kas noticis laikā, kad attiecīgā persona bijusi pakļauta tās dalībvalsts tiesību aktiem, kura neizšķir darba nespējas iemeslus, iestādei, kas kompetenta attiecībā uz agrāku vai vēlāku darba nespēju, vai attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes nozīmētajai organizācijai ir pienākums pēc citas dalībvalsts kompetentās iestādes pieprasījuma sniegt norādes attiecībā uz agrākas vai vēlākas darba nespējas pakāpi, kā arī, iespēju robežās, informāciju, kas ļauj noteikt, vai darba nespēja ir sekas nelaimes gadījumam darbā saskaņā ar tiem tiesību aktiem, ko piemēro otras dalībvalsts iestāde.

Šādos gadījumos kompetentā iestāde ņem vērā darba nespējas pakāpi, ko izraisījuši nelaimes gadījumi, kas notikuši agrāk vai vēlākā periodā, atbilstīgi to tiesību aktu noteikumiem, ko tā piemēro, lai piešķirtu tiesības uz pabalstiem un lai noteiktu pabalstu apjomu.

40. pants

Pabalstu un papildu pabalstu pieprasījumu iesniegšana un izskatīšana

1.   Lai saņemtu pabalstu vai papildu pabalstu atbilstīgi kādas dalībvalsts tiesību aktiem, algotajam darbiniekam vai pašnodarbinātajam, vai viņa apgādājamiem, kas dzīvo citas dalībvalsts teritorijā, ir jānosūta iesniegums kompetentajai iestādei vai dzīvesvietas iestādei, kas to nosūta kompetentajai iestādei. Iesniegumam jāpievieno pieprasītie pamatojošie dokumenti, un tam ir jābūt sastādītam atbilstīgi tiesību aktiem, ko piemēro kompetentā iestāde.

2.   Kompetentā iestāde savu lēmumu pieprasītājam paziņo tieši vai ar kompetentās dalībvalsts sadarbības iestādes starpniecību. Tā nosūta šī lēmuma kopiju tās dalībvalsts sadarbības iestādei, kuras teritorijā dzīvo pieprasītājs.

41. pants

Īpaši piemērošanas pasākumi

Pamatregulas III sadaļas 2. nodaļas noteikumi, kas attiecas uz pabalstiem natūrā, netiek piemēroti tām personām, kurām tiesības uz pabalstiem natūrā ir tikai saskaņā ar speciālu režīmu, kuru piemēro ierēdņiem kādā no dalībvalstīm, kas minētas īstenošanas regulas II pielikumā.

III nodaļa

Apbedīšanas pabalsti

42. pants

Apbedīšanas pabalstu pieprasīšana

Lai piemērotu pamatregulas 42. un 43. pantu, iesniegums par apbedīšanas pabalstu ir jāadresē pieprasītāja dzīvesvietas iestādei.

IV nodaļa

Invaliditātes pabalsti, vecuma pensija un apgādnieka zaudējuma pabalsts

43. pants

Pabalstu aprēķināšana

1.   Lai aprēķinātu teorētisko un faktisko pabalsta summu atbilstīgi
  pamatregulas
  52. panta 1. punkta b) apakšpunktam, piemēro īstenošanas regulas
  12. panta 3., 4.
  ,
  5.
  un 6.
  punkta
  noteikumus
  .

2.   Gadījumos, kad brīvprātīgās vai fakultatīvās nepārtrauktās apdrošināšanas periodi nav ņemti vērā saskaņā ar īstenošanas regulas 12. panta 3. punktu, tās dalībvalsts iestāde, saskaņā ar kuras tiesību aktiem šie periodi ir veikti, aprēķina summu, kas atbilst šiem periodiem atbilstīgi tiem tiesību aktu noteikumiem, kurus tā piemēro. Reālajai pabalsta summai, ko aprēķina saskaņā ar pamatregulas 52. panta 1. punkta b) apakšpunktu, pieskaita summu, kas atbilst brīvprātīgās vai fakultatīvās nepārtrauktās apdrošināšanas periodiem

3.   Katras dalībvalsts iestāde atbilstīgi tiesību aktiem, ko tā piemēro, aprēķina maksājamo summu, kas atbilst brīvprātīgās vai fakultatīvās nepārtrauktās apdrošināšanas periodiem, kas saskaņā ar pamatregulas 53. panta 3. punkta c) apakšpunktu nav pakļauta citas dalībvalsts atcelšanas, samazināšanas vai apturēšanas klauzulām.

Ja kompetentajai iestādei saskaņā ar tiesību aktiem, ko tā piemēro, šo summu nav iespējams noteikt tieši sakarā ar to, ka minētajos tiesību aktos apdrošināšanas periodiem piešķirta dažāda vērtība, var aprēķināt pieņēmuma summu. Administratīvā komisija nosaka šādas pieņēmuma summas aprēķināšanas kārtību.

▐

44. pants

Bērna audzināšanas periodu ņemšana vērā

1.
     
  Piemērojot šo pantu, “bērna audzināšanas periods” ir jebkurš periods, kas ir iemaksu periods saskaņā ar dalībvalsts pensiju tiesību aktiem vai kas nodrošina pensijas papildinājumu konkrēti tā iemesla dēļ, ka persona ir audzinājusi bērnu, neatkarīgi no metodes, kāda izmantota šādu periodu aprēķināšanai, un neatkarīgi no tā, vai tie uzkrājas bērna audzināšanas laikā vai tiek atzīti ar atpakaļejošu spēku.

2.
     
  Ja saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kas ir kompetenta atbilstīgi pamatregulas II sadaļai, neviens bērna audzināšanas periods netiek ņemts vērā, tās dalībvalsts iestāde, kuras tiesību akti saskaņā ar II sadaļu bija piemērojami attiecīgajai personai sakarā ar tās darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā dienā, kad saskaņā ar šiem tiesību aktiem bērna audzināšanas periodu sāka ņemt vērā attiecīgajam bērnam, arī turpmāk ir atbildīga ņemt vērā šo bērna audzināšanas periodu kā bērna audzināšanas periodus saskaņā ar saviem tiesību aktiem — tā, it kā šī bērna audzināšana notiktu tās teritorijā.

3.
     
  Regulas 2. punktu nepiemēro, ja uz attiecīgo personu ir attiecināmi vai kļūst attiecināmi citas dalībvalsts tiesību akti sakarā ar darbību, ko tā tur veic nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā.

45. pants

Pabalsta pieprasījums

1.   Lai saņemtu pabalstus saskaņā ar
  A veida tiesību aktiem atbilstīgi pamatregulas
  44. panta 2.
  punktam
  , prasītājs iesniedz
  pieprasījumu
  tās dalībvalsts iestādei, kuras tiesību akti bija
  piemērojami laikā
  , kad
  radās
  darba nespēja,
  pēc kuras iestājusies
  invaliditāte vai
  šīs
  invaliditātes
  progresēšana, vai dzīvesvietas iestādei, kura pieprasījumu pārsūta pirmajai iestādei
  .

2.   Ja ir piešķirti slimības pabalsti skaidrā naudā, vajadzības gadījumā šo pabalstu piešķiršanas perioda beigu datums jāuzskata par pensijas pieteikuma iesniegšanas datumu.

3.   Pamatregulas 47. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajā gadījumā pēdējā iestāde, kurā ieinteresētā persona bija apdrošināta, paziņo iestādei, kas sākumā izmaksājusi pabalstus, summu un pabalstu piešķiršanas datumu saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem. Sākot ar šo datumu, pabalsti, kas piešķirti pirms invaliditātes saasināšanās, tiek atcelti vai samazināti līdz papildu summai, kas minēta pamatregulas 47. panta 2. punktā.

4.   Gadījumos, kas
  nav 1
  . punktā
  minētie gadījumi
  , prasītājs iesniedz
  pieprasījumu savas
  dzīvesvietas iestādei vai tās
  pēdējās
  dalībvalsts iestādei, kuras tiesību akti bija
  piemērojami. Ja attiecīgā persona nekad nav bijusi pakļauta tiesību aktiem, ko piemēro dzīvesvietas iestāde, šī iestāde pārsūta pieprasījumu tās pēdējās dalībvalsts iestādei, kuras tiesību akti bija piemērojami.

5.   Pieteikuma iesniegšanas datums attiecas uz visām attiecīgajām iestādēm.

6.   Atkāpjoties no 5. punkta noteikumiem, ja pabalsta pieprasītājs, neievērojot īpašo norādi par attiecīgās informācijas sniegšanas nepieciešamību, pieteikumā nav norādījis visus apdrošināšanas periodus vai uzturēšanās periodus, kas veikti saskaņā ar citu dalībvalstu tiesību aktiem, datums, kurā pieprasītājs aizpilda sākotnējo pieprasījumu vai iesniedz jaunu pieprasījumu, kurā norāda iztrūkstošos periodus, ir uzskatāms par pieprasījuma iesniegšanas datumu iestādei, kas piemēro minētos tiesību aktus ar nosacījumu, ka šie tiesību akti neietver labvēlīgākus nosacījumus.

▐

46. pants

Dokumenti un norādes, kas pierasītājam jāpievieno pieteikumā

1.   Prasītājs pieprasījumu iesniedz atbilstīgi noteikumiem tiesību aktos, ko piemēro īstenošanas regulas 45. panta 1.
  vai
  4. punktā minētā iestāde, un pieprasījumam pievieno
  šajos tiesību aktos noteiktos apliecinājuma dokumentus.
  Konkrēti
  ,
  prasītājs sniedz visu pieejamo būtisko informāciju un apliecinājuma dokumentus, kas attiecas uz apdrošināšanas periodiem
  (iestādes,
  identifikācijas numuri)
  ,
  nodarbinātību (
  darba devēji
  ) vai pašnodarbinātību (darbības veids un vieta) un dzīvesvietu (adreses)
  ,
  kuri var būt pabeigti saskaņā ar citas valsts tiesību aktiem
  , kā arī
  šo periodu ilgumu
  .

2.   Ja atbilstīgi
  pamatregulas
  50. panta 1. punktam prasītājs pieprasa vecuma pabalstu piešķiršanas atlikšanu saskaņā ar vienas vai vairāku dalībvalstu tiesību aktiem,
  tas norāda to savā pieprasījumā un precizē, saskaņā ar kuras valsts tiesību aktiem atlikšanu pieprasa. Lai dotu iespēju prasītājam izmantot šīs tiesības, attiecīgās iestādes pēc prasītāja pieprasījuma paziņo viņam par visu tām pieejamo informāciju, lai viņš varētu novērtēt vienlaicīgas vai secīgas tādu
  pabalstu
  piešķiršanas sekas, kurus viņš varētu pieprasīt.

3.
     
  Ja prasītājs atsauc pieprasījumu saņemt pabalstu, kas paredzēts kādas konkrētas dalībvalsts tiesību aktos, šo atsaukumu neuzskata par vienlaicīgu atsaukumu pieprasījumiem saņemt pabalstus, kas paredzēti citu dalībvalstu tiesību aktos.

47. pants

Pieteikumu izskatīšana iestādē

1.   
  Iestādi
  , kurai
  iesniedz
  vai pārsūta pabalstu pieprasījumu
  atbilstīgi īstenošanas regulas 45. panta 1. vai 4. punkta noteikumiem
  ,
  turpmāk
  par “kontaktiestāde”. Dzīvesvietas iestāde nav kontaktiestāde, ja attiecīgā persona nekad nav bijusi pakļauta tiesību aktiem, kurus šī iestāde piemēro
  .

Šī kontaktiestāde, papildus pabalstu pieprasījuma izskatīšanai saskaņā ar tiesību aktiem, kurus tā piemēro, veicina datu apmaiņu, lēmumu paziņošanu un darbības, kas vajadzīgas, lai attiecīgās iestādes varētu izskatīt pieprasījumu, sniedz prasītājam pēc pieprasījuma jebkādu informāciju, kas saistīta ar izpētes Kopienas aspektiem, kā arī informē viņu par lietas virzību.

2.   Pamatregulas 44. panta 3. punktā minētajā gadījumā izskatītāja iestāde nodod visus ieinteresētās personas datus iestādei, kurā bija apdrošināta šī persona, lai šī iestāde attiecīgi izskata lietu.

3.   48. un 52. pants nav piemērojams pamatregulas 44. pantā minēto pieteikumu izskatīšanai.

4.   Gadījumos, kas nav
  minēti 2. punktā
  ,
  kontaktiestāde nekavējoties nosūta pabalstu pieprasījumus un visus tai pieejamos dokumentus, un, vajadzības gadījumā, prasītāja iesniegtos attiecīgos dokumentus
  visām attiecīgajām iestādēm, lai tās visas vienlaicīgi varētu
  sākt
  izskatīt
  pieprasījumu. Kontaktiestāde
  informē
  pārējās
  iestādes par apdrošināšanas
  vai dzīvesvietas periodiem, uz kuriem attiecas tās tiesību akti. Tā norāda arī
  ,
  kurus dokumentus iesniegs vēlākā datumā
  ,
  un papildina prasību cik vien iespējams drīz
  .

5.   Katra attiecīgā iestāde cik vien iespējams drīz paziņo kontaktiestādei un pārējām iesaistītajām iestādēm
  par apdrošināšanas vai
  dzīvesvietas
  periodiem, uz kuriem attiecas to tiesību akti.

6.   
  Katra iesaistītā
  iestāde aprēķina pabalstu summu
  saskaņā ar pamatregulas
  52.
  pantu
  un paziņo
  kontaktiestādei un pārējām iesaistītajām iestādēm savu lēmumu, izmaksājamo pabalstu summu un jebkuru citu informāciju, kas vajadzīga, lai piemērotu pamatregulas 53. līdz 55. pantu.

7.   
  Ja
  iestāde, pamatojoties uz
  šā panta 4. un
  5. punktā minēto informāciju, konstatē, ka
  ir piemērojams pamatregulas
  46. panta 2.
  punkts
  vai 57. panta 2. vai 3.
  punkts
  , tā informē kontaktiestādi un pārējās
  attiecīgās iestādes.

▐

48. pants

Lēmumu paziņošana pieprasītājam

1.   Katra iestāde prasītājam paziņo lēmumu, ko tā pieņēmusi saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem. Katrā lēmumā norāda pārsūdzības iespējas un piemērojamos termiņus.
  Kad kontaktiestāde ir saņēmusi paziņojumu par visiem lēmumiem, ko pieņēmusi katra iestāde, tā
  nosūta prasītājam un pārējām iesaistītajām iestādēm
  šo lēmumu kopsavilkumu.
  Kopsavilkuma paraugu izstrādā Administratīvā komisija. Kopsavilkumu prasītājam nosūta
  iestādes
  valodā
  vai — pēc prasītāja lūguma — viņam vēlamā valodā, kas ir atzīta par vienu no Kopienas iestāžu oficiālajām valodām saskaņā ar Līguma 290. pantu
  .

2.   
  Ja prasītājam pēc kopsavilkuma saņemšanas liekas, ka viņa tiesības ir negatīvi ietekmējusi divu vai vairāku iestāžu pieņemto lēmumu mijiedarbība, viņam ir tiesības pieprasīt, lai iestādes pārstata šos lēmumu, ievērojot attiecīgajos valsts tiesību aktos noteiktos termiņus. Termiņu sāk skaitīt no dienas, kad ir saņemts kopsavilkums. Prasītāju rakstiski informē par pārskata rezultātiem.

49. pants

Invaliditātes pakāpes noteikšana

1.   Gadījumā, kad ir piemērojams pamatregulas 46. panta 3. punkts, tikai izskatītāja iestāde ir tiesīga pieņemt lēmumu attiecībā uz pieprasītāja invaliditātes stāvokli. Tā pieņem šo lēmumu, tiklīdz tā var noteikt, vai nosacījumi tiesību piešķiršanai uz pabalstu, kas noteikti tiesību aktos, ko tā piemēro, ir izpildīti, vajadzības gadījumā ņemot vērā pamatregulas 6. un 51. panta noteikumus. Tā uzreiz paziņo par šo lēmumu citām attiecīgajām iestādēm.

Ja pabalsta piešķiršanas nosacījumi (izņemot tos, kas attiecas uz invaliditāti), kas ir noteikti tiesību aktos, ko tā piemēro, nav izpildīti, ņemot vērā pamatregulas 6. un 51. panta noteikumus, izskatītāja iestāde uzriez par to brīdina tās dalībvalsts kompetento iestādi, kuras tiesību aktiem pieprasītājs bijis pakļauts kā pēdējiem. Šai pēdējai iestādei ir tiesības pieņemt lēmumu attiecībā uz pieprasītāja invaliditātes stāvokli, ja ir izpildīti tās piemērotajos tiesību aktos noteiktie pabalsta piešķiršanas nosacījumi; tā uzreiz paziņo par šo lēmumu citām attiecīgajām iestādēm.

2.   ║ Lai iegūtu tiesības uz pabalstu, ir ieteicams saskaņā ar to pašu procedūru nonākt līdz tās dalībvalsts kompetentajai iestādei invaliditātes jomā, kuras tiesību akti sākotnēji attiecās uz pieprasītāju.

2.   Gadījumā, kad
  pamatregulas
  46. panta 3. punkta noteikumi nav piemērojami, katrai iestādei —
  saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem
  — ir iespēja norīkot ārstu
  vai citu ekspertu
  pēc savas izvēles, lai noteiktu prasītāja invaliditātes pakāpi. Tomēr dalībvalsts iestāde ņem vērā dokumentus un medicīniskos atzinumus, kā arī administratīva rakstura informāciju, ko ir sakrājusi pavisam citas dalībvalsts iestāde, tā, it kā šī informācija būtu sastādīta šīs iestādes dalībvalstī.

▐

50. pants

Pabalstu provizoriskie maksājumi un avansi

1.   Neņemot vērā šīs regulas 7. pantu, katra iestāde, kas pabalstu pieteikumu izskatīšanas laikā konstatē, ka saņēmējam ir tiesības uz neatkarīgu pabalstu to tiesību aktu ietvaros, ko šī iestāde piemēro, atbilstīgi pamatregulas 52. panta 1. punkta a) apakšpunktam uzreiz izmaksā šo pabalstu. Šo maksājumu uzskata par provizorisku, ja piešķirto summu var ietekmēt pieteikuma izskatīšanas procedūras rezultāts.

2.   Ja saskaņā ar 1. punktu saņēmējam nevar piešķirt nekādu pabalstu provizoriskā veidā, bet no saņemtās informācijas izriet, ka pastāv tiesības saskaņā ar pamatregulas 52. panta 1. punkta b) apakšpunktu, izskatītāja iestāde viņam izmaksā atlīdzināmu avansu, kura summa ir pēc iespējas tuvāka summai, kas varētu tikt samaksāta, piemērojot pamatregulas 52. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

3.   
  Katra
  iestāde, kurai saskaņā ar 1. vai 2. punktu ir pienākums maksāt provizoriskus pabalstus vai avansa maksājumu
  ,
  nekavējoties
  informē prasītāju, jo īpaši vēršot viņa uzmanību uz to, ka pasākums ir provizorisks, kā arī norādot visas pārsūdzības tiesības saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem
  .

51. pants

Jauns pabalstu aprēķins

1.   Jauna pabalstu aprēķina gadījumā, piemērojot pamatregulas 48. panta 3. un 4. punktu, 50. panta 4. punktu un 59. panta 1. punktu, īstenošanas regulas 50. pants ir piemērojams mutatis mutandis.

2.   Jauna aprēķina gadījumā vai atceļot vai apturot pabalstu, iestāde, kas ir pieņēmusi šo lēmumu, to uzreiz paziņo ieinteresētajai personai atbilstīgi īstenošanas regulas 3. panta 4. līdz 7. punktā paredzētajai procedūrai un informē katru no iestādēm, attiecībā uz kurām ieinteresētajai personai ir tiesības.

52. pants

Pasākumi, kas paredzēti, lai paātrinātu pensiju aprēķināšanas procesu

1.   
  Lai atvieglotu un paātrinātu prasību izskatīšanu un pabalstu izmaksu, iestādes, kuru tiesību akti ir attiekušies uz personu:

| a) | ar citu dalībvalstu iestādēm apmainās ar tādu personu identifikācijas elementiem, kuru pakļautība vienas valsts piemērojamajiem tiesību aktiem mainās uz pakļautību citas valsts aktiem, vai arī dara šos elementus pieejamus minētajām iestādēm, kā arī kopīgi nodrošina, ka šie identifikācijas elementi tiek saglabāti un ir atbilstīgi, vai — citādā gadījumā — nodrošina šīm personām līdzekļus, lai tās tieši varētu piekļūt saviem identifikācijas elementiem; |
| --- | --- |

a)

ar citu dalībvalstu iestādēm apmainās ar tādu personu identifikācijas elementiem, kuru pakļautība vienas valsts piemērojamajiem tiesību aktiem mainās uz pakļautību citas valsts aktiem, vai arī dara šos elementus pieejamus minētajām iestādēm, kā arī kopīgi nodrošina, ka šie identifikācijas elementi tiek saglabāti un ir atbilstīgi, vai — citādā gadījumā — nodrošina šīm personām līdzekļus, lai tās tieši varētu piekļūt saviem identifikācijas elementiem;

| b) | pietiekami savlaicīgi pirms minimālā vecuma, kad sākas pensijas tiesības, vai pirms vecuma, kas ir jānosaka iestādēm, kuras tiesību akti bija personai piemērojami, ar attiecīgo personu un citu dalībvalstu iestādēm apmainās ar informāciju (pabeigtie periodi vai citi svarīgi elementi) par tādu personu pensijas tiesībām, kuru pakļautība vienas valsts piemērojamajiem tiesību aktiem ir mainījusies uz pakļautību citas valsts aktiem, vai šo informāciju dara pieejamu minētajai personai vai iestādei, vai — citādā gadījumā — informē šīs personas par līdzekļiem vai tos nodrošina, lai tās varētu iepazīties ar savām pabalstu tiesībām, kas tām pienāksies nākotnē. |
| --- | --- |

b)

pietiekami savlaicīgi pirms minimālā vecuma, kad sākas pensijas tiesības, vai pirms vecuma, kas ir jānosaka iestādēm, kuras tiesību akti bija personai piemērojami, ar attiecīgo personu un citu dalībvalstu iestādēm apmainās ar informāciju (pabeigtie periodi vai citi svarīgi elementi) par tādu personu pensijas tiesībām, kuru pakļautība vienas valsts piemērojamajiem tiesību aktiem ir mainījusies uz pakļautību citas valsts aktiem, vai šo informāciju dara pieejamu minētajai personai vai iestādei, vai — citādā gadījumā — informē šīs personas par līdzekļiem vai tos nodrošina, lai tās varētu iepazīties ar savām pabalstu tiesībām, kas tām pienāksies nākotnē.

2.   Lai piemērotu 1. punktu,
  Administratīvā komisija nosaka tās informācijas elementus, ar kuru apmainās vai kuru dara pieejamu, un nosaka piemērotas procedūras un mehānismus, ņemot vērā īpatnības, administratīvo un tehnisko organizāciju un valstu pensiju shēmām pieejamos tehnoloģiskos līdzekļus. Administratīvā komisija nodrošina, ka tiek īstenotas šīs pensiju shēmas, organizējot pārbaudes attiecībā uz pieņemtajiem pasākumiem un to piemērošanu
  .

3.
     
  Lai piemērotu 1. punktu, iepriekšminēta informācija jāsniedz iestādei tajā dalībvalstī, kurā sociālā nodrošinājuma pārvaldes nolūkos personai pirmo reizi piešķīra personas identifikācijas numuru.

▐

53. pants

Koordinācijas pasākumi dalībvalstī

1.   
  Neskarot pamatregulas 51. pantu
  , ja valsts tiesību aktos ir ietverti noteikumi, ar ko nosaka atbildīgo iestādi
  vai piemērojamo shēmu, vai lai apdrošināšanas periodus piešķirtu konkrētai shēmai,
  šie noteikumi tiek piemēroti, ņemot vērā tikai tādus apdrošināšanas periodus, kas ir pabeigti saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem.

2.   Ja valsts likumdošanā ietverti noteikumi, kas koordinē speciālo režīmu, ko piemēro ierēdņiem, un vispārējo režīmu, ko piemēro algotiem darbiniekiem, tad šos noteikumus neskar pamatregulas un īstenošanas regulas noteikumi.

V nodaļa

Bezdarba pabalsti

54. pants

Periodu summēšana un
  pabalstu aprēķins

1.
     
  Īstenošanas regulas 12. panta 1. punktu mutatis mutandis piemēro pamatregulas 61. pantam. Neskarot iesaistīto iestāžu pamatpienākumus, konkrētā persona iesniedz kompetentai iestādei tās dalībvalsts iestādes izsniegtu dokumentu, kuras tiesību aktiem tā bijusi pakļauta savas pēdējās algotās vai pašnodarbinātās darbības laikā, norādot periodus, kas ir noslēgti saskaņā ar minētās dalībvalsts tiesību aktiem.

2.   Lai piemērotu pamatregulas 62. panta 3. punktu, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kuras tiesību aktiem bijusi pakļauta konkrētā persona savas pēdējās algotās vai pašnodarbinātās darbības laikā, paziņo dzīvesvietas iestādei pēc tās lūguma visus faktus, kas nepieciešami, lai aprēķinātu bezdarbnieka pabalstu, un jo īpaši algas apjomu vai saņemtos profesionālos ienākumus.

▐

3.   Lai piemērotu pamatregulas 62. pantu un, neņemot vērā minētās regulas 63. pantu, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kuras likumdošana paredz, ka pabalstu aprēķins mainās atkarībā no ģimenes locekļu skaita, ņem vērā ieinteresētās personas ģimenes locekļus, kas dzīvo citā dalībvalstī, tā, kā to darītu gadījumā, ja viņi dzīvotu kompetentajā dalībvalstī. Šo noteikumu nepiemēro, ja ģimenes locekļu dzīvesvietas dalībvalstī citai personai ir tiesības uz bezdarbnieka pabalstu, kura aprēķināšanai šie iepriekšminētie ģimenes locekļi tiek ņemti vērā.

55. pants

Pabalsta tiesību saglabāšanas nosacījumi un ierobežojumi bezdarbniekam, kas dodas uz citu dalībvalsti

1.   Lai izmantotu pamatregulas 64. panta noteikumus, bezdarbnieks, kas dodas uz citu dalībvalsti, pirms tam informē par to kompetento iestādi un lūdz tai izsniegt dokumentu, kas apliecina, ka viņam joprojām ir tiesības saņemt pabalstus saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti pamatregulas 64. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

Šī iestāde personu informē par saistībām, kas uz to attiecas, un sniedz viņam minēto dokumentu, kurā ir norādīts:

| a) | datums, kurā bezdarbnieks vairs nav kompetentās dalībvalsts nodarbinātības dienestu rīcībā; |
| --- | --- |

a)

datums, kurā bezdarbnieks vairs nav kompetentās dalībvalsts nodarbinātības dienestu rīcībā;

| b) | termiņš, kas piešķirts atbilstīgi pamatregulas 64. panta 1. punkta b) apakšpunktam, lai reģistrētos kā darba meklētājs tajā dalībvalstī, kurā bezdarbnieks ir ieradies; |
| --- | --- |

b)

termiņš, kas piešķirts atbilstīgi pamatregulas 64. panta 1. punkta b) apakšpunktam, lai reģistrētos kā darba meklētājs tajā dalībvalstī, kurā bezdarbnieks ir ieradies;

| c) | maksimālais periods, kura laikā ir izmantojamas tiesības uz pabalstiem atbilstīgi pamatregulas 64. panta 1. punkta c) apakšpunktam; |
| --- | --- |

c)

maksimālais periods, kura laikā ir izmantojamas tiesības uz pabalstiem atbilstīgi pamatregulas 64. panta 1. punkta c) apakšpunktam;

| d) | fakti, kas varētu grozīt tiesības uz pabalstiem. |
| --- | --- |

d)

fakti, kas varētu grozīt tiesības uz pabalstiem.

2.   Bezdarbnieks reģistrējas kā darba meklētājs tās dalībvalsts darba dienestā, kurā viņš ir ieradies, atbilstīgi pamatregulas 64. panta 1. punkta b) apakšpunktam un nosūta dalībvalsts iestādei 1. punktā minēto dokumentu. Ja tā trūkst, bezdarbnieka ierašanās vietas iestāde vēršas kompetentajā iestādē, lai iegūtu nepieciešamo informāciju.

3.   Dalībvalsts darba dienests, kur bezdarbnieks ieradies, lai meklētu darbu, informē bezdarbnieku par viņa pienākumiem.

4.   Tā iestāde, kurā ieradies bezdarbnieks, nekavējoties
  nosūta kompetentajai iestādei dokumentu, kurā minēts
  bezdarbnieka reģistrēšanās
  datums
  nodarbinātības dienestā un viņa
  jaunā adrese.

Ja
  tā perioda laikā, kurā bezdarbniekam ir tiesības uz pabalstiem,
  iestājas apstākļi, kas varētu ietekmēt tiesības uz pabalstiem, tās dalībvalsts
  iestāde,
  kurā ieradies bezdarbnieks, nekavējoties
  nosūta kompetentajai iestādei
  un ieinteresētajai personai dokumentu, kurā ietverta atbilstoša informācija.

Pēc kompetentās iestādes lūguma katru mēnesi tās valsts iestāde, kurā ieradies bezdarbnieks, nosūta kompetentajai iestādei atbilstīgu informāciju
  par bezdarbnieka situāciju, jo īpaši informāciju par to, vai viņš vēl joprojām ir reģistrēts nodarbinātības dienestā un vai viņš pakļaujas attiecīgajām kontroles procedūrām.

5.   Iestāde, kurā griezies bezdarbnieks, veic kontroli tā, kā to veiktu gadījumā, ja bezdarbnieks saņemtu pabalstus saskaņā ar tiem tiesību aktiem, ko piemēro šī iestāde. Tā uzreiz informē kompetento iestādi par katru 1. punkta d) apakšpunktā minētā fakta rašanos.

6.   Divu vai vairāku dalībvalstu kompetentās iestādes var savā starpā vienoties par pasākumu kopumu, kas paredzēti, lai veicinātu darba meklējumus bezdarbniekiem, kuri ierodas vienā no dalībvalstīm saskaņā ar pamatregulas 64. pantu.

56. pants

Bezdarbnieks, kas dzīvojis dalībvalstī, kas nav kompetentā dalībvalsts

1.   Ja bezdarbnieks atbilstīgi pamatregulas 65. panta 2. punktam nolemj reģistrēties kā darba meklētājs vienlaicīgi dzīvesvietas dalībvalstī un dalībvalstī, kur viņš pēdējo reizi veicis savu algoto vai pašnodarbinātā darbību, vispirms viņš par to informē savas dzīvesvietas iestādi un nodarbinātības dienestu.

Pēc tās dalībvalsts nodarbinātības dienestu pieprasījuma, kur viņš ir veicis savu pēdējo algota vai pašnodarbināta darbinieka darbību, dzīvesvietas nodarbinātības dienesti pārsūta atbilstošo informāciju par bezdarbnieka reģistrāciju un viņa darba meklējumiem.

2.   Ja
  attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos paredzēts
  , ka
  bezdarbnieks pilda konkrētus pienākumus un/vai veic darba meklējumus, tad pienākumi un/vai darba meklējumi, ko bezdarbnieks veic dzīvesvietas dalībvalstī, ir prioritāri
  .

Tas, ka bezdarbnieks nav izpildījis visus pienākumus un/vai darba meklējumus dalībvalstī, kurā persona ir veikusi savu pēdējo darbību, neietekmē dzīvesvietas dalībvalstī piešķirtos pabalstus.

3.   Lai piemērotu pamatregulas 65. panta 5. punkta b) apakšpunktu, tās dalībvalsts iestādei, saskaņā ar kuras tiesību aktiem darbinieks veicis pēdējo darbību, jānorāda dzīvesvietas iestādei pēc tās lūguma, vai darbiniekam ir tiesības uz pabalstiem saskaņā ar pamatregulas 64. pantu.

VI nodaļa

Ģimenes pabalsti

57. pants

Prioritārie noteikumi summēšanas gadījumā

Nolūkā piemērot
  pamatregulas 68. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) un ii) daļu
  , ja bērnu dzīvesvieta neļauj noteikt prioritāšu kārtību, katra attiecīgā dalībvalsts aprēķina pabalstu summu, ņemot vērā bērnus, kas nedzīvo tās teritorijā.
  Piemērojot 68. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļu
  , tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kuras tiesību akti paredz lielāku pabalstu summu, piešķir visu šo summu, un citas dalībvalsts kompetentā iestāde tai atmaksā pusi no šīs summas, ievērojot ierobežojumus, kas paredzēti šīs pēdējās dalībvalsts tiesību aktos.

58. pants

Piemērojamie noteikumi gadījumā, ja piemērojamie tiesību akti un/vai kompetence piešķirt ģimenes pabalstus mainās

1.   
  Ja piemērojamie tiesību akti un/vai kompetence piešķirt ģimenes pabalstus mainās
  dalībvalstu
  starpā
  viena kalendārā mēneša laikā, neatkarīgi no termiņiem ģimenes pabalstu piešķiršanai, kas ir paredzēti šo dalībvalstu tiesību aktos, iestāde, kas izmaksājusi ģimenes pabalstus, piemērojot tiesību aktus
  , atbilstoši kuriem mēneša sākumā piešķīra pabalstus
  , turpina veikt šos maksājumus līdz noteiktā mēneša beigām.

2.   Šī iestāde informē citas dalībvalsts
  vai citu attiecīgo dalībvalstu
  iestādi par termiņu, no kura tā pārtrauc minēto ģimenes pabalstu izmaksu.
  No minētā datuma cita attiecīgā dalībvalsts vai dalībvalstis uzsāk pabalstu izmaksu.

59. pants

Pamatregulas 67. un 68. panta piemērošanas procedūra

1.   Ģimenes pabalstu piešķiršanas
  pieteikumu iesniedz kompetentajai iestādei. Lai piemērotu pamatregulas 67. un 68. pantu, ņem vērā visas ģimenes situāciju, it kā visas iesaistītās personas ir attiecīgās dalībvalsts tiesību subjekts un tur dzīvo, jo īpaši attiecībā uz personas tiesībām saņemt šādus pabalstus. Ja vecāks, kam ir tiesības pieprasīt pabalstu, neizmanto šīs tiesības, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kuras tiesību akti piemērojami, ņem vērā ģimenes pabalsta piešķiršanas pieteikumu, ko iesniedzis otrs no vecākiem, persona, ko uzskata par vecāku, vai persona, vai iestāde, kas ir bērna vai bērnu aizbildnis.

2.   Iestāde, kurā atbilstīgi 1. punktam vērsies prasītājs, izskata iesniegumu, pamatojoties uz detalizētu informāciju, ko ir iesniedzis prasītājs, ņemot vērā faktu un tiesību elementu kopumu, kas raksturo prasītāja ģimenes situāciju.

Ja šī iestāde secina, ka tās tiesību akti ir prioritāri piemērojami saskaņā ar pamatregulas 68. panta 1. un 2. punktu, tā nodrošina ģimenes pabalstu atbilstīgi
  tiesību aktiem, ko tā piemēro.

Ja iestādei šķiet, ka atbilstīgi pamatregulas 68. panta 2. punktam var būt tiesības saņemt diferencētu papildinājumu saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, tad minētā iestāde nekavējoties pārsūta pieteikumu citas dalībvalsts kompetentajai iestādei un informē iesaistīto personu; turklāt šī iestāde informē citas dalībvalsts iestādi par tās lēmumu attiecībā uz pieteikumu un izmaksātā ģimenes pabalsta apmēru.

3.   
  Ja iestāde, kurā iesniegts pieteikums, secina, ka tās tiesību akti ir piemērojami, taču tiem nav prioritātes atbilstīgi pamatregulas 68. panta 1. un 2. punktam, tā nekavējoties pieņem provizorisku lēmumu par prioritāri piemērojamiem noteikumiem un atbilstīgi 68. panta 3. punktam pārsūta pieteikumu citas dalībvalsts iestādei, par to informējot pieteikuma iesniedzēju. Iestādei divu mēnešu laikā jāpieņem nostāja attiecībā uz provizorisko lēmumu.

Ja iestāde, kurai pieteikums pārsūtīts, divu mēnešu laikā pēc tā saņemšanas nepieņem nostāju, piemēro iepriekš minēto provizorisko lēmumu, un šī iestāde maksā tās tiesību aktos paredzētos pabalstus, kā arī informē iestādi, kas pārsūtīja pieteikumu, par izmaksāto pabalstu apmēriem.

4.   
  Ja
  attiecīgās iestādes
  nevar vienoties par to, kuri tiesību akti ir prioritāri piemērojami, piemēro īstenošanas regulas 6. panta 2. līdz 5. punktu. Šim nolūkam 6. panta 2. punktā minētā dzīvesvietas iestāde ir bērna vai bērnu dzīvesvietas iestāde.

5.   Iestāde, kas provizoriski veikusi pabalstu piešķiršanu par summu, kas pārsniedz to summu, kura ir noteikta galīgā variantā, vēršas prioritārajā iestādē, lai atgūtu pārmaksāto starpību saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 71. pantā.

60. pants

Pamatregulas 69. panta piemērošanas procedūra

Lai piemērotu
  pamatregulas
  69. pantu,
  Administratīvā komisija izstrādā sarakstu ar papildu vai īpašajiem ģimenes pabalstiem bāreņiem, uz kuriem attiecas tas pats pamatregulas pants. Ja prioritāri kompetentai iestādei
  saskaņā ar tiesību normām, ko tā piemēro,
  nav jānodrošina šādi papildu vai īpaši ģimenes pabalsti bāreņiem,
  tā nekavējoties pārsūta
  jebkuru ģimenes pabalsta
  pieteikumu, pievienojot visus dokumentus un nepieciešamo informāciju, tās dalībvalsts iestādei, kuras tiesību aktiem persona bija pakļauta visilgāk
  un kura paredz šādus papildu vai īpašus ģimenes pabalstus bāreņiem
  . Vajadzības gadījumā ar tādiem pašiem nosacījumiem būtu jānonāk līdz tās dalībvalsts iestādei, saskaņā ar kuras tiesību aktiem ieinteresētā persona veikusi īsāko apdrošināšanas un uzturēšanās periodu.

IV SADAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI

I nodaļa

Pabalstu kompensācija, piemērojot pamatregulas 35. panta 1. punktu un 41. pantu

1. IEDAĻA

Pabalstu kompensācija, pamatojoties uz reālajiem izdevumiem

61. pants

Principi

1.   Lai piemērotu pamatregulas 35. panta 1. punktu un 41. pantu, natūrā piešķirto pabalstu reālo summu kompetentā iestāde kompensē iestādei, kas tos piešķīrusi, saskaņā ar pēdējās iestādes aprēķiniem, izņemot gadījumu, kad tiek piemērots īstenošanas regulas 62. pants.

▐

2.   Ja visa reālā summa vai tās daļa, kas ir minēta 1. punktā, nav uzrādīta tās iestādes grāmatvedībā, kas ir piešķīrusi šos pabalstus, kompensējamā summa tiek noteikta, pamatojoties uz vienreizēju maksājumu, kas noteikts, ņemot vērā visas atbilstošās atsauces, kas iegūtas no iesniegtajiem datiem. Administratīvā komisija nosaka kārtību, kādā aprēķināms vienreizējais maksājums, un apstiprina tā summu.

3.   Augstākus tarifus par tiem, kas ir piemērojami pabalstiem natūrā, kurus izsniedz apdrošinātām personām, kurām ir saistoši tiesību akti, ko piemēro iestāde, kas ir izsniegusi 1. punktā minētos pabalstus, nevar ņemt vērā kompensāciju gadījumā.

▐

2. IEDAĻA

Pabalstu kompensācija, pamatojoties uz vienreizējiem maksājumiem

62. pants

Attiecīgo dalībvalstu noteikšana

1.   Dalībvalstis, kas minētas pamatregulas 35. panta 2. punktā un kuru juridiskās vai administratīvās struktūras kompensāciju padara neadekvātu, pamatojoties uz reālajiem izdevumiem, ir minētas īstenošanas regulas III pielikumā.

▐

2.   Attiecībā uz dalībvalstīm, kuras ir minētas īstenošanas regulas III pielikumā, pabalstu summu natūrā, kas ir izmaksāta ģimenes locekļiem, kuri nedzīvo tajā pašā dalībvalstī, kur apdrošinātā persona saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, un kas ir izmaksāta pensionāriem un ģimenes locekļiem saskaņā ar pamatregulas 22. pantu, 24. panta 1. punktu un uz 25. un 26. pantu, kompensāciju izmaksā kompetentās iestādes tām iestādēm, kas piešķīrušas augšminētos pabalstus, pamatojoties uz vienreizēju maksājumu, kas noteikts katram kalendārajam gadam. Šai summai iespēju robežās jāatbilst reālajiem izdevumiem.

63. pants

Aprēķina metode, balstoties uz ikmēneša fiksēto summu un kopējo fiksēto summu

1.   Katrai
  kreditora
  dalībvalstij
  ikmēneša fiksēto summu vienai personai (Fi)
  ,
  kalendārajā gadā nosaka, dalot gada vidējās izmaksas uz cilvēku
  (Yi)
  atbilstīgi vecuma grupai
  (i)
  ar
  12
  un
  no rezultāta atņemot summu (X) atbilstīgi šādai formulai:

Fi = Yi * 1/12 * (1 - X)

Šajā formulā simboliem ir šāda nozīme:

| — | indekss ▐ i (i vērtība = 1, 2 un 3) atspoguļo trīs vecuma grupas, kas noteiktas, lai aprēķinātu
  fiksēto summu
  :
  i = 1: personas, kas jaunākas par 20 gadiem,
  i = 2: personas, vecumā no 20 līdz 64 gadiem,
  i = 3: personas, kas ir vecākas par 65 gadiem.
  ▐ |
| --- | --- |

—

indekss ▐ i (i vērtība = 1, 2 un 3) atspoguļo trīs vecuma grupas, kas noteiktas, lai aprēķinātu
  fiksēto summu
  :

i = 1: personas, kas jaunākas par 20 gadiem,

i = 2: personas, vecumā no 20 līdz 64 gadiem,

i = 3: personas, kas ir vecākas par 65 gadiem.

▐

| — | Yi atspoguļo i vecuma grupas personu vidējās izmaksas uz cilvēku, kā tas noteikts 2. punktā. |
| --- | --- |

—

Yi atspoguļo i vecuma grupas personu vidējās izmaksas uz cilvēku, kā tas noteikts 2. punktā.

| — | Koeficients X (0,20 vai 0,15) atspoguļo veikto samazinājumu, kā tas ir noteikts 3. punktā.
  . |
| --- | --- |

—

Koeficients X (0,20 vai 0,15) atspoguļo veikto samazinājumu, kā tas ir noteikts 3. punktā.
  .

2.   Vidējās izmaksas uz cilvēku (Yi) i vecuma grupā ir iegūtas, dalot atbilstošos gada izdevumus par visiem natūrā izmaksātajiem pabalstiem, kurus piešķīrušas tās dalībvalsts iestādes, kas ir kreditors visām attiecīgās vecuma grupas personām, kas ir pakļautas tās tiesību aktiem un kas dzīvo tās teritorijā, ar
  atbilstīgo
  vidējo personu skaitu šajā vecuma grupā
  attiecīgajā kalendārajā gadā. Aprēķins pamatojas uz izdevumiem saskaņā ar
  īstenošanas regulas
  23. pantā
  minētajām shēmām.

3.
     
  Samazinājums, kas jāpiemēro ikmēneša fiksētai summai, faktiski ir 20 % (X = 0,20). Pensionāriem un to ģimenes locekļiem tas ir vienāds ar 15 % (X = 0,15), ja kompetentā dalībvalsts nav minēta pamatdirektīvas IV pielikumā.

4.   Katrai debitora dalībvalstij
  fiksētā summa, kas noteikta kalendārajam gadam,
  ir
  vienāda ar produktu summu, kas iegūta, reizinot katrā vecuma grupā i noteikto mēneša fiksēto summu uz cilvēku ar mēnešu skaitu, kurus atbilstīgās vecuma grupas attiecīgās personas ir pavadījušas
  kreditora dalībvalstī.

Attiecīgo
  personu
  kreditora dalībvalstī pavadīto mēnešu
  skaits
  ir vienāds ar to kalendāro mēnešu skaitu kalendārajā gadā, kuru laikā attiecīgās personas ir bijušas tiesīgas saņemt pabalstus natūrā tās teritorijā par debitora dalībvalsts līdzekļiem, jo tās uzturas kreditora dalībvalstī. Šo mēnešu skaitu nosaka, izmantojot sarakstu, ko šiem nolūkiem veido dzīvesvietas iestāde, pamatojoties uz ieinteresēto personu tiesību apstiprinošiem dokumentiem, kurus ir iesniegusi kompetentā iestāde.

5.
     
  Ne vēlāk kā
  ... (7)

  administratīvā komisija nāk klajā ar īpašu ziņojumu par šā panta un jo īpaši 2.a punktā minēto samazinājumu piemērošanu. Balstoties uz šo ziņojumu, Komisija var iesniegt priekšlikumu, kurā ietverti grozījumi, kas var izrādīties vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka aprēķinātā fiksētā summa ir, cik vien iespējams, pietuvināta faktiskajiem izdevumiem un ka 3. punktā minētie samazinājumi nerada dalībvalstīm nelīdzsvarotus vai dubultus maksājumus.

▐

6.   Administratīvā komisija nosaka iepriekšējos punktos
  minētās fiksētās summas
  aprēķināšanas elementu noteikšanas metodes un kārtību.

7.
     
  Neskarot 1. līdz 4. punktu, dalībvalstis līdz
  ... (*)
  var turpināt piemērot Regulas (EEK) Nr. 574/72 94. un 95. pantu fiksētās summas aprēķināšanai ar nosacījumu, ka tiek piemērots 3. punktā minētais samazinājums.

64. pants

Gada vidējo izmaksu noteikšana

Gada vidējo izmaksu
  summu
  uz cilvēku katrā vecuma grupā attiecībā uz noteikto gadu
  paziņo Revīzijas padomei ne vēlāk kā otrā gada
  beigās
  , kas seko attiecīgajam gadam. Ja informācija nav nosūtīta šajos termiņos, tiek ņemta vērā vidējo izmaksu summa uz cilvēku,
  ko ir noteikusi Administratīvā komisija par pagājušo gadu
  .

Gada vidējās izmaksas ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. IEDAĻA

Kopēji noteikumi

65. pants

Kompensācijas procedūra starp iestādēm

1.
     
  Kompensēšanu attiecīgo dalībvalstu iestāžu starpā veic cik iespējams drīz. Katrai attiecīgajai iestādei ir pienākums kompensēt atlīdzību pieprasījumu pirms šajā pantā minēto termiņu beigām, līdzko tai ir iespējams veikt kompensāciju. Strīds saistībā ar vienu atlīdzības pieprasījumu nedrīkst traucēt cita vai citu atlīdzības pieprasījumu kompensēšanu.

2.
     Kompensācija, kas ir noteikta
  pamatregulas
  35. un 41. pantā, dalībvalstu iestāžu starpā tiek veikta ar sadarbības organizācijas starpniecību.
  Var izveidot atsevišķu sadarbības iestādi kompensācijām saskaņā ar pamatregulas 35. un 41. pantu.

66. pants

Atlīdzības pieprasījumu iesniegšanas un nokārtošanas termiņi

1.   Atlīdzības pieprasījumus, kas balstās uz reāliem izdevumiem, iesniedz debitora dalībvalsts sadarbības iestādē divpadsmit mēnešu laikā pēc
  tā
  kalendārā pusgada,
  kurā minētie atlīdzības pieprasījumi reģistrēti kreditora iestādē
  .

2.   
  Noteiktu summu atlīdzības pieprasījumi kalendārajam gadam jāiesniedz
  debitora dalībvalsts sadarbības iestādei
  sešu mēnešu laikā pēc mēneša, kura laikā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētas attiecīgā gada vidējās izmaksas.
  Sarakstus, kas paredzēti īstenošanas regulas 63. panta 4. punktā, iesniedz līdz tā gada beigām, kas seko atsauces gadam.

3.   Prasības, kas iesniegtas pēc 1. un 2. punktā minētajiem termiņiem, netiek ņemtas vērā.

4.   Debitora iestāde apmaksā atlīdzības pieprasījumus īstenošanas regulas 65. pantā minētajā kreditora dalībvalsts sadarbības iestādē
  sešu mēnešu laikā pēc tā mēneša, kurā minētie atlīdzības pieprasījumi iesniegti debitora dalībvalsts sadarbības iestādē. Tas neattiecas uz atlīdzību pieprasījumiem, kurus debitora iestāde
  šajā periodā ir noraidījusi pamatota iemesla dēļ
  .

5.   
  Jebkuru strīdu par atlīdzības pieprasījumu izšķir ne vēlāk kā
  viena gada
  laikā pēc tā
  mēneša
  ,
  kad atlīdzības pieprasījums iesniegts
  .

6.
     
  Revīzijas padome atvieglo galīgo kontu slēgšanu gadījumos, kad nevar panākt vienošanos 5. punktā minētajā termiņā, un pēc pamatota vienas puses pieprasījuma sniedz atzinumu par strīda šķiršanu sešu mēnešu laikā pēc mēneša, kad lieta iesniegta Revīzijas padomei.

67. pants

Kavējuma procenti un daļēji maksājumi

1.   Pēc sešu mēnešu perioda, kas minēts
  īstenošanas regulas
  66. panta 4. punktā, par nesamaksātajiem atlīdzības pieprasījumiem kreditoriestāde var iekasēt
  procentus
  , izņemot gadījumus, ja debitoriestāde sešu mēnešu laikā pēc tā mēneša, kurā atlīdzības pieprasījums iesniegts, ir veikusi daļēju maksājumu vismaz 90 % apmērā no kopējās atlīdzības pieprasījuma summas, kas iesniegts atbilstīgi īstenošanas regulas 66. panta 1. vai 2. punktam. Par tām atlīdzības pieprasījuma daļām, uz kurām neattiecas daļējs maksājums, var iekasēt procentus tikai pēc viena gada perioda beigām, kas minēts
  īstenošanas regulas
  66. panta 5. punktā.

2.   
  Šos procentus
  aprēķina
  , pamatojoties uz atsauces likmi, ko Eiropas Centrālā banka piemēro tās galvenajām refinansēšanas operācijām. Piemērojamā atsauces likme ir tā, kura ir spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kad jāveic maksājums.

3.
     
  Sadarbības iestādei nav pienākuma pieņemt daļēju maksājumu kā noteikts 1. punktā. Ja sadarbības iestāde tomēr noraida šādu piedāvājumu, kreditoriestādei vairs nav tiesību iekasēt citus kavējuma procentus saistībā ar attiecīgo prasību, nekā tos, kas paredzēti 1. punkta otrajā teikumā.

68. pants

Gada pārskats

1.   Administratīvā komisija, pamatojoties uz revīzijas padomes ziņojumu, nosaka prasību situāciju katram kalendārajam gadam atbilstīgi pamatregulas 72. panta g) punktam. Šajā nolūkā sadarbības iestādes revīzijas padomei tās noteiktos termiņos un saskaņā ar tās noteiktu kārtību paziņo, no vienas puses, iesniegto, nokārtoto vai apstrīdēto prasību (kredīta pozīcija) summu, un, no otras puses, saņemto, nokārtoto vai apstrīdēto prasību summu (debeta pozīcija).

2.   Administratīvā komisija var veikt jebkuru lietderīgu pārbaudi, lai kontrolētu statistikas un grāmatvedības datus, kas kalpo tam, lai noteiktu 1. punktā minēto gada prasību saistību situāciju nolūkā nodrošināt šo datu atbilstību noteikumiem, kas noteikti šajā sadaļā.

II nodaļa

Bezdarbnieka pabalstu izmaksāšana, piemērojot pamatregulas 65. pantu

69. pants

Bezdarbnieka pabalsta kompensācija

Ja nav vienošanās, kas minēta
  pamatregulas
  65. panta 8. punktā, dzīvesvietas iestāde nosūta tās dalībvalsts iestādei, kuras tiesību aktiem kā pēdējiem bijis pakļauts saņēmējs, bezdarbnieka pabalsta kompensācijas iesniegumu saskaņā ar
  pamatregulas
  65. panta 6. un 7. punktu.
  Iesniegums ir jānosūta sešu mēnešu laikā pēc tā kalendārā pusgada beigām
  ,
  kurā tika veikts
  pēdējais bezdarbnieka pabalsts, kura kompensācija tiek pieprasīta. Pieprasījumā norāda pabalsta summu, kas izmaksāta trīs vai piecu mēnešu laikā, kā minēts
  pamatregulas
  65. panta 6. un 7. punktā, periodu, kura laikā šie pabalsti maksāti, un bezdarbnieka identifikācijas datus.
  Atlīdzības pieprasījumus iesniedz un pabalstus atmaksā ar attiecīgās dalībvalsts sadarbības iestāžu starpniecību.

Nav pienākuma izskatīt iesniegumus, kas iesniegti pēc pirmajā punktā noteiktā termiņa beigām.

Īstenošanas regulas 65. panta 1. punkta un
  66. panta 4.
  līdz 6. punkta noteikumus piemēro mutatis mutandis.

Pēc sešu mēnešu perioda beigām, kas minēts īstenošanas regulas 66. panta 4. punktā, par nesamaksātajiem pieprasījumiem kreditora iestāde var aprēķināt procentus. Šos procentus aprēķina saskaņā ar īstenošanas regulas 67. panta 2. punktu.

Maksimālais atmaksas apjoms, kas minēts pamatregulas 65. panta 6. punkta trešajā teikumā, katrā atsevišķā gadījumā ir pabalsta summa, kuru attiecīgā persona būtu tiesīga saņemt saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kuras nodarbinātības dienestā tā pēdējo reizi ir reģistrēta. Tomēr XY pielikumā minēto dalībvalstu attiecību gadījumā tās dalībvalsts, kuras tiesību akti attiecās uz konkrēto personu, kompetentās iestādes katrā atsevišķā gadījumā nosaka maksimālo apjomu, pamatojoties uz vidējo bezdarbnieka pabalsta apjomu, kas piešķirts saskaņā ar šīs dalībvalsts tiesību aktiem iepriekšējā kalendārajā gadā.

III nodaļa

Pārmaksāto pabalstu atgūšana, provizoriski piešķirto pabalstu atgūšana, kompensācijas, palīdzība atgūšanas jomā

1. IEDAĻA

Principi

70. pants

1.   Lai piemērotu pamatregulas 84. pantu un saskaņā ar tās noteikumiem, katru reizi, kad tas ir iespējams, prasību atgūšana prioritāri notiek kompensācijas veidā notiek gan starp kreditoriestādēm, turpmāk sauktas “pieprasītājas iestādes”, gan starp debitoriestādēm, turpmāk sauktas “pieprasījuma saņēmējas iestādes”, gan attiecībā uz apdrošināto personu atbilstīgi īstenošanas regulas 71. un 72. pantam.

Ja nav bijis iespējams atgūt visu prasību vai daļu no tās kompensācijas veidā, kā minēts pirmajā rindkopā, summas, kas jānomaksā saņēmējam, tiek atgūtas saskaņā ar īstenošanas regulas 73. līdz 82. pantu.

2.   Sadarbības iestāde tiek uzskatīta par pieprasījuma saņēmēju iestādi attiecībā uz prasībām, kas tai tiek adresētas.

2. IEDAĻA

Kompensācija

71. pants

Kļūdaini vai par daudz samaksātie pabalsti skaidrā naudā

1.   Ja dalībvalsts iestāde pārskaitījusi pabalsta saņēmējam summu, kas pārsniedz to, uz kuru viņam ir tiesības, šī iestāde, ievērojot nosacījumus un ierobežojumus, kas paredzēti tiesību aktos, ko tā piemēro, lūdz citas dalībvalsts iestādi, kas atbildīga par pabalstus izmaksu šim saņēmējam, atskaitīt pārmaksāto summu no tām summām, kuras šai iestādei ir jāizmaksā saņēmējam. Šī pēdējā iestāde veic atvilkšanu ar nosacījumiem un termiņiem, kas ir paredzēti tiesību aktos attiecībā uz šādu kompensāciju, ko tā piemēro, it kā šī iestāde pati būtu pārskatījusi lielākas summas, un pārsūta atvilkto summu kreditoriestādei.

2.   Saistībā ar 6. pantu ilgākais divu mēnešu laikā pēc tam, kad noteikti piemērojamie tiesību akti un pabalstu piešķiršanas atbildīgā iestāde, iestāde, kas provizoriski pārskaitījusi pabalstus skaidrā naudā, nosaka detalizētu summas aprēķinu, kuru tai ir parādā kompetentā iestāde. Ja saņēmējs un/vai viņa darba devējs provizoriski ir pārskaitījis iemaksas, šīs summas tiek ņemtas vērā, lai aprēķinātu iepriekš minēto summu.

Kompetentā iestāde, kas atbildīga par pabalstu izmaksu, par labu saņēmējam atvelk summu, kas radusies, veicot provizorisko pārskaitījumu no tām summām, kuras tai jāpiešķir ieinteresētajai personai. Debitoriestāde atvelk šo summu, pamatojoties uz šādām kompensācijām piemērojamiem attiecīgajiem nosacījumiem un termiņiem un saskaņā ar tiesību aktiem, ko tā piemēro, un tūlītēji pārskaita atskaitīto summu kreditoriestādei.

3.   Ja apdrošinātā persona ir saņēmusi sociālo palīdzību dalībvalstī tāda perioda laikā, kurā viņai bijušas tiesības uz pabalstiem saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, iestāde, kas sniegusi palīdzību, ja tās rīcībā ir legāla pieeja pabalstiem, kas pienākas iepriekš minētajai personai, drīkst lūgt citas dalībvalsts iestādi, kas ir atbildīga par pabalstu izmaksu šai personai, ieturēt palīdzībai izlietoto summu no summām, ko augšminētā iestāde pārskaita minētajai personai.

Šo noteikumu piemēro mutatis mutandis apdrošinātās personas ģimenes loceklim, kas saņēmis palīdzību dalībvalsts teritorijā noteiktā periodā, kura laikā apdrošinātajai personai bijušas tiesības uz pabalstiem par attiecīgo ģimenes locekli saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem.

Kreditoriestāde pārsūta debitoriestādei detalizētu maksājamās summas aprēķinu. Tā veic atvilkumu ar nosacījumiem un termiņiem, kas ir paredzēti šādai kompensācijai tiesību aktos, ko tā piemēro, un tūlītēji pārsūta ieturēto summu kreditoriestādei.

4.   Gadījumos, kas minēti 2. un 3. punktā, kompetentā iestāde adresē attiecīgajai personai situācijas aprakstu, norādot summas, kas vēl jāmaksā, vai pārmaksātās summas saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem.

72. pants

Nepamatoti samaksātās vai pārmaksātās iemaksas

6. panta ietvaros iestāde, kas provizoriski saņēmusi iemaksas no apdrošinātās personas un/vai tās darba devēja, atmaksā attiecīgās summas par labu tām personām, kas veikušas šīs iemaksas, tikai pēc kompetentās iestādes iztaujāšanas par tām summām, kas tai pienākas, piemērojot 6. panta 4. punktu.

3. IEDAĻA

Prasījumu piedziņa

73. pants

Lūgumi sniegt informāciju

1.   Pēc pieprasītājas iestādes pieprasījuma, pieprasījuma saņēmēja iestāde tai sniedz informāciju, kas tai ir nepieciešama, lai piedzītu prasījumu.

Lai iegūtu šo informāciju, pieprasījuma saņēmēja iestāde īsteno pilnvaras, kas tai piešķirtas ar normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas piemērojami, lai piedzītu līdzīgas prasības, kas radušās iestādes dalībvalstī.

2.   Informācijas pieprasījumā norāda personas vārdu, uzvārdu, adresi un cita veida informāciju, kas parasti pieejama pieprasītājai iestādei par personu, par kuru jāsniedz informācija, kā arī norāda prasījuma veidu un summu, saistībā ar kuru ir iesniegts lūgums.

3.   Pieprasījuma saņēmējai iestādei nav pienākums sniegt informāciju, kuru tā nevar iegūt, lai piedzītu līdzīgas prasības, kas radušās tās dalībvalstī.

4.   Pieprasījuma saņēmējai iestāde informē pieprasītāju iestādi par iemesliem, kas kavē atbildi uz informācijas pieprasījumu.

74. pants

Paziņošana

1.   Pēc pieprasītājas iestādes pieprasījuma saņēmēja iestāde saņēmējam saskaņā ar atbilstošajiem valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem par šādu dokumentu paziņošanu, sniedz informāciju par visiem dokumentiem un lēmumiem, tostarp arī juridiskiem lēmumiem, attiecībā uz prasību vai tās piedzīšanu, ko pieprasa pieprasītājas iestādes dalībvalsts.

2.   Paziņojuma pieprasījumā tiek norādīts saņēmēja vārds, uzvārds, adrese un cita informācija, kas parasti ir pieejama pieprasītājai iestādei par saņēmēju, norādīts paziņojamā dokumenta vai lēmuma veids un saturs un, nepieciešamības gadījumā, debitora nosaukums, adrese un pārējā informācija, kas parasti pieejama pieprasītājai iestādei par debitoru, un prasība, kas minēta dokumentā vai lēmumā, kā arī pārējā lietderīgā informācija.

3.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde nekavējoties informē pieprasītāju iestādi par to, kādas ir turpmākās darbības pēc paziņojuma pieprasījuma, un jo īpaši norāda datumu, kurā lēmums vai dokuments nodots adresātam.

75. pants

Lūgums veikt piedziņu

1.   Lūgumam veikt iemaksu atgūšanu vai lūgumam atgūt kļūdaini samaksātos vai pārmaksātos pabalstus, kuru pieprasītāja iestāde nosūta pieprasījuma saņēmējai iestādei, jāpievieno tas oficiālais dokuments vai šā dokumenta apliecināta kopija, saskaņā ar kuru šo atgūšanu var īstenot un ko izsniegusi pieprasītājas iestādes dalībvalsts, un nepieciešamības gadījumā oriģināls vai atbilstīga kopija citiem dokumentiem, kas ir nepieciešami, lai veiktu atgūšanu.

2.   Pieprasītāja iestāde var sastādīt lūgumu par piedziņu tikai šādos gadījumos:

| a) | ja prasība vai dokuments, kas ļauj veikt atgūšanu, netiek apstrīdēts dalībvalstī, izņemot gadījumu, kad tiek piemērota 78. panta 2. punkta 2. rindkopa; |
| --- | --- |

a)

ja prasība vai dokuments, kas ļauj veikt atgūšanu, netiek apstrīdēts dalībvalstī, izņemot gadījumu, kad tiek piemērota 78. panta 2. punkta 2. rindkopa;

| b) | ja šī grupa savā dalībvalstī ir ieviesusi piemērotas atgūšanas procedūras un veic tās saskaņā ar 1. punktā minēto dokumentu, un ja pieņemtie pasākumi neparedz prasības pilnīgu apmaksu. |
| --- | --- |

b)

ja šī grupa savā dalībvalstī ir ieviesusi piemērotas atgūšanas procedūras un veic tās saskaņā ar 1. punktā minēto dokumentu, un ja pieņemtie pasākumi neparedz prasības pilnīgu apmaksu.

3.   Piedziņas lūgumā jānorāda:

| a) | uzvārds, adrese un pārējā lietderīgā informācija, lai identificētu attiecīgo personu un/vai trešās personas, kuras tur viņa naudas līdzekļus; |
| --- | --- |

a)

uzvārds, adrese un pārējā lietderīgā informācija, lai identificētu attiecīgo personu un/vai trešās personas, kuras tur viņa naudas līdzekļus;

| b) | visa lietderīgā informācija, lai identificētu pieprasījuma saņēmēju iestādi; |
| --- | --- |

b)

visa lietderīgā informācija, lai identificētu pieprasījuma saņēmēju iestādi;

| c) | pieprasītājas iestādes dalībvalstī izdots parādsaistību dokuments, kas ļauj veikt atgūšanu; |
| --- | --- |

c)

pieprasītājas iestādes dalībvalstī izdots parādsaistību dokuments, kas ļauj veikt atgūšanu;

| d) | prasības veids un summa, tostarp pamatsumma, procenti un citas soda sankcijas, soda naudas un citas izmaksas; summai ir jābūt norādītai abu dalībvalstu valūtā; |
| --- | --- |

d)

prasības veids un summa, tostarp pamatsumma, procenti un citas soda sankcijas, soda naudas un citas izmaksas; summai ir jābūt norādītai abu dalībvalstu valūtā;

| e) | datums, kurā pieprasītāja iestāde un/vai pieprasījuma saņēmēja iestāde dokumentu paziņojusi adresātam; |
| --- | --- |

e)

datums, kurā pieprasītāja iestāde un/vai pieprasījuma saņēmēja iestāde dokumentu paziņojusi adresātam;

| f) | datums, no kura veikt skaitīšanu, un periods, kura laikā atgūšana ir iespējama atkarībā no tiesību aktiem, kas ir spēkā pieprasītājas iestādes dalībvalstī; |
| --- | --- |

f)

datums, no kura veikt skaitīšanu, un periods, kura laikā atgūšana ir iespējama atkarībā no tiesību aktiem, kas ir spēkā pieprasītājas iestādes dalībvalstī;

| g) | jebkura cita lietderīga informācija. |
| --- | --- |

g)

jebkura cita lietderīga informācija.

4.   Piedziņas lūgumā ir jābūt pieprasītājas iestādes paziņojumam, kas apstiprina, ka nosacījumi, kas ir paredzēti 2. punktā, ir ievēroti.

5.   Pieprasītāja iestāde, tiklīdz tā saņem attiecīgo informāciju, nosūta pieprasījuma saņēmējai iestādei visu lietderīgo informāciju, kas attiecas uz lietu, saistībā ar kuru ir iesniegts piedzīšanas lūgums.

76. pants

Dokuments, kas ļauj veikt prasījumu piedziņu

1.   Dokuments, kas ļauj veikt prasījumu piedziņu, ir atzīts un tiek automātiski uzskatīts par instrumentu, kas ļauj prasījuma saņēmējai iestādei veikt prasījuma piedziņu.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta, piedziņas dokumentu, kas atļauj veikt prasījumu piedziņu, var vajadzības gadījumā un atbilstīgi pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalstī spēkā esošajām normām, legalizēt, atzīt, papildināt vai aizstāt ar parādu piedziņas dokumentu, kas ļautu veikt parādu piedziņu šīs dalībvalsts teritorijā.

Trijos mēnešos pēc pieteikuma saņemšanas kompetentās iestādes cenšas veikt formalitātes, lai legalizētu, atzītu, papildinātu vai aizvietotu dokumentu, izņemot gadījumus, kad tiek piemēroti trešās rindkopas noteikumi. Tās nevar atteikties izpildīt šādas formalitātes, ja dokuments, kas ļauj veikt piedziņu, ║ir pareizi sastādīts. Gadījumā, ja trīs mēneši ir pagājuši, pieprasījuma saņēmēja iestāde informē pieprasītāju iestādi par termiņa neievērošanas iemesliem.

Ja kāda no šīm formalitātēm dod pamatu apstrīdēt prasījumu un/vai dokumentu, kas ļauj piedzīt prasījumu un ko izsniegusi pieprasītāja iestāde, tiek piemērots 78. pants.

77. pants

Maksājumu noteikumi un termiņi

1.   Piedziņa notiek pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalsts nacionālajā valūtā. Pieprasījuma saņēmēja iestāde pārsūta pieprasītājai iestādei visu prasījuma summu, ko tā atguvusi.

2.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde, ja tās dalībvalstī spēkā esošie normatīvie un administratīvie noteikumi to atļauj, un pēc apspriešanās ar pieprasītāju iestādi var piešķirt parādniekam apmaksas termiņu vai atļaut pakāpeniski sadalītu maksājumu. Procenti, ko pieprasījuma saņēmēja iestāde saņem maksājuma termiņa pagarinājuma rezultātā, tāpat ir jāpārsūta pieprasītājas iestādes dalībvalstij.

Sākot ar datumu, kurā dokuments, kas ļauj piedzīt prasījumu, ir tieši atzīts vai legalizēts, papildināts vai aizvietots atbilstīgi 76. pantam, procenti tiek iekasēti par katru maksājuma kavējumu atbilstīgi spēkā esošajiem pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts likumiem, noteikumiem un administratīvajai praksei, un tie ir jāpārskaita pieprasītājai iestādei.

78. pants

Prasības vai dokumenta, kas ļauj veikt naudas piedziņu, apstrīdēšana

1.   Ja naudas piedziņas procedūras laikā prasības vai dokumentu, kas ļauj izdarīt naudas piedziņu un kas ir izdots pieprasītājas iestādes dalībvalstī, apstrīd ieinteresētā persona, tai lieta jāiesniedz kompetentajai iestādei pieprasītājas iestādes dalībvalstī atbilstīgi spēkā esošajiem tiesību aktiem šajā valstī. Pieprasītāja iestāde par šo darbību paziņo pieprasījuma saņēmējai iestādei. Turklāt pieprasījuma saņēmējai iestādei to var paziņot arī ieinteresētā persona.

2.   Tiklīdz pieprasījuma saņēmēja iestāde no pieprasītājas iestādes vai no ieinteresētās personas ir saņēmusi paziņojumu, kas minēts 1. punktā, tā aptur procedūras izpildīšanu, gaidot kompetentās iestādes lēmumu šajā jautājumā, izņemot, ja pieprasītāja iestāde pieteikumu ir nepareizi formulējusi atbilstīgi otrajam punktam. Ja tā to uzskata par nepieciešamu, var izmantot aizsargājošus pasākumus, lai garantētu prasījuma piedziņu tādā mērā, kā dalībvalstī spēkā esošās tiesību aktu un reglamentējošās normas to ļauj līdzīgu parādu gadījumos.

Neņemot vērā pirmo punktu, pieprasītāja iestāde var atbilstīgi savas dalībvalsts spēkā esošajiem likumiem, noteikumiem un administratīvajai praksei lūgt pieprasījuma saņēmēju iestādi piedzīt naudu no attiecīgā parādnieka, ja pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalsts likumi, noteikumi un administratīvā prakse to pieļauj. Ja apstrīdēšanas rezultāts ir labvēlīgs parādniekam, pieprasītājai iestādei ir jāatmaksā visa piedzenamā nauda, kā arī visa attiecīgā kompensācija, atbilstīgi pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem.

3.   Ja apstrīdēšana skar naudas piedziņas pasākumus, kas pieņemti pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalstī, darbību tālāk risina šīs dalībvalsts kompetentajā instancē atbilstīgi tās tiesību aktu noteikumiem.

4.   Gadījumā, ja kompetentā iestāde, kurā iesniegts attiecīgais jautājums, atbilstīgi 1. punktam ir vispārējā vai administratīvā tiesa, šīs tiesas lēmums, ja tas ir labvēlīgs pieprasītājai iestādei un ja tas ļauj piedzīt prasījumu pieprasītājas iestādes dalībvalstī, sastāda “dokumentu, kas ļauj piedzīt prasījumu” un prasījuma piedziņa tiek veikta, pamatojoties uz šo lēmumu.

79. pants

Palīdzības ierobežojumi

Pieprasījuma saņēmējas iestādes pienākumos nav:

| a) | sniegt palīdzību, kas ir paredzēta īstenošanas regulas 73. līdz 78. pantā, ja parāda piedziņa pēc būtības parādnieka situācijas dēļ var izraisīt tam smagas ekonomiska un sociāla rakstura grūtības debitora dalībvalstī, ciktāl pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalstī spēkā esošie likumi vai noteikumi un administratīvā prakse pieļauj šādu pasākumu veikšanu analogos valsts prasījumu gadījumos; |
| --- | --- |

a)

sniegt palīdzību, kas ir paredzēta īstenošanas regulas 73. līdz 78. pantā, ja parāda piedziņa pēc būtības parādnieka situācijas dēļ var izraisīt tam smagas ekonomiska un sociāla rakstura grūtības debitora dalībvalstī, ciktāl pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalstī spēkā esošie likumi vai noteikumi un administratīvā prakse pieļauj šādu pasākumu veikšanu analogos valsts prasījumu gadījumos;

| b) | sniegt palīdzību, kas ir paredzēta īstenošanas regulas 73. līdz 78. pantā, ja pamata pieteikums saskaņā ar īstenošanas regulas 73. līdz 75. pantu attiecas uz vairāk kā piecus gadus vecu parādu, skaitot no brīža, kad piedzīšanas izpildīšanas dokuments, kas ļauj naudas piedzīšanu, ir sastādīts atbilstīgi pieprasītājas iestādes dalībvalstī spēkā esošajiem likumiem, noteikumiem vai administratīvajai praksei, līdz pat pieteikuma datumam. Tomēr, ja parāds vai parādsaistību dokuments tiek apstrīdēts, termiņa skaitījums sākas no brīža, kad pieprasītāja valsts nosaka, ka parāds vai parādu piedziņas izpildes dokuments, kas ļauj veikt naudas piedziņu, vairs nevar būt par apstrīdēšanas objektu. |
| --- | --- |

b)

sniegt palīdzību, kas ir paredzēta īstenošanas regulas 73. līdz 78. pantā, ja pamata pieteikums saskaņā ar īstenošanas regulas 73. līdz 75. pantu attiecas uz vairāk kā piecus gadus vecu parādu, skaitot no brīža, kad piedzīšanas izpildīšanas dokuments, kas ļauj naudas piedzīšanu, ir sastādīts atbilstīgi pieprasītājas iestādes dalībvalstī spēkā esošajiem likumiem, noteikumiem vai administratīvajai praksei, līdz pat pieteikuma datumam. Tomēr, ja parāds vai parādsaistību dokuments tiek apstrīdēts, termiņa skaitījums sākas no brīža, kad pieprasītāja valsts nosaka, ka parāds vai parādu piedziņas izpildes dokuments, kas ļauj veikt naudas piedziņu, vairs nevar būt par apstrīdēšanas objektu.

80. pants

Aizsardzības pasākumi

Pēc pieprasītājas iestādes motivēta pieteikuma pieprasījuma saņēmēja iestāde pieņem aizsardzības pasākumus, lai garantētu parāda piedziņu tādā mērā, kādā to pieļauj pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalstī spēkā esošie tiesību akti vai noteikumi.

Lai īstenotu pasākumus, kas ir minēti panta pirmajā daļā, īstenošanas regulas 73. līdz 75. panta un 77. panta noteikumus un procedūras piemēro mutatis mutandis.

81. pants

Izdevumi

1.   Nekādi parāda piedziņas izpildes izdevumi nav nepieciešami, ja parāds tiek atgūts ar kompensācijas metodi, kas minēta īstenošanas regulas 71. un 72. pantā.

2.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde tāpat atgūst visus izdevumus, kas saistīti ar parāda piedziņu no attiecīgās personas, pamatojoties uz īstenošanas regulas 73. līdz 77. pantu, un uz 81. pantu, un saglabā summu atbilstīgi savas dalībvalsts tiesību aktiem un noteikumiem, kas ir piemērojami pie analogiem parādiem.

3.   Dalībvalstis atsakās no vienas un no otras puses no visas izdevumu atgūšanas, kas radušies saistībā ar savstarpējās palīdzības sniegšanu, piemērojot pamatregulas vai īstenošanas regulas noteikumus.

4.   Naudas piedziņas gadījumos, kad rodas īpašas grūtības, kuras raksturo ļoti liela izdevumu summa, pieprasītāja iestāde un pieprasījuma saņēmēja iestāde var vienoties par specifiskiem naudas piedziņas noteikumiem katrā atsevišķā gadījumā.

5   Pieprasītājas iestādes dalībvalsts kompetentā iestāde paliek atbildīga pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalsts priekšā attiecībā uz visiem radītajiem izdevumiem un visiem zaudējumiem, kas radušies nepamatotu darbību rezultātā attiecībā uz prasījuma reālo dabu un parādsaistību dokumenta derīgumu, ko izdevusi pieprasītāja iestāde.

V SADAĻA

DAŽĀDI PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

82. pants

Administratīvā un medicīniskā kontrole

1.   Neskarot 27. panta noteikumus, gadījumos, kad III sadaļas I, II un IV nodaļā minēto pabalstu saņēmējs uzturas vai dzīvo tās dalībvalsts teritorijā, kura nav debitoriestādes dalībvalsts, medicīniskā kontrole tiek veikta pēc debitoriestādes pieprasījuma un to veic saņēmēja uzturēšanās vai dzīvesvietas iestāde atbilstīgi noteikumiem, kas ir paredzēti tiesību aktos, kurus šī pēdējā iestāde piemēro. Šādā gadījumā debitoriestādei ir saistoši secinājumi, ko ieguvusi uzturēšanās vai dzīvesvietas iestāde.

Ja uzturēšanās vai dzīvesvietas iestādei ir jāveic medicīniskā ekspertīze, pamatojoties uz pamatregulas 82. pantu, šī iestāde rīkojas atbilstīgi noteikumiem, kas ir paredzēti tiesību aktos, kurus tā piemēro. Ja tādu noteikumu nav, tā vēršas debitoriestādē, lai uzzinātu piemērojamos noteikumus.

Debitoriestāde patur tiesības likt veikt pabalsta prasītāja medicīnisko pārbaudi, ko veic tās izraudzīts ārsts. ║ Tomēr pabalsta prasītājs var tikt uzaicināts doties uz debitoriestādes dalībvalsti tikai ar nosacījumu, ka tas var pārvietoties, nekaitējot savam veselības stāvoklim, un ka transporta un uzturēšanas līdzekļus sedz debitoriestāde.

2.   Ja III sadaļas I, II un IV nodaļā minēto pabalstu saņēmējs uzturas vai dzīvo tās dalībvalsts teritorijā, kura nav debitoriestādes dalībvalsts, administratīvo kontroli veic pēc šīs iestādes pieprasījuma saņēmēja uzturēšanās vietas vai dzīvesvietas iestāde. Debitoriestāde paziņo uzturēšanās vietas vai dzīvesvietas iestādei jautājumus, par kuriem būtu jāveic administratīvā kontrole. Ja to nav, uzturēšanās vai dzīvesvietas iestāde veic kontroli pēc tiem noteikumiem, kas ir paredzēti tiesību aktos.

Uzturēšanās vai dzīvesvietas iestādei ir jāiesniedz atskaite debitoriestādei, kas lūdz veikt kontroli.

83. pants

Paziņojumi

1.   Dalībvalstis paziņo ║Komisijai sīki izklāstītu informāciju par pamatregulas
  1. panta m), q) un r) apakšpunktā un
  īstenošanas
  regulas 1. panta
  2. punkta
  a) un b) apakšpunktā minētajām struktūrām, kā arī
  par iestādēm, kas nozīmētas saskaņā ar īstenošanas regulu
  .

2.   Iestādēm, kas minētas 1. punktā, ir jābūt elektroniskai identitātei identifikācijas koda vai elektroniskās adreses formā.

3.   Administratīvā komisija izstrādā struktūru
  ,
  saturu un pārsūtīšanas veidu,
  tostarp kopēju formu un modeli, 1. punktā minētās informācijas paziņošanai.

4.   
  Īstenošanas
  regulas IV pielikumā noteikta publiski pieejamā datubāze, kurā apkopota 1. punktā minētā informācija.
  Datubāzi izveido un pārvalda Komisija. Tomēr dalībvalstis ir atbildīgas par savu valstu kontaktinformācijas ievadīšanu šajā datubāzē. Turklāt dalībvalstis nodrošina 1. punktā minētās valstu kontaktinformācijas ievadīšanas pareizību.

5.   Dalībvalstis nodrošina 1. punktā minētās informācijas pastāvīgu atjaunināšanu.

▐

84. pants

Informācija

1.   Administratīvā komisija izstrādā nepieciešamo informāciju, lai iepazīstinātu ieinteresētās personas ar viņu tiesībām, kā arī lai iepazīstinātu ar administratīvajām formalitātēm, kas jāpilda, lai tās pieprasītu. Informācijas izplatīšana tiek nodrošināta prioritāri elektroniskā ceļā, pateicoties to ievietošanai tiešsaistes vietnē, kas ir publiski pieejama. Administratīvā komisija nodrošina to regulāru atjaunināšanu.

2.   Pamatregulas 75. pantā minētā konsultatīvā komiteja var sniegt atzinumus un rekomendācijas, lai uzlabotu informāciju un tās izplatīšanu.

3.   Dalībvalstis uzrauga, lai nepieciešamā informācija būtu to personu rīcībā, uz kurām attiecas pamatregula, lai tās informētu par izmaiņām, ko ievieš ar pamatregulu un īstenošanas regulu, un izdarītu to tā, lai tas viņiem ļautu izmantot savas tiesības.

4.   Kompetentās iestādes uzrauga, lai viņu iestādes būtu informētas un piemērotu Kopienas tiesību aktu noteikumu kopumu, tostarp administratīvās komisijas lēmumus pamatregulas un īstenošanas regulas jomās.

85. pants

Valūtas konversija

Lai piemērotu pamatregulas un īstenošanas regulas noteikumus, maiņas kurss starp divām valūtām ir atsauces maiņas kurss, kuru ir publicējusi Eiropas Centrālā banka.

86. pants

Statistika

Kompetentās iestādes sastāda un pārsūta pamatregulas un īstenošanas regulas piemērošanas statistiku administratīvās komisijas sekretariātam. Šie dati tiek savākti un sakārtoti, sekojot administratīvās komisijas noteiktajam plānam un metodei. Komisija nodrošina šīs informācijas izplatīšanu.

87. pants

Pielikumu izmaiņas

Īstenošānas regulas I, II, III un IV pielikumu, kā arī pamatregulas I, VI, VII, VIII un IX pielikumu var grozīt ar Komisijas regulu pēc vienas vai vairāku ieinteresēto dalībvalstu lūguma vai to kompetento iestāžu lūguma un ar administratīvās komisijas vienbalsīgu piekrišanu.

88. pants

Pārejas noteikumi

Pamatregulas 87. panta noteikumi piemērojami situācijās, uz kurām attiecas īstenošanas regula.

89. pants

Atcelšana

1.   Regulu (EEK) Nr. 574/72 atceļ no ...
   (8) ║.

Tomēr Regula (EEK) Nr. 574/72 paliek spēkā un tās juridiskās sekas ir saglabātas šādām vajadzībām.

| a) | Padomes 2003. gada 14. maija Regulas (EK) Nr. 859/2003, ar ko Regulas (EEK) Nr. 1408/71 un Regulas (EEK) Nr.574/72 noteikumus attiecina arī uz tiem trešo valstu pilsoņiem, uz kuriem minētie noteikumi neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ (9), vajadzībām šī regula paliek spēkā tik ilgi, kamēr minētā regula netiek atcelta vai grozīta; |
| --- | --- |

a)

Padomes 2003. gada 14. maija Regulas (EK) Nr. 859/2003, ar ko Regulas (EEK) Nr. 1408/71 un Regulas (EEK) Nr.574/72 noteikumus attiecina arī uz tiem trešo valstu pilsoņiem, uz kuriem minētie noteikumi neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ (9), vajadzībām šī regula paliek spēkā tik ilgi, kamēr minētā regula netiek atcelta vai grozīta;

| b) | Padomes 1985. gada 13. jūnija Regulas (EEK) Nr. 1661/85, ar ko attiecībā uz Grenlandi nosaka tehniskus labojumus Kopienas noteikumos par migrējošo darba ņēmēju sociālo nodrošinājumu (10), vajadzībām šī regula paliek spēkā tik ilgi, kamēr minētā regula netiek atcelta vai grozīta; |
| --- | --- |

b)

Padomes 1985. gada 13. jūnija Regulas (EEK) Nr. 1661/85, ar ko attiecībā uz Grenlandi nosaka tehniskus labojumus Kopienas noteikumos par migrējošo darba ņēmēju sociālo nodrošinājumu (10), vajadzībām šī regula paliek spēkā tik ilgi, kamēr minētā regula netiek atcelta vai grozīta;

| c) | Eiropas ekonomikas zonas nolīguma vajadzībām (11) un Nolīguma starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (12) vajadzībām, un citu tādu līgumu vajadzībām, kuros ietverta norāde uz Regulu (EEK) Nr. 574/72, tik ilgi, kamēr iepriekšminētie līgumi netiek grozīti atbilstīgi šai regulai. |
| --- | --- |

c)

Eiropas ekonomikas zonas nolīguma vajadzībām (11) un Nolīguma starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (12) vajadzībām, un citu tādu līgumu vajadzībām, kuros ietverta norāde uz Regulu (EEK) Nr. 574/72, tik ilgi, kamēr iepriekšminētie līgumi netiek grozīti atbilstīgi šai regulai.

2.   Padomes 1998. gada 29. jūnija Direktīvā Nr. 98/49/EK par papildu pensijas tiesību saglabāšanu darbiniekiem un pašnodarbinātām personām, kas pārvietojas Kopienā (13), norādes uz Regulu (EEK) Nr. 574/72 tiek saprastas kā norādes uz šo regulu.

90. pants

Nobeiguma noteikumi

Šī regula stājas spēkā sešus mēnešus pēc dienas, kad tā ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp., labojumi
  OV L 200, 7.6.2004., 1. lpp.

1

labojumi

(2)  
  OV C 324, 30.12.2006., 59. lpp.

2

OV C 324, 30.12.2006., 59. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija Nostāja.

(4)  
  OV L 150, 10.6.2008., 28. lpp.

4

OV L 150, 10.6.2008., 28. lpp.

(5)  OV L 74, 27.3.1972., 1. lpp.

5

(6)  

  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

6

OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(7)  
  Piecus gadus pēc īstenošanas regulas stāšanās spēkā.

7

Piecus gadus pēc īstenošanas regulas stāšanās spēkā.

(8)  Šīs Regulas spēkā stāšanās diena.

8

spēkā stāšanās diena.

(9)  OV L 124, 20.5.2003., 1. lpp.

9

(10)  OV L 160, 20.6.1985., 7. lpp.

10

(11)  OV L 1, 3.1.1994., 1. lpp.

11

(12)  OV L 114, 30.4.2002., 6. lpp.

12

(13)  OV L 209, 25.7.1998., 46. lpp.

13

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsI PIELIKUMS

Divpusējo nolīgumu piemērošanas noteikumi, kas paliek spēkā, un jauni divpusējo nolīgumu piemērošanas noteikumi

(8. panta 1. punkts un 9. panta 2. punkts)

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsII PIELIKUMS

Speciālie režīmi, kas piemērojami ierēdņiem

(32. un 41. pants)

| A. | Speciālie režīmi, kas piemērojami ierēdņiem, kuriem netiek piemēroti Regulas (EK) Nr. 883/2004 III sadaļas 1. nodaļas noteikumi, kas attiecas uz pabalstiem natūrā.






  1. | Vācija
  Versorgungssystem für Beamte (ierēdņu veselības apdrošināšanas shēma) |
| --- | --- | --- |

A.

Speciālie režīmi, kas piemērojami ierēdņiem, kuriem netiek piemēroti Regulas (EK) Nr. 883/2004 III sadaļas 1. nodaļas noteikumi, kas attiecas uz pabalstiem natūrā.

1.

Vācija

Versorgungssystem für Beamte (ierēdņu veselības apdrošināšanas shēma)

| 2. | Spānija
  Mutualismo administrativo (speciālais režīms, ko piemēro ierēdņiem, bruņotajiem spēkiem un tieslietu administrācijai) |
| --- | --- |

2.

Spānija

Mutualismo administrativo (speciālais režīms, ko piemēro ierēdņiem, bruņotajiem spēkiem un tieslietu administrācijai)

| B. | Speciālie režīmi, kas piemērojami ierēdņiem, kuriem nepiemēro Regulas (EK) Nr. 883/2004 III sadaļas 2. nodaļas noteikumus, kas attiecas uz pabalstiem natūrā






  1. | Vācija
  Unfallfürsorge für Beamte (ierēdņu nelaimes gadījumu apdrošināšanas shēma). |
| --- | --- | --- |

B.

Speciālie režīmi, kas piemērojami ierēdņiem, kuriem nepiemēro Regulas (EK) Nr. 883/2004 III sadaļas 2. nodaļas noteikumus, kas attiecas uz pabalstiem natūrā

1.

Vācija

Unfallfürsorge für Beamte (ierēdņu nelaimes gadījumu apdrošināšanas shēma).

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsIII PIELIKUMS

Dalībvalstis, kas kompensē pabalstu izmaksas, pamatojoties uz vienreizējiem maksājumiem

(62. panta 1. punkts).

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsIV PIELIKUMS

Kompetentās iestādes, dzīvesvietas un uzturēšanās vietas iestādes, piekļūšanas punkti un kompetento iestāžu nozīmētās iestādes

(83. panta 4. punkts)

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/226 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/226

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsSociālās drošības sistēmu koordinēšana: XI pielikums ***I

P6_TA(2008)0349

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un nosaka XI pielikuma saturu (COM(2006)0007 — C6-0029/2006 — 2006/0008(COD))

2009/C 294 E/50

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0007),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0376),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 42. un 308. pantus, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0029/2006),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0229/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu COM(2006)0007; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu COM(2006)0007;

| 2. | uzskata, ka procedūra 2007/0129(COD) ir zaudējusi spēku, jo Komisijas priekšlikuma COM(2007)0376 saturs iekļauts procedūrā 2006/0008(COD); |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka procedūra 2007/0129(COD) ir zaudējusi spēku, jo Komisijas priekšlikuma COM(2007)0376 saturs iekļauts procedūrā 2006/0008(COD);

| 3. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsP6_TC1-COD(2006)0008

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un nosaka tās pielikumu saturu

(Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 42. un 308. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu

   (4)

  paredzēts, ka minētās regulas II, X un XI pielikumu saturu jānosaka līdz šās regulas piemērošanas dienai. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu

   (4)

  paredzēts, ka minētās regulas II, X un XI pielikumu saturu jānosaka līdz šās regulas piemērošanas dienai.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 883/2004 I, III, IV, VI, VII, VIII un IX pielikums ir jāpielāgo, lai ņemtu vērā to dalībvalstu prasības, kuras ES pievienojušās pēc šīs regulas pieņemšanas dienas, kā arī jaunākās tendences citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 883/2004 I, III, IV, VI, VII, VIII un IX pielikums ir jāpielāgo, lai ņemtu vērā to dalībvalstu prasības, kuras ES pievienojušās pēc šīs regulas pieņemšanas dienas, kā arī jaunākās tendences citās dalībvalstīs.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 883/2004
  56. panta 1. punkts un 83. pants
  paredz īpašus noteikumus attiecībā uz dalībvalstu tiesību aktu piemērošanu, kas tiks noteikti šīs regulas XI pielikumā. XI pielikums ir paredzēts, lai ņemtu vērā dažādu dalībvalstu sociālās nodrošināšanas sistēmu īpatnības, lai sekmētu koordinēšanas noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 883/2004
  56. panta 1. punkts un 83. pants
  paredz īpašus noteikumus attiecībā uz dalībvalstu tiesību aktu piemērošanu, kas tiks noteikti šīs regulas XI pielikumā. XI pielikums ir paredzēts, lai ņemtu vērā dažādu dalībvalstu sociālās nodrošināšanas sistēmu īpatnības, lai sekmētu koordinēšanas noteikumu piemērošanu.

| (4) | Daudzas dalībvalstis ir lūgušas, lai XI pielikumā tiktu iekļauti ieraksti saistībā ar attiecīgo sociālās nodrošināšanas likumu kopuma piemērošanu, un Komisijai ir iesniegušas savu tiesību aktu un sistēmu juridiskos un praktiskos skaidrojumus. |
| --- | --- |

(4)

Daudzas dalībvalstis ir lūgušas, lai XI pielikumā tiktu iekļauti ieraksti saistībā ar attiecīgo sociālās nodrošināšanas likumu kopuma piemērošanu, un Komisijai ir iesniegušas savu tiesību aktu un sistēmu juridiskos un praktiskos skaidrojumus.

| (5) | Jaunās regulas racionalizācijas un vienkāršošanas labad ir nepieciešama vispārēja pieeja, lai nodrošinātu, ka attiecībā uz dažādām dalībvalstīm, kas ir līdzīgas vai ir izvirzījušas līdzīgu mērķi, ieraksti būtībā tiek aplūkoti vienā un tajā pašā veidā. |
| --- | --- |

(5)

Jaunās regulas racionalizācijas un vienkāršošanas labad ir nepieciešama vispārēja pieeja, lai nodrošinātu, ka attiecībā uz dažādām dalībvalstīm, kas ir līdzīgas vai ir izvirzījušas līdzīgu mērķi, ieraksti būtībā tiek aplūkoti vienā un tajā pašā veidā.

| (6) | Tā kā Regulas (EK) Nr. 883/2004 mērķis ir koordinēt sociālās drošības tiesību aktus, par kuriem ir atbildīgas tikai dalībvalstis, minētajā regulā nav iekļaujami ieraksti, kas nav savietojami ar regulas nolūku vai mērķiem, un ieraksti, kuras tikai paskaidro valsts tiesību aktu interpretāciju. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā Regulas (EK) Nr. 883/2004 mērķis ir koordinēt sociālās drošības tiesību aktus, par kuriem ir atbildīgas tikai dalībvalstis, minētajā regulā nav iekļaujami ieraksti, kas nav savietojami ar regulas nolūku vai mērķiem, un ieraksti, kuras tikai paskaidro valsts tiesību aktu interpretāciju.

| (7) | Daži pieprasījumi vairākām dalībvalstīm izraisīja kopīgus jautājumus, tāpēc ir atbilstoši, ka šos jautājumus risina vispārīgā līmenī, vai nu skaidrojot Regulas (EK) Nr. 883/2004 tekstā, vai kādā citā tās pielikumā, kas šim mērķim atbilstoši jāgroza, vai arī iestrādājot noteikumus 89. pantā minētajā īstenošanas regulā, nevis ar līdzīgiem vairāku dalībvalstu XI pielikuma noteikumiem. |
| --- | --- |

(7)

Daži pieprasījumi vairākām dalībvalstīm izraisīja kopīgus jautājumus, tāpēc ir atbilstoši, ka šos jautājumus risina vispārīgā līmenī, vai nu skaidrojot Regulas (EK) Nr. 883/2004 tekstā, vai kādā citā tās pielikumā, kas šim mērķim atbilstoši jāgroza, vai arī iestrādājot noteikumus 89. pantā minētajā īstenošanas regulā, nevis ar līdzīgiem vairāku dalībvalstu XI pielikuma noteikumiem.

| (8) | Lai nodrošinātu, ka ║Regulas (EK) Nr. 883/2004 pielikumi ir gan iekšēji, gan savā starpā atbilstīgi, ir atbilstoši aplūkot konkrētus specifiskus jautājumus citos pielikumos saskaņā ar to mērķi un saturu, nevis XI pielikumā. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu, ka ║Regulas (EK) Nr. 883/2004 pielikumi ir gan iekšēji, gan savā starpā atbilstīgi, ir atbilstoši aplūkot konkrētus specifiskus jautājumus citos pielikumos saskaņā ar to mērķi un saturu, nevis XI pielikumā.

| (9) | Lai pilsoņi varētu vienkāršāk izmantot Regulu (EK) Nr. 883/2004, meklējot informāciju vai iesniedzot pieprasījumus dalībvalstu iestādēm un lai izvairītos no jebkādiem iespējamiem pārpratumiem, arī attiecīgo dalībvalstu tiesību aktu atsaucēm ir jābūt oriģinālvalodā. |
| --- | --- |

(9)

Lai pilsoņi varētu vienkāršāk izmantot Regulu (EK) Nr. 883/2004, meklējot informāciju vai iesniedzot pieprasījumus dalībvalstu iestādēm un lai izvairītos no jebkādiem iespējamiem pārpratumiem, arī attiecīgo dalībvalstu tiesību aktu atsaucēm ir jābūt oriģinālvalodā.

| (10) | Tāpēc ir atbilstoši jāgroza Regula (EK) Nr. 883/2004. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc ir atbilstoši jāgroza Regula (EK) Nr. 883/2004.

| (11) | Regula (EK) Nr. 883/2004 ir noteikts, ka tā jāpiemēro no dienas, kad spēkā stājusies īstenošanas regula. Tāpēc šo regulu piemēro no tās pašas dienas, |
| --- | --- |

(11)

Regula (EK) Nr. 883/2004 ir noteikts, ka tā jāpiemēro no dienas, kad spēkā stājusies īstenošanas regula. Tāpēc šo regulu piemēro no tās pašas dienas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulu (EK) Nr. 883/2004 groza šādi:

| 1. | Pēc 5. apsvēruma pievieno šādu apsvērumu:








  “
  (5a) | Uz dažu dalībvalstu ierakstiem Regulas (EEK) Nr. 1408/71 VI pielikumā tagad attiecas atsevišķi Regulas (EK) Nr. 883/2004 vispārējie noteikumi. Piemēram, Regulas (EK) Nr. 883/2004 5. pants “Vienlīdzīga attieksme pret pabalstiem, ienākumiem, faktiem vai notikumiem” paredz, ka, ja saskaņā ar kompetentās dalībvalsts tiesību aktiem tiesiskas sekas rada noteikti fakti vai notikumi, šīs tiesiskās sekas iestājas arī tad, ja līdzvērtīgi fakti vai notikumi ir spēkā vai notiek citā dalībvalstī. Tādējādi virkne Regulas (EEK) 1408/71 VI pielikuma ierakstu ir kļuvuši lieki.
  ” |
| --- | --- | --- |

1.

Pēc 5. apsvēruma pievieno šādu apsvērumu:

“
  (5a)

| 2. | Pēc 8. apsvēruma pievieno šādu apsvērumu:








  “
  (8a) | Bijušā pārrobežu darba ņēmēja ģimenes locekļiem vajadzētu būt iespējai turpināt ārstēšanos apdrošinātās personas iepriekšējā darba vietas valstī pēc tās aiziešanas pensijā.
  ” |
| --- | --- | --- |

2.

Pēc 8. apsvēruma pievieno šādu apsvērumu:

“
  (8a)

| 3. | Pēc 17. apsvēruma pievieno šādu apsvērumu:








  “
  (17a) | Ja saskaņā ar šīs regulas II sadaļu tiesību akti kļūst piemērojami personai, nosacījumus par piederību kādai pabalstu sistēmai un tiesībām uz pabalstiem nosaka saskaņā ar kompetentās dalībvalsts tiesību aktiem, ievērojot Kopienas tiesību aktus.
  ” |
| --- | --- | --- |

3.

Pēc 17. apsvēruma pievieno šādu apsvērumu:

“
  (17a)

| 4. | Pēc 18. apsvēruma pievieno šādu apsvērumu:








  “
  (18a) | Princips par piemērojamo tiesību aktu vienotību ir ārkārtīgi svarīgs un būtu jāstiprina. Tomēr tas nenozīmē, ka pabalsta piešķiršana saskaņā ar šo regulu un apdrošināšanas iemaksu izmaksa vai pabalsta saņēmēja apdrošināšana pati par sevi nozīmē, ka turpmāk šai personai piemērojami tās dalībvalsts tiesību akti, kuras iestāde ir piešķīrusi šo pabalstu

   (5). |
| --- | --- | --- |

4.

Pēc 18. apsvēruma pievieno šādu apsvērumu:

“
  (18a)

Princips par piemērojamo tiesību aktu vienotību ir ārkārtīgi svarīgs un būtu jāstiprina. Tomēr tas nenozīmē, ka pabalsta piešķiršana saskaņā ar šo regulu un apdrošināšanas iemaksu izmaksa vai pabalsta saņēmēja apdrošināšana pati par sevi nozīmē, ka turpmāk šai personai piemērojami tās dalībvalsts tiesību akti, kuras iestāde ir piešķīrusi šo pabalstu

   (5).

| 5. | Regulas 1. pantam pievieno šādu punktu
  :






  “
  1. | “Pabalsti natūrā” ir pabalsti natūrā, tostarp ilgtermiņa aprūpes pabalsti natūrā, kas noteikti dalībvalsts tiesību aktos un paredzēti, lai sniegtu, darītu pieejamus, apmaksātu tieši medicīnisko aprūpi un ar to saistītos produktus un pakalpojumus vai atmaksātu ar tiem tiem saistītās izmaksas
  .” |
| --- | --- | --- |

5.

Regulas 1. pantam pievieno šādu punktu
  :

“
  1.

“Pabalsti natūrā” ir pabalsti natūrā, tostarp ilgtermiņa aprūpes pabalsti natūrā, kas noteikti dalībvalsts tiesību aktos un paredzēti, lai sniegtu, darītu pieejamus, apmaksātu tieši medicīnisko aprūpi un ar to saistītos produktus un pakalpojumus vai atmaksātu ar tiem tiem saistītās izmaksas
  .”

| 6. | Regulas 3. panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  5.
     
  Šo regulu nepiemēro:










  a) | sociālajai un medicīniskajai palīdzībai, vai |
| --- | --- | --- |

6.

Regulas 3. panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  5.
     
  Šo regulu nepiemēro:

a)

sociālajai un medicīniskajai palīdzībai, vai

| b) | pabalstiem, ar kuriem valsts uzņemas atbildību par personām nodarītajiem zaudējumu un nodrošina kompensāciju, piemēram, kara un militāru darbību vai to seku upuriem; noziegumu, politisku slepkavību, terora aktu upuriem; tādu kaitējumu upuriem, ko radījuši valsts iestāžu darbinieki, veicot savus pienākumus; vai upuriem, kas cietuši zaudējumus politisku vai reliģisku iemeslu dēļ vai izcelsmes dēļ.
  ” |
| --- | --- |

b)

pabalstiem, ar kuriem valsts uzņemas atbildību par personām nodarītajiem zaudējumu un nodrošina kompensāciju, piemēram, kara un militāru darbību vai to seku upuriem; noziegumu, politisku slepkavību, terora aktu upuriem; tādu kaitējumu upuriem, ko radījuši valsts iestāžu darbinieki, veicot savus pienākumus; vai upuriem, kas cietuši zaudējumus politisku vai reliģisku iemeslu dēļ vai izcelsmes dēļ.
  ”

| 7. | 14. panta 4. punkts tiek aizstāts ar šādu tekstu:
  “4.   Ja kādas dalībvalsts tiesību akti atļauj izmantot brīvprātīgo apdrošināšanu vai fakultatīvi turpināmo apdrošināšanu atkarībā no tā, vai dzīvesvieta ir šajā dalībvalstī vai kas iepriekš tajā strādāja vai bija pašnodarbinātas personas, tad 5. panta b) punkts attiecas tikai uz tām personām, uz kurām iepriekš attiecās tās dalībvalsts tiesību akti, pamatojoties uz to, ka tur strādāja vai bija pašnodarbināta persona.
  5.   Ja kādas dalībvalsts tiesību akti atļauj izmantot brīvprātīgo apdrošināšanu vai fakultatīvi turpināmo apdrošināšanu atkarībā no tā, vai, kas ir pabeigušas apdrošināšanas laika posmus, tad tajā var iesaistīties tikai tās personas, kas iepriekš tajās dalībvalstīs ir pabeigušas apdrošināšanas laika posmus saskaņā ar to pašu shēmu.” |
| --- | --- |

7.

14. panta 4. punkts tiek aizstāts ar šādu tekstu:

“4.   Ja kādas dalībvalsts tiesību akti atļauj izmantot brīvprātīgo apdrošināšanu vai fakultatīvi turpināmo apdrošināšanu atkarībā no tā, vai dzīvesvieta ir šajā dalībvalstī vai kas iepriekš tajā strādāja vai bija pašnodarbinātas personas, tad 5. panta b) punkts attiecas tikai uz tām personām, uz kurām iepriekš attiecās tās dalībvalsts tiesību akti, pamatojoties uz to, ka tur strādāja vai bija pašnodarbināta persona.

5.   Ja kādas dalībvalsts tiesību akti atļauj izmantot brīvprātīgo apdrošināšanu vai fakultatīvi turpināmo apdrošināšanu atkarībā no tā, vai, kas ir pabeigušas apdrošināšanas laika posmus, tad tajā var iesaistīties tikai tās personas, kas iepriekš tajās dalībvalstīs ir pabeigušas apdrošināšanas laika posmus saskaņā ar to pašu shēmu.”

| 8. | Regulas 18. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  2.
     
  Pārrobežu darba ņēmēja ģimenes locekļiem ir tiesības saņemt pabalstus natūrā, kamēr viņi uzturas kompetentajā dalībvalstī. Taču, kamēr ir spēkā III pielikums, ja kompetentā dalībvalsts ir iekļauta sarakstā III pielikumā [ ...], pārrobežu darba ņēmēja ģimenes locekļiem, kas dzīvo tajā pašā dalībvalstī, kurā dzīvo pārrobežu darba ņēmējs, ir tiesības uz pabalstiem natūrā kompetentajā dalībvalstī vienīgi saskaņā ar 19. panta 1. punkta noteikumiem.
  ” |
| --- | --- |

8.

Regulas 18. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  2.
     
  Pārrobežu darba ņēmēja ģimenes locekļiem ir tiesības saņemt pabalstus natūrā, kamēr viņi uzturas kompetentajā dalībvalstī. Taču, kamēr ir spēkā III pielikums, ja kompetentā dalībvalsts ir iekļauta sarakstā III pielikumā [ ...], pārrobežu darba ņēmēja ģimenes locekļiem, kas dzīvo tajā pašā dalībvalstī, kurā dzīvo pārrobežu darba ņēmējs, ir tiesības uz pabalstiem natūrā kompetentajā dalībvalstī vienīgi saskaņā ar 19. panta 1. punkta noteikumiem.
  ”

| 9. | Regulas 28. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  1.
     
  Pārrobežu darba ņēmējs, kurš devies pensijā vecuma vai invaliditātes dēļ, slimības gadījumā ir tiesīgs turpināt saņemt pabalstus natūrā dalībvalstī, kurā viņš pēdējo reizi veicis darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā tiktāl, ciktāl tas saistīts ar tādas ārstēšanas turpinājumu, kas uzsākta minētajā dalībvalstī. Vārdi “ārstēšanas turpināšana” nozīmē izmeklēšanas, diagnosticēšanas un slimības ārstēšanas turpināšanu visā tās garumā.




  Pirmo apakšpunktu mutatis mutandis piemēro pensijā esoša bijušā pārrobežu darba ņēmēja ģimenes locekļiem.
  ” |
| --- | --- |

9.

Regulas 28. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  1.
     
  Pārrobežu darba ņēmējs, kurš devies pensijā vecuma vai invaliditātes dēļ, slimības gadījumā ir tiesīgs turpināt saņemt pabalstus natūrā dalībvalstī, kurā viņš pēdējo reizi veicis darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā tiktāl, ciktāl tas saistīts ar tādas ārstēšanas turpinājumu, kas uzsākta minētajā dalībvalstī. Vārdi “ārstēšanas turpināšana” nozīmē izmeklēšanas, diagnosticēšanas un slimības ārstēšanas turpināšanu visā tās garumā.

Pirmo apakšpunktu mutatis mutandis piemēro pensijā esoša bijušā pārrobežu darba ņēmēja ģimenes locekļiem.
  ”

| 10. | Regulas 51. panta 3. punktu
  aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  3.
     
  Ja kādas dalībvalsts tiesību akti vai īpaša shēma paredz, ka tiesību uz pabalstiem iegūšana, paturēšana vai atgūšana ir atkarīga no tā, vai attiecīgā persona ir bijusi apdrošināta apdrošināšanas gadījuma iestāšanās brīdī, šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja šī persona iepriekš ir bijusi apdrošināta saskaņā ar šīs dalībvalsts tiesību aktiem vai īpašu shēmu un apdrošināšanas gadījuma iestāšanās brīdī tā attiecībā uz to pašu risku ir apdrošināta saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, vai, ja tā nav — attiecībā uz to pašu risku saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem pienākas pabalsts. Šo pēdējo nosacījumu tomēr uzskata par izpildītu 57. pantā minētajos gadījumos.
  ” |
| --- | --- |

10.

Regulas 51. panta 3. punktu
  aizstāj ar šādu tekstu:

“
  3.
     
  Ja kādas dalībvalsts tiesību akti vai īpaša shēma paredz, ka tiesību uz pabalstiem iegūšana, paturēšana vai atgūšana ir atkarīga no tā, vai attiecīgā persona ir bijusi apdrošināta apdrošināšanas gadījuma iestāšanās brīdī, šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja šī persona iepriekš ir bijusi apdrošināta saskaņā ar šīs dalībvalsts tiesību aktiem vai īpašu shēmu un apdrošināšanas gadījuma iestāšanās brīdī tā attiecībā uz to pašu risku ir apdrošināta saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, vai, ja tā nav — attiecībā uz to pašu risku saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem pienākas pabalsts. Šo pēdējo nosacījumu tomēr uzskata par izpildītu 57. pantā minētajos gadījumos.
  ”

| 11. | 52. panta 4. punkts tiek aizstāts ar šādu tekstu:
  “4.   
  Ja saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu vienā dalībvalstī tiek nemainīgi aprēķināts neatkarīgs pabalsts, kas ir vienāds ar vai lielāks par proporcionālo pabalstu, kas ir aprēķināts saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, kompetentā iestāde neizmanto proporcionālo aprēķinu, ar nosacījumu, ka:










  a) | šāda situācija ir paredzēta VIII pielikuma 1. daļā; |
| --- | --- | --- |

11.

52. panta 4. punkts tiek aizstāts ar šādu tekstu:

“4.   
  Ja saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu vienā dalībvalstī tiek nemainīgi aprēķināts neatkarīgs pabalsts, kas ir vienāds ar vai lielāks par proporcionālo pabalstu, kas ir aprēķināts saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, kompetentā iestāde neizmanto proporcionālo aprēķinu, ar nosacījumu, ka:

a)

šāda situācija ir paredzēta VIII pielikuma 1. daļā;

| b) | nav piemērojams neviens tiesību akts, kuros iekļauti noteikumi pret 54. un 55. pantā minēto pārklāšanos, izņemot gadījumus, ja ir izpildīti 55. panta 2. punktā minētie nosacījumi; un |
| --- | --- |

b)

nav piemērojams neviens tiesību akts, kuros iekļauti noteikumi pret 54. un 55. pantā minēto pārklāšanos, izņemot gadījumus, ja ir izpildīti 55. panta 2. punktā minētie nosacījumi; un

| c) | attiecībā uz periodiem, kas uzkrāti saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem apstākļos, kas raksturīgi šim specifiskajam gadījumam, 57. pants nav piemērojams
  .” |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz periodiem, kas uzkrāti saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem apstākļos, kas raksturīgi šim specifiskajam gadījumam, 57. pants nav piemērojams
  .”

| 12. | Regulas 52. pantam pievieno šādu punktu:


  “
  4.a
     
  Neskarot 1., 2. un 3. apakšpunkta noteikumus, proporcionālo aprēķinu nepiemēro shēmām, saskaņā ar kurām piešķir pabalstus, kurus aprēķinot laika periodiem nav nekādas nozīmes, ja šādas shēmas ir uzskaitītas VIII pielikuma 2. daļā. Šādos gadījumos personai ir tiesības uz pabalstu, kas aprēķināts saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem.
  ” |
| --- | --- |

12.

Regulas 52. pantam pievieno šādu punktu:

“
  4.a
     
  Neskarot 1., 2. un 3. apakšpunkta noteikumus, proporcionālo aprēķinu nepiemēro shēmām, saskaņā ar kurām piešķir pabalstus, kurus aprēķinot laika periodiem nav nekādas nozīmes, ja šādas shēmas ir uzskaitītas VIII pielikuma 2. daļā. Šādos gadījumos personai ir tiesības uz pabalstu, kas aprēķināts saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem.
  ”

| 13. | 56. panta 1. punkta c) apakšpunktā pirms teksta “atbilstīgi procedūrām, kas paredzētas XI pielikumā” iekļauj vārdus “vajadzības gadījumā.”. |
| --- | --- |

13.

56. panta 1. punkta c) apakšpunktā pirms teksta “atbilstīgi procedūrām, kas paredzētas XI pielikumā” iekļauj vārdus “vajadzības gadījumā.”.

| 14. | Regulas 56. pantam pievieno šādu punktu:


  “
  1.a
     
  Ja 1.c apakšpunktu nepiemēro tādēļ, ka dalībvalsts tiesību akti paredz, ka pabalstu aprēķina, pamatojoties uz citiem elementiem, kas nav saistīti ar apdrošināšanas periodu vai dzīvesvietas periodu ilgumu, kompetentā iestāde attiecībā uz jebkuru apdrošināšanas vai dzīvesvietas periodu, kas izpildīts saskaņā ar jebkuras citas dalībvalsts tiesību aktiem, ņem vērā uzkrātā kapitāla apjomu, kapitālu, ko uzskata par uzkrātu, vai jebkādu citu aprēķinu elementu, to dalot ar attiecīgās pensiju shēmas atbilstīgām periodu vienībām.
  ” |
| --- | --- |

14.

Regulas 56. pantam pievieno šādu punktu:

“
  1.a
     
  Ja 1.c apakšpunktu nepiemēro tādēļ, ka dalībvalsts tiesību akti paredz, ka pabalstu aprēķina, pamatojoties uz citiem elementiem, kas nav saistīti ar apdrošināšanas periodu vai dzīvesvietas periodu ilgumu, kompetentā iestāde attiecībā uz jebkuru apdrošināšanas vai dzīvesvietas periodu, kas izpildīts saskaņā ar jebkuras citas dalībvalsts tiesību aktiem, ņem vērā uzkrātā kapitāla apjomu, kapitālu, ko uzskata par uzkrātu, vai jebkādu citu aprēķinu elementu, to dalot ar attiecīgās pensiju shēmas atbilstīgām periodu vienībām.
  ”

| 15. | Regulas 57. pantam pievieno šādu punktu:


  “
  3.a
     
  Šo pantu nepiemēro VIII pielikuma 2. daļā uzskatītajām shēmām.
  ” |
| --- | --- |

15.

Regulas 57. pantam pievieno šādu punktu:

“
  3.a
     
  Šo pantu nepiemēro VIII pielikuma 2. daļā uzskatītajām shēmām.
  ”

| 16. | Regulas 62. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  3.
     
  Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, ciktāl 65. panta 5. punkta a) apakšpunkts attiecas uz bezdarbniekiem, dzīvesvietas iestāde saskaņā ar īstenošanas regulu ņem vērā to algu vai ienākumus no profesionālās darbības, ko attiecīgā persona saņēmusi dalībvalstī, kuras tiesību aktiem viņa bijusi pakļauta savas pēdējās darbības laikā nodarbinātas vai pašnodarbinātās personas statusā.
  ” |
| --- | --- |

16.

Regulas 62. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  3.
     
  Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, ciktāl 65. panta 5. punkta a) apakšpunkts attiecas uz bezdarbniekiem, dzīvesvietas iestāde saskaņā ar īstenošanas regulu ņem vērā to algu vai ienākumus no profesionālās darbības, ko attiecīgā persona saņēmusi dalībvalstī, kuras tiesību aktiem viņa bijusi pakļauta savas pēdējās darbības laikā nodarbinātas vai pašnodarbinātās personas statusā.
  ”

| 17. | Pēc regulas 68. panta pievieno šādu pantu:


  “68.a pants


  Pabalstu nodrošināšana



  Ja persona, kurai būtu nodrošināmi ģimenes pabalsti, neizmanto tos ģimenes locekļu uzturēšanai, kompetentā iestāde atbilstīgi saviem pienākumiem nodrošina minētos pabalstus tai fiziskajai vai juridiskajai personai, kura faktiski uztur ģimenes locekļus, kā to pieprasījusi un pārstāv viņu dzīvesvietas iestāde vai iestāde vai organizācija, ko šim nolūkam noteikusi viņu dzīvesvietas valsts kompetentā iestāde.
  ” |
| --- | --- |

17.

Pēc regulas 68. panta pievieno šādu pantu:

“68.a pants

Pabalstu nodrošināšana

Ja persona, kurai būtu nodrošināmi ģimenes pabalsti, neizmanto tos ģimenes locekļu uzturēšanai, kompetentā iestāde atbilstīgi saviem pienākumiem nodrošina minētos pabalstus tai fiziskajai vai juridiskajai personai, kura faktiski uztur ģimenes locekļus, kā to pieprasījusi un pārstāv viņu dzīvesvietas iestāde vai iestāde vai organizācija, ko šim nolūkam noteikusi viņu dzīvesvietas valsts kompetentā iestāde.
  ”

| 18. | Regulas 87. pantam pēc 10. punkta pievieno šādu punktu
  :
  “
  10.a
     
  III pielikumu atceļ 5 gadus pēc šīs regulas piemērošanas datuma.
  ” |
| --- | --- |

18.

Regulas 87. pantam pēc 10. punkta pievieno šādu punktu
  :

“
  10.a
     
  III pielikumu atceļ 5 gadus pēc šīs regulas piemērošanas datuma.
  ”

| 19. | Pielikumi ir grozīti saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

19.

Pielikumi ir grozīti saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2.pants

Šī regula stājas spēkā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no dienas, kad spēkā stājusies Regulas (EK) Nr. 883/2004 89. pantā minētā īstenošanas regula.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 161, 13.7.2007., 61. lpp.

1

(2)  OV C ...

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija Nostāja.

(4)  

  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp. Labotā versija OV L 200, 7.6.2004., 1. lpp.

4

OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp. Labotā versija OV L 200, 7.6.2004., 1. lpp.

(5)  
  Sk. apvienotās lietas C-502/01 un C-31/02, Gaumain-Cerri un Barth, ECR [2004] I-6483.
  ”

5

Sk. apvienotās lietas C-502/01 un C-31/02, Gaumain-Cerri un Barth, ECR [2004] I-6483.

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsPIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 883/2004 pielikumus groza šādi:

| 1. | I pielikuma I daļu groza šādi:










  a) | pēc ieraksta zem virsraksta “A. BEĻĢIJA” iekļauj šādu ierakstu:


  “
  Aa.
     
  BULGĀRIJA




  Saskaņā ar Ģimenes kodeksa 92. pantu valsts izmaksāti uztura maksājumi
  .” |
| --- | --- | --- |

1.

I pielikuma I daļu groza šādi:

a)

pēc ieraksta zem virsraksta “A. BEĻĢIJA” iekļauj šādu ierakstu:

“
  Aa.
     
  BULGĀRIJA

Saskaņā ar Ģimenes kodeksa 92. pantu valsts izmaksāti uztura maksājumi
  .”

| b) | pēc ieraksta “C. VĀCIJA” iekļauj šādus ierakstus:


  “
  Ca.
     
  IGAUNIJA




  Saskaņā ar 2007. gada 21. februāra Uzturlīdzekļu pabalstu aktu izmaksājami uzturlīdzekļu pabalsti.




  Cb.
     
  SPĀNIJA




  Saskaņā ar 2007. gada 7. decembra Karalisko dekrētu Nr. 1618/2007 izmaksājamo uzturlīdzekļu maksājumu avansi
  .” |
| --- | --- |

b)

pēc ieraksta “C. VĀCIJA” iekļauj šādus ierakstus:

“
  Ca.
     
  IGAUNIJA

Saskaņā ar 2007. gada 21. februāra Uzturlīdzekļu pabalstu aktu izmaksājami uzturlīdzekļu pabalsti.

Cb.
     
  SPĀNIJA

Saskaņā ar 2007. gada 7. decembra Karalisko dekrētu Nr. 1618/2007 izmaksājamo uzturlīdzekļu maksājumu avansi
  .”

| c) | pēc ieraksta zem virsraksta “D. FRANCIJA” iekļauj šādus ierakstus:


  “
  Da.
     
  LIETUVA




  Maksājumi no Bērnu uzturlīdzekļu fonda saskaņā ar Likumu par Bērnu uzturlīdzekļu fondu
  .


  Db.
     
  LUKSEMBURGA




  Uzturlīdzekļu maksājumu avansi un uzturlīdzekļu maksājumu atgūšana 1980. gada 26. jūlija likuma nozīmē
  .” |
| --- | --- |

c)

pēc ieraksta zem virsraksta “D. FRANCIJA” iekļauj šādus ierakstus:

“
  Da.
     
  LIETUVA

Maksājumi no Bērnu uzturlīdzekļu fonda saskaņā ar Likumu par Bērnu uzturlīdzekļu fondu
  .

Db.
     
  LUKSEMBURGA

Uzturlīdzekļu maksājumu avansi un uzturlīdzekļu maksājumu atgūšana 1980. gada 26. jūlija likuma nozīmē
  .”

| d) | pēc ieraksta zem virsraksta “E. AUSTRIJA” iekļauj šādu ierakstu:


  “
  E bis. Ea.
     
  POLIJA




  Pabalsti no Uzturlīdzekļu fonda saskaņā ar Aktu par palīdzību personām, kam ir tiesības saņemt uzturlīdzekļus
  .” |
| --- | --- |

d)

pēc ieraksta zem virsraksta “E. AUSTRIJA” iekļauj šādu ierakstu:

“
  E bis. Ea.
     
  POLIJA

Pabalsti no Uzturlīdzekļu fonda saskaņā ar Aktu par palīdzību personām, kam ir tiesības saņemt uzturlīdzekļus
  .”

| e) | pēc ieraksta zem virsraksta “F. PORTUGĀLE” iekļauj šādus ierakstus:


  “
  Fa.
     
  SLOVĒNIJA




  Uzturlīdzekļu maksājuma aizstāšana saskaņā ar Slovēnijas Republikas 2006. gada 25. jūlija likumu par valsts garantiju un uzturlīdzekļu fondu
  .


  Fb.
     
  SLOVĀKIJA




  Uzturlīdzekļu pabalsta aizvietojums (uzturlīdzekļu maksājuma aizvietojums) saskaņā ar Likumu Nr. 452/2004 Coll. par uzturlīdzekļu pabalsta aizvietojumu, kurā grozījumi izdarīti ar jaunākajiem noteikumiem.
  ” |
| --- | --- |

e)

pēc ieraksta zem virsraksta “F. PORTUGĀLE” iekļauj šādus ierakstus:

“
  Fa.
     
  SLOVĒNIJA

Uzturlīdzekļu maksājuma aizstāšana saskaņā ar Slovēnijas Republikas 2006. gada 25. jūlija likumu par valsts garantiju un uzturlīdzekļu fondu
  .

Fb.
     
  SLOVĀKIJA

Uzturlīdzekļu pabalsta aizvietojums (uzturlīdzekļu maksājuma aizvietojums) saskaņā ar Likumu Nr. 452/2004 Coll. par uzturlīdzekļu pabalsta aizvietojumu, kurā grozījumi izdarīti ar jaunākajiem noteikumiem.
  ”

| 2. | I pielikuma II daļu groza šādi:










  a) | pēc ieraksta zem virsraksta “A. BEĻĢIJA” iekļauj šādus ierakstus:


  “
  Aa.
     
  BULGĀRIJA




  Vienreizējais maternitātes pabalsts Likumā par ģimenes pabalstiem bērniem
  .


  Ab.
     
  ČEHIJA




  Bērna piedzimšanas pabalsts




  Ac.
     
  IGAUNIJA




  Bērna piedzimšanas pabalsts
  .


  Adopcijas pabalsts
  .” |
| --- | --- | --- |

2.

I pielikuma II daļu groza šādi:

a)

pēc ieraksta zem virsraksta “A. BEĻĢIJA” iekļauj šādus ierakstus:

“
  Aa.
     
  BULGĀRIJA

Vienreizējais maternitātes pabalsts Likumā par ģimenes pabalstiem bērniem
  .

Ab.
     
  ČEHIJA

Bērna piedzimšanas pabalsts

Ac.
     
  IGAUNIJA

Bērna piedzimšanas pabalsts
  .

Adopcijas pabalsts
  .”

| b) | ierakstu “B. SPĀNIJA” aizstāj ar šādu
  :
  “
  B.
     
  SPĀNIJA




  Bērna piedzimšanas un adopcijas pabalsti vienreizēja maksājuma veidā
  .” |
| --- | --- |

b)

ierakstu “B. SPĀNIJA” aizstāj ar šādu
  :

“
  B.
     
  SPĀNIJA

Bērna piedzimšanas un adopcijas pabalsti vienreizēja maksājuma veidā
  .”

| c) | zem virsraksta
  “C. FRANCIJA” pievieno
  šādu frāzi pēc teksta
  :
  “, izņemot, kad tos izmaksā personai, uz kuru joprojām attiecas Francijas tiesību akti atbilstoši 12. vai 16. pantam.” |
| --- | --- |

c)

zem virsraksta
  “C. FRANCIJA” pievieno
  šādu frāzi pēc teksta
  :

“, izņemot, kad tos izmaksā personai, uz kuru joprojām attiecas Francijas tiesību akti atbilstoši 12. vai 16. pantam.”

| d) | pēc ieraksta zem virsraksta “C. FRANCIJA” iekļauj šādus ierakstus:


  “
  Ca.
     
  LATVIJA




  Bērna piedzimšanas pabalsts
  .


  Bērna adopcijas pabalsts
  .


  Cb.
     
  LIETUVA




  Vienreizējais bērna pabalsts
  .” |
| --- | --- |

d)

pēc ieraksta zem virsraksta “C. FRANCIJA” iekļauj šādus ierakstus:

“
  Ca.
     
  LATVIJA

Bērna piedzimšanas pabalsts
  .

Bērna adopcijas pabalsts
  .

Cb.
     
  LIETUVA

Vienreizējais bērna pabalsts
  .”

| e) | pēc ieraksta zem virsraksta “D. LUKSEMBURGA” iekļauj šādus ierakstus:


  “
  Da.
     
  UNGĀRIJA




  Maternitātes pabalsts.




  Db.
     
  POLIJA




  Vienreizējais bērna piedzimšanas pabalsts Likumā par ģimenes pabalstiem.




  Dc.
     
  RUMĀNIJA




  Bērna piedzimšanas pabalsts
  .


  Zīdaiņu pūriņi
  .


  Dd.
     
  SLOVĒNIJA




  Bērna piedzimšanas pabalsts
  .


  De.
     
  SLOVĀKIJA




  Bērna piedzimšanas pabalsts
  .


  Piemaksa pie bērna piedzimšanas pabalsta
  .” |
| --- | --- |

e)

pēc ieraksta zem virsraksta “D. LUKSEMBURGA” iekļauj šādus ierakstus:

“
  Da.
     
  UNGĀRIJA

Maternitātes pabalsts.

Db.
     
  POLIJA

Vienreizējais bērna piedzimšanas pabalsts Likumā par ģimenes pabalstiem.

Dc.
     
  RUMĀNIJA

Bērna piedzimšanas pabalsts
  .

Zīdaiņu pūriņi
  .

Dd.
     
  SLOVĒNIJA

Bērna piedzimšanas pabalsts
  .

De.
     
  SLOVĀKIJA

Bērna piedzimšanas pabalsts
  .

Piemaksa pie bērna piedzimšanas pabalsta
  .”

| 3. | Regulas II pielikumu aizstāj ar šādu tekstu:



  “II PIELIKUMS


  TO KONVENCIJU NOTEIKUMI, KAS PALIEK SPĒKĀ UN KO VAJADZĪBAS GADĪJUMĀ PIEMĒRO TIKAI PERSONĀM, UZ KURĀM TĀS ATTIECAS




  [8. panta 1. punkts]




  Vispārīgi apsvērumi




  Jāņem vērā, ka to divpusējo konvenciju noteikumi, kas neietilpst šīs regulas darbības jomā vai paliek spēkā dalībvalstīs, šajā pielikumā nav minēti. Šādi noteikumi ietver dalībvalstu saistības, kas izriet no konvencijām, kuras paredz noteikumus, piemēram, trešā valstī izpildītu apdrošināšanas periodu summēšanu.




  Sociālās drošības konvenciju noteikumi, ko turpina piemērot




  a)
     
  BEĻĢIJA — VĀCIJA




  1957. gada 7. decembra Vispārējās konvencijas tajā pašā dienā parakstītā Nobeiguma protokola 3. un 4. pants 1960. gada 10. novembra Papildu protokola redakcijā (Apdrošināšanas periodu aprēķināšana dažos pierobežas reģionos Otrā Pasaules kara laikā, pirms un pēc tā).




  b)
     
  BEĻĢIJA — LUKSEMBURGA




  1994. gada 24. marta Konvencija par pārrobežu darba ņēmēju sociālo drošību (attiecas uz vienotas likmes papildu kompensāciju).




  c)
     
  BULGĀRIJA — VĀCIJA




  1997. gada 17. decembra Konvencijas par sociālo drošību 28. panta 1. punkta b) apakšpunkts (patur spēkā konvencijas, kas noslēgtas starp Bulgāriju un bijušo Vācijas Demokrātisko Republiku un attiecas uz personām, kas saņēma pensiju pirms 1996. gada).




  d)
     
  BULGĀRIJA — AUSTRIJA




  2005. gada 14. aprīļa Konvencijas par sociālo drošību 38. panta 3. punkts (tādu apdrošināšanas periodu aprēķināšana, kas izpildīti līdz 1961. gada 27. novembrim); šo punktu piemēro tikai attiecībā uz tādām personām, uz kurām attiecas šī konvencija.




  e)
     
  BULGĀRIJA — SLOVĒNIJA




  1957. gada 18. decembra Konvencijas 32. panta 2. punkts (tādu apdrošināšanas periodu aprēķināšana, kas izpildīti līdz 1957. gada 31. decembrim).




  f)
     
  ČEHIJA — VĀCIJA




  2001. gada 27. jūlija Nolīguma par sociālo drošību 39. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkts (patur spēkā konvenciju, kas noslēgta starp bijušo Čehoslovākijas Republiku un bijušo Vācijas Demokrātisko Republiku un attiecas uz personām, kas saņēma pensiju pirms 1996. gada; tādu apdrošināšanas periodu aprēķināšana, kas personām, kuras par šiem periodiem līdz 2002. gada 1. septembrim saņēmušas pensiju no otras konvencijas puses, dzīvojot šīs valsts teritorijā, izpildīti vienā no konvencijas pusēm).




  g)
     
  ČEHIJA — KIPRA




  1999. gada 19. janvāra Konvencijas par sociālo drošību 32. panta 4. punkts (nosaka, kas ir kompetents aprēķināt nodarbinātības periodus, kuri izpildīti saskaņā ar 1976. gada konvenciju); šo noteikumu piemēro tikai attiecībā uz tādām personām, uz kurām attiecas šī konvencija.




  h)
     
  ČEHIJA — LUKSEMBURGA




  2000. gada 17. novembra Konvencijas 52. panta 8. punkts (pensiju apdrošināšanas periodu aprēķināšana politiskajiem bēgļiem).




  i)
     
  ČEHIJA — AUSTRIJA




  1999. gada 20. jūlija Konvencijas 32. panta 3. punkts (tādu apdrošināšanas periodu aprēķināšana, kas izpildīti līdz 1961. gada 27. novembrim); šo punktu piemēro tikai attiecībā uz tādām personām, uz kurām attiecas šī konvencija.




  j)
     
  ČEHIJA — SLOVĀKIJA




  1992. gada 29. oktobra Konvencijas par sociālo drošību 12., 20. un 33. pants (12. pants nosaka, kas ir kompetents piešķirt apgādnieka zaudējuma pabalstus; 20. pants nosaka, kas ir kompetents aprēķināt apdrošināšanas periodus, kas uzkrāti līdz Čehoslovākijas Federatīvās Republikas sadalīšanās brīdim; 33. pants nosaka, kas ir kompetents izmaksāt pensijas, kas piešķirtas pirms Čehoslovākijas Federatīvās Republikas sadalīšanās).




  k)
     
  DĀNIJA — SOMIJA




  7. pants Ziemeļvalstu 2003. gada 18. augusta Konvencijā par sociālo drošību, kas skar papildu ceļa izdevumu segšanu, uzturoties citā Ziemeļvalstī, slimības gadījumā, kuras dēļ atgriešanās mītnes valstī ir sadārdzināta.




  l)
     
  DĀNIJA — ZVIEDRIJA




  7. pants Ziemeļvalstu 2003. gada 18. augusta Konvencijā par sociālo drošību, kas skar papildu ceļa izdevumu segšanu, uzturoties citā Ziemeļvalstī, slimības gadījumā, kuras dēļ atgriešanās mītnes valstī ir sadārdzināta.




  m)
     
  VĀCIJA — SPĀNIJA




  1973. gada 4. decembra Konvencijas par sociālo drošību 45. panta 2. punkts (diplomātisko un konsulāro iestāžu pārstāvniecība).




  n)
     
  VĀCIJA — FRANCIJA










  i) | 1950. gada 10. jūlija Vispārējās konvencijas tā paša datuma Papildu nolīgums Nr. 4 1955. gada 18. jūnija Papildnolīguma Nr. 2 redakcijā (laikposmā no 1940. gada 1. jūlija līdz 1950. gada 30. jūnijam uzkrātu apdrošināšanas periodu aprēķināšana); |
| --- | --- | --- |

3.

Regulas II pielikumu aizstāj ar šādu tekstu:

“II PIELIKUMS

TO KONVENCIJU NOTEIKUMI, KAS PALIEK SPĒKĀ UN KO VAJADZĪBAS GADĪJUMĀ PIEMĒRO TIKAI PERSONĀM, UZ KURĀM TĀS ATTIECAS

[8. panta 1. punkts]

Vispārīgi apsvērumi

Jāņem vērā, ka to divpusējo konvenciju noteikumi, kas neietilpst šīs regulas darbības jomā vai paliek spēkā dalībvalstīs, šajā pielikumā nav minēti. Šādi noteikumi ietver dalībvalstu saistības, kas izriet no konvencijām, kuras paredz noteikumus, piemēram, trešā valstī izpildītu apdrošināšanas periodu summēšanu.

Sociālās drošības konvenciju noteikumi, ko turpina piemērot

a)
     
  BEĻĢIJA — VĀCIJA

1957. gada 7. decembra Vispārējās konvencijas tajā pašā dienā parakstītā Nobeiguma protokola 3. un 4. pants 1960. gada 10. novembra Papildu protokola redakcijā (Apdrošināšanas periodu aprēķināšana dažos pierobežas reģionos Otrā Pasaules kara laikā, pirms un pēc tā).

b)
     
  BEĻĢIJA — LUKSEMBURGA

1994. gada 24. marta Konvencija par pārrobežu darba ņēmēju sociālo drošību (attiecas uz vienotas likmes papildu kompensāciju).

c)
     
  BULGĀRIJA — VĀCIJA

1997. gada 17. decembra Konvencijas par sociālo drošību 28. panta 1. punkta b) apakšpunkts (patur spēkā konvencijas, kas noslēgtas starp Bulgāriju un bijušo Vācijas Demokrātisko Republiku un attiecas uz personām, kas saņēma pensiju pirms 1996. gada).

d)
     
  BULGĀRIJA — AUSTRIJA

2005. gada 14. aprīļa Konvencijas par sociālo drošību 38. panta 3. punkts (tādu apdrošināšanas periodu aprēķināšana, kas izpildīti līdz 1961. gada 27. novembrim); šo punktu piemēro tikai attiecībā uz tādām personām, uz kurām attiecas šī konvencija.

e)
     
  BULGĀRIJA — SLOVĒNIJA

1957. gada 18. decembra Konvencijas 32. panta 2. punkts (tādu apdrošināšanas periodu aprēķināšana, kas izpildīti līdz 1957. gada 31. decembrim).

f)
     
  ČEHIJA — VĀCIJA

2001. gada 27. jūlija Nolīguma par sociālo drošību 39. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkts (patur spēkā konvenciju, kas noslēgta starp bijušo Čehoslovākijas Republiku un bijušo Vācijas Demokrātisko Republiku un attiecas uz personām, kas saņēma pensiju pirms 1996. gada; tādu apdrošināšanas periodu aprēķināšana, kas personām, kuras par šiem periodiem līdz 2002. gada 1. septembrim saņēmušas pensiju no otras konvencijas puses, dzīvojot šīs valsts teritorijā, izpildīti vienā no konvencijas pusēm).

g)
     
  ČEHIJA — KIPRA

1999. gada 19. janvāra Konvencijas par sociālo drošību 32. panta 4. punkts (nosaka, kas ir kompetents aprēķināt nodarbinātības periodus, kuri izpildīti saskaņā ar 1976. gada konvenciju); šo noteikumu piemēro tikai attiecībā uz tādām personām, uz kurām attiecas šī konvencija.

h)
     
  ČEHIJA — LUKSEMBURGA

2000. gada 17. novembra Konvencijas 52. panta 8. punkts (pensiju apdrošināšanas periodu aprēķināšana politiskajiem bēgļiem).

i)
     
  ČEHIJA — AUSTRIJA

1999. gada 20. jūlija Konvencijas 32. panta 3. punkts (tādu apdrošināšanas periodu aprēķināšana, kas izpildīti līdz 1961. gada 27. novembrim); šo punktu piemēro tikai attiecībā uz tādām personām, uz kurām attiecas šī konvencija.

j)
     
  ČEHIJA — SLOVĀKIJA

1992. gada 29. oktobra Konvencijas par sociālo drošību 12., 20. un 33. pants (12. pants nosaka, kas ir kompetents piešķirt apgādnieka zaudējuma pabalstus; 20. pants nosaka, kas ir kompetents aprēķināt apdrošināšanas periodus, kas uzkrāti līdz Čehoslovākijas Federatīvās Republikas sadalīšanās brīdim; 33. pants nosaka, kas ir kompetents izmaksāt pensijas, kas piešķirtas pirms Čehoslovākijas Federatīvās Republikas sadalīšanās).

k)
     
  DĀNIJA — SOMIJA

7. pants Ziemeļvalstu 2003. gada 18. augusta Konvencijā par sociālo drošību, kas skar papildu ceļa izdevumu segšanu, uzturoties citā Ziemeļvalstī, slimības gadījumā, kuras dēļ atgriešanās mītnes valstī ir sadārdzināta.

l)
     
  DĀNIJA — ZVIEDRIJA

7. pants Ziemeļvalstu 2003. gada 18. augusta Konvencijā par sociālo drošību, kas skar papildu ceļa izdevumu segšanu, uzturoties citā Ziemeļvalstī, slimības gadījumā, kuras dēļ atgriešanās mītnes valstī ir sadārdzināta.

m)
     
  VĀCIJA — SPĀNIJA

1973. gada 4. decembra Konvencijas par sociālo drošību 45. panta 2. punkts (diplomātisko un konsulāro iestāžu pārstāvniecība).

n)
     
  VĀCIJA — FRANCIJA

i)

| ii) | minētā Papildnolīguma Nr. 2 I sadaļa (apdrošināšanas laikposmu, kas uzkrāti līdz 1945. gada 8. maijam, aprēķināšana); |
| --- | --- |

ii)

| iii) | 1950. gada 10. jūlija Vispārējās konvencijas Vispārējā protokola 6., 7. un 8. punkts (administratīvā kārtība); |
| --- | --- |

iii)

| iv) | 1963. gada 20. decembra Nolīguma II, III un IV sadaļa (sociālais nodrošinājums Zāras federālajā zemē). |
| --- | --- |

iv)

o)
     
  VĀCIJA — LUKSEMBURGA

1959. gada 11. jūlija Konvencijas 4. līdz 7. pants (laikposmā no 1940. gada septembra līdz 1946. gada jūnijam izpildītu apdrošināšanas periodu aprēķināšana).

p)
     
  VĀCIJA — UNGĀRIJA

1998. gada 2. maija Konvencijas par sociālo drošību 40. panta 1. punkta b) apakšpunkts (patur spēkā konvencijas, kas noslēgtas starp bijušo Vācijas Demokrātisko Republiku un Ungāriju un attiecas uz personām, kas saņēma pensiju pirms 1996. gada).

q)
     
  VĀCIJA — NĪDERLANDE

1951. gada 29. marta Konvencijas 1956. gada 21. decembra Papildu nolīguma Nr. 4 2. un 3. pants (tādu tiesību atzīšana, ko laikposmā no 1940. gada 13. maija līdz 1945. gada 1. septembrim saskaņā ar Vācijas sociālās nodrošināšanas sistēmu ieguva Nīderlandes strādājošie).

r)
     
  VĀCIJA — AUSTRIJA

| i) | 1978. gada 19. jūlija Konvencijas par apdrošināšanu bezdarba gadījumam 1. panta 5. punktu un 8. pantu un šīs konvencijas Nobeiguma protokola 10. pantu (bezdarbnieka pabalsti, ko pārrobežu darbiniekiem piešķir valsts, kurā personas iepriekš bija nodarbinātas) turpinās piemērot attiecībā uz personām, kas 2005. gada 1. janvārī vai pirms šā datuma ir bijušas pārrobežu darbinieki un līdz 2011. gada 1. janvārim ir kļuvušas par bezdarbniekiem. |
| --- | --- |

i)

| ii) | 1995. gada 4. oktobra Konvencijas par sociālo drošību 14. panta 2. punkta g), h), i) un j) apakšpunkti, kas reglamentē kompetenču sadalījumu starp abām dalībvalstīm par agrākiem apdrošināšanas gadījumiem un uzkrātiem apdrošināšanas periodiem (kompetenču sadalījums starp abām valstīm attiecībā uz apdrošināšanas gadījumiem un uzkrātajiem apdrošināšanas periodiem); šo punktu piemēro tikai attiecībā uz tādām personām, uz kurām attiecas šī konvencija. |
| --- | --- |

ii)

s)
     
  VĀCIJA — POLIJA

| i) | 1975. gada 9. oktobra Konvencija par vecuma un darbā gūto traumu noteikumiem atbilstīgi 1990. gada 8. decembra Konvencijas par sociālo drošību 27. panta 2., 3. un 4. punkta noteikumiem darbības jomai (saglabā 1975. gada konvencijā paredzēto juridisko statusu personām, kas kļuvušas par Vācijas vai Polijas pastāvīgajiem iedzīvotājiem līdz 1991. gada 1. janvārim un turpina dzīvot vienā no šīm valstīm): |
| --- | --- |

i)

| ii) | 1990. gada 8. decembra Konvencijas par sociālo drošību 27. panta 5. punkts un 28. panta 2. punkts (saglabā tiesības uz pensiju, ko maksā saskaņā ar 1957. gada konvenciju, kura noslēgta starp Vācijas Demokrātisko Republiku un Poliju; izpildīto apdrošināšanas periodu aprēķināšana darba ņēmējiem no Polijas saskaņā ar 1988. gadā starp Vācijas Demokrātisko Republiku un Poliju noslēgto konvenciju). |
| --- | --- |

ii)

t)
     
  VĀCIJA — RUMĀNIJA

2005. gada 8. aprīļa Konvencijas par sociālo drošību 28. panta 1. punkta b) apakšpunkts (patur spēkā konvencijas, kas noslēgtas starp bijušo Vācijas Demokrātisko Republiku un Rumāniju un attiecas uz personām, kas saņēma pensiju pirms 1996. gada).

u)
     
  VĀCIJA — SLOVĒNIJA

1997. gada 24. septembra Konvencijas par sociālo drošību 42. pants (tādu tiesību atzīšana, kas iegūtas līdz 1956. gada 1. janvārim saskaņā ar otras līgumslēdzējas puses sociālās drošības shēmu); šo punktu piemēro tikai attiecībā uz tādām personām, uz kurām attiecas šī konvencija.

v)
     
  VĀCIJA — SLOVĀKIJA

2002. gada 12. septembra Nolīguma par sociālo drošību 29. panta 1. punkta pirmais un otrais apakšpunkts (patur spēkā konvencijas, kas noslēgtas starp bijušo Čehoslovākijas Republiku un bijušo Vācijas Demokrātisko Republiku un attiecas uz personām, kas saņēma pensiju pirms 1996. gada; tādu apdrošināšanas periodu aprēķināšana, kas personām, kuras par šiem periodiem līdz 2003. gada 1. decembrim saņēmušas pensiju no otras konvencijas puses, dzīvojot šīs valsts teritorijā, izpildīti vienā no konvencijas pusēm).

w)
     
  VĀCIJA — APVIENOTĀ KARALISTE

| i) | 1960. gada 20. aprīļa Konvencijas par sociālo drošību 7. panta 5. un 6. punkts (tiesību akti, ko piemēro attiecībā uz civilpersonām, kas dien bruņotajos spēkos); |
| --- | --- |

i)

| ii) | 1960. gada 20. aprīļa Konvencijas par bezdarba apdrošināšanu 5. panta 5. un 6. punkts (tiesību akti, ko piemēro attiecībā uz civilpersonām, kas dien bruņotajos spēkos). |
| --- | --- |

ii)

x)
     
  ĪRIJA — APVIENOTĀ KARALISTE

2004. gada 14. decembra Nolīguma par sociālo drošību 19. panta 2. punkts (dažu ar invaliditāti saistītu kredītu pārskaitīšana un aprēķināšana).

y)
     
  SPĀNIJA — PORTUGĀLE

1969. gada 11. jūnija Vispārējās konvencijas 22. pants (bezdarbnieka pabalsta pārnešana). Šis ieraksts paliks spēkā divus gadus pēc Regulas (EK) Nr. 883/2004 piemērošanas.

z)
     
  ITĀLIJA — SLOVĒNIJA

| i) | Nolīgums par savstarpējo saistību regulējumu sociālajā apdrošināšanā, atsaucoties uz Miera līguma XIV pielikuma 7. punktu (noslēgts 1959. gada 5. februārī, apmainoties ar notām); (apdrošināšanas periodu aprēķināšana, kas izpildīti līdz 1954. gada 18. decembrim); šo punktu piemēro tikai attiecībā uz tādām personām, uz kurām attiecas šis nolīgums. |
| --- | --- |

i)

| ii) | 1997. gada 7. jūlija Konvencijas par sociālo drošību 45. panta 3. punkts, kas attiecas uz bijušo Triestes brīvās teritorijas B zonu (tādu apdrošināšanas periodu aprēķināšana, kas izpildīti līdz 1956. gada 5. oktobrim); šo punktu piemēro tikai attiecībā uz tādām personām, uz kurām attiecas šī konvencija. |
| --- | --- |

ii)

aa)
     
  LUKSEMBURGA — PORTUGĀLE

1997. gada 10. marta Nolīgums (par tādu vienas līgumslēdzējas puses iestāžu lēmumu atzīšanu otrā līgumslēdzējā pusē, kas attiecas uz pensiju pieprasītāju invaliditātes pakāpi).

ab)
     
  LUKSEMBURGA — SLOVĀKIJA

2002. gada 23. maija Konvencijas 50. panta 5. punkts (pensiju apdrošināšanas periodu aprēķināšana politiskajiem bēgļiem).

ac)
     
  UNGĀRIJA — AUSTRIJA

1999. gada 31. marta Konvencijas par sociālo drošību 36. panta 3. punkts (tādu apdrošināšanas periodu aprēķināšana, kas izpildīti līdz 1961. gada 27. novembrim); šo punktu piemēro tikai attiecībā uz tādām personām, uz kurām attiecas šī konvencija.

ad)
     
  UNGĀRIJA — SLOVĒNIJA

1957. gada 7. oktobra Konvencijas par sociālo drošību 31. pants (tādu apdrošināšanas periodu aprēķināšana, kas izpildīti līdz 1956. gada 29. maijam); šo punktu piemēro tikai attiecībā uz tādām personām, uz kurām attiecas šī konvencija.

ae)
     
  UNGĀRIJA — SLOVĀKIJA

1959. gada 30. janvāra Konvencijas par sociālo drošību 34. panta 1. punkts (konvencijas 34. panta 1. punkts paredz, ka apdrošināšanas periodi, kas atzīti pirms konvencijas parakstīšanas datuma, ir apdrošināšanas periodi parakstītājā valstī, kuras teritorijā attiecīgā persona dzīvoja); šo punktu piemēro tikai attiecībā uz tādām personām, uz kurām attiecas šī konvencija.

af)
     
  AUSTRIJA — POLIJA

1998. gada 7. septembra Konvencijas par sociālo drošību 33. panta 3. punkts (tādu apdrošināšanas periodu aprēķināšana, kas izpildīti līdz 1961. gada 27. novembrim); šo punktu piemēro tikai attiecībā uz tādām personām, uz kurām attiecas šī konvencija.

ag)
     
  AUSTRIJA — RUMĀNIJA

2005. gada 28. oktobra Konvencijas par sociālo drošību 37. panta 3. punkts (tādu apdrošināšanas periodu aprēķināšana, kas izpildīti līdz 1961. gada 27. novembrim); šo punktu piemēro tikai attiecībā uz tādām personām, uz kurām attiecas šī konvencija.

ah)
     
  AUSTRIJA — SLOVĒNIJA

1997. gada 10. marta Konvencijas par sociālo drošību 37. pants (tādu apdrošināšanas periodu aprēķināšana, kas izpildīti līdz 1956. gada 1. janvārim); šo punktu piemēro tikai attiecībā uz tādām personām, uz kurām attiecas šī konvencija.

ai)
     
  AUSTRIJA — SLOVĀKIJA

2001. gada 21. decembra Konvencijas par sociālo drošību 34. panta 3. punkts (tādu apdrošināšanas periodu aprēķināšana, kas izpildīti līdz 1961. gada 27. novembrim); šo punktu piemēro tikai attiecībā uz tādām personām, uz kurām attiecas šī konvencija.

aj)
     
  PORTUGĀLE — APVIENOTĀ KARALISTE

1978. gada 15. novembra Protokola par medicīnisko aprūpi 2. panta 1. punkts.

ak)
     
  SOMIJA — ZVIEDRIJA

7. pants Ziemeļvalstu 2003. gada 18. augusta Konvencijā par sociālo drošību, kas skar papildu ceļa izdevumu segšanu, uzturoties citā Ziemeļvalstī, slimības gadījumā, kuras dēļ atgriešanās mītnes valstī ir sadārdzināta.
  ”

| 4
  . | III pielikumu groza šādi:










  a) | pēc ieraksta “DĀNIJA” iekļauj ierakstu “IGAUNIJA”; |
| --- | --- | --- |

4
  .

4

III pielikumu groza šādi:

III pielikumu groza šādi:

a)

a)

pēc ieraksta “DĀNIJA” iekļauj ierakstu “IGAUNIJA”;

pēc ieraksta “DĀNIJA” iekļauj ierakstu “IGAUNIJA”;

| b) | pēc ieraksta “ĪRIJA” iekļauj šādus ierakstus:


  “
  LIETUVA




  UNGĀRIJA
  ” |
| --- | --- |

b)

b)

pēc ieraksta “ĪRIJA” iekļauj šādus ierakstus:

pēc ieraksta “ĪRIJA” iekļauj šādus ierakstus:

“
  LIETUVA

LIETUVA

UNGĀRIJA
  ”

UNGĀRIJA

| 5. | Regulas (EK) Nr. 883/2004 IV pielikumu groza šādi.










  a) | pēc ieraksta “BEĻĢIJA” iekļauj šādus ierakstus:

  “

  BULGĀRIJA




  ČEHIJA
  ” |
| --- | --- | --- |

5.

5.

Regulas (EK) Nr. 883/2004 IV pielikumu groza šādi.

Regulas (EK) Nr. 883/2004 IV pielikumu groza šādi.

a)

a)

pēc ieraksta “BEĻĢIJA” iekļauj šādus ierakstus:

pēc ieraksta “BEĻĢIJA” iekļauj šādus ierakstus:

BULGĀRIJA

BULGĀRIJA

ČEHIJA
  ”

ČEHIJA

| b) | pēc ieraksta “FRANCIJA” iekļauj ierakstu “KIPRA”; |
| --- | --- |

b)

b)

pēc ieraksta “FRANCIJA” iekļauj ierakstu “KIPRA”;

pēc ieraksta “FRANCIJA” iekļauj ierakstu “KIPRA”;

| c) | pēc ieraksta “LUKSEMBURGA” iekļauj šādus ierakstus:


  “
  UNGĀRIJA




  “NĪDERLANDE”;
  ” |
| --- | --- |

c)

c)

pēc ieraksta “LUKSEMBURGA” iekļauj šādus ierakstus:

pēc ieraksta “LUKSEMBURGA” iekļauj šādus ierakstus:

“
  UNGĀRIJA

UNGĀRIJA

“NĪDERLANDE”;
  ”

“NĪDERLANDE”;

| d) | pēc ieraksta “AUSTRIJA” iekļauj šādus ierakstus:


  “
  POLIJA




  SLOVĒNIJA
  ” |
| --- | --- |

d)

d)

pēc ieraksta “AUSTRIJA” iekļauj šādus ierakstus:

pēc ieraksta “AUSTRIJA” iekļauj šādus ierakstus:

“
  POLIJA

POLIJA

SLOVĒNIJA
  ”

SLOVĒNIJA

| 6. | VI pielikumu groza šādi:










  a) | iekļauj šādus ierakstus:


  “
  -A.
     
  ČEHIJA




  Pilna apmēra invaliditātes pensija personām, kurām pilnīga darbnespēja ir radusies pirms astoņpadsmit gadu vecuma sasniegšanas un kuras attiecīgajā laikposmā nav bijušas apdrošinātas (Pensiju apdrošināšanas likuma Nr. 155/1995 Coll. 42. iedaļa).




  -Aa.
     
  IGAUNIJA










  i) | Invaliditātes pensijas, kas saskaņā ar Valsts pabalstu likumu ir piešķirtas līdz 2000. gada 1. aprīlim un kuras saglabā saskaņā ar Valsts pensiju apdrošināšanas likumu. |
| --- | --- | --- | --- |

6.

6.

VI pielikumu groza šādi:

VI pielikumu groza šādi:

a)

a)

iekļauj šādus ierakstus:

iekļauj šādus ierakstus:

“
  -A.
     
  ČEHIJA

-A.

ČEHIJA

Pilna apmēra invaliditātes pensija personām, kurām pilnīga darbnespēja ir radusies pirms astoņpadsmit gadu vecuma sasniegšanas un kuras attiecīgajā laikposmā nav bijušas apdrošinātas (Pensiju apdrošināšanas likuma Nr. 155/1995 Coll. 42. iedaļa).

Pilna apmēra invaliditātes pensija personām, kurām pilnīga darbnespēja ir radusies pirms astoņpadsmit gadu vecuma sasniegšanas un kuras attiecīgajā laikposmā nav bijušas apdrošinātas (Pensiju apdrošināšanas likuma Nr. 155/1995 Coll. 42. iedaļa).

-Aa.
     
  IGAUNIJA

-Aa.

IGAUNIJA

i)

i)

Invaliditātes pensijas, kas saskaņā ar Valsts pabalstu likumu ir piešķirtas līdz 2000. gada 1. aprīlim un kuras saglabā saskaņā ar Valsts pensiju apdrošināšanas likumu.

| ii) | Valsts pensijas, kas, pamatojoties uz invaliditāti, piešķirtas saskaņā ar Valsts pensiju apdrošināšanas likumu. |
| --- | --- |

ii)

ii)

Valsts pensijas, kas, pamatojoties uz invaliditāti, piešķirtas saskaņā ar Valsts pensiju apdrošināšanas likumu.

| iii) | Invaliditātes pensijas, kas piešķirtas saskaņā ar Likumu par dienestu Bruņotajos spēkos, Policijas dienesta likumu, Prokuratūras likumu, Likumu par tiesnešu statusu, Likumu par Parlamenta deputātu atalgojumu, pensijām un citām sociālajām garantijām un Likumu par Republikas prezidenta amata atalgojumu.;
  ” |
| --- | --- |

iii)

iii)

Invaliditātes pensijas, kas piešķirtas saskaņā ar Likumu par dienestu Bruņotajos spēkos, Policijas dienesta likumu, Prokuratūras likumu, Likumu par tiesnešu statusu, Likumu par Parlamenta deputātu atalgojumu, pensijām un citām sociālajām garantijām un Likumu par Republikas prezidenta amata atalgojumu.;

| b) | ierakstu “A. GRIEĶIJA” un “B. ĪRIJA” secību maina vietām, lai būtu “A. ĪRIJA” un “B. GRIEĶIJA”; |
| --- | --- |

b)

b)

ierakstu “A. GRIEĶIJA” un “B. ĪRIJA” secību maina vietām, lai būtu “A. ĪRIJA” un “B. GRIEĶIJA”;

ierakstu “A. GRIEĶIJA” un “B. ĪRIJA” secību maina vietām, lai būtu “A. ĪRIJA” un “B. GRIEĶIJA”;

| c) | ierakstu zem virsraksta “A. ĪRIJA” aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  2005. gada Sociālās labklājības konsolidācijas likuma II daļas 17. nodaļa
  .” |
| --- | --- |

c)

c)

ierakstu zem virsraksta “A. ĪRIJA” aizstāj ar šādu tekstu:

ierakstu zem virsraksta “A. ĪRIJA” aizstāj ar šādu tekstu:

“
  2005. gada Sociālās labklājības konsolidācijas likuma II daļas 17. nodaļa
  .”

2005. gada Sociālās labklājības konsolidācijas likuma II daļas 17. nodaļa

| d) | pēc ieraksta zem virsraksta “B. GRIEĶIJA” iekļauj šādu ierakstu:


  “
  Ba.
     
  LATVIJA




  (Trešās grupas) invaliditātes pensijas saskaņā ar 16. panta 1. un 2. 1996. punktu. gada 1. janvāra likumā “Par valsts pensijām”
  .” |
| --- | --- |

d)

d)

pēc ieraksta zem virsraksta “B. GRIEĶIJA” iekļauj šādu ierakstu:

pēc ieraksta zem virsraksta “B. GRIEĶIJA” iekļauj šādu ierakstu:

“
  Ba.
     
  LATVIJA

Ba.

LATVIJA

(Trešās grupas) invaliditātes pensijas saskaņā ar 16. panta 1. un 2. 1996. punktu. gada 1. janvāra likumā “Par valsts pensijām”
  .”

(Trešās grupas) invaliditātes pensijas saskaņā ar 16. panta 1. un 2. 1996. punktu. gada 1. janvāra likumā “Par valsts pensijām”

| e) | ierakstus zem virsraksta “C. SOMIJA” groza šādi:


  “
  Valsts pensijas invalīdiem kopš dzimšanas vai personām, kurām invaliditāte iestājusies bērnībā (Valsts pensiju likums, 568/2007);




  Invaliditātes pensijas, kuras nosaka saskaņā ar pārejas noteikumiem un kuras piešķirtas pirms 1994. gada 1. janvāra (Likums par Valsts pensiju likuma īstenošanu, 569/2007).
  ” |
| --- | --- |

e)

e)

ierakstus zem virsraksta “C. SOMIJA” groza šādi:

ierakstus zem virsraksta “C. SOMIJA” groza šādi:

“
  Valsts pensijas invalīdiem kopš dzimšanas vai personām, kurām invaliditāte iestājusies bērnībā (Valsts pensiju likums, 568/2007);

Valsts pensijas invalīdiem kopš dzimšanas vai personām, kurām invaliditāte iestājusies bērnībā (Valsts pensiju likums, 568/2007);

Invaliditātes pensijas, kuras nosaka saskaņā ar pārejas noteikumiem un kuras piešķirtas pirms 1994. gada 1. janvāra (Likums par Valsts pensiju likuma īstenošanu, 569/2007).
  ”

Invaliditātes pensijas, kuras nosaka saskaņā ar pārejas noteikumiem un kuras piešķirtas pirms 1994. gada 1. janvāra (Likums par Valsts pensiju likuma īstenošanu, 569/2007).

| 7. | VII pielikumu groza šādi:










  a) | tabulās, kurām ir virsraksts “BEĻĢIJA” un “FRANCIJA”, svītro rindas attiecībā uz Luksemburgu, |
| --- | --- | --- |

7.

7.

VII pielikumu groza šādi:

VII pielikumu groza šādi:

a)

a)

tabulās, kurām ir virsraksts “BEĻĢIJA” un “FRANCIJA”, svītro rindas attiecībā uz Luksemburgu,

tabulās, kurām ir virsraksts “BEĻĢIJA” un “FRANCIJA”, svītro rindas attiecībā uz Luksemburgu,

| b) | svītro tabulu, kurai ir virsraksts “LUKSEMBURGA”. |
| --- | --- |

b)

b)

svītro tabulu, kurai ir virsraksts “LUKSEMBURGA”.

svītro tabulu, kurai ir virsraksts “LUKSEMBURGA”.

| 8. | VIII pielikumu
  aizstāj ar šādu tekstu
  :

  “VIII PIELIKUMS


  GADĪJUMI, KAD NEIZMANTO PROPORCIONĀLU APRĒĶINU VAI TAS NAV PIEMĒROJAMS




  [52. panta 4. un 5. punkts]




  1. daļa:
     
  Gadījumi, kad saskaņā ar 52. panta 4. punktu proporcionālu datu aprēķinu neizmanto




  A.
     
  DĀNIJA




  Visi iesniegumi, lai saņemtu pensijas, kas minētas likumā par sociālajām pensijām, izņemot IX pielikumā minētie
  .


  B.
     
  ĪRIJA




  Visi iesniegumi, lai saņemtu (uz pāreju balstītas) valsts pensijas, (uz iemaksām balstītas) valsts pensijas, (uz iemaksām balstītas) atraitnes pensijas un (uz iemaksām balstītas) atraitņa pensijas.




  C.
     
  KIPRA




  Visi iesniegumi, lai saņemtu vecuma, invaliditātes un atraitņa vai atraitnes pensiju.




  D.
     
  LATVIJA










  a) | Visi iesniegumi, lai saņemtu invaliditātes pensijas (1996. gada 1. janvāra likums “Par valsts pensijām”); |
| --- | --- | --- |

8.

8.

VIII pielikumu
  aizstāj ar šādu tekstu
  :

aizstāj ar šādu tekstu

“VIII PIELIKUMS

GADĪJUMI, KAD NEIZMANTO PROPORCIONĀLU APRĒĶINU VAI TAS NAV PIEMĒROJAMS

[52. panta 4. un 5. punkts]

1. daļa:
     
  Gadījumi, kad saskaņā ar 52. panta 4. punktu proporcionālu datu aprēķinu neizmanto

A.
     
  DĀNIJA

Visi iesniegumi, lai saņemtu pensijas, kas minētas likumā par sociālajām pensijām, izņemot IX pielikumā minētie
  .

B.
     
  ĪRIJA

Visi iesniegumi, lai saņemtu (uz pāreju balstītas) valsts pensijas, (uz iemaksām balstītas) valsts pensijas, (uz iemaksām balstītas) atraitnes pensijas un (uz iemaksām balstītas) atraitņa pensijas.

C.
     
  KIPRA

Visi iesniegumi, lai saņemtu vecuma, invaliditātes un atraitņa vai atraitnes pensiju.

D.
     
  LATVIJA

a)

| b) | Visi iesniegumi, lai saņemtu apgādnieka zaudējuma pensijas (1996. gada 1. janvāra likums “Par valsts pensijām”; 2001. gada 1. jūlija Valsts fondēto pensiju likums). |
| --- | --- |

b)

E.
     
  LIETUVA

Visi iesniegumi valsts sociālās apdrošināšanas apgādnieka zaudējuma pensijām, kas aprēķinātas, balstoties uz apgādnieka zaudējuma pensijas pamatsummu (Likums par valsts sociālās apdrošināšanas pensijām).

F.
     
  NĪDERLANDE

Visi iesniegumi vecuma pensijām saskaņā ar likumu par vispārējo vecuma apdrošināšanu
  .

D.
     
  AUSTRIJA

| a) | Visi iesniegumi pabalstu saņemšanai saskaņā ar 1955. gada 9. septembra Federālo likumu par vispārējo sociālo apdrošināšanu, 1978. gada 11. oktobra Federālo likumu par tirdzniecībā iesaistītu pašnodarbinātu personu sociālo apdrošināšanu, 1978. gada 11. oktobra Federālo likumu par pašnodarbinātu lauksaimnieku sociālo apdrošināšanu un 1978. gada 30. novembra Federālo likumu par pašnodarbināto liberālo profesiju pārstāvju sociālo apdrošināšanu; |
| --- | --- |

a)

| b) | Visi iesniegumi invaliditātes pensiju saņemšanai, balstoties uz pensijas kontiem saskaņā ar 2004. gada 18. novembra Vispārējo pensiju aktu
  . |
| --- | --- |

b)

Visi iesniegumi invaliditātes pensiju saņemšanai, balstoties uz pensijas kontiem saskaņā ar 2004. gada 18. novembra Vispārējo pensiju aktu
  .

| c) | Visi iesniegumi apgādnieka zaudējuma pensiju saņemšanai, balstoties uz pensijas kontiem saskaņā ar 2004. gada 18. novembra Vispārējo pensiju likumu, ja atbilstīgi 7. panta 2. punktam Vispārējā pensiju likumā papildu apdrošināšanas mēnešiem nav jāpiemēro pabalstu palielinājums; |
| --- | --- |

c)

| d) | Visi iesniegumi no Landesärztekammern (provinču ārstu kameras) invaliditātes un apgādnieka zaudējuma pensiju saņemšanai, kas balstās uz pamatnoteikumiem (pamata un jebkādi papildu pabalsti vai pensija); |
| --- | --- |

d)

| e) | Visi iesniegumi pabalstam par neatgriezenisku darba vietā gūtu invaliditāti un apgādnieka zaudējuma pabalstam, ko izmaksā no Österreichische Tierärztekammer (Austrijas veterinārārstu palātas pensiju fonds); |
| --- | --- |

e)

| f) | Visi iesniegumi darba vietā gūtas invaliditātes pabalstu, atraitņu un bāreņu pensiju saņemšanai atbilstīgi Austrijas Juristu asociāciju sociālās nodrošināšanas iestāžu statūtu A daļai. |
| --- | --- |

f)

H.
     
  POLIJA

Visi iesniegumi invaliditātes pensijām, vecuma pensijām saskaņā ar noteikto pensiju shēmu un apgādnieka zaudējuma pensijām.

I.
     
  PORTUGĀLE

Visi iesniegumi invaliditātes, vecuma un apgādnieka zaudējuma pensijas pieprasīšanai, izņemot gadījumus, kad kopējais to apdrošināšanas periodu ilgums, kas izpildīti saskaņā ar vairāk nekā vienas dalībvalsts tiesību aktiem, ir 21 kalendārais gads vai lielāks par to, kad valsts apdrošināšanas periodi ir 20 gadi vai īsāki un aprēķinu veic saskaņā ar 2002. gada 19. februāra Dekrēta Nr. 35/2002 11. pantu.

J.
     
  SLOVĀKIJA

| a) | Visi iesniegumi apgādnieka zaudējuma pensijas (atraitnēm, atraitņiem, bāreņiem) saņemšanai, ko aprēķina saskaņā ar tiesību aktiem, kas bija spēkā līdz 2004. gada 1. janvārim un kuras apjomu nosaka pēc pensijas, ko iepriekš maksāja mirušajam, |
| --- | --- |

a)

| b) | Visi iesniegumi tādu pensiju saņemšanai, kuras aprēķina saskaņā ar grozīto Likumu Nr. 461/2003 Coll. par sociālo drošību. |
| --- | --- |

b)

K.
     
  ZVIEDRIJA

Visi iesniegumi garantijas pensijai vecuma pensijas veidā (Likums 1998:702) un vecuma pensijai papildu pensijas veidā (Likums 1998:674).

L.
     
  APVIENOTĀ KARALISTE

Visi pieteikumi izdienas pensijas, atraitņu pabalstu un apbedīšanas pabalstu saņemšanai, izņemot tos, attiecībā uz kuriem:

| a) | taksācijas gada laikā, kurš sākās 1975. gada 6. aprīlī vai vēlāk:










  i) | attiecīgā persona izpildīja apdrošināšanas, nodarbinātības vai dzīvesvietas periodus saskaņā ar Apvienotās Karalistes un citas dalībvalsts tiesību aktiem; un |
| --- | --- | --- |

a)

taksācijas gada laikā, kurš sākās 1975. gada 6. aprīlī vai vēlāk:

i)

attiecīgā persona izpildīja apdrošināšanas, nodarbinātības vai dzīvesvietas periodus saskaņā ar Apvienotās Karalistes un citas dalībvalsts tiesību aktiem; un

| ii) | viens (vai vairāki) no taksācijas gadiem, kas minēti i) daļā, nav uzskatīti par kvalificējošu gadu Apvienotās Karalistes tiesību aktu izpratnē; |
| --- | --- |

ii)

viens (vai vairāki) no taksācijas gadiem, kas minēti i) daļā, nav uzskatīti par kvalificējošu gadu Apvienotās Karalistes tiesību aktu izpratnē;

| b) | apdrošināšanas periodus, kas izpildīti saskaņā ar Apvienotajā Karalistē spēkā esošajiem tiesību aktiem attiecībā uz periodiem pirms 1948. gada 5. jūlija, ņem vērā, piemērojot regulas 52. panta 1. punkta b) apakšpunktu par apdrošināšanas, nodarbinātības vai dzīvesvietas periodiem saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

b)

apdrošināšanas periodus, kas izpildīti saskaņā ar Apvienotajā Karalistē spēkā esošajiem tiesību aktiem attiecībā uz periodiem pirms 1948. gada 5. jūlija, ņem vērā, piemērojot regulas 52. panta 1. punkta b) apakšpunktu par apdrošināšanas, nodarbinātības vai dzīvesvietas periodiem saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem.

Visiem pieteikumiem papildu pensijas saņemšanai saskaņā ar 1992. gada Sociālās apdrošināšanas iemaksu un pabalstu likuma 44. iedaļu un 1992. gada Sociālās apdrošināšanas iemaksu un pabalstu (Ziemeļīrija) likuma 44. iedaļu.

2. daļa:
     
  Gadījumi, kad piemēro 52. panta 5. punktu

A.
     
  FRANCIJA

Pamata vai papildu shēmas, kurās vecuma pabalstus aprēķina, ņemot vērā pensionēšanās punktus.

B.
     
  LATVIJA

Vecuma pensijas (1996. gada 1. janvāra likums “Par valsts pensijām” un. 2001. gada 1. jūlija Valsts fondēto pensiju likums).

C.
     
  UNGĀRIJA

Pensiju pabalsti, kas balstīti uz dalību privātos pensiju fondos.

D.
     
  AUSTRIJA

| a) | Vecuma pensijas, balstoties uz pensijas kontiem saskaņā ar 2004. gada 18. novembra Vispārējo pensiju aktu; |
| --- | --- |

a)

| b) | Obligātie pabalsti saskaņā ar 2001. gada 28. decembra Federālā likuma BGB1 I Nr. 154 par Pharmazeutische Gehaltskasse für Österreich (vispārējo Austrijas farmaceitu algu fondu) 41. pantu; |
| --- | --- |

b)

| c) | Landesärztekammern (provinču ārstu kameras) pensija un priekšlaicīgas pensionēšanas pensijas, kas balstās uz pamatnoteikumiem (pamata un jebkāds papildu pabalsts vai pensija), un visas tās pašas iestādes pensija, kas balstītas uz papildu noteikumiem (papildu vai individuālā pensija); |
| --- | --- |

c)

| d) | Vecuma pabalsts, ko izmaksā no Österreichische Tierärztekammer (Austrijas Veterinārārstu kameras) pensiju fonda; |
| --- | --- |

d)

| e) | Pabalsti saskaņā ar A un B daļu Austrijas Juristu asociāciju sociālās nodrošināšanas iestāžu statūtos, izņemot pieteikumus invaliditātes, atraitņu un bāreņu pensiju saņemšanai atbilstīgi Austrijas Juristu asociāciju sociālās nodrošināšanas iestāžu statūtu A daļai; |
| --- | --- |

e)

| f) | Pabalsti, ko saskaņā ar 1993. gada Austrijas Ziviltechnikerkammergesetz (Civilinženieru kameras likums) un sociālās nodrošināšanas iestāžu statūtiem izmaksā Federālās arhitektu un konsultējošo inženieru kameras sociālās nodrošināšanas iestādes, izņemot pabalstus par darba vietā gūtu invaliditāti un apgādnieku zaudējuma pabalstus, kas izriet no pēdējiem minētajiem pabalstiem; |
| --- | --- |

f)

| g) | Pabalsti, ko saskaņā ar Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (Profesionālo grāmatvežu un nodokļu konsultantu likums) izmaksā Federālās profesionālo grāmatvežu un nodokļu konsultantu kameras sociālās nodrošināšanas iestādes. |
| --- | --- |

g)

E.
     
  POLIJA

Vecuma pensijas saskaņā ar fiksētu iemaksu shēmu.

F.
     
  SLOVĒNIJA

Pensija no obligātās papildu pensijas apdrošināšanas.

G.
     
  SLOVĀKIJA

Obligātais vecuma pensijas uzkrājums.

H.
     
  ZVIEDRIJA

No ienākumiem atkarīga pensija un prēmiju pensija (Likums 1998:674)
  .

I.
     
  APVIENOTĀ KARALISTE

Progresīva pensija, kuru maksā atbilstoši 1965. gada Valsts apdrošināšanas likuma 36. un 37. iedaļai un 1966. gada Valsts apdrošināšanas likuma (Ziemeļīrija) 35. un 36. iedaļai.

J.
     
  BULGĀRIJA

Vecuma pensijas no obligātās pensiju papildapdrošināšanas saskaņā ar Sociālās apdrošināšanas kodeksa II daļas II sadaļu.

K.
     
  IGAUNIJA

Obligātā fondēto vecuma pensiju shēma
  .”

| 9. | Regulas IX pielikumu groza šādi.










  a) | Pielikuma I daļu groza šādi:










  i) | pēc ieraksta zem virsraksta “F. ĪRIJA” iekļauj šādu ierakstu:


  “
  Fa.
     
  LATVIJA




  (Trešās grupas) invaliditātes pensijas saskaņā ar 16. panta 1. un 2. 1996. punktu. gada 1. janvāra likumā “Par valsts pensijām”.
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

9.

9.

Regulas IX pielikumu groza šādi.

Regulas IX pielikumu groza šādi.

a)

a)

Pielikuma I daļu groza šādi:

Pielikuma I daļu groza šādi:

i)

i)

pēc ieraksta zem virsraksta “F. ĪRIJA” iekļauj šādu ierakstu:

pēc ieraksta zem virsraksta “F. ĪRIJA” iekļauj šādu ierakstu:

“
  Fa.
     
  LATVIJA

Fa.

LATVIJA

(Trešās grupas) invaliditātes pensijas saskaņā ar 16. panta 1. un 2. 1996. punktu. gada 1. janvāra likumā “Par valsts pensijām”.
  ”

(Trešās grupas) invaliditātes pensijas saskaņā ar 16. panta 1. un 2. 1996. punktu. gada 1. janvāra likumā “Par valsts pensijām”.

| ii) | zem virsraksta “G. NĪDERLANDE” pievieno šādu tekstu:


  “
  2005. gada 10. novembra Likums par darbu un ienākumiem atbilstīgi darbaspējām.
  ” |
| --- | --- |

ii)

ii)

zem virsraksta “G. NĪDERLANDE” pievieno šādu tekstu:

zem virsraksta “G. NĪDERLANDE” pievieno šādu tekstu:

“
  2005. gada 10. novembra Likums par darbu un ienākumiem atbilstīgi darbaspējām.
  ”

2005. gada 10. novembra Likums par darbu un ienākumiem atbilstīgi darbaspējām.

| iii) | ierakstu zem virsraksta “H. SOMIJA” aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  Valsts pensijas invalīdiem kopš dzimšanas vai personām, kam invaliditāte iestājusies agrā bērnībā (Valsts pensiju likums, 568/2007).




  Valsts pensijas un laulāto pensijas, kuras nosaka saskaņā ar pārejas noteikumiem un kuras piešķirtas pirms 1994. gada 1. janvāra (Likums par Valsts pensiju likuma īstenošanu, 569/2007).




  Bērnu pensijas papildu summa, aprēķinot neatkarīgu pabalstu saskaņā ar Valsts pensiju likumu 568/2007.
  ” |
| --- | --- |

iii)

iii)

ierakstu zem virsraksta “H. SOMIJA” aizstāj ar šādu tekstu:

ierakstu zem virsraksta “H. SOMIJA” aizstāj ar šādu tekstu:

“
  Valsts pensijas invalīdiem kopš dzimšanas vai personām, kam invaliditāte iestājusies agrā bērnībā (Valsts pensiju likums, 568/2007).

Valsts pensijas invalīdiem kopš dzimšanas vai personām, kam invaliditāte iestājusies agrā bērnībā (Valsts pensiju likums, 568/2007).

Valsts pensijas un laulāto pensijas, kuras nosaka saskaņā ar pārejas noteikumiem un kuras piešķirtas pirms 1994. gada 1. janvāra (Likums par Valsts pensiju likuma īstenošanu, 569/2007).

Valsts pensijas un laulāto pensijas, kuras nosaka saskaņā ar pārejas noteikumiem un kuras piešķirtas pirms 1994. gada 1. janvāra (Likums par Valsts pensiju likuma īstenošanu, 569/2007).

Bērnu pensijas papildu summa, aprēķinot neatkarīgu pabalstu saskaņā ar Valsts pensiju likumu 568/2007.
  ”

Bērnu pensijas papildu summa, aprēķinot neatkarīgu pabalstu saskaņā ar Valsts pensiju likumu 568/2007.

| iv) | ierakstu zem virsraksta “I. ZVIEDRIJA” aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  No ienākumiem atkarīga Zviedrijas kompensācija slimības gadījumā un darbības kompensācija (Likums 1962:381).




  Zviedrijas garantijas pensija un garantijas kompensācija, kuras ir aizstājušas Zviedrijas pilna apmēra valsts pensijas, kas noteiktas saskaņā ar tiesību aktiem par valsts pensiju, kurus piemēroja līdz 1993. gada 1. janvārim, un pilna apmēra valsts pensija, kas piešķirta saskaņā ar to tiesību aktu pārejas noteikumiem, kurus piemēro no minētā datuma
  .” |
| --- | --- |

iv)

iv)

ierakstu zem virsraksta “I. ZVIEDRIJA” aizstāj ar šādu tekstu:

ierakstu zem virsraksta “I. ZVIEDRIJA” aizstāj ar šādu tekstu:

“
  No ienākumiem atkarīga Zviedrijas kompensācija slimības gadījumā un darbības kompensācija (Likums 1962:381).

No ienākumiem atkarīga Zviedrijas kompensācija slimības gadījumā un darbības kompensācija (Likums 1962:381).

Zviedrijas garantijas pensija un garantijas kompensācija, kuras ir aizstājušas Zviedrijas pilna apmēra valsts pensijas, kas noteiktas saskaņā ar tiesību aktiem par valsts pensiju, kurus piemēroja līdz 1993. gada 1. janvārim, un pilna apmēra valsts pensija, kas piešķirta saskaņā ar to tiesību aktu pārejas noteikumiem, kurus piemēro no minētā datuma
  .”

Zviedrijas garantijas pensija un garantijas kompensācija, kuras ir aizstājušas Zviedrijas pilna apmēra valsts pensijas, kas noteiktas saskaņā ar tiesību aktiem par valsts pensiju, kurus piemēroja līdz 1993. gada 1. janvārim, un pilna apmēra valsts pensija, kas piešķirta saskaņā ar to tiesību aktu pārejas noteikumiem, kurus piemēro no minētā datuma

| b) | Pielikuma II daļu groza šādi:










  i) | pēc ieraksta zem virsraksta “C. ITĀLIJA” iekļauj šādus ierakstus:


  “
  Ca.
     
  LATVIJA




  Apgādnieka zaudējuma pensijas aprēķināšana, pamatojoties uz iespējamo apdrošināšanas stāža periodu (1996. gada 1. janvāra likuma “Par valsts pensijām” 23. panta 8. punkts).




  Cb.
     
  LIETUVA










  a) | Valsts sociālās apdrošināšanas darbnespējas pensijas, ko maksā saskaņā ar Likumu par valsts sociālās apdrošināšanas pensijām; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

b)

Pielikuma II daļu groza šādi:

Pielikuma II daļu groza šādi:

i)

i)

pēc ieraksta zem virsraksta “C. ITĀLIJA” iekļauj šādus ierakstus:

pēc ieraksta zem virsraksta “C. ITĀLIJA” iekļauj šādus ierakstus:

“
  Ca.
     
  LATVIJA

Ca.

LATVIJA

Apgādnieka zaudējuma pensijas aprēķināšana, pamatojoties uz iespējamo apdrošināšanas stāža periodu (1996. gada 1. janvāra likuma “Par valsts pensijām” 23. panta 8. punkts).

Apgādnieka zaudējuma pensijas aprēķināšana, pamatojoties uz iespējamo apdrošināšanas stāža periodu (1996. gada 1. janvāra likuma “Par valsts pensijām” 23. panta 8. punkts).

Cb.
     
  LIETUVA

Cb.

LIETUVA

a)

a)

Valsts sociālās apdrošināšanas darbnespējas pensijas, ko maksā saskaņā ar Likumu par valsts sociālās apdrošināšanas pensijām;

| b) | apgādnieka zaudējuma pensijas un bāreņa pensijas, ko saskaņā ar Likumu par valsts sociālās apdrošināšanas pensijām aprēķina, pamatojoties uz mirušās personas darbnespējas pensiju, un izmaksā no valsts sociālās apdrošināšanas budžeta
  .” |
| --- | --- |

b)

b)

apgādnieka zaudējuma pensijas un bāreņa pensijas, ko saskaņā ar Likumu par valsts sociālās apdrošināšanas pensijām aprēķina, pamatojoties uz mirušās personas darbnespējas pensiju, un izmaksā no valsts sociālās apdrošināšanas budžeta
  .”

apgādnieka zaudējuma pensijas un bāreņa pensijas, ko saskaņā ar Likumu par valsts sociālās apdrošināšanas pensijām aprēķina, pamatojoties uz mirušās personas darbnespējas pensiju, un izmaksā no valsts sociālās apdrošināšanas budžeta

| ii) | pēc ieraksta zem virsraksta “D. LUKSEMBURGA” iekļauj šādu ierakstu:


  “
  Da.
     
  SLOVĀKIJA










  a) | Slovākijas invaliditātes pensija un atbilstīgi tai aprēķināta apgādnieka zaudējuma pensija; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

pēc ieraksta zem virsraksta “D. LUKSEMBURGA” iekļauj šādu ierakstu:

pēc ieraksta zem virsraksta “D. LUKSEMBURGA” iekļauj šādu ierakstu:

“
  Da.
     
  SLOVĀKIJA

Da.

SLOVĀKIJA

a)

a)

Slovākijas invaliditātes pensija un atbilstīgi tai aprēķināta apgādnieka zaudējuma pensija;

| b) | invaliditātes pensija personai, kas kļuvusi par invalīdu, būdama apgādājams bērns, un attiecībā uz kuru uzskata, ka tā ir izpildījusi noteikto apdrošināšanas periodu (Likuma Nr. 461/2003 par sociālo apdrošināšanu ar grozījumiem70. panta 2. punkts, 72. pants 3. punkts un 73. panta 3. un 4. punkts)
  .” |
| --- | --- |

b)

b)

invaliditātes pensija personai, kas kļuvusi par invalīdu, būdama apgādājams bērns, un attiecībā uz kuru uzskata, ka tā ir izpildījusi noteikto apdrošināšanas periodu (Likuma Nr. 461/2003 par sociālo apdrošināšanu ar grozījumiem70. panta 2. punkts, 72. pants 3. punkts un 73. panta 3. un 4. punkts)
  .”

invaliditātes pensija personai, kas kļuvusi par invalīdu, būdama apgādājams bērns, un attiecībā uz kuru uzskata, ka tā ir izpildījusi noteikto apdrošināšanas periodu (Likuma Nr. 461/2003 par sociālo apdrošināšanu ar grozījumiem70. panta 2. punkts, 72. pants 3. punkts un 73. panta 3. un 4. punkts)

| c) | Pielikuma III daļā ierakstu “Ziemeļvalstu 1992. gada 15. jūnija Konvencija par sociālo nodrošinājumu” aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  Ziemeļvalstu 2003. gada 18. augusta Konvencija par sociālo nodrošinājumu.
  ” |
| --- | --- |

c)

c)

Pielikuma III daļā ierakstu “Ziemeļvalstu 1992. gada 15. jūnija Konvencija par sociālo nodrošinājumu” aizstāj ar šādu tekstu:

Pielikuma III daļā ierakstu “Ziemeļvalstu 1992. gada 15. jūnija Konvencija par sociālo nodrošinājumu” aizstāj ar šādu tekstu:

“
  Ziemeļvalstu 2003. gada 18. augusta Konvencija par sociālo nodrošinājumu.
  ”

Ziemeļvalstu 2003. gada 18. augusta Konvencija par sociālo nodrošinājumu.

| 10. | X pielikumu aizstāj ar šādu tekstu:



  “X PIELIKUMS


  ĪPAŠI, NO IEMAKSĀM NEATKARĪGI NAUDAS PABALSTI




  [70. panta 2. punkta c) apakšpunkts]




  A.
     
  BEĻĢIJA










  a) | Ienākumu aizstāšanas pabalsts (1987. gada 27. februāra likums); |
| --- | --- | --- |

10.

10.

X pielikumu aizstāj ar šādu tekstu:

X pielikumu aizstāj ar šādu tekstu:

“X PIELIKUMS

ĪPAŠI, NO IEMAKSĀM NEATKARĪGI NAUDAS PABALSTI

[70. panta 2. punkta c) apakšpunkts]

A.
     
  BEĻĢIJA

a)

| b) | garantētie ienākumi veciem cilvēkiem (2001. gada 22. marta likums). |
| --- | --- |

b)

B.
     
  BULGĀRIJA

Sociālā vecuma pensija (Sociālās drošības kodeksa 89. pants)
  .

C.
     
  ČEHIJA

Sociālais pabalsts (Valsts sociālā nodrošinājuma likums Nr. 117/1995 Sb.)
  .

D.
     
  DĀNIJA

Pensionāru mājokļa izdevumi (Likums par individuālo mājokļa palīdzību, kas konsolidēts ar 1995. gada 29. marta Likumu Nr. 204).

E.
     
  VĀCIJA

Iztikas minimums veciem cilvēkiem un personām, kurām saskaņā ar Sociālā kodeksa XII grāmatas 4. nodaļu ir samazināta pelnītspēja.

Pabalsti iztikas izmaksu segšanai saskaņā ar pamata noteikumu attiecībā uz darba meklētājiem, ja vien attiecībā uz šiem pabalstiem ir ievērotas prasības, kas izvirzītas saistībā ar pagaidu piemaksas piešķiršanu pēc bezdarbnieka pabalsta saņemšanas (Sociālā kodeksa II grāmatas 24. panta 1. punkts).

F.
     
  IGAUNIJA

| a) | Pieaugušo invaliditātes pabalsts (1999. gada 27. janvāra Likums par sociālajiem pabalstiem invalīdiem); |
| --- | --- |

a)

| b) | bezdarbnieka valsts pabalsts (2005. gada 29. septembra Darba tirgus dienestu un atbalsta likums). |
| --- | --- |

b)

G.
     
  ĪRIJA

| a) | Darba meklētāju pabalsts (2005. gada konsolidētā Sociālās labklājības likuma 3. daļas 2. nodaļa); |
| --- | --- |

a)

| b) | (no iemaksām neatkarīga) valsts pensija (2005. gada konsolidētā Sociālās labklājības likuma 3. daļas 4. nodaļa); |
| --- | --- |

b)

| c) | atraitnes pensija (no iemaksām neatkarīga) un atraitņa pensija (no iemaksām neatkarīga) (2005. gada konsolidētā Sociālās labklājības likuma 3. daļas 6. nodaļa); |
| --- | --- |

c)

| d) | invaliditātes pabalsts (2005. gada konsolidētā Sociālās labklājības likuma 3. daļas 10. nodaļa); |
| --- | --- |

d)

| e) | pārvietošanās pabalsts (1970. gada Likuma par veselību 61. iedaļa); |
| --- | --- |

e)

| f) | neredzīgo pensija (2005. gada konsolidētā Sociālās labklājības likuma 3. daļas 5. nodaļa). |
| --- | --- |

f)

H.
     
  GRIEĶIJA

Īpašs pabalsts veciem cilvēkiem (Likums Nr. 1296/82).

I.
     
  SPĀNIJA

| a) | Minimālo ienākumu garantija (1982. gada 7. aprīļa Likums Nr. 13/82); |
| --- | --- |

a)

| b) | naudas pabalsts veciem cilvēkiem un invalīdiem, kuriem ir darba nespēja (1981. gada 24. jūlija Karaliskais dekrēts Nr. 2620/81); |
| --- | --- |

b)

| c) | šādi pensiju pabalsti:









  i) | no iemaksām neatkarīgas invaliditātes un vecuma pensijas saskaņā ar 38. panta 1. punktu Vispārējā sociālās drošības likuma konsolidētajā tekstā, kas apstiprināts ar 1994. gada 20. jūnija Karalisko likumdošanas dekrētu Nr. 1/1994, un |
| --- | --- | --- |

c)

i)

no iemaksām neatkarīgas invaliditātes un vecuma pensijas saskaņā ar 38. panta 1. punktu Vispārējā sociālās drošības likuma konsolidētajā tekstā, kas apstiprināts ar 1994. gada 20. jūnija Karalisko likumdošanas dekrētu Nr. 1/1994, un

| ii) | pabalsti, kas papildina i) apakšpunktā minētās pensijas, kā to paredz autonomo apgabalu normatīvie akti, ja ar šādām piemaksām garantē ienākumus iztikas minimuma līmenī, ņemot vērā attiecīgo autonomo apgabalu ekonomisko un sociālo situāciju; |
| --- | --- |

ii)

pabalsti, kas papildina i) apakšpunktā minētās pensijas, kā to paredz autonomo apgabalu normatīvie akti, ja ar šādām piemaksām garantē ienākumus iztikas minimuma līmenī, ņemot vērā attiecīgo autonomo apgabalu ekonomisko un sociālo situāciju;

| d) | pabalsti mobilitātes veicināšanai un transporta izmaksu atlīdzināšanai (1982. gada 7. aprīļa Likums Nr. 13/1982). |
| --- | --- |

d)

J.
     
  FRANCIJA

| a) | Papildu pabalsti no:









  i) | īpašā invaliditātes fonda un |
| --- | --- | --- |

a)

i)

īpašā invaliditātes fonda un

| ii) | vecuma solidaritātes fonda, |
| --- | --- |

ii)

vecuma solidaritātes fonda,

ņemot vērā iegūtās tiesības (1956. gada 30. jūnija likums, kas kodificēts Sociālās drošības kodeksa VIII grāmatā);

| b) | pieaugušo invaliditātes pabalsts (1975. gada 30. jūnija likums, kas kodificēts Sociālā nodrošinājuma kodeksa VIII grāmatā); |
| --- | --- |

b)

| c) | īpašais pabalsts (1952. gada 10. jūlija likums, kas kodificēts Sociālā nodrošinājuma kodeksa VIII grāmatā) par iegūtajām tiesībām; |
| --- | --- |

c)

| d) | vecuma solidaritātes pabalsts (2004. gada 24. jūnija rīkojums, kas kodificēts Sociālā nodrošinājuma kodeksa VIII grāmatā) no 2006. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

d)

K.
     
  ITĀLIJA

| a) | Sociālās pensijas personām, kurām nav iztikas līdzekļu (1969. gada 30. aprīļa Likums Nr. 153); |
| --- | --- |

a)

| b) | pensijas un pabalsti sakropļotiem civiliedzīvotājiem vai civiliedzīvotājiem invalīdiem (1974. gada 30. marta Likums Nr. 118, 1980. gada 11. februāra Likums Nr. 18 un 1988. gada 23. novembra Likums Nr. 508); |
| --- | --- |

b)

| c) | pensijas un pabalsti kurlmēmām personām (1970. gada 26. maija Likums Nr. 381 un 1988. gada 23. novembra Likums Nr. 508); |
| --- | --- |

c)

| d) | pensijas un pabalsti neredzīgiem civiliedzīvotājiem (1970. gada 27. maija Likums Nr. 382 un 1988. gada 23. novembra Likums Nr. 508); |
| --- | --- |

d)

| e) | pabalsti piemaksu veidā pie minimālās pensijas (1952. gada 4. aprīļa Likums Nr. 218, 1983. gada 11. novembra Likums Nr. 638 un 1990. gada 29. decembra Likums Nr. 407); |
| --- | --- |

e)

| f) | pabalsti piemaksu veidā pie invaliditātes pabalstiem (1984. gada 12. jūnija Likums Nr. 222); |
| --- | --- |

f)

| g) | sociālais pabalsts (1995. gada 8. augusta Likums Nr. 335); |
| --- | --- |

g)

| h) | sociālās piemaksas (1. panta 1. un 12. 1988. punkts. gada 29. decembra Likumā Nr. 544 un turpmāki grozījumi). |
| --- | --- |

h)

L.
     
  KIPRA

| a) | Sociālā pensija (1995. gada Likums par sociālajām pensijām (Likums 25(I)/95) ar grozījumiem); |
| --- | --- |

a)

| b) | invaliditātes pabalsts personām ar smagiem kustību traucējumiem (Ministru Padomes 1992. gada 16. oktobra Lēmums Nr. 38210, 1994. gada 1. augusta Lēmums Nr. 41370, 1997. gada 11. jūnija Lēmums Nr. 46183 un 2001. gada 16. maija Lēmums Nr. 53675); |
| --- | --- |

b)

| c) | speciālais pabalsts neredzīgām personām (1996. gada Speciālo pabalstu likums (Likums 77(I)/96). |
| --- | --- |

c)

M.
     
  LATVIJA

| a) | Valsts sociālā nodrošinājuma pabalsts (2003. gada 1. janvāra Valsts sociālo pabalstu likums); |
| --- | --- |

a)

| b) | pabalsts transporta izdevumu kompensēšanai invalīdiem, kuriem ir apgrūtināta pārvietošanās (2003. gada 1. janvāra Valsts sociālo pabalstu likums). |
| --- | --- |

b)

N.
     
  LIETUVA

| a) | Sociālās palīdzības pensija (2005. gada Likuma par valsts sociālajiem pabalstiem 5. pants); |
| --- | --- |

a)

| b) | pabalsta kompensācija (2005. gada Likuma par valsts sociālajiem pabalstiem 15. pants); |
| --- | --- |

b)

| c) | transporta izdevumu kompensācija invalīdiem, kuriem ir apgrūtināta pārvietošanās (2000. gada Transporta izdevumu kompensāciju likuma 7. pants). |
| --- | --- |

c)

O.
     
  LUKSEMBURGA

Ienākumi personām, kurām ir smaga invaliditāte (2003. gada 12. septembra likuma 1. panta 2. punkts), izņemot personas, kas atzītas par darba ņēmējiem, kuri ir invalīdi un kuri ir nodarbināti parastā darba tirgū vai saudzīgā darba vidē.

P.
     
  UNGĀRIJA

| a) | Ikgadējais invaliditātes pabalsts (Ministru padomes Dekrēts Nr. 83/1987 (XII 27) par ikgadējo invaliditātes pabalstu); |
| --- | --- |

a)

| b) | no iemaksām neatkarīgs vecuma pabalsts (1993. gada III Likums par sociālo pārvaldību un sociālajiem pabalstiem); |
| --- | --- |

b)

| c) | transporta pabalsts (Valdības Dekrēts Nr. 164/1995 (XII 27) par transporta pabalstiem personām ar smagu fizisko invaliditāti). |
| --- | --- |

c)

Q.
     
  MALTA

| a) | Papildu pabalsts (1987. gada Sociālās drošības likuma (Cap. 318) 73. pants); |
| --- | --- |

a)

| b) | vecuma pensija (1987. gada Sociālās drošības likums (Cap. 318)). |
| --- | --- |

b)

R.
     
  NĪDERLANDE

| a) | Wet Arbeidsongeschiktheidsvoorziening jonggehandicapten (Wajong)(1997. gada 24. aprīļa Likums par invaliditātes pabalstiem gados jauniem invalīdiem); |
| --- | --- |

a)

| b) | 1986. gada 6. novembra Likums par papildu pabalstiem (TW). |
| --- | --- |

b)

S.
     
  AUSTRIJA

Kompensācijas piemaksa (1955. gada 9. septembra Federālais likums par vispārējo sociālo apdrošināšanu, 1978. gada 11. oktobra Federālais likums par tirdzniecībā iesaistītu personu sociālo apdrošināšanu un 1978. gada 11. oktobra Federālais likums par lauksaimnieku sociālo apdrošināšanu
  .

T.
     
  POLIJA

Sociālā pensija (2003. gada 27. jūnija Likums par sociālajām pensijām).

U.
     
  PORTUGĀLE

| a) | No iemaksām neatkarīga vecuma pensija un invaliditātes pensija (1980. gada 13. oktobra Dekrēts Nr. 464/80); |
| --- | --- |

a)

| b) | No iemaksām neatkarīga atraitnības pensija (1981. gada 11. novembra Reglamentējošs dekrēts Nr. 52/81); |
| --- | --- |

b)

| c) | Solidaritātes piemaksa veciem cilvēkiem (2005. gada 29. decembra Dekrēts Nr. 232/2005, kas grozīts ar 2006. gada 11. decembra Dekrētu Nr. 236/2006)
  . |
| --- | --- |

c)

Solidaritātes piemaksa veciem cilvēkiem (2005. gada 29. decembra Dekrēts Nr. 232/2005, kas grozīts ar 2006. gada 11. decembra Dekrētu Nr. 236/2006)
  .

V.
     
  SLOVĒNIJA

| a) | Valsts pensija (1999. gada 23. decembra Likums par pensiju un invaliditātes apdrošināšanu); |
| --- | --- |

a)

| b) | pabalsts maznodrošinātiem pensionāriem (1999. gada 23. decembra Likums par pensiju un invaliditātes apdrošināšanu); |
| --- | --- |

b)

| c) | uzturlīdzekļu pabalsts (1999. gada 23. decembra Likums par pensiju un invaliditātes apdrošināšanu). |
| --- | --- |

c)

W.
     
  SLOVĀKIJA

| a) | Līdz 2004. gada 1. janvārim izdarīta tādu pensiju apmēra korekcija, kuras ir personas vienīgais ienākumu avots; |
| --- | --- |

a)

| b) | Sociālās pensijas, kas piešķirtas pirms 2004. gada 1. janvāra
  . |
| --- | --- |

b)

Sociālās pensijas, kas piešķirtas pirms 2004. gada 1. janvāra
  .

X.
     
  SOMIJA

| a) | Mājokļa pabalsts pensionāriem (Likums par mājokļa pabalstu pensionāriem, 571/2007); |
| --- | --- |

a)

| b) | Darba tirgus pabalsts (Likums par bezdarbnieka pabalstiem, 1290/2002); |
| --- | --- |

b)

| c) | Speciālais pabalsts imigrantiem (Likums par speciālo pabalstu imigrantiem, 1192/2002). |
| --- | --- |

c)

Y.
     
  ZVIEDRIJA

| a) | Mājokļa pabalsti personām, kas saņem pensiju (Likums 2001: 761); |
| --- | --- |

a)

| b) | finansiāls atbalsts veciem cilvēkiem (Likums 2001: 853)
  . |
| --- | --- |

b)

finansiāls atbalsts veciem cilvēkiem (Likums 2001: 853)
  .

Z.
     
  APVIENOTĀ KARALISTE

| a) | Valsts pensijas kredīts (2002. gada Likums par valsts pensijas kredītu un (Ziemeļīrijas) 2002. gada Likums par valsts pensijas kredītu); |
| --- | --- |

a)

| b) | Darba meklētāju pabalsti, ko aprēķina, ņemot vērā ienākumus (1995. gada Darba meklētāju likums un (Ziemeļīrijas) 1995. gada Rīkojums par darba meklētājiem); |
| --- | --- |

b)

| c) | Ienākumu atbalsta maksājums ((Ziemeļīrijas) 1992. gada Likums par sociālās apdrošināšanas iemaksām un pabalstiem); |
| --- | --- |

c)

| d) | Iztikas pabalsts invalīdiem mobilitātes nodrošināšanai ((Ziemeļīrijas) 1992. gada Likums par sociālās apdrošināšanas iemaksām un pabalstiem)
  ” |
| --- | --- |

d)

| 11. | XI pielikumu aizstāj ar šādu tekstu:

  “XI PIELIKUMS
  ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR DALĪBVALSTU TIESĪBU AKTU PIEMĒROŠANU

  [51. panta 3. punkts, 56. panta 1. punkts un 83. pants]

  A.   BEĻĢIJA
  Nav.


  B.
     
  BULGĀRIJA




  Bulgārijas Veselības apdrošināšanas likuma 33. panta 1. punktu piemēro visām personām, kam Bulgārija saskaņā ar šīs regulas III sadaļas 1. nodaļu ir kompetentā dalībvalsts.



  B.   ČEHIJA
  Nav.

  D.   DĀNIJA
  ▐







  1. | a) | Lai aprēķinātu pensiju saskaņā ar lov om social pension (Sociālo pensiju likums), tādus nodarbinātības periodus nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā, ko
  saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem

  ir izpildījusi tāda nodarbināta vai pašnodarbināta persona, kas bijusi pārrobežu darba ņēmējs vai sezonas strādnieks Dānijā, uzskata par uzturēšanās periodiem, ko Dānijā izpildījis pārdzīvojušais laulātais, ciktāl šajā periodā šo pārdzīvojušo laulāto ar iepriekš minēto nodarbināto vai pašnodarbināto personu saistīja laulība, kas nebija šķirta a mensa et thoro vai faktiski šķirta raksturu nesaderības dēļ, un ar noteikumu, ka šajā periodā šis laulātais dzīvoja kādā citā dalībvalstī. laikā šis laulātais dzīvoja kādā citā dalībvalstī.
  Šī punkta nolūkos “sezonas darbs” ir tāds darbs, kas ir atkarīgs no gadalaiku secības un automātiski atkārtojas katru gadu. |
| --- | --- | --- | --- |

11.

11.

XI pielikumu aizstāj ar šādu tekstu:

“XI PIELIKUMS

ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR DALĪBVALSTU TIESĪBU AKTU PIEMĒROŠANU

[51. panta 3. punkts, 56. panta 1. punkts un 83. pants]

A.   BEĻĢIJA

Nav.

B.
     
  BULGĀRIJA

Bulgārijas Veselības apdrošināšanas likuma 33. panta 1. punktu piemēro visām personām, kam Bulgārija saskaņā ar šīs regulas III sadaļas 1. nodaļu ir kompetentā dalībvalsts.

B.   ČEHIJA

Nav.

D.   DĀNIJA

▐

1.

a)

Lai aprēķinātu pensiju saskaņā ar lov om social pension (Sociālo pensiju likums), tādus nodarbinātības periodus nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā, ko
  saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem

  ir izpildījusi tāda nodarbināta vai pašnodarbināta persona, kas bijusi pārrobežu darba ņēmējs vai sezonas strādnieks Dānijā, uzskata par uzturēšanās periodiem, ko Dānijā izpildījis pārdzīvojušais laulātais, ciktāl šajā periodā šo pārdzīvojušo laulāto ar iepriekš minēto nodarbināto vai pašnodarbināto personu saistīja laulība, kas nebija šķirta a mensa et thoro vai faktiski šķirta raksturu nesaderības dēļ, un ar noteikumu, ka šajā periodā šis laulātais dzīvoja kādā citā dalībvalstī. laikā šis laulātais dzīvoja kādā citā dalībvalstī.

Šī punkta nolūkos “sezonas darbs” ir tāds darbs, kas ir atkarīgs no gadalaiku secības un automātiski atkārtojas katru gadu.

| b) | Lai aprēķinātu pensiju saskaņā ar lov om social pension (Sociālo pensiju likums) tādus nodarbinātības periodus nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā, ko
  saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem
  līdz 1984. gada 1. janvārimir izpildījusi tāda persona, kurai nepiemēro 2. punkta a) apakšpunktu, uzskata par uzturēšanās periodiem, ko Dānijā izpildījis pārdzīvojušais laulātais, ciktāl šādā periodā šo pārdzīvojušo laulāto ar minēto personu saistīja laulība, kas nebija šķirta a mensa et thoro vai faktiski šķirta raksturu nesaderības dēļ, un ar noteikumu, ka šajā periodā šis laulātais dzīvoja kādā citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

b)

Lai aprēķinātu pensiju saskaņā ar lov om social pension (Sociālo pensiju likums) tādus nodarbinātības periodus nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā, ko
  saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem
  līdz 1984. gada 1. janvārimir izpildījusi tāda persona, kurai nepiemēro 2. punkta a) apakšpunktu, uzskata par uzturēšanās periodiem, ko Dānijā izpildījis pārdzīvojušais laulātais, ciktāl šādā periodā šo pārdzīvojušo laulāto ar minēto personu saistīja laulība, kas nebija šķirta a mensa et thoro vai faktiski šķirta raksturu nesaderības dēļ, un ar noteikumu, ka šajā periodā šis laulātais dzīvoja kādā citā dalībvalstī.

| c) | Laika posmus, kas jāņem vērā saskaņā ar a) un b) apakšpunktu, neņem vērā tad, ja tie sakrīt ar tādiem laika posmiem, kas ņemti vērā, aprēķinot pensiju, kura attiecīgajai personai pienākas saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem par obligāto apdrošināšanu, vai sakrīt ar tādiem laika posmiem, kuru laikā attiecīgā persona saņēma pensiju saskaņā ar šādiem tiesību aktiem. Šos laika posmus tomēr ņem vērā tad, ja minētās pensijas lielums gadā nesasniedz pusi no sociālās pensijas pamatsummas. |
| --- | --- |

c)

Laika posmus, kas jāņem vērā saskaņā ar a) un b) apakšpunktu, neņem vērā tad, ja tie sakrīt ar tādiem laika posmiem, kas ņemti vērā, aprēķinot pensiju, kura attiecīgajai personai pienākas saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem par obligāto apdrošināšanu, vai sakrīt ar tādiem laika posmiem, kuru laikā attiecīgā persona saņēma pensiju saskaņā ar šādiem tiesību aktiem. Šos laika posmus tomēr ņem vērā tad, ja minētās pensijas lielums gadā nesasniedz pusi no sociālās pensijas pamatsummas.

| 1. | a) | Neierobežojot 6. panta noteikumus, personas, kas nav strādājušas algotu darbu vienā vai vairākās dalībvalstīs, ir tiesīgas saņemt Dānijas sociālo pensiju tikai tad, ja tās ir vai iepriekš ir bijušas Dānijas pastāvīgie iedzīvotāji vismaz trīs gadus saskaņā ar Dānijas tiesību aktu noteiktajiem vecuma ierobežojumiem. Saskaņā ar 4. pantu Dānijas sociālajai pensijai nepiemēro 7. pantu, kuru var saņemt iepriekš minētās personas. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Neierobežojot 6. panta noteikumus, personas, kas nav strādājušas algotu darbu vienā vai vairākās dalībvalstīs, ir tiesīgas saņemt Dānijas sociālo pensiju tikai tad, ja tās ir vai iepriekš ir bijušas Dānijas pastāvīgie iedzīvotāji vismaz trīs gadus saskaņā ar Dānijas tiesību aktu noteiktajiem vecuma ierobežojumiem. Saskaņā ar 4. pantu Dānijas sociālajai pensijai nepiemēro 7. pantu, kuru var saņemt iepriekš minētās personas.

| b) | Iepriekš minētie noteikumi neļauj Dānijas sociālo pensiju saņemt to personu ģimenes locekļiem, kas strādā vai ir strādājušas algotu darbu Dānijā, vai studentiem vai to ģimenes locekļiem. |
| --- | --- |

b)

Iepriekš minētie noteikumi neļauj Dānijas sociālo pensiju saņemt to personu ģimenes locekļiem, kas strādā vai ir strādājušas algotu darbu Dānijā, vai studentiem vai to ģimenes locekļiem.

| 3. | Uz bezdarbnieku pabalstu uz ierobežotu laika posmu, kurus atzīst ledighedsydelse (“elastīgā darba” shēma) (1997. gada 10. jūnija Likums Nr. 455), attiecas šīs regulas 6. nodaļas III sadaļa. Ja bezdarbnieki dodas uz citu dalībvalsti tiks piemērots 64. un 65. pants, ja šai dalībvalstij ir līdzīga nodarbinātības shēma tādai pašai personu kategorijai. |
| --- | --- |

3.

Uz bezdarbnieku pabalstu uz ierobežotu laika posmu, kurus atzīst ledighedsydelse (“elastīgā darba” shēma) (1997. gada 10. jūnija Likums Nr. 455), attiecas šīs regulas 6. nodaļas III sadaļa. Ja bezdarbnieki dodas uz citu dalībvalsti tiks piemērots 64. un 65. pants, ja šai dalībvalstij ir līdzīga nodarbinātības shēma tādai pašai personu kategorijai.

| 4. | Ja kāds Dānijas sociālās pensijas saņēmējs ir tiesīgs saņemt arī no citas dalībvalsts apgādnieka zaudējuma pensiju, tad, izpildot Dānijas tiesību aktus, šīs pensijas uzskata par viena un tā paša veida pabalstiem regulas 53 panta 1. punkta nozīmē, tomēr ar nosacījumu, ka persona, kuras apdrošināšanas vai dzīvesvietas laika posmi kalpo par pamatu apgādnieka zaudējuma pensijas aprēķināšanai, arī ir ieguvusi tiesības uz Dānijas sociālo pensiju. |
| --- | --- |

4.

Ja kāds Dānijas sociālās pensijas saņēmējs ir tiesīgs saņemt arī no citas dalībvalsts apgādnieka zaudējuma pensiju, tad, izpildot Dānijas tiesību aktus, šīs pensijas uzskata par viena un tā paša veida pabalstiem regulas 53 panta 1. punkta nozīmē, tomēr ar nosacījumu, ka persona, kuras apdrošināšanas vai dzīvesvietas laika posmi kalpo par pamatu apgādnieka zaudējuma pensijas aprēķināšanai, arī ir ieguvusi tiesības uz Dānijas sociālo pensiju.

E.   VĀCIJA

▐

| 1. | Neskarot regulas
  5. panta a) punktu un Sozialgesetzbuch VI (Sociālā kodeksa / SGB — VI sējums) 5. panta 4. punkta 1. apakšpunktu,
  persona,
  kura
  saņem
  pilnu vecuma pensiju saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem,
  var lūgt, lai to obligāti apdrošina atbilstīgi Vācijas pensiju apdrošināšanas shēmai
  . |
| --- | --- |

1.

Neskarot regulas
  5. panta a) punktu un Sozialgesetzbuch VI (Sociālā kodeksa / SGB — VI sējums) 5. panta 4. punkta 1. apakšpunktu,
  persona,
  kura
  saņem
  pilnu vecuma pensiju saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem,
  var lūgt, lai to obligāti apdrošina atbilstīgi Vācijas pensiju apdrošināšanas shēmai
  .

| 2. | Neskarot šīs regulas 5. panta a) punktu un SGB VI
  7. panta 1. un 3. punktu
  , persona, kas ir obligātā kārtā apdrošināta citā dalībvalstī vai saņem vecuma pensiju saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, var pievienoties brīvprātīgās apdrošināšanas shēmai Vācijā. |
| --- | --- |

2.

Neskarot šīs regulas 5. panta a) punktu un SGB VI
  7. panta 1. un 3. punktu
  , persona, kas ir obligātā kārtā apdrošināta citā dalībvalstī vai saņem vecuma pensiju saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, var pievienoties brīvprātīgās apdrošināšanas shēmai Vācijā.

| 3. | Lai saskaņā ar SGB V 47. panta 1. punktu, SGB VII 47. panta 1. punktu un Reichsversicherungsordnung (karaliskās apdrošināšanas sistēmas) 200. panta 2. punktu piešķirtu naudas pabalstus apdrošinātām personām, kas dzīvo citā dalībvalstī, Vācijas apdrošināšanas shēmas aprēķina neto izmaksājamo summu, ko izmanto, lai novērtētu pabalstus tā, it kā apdrošinātā persona dzīvotu Vācijā, ja vien apdrošinātā persona nelūdz novērtējumu, kas balstīts uz neto samaksu, kuru tā faktiski saņem. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Citu dalībvalstu valstspiederīgie, kuru dzīvesvieta vai parastā uzturēšanās vieta atrodas ārpus Vācijas un kuri pilda vispārējos Vācijas pensiju apdrošināšanas shēmas nosacījumus, var veikt brīvprātīgas iemaksas tajā tikai tādā gadījumā, ja tie kaut kad agrāk ir bijuši brīvprātīgi vai obligāti apdrošināti Vācijas pensiju apdrošināšanas shēmā; tas attiecas arī uz bezvalstniekiem un bēgļiem, kuru dzīvesvieta vai parastā uzturēšanās vieta ir citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pauschale Anrechnungszeit (fiksēta kredīta periods) saskaņā ar SGV ║VI sējuma 253. pantu ir jānosaka tikai ar atsauci uz Vācijas periodiem. |
| --- | --- |

5.

Pauschale Anrechnungszeit (fiksēta kredīta periods) saskaņā ar SGV ║VI sējuma 253. pantu ir jānosaka tikai ar atsauci uz Vācijas periodiem.

| 6. | Gadījumos, kad,
  no jauna aprēķinot pensiju,
  ir piemērojami Vācijas tiesību akti par pensiju, kas bija spēkā 1991. gada 31. decembrī, Vācijas Ersatzzeiten (aizvietošanas periodi) kreditēšanai piemēro
  vienīgi
  Vācijas tiesību aktus. |
| --- | --- |

6.

Gadījumos, kad,
  no jauna aprēķinot pensiju,
  ir piemērojami Vācijas tiesību akti par pensiju, kas bija spēkā 1991. gada 31. decembrī, Vācijas Ersatzzeiten (aizvietošanas periodi) kreditēšanai piemēro
  vienīgi
  Vācijas tiesību aktus.

| 7. | Vācijas tiesību aktus par nelaimes gadījumiem darbā un par arodslimībām, par kurām piešķir kompensācijas saskaņā ar ārvalstu pensiju likumu, un par pabalstiem attiecībā uz apdrošināšanas periodiem, ko saskaņā ar ārvalstu pensiju likumu var ieskaitīt periodos, kas izpildīti teritorijās, kuras minētas Bundesvertriebenengesetz (Likuma par pārvietotām personām un bēgļiem) 1. panta 2. punkta 3. apakšpunktā, arī turpmāk piemēro šīs regulas piemērošanas jomā, neskarot Fremdrentengesetz (Ārvalstu pensiju likuma) 2. pantu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Lai aprēķinātu regulas 52. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļā minēto teorētisko summu pensiju shēmās brīvām profesijām, kompetentā iestāde par katru apdrošināšanas gadu, kas ir izpildīts saskaņā ar jebkuras citas dalībvalsts tiesību aktiem, pamatojas uz vidējo gada pensiju, uz kuru tiesības iegūtas laikposmā, kad veiktas dalības iemaksas kompetentā iestādē. |
| --- | --- |

8.

F.   IGAUNIJA

Aprēķinot vecāku pabalstu, nodarbinātības laikposmu dalībvalstīs, izņemot Igauniju, uzskata par tādu, kam pamatā tā pati vidējā sociālo nodokļu summa, kas samaksāta Igaunijas nodarbinātības laika posmos, līdz kādiem tie uzkrāti. Ja pārskata gadā persona strādāja citās dalībvalstīs, pabalsta aprēķinu uzskata par tādu, kam pamatā vidējā sociālo nodokļu summa, kas ir samaksāta Igaunijā no pārskata gada līdz dekrēta atvaļinājumam.

G.   GRIEĶIJA

| 1. | Likumu Nr. 1469/84 attiecībā uz brīvprātīgu pievienošanos pensiju apdrošināšanas shēmām Grieķijas valstspiederīgajiem un grieķu izcelsmes ārzemju valstspiederīgajiem piemēro citu dalībvalstu valstspiederīgajiem, bezvalstniekiem un bēgļiem, ja attiecīgās personas neatkarīgi no to dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas iepriekš ir bijušas obligāti vai brīvprātīgi apdrošinātas Grieķijas pensiju apdrošināšanas shēmā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Neskarot Regulas 5. panta a) punktu un Likuma Nr. 1140/81 34. pantu, persona, kas saņem pensiju par nelaimes gadījumu darbā vai arodslimību saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, var lūgt, lai to obligātā kārtā apdrošina saskaņā ar OGA piemērotajiem tiesību aktiem, ciktāl viņš/viņa veic darbību, kas ietilpst tiesību akta darbības jomā. |
| --- | --- |

2.

H.   SPĀNIJA

▐

| 1. | Lai īstenotu regulas
  52. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļu
  , gadus, kuru trūkst, lai nodarbinātā persona sasniegtu pensijas vai obligāto pensijas vecumu, kā noteikts Ley de clases pasivas del Estado (Likums par valsts pensionāriem)
  konsolidētās versijas
  31. panta 4. punktā, uzskata par nostrādātiem
  valsts dienestā
  tikai tad, ja
  tāda
  apdrošināšanas gadījuma iestāšanās brīdī,
  attiecībā uz
  kuru
  pienākas
  invaliditātes pensija vai pēcnāves pensija, saņēmējs bijis iekļauts Spānijas valsts civildienesta ierēdņu īpašajā shēmā vai veicis darbību, uz ko attiecināma šī shēma,
  vai ja tāda gadījuma iestāšanās brīdī, attiecībā uz kuru pienākas pensijas, saņēmējs ir veicis darbību, saistībā ar kuru attiecīgajai personai būtu bijis jābūt iekļautai Spānijas valsts civildienesta ierēdņu, bruņoto spēku vai tiesnešu īpašajā shēmā, ja šī darbība būtu bijusi veikta Spānijā
  . |
| --- | --- |

1.

Lai īstenotu regulas
  52. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļu
  , gadus, kuru trūkst, lai nodarbinātā persona sasniegtu pensijas vai obligāto pensijas vecumu, kā noteikts Ley de clases pasivas del Estado (Likums par valsts pensionāriem)
  konsolidētās versijas
  31. panta 4. punktā, uzskata par nostrādātiem
  valsts dienestā
  tikai tad, ja
  tāda
  apdrošināšanas gadījuma iestāšanās brīdī,
  attiecībā uz
  kuru
  pienākas
  invaliditātes pensija vai pēcnāves pensija, saņēmējs bijis iekļauts Spānijas valsts civildienesta ierēdņu īpašajā shēmā vai veicis darbību, uz ko attiecināma šī shēma,
  vai ja tāda gadījuma iestāšanās brīdī, attiecībā uz kuru pienākas pensijas, saņēmējs ir veicis darbību, saistībā ar kuru attiecīgajai personai būtu bijis jābūt iekļautai Spānijas valsts civildienesta ierēdņu, bruņoto spēku vai tiesnešu īpašajā shēmā, ja šī darbība būtu bijusi veikta Spānijā
  .

| 2. | a) | Saskaņā ar regulas 56. panta 1. punkta c) apakšpunktu Spānijas teorētisko pabalstu aprēķina, balstoties uz faktiskajām iemaksām, ko persona veikusi gados tieši pirms pēdējās iemaksas Spānijas sociālajam nodrošinājumam. Ja, aprēķinot pensijas pamatsummu, apdrošināšanas un/vai dzīves vietas laika posmi saskaņā ar citu dalībvalstu tiesību aktiem ir jāņem vērā, attiecībā uz iepriekšminētajiem laika posmiem kā iemaksu pamats Spānijā izmanto pārskata periodiem tuvāko laikposmu, ņemot vērā mazumtirdzniecības cenu indeksa attīstību. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Saskaņā ar regulas 56. panta 1. punkta c) apakšpunktu Spānijas teorētisko pabalstu aprēķina, balstoties uz faktiskajām iemaksām, ko persona veikusi gados tieši pirms pēdējās iemaksas Spānijas sociālajam nodrošinājumam. Ja, aprēķinot pensijas pamatsummu, apdrošināšanas un/vai dzīves vietas laika posmi saskaņā ar citu dalībvalstu tiesību aktiem ir jāņem vērā, attiecībā uz iepriekšminētajiem laika posmiem kā iemaksu pamats Spānijā izmanto pārskata periodiem tuvāko laikposmu, ņemot vērā mazumtirdzniecības cenu indeksa attīstību.

| b) | Iegūtās pensijas summu palielina par tādu palielinājumu un pārrēķina summu, kas aprēķināta katram vēlākajam gadam attiecībā uz tā paša veida pensijām. |
| --- | --- |

b)

Iegūtās pensijas summu palielina par tādu palielinājumu un pārrēķina summu, kas aprēķināta katram vēlākajam gadam attiecībā uz tā paša veida pensijām.

| 3. | Citās dalībvalstīs pabeigtos laika posmus, kas ir ieskaitāmi valsts civildienesta ierēdņu, bruņoto spēku un tiesu administrācijas īpašajā sistēmā, saskaņā ar šīs regulas 56. pantu pielīdzina laika ziņā vistuvākajiem Spānijā par valsts civildienesta ierēdni nostrādātajiem laika posmiem. |
| --- | --- |

3.

Citās dalībvalstīs pabeigtos laika posmus, kas ir ieskaitāmi valsts civildienesta ierēdņu, bruņoto spēku un tiesu administrācijas īpašajā sistēmā, saskaņā ar šīs regulas 56. pantu pielīdzina laika ziņā vistuvākajiem Spānijā par valsts civildienesta ierēdni nostrādātajiem laika posmiem.

| 4. | Balstoties uz vecumu aprēķinātās papildu summas, kas minētas Vispārējā sociālā nodrošinājuma likuma otrajā pārejas noteikumā, saskaņā ar regulu piemēro visiem tiem saņēmējiem, kuru vārdā ir veiktas iemaksas pirms 1967. gada 1. janvāra saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem; apdrošināšanas periodus, kas ieskaitīti citā dalībvalstī pirms iepriekš minētā datuma, nevar, piemērojot regulas 5. pantu, uzskatīt par līdzvērtīgiem Spānijā veiktām iemaksām, tikai šeit minētajiem mērķiem. Attiecībā uz jūrnieku speciālo shēmu 1967. gada 1. janvārim atbilst 1970. gada 1. augusts un attiecībā uz ogļu ieguves speciālo sociālā nodrošinājuma shēmu — 1969. gada 1. aprīlis. |
| --- | --- |

4.

I.   FRANCIJA

| 1. | Citu dalībvalstu valstspiederīgie, kuru dzīvesvieta vai parastā uzturēšanās vieta atrodas ārpus Francijas un kuri atbilst vispārējiem Francijas pensiju apdrošināšanas shēmas nosacījumiem, var veikt brīvprātīgas iemaksas tajā tikai tādā gadījumā, ja tie iepriekš ir bijuši brīvprātīgi vai obligāti apdrošināti Francijas pensiju apdrošināšanas shēmā; tas attiecas arī uz bezvalstniekiem un bēgļiem, kuru dzīvesvieta vai parastā uzturēšanās vieta ir citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Personām, kas saņem pabalstus natūrā Francijā saskaņā ar regulas 17., 24. vai 26. pantu un kas dzīvo Francijas departamentos Augšreinā, Lejasreinā un Mozelē, pabalsti natūrā, ko paredz citas dalībvalsts iestādes, kas ir atbildīgas par šo izmaksu segšanu, iekļauj pabalstus, kurus paredz gan Elzasas Mozeles vispārējā slimības gadījumu apdrošināšanas shēma, gan obligātā papildu vietējā slimības gadījumu apdrošināšanas shēma. |
| --- | --- |

2.

Personām, kas saņem pabalstus natūrā Francijā saskaņā ar regulas 17., 24. vai 26. pantu un kas dzīvo Francijas departamentos Augšreinā, Lejasreinā un Mozelē, pabalsti natūrā, ko paredz citas dalībvalsts iestādes, kas ir atbildīgas par šo izmaksu segšanu, iekļauj pabalstus, kurus paredz gan Elzasas Mozeles vispārējā slimības gadījumu apdrošināšanas shēma, gan obligātā papildu vietējā slimības gadījumu apdrošināšanas shēma.

| 3. | Francijas tiesību akti, kas attiecas uz personu, kas pašlaik strādā vai iepriekš strādāja, vai pašlaik vai iepriekš bija pašnodarbināta persona regulas III sadaļas 5. nodaļas piemērošanai, iekļauj pamata vecuma apdrošināšanas shēmu(-as) un papildu pensionēšanās shēmu(-as), kurā(-s) attiecīgā persona bija iesaistījusies. |
| --- | --- |

3.

Francijas tiesību akti, kas attiecas uz personu, kas pašlaik strādā vai iepriekš strādāja, vai pašlaik vai iepriekš bija pašnodarbināta persona regulas III sadaļas 5. nodaļas piemērošanai, iekļauj pamata vecuma apdrošināšanas shēmu(-as) un papildu pensionēšanās shēmu(-as), kurā(-s) attiecīgā persona bija iesaistījusies.

J.   ĪRIJA

| 1. | Neskarot šīs regulas 21. panta 2. punktu un 62. pantu,
  aprēķinot
  apdrošinātās personas noteiktos uzskaitītos nedēļas
  ienākumus, lai piešķirtu Īrijas tiesību aktos paredzēto slimības vai bezdarbnieku pabalstu, summu, kas līdzvērtīga nodarbināto personu vidējai nedēļas algai attiecīgajā
  noteiktajā
  gadā,
  šai apdrošinātajai personai ieskaita
  par katru darba nedēļu, ko tā kā nodarbināta persona

  minētajā noteiktajā gadā

  nostrādājusi saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

1.

Neskarot šīs regulas 21. panta 2. punktu un 62. pantu,
  aprēķinot
  apdrošinātās personas noteiktos uzskaitītos nedēļas
  ienākumus, lai piešķirtu Īrijas tiesību aktos paredzēto slimības vai bezdarbnieku pabalstu, summu, kas līdzvērtīga nodarbināto personu vidējai nedēļas algai attiecīgajā
  noteiktajā
  gadā,
  šai apdrošinātajai personai ieskaita
  par katru darba nedēļu, ko tā kā nodarbināta persona

  minētajā noteiktajā gadā

  nostrādājusi saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem.

| 2. | Piemērojot
  šīs regulas
  46. pantu, ja attiecīgajai persona ir iestājusies darba nespēja, kas noved pie invaliditātes, laikā, kad uz to ir attiekušies citas dalībvalsts tiesību akti, Īrija
  2005
  . gada Sociālās nodrošināšanas konsolidācijas akta
  118. iedaļas
  1. punkta a) apakšpunkta mērķiem ņem vērā visus periodus, kuru laikā šī persona saskaņā ar Īrijas tiesību aktiem
  tiktu uzskatīta par darbnespējīgu
  invaliditātes dēļ, kas izrietēja no darba nespējas. |
| --- | --- |

2.

Piemērojot
  šīs regulas
  46. pantu, ja attiecīgajai persona ir iestājusies darba nespēja, kas noved pie invaliditātes, laikā, kad uz to ir attiekušies citas dalībvalsts tiesību akti, Īrija
  2005
  . gada Sociālās nodrošināšanas konsolidācijas akta
  118. iedaļas
  1. punkta a) apakšpunkta mērķiem ņem vērā visus periodus, kuru laikā šī persona saskaņā ar Īrijas tiesību aktiem
  tiktu uzskatīta par darbnespējīgu
  invaliditātes dēļ, kas izrietēja no darba nespējas.

K.   ITĀLIJA

Nav ║

L.   KIPRA

Piemērojot 6. panta, 51. un 61. panta noteikumus, jebkuram periodam, sākoties no 1980. gada 6. oktobra vai pēc tam, saskaņā ar Kipras Republikas tiesību aktiem apdrošināšanas nedēļu nosaka, sadalot kopējos apdrošināmos noteikta laika posma ienākumus ar pamata apdrošināmo ienākumu iknedēļas summu, kas ir piemērojami noteiktā iemaksu gadā, paredzot, ka šādi noteikto nedēļu skaits nepārsniedz attiecīgā perioda kalendāro nedēļu skaitu.

M.   LATVIJA

Nav ║

N.   LIETUVA

Nav ║

O.   LUKSEMBURGA

Nav ║

P.   UNGĀRIJA

Nav ║

Q.   MALTA

Īpaši noteikumi ierēdņiem
  :

| a) | Lai piemērotu regulas 49. un 60. pantu, personas, kas ir nodarbinātas saskaņā ar Bruņoto spēku likumu (Maltas likumu 220. nodaļa), Policijas likumu (Maltas likumu 164. nodaļa) un Cietumu likumu (Maltas likumu 260. nodaļa), uzskata par civildienesta ierēdņiem. |
| --- | --- |

a)

Lai piemērotu regulas 49. un 60. pantu, personas, kas ir nodarbinātas saskaņā ar Bruņoto spēku likumu (Maltas likumu 220. nodaļa), Policijas likumu (Maltas likumu 164. nodaļa) un Cietumu likumu (Maltas likumu 260. nodaļa), uzskata par civildienesta ierēdņiem.

| b) | Pensijas, ko maksā saskaņā ar iepriekš minētajiem likumiem un Pensiju rīkojumu (Maltas likumu 93. nodaļa), uzskata par “īpašām shēmām civildienesta ierēdņiem” vienīgi regulas 1. panta e) apakšpunkta mērķiem. |
| --- | --- |

b)

Pensijas, ko maksā saskaņā ar iepriekš minētajiem likumiem un Pensiju rīkojumu (Maltas likumu 93. nodaļa), uzskata par “īpašām shēmām civildienesta ierēdņiem” vienīgi regulas 1. panta e) apakšpunkta mērķiem.

R.   NĪDERLANDE

1.   Veselības aprūpes apdrošināšana

| a) | Īstenojot III sadaļas 1. un 2. nodaļu, attiecībā uz tiesībām uz pabalstiem natūrā saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem personas, kas ir tiesīgas uz pabalstiem natūrā, ietver:






  i) | personas, kas saskaņā ar Zorgverzekeringswet (Veselības aprūpes apdrošināšanas akts) 2. pantu, ir jāapdrošinās pie veselības aprūpes apdrošinātāja; un |
| --- | --- | --- |

a)

Īstenojot III sadaļas 1. un 2. nodaļu, attiecībā uz tiesībām uz pabalstiem natūrā saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem personas, kas ir tiesīgas uz pabalstiem natūrā, ietver:

i)

personas, kas saskaņā ar Zorgverzekeringswet (Veselības aprūpes apdrošināšanas akts) 2. pantu, ir jāapdrošinās pie veselības aprūpes apdrošinātāja; un

| ii) | ja tās nav apdrošinātas saskaņā ar i) punktu,
  dienestā esošu militārpersonu ģimenes locekļiem, kuri dzīvo citā dalībvalstī, un
  personām, kas ir citas dalībvalsts iedzīvotāji un kas saskaņā ar regulu ir tiesīgas saņemt veselības apdrošināšanu savā dzīvesvietas valstī, izmaksas sedz Nīderlande. |
| --- | --- |

ii)

ja tās nav apdrošinātas saskaņā ar i) punktu,
  dienestā esošu militārpersonu ģimenes locekļiem, kuri dzīvo citā dalībvalstī, un
  personām, kas ir citas dalībvalsts iedzīvotāji un kas saskaņā ar regulu ir tiesīgas saņemt veselības apdrošināšanu savā dzīvesvietas valstī, izmaksas sedz Nīderlande.

| b) | 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā minētajām personas saskaņā ar Zorgverzekeringswet (Veselības apdrošināšanas akta) noteikumiem apdrošinās pie veselības aprūpes apdrošinātāja, bet 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā minētās personas reģistrējas College voor zorgverzekeringen (Veselības aprūpes apdrošināšanas padomē). |
| --- | --- |

b)

1. punkta a) apakšpunkta i) daļā minētajām personas saskaņā ar Zorgverzekeringswet (Veselības apdrošināšanas akta) noteikumiem apdrošinās pie veselības aprūpes apdrošinātāja, bet 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā minētās personas reģistrējas College voor zorgverzekeringen (Veselības aprūpes apdrošināšanas padomē).

| c) | Zorgverzekeringswet (Veselības aprūpes apdrošināšanas akta)
  noteikumus
  un Algemene
  Wet Bijzondere Ziektekosten
  (
  Vispārējais likums par īpašiem
  medicīnas
  izdevumiem
  )
  noteikumus par
  atbildību par iemaksām piemēro 1. punkta a) apakšpunktā minētajām personām un to ģimenes locekļiem. Iemaksas par ģimenes locekļiem iekasē no tās personas, no kuras ir iegūtas tiesības uz veselības aprūpi,
  izņemot militārpersonu ģimenes locekļus, kuri dzīvo citā dalībvalstī un no kuriem iemaksas iekasē tieši
  . |
| --- | --- |

c)

Zorgverzekeringswet (Veselības aprūpes apdrošināšanas akta)
  noteikumus
  un Algemene
  Wet Bijzondere Ziektekosten
  (
  Vispārējais likums par īpašiem
  medicīnas
  izdevumiem
  )
  noteikumus par
  atbildību par iemaksām piemēro 1. punkta a) apakšpunktā minētajām personām un to ģimenes locekļiem. Iemaksas par ģimenes locekļiem iekasē no tās personas, no kuras ir iegūtas tiesības uz veselības aprūpi,
  izņemot militārpersonu ģimenes locekļus, kuri dzīvo citā dalībvalstī un no kuriem iemaksas iekasē tieši
  .

| d) | Zorgverzekeringswet (Veselības aprūpes apdrošināšanas akta) noteikumi par novēloto apdrošināšanu pēc analoģijas attiecas arī uz novēlotu reģistrēšanos College voor zorgverzekeringen (Veselības aprūpes apdrošināšanas padomē) attiecībā uz personām, kas ir minētas 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā. |
| --- | --- |

d)

Zorgverzekeringswet (Veselības aprūpes apdrošināšanas akta) noteikumi par novēloto apdrošināšanu pēc analoģijas attiecas arī uz novēlotu reģistrēšanos College voor zorgverzekeringen (Veselības aprūpes apdrošināšanas padomē) attiecībā uz personām, kas ir minētas 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā.

| e) | Personām, kas ir tiesīgas saņemt pabalstus natūrā saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem, izņemot Nīderlandes tiesību aktus, kas dzīvo vai uz laiku uzturas Nīderlandē, ir jābūt tiesīgām saņemt pabalstus natūrā saskaņā ar Nīderlandes pastāvīgās dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas iestāžu piedāvāto politiku, ņemot vērā Zorgverzekeringswet (Veselības aprūpes apdrošināšanas akta) 11. panta 1., 2. un 3. punktu un 19. panta 1. punktu, kā arī pabalstus natūrā, kurus paredz Algemene wet bijzondere ziektekosten (
  Vispārējais likums par īpašiem
  medicīnas
  izdevumiem
  ). |
| --- | --- |

e)

Personām, kas ir tiesīgas saņemt pabalstus natūrā saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem, izņemot Nīderlandes tiesību aktus, kas dzīvo vai uz laiku uzturas Nīderlandē, ir jābūt tiesīgām saņemt pabalstus natūrā saskaņā ar Nīderlandes pastāvīgās dzīvesvietas vai uzturēšanās vietas iestāžu piedāvāto politiku, ņemot vērā Zorgverzekeringswet (Veselības aprūpes apdrošināšanas akta) 11. panta 1., 2. un 3. punktu un 19. panta 1. punktu, kā arī pabalstus natūrā, kurus paredz Algemene wet bijzondere ziektekosten (
  Vispārējais likums par īpašiem
  medicīnas
  izdevumiem
  ).

| f) | Piemērojot 23. līdz 30. pantu, šādus pabalstus
  (papildus pensijām, uz ko attiecas III sadaļas 4. un 5. nodaļa)
  pielīdzina pensijām saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem:






  — | pensijas, kas piešķirtas saskaņā ar 1966. gada 6. janvāraAlgemene burgerlijke pensioenwet (Likumu par pensijām attiecībā uz ierēdņiem un viņus kā apgādniekus zaudējušajiem) ║; |
| --- | --- | --- |

f)

Piemērojot 23. līdz 30. pantu, šādus pabalstus
  (papildus pensijām, uz ko attiecas III sadaļas 4. un 5. nodaļa)
  pielīdzina pensijām saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem:

—

pensijas, kas piešķirtas saskaņā ar 1966. gada 6. janvāraAlgemene burgerlijke pensioenwet (Likumu par pensijām attiecībā uz ierēdņiem un viņus kā apgādniekus zaudējušajiem) ║;

| — | pensijas, kas piešķirtas saskaņā ar 1966. gada 6. oktobraAlgemene militaire pensioenwet (Likumu par pensijām attiecībā uz militārpersonu un viņus kā apgādniekus zaudējušajiem) ║; |
| --- | --- |

—

pensijas, kas piešķirtas saskaņā ar 1966. gada 6. oktobraAlgemene militaire pensioenwet (Likumu par pensijām attiecībā uz militārpersonu un viņus kā apgādniekus zaudējušajiem) ║;

| — | darbnespējas pabalsti, kas piešķirti saskaņā ar 1972. gada 7. jūnijaWet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen (Likumu par militārpersonu darba nespējas pabalstiem) ║; |
| --- | --- |

—

darbnespējas pabalsti, kas piešķirti saskaņā ar 1972. gada 7. jūnijaWet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen (Likumu par militārpersonu darba nespējas pabalstiem) ║;

| — | pensijas, kas piešķirtas saskaņā ar 1967. gada 15. februāra Likumu par pensijām NV Nederlandse Spoorwegen (Nīderlandes dzelzceļa uzņēmējsabiedrība) darbiniekiem un viņus kā apgādniekus zaudējušajiem (Spoorwegpensioenwet) (Dzelzceļa pensiju likums); |
| --- | --- |

—

pensijas, kas piešķirtas saskaņā ar 1967. gada 15. februāra Likumu par pensijām NV Nederlandse Spoorwegen (Nīderlandes dzelzceļa uzņēmējsabiedrība) darbiniekiem un viņus kā apgādniekus zaudējušajiem (Spoorwegpensioenwet) (Dzelzceļa pensiju likums);

| — | pensijas, kas piešķirtas saskaņā ar Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen (noteikumiem, kas reglamentē nodarbināšanas kārtību Nīderlandes dzelzceļa uzņēmējsabiedrībā); |
| --- | --- |

—

pensijas, kas piešķirtas saskaņā ar Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen (noteikumiem, kas reglamentē nodarbināšanas kārtību Nīderlandes dzelzceļa uzņēmējsabiedrībā);

| — | pabalsti, kas piešķirti pensionāriem pirms pensijas vecuma — 65 gadu — sasniegšanas, atbilstīgi pensionēšanās shēmai, kas izstrādāta, lai vecumdienās nodrošinātu ienākumus iepriekš nodarbinātām personām, vai pabalsti, kas piešķirti personām, kas ir 55 gadus vecas vai vecākas, gadījumā, ja priekšlaicīgi aiziet no darba tirgus, saskaņā ar valsts izveidotu shēmu vai darba devēju un darbinieku vienošanos; |
| --- | --- |

—

pabalsti, kas piešķirti pensionāriem pirms pensijas vecuma — 65 gadu — sasniegšanas, atbilstīgi pensionēšanās shēmai, kas izstrādāta, lai vecumdienās nodrošinātu ienākumus iepriekš nodarbinātām personām, vai pabalsti, kas piešķirti personām, kas ir 55 gadus vecas vai vecākas, gadījumā, ja priekšlaicīgi aiziet no darba tirgus, saskaņā ar valsts izveidotu shēmu vai darba devēju un darbinieku vienošanos;

| — | pabalsti, kas militārpersonām un ierēdņiem piešķirti saskaņā ar shēmu, ko piemēro štata vietu samazināšanas un atlaišanas no darba vecuma dēļ, kā arī priekšlaicīgas pensionēšanās gadījumā. |
| --- | --- |

—

pabalsti, kas militārpersonām un ierēdņiem piešķirti saskaņā ar shēmu, ko piemēro štata vietu samazināšanas un atlaišanas no darba vecuma dēļ, kā arī priekšlaicīgas pensionēšanās gadījumā.

| g) | Piemērojot šīs regulas III sadaļas 1. un 2. nodaļu, Nīderlandes sistēmā nodrošinātais neatmaksājamais pabalsts ierobežotas veselības aprūpes iestāžu izmantošanas gadījumā ir uzskatāms par slimības pabalstu naudā. |
| --- | --- |

g)

Piemērojot šīs regulas III sadaļas 1. un 2. nodaļu, Nīderlandes sistēmā nodrošinātais neatmaksājamais pabalsts ierobežotas veselības aprūpes iestāžu izmantošanas gadījumā ir uzskatāms par slimības pabalstu naudā.

▐

2.   Algemene Ouderdomswet (AOW) piemērošana (║ Likums “Par vispārējo vecuma apdrošināšanu”)

| a) | Samazinājumu, kas minēts ║ AOW║ 13. panta 1. punktā, nepiemēro attiecībā uz kalendārajiem gadiem pirms 1957. gada 1. janvāra, kuru laikā saņēmējs, kas neatbilst nosacījumiem, kuri ļautu viņam šādus gadus pielīdzināt apdrošināšanas laika posmiem:






  — | dzīvojis Nīderlandē starp 15 un 65 gadu vecumu, vai |
| --- | --- | --- |

a)

Samazinājumu, kas minēts ║ AOW║ 13. panta 1. punktā, nepiemēro attiecībā uz kalendārajiem gadiem pirms 1957. gada 1. janvāra, kuru laikā saņēmējs, kas neatbilst nosacījumiem, kuri ļautu viņam šādus gadus pielīdzināt apdrošināšanas laika posmiem:

—

dzīvojis Nīderlandē starp 15 un 65 gadu vecumu, vai

| — | viņš, dzīvodams citā dalībvalstī, strādāja Nīderlandē darba devēja labā, kura uzņēmējdarbības vieta reģistrēta Nīderlandē, vai |
| --- | --- |

—

viņš, dzīvodams citā dalībvalstī, strādāja Nīderlandē darba devēja labā, kura uzņēmējdarbības vieta reģistrēta Nīderlandē, vai

| — | strādāja citā dalībvalstī laika posmos, kurus uzskata par apdrošināšanas laika posmiem saskaņā ar Nīderlandes sociālās nodrošināšanas sistēmu. |
| --- | --- |

—

strādāja citā dalībvalstī laika posmos, kurus uzskata par apdrošināšanas laika posmiem saskaņā ar Nīderlandes sociālās nodrošināšanas sistēmu.

Atkāpjoties no AOW 7. panta, arī tādas personas, kas dzīvojušas vai strādājušas Nīderlandē saskaņā ar iepriekšminētajiem nosacījumiem vienīgi pirms 1957. gada 1. janvāra, uzskata par tiesīgām uz pensiju.

| b) | AOW 13. panta 1. punktā minēto samazinājumu nepiemēro kalendārajiem gadiem pirms 1989. gada 2. augusta, kuru laikā precēta vai toreiz precēta persona laikā starp savu 15. un 65. dzimšanas dienu nav bijusi apdrošināta saskaņā ar iepriekšminētajiem tiesību aktiem, kaut arī dzīvojusi citā dalībvalstī nevis Nīderlandē, ja šie kalendāra gadi sakrīt ar šīs personas laulātā pabeigtiem apdrošināšanas laika posmiem saskaņā ar šiem tiesību aktiem vai sakrīt ar kalendārajiem gadiem, kas jāņem vērā saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu ar noteikumu, ka šis pāris tajā laikā dzīvojis laulībā.
  Atkāpjoties no AOW 7. panta, šī persona ir uzskatāma par tiesīgu saņemt pensiju. |
| --- | --- |

b)

AOW 13. panta 1. punktā minēto samazinājumu nepiemēro kalendārajiem gadiem pirms 1989. gada 2. augusta, kuru laikā precēta vai toreiz precēta persona laikā starp savu 15. un 65. dzimšanas dienu nav bijusi apdrošināta saskaņā ar iepriekšminētajiem tiesību aktiem, kaut arī dzīvojusi citā dalībvalstī nevis Nīderlandē, ja šie kalendāra gadi sakrīt ar šīs personas laulātā pabeigtiem apdrošināšanas laika posmiem saskaņā ar šiem tiesību aktiem vai sakrīt ar kalendārajiem gadiem, kas jāņem vērā saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu ar noteikumu, ka šis pāris tajā laikā dzīvojis laulībā.

Atkāpjoties no AOW 7. panta, šī persona ir uzskatāma par tiesīgu saņemt pensiju.

| c) | AOW 13. panta 2. punktā minēto samazinājumu nepiemēro kalendāra gadiem pirms 1957. gada 1. janvāra, kuru laikā pensionāra laulātais, kas neatbilst nosacījumiem, lai šos gadus pielīdzinātu apdrošināšanas laika posmiem:






  — | dzīvojis Nīderlandē starp 15 un 65 gadu vecumu, vai |
| --- | --- | --- |

c)

AOW 13. panta 2. punktā minēto samazinājumu nepiemēro kalendāra gadiem pirms 1957. gada 1. janvāra, kuru laikā pensionāra laulātais, kas neatbilst nosacījumiem, lai šos gadus pielīdzinātu apdrošināšanas laika posmiem:

—

dzīvojis Nīderlandē starp 15 un 65 gadu vecumu, vai

| — | viņš, dzīvodams citā dalībvalstī, strādāja Nīderlandē darba devēja labā, kura uzņēmējdarbības vieta reģistrēta Nīderlandē, vai |
| --- | --- |

—

viņš, dzīvodams citā dalībvalstī, strādāja Nīderlandē darba devēja labā, kura uzņēmējdarbības vieta reģistrēta Nīderlandē, vai

| — | strādāja citā dalībvalstī laika posmos, kurus uzskata par apdrošināšanas laika posmiem saskaņā ar Nīderlandes sociālās nodrošināšanas sistēmu. |
| --- | --- |

—

strādāja citā dalībvalstī laika posmos, kurus uzskata par apdrošināšanas laika posmiem saskaņā ar Nīderlandes sociālās nodrošināšanas sistēmu.

| d) | 13. panta 2. punktā minēto samazinājumu nepiemēro kalendāra gadiem pirms 1989. gada 2. augusta, kuru laikā pensionāra laulātais laikposmā starp savu 15. un 65. dzimšanas dienu dzīvojis citā dalībvalstī, nevis Nīderlandē, un nav bijis apdrošināts saskaņā ar iepriekšminētajiem tiesību aktiem, ja šie kalendāra gadi sakrīt ar pensionāra pabeigtiem apdrošināšanas laika posmiem saskaņā ar šiem tiesību aktiem vai sakrīt ar kalendārajiem gadiem, kas jāņem vērā saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu noteikumiem, ka šis pāris tajā laikā dzīvojis laulībā. |
| --- | --- |

d)

13. panta 2. punktā minēto samazinājumu nepiemēro kalendāra gadiem pirms 1989. gada 2. augusta, kuru laikā pensionāra laulātais laikposmā starp savu 15. un 65. dzimšanas dienu dzīvojis citā dalībvalstī, nevis Nīderlandē, un nav bijis apdrošināts saskaņā ar iepriekšminētajiem tiesību aktiem, ja šie kalendāra gadi sakrīt ar pensionāra pabeigtiem apdrošināšanas laika posmiem saskaņā ar šiem tiesību aktiem vai sakrīt ar kalendārajiem gadiem, kas jāņem vērā saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu noteikumiem, ka šis pāris tajā laikā dzīvojis laulībā.

| e) | 2. punkta a) apakšpunktu, 2. punkta b) apakšpunktu, 2. punkta c) apakšpunktu un 2. punkta d) apakšpunktu nepiemēro laika posmiem, kas sakrīt ar:






  — | laika posmiem, kurus drīkst ņemt vērā, aprēķinot tiesības uz pensiju saskaņā ar tādas dalībvalsts vecuma apdrošināšanas likumiem, kas nav Nīderlande, vai |
| --- | --- | --- |

e)

2. punkta a) apakšpunktu, 2. punkta b) apakšpunktu, 2. punkta c) apakšpunktu un 2. punkta d) apakšpunktu nepiemēro laika posmiem, kas sakrīt ar:

—

laika posmiem, kurus drīkst ņemt vērā, aprēķinot tiesības uz pensiju saskaņā ar tādas dalībvalsts vecuma apdrošināšanas likumiem, kas nav Nīderlande, vai

| — | laika posmu, kurā attiecīgā persona saņēmusi vecuma pensiju saskaņā ar šiem likumiem. |
| --- | --- |

—

laika posmu, kurā attiecīgā persona saņēmusi vecuma pensiju saskaņā ar šiem likumiem.

Brīvprātīgās apdrošināšanas laika posmus saskaņā ar citas dalībvalsts sistēmu neņem vērā šī noteikuma mērķiem.

| f) | Noteikumus, kas ir minēti 2. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā, piemēro tikai tad, ja attiecīgā persona pēc 59 gadu vecuma ir sešus gadus nodzīvojusi vienā vai vairākās dalībvalstīs, un tik ilgi, kamēr šī persona dzīvo kādā no šīm dalībvalstīm. |
| --- | --- |

f)

Noteikumus, kas ir minēti 2. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā, piemēro tikai tad, ja attiecīgā persona pēc 59 gadu vecuma ir sešus gadus nodzīvojusi vienā vai vairākās dalībvalstīs, un tik ilgi, kamēr šī persona dzīvo kādā no šīm dalībvalstīm.

| g) | Atkāpjoties no AOW IV nodaļas, saskaņā ar šādiem tiesību aktiem obligātai apdrošināšanas sistēmai pakļauta iedzīvotāja laulātajam, kas dzīvo dalībvalstī, kura nav Nīderlande, atļauj izmantot brīvprātīgo apdrošināšanu saskaņā ar šādiem tiesību aktiem attiecībā uz laika posmiem, kuros laulātais ir obligāti apdrošināts.
  Atļauja nepārstāj būt spēkā, ja laulātā obligātā apdrošināšana tiek pārtraukta sakarā ar viņa nāvi, ja viņa apgādnieks saņem vienīgi pensiju saskaņā ar Algemene nabestaandenwet (vispārēju likumu (pārdzīvojušo apgādājamajiem) apgādnieku zaudētājiem).
  Atļauja attiecībā uz brīvprātīgo apdrošināšanu jebkurā gadījumā pārstāj būt spēkā dienā, kad brīvprātīgi apdrošinātā persona sasniedz 65 gadu vecumu.
  Iemaksas, kas jāveic attiecībā uz brīvprātīgo apdrošināšanu, nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz brīvprātīgās apdrošināšanas iemaksu noteikšanu, ņemot vērā AOW. Tomēr, ja brīvprātīgā apdrošināšana turpinās no 2. punkta b) apakšpunktā minētā apdrošināšanas laika posma, iemaksas nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz brīvprātīgās apdrošināšanas iemaksu noteikšanu, ņemot vērā AOW ar vērā ņemamajiem ienākumiem, kas būtu uzskatāmi par saņemtiem Nīderlandē. |
| --- | --- |

g)

Atkāpjoties no AOW IV nodaļas, saskaņā ar šādiem tiesību aktiem obligātai apdrošināšanas sistēmai pakļauta iedzīvotāja laulātajam, kas dzīvo dalībvalstī, kura nav Nīderlande, atļauj izmantot brīvprātīgo apdrošināšanu saskaņā ar šādiem tiesību aktiem attiecībā uz laika posmiem, kuros laulātais ir obligāti apdrošināts.

Atļauja nepārstāj būt spēkā, ja laulātā obligātā apdrošināšana tiek pārtraukta sakarā ar viņa nāvi, ja viņa apgādnieks saņem vienīgi pensiju saskaņā ar Algemene nabestaandenwet (vispārēju likumu (pārdzīvojušo apgādājamajiem) apgādnieku zaudētājiem).

Atļauja attiecībā uz brīvprātīgo apdrošināšanu jebkurā gadījumā pārstāj būt spēkā dienā, kad brīvprātīgi apdrošinātā persona sasniedz 65 gadu vecumu.

Iemaksas, kas jāveic attiecībā uz brīvprātīgo apdrošināšanu, nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz brīvprātīgās apdrošināšanas iemaksu noteikšanu, ņemot vērā AOW. Tomēr, ja brīvprātīgā apdrošināšana turpinās no 2. punkta b) apakšpunktā minētā apdrošināšanas laika posma, iemaksas nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz brīvprātīgās apdrošināšanas iemaksu noteikšanu, ņemot vērā AOW ar vērā ņemamajiem ienākumiem, kas būtu uzskatāmi par saņemtiem Nīderlandē.

| h) | 2. punkta g) apakšpunktā minēto atļauju nepiešķir nevienam, kas ir apdrošināts saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem par pensijām vai pabalstiem apgādnieka zaudējuma gadījumā. |
| --- | --- |

h)

2. punkta g) apakšpunktā minēto atļauju nepiešķir nevienam, kas ir apdrošināts saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem par pensijām vai pabalstiem apgādnieka zaudējuma gadījumā.

| i) | Saskaņā ar 2. punkta g) apakšpunktu ikviens ne vēlāk kā viena gada laikā no dienas, kurā dalības nosacījumi ir izpildīti, ir informējis SocialeVerzekeringsbank (Sociālās apdrošināšanas banku) par nodomu izmantot brīvprātīgo apdrošināšanu. |
| --- | --- |

i)

Saskaņā ar 2. punkta g) apakšpunktu ikviens ne vēlāk kā viena gada laikā no dienas, kurā dalības nosacījumi ir izpildīti, ir informējis SocialeVerzekeringsbank (Sociālās apdrošināšanas banku) par nodomu izmantot brīvprātīgo apdrošināšanu.

| j) | Piemērojot 52. panta 1. punkta b) apakšpunktu, tikai tie apdrošināšanas laika posmi, kas ir pabeigti saskaņā ar AOW, pēc 15 gadu vecuma ir ņemami vērā kā apdrošināšana laika posmi. |
| --- | --- |

j)

Piemērojot 52. panta 1. punkta b) apakšpunktu, tikai tie apdrošināšanas laika posmi, kas ir pabeigti saskaņā ar AOW, pēc 15 gadu vecuma ir ņemami vērā kā apdrošināšana laika posmi.

3.   Algemene nabestaandenwet (ANW) (vispārējais likums par pārdzīvojušiem radiniekiem) piemērošana

▐

| a) | Ja pārdzīvojušais laulātais saskaņā ar ║ ANW ║ ir tiesīgs saņemt apgādnieka zaudējuma pabalstu, ievērojot
  šīs regulas 51. punkta
  3.
  punktu
  , šo pensiju aprēķina saskaņā ar regulas 52. panta 1. punkta b) apakšpunktu.
  Piemērojot šos noteikumus, arī tie apdrošināšanas laika posmi, kas bija pirms 1959. gada 1. oktobra, tiek uzskatīts par apdrošināšanas laika posmiem, kas ir pabeigti saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem, ja šajos laika posmos apdrošinātā persona pēc 15 gadu vecuma sasniegšanas:






  — | dzīvoja Nīderlandē, vai |
| --- | --- | --- |

a)

Ja pārdzīvojušais laulātais saskaņā ar ║ ANW ║ ir tiesīgs saņemt apgādnieka zaudējuma pabalstu, ievērojot
  šīs regulas 51. punkta
  3.
  punktu
  , šo pensiju aprēķina saskaņā ar regulas 52. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

Piemērojot šos noteikumus, arī tie apdrošināšanas laika posmi, kas bija pirms 1959. gada 1. oktobra, tiek uzskatīts par apdrošināšanas laika posmiem, kas ir pabeigti saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem, ja šajos laika posmos apdrošinātā persona pēc 15 gadu vecuma sasniegšanas:

—

dzīvoja Nīderlandē, vai

| — | viņš, dzīvodams citā dalībvalstī, strādāja Nīderlandē darba devēja labā, kura uzņēmējdarbības vieta reģistrēta Nīderlandē, vai |
| --- | --- |

—

viņš, dzīvodams citā dalībvalstī, strādāja Nīderlandē darba devēja labā, kura uzņēmējdarbības vieta reģistrēta Nīderlandē, vai

| — | strādāja citā dalībvalstī laika posmos, kurus uzskata par apdrošināšanas laika posmiem saskaņā ar Nīderlandes sociālās nodrošināšanas sistēmu. |
| --- | --- |

—

strādāja citā dalībvalstī laika posmos, kurus uzskata par apdrošināšanas laika posmiem saskaņā ar Nīderlandes sociālās nodrošināšanas sistēmu.

| b) | Neieskaita tādus laika posmus, kuri jāņem vērā saskaņā ar 3. punkta b) apakšpunktu, bet kuri sakrīt ar obligātās apdrošināšanas laika posmiem, kas pabeigti saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem attiecībā uz apgādnieka zaudējuma pensijām. |
| --- | --- |

b)

Neieskaita tādus laika posmus, kuri jāņem vērā saskaņā ar 3. punkta b) apakšpunktu, bet kuri sakrīt ar obligātās apdrošināšanas laika posmiem, kas pabeigti saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem attiecībā uz apgādnieka zaudējuma pensijām.

| c) | Piemērojot 52. panta 1. punkta b) apakšpunktu, tikai tie apdrošināšanas laika posmi, kas ir pabeigti saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem, pēc 15 gadu vecuma ir ņemami vērā kā apdrošināšana laika posmi. |
| --- | --- |

c)

Piemērojot 52. panta 1. punkta b) apakšpunktu, tikai tie apdrošināšanas laika posmi, kas ir pabeigti saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem, pēc 15 gadu vecuma ir ņemami vērā kā apdrošināšana laika posmi.

| d) | Atkāpjoties no ANW 63.a panta 1. punkta personai, kas dzīvo dalībvalstī, kura nav Nīderlande un kura laulātais ir obligāti apdrošināts saskaņā ar ANW, atļauj izmantot brīvprātīgo apdrošināšanu saskaņā ar šādiem tiesību aktiem ar noteikumu, ka šāda apdrošināšana ir jau sākusies līdz ..., bet tikai laika posmiem, kuros laulātais ir obligāti apdrošināts. Šāda atļauja vairs nav spēkā no dienas, kad tiek pārtraukta laulātā obligātā apdrošināšana saskaņā ar ANW, ja vien laulātā obligātā apdrošināšana netiek pārtraukta sakarā ar viņa nāvi un ja viņa apgādnieks nesaņem vienīgi pensiju saskaņā ar ANW.
  Atļauja attiecībā uz brīvprātīgo apdrošināšanu jebkurā gadījumā pārstāj būt spēkā dienā, kad brīvprātīgi apdrošinātā persona sasniedz 65 gadu vecumu.
  Iemaksas, kas jāveic attiecībā uz brīvprātīgo apdrošināšanu, nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz brīvprātīgās apdrošināšanas iemaksu noteikšanu, ņemot vērā ANW. Tomēr, ja brīvprātīgā apdrošināšana turpinās no 2. punkta b) apakšpunktā minētā apdrošināšanas laika posma, iemaksas nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz brīvprātīgās apdrošināšanas iemaksu noteikšanu, ņemot vērā ANW ar vērā ņemamajiem ienākumiem, kas būtu uzskatāmi par saņemtiem Nīderlandē. |
| --- | --- |

d)

Atkāpjoties no ANW 63.a panta 1. punkta personai, kas dzīvo dalībvalstī, kura nav Nīderlande un kura laulātais ir obligāti apdrošināts saskaņā ar ANW, atļauj izmantot brīvprātīgo apdrošināšanu saskaņā ar šādiem tiesību aktiem ar noteikumu, ka šāda apdrošināšana ir jau sākusies līdz ..., bet tikai laika posmiem, kuros laulātais ir obligāti apdrošināts. Šāda atļauja vairs nav spēkā no dienas, kad tiek pārtraukta laulātā obligātā apdrošināšana saskaņā ar ANW, ja vien laulātā obligātā apdrošināšana netiek pārtraukta sakarā ar viņa nāvi un ja viņa apgādnieks nesaņem vienīgi pensiju saskaņā ar ANW.

Atļauja attiecībā uz brīvprātīgo apdrošināšanu jebkurā gadījumā pārstāj būt spēkā dienā, kad brīvprātīgi apdrošinātā persona sasniedz 65 gadu vecumu.

Iemaksas, kas jāveic attiecībā uz brīvprātīgo apdrošināšanu, nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz brīvprātīgās apdrošināšanas iemaksu noteikšanu, ņemot vērā ANW. Tomēr, ja brīvprātīgā apdrošināšana turpinās no 2. punkta b) apakšpunktā minētā apdrošināšanas laika posma, iemaksas nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz brīvprātīgās apdrošināšanas iemaksu noteikšanu, ņemot vērā ANW ar vērā ņemamajiem ienākumiem, kas būtu uzskatāmi par saņemtiem Nīderlandē.

4.   Nīderlandes likumu piemērošana attiecībā uz darba nespēju

▐

| a) | Ja saskaņā ar
  šīs regulas 51. punkta 3. punktu
  attiecīgā persona ir tiesīga saņemt Nīderlandes invaliditātes pabalstu, 52. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto summu šā pabalsta aprēķināšanai nosaka šādi:








  i) | ja pirms darba nespējas iestāšanās persona ir veikusi darbību pašnodarbinātas personas statusā 1. panta a) punkta nozīmē, pabalstu nosaka
  saskaņā ar:






  — | Wet op arbeidsongeschiktheidsverzekering
  (WAO)
  (Likums par darba nespēju)
  paredzētajiem noteikumiem, ja
  darba nespēja iestājusies pirms 2004. gada 1. janvāra, vai |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Ja saskaņā ar
  šīs regulas 51. punkta 3. punktu
  attiecīgā persona ir tiesīga saņemt Nīderlandes invaliditātes pabalstu, 52. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto summu šā pabalsta aprēķināšanai nosaka šādi:

i)

ja pirms darba nespējas iestāšanās persona ir veikusi darbību pašnodarbinātas personas statusā 1. panta a) punkta nozīmē, pabalstu nosaka
  saskaņā ar:

—

Wet op arbeidsongeschiktheidsverzekering
  (WAO)
  (Likums par darba nespēju)
  paredzētajiem noteikumiem, ja
  darba nespēja iestājusies pirms 2004. gada 1. janvāra, vai

| — | Wet Werk en inkomen naar arbeidsvermogen (WIA) (Likums par darbu un ienākumiem atbilstīgi darbaspējām), ja darba nespēja iestājusies pēc 2004. gada 1. janvāra
  . |
| --- | --- |

—

Wet Werk en inkomen naar arbeidsvermogen (WIA) (Likums par darbu un ienākumiem atbilstīgi darbaspējām), ja darba nespēja iestājusies pēc 2004. gada 1. janvāra
  .

| ii) | ja
  pirms darba nespējas iestāšanās attiecīgā persona ir veikusi darbību pašnodarbinātas personas statusā 1. panta a) punkta nozīmē un darba nespēja iestājusies pirms 2004. gada 1. augusta, pabalstu nosaka
  saskaņā ar
  Wet arbeidsongeschiktheidsverzekering zelfstandigen
  (WAZ)
  (Likums par pašnodarbināto personu darba nespēju)
  paredzētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

ii)

ja
  pirms darba nespējas iestāšanās attiecīgā persona ir veikusi darbību pašnodarbinātas personas statusā 1. panta a) punkta nozīmē un darba nespēja iestājusies pirms 2004. gada 1. augusta, pabalstu nosaka
  saskaņā ar
  Wet arbeidsongeschiktheidsverzekering zelfstandigen
  (WAZ)
  (Likums par pašnodarbināto personu darba nespēju)
  paredzētajiem noteikumiem.

| b) | Aprēķinot pabalstus saskaņā ar WAO,
  WIA
  vai WAZ, Nīderlandes iestādes ņem vērā:






  — | algota darba laika periodus un tiem pielīdzinātos periodus, kas izpildīti Nīderlandē pirms 1967. gada 1. jūlija; |
| --- | --- | --- |

b)

Aprēķinot pabalstus saskaņā ar WAO,
  WIA
  vai WAZ, Nīderlandes iestādes ņem vērā:

—

algota darba laika periodus un tiem pielīdzinātos periodus, kas izpildīti Nīderlandē pirms 1967. gada 1. jūlija;

| — | apdrošināšanas periodus, kas izpildīti saskaņā ar WAO; |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas periodus, kas izpildīti saskaņā ar WAO;

| — | apdrošināšanas periodus, ko attiecīgā persona ir izpildījusi pēc 15 gadu vecuma saskaņā
  Algemene Arbeidsongeschiktheidswet
  (AAW)
  (Vispārējais likums par darba nespēju),
  ciktāl tie nesakrīt ar tādiem apdrošināšanas periodiem, kas ir izpildīti saskaņā ar WAO; |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas periodus, ko attiecīgā persona ir izpildījusi pēc 15 gadu vecuma saskaņā
  Algemene Arbeidsongeschiktheidswet
  (AAW)
  (Vispārējais likums par darba nespēju),
  ciktāl tie nesakrīt ar tādiem apdrošināšanas periodiem, kas ir izpildīti saskaņā ar WAO;

| — | apdrošināšanas periodus, kas izpildīti saskaņā ar WAZ; |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas periodus, kas izpildīti saskaņā ar WAZ;

| — | apdrošināšanas periodus, kas ir izpildīti saskaņā ar WIA. |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas periodus, kas ir izpildīti saskaņā ar WIA.

▐

S.   AUSTRIJA

| 1. | Attiecībā uz pensiju periodu iegūšanu
  skolu vai līdzīgu mācību iestāžu apmeklēšana citā dalībvalstī tiek uzskatīta par līdzvērtīgu skolas vai mācību iestādes apmeklēšanai saskaņā ar Allgemeines Sozialversicherungsgesetz (ASVG) (Vispārējais likums par sociālo nodrošināšanu) 227. panta 1. punkta 1. apakšpunktu un 228. panta 1. punkta 3. apakšpunktu, Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz (GSVG) (Federālais likums par to personu sociālo apdrošināšanu, kas nodarbinātas tirdzniecībā un komercijā) 116. panta 7. punktu un Bauern-Sozialversicherungsgesetz (BSVG) (Likums par lauksaimnieku sociālo apdrošināšanu) 107. panta 7. punktu, ja uz attiecīgo personu kādu laiku ir attiekušies Austrijas tiesību akti, jo tā veikusi darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā, un ja ir veiktas īpašās iemaksas, kas saskaņā ar ASVG 227. panta 3. punktu, GSVG 116. panta 9. punktu un BSVG 107. panta 9. punktu ir vajadzīgas, lai iegūtu šādus mācību periodus
  .
  ▐ |
| --- | --- |

1.

Attiecībā uz pensiju periodu iegūšanu
  skolu vai līdzīgu mācību iestāžu apmeklēšana citā dalībvalstī tiek uzskatīta par līdzvērtīgu skolas vai mācību iestādes apmeklēšanai saskaņā ar Allgemeines Sozialversicherungsgesetz (ASVG) (Vispārējais likums par sociālo nodrošināšanu) 227. panta 1. punkta 1. apakšpunktu un 228. panta 1. punkta 3. apakšpunktu, Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz (GSVG) (Federālais likums par to personu sociālo apdrošināšanu, kas nodarbinātas tirdzniecībā un komercijā) 116. panta 7. punktu un Bauern-Sozialversicherungsgesetz (BSVG) (Likums par lauksaimnieku sociālo apdrošināšanu) 107. panta 7. punktu, ja uz attiecīgo personu kādu laiku ir attiekušies Austrijas tiesību akti, jo tā veikusi darbību nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā, un ja ir veiktas īpašās iemaksas, kas saskaņā ar ASVG 227. panta 3. punktu, GSVG 116. panta 9. punktu un BSVG 107. panta 9. punktu ir vajadzīgas, lai iegūtu šādus mācību periodus
  .

▐

| 2. | Aprēķinot proporcionālo pabalstu, kas ir minēts 52. panta 1. punkta b) apakšpunktā, neņem vērā īpašus iemaksu papildinājumus papildu apdrošināšanai un kalnraču papildu pabalstu saskaņā ar Austrijas tiesību aktiem. Šādos gadījumos proporcionālo pabalstu, ko aprēķina bez šīm iemaksām, nepieciešamības gadījumā palielina par iemaksu nesamazinātiem īpašiem papildinājumiem papildu apdrošināšanai un kalnraču papildu pabalstu. |
| --- | --- |

2.

Aprēķinot proporcionālo pabalstu, kas ir minēts 52. panta 1. punkta b) apakšpunktā, neņem vērā īpašus iemaksu papildinājumus papildu apdrošināšanai un kalnraču papildu pabalstu saskaņā ar Austrijas tiesību aktiem. Šādos gadījumos proporcionālo pabalstu, ko aprēķina bez šīm iemaksām, nepieciešamības gadījumā palielina par iemaksu nesamazinātiem īpašiem papildinājumiem papildu apdrošināšanai un kalnraču papildu pabalstu.

| 3. | Ja saskaņā ar 6. pantu aizstāšanas laika posmus, kas saskaņā ar Austrijas pensijas apdrošināšanas shēmu ir pabeigti, bet tie nevar būt pamatā aprēķinam atbilstoši ║ ASVG ║ 238. un 239. pantam, 122. un 123. pantam, ║ GSVG ║ 113. un 114. pantam un ║ BSVG ║ 239. pantam, izmanto bērna kopšanas laika posmu aprēķināšanas pamatu saskaņā ar ASVG 239. pantu, GSVG 123. pantu un BSVG 114. pantu.
  ▐ |
| --- | --- |

3.

Ja saskaņā ar 6. pantu aizstāšanas laika posmus, kas saskaņā ar Austrijas pensijas apdrošināšanas shēmu ir pabeigti, bet tie nevar būt pamatā aprēķinam atbilstoši ║ ASVG ║ 238. un 239. pantam, 122. un 123. pantam, ║ GSVG ║ 113. un 114. pantam un ║ BSVG ║ 239. pantam, izmanto bērna kopšanas laika posmu aprēķināšanas pamatu saskaņā ar ASVG 239. pantu, GSVG 123. pantu un BSVG 114. pantu.

▐

T.   POLIJA

Nav ║

U.   PORTUGĀLE

Nav ║

V.
     
  RUMĀNIJA

Nav ║

W.   SLOVĒNIJA

Nav ║

X.   SLOVĀKIJA

Nav ║

Y.   SOMIJA

▐

| 1. | Nosakot pabalsta saņemšanas tiesības un aprēķinot Somijas valsts pensijas summu saskaņā ar 52. līdz 54. pantu, pensijas, kas ir saņemtas saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, tiek uzskatītas par tādā pašā veidā saņemtām pensijām kā atbilstoši Somijas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

1.

Nosakot pabalsta saņemšanas tiesības un aprēķinot Somijas valsts pensijas summu saskaņā ar 52. līdz 54. pantu, pensijas, kas ir saņemtas saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, tiek uzskatītas par tādā pašā veidā saņemtām pensijām kā atbilstoši Somijas tiesību aktiem.

| 2. | Piemērojot 52. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļu, lai aprēķinātu kreditētā laika posma ienākumus saskaņā ar Somijas tiesību aktiem par uz ienākumiem balstītām pensijām, ja privātpersonai ir pensijas apdrošināšanas laika posmi kā darbiniekam vai pašnodarbinātai personai citā dalībvalstī pārskata perioda daļai saskaņā ar Somijas tiesību aktiem, kreditētā laika posma ienākumi ir līdzvērtīgi to ienākumu summai, kas ir saņemti pārskata perioda daļā Somijā, sadalot ar mēnešu skaitu, kuriem pārskata periodā Somijā bija apdrošināšanas laika posmi. |
| --- | --- |

2.

Piemērojot 52. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļu, lai aprēķinātu kreditētā laika posma ienākumus saskaņā ar Somijas tiesību aktiem par uz ienākumiem balstītām pensijām, ja privātpersonai ir pensijas apdrošināšanas laika posmi kā darbiniekam vai pašnodarbinātai personai citā dalībvalstī pārskata perioda daļai saskaņā ar Somijas tiesību aktiem, kreditētā laika posma ienākumi ir līdzvērtīgi to ienākumu summai, kas ir saņemti pārskata perioda daļā Somijā, sadalot ar mēnešu skaitu, kuriem pārskata periodā Somijā bija apdrošināšanas laika posmi.

Z.   ZVIEDRIJA

| 1. | Ja saskaņā ar 67. panta noteikumiem bērna kopšanas pabalsts tiek maksāts ģimenes loceklim, kas nestrādā, bērna kopšanas pabalsts tiek maksāts tādā apmērā, kas atbilst pamata vai zemākajam apmēram. |
| --- | --- |

1.

Ja saskaņā ar 67. panta noteikumiem bērna kopšanas pabalsts tiek maksāts ģimenes loceklim, kas nestrādā, bērna kopšanas pabalsts tiek maksāts tādā apmērā, kas atbilst pamata vai zemākajam apmēram.

| 2. | Lai aprēķinātu bērna kopšanas pabalstu saskaņā ar Lag (1962:381) om allmän försäkrings (Valsts apdrošināšanas likums) 4. nodaļas 6. punktu, personām, kas ir tiesīgas saņemt ar darbu saistītu bērna kopšanas pabalstu, piemēro šādus noteikumus.



  Uzskata, ka vecāks, kuram uz ienākumiem balstītu slimības pabalstu aprēķina, pamatojoties uz algotu darbu Zviedrijā, atbilst prasībai būt apdrošinātam, lai vismaz 240 dienas pēc kārtas pirms bērna dzimšanas saņemtu slimības pabalstu, kas ir lielāks par minimālo apmēru, ja minētajā laikposmā vecākam bijuši ienākumi no algota darba citā dalībvalstī, kas atbilst apdrošināšanai virs minimālā apmēra. |
| --- | --- |

2.

Uzskata, ka vecāks, kuram uz ienākumiem balstītu slimības pabalstu aprēķina, pamatojoties uz algotu darbu Zviedrijā, atbilst prasībai būt apdrošinātam, lai vismaz 240 dienas pēc kārtas pirms bērna dzimšanas saņemtu slimības pabalstu, kas ir lielāks par minimālo apmēru, ja minētajā laikposmā vecākam bijuši ienākumi no algota darba citā dalībvalstī, kas atbilst apdrošināšanai virs minimālā apmēra.

| 3. | Šīs regulas noteikumi par apdrošināšanas periodu

  vai uzturēšanās periodu

  summēšanu neattiecas uz pārejas noteikumiem Zviedrijas tiesību aktos par tiesībām uz garantijas pensiju personām, kas dzimušas 1937. gadā vai agrāk un kas pirms pensijas pieprasīšanas noteiktu periodu ir bijušas Zviedrijas iedzīvotāji (Likums 2000:798). |
| --- | --- |

3.

Šīs regulas noteikumi par apdrošināšanas periodu

  vai uzturēšanās periodu

  summēšanu neattiecas uz pārejas noteikumiem Zviedrijas tiesību aktos par tiesībām uz garantijas pensiju personām, kas dzimušas 1937. gadā vai agrāk un kas pirms pensijas pieprasīšanas noteiktu periodu ir bijušas Zviedrijas iedzīvotāji (Likums 2000:798).

| 4. | Lai aprēķinātu nosacītos ienākumus
  no ienākumiem atkarīgai kompensācijai
  slimības gadījumā
  un no ienākumiem atkarīgai darbības kompensācijai
  saskaņā ar Lag (1962:381) om allmän försäkring (Valsts apdrošināšanas likums) 8. nodaļu, piemēro šādus noteikumus:






  a) | ja apdrošinātā persona pārskata laika posmā ir arī pakļauta vienas vai vairāku dalībvalstu tiesību aktiem kā darbinieks vai pašnodarbināta persona, ienākumi attiecīgajā (-s) dalībvalstī (-s) ir uzskatāmi par līdzvērtīgiem apdrošinātās personas vidējiem bruto ienākumiem Zviedrijā pārskata laika posma daļā Zviedrijā, kurus aprēķina, dalot ienākumus Zviedrijā ar
  gadu
  skaitu, kuros šie ienākumi ir saņemti; |
| --- | --- | --- |

4.

Lai aprēķinātu nosacītos ienākumus
  no ienākumiem atkarīgai kompensācijai
  slimības gadījumā
  un no ienākumiem atkarīgai darbības kompensācijai
  saskaņā ar Lag (1962:381) om allmän försäkring (Valsts apdrošināšanas likums) 8. nodaļu, piemēro šādus noteikumus:

a)

ja apdrošinātā persona pārskata laika posmā ir arī pakļauta vienas vai vairāku dalībvalstu tiesību aktiem kā darbinieks vai pašnodarbināta persona, ienākumi attiecīgajā (-s) dalībvalstī (-s) ir uzskatāmi par līdzvērtīgiem apdrošinātās personas vidējiem bruto ienākumiem Zviedrijā pārskata laika posma daļā Zviedrijā, kurus aprēķina, dalot ienākumus Zviedrijā ar
  gadu
  skaitu, kuros šie ienākumi ir saņemti;

| b) | ja pabalsti tiek aprēķināti saskaņā ar 46. pantu un personas nav apdrošinātas Zviedrijā, pārskata laika posmu nosaka saskaņā ar iepriekšminētā likuma 8. nodaļas 2. un 8. punktu tā, it kā attiecīgā persona būtu apdrošināta Zviedrijā. Ja attiecīgajai personai saskaņā ar Likumu par vecuma pensiju,
  kas balstīta uz ienākumiem,
  (1998:674) šajā periodā nav ienākumu, kas veido pensiju, atskaites periodu sāk skaitīt no senāka laika, kad apdrošinātajai personai bija ienākumi no algota darba Zviedrijā. |
| --- | --- |

b)

ja pabalsti tiek aprēķināti saskaņā ar 46. pantu un personas nav apdrošinātas Zviedrijā, pārskata laika posmu nosaka saskaņā ar iepriekšminētā likuma 8. nodaļas 2. un 8. punktu tā, it kā attiecīgā persona būtu apdrošināta Zviedrijā. Ja attiecīgajai personai saskaņā ar Likumu par vecuma pensiju,
  kas balstīta uz ienākumiem,
  (1998:674) šajā periodā nav ienākumu, kas veido pensiju, atskaites periodu sāk skaitīt no senāka laika, kad apdrošinātajai personai bija ienākumi no algota darba Zviedrijā.

| 5. | a) | Aprēķinot teorētiskos pensijas
  līdzekļus
  ar ienākumu saistītai apgādnieka zaudējuma pensijai (Likums 2000:461), ja prasības pensijas piešķiršanai Zviedrijas tiesību aktos attiecībā uz pēdējiem trim no pieciem kalendārajiem gadiem tieši pirms apdrošinātās personas nāves (pārskata periods) nav ievērotas, tiek ņemti vērā apdrošināšanas periodi, kas ir izpildīti citās dalībvalstīs tā, it kā tie būtu bijuši izpildīti Zviedrijā. Apdrošināšanas periodi citās dalībvalstīs ir uzskatāmi par balstāmiem uz vidējo Zviedrijas pensijas bāzi. Ja attiecīgajai personai ir tikai viens gads Zviedrijā ar pensijas bāzi, ikviens apdrošināšanas periods citā dalībvalstī veido to pašu summu, ko Zviedrijā; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Aprēķinot teorētiskos pensijas
  līdzekļus
  ar ienākumu saistītai apgādnieka zaudējuma pensijai (Likums 2000:461), ja prasības pensijas piešķiršanai Zviedrijas tiesību aktos attiecībā uz pēdējiem trim no pieciem kalendārajiem gadiem tieši pirms apdrošinātās personas nāves (pārskata periods) nav ievērotas, tiek ņemti vērā apdrošināšanas periodi, kas ir izpildīti citās dalībvalstīs tā, it kā tie būtu bijuši izpildīti Zviedrijā. Apdrošināšanas periodi citās dalībvalstīs ir uzskatāmi par balstāmiem uz vidējo Zviedrijas pensijas bāzi. Ja attiecīgajai personai ir tikai viens gads Zviedrijā ar pensijas bāzi, ikviens apdrošināšanas periods citā dalībvalstī veido to pašu summu, ko Zviedrijā;

| b) | Aprēķinot teorētiskos pensijas kredītus atraitnes pensijām nāves gadījumiem, sākot no 2003. gada 1. janvāra, ja prasības Zviedrijas tiesību aktos par pensiju kredītiem attiecībā uz pēdējiem diviem no četriem gadiem tieši pirms apdrošinātās personas nāves (pārskata periods) nav ievērotas un apdrošināšanas laika posmi ir pabeigti citā dalībvalstī pārskata periodā, šie gadi tiek balstīti uz tiem pašiem pensiju kredītiem kā Zviedrijas gadā. |
| --- | --- |

b)

Aprēķinot teorētiskos pensijas kredītus atraitnes pensijām nāves gadījumiem, sākot no 2003. gada 1. janvāra, ja prasības Zviedrijas tiesību aktos par pensiju kredītiem attiecībā uz pēdējiem diviem no četriem gadiem tieši pirms apdrošinātās personas nāves (pārskata periods) nav ievērotas un apdrošināšanas laika posmi ir pabeigti citā dalībvalstī pārskata periodā, šie gadi tiek balstīti uz tiem pašiem pensiju kredītiem kā Zviedrijas gadā.

ZA.   APVIENOTĀ KARALISTE

| 1. | Gadījumā, kad personai saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem var būt tiesības uz ikdienas pensiju, ja:






  a) | bijušā laulātā iemaksas tiek ņemtas vērā it kā tās būtu pašas personas iemaksas, vai |
| --- | --- | --- |

1.

Gadījumā, kad personai saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem var būt tiesības uz ikdienas pensiju, ja:

a)

bijušā laulātā iemaksas tiek ņemtas vērā it kā tās būtu pašas personas iemaksas, vai

| b) | attiecīgās personas laulātais vai bijušais laulātais ir izpildījis attiecīgos iemaksu nosacījumus, |
| --- | --- |

b)

attiecīgās personas laulātais vai bijušais laulātais ir izpildījis attiecīgos iemaksu nosacījumus,

tad katrā gadījumā ar noteikumu, ka laulātais vai bijušais laulātais ir vai bija tāds darbinieks vai pašnodarbināta persona, uz kuru attiecās divu vai vairāku dalībvalstu tiesību akti, ir spēkā regulas III sadaļas 5. nodaļa, lai noskaidrotu tiesības atbilstīgi Apvienotās Karalistes tiesību aktiem. Šajā gadījumā minētās 5. nodaļas atsauces uz “apdrošināšanas laika posmiem” ir jāsaprot kā atsauces uz tādiem apdrošināšanas laika posmiem, ko pabeidzis:

| i) | laulātais vai bijušais laulātais, ja prasījumu iesniedz:






  — | precēta sieviete, vai |
| --- | --- | --- |

i)

laulātais vai bijušais laulātais, ja prasījumu iesniedz:

—

precēta sieviete, vai

| — | persona, kuras laulība ir izbeigusies nevis ar laulātā nāvi, bet citā veidā. |
| --- | --- |

—

persona, kuras laulība ir izbeigusies nevis ar laulātā nāvi, bet citā veidā.

| ii) | bijušais laulātais, ja prasījumu iesniedz:






  — | atraitnis, kuram tieši pirms pensionēšanās vecuma nav tiesību saņemt par atraitni kļuvuša vecāka pabalstu, vai |
| --- | --- | --- |

ii)

bijušais laulātais, ja prasījumu iesniedz:

—

atraitnis, kuram tieši pirms pensionēšanās vecuma nav tiesību saņemt par atraitni kļuvuša vecāka pabalstu, vai

| — | atraitne, kurai tieši pirms pensionēšanās vecuma nav tiesību saņemt par atraitni kļuvušas mātes pabalstu, par atraitni kļuvuša vecāka pabalstu vai atraitņu pensiju vai kurai ir tiesības saņemt tikai ar vecumu saistītu atraitņu pensiju, kas aprēķināta saskaņā ar regulas 52. panta 1. punkta b) apakšpunktu, un šajā nozīmē “ar vecumu saistīta atraitņu pensija” nozīmē atraitņu pensiju, kas izmaksājama pēc samazinātas likmes saskaņā ar 39. iedaļas 4. 1992. punktu. gada Likumā “Par sociālās nodrošināšanas iemaksām un pabalstiem.” |
| --- | --- |

—

atraitne, kurai tieši pirms pensionēšanās vecuma nav tiesību saņemt par atraitni kļuvušas mātes pabalstu, par atraitni kļuvuša vecāka pabalstu vai atraitņu pensiju vai kurai ir tiesības saņemt tikai ar vecumu saistītu atraitņu pensiju, kas aprēķināta saskaņā ar regulas 52. panta 1. punkta b) apakšpunktu, un šajā nozīmē “ar vecumu saistīta atraitņu pensija” nozīmē atraitņu pensiju, kas izmaksājama pēc samazinātas likmes saskaņā ar 39. iedaļas 4. 1992. punktu. gada Likumā “Par sociālās nodrošināšanas iemaksām un pabalstiem.”

| 2. | Piemērojot
  regulas
  6. pantu tādiem noteikumiem, kas reglamentē tiesības uz kopšanas pabalstu, aprūpētāja pabalstu un invalīda uztura pabalstu, tādu darba, pašnodarbinātības vai pastāvīgās dzīvesvietas periodu, kas izpildīts citā dalībvalstī, nevis Apvienotajā Karalistē, ņem vērā tiktāl, ciktāl nepieciešams, lai atbilstu nosacījumiem par uzturēšanos Apvienotajā Karalistē, pirms dienas, kad pirmo reizi rodas tiesības uz minēto pabalstu. |
| --- | --- |

2.

Piemērojot
  regulas
  6. pantu tādiem noteikumiem, kas reglamentē tiesības uz kopšanas pabalstu, aprūpētāja pabalstu un invalīda uztura pabalstu, tādu darba, pašnodarbinātības vai pastāvīgās dzīvesvietas periodu, kas izpildīts citā dalībvalstī, nevis Apvienotajā Karalistē, ņem vērā tiktāl, ciktāl nepieciešams, lai atbilstu nosacījumiem par uzturēšanos Apvienotajā Karalistē, pirms dienas, kad pirmo reizi rodas tiesības uz minēto pabalstu.

| 3. | Piemērojot Regulas
  7. pantu
  attiecībā uz invaliditāti
  , vecuma vai skaidrās naudas
  pabalstiem
  apgādnieka zaudējuma gadījumā,
  pensijām
  par nelaimes gadījumu darbā vai arodslimību un apbedīšanas
  pabalstiem
  ,
  katru tādu saņēmēju saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem,
  kas uzturas citas dalībvalsts teritorijā,
  uzturēšanās laikā uzskata par personu, kas dzīvo minētajā citā dalībvalstī
  . |
| --- | --- |

3.

Piemērojot Regulas
  7. pantu
  attiecībā uz invaliditāti
  , vecuma vai skaidrās naudas
  pabalstiem
  apgādnieka zaudējuma gadījumā,
  pensijām
  par nelaimes gadījumu darbā vai arodslimību un apbedīšanas
  pabalstiem
  ,
  katru tādu saņēmēju saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem,
  kas uzturas citas dalībvalsts teritorijā,
  uzturēšanās laikā uzskata par personu, kas dzīvo minētajā citā dalībvalstī
  .

| 4. | Piemērojot 46. pantu, ja attiecīgā persona, kam iestājusies darba nespēja, kura noved pie invaliditātes, kamēr uz to ir attiekušies citas dalībvalsts tiesību akti, Apvienotā Karaliste 1992. gada Likuma “Par sociālās nodrošināšanas iemaksām un pabalstiem” 30.A. iedaļas 5. punkta mērķiem ņem vērā visus periodus, kuru laikā viņš ir saņēmis attiecībā uz šo darba nespēju:







  a) | slimības pabalstus naudā vai tā vietā turpināja saņemt algu; |
| --- | --- | --- |

4.

Piemērojot 46. pantu, ja attiecīgā persona, kam iestājusies darba nespēja, kura noved pie invaliditātes, kamēr uz to ir attiekušies citas dalībvalsts tiesību akti, Apvienotā Karaliste 1992. gada Likuma “Par sociālās nodrošināšanas iemaksām un pabalstiem” 30.A. iedaļas 5. punkta mērķiem ņem vērā visus periodus, kuru laikā viņš ir saņēmis attiecībā uz šo darba nespēju:

a)

slimības pabalstus naudā vai tā vietā turpināja saņemt algu;

| b) | pabalstus III sadaļas 4. un 5. nodaļas nozīmē, kas ir piešķirti attiecībā uz invaliditāti, kas iestājusies pēc šīs darba nespējas; |
| --- | --- |

b)

pabalstus III sadaļas 4. un 5. nodaļas nozīmē, kas ir piešķirti attiecībā uz invaliditāti, kas iestājusies pēc šīs darba nespējas;

saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem tā, it kā tas būtu īstermiņa darba nespējas laika posmu pabalsts, kas ir samaksāts saskaņā ar 1992. gada Likuma “Par sociālās nodrošināšanas iemaksām un pabalstiem” 30A. iedaļas 1. līdz 4. punktu.

| 5. | Piemērojot 46. pantu, ņem vērā tikai tos laika posmus, kuros persona bija darbnespējīga Apvienotās Karalistes tiesību aktu nozīmē. |
| --- | --- |

5.

Piemērojot 46. pantu, ņem vērā tikai tos laika posmus, kuros persona bija darbnespējīga Apvienotās Karalistes tiesību aktu nozīmē.

| 6. | a) | Aprēķinot ienākumu koeficientu, kas ir vajadzīgs, lai noteiktu tiesības uz pabalstiem saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem, katru nedēļu, kad darbinieks bija pakļauts citas dalībvalsts tiesību aktiem un kas sākās attiecīgajā ienākumu nodokļa gadā Apvienotās Karalistes tiesību aktu nozīmē, attiecīgā persona ir veikusi iemaksas kā nodarbināts pelnītājs vai kurai ir ienākumi, par kuriem ir veiktas iemaksas, ņemot par pamatu ienākumus, kas atbilst divām trešdaļām attiecīgās nedēļas maksimālo ienākumu līmeņa. |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Aprēķinot ienākumu koeficientu, kas ir vajadzīgs, lai noteiktu tiesības uz pabalstiem saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem, katru nedēļu, kad darbinieks bija pakļauts citas dalībvalsts tiesību aktiem un kas sākās attiecīgajā ienākumu nodokļa gadā Apvienotās Karalistes tiesību aktu nozīmē, attiecīgā persona ir veikusi iemaksas kā nodarbināts pelnītājs vai kurai ir ienākumi, par kuriem ir veiktas iemaksas, ņemot par pamatu ienākumus, kas atbilst divām trešdaļām attiecīgās nedēļas maksimālo ienākumu līmeņa.

| b) | Piemērojot 52. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) daļu, ja:







  i) | darbinieks kādā ienākumu nodokļu gadā, kas sākas 1975. gada 6. aprīlī vai pēc šī datuma, ir pabeidzis apdrošināšanas darba vai dzīvesvietas laika posmus vienīgi dalībvalstī, kas nav Apvienotā Karaliste, un, piemērojot 6. punkta a) apakšpunktu, šis gads skaitās kvalificējošs gads Apvienotās Karalistes tiesību aktu nozīmē šīs regulas 52. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļas nolūkos, viņš šajā gadā ir uzskatāms par apdrošinātu 52 nedēļas šajā otrā dalībvalstī; |
| --- | --- | --- |

b)

Piemērojot 52. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) daļu, ja:

i)

darbinieks kādā ienākumu nodokļu gadā, kas sākas 1975. gada 6. aprīlī vai pēc šī datuma, ir pabeidzis apdrošināšanas darba vai dzīvesvietas laika posmus vienīgi dalībvalstī, kas nav Apvienotā Karaliste, un, piemērojot 6. punkta a) apakšpunktu, šis gads skaitās kvalificējošs gads Apvienotās Karalistes tiesību aktu nozīmē šīs regulas 52. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļas nolūkos, viņš šajā gadā ir uzskatāms par apdrošinātu 52 nedēļas šajā otrā dalībvalstī;

| ii) | ienākuma nodokļa gads, kas sākas 1975. gada 6. aprīlī vai pēc šī datuma, neskaitās kvalificējošs gads Apvienotās Karalistes tiesību aktu nozīmē šīs regulas 52 panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļas nolūkiem, apdrošināšanas, darba vai dzīvesvietas laika posmus, kas pabeigti šajā gadā, neņem vērā. |
| --- | --- |

ii)

ienākuma nodokļa gads, kas sākas 1975. gada 6. aprīlī vai pēc šī datuma, neskaitās kvalificējošs gads Apvienotās Karalistes tiesību aktu nozīmē šīs regulas 52 panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļas nolūkiem, apdrošināšanas, darba vai dzīvesvietas laika posmus, kas pabeigti šajā gadā, neņem vērā.

| c) | Lai ienākumu koeficientu pārrēķinātu apdrošināšanas laika posmos, ienākumu koeficientu, kas saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem ir sasniegts konkrētajā ienākumu nodokļa gadā, dala ar gada zemāko ienākumu līmeni. Rezultātu izsaka ar veselu skaitli, neņemot vērā atlikumu decimāldaļās. Iegūto skaitli uzskata par tādu, kas norāda, cik apdrošināšanas nedēļu ir pabeigts attiecīgajā gadā saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem, ar noteikumu, ka šis skaitlis nepārsniedz to nedēļu skaitu, kurās persona bija pakļauta minētajiem tiesību aktiem.” |
| --- | --- |

c)

Lai ienākumu koeficientu pārrēķinātu apdrošināšanas laika posmos, ienākumu koeficientu, kas saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem ir sasniegts konkrētajā ienākumu nodokļa gadā, dala ar gada zemāko ienākumu līmeni. Rezultātu izsaka ar veselu skaitli, neņemot vērā atlikumu decimāldaļās. Iegūto skaitli uzskata par tādu, kas norāda, cik apdrošināšanas nedēļu ir pabeigts attiecīgajā gadā saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem, ar noteikumu, ka šis skaitlis nepārsniedz to nedēļu skaitu, kurās persona bija pakļauta minētajiem tiesību aktiem.”

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/259 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/259

---

Trešdiena, 2008. gada 9. jūlijsRegulas (EK) Nr. 883/2004 un Regulas (EK) Nr. [...] noteikumu attiecināšana arī uz tiem trešo valstu valstspiederīgiem, uz kuriem minētie noteikumi neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ *

P6_TA(2008)0350

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Regulas (EK) Nr. [...] noteikumus attiecina arī uz tiem trešo valstu valstspiederīgiem, uz kuriem minētie noteikumi neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ (COM(2007)0439 — C6-0289/2007 — 2007/0152(CNS))

2009/C 294 E/51

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2007)0439),

ņemot vērā EK līguma 63. panta 4. punktu,

ņemot vērā EK līguma 67. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0289/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0209/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju atbilstīgi grozīt tās priekšlikumu, saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju atbilstīgi grozīt tās priekšlikumu, saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Regulas priekšlikums


  3.a apsvērums (jauns) |
| | (3a) | Šī regula respektē pamattiesības un ievēro principus, kas ir cita starpā atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, īpaši tās 34. panta 2. punktā
  . |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

(3a)

Šī regula respektē pamattiesības un ievēro principus, kas ir cita starpā atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, īpaši tās 34. panta 2. punktā
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| (6a) | Eiropas Savienības mērķi ir panākt augstu sociālās aizsardzības līmeni, kā arī uzlabot dzīves līmeni un dzīves kvalitāti dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(6a)

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. jūlijs

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/260 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/260

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. jūlijsKopīgā konsulārā instrukcija: biometriskie identifikatori un vīzu pieteikumi ***I

P6_TA(2008)0358

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Kopīgo konsulāro instrukciju diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām, nosakot biometrisko identifikatoru ieviešanu un paredzot arī noteikumus par vīzu pieteikumu pieņemšanu un apstrādi (COM(2006)0269 — C6-0166/2006 — 2006/0088(COD))

2009/C 294 E/52

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0269),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 62. panta 2. punkta b) apakšpunktu ii) daļu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedz priekšlikumu Parlamentam (C6-0166/2006),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0459/2007),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. jūlijsP6_TC1-COD(2006)0088

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 10. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Kopīgo konsulāro instrukciju diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām, nosakot biometrisko identifikatoru ieviešanu un paredzot arī noteikumus par vīzu pieteikumu pieņemšanu un apstrādi

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. panta noteikto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu vīzu pieprasītāju pārliecinošu pārbaudi un identifikāciju, Vīzu informācijas sistēmā (VIS), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2004/512/EK (2) ir jāapstrādā biometriskie dati un jārada šo biometrisko datu ieguves tiesiskais regulējums. Turklāt VIS īstenošanai ir nepieciešamas jaunas organizācijas formas vīzu pieteikumu pieņemšanai. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu vīzu pieprasītāju pārliecinošu pārbaudi un identifikāciju, Vīzu informācijas sistēmā (VIS), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2004/512/EK (2) ir jāapstrādā biometriskie dati un jārada šo biometrisko datu ieguves tiesiskais regulējums. Turklāt VIS īstenošanai ir nepieciešamas jaunas organizācijas formas vīzu pieteikumu pieņemšanai.

| (2) | Biometrisko identifikatoru integrācija VIS ir svarīgs jaunu elementu izmantošanas pasākums, ar kuru izveido drošāku saikni starp vīzas turētāju un pasi, lai izvairītos no viltotas identitātes izmantošanas gadījumiem. Tādēļ noteikumam par vīzas pieprasītāja personisku ierašanos — vismaz pirmā pieteikuma iesniegšanas reizē — ir jābūt vienai no pamatprasībām, kas jāizpilda, lai izsniegtu vīzu, reģistrējot biometriskos identifikatorus VIS. |
| --- | --- |

(2)

Biometrisko identifikatoru integrācija VIS ir svarīgs jaunu elementu izmantošanas pasākums, ar kuru izveido drošāku saikni starp vīzas turētāju un pasi, lai izvairītos no viltotas identitātes izmantošanas gadījumiem. Tādēļ noteikumam par vīzas pieprasītāja personisku ierašanos — vismaz pirmā pieteikuma iesniegšanas reizē — ir jābūt vienai no pamatprasībām, kas jāizpilda, lai izsniegtu vīzu, reģistrējot biometriskos identifikatorus VIS.

| (3) | ▐ Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulā (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (3) (VIS Regula)
  noteikts, ka pieprasītāja pirkstu nospiedumi un fotogrāfijas jāuzglabā VIS.
  Šajā regulā noteikti biometrisko identifikatoru ieguves standarti, atsaucoties uz attiecīgajiem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) noteikumiem. Lai nodrošinātu standartu savietojamību, sīkākas tehniskās specifikācijas nav nepieciešamas. |
| --- | --- |

(3)

▐ Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulā (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (3) (VIS Regula)
  noteikts, ka pieprasītāja pirkstu nospiedumi un fotogrāfijas jāuzglabā VIS.
  Šajā regulā noteikti biometrisko identifikatoru ieguves standarti, atsaucoties uz attiecīgajiem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) noteikumiem. Lai nodrošinātu standartu savietojamību, sīkākas tehniskās specifikācijas nav nepieciešamas.

| (4) | Pieteikuma iesniedzēju pieņemšanai jānotiek, pienācīgi ievērojot cilvēka cieņu un integritāti. Vīzas pieteikumu apstrāde jāveic profesionāli un cieņas pilni, un tai jābūt samērīgai ar izvirzītajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(4)

Pieteikuma iesniedzēju pieņemšanai jānotiek, pienācīgi ievērojot cilvēka cieņu un integritāti. Vīzas pieteikumu apstrāde jāveic profesionāli un cieņas pilni, un tai jābūt samērīgai ar izvirzītajiem mērķiem.

| (5) | Lai atvieglotu vīzu pieprasītāju reģistrāciju un samazinātu dalībvalstu izmaksas, papildus esošajiem “pārstāvības” noteikumiem ir jāparedz jaunas organizatoriskas iespējas, papildinot esošo pārstāvības regulējumu. Vispirms Kopīgā konsulārā instrukcija jāpapildina, nosakot īpašu pārstāvības veidu, kurš aprobežojas ar vīzu pieteikumu pieņemšanu un biometrisko identifikatoru reģistrāciju. |
| --- | --- |

(5)

Lai atvieglotu vīzu pieprasītāju reģistrāciju un samazinātu dalībvalstu izmaksas, papildus esošajiem “pārstāvības” noteikumiem ir jāparedz jaunas organizatoriskas iespējas, papildinot esošo pārstāvības regulējumu. Vispirms Kopīgā konsulārā instrukcija jāpapildina, nosakot īpašu pārstāvības veidu, kurš aprobežojas ar vīzu pieteikumu pieņemšanu un biometrisko identifikatoru reģistrāciju.

| (6) | Jāīsteno citas iespējas, piemēram, līdzās atrašanās, kopīgi vīzu pieteikuma centri un ārpakalpojumi. Jāizveido piemērots šo iespēju tiesiskais regulējums, īpaši ņemot vērā datu aizsardzības aspektus.
  Lai nodrošinātu godīgumu vīzu izsniegšanas procesā, jebkurai darbībai, kas saistīta ar vīzu izsniegšanu, tostarp biometrisko datu ieguvei, jānotiek dalībvalsts iestādes telpās, uz kurām attiecas starptautiskajos tiesību aktos paredzētā diplomātiskā vai konsulārā aizsardzība, vai Eiropas Komisijas telpās, kuras attiecīgā uzņēmējvalsts uzskata par neaizskaramām.
  Pamatojoties uz izstrādāto regulējumu, dalībvalstīm jābūt iespējai saskaņā ar šīs regulas noteikumiem
  brīvi izvēlēties, kāda veida organizatorisko struktūru tās izmantos katrā attiecīgajā trešajā valstī. Komisijai šādu struktūru sīks apraksts
  jāpublicē Šengenas vīzas kopīgajā interneta vietnē. |
| --- | --- |

(6)

Jāīsteno citas iespējas, piemēram, līdzās atrašanās, kopīgi vīzu pieteikuma centri un ārpakalpojumi. Jāizveido piemērots šo iespēju tiesiskais regulējums, īpaši ņemot vērā datu aizsardzības aspektus.
  Lai nodrošinātu godīgumu vīzu izsniegšanas procesā, jebkurai darbībai, kas saistīta ar vīzu izsniegšanu, tostarp biometrisko datu ieguvei, jānotiek dalībvalsts iestādes telpās, uz kurām attiecas starptautiskajos tiesību aktos paredzētā diplomātiskā vai konsulārā aizsardzība, vai Eiropas Komisijas telpās, kuras attiecīgā uzņēmējvalsts uzskata par neaizskaramām.
  Pamatojoties uz izstrādāto regulējumu, dalībvalstīm jābūt iespējai saskaņā ar šīs regulas noteikumiem
  brīvi izvēlēties, kāda veida organizatorisko struktūru tās izmantos katrā attiecīgajā trešajā valstī. Komisijai šādu struktūru sīks apraksts
  jāpublicē Šengenas vīzas kopīgajā interneta vietnē.

| (7) | Organizējot sadarbību, dalībvalstīm ir jānodrošina, lai pieprasītājai personai norādītu dalībvalsti, kura ir atbildīga par šīs personas pieteikuma apstrādi. |
| --- | --- |

(7)

Organizējot sadarbību, dalībvalstīm ir jānodrošina, lai pieprasītājai personai norādītu dalībvalsti, kura ir atbildīga par šīs personas pieteikuma apstrādi.

| (8) | Tā kā vīzu izsniegšana pēc savas būtības ir valsts uzdevums, jebkādu dalībvalstu centrālo iestāžu lēmumu
  vīzu pieteikuma apstrādes procesa daļas izpildi nodot ārējam pakalpojumu sniedzējam
  drīkst pieņemt tikai tad, ja nav citas iespējas un tam ir pienācīgs pamatojums.
  Šādai kārtībai jābūt ciešā saskaņā ar vispārējiem vīzu izsniegšanas principiem, ievērojot datu aizsardzības prasības, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (4) |
| --- | --- |

(8)

Tā kā vīzu izsniegšana pēc savas būtības ir valsts uzdevums, jebkādu dalībvalstu centrālo iestāžu lēmumu
  vīzu pieteikuma apstrādes procesa daļas izpildi nodot ārējam pakalpojumu sniedzējam
  drīkst pieņemt tikai tad, ja nav citas iespējas un tam ir pienācīgs pamatojums.
  Šādai kārtībai jābūt ciešā saskaņā ar vispārējiem vīzu izsniegšanas principiem, ievērojot datu aizsardzības prasības, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (4)

| (9) | Jebkurā līgumā, ko dalībvalstis noslēdz
  ar ārpakalpojumu sniedzējiem,
  jāietver noteikumi
  par pakalpojumu sniedzēja tiešajiem uzdevumiem, tiešu un neierobežotu piekļuvi pakalpojumu sniedzēju telpām, informāciju par vīzu pieprasītājiem, kā arī konfidencialitāti
  , datu aizsardzības noteikumu ievērošanu
  un līguma pārtraukšanas vai izbeigšanas apstākļiem, nosacījumiem un procedūru.
  Dalībvalstīm jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka līgumi ar ārpakalpojumu sniedzējiem ir izpildāmi. |
| --- | --- |

(9)

Jebkurā līgumā, ko dalībvalstis noslēdz
  ar ārpakalpojumu sniedzējiem,
  jāietver noteikumi
  par pakalpojumu sniedzēja tiešajiem uzdevumiem, tiešu un neierobežotu piekļuvi pakalpojumu sniedzēju telpām, informāciju par vīzu pieprasītājiem, kā arī konfidencialitāti
  , datu aizsardzības noteikumu ievērošanu
  un līguma pārtraukšanas vai izbeigšanas apstākļiem, nosacījumiem un procedūru.
  Dalībvalstīm jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka līgumi ar ārpakalpojumu sniedzējiem ir izpildāmi.

| (10) | Dalībvalstīm jācenšas organizēt vīzu pieteikumu pieņemšanu, biometrisko identifikatoru reģistrēšanu un intervijas tā, lai vīzas pieprasītājam vīzas ieguves procesa laikā iestādē būtu jāierodas tikai vienu reizi (“vienas pieturas pakalpojumu” princips). |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm jācenšas organizēt vīzu pieteikumu pieņemšanu, biometrisko identifikatoru reģistrēšanu un intervijas tā, lai vīzas pieprasītājam vīzas ieguves procesa laikā iestādē būtu jāierodas tikai vienu reizi (“vienas pieturas pakalpojumu” princips).

| (11) | Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs ir sniedzis atzinumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti

   (5)

  28. panta 1. punktu un 29. pantā minētā darba grupa — saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 30. panta 1. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs ir sniedzis atzinumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti

   (5)

  28. panta 1. punktu un 29. pantā minētā darba grupa — saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 30. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

| (12) | Uz personas datu apstrādi, ko veic, piemērojot šo regulu, Direktīva 95/46/EK. Tomēr ir jāprecizē daži jautājumi jo īpaši saistībā ar atbildību par datu apstrādi, datu subjekta tiesību garantijām un datu aizsardzības uzraudzību. |
| --- | --- |

(12)

Uz personas datu apstrādi, ko veic, piemērojot šo regulu, Direktīva 95/46/EK. Tomēr ir jāprecizē daži jautājumi jo īpaši saistībā ar atbildību par datu apstrādi, datu subjekta tiesību garantijām un datu aizsardzības uzraudzību.

| (13) | Dalībvalstīm jāļauj noteiktām vīzu pieprasītāju kategorijām vai visiem pieprasītajiem humanitāru vai citu iemeslu dēļ tieši piekļūt savām konsulārajām iestādēm vai diplomātiskajām pārstāvniecībām. |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstīm jāļauj noteiktām vīzu pieprasītāju kategorijām vai visiem pieprasītajiem humanitāru vai citu iemeslu dēļ tieši piekļūt savām konsulārajām iestādēm vai diplomātiskajām pārstāvniecībām.

| (14) | Lai vienkāršotu katra nākamā pieteikuma procedūru, jābūt iespējai
  59 mēnešu
  laikā
  no
  VIS
  regulas 23. pantā noteiktā
  glabāšanas
  perioda sākuma
  kopēt pirmā pieteikuma biometriskos datus. Ja šis periods ir aizritējis, biometriskie identifikatori ir jāiegūst no jauna. |
| --- | --- |

(14)

Lai vienkāršotu katra nākamā pieteikuma procedūru, jābūt iespējai
  59 mēnešu
  laikā
  no
  VIS
  regulas 23. pantā noteiktā
  glabāšanas
  perioda sākuma
  kopēt pirmā pieteikuma biometriskos datus. Ja šis periods ir aizritējis, biometriskie identifikatori ir jāiegūst no jauna.

| (15) | Biometrisko identifikatoru ieguves prasības dēļ komercstarpniekus, piemēram, ceļojumu aģentūras, vairs nevarētu izmantot pirmā, bet gan tikai katra nākamā vīzas pieteikuma gadījumā. |
| --- | --- |

(15)

Biometrisko identifikatoru ieguves prasības dēļ komercstarpniekus, piemēram, ceļojumu aģentūras, vairs nevarētu izmantot pirmā, bet gan tikai katra nākamā vīzas pieteikuma gadījumā.

| (16) | Tādēļ būtu attiecīgi jāpapildina Kopīgā konsulārā instrukcija diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām. |
| --- | --- |

(16)

Tādēļ būtu attiecīgi jāpapildina Kopīgā konsulārā instrukcija diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām.

| (17) | Trīs
  gadus pēc
  VIS darbības sākuma un pēc tam ik pēc četriem gadiem
  Komisijai jāsniedz ziņojums par regulas īstenošanu, aptverot biometrisko identifikatoru reģistrāciju,
  izvēlētā ICAO standarta piemērotību, atbilstību datu aizsardzības noteikumiem, pieredzi ar ārpakalpojumu sniedzējiem, īpaši atzīmējot biometrisko datu vākšanu,
  “pirmā pieteikuma” principu un vīzu pieteikumu pieņemšanas un apstrādes procesu.
  Saskaņā ar VIS Regulas 17. panta 12., 13. un 14. punktu un 50. panta 4. punktu ziņojumā jāiekļauj arī informācija par gadījumiem, kad pirkstu nospiedumus objektīvi nav bijis iespējams nodot vai juridisku apsvērumu dēļ tie nav bijuši jānodod salīdzinājumā ar gadījumiem, kad pirkstu nospiedumi tiek ņemti. Ziņojumā jāiekļauj informācija par gadījumiem, kad personai, kas objektīvi nav varējusi nodot pirkstu nospiedumus, ir atteikta vīza. Vajadzības gadījumā ziņojumam jāpievieno attiecīgi priekšlikumi šīs regulas grozīšanai. Komisija ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(17)

Trīs
  gadus pēc
  VIS darbības sākuma un pēc tam ik pēc četriem gadiem
  Komisijai jāsniedz ziņojums par regulas īstenošanu, aptverot biometrisko identifikatoru reģistrāciju,
  izvēlētā ICAO standarta piemērotību, atbilstību datu aizsardzības noteikumiem, pieredzi ar ārpakalpojumu sniedzējiem, īpaši atzīmējot biometrisko datu vākšanu,
  “pirmā pieteikuma” principu un vīzu pieteikumu pieņemšanas un apstrādes procesu.
  Saskaņā ar VIS Regulas 17. panta 12., 13. un 14. punktu un 50. panta 4. punktu ziņojumā jāiekļauj arī informācija par gadījumiem, kad pirkstu nospiedumus objektīvi nav bijis iespējams nodot vai juridisku apsvērumu dēļ tie nav bijuši jānodod salīdzinājumā ar gadījumiem, kad pirkstu nospiedumi tiek ņemti. Ziņojumā jāiekļauj informācija par gadījumiem, kad personai, kas objektīvi nav varējusi nodot pirkstu nospiedumus, ir atteikta vīza. Vajadzības gadījumā ziņojumam jāpievieno attiecīgi priekšlikumi šīs regulas grozīšanai. Komisija ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (18) | Tā kā šīs regulas mērķi, proti, vīzu pieteikumu saņemšanas un apstrādes organizēšanu saistībā ar biometrisko datu pievienošanu, nav iespējams sasniegt dalībvalstu līmenī, un tādēļ var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus, ievērojot Līguma 5. pantā paredzēto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar šajā pantā noteikto proporcionalitātes principu
  šī regula nesniedzas ārpus tā, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu
  šo mērķi. |
| --- | --- |

(18)

Tā kā šīs regulas mērķi, proti, vīzu pieteikumu saņemšanas un apstrādes organizēšanu saistībā ar biometrisko datu pievienošanu, nav iespējams sasniegt dalībvalstu līmenī, un tādēļ var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus, ievērojot Līguma 5. pantā paredzēto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar šajā pantā noteikto proporcionalitātes principu
  šī regula nesniedzas ārpus tā, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu
  šo mērķi.

| (19) | Šī regula ievēro pamattiesības un ņem vērā principus, kas jo īpaši atzīti ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un ANO Konvenciju par bērna tiesībām. |
| --- | --- |

(19)

Šī regula ievēro pamattiesības un ņem vērā principus, kas jo īpaši atzīti ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un ANO Konvenciju par bērna tiesībām.

| (20) | Saskaņā ar 1. un 2. punktu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tai nav saistoša tās piemērošana. Ņemot vērā to, ka šī regula saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļas noteikumiem papildina Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 5. pantu sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas pieņemšanas nolems, vai regulas īstenošanu ietvert savas valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar 1. un 2. punktu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tai nav saistoša tās piemērošana. Ņemot vērā to, ka šī regula saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļas noteikumiem papildina Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 5. pantu sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas pieņemšanas nolems, vai regulas īstenošanu ietvert savas valsts tiesību aktos.

| (21) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus saskaņā ar Nolīgumu, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku, un Norvēģijas Karalisti par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē tajā jomā, kura norādīta 1. panta B punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK par minētā nolīguma īstenošanas pasākumiem (6). |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus saskaņā ar Nolīgumu, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku, un Norvēģijas Karalisti par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē tajā jomā, kura norādīta 1. panta B punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK par minētā nolīguma īstenošanas pasākumiem (6).

| (22) | Šī regula papildina Šengenas acquis, kur Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (7). Tādējādi Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un tai nav saistoša tās piemērošana. |
| --- | --- |

(22)

Šī regula papildina Šengenas acquis, kur Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (7). Tādējādi Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un tai nav saistoša tās piemērošana.

| (23) | Šī regula papildina Šengenas acquis, kur Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (8). Tādējādi Īrija nepiedalās šīs Regulas pieņemšanā un tai nav saistoša tās piemērošana. |
| --- | --- |

(23)

Šī regula papildina Šengenas acquis, kur Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (8). Tādējādi Īrija nepiedalās šīs Regulas pieņemšanā un tai nav saistoša tās piemērošana.

| (24) | Attiecībā uz Šveici šī regula papildina Šengenas acquis saskaņā ar Nolīgumu, kuru parakstījusi Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija par šīs valsts iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē tādā apjomā, kāds norādīts Padomes 2004. gada 25. oktobra Lēmuma 2004/860/EK par Nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu 4. panta 1. punktā ║ (9). |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz Šveici šī regula papildina Šengenas acquis saskaņā ar Nolīgumu, kuru parakstījusi Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija par šīs valsts iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē tādā apjomā, kāds norādīts Padomes 2004. gada 25. oktobra Lēmuma 2004/860/EK par Nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu 4. panta 1. punktā ║ (9).

| (25) | Šī regula ir dokuments, kurš papildina Šengenas acquis vai citādi attiecas uz to 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

(25)

Šī regula ir dokuments, kurš papildina Šengenas acquis vai citādi attiecas uz to 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punkta nozīmē,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Kopīgo konsulāro instrukciju diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām groza šādi.

| 1) | Otrās (II) daļas 1.2. punktu groza šādi:






  a) | apakšpunktu b) papildina ar šādu daļu:
  “Dalībvalsts var pārstāvēt vienu vai vairākas citas dalībvalstis arī vienīgi pieteikumu pieņemšanas un biometrisko identifikatoru reģistrācijas procesā. Piemēro attiecīgos 1.2. punkta c) un e) apakšpunkta noteikumus.
  Saņemot pieteikumu, pārstāvošā dalībvalsts izveido pieteikuma datni Vīzu informācijas sistēmā un ievieto tajā VIS regulas (10) 9. pantā minētos datus. Pēc tam, izmantojot VIS regulas 16. pantā paredzēto VIS sakaru infrastruktūru, tā informē pārstāvētās dalībvalsts konsulāro pārstāvniecību par pieteikumu un šķirkli VIS sistēmā.
  Datņu un datu saņemšanu un nodošanu pārstāvētajam konsulārajam dienestam veic, ievērojot attiecīgos datu aizsardzības un drošības noteikumus. |
| --- | --- | --- |

1)

Otrās (II) daļas 1.2. punktu groza šādi:

a)

apakšpunktu b) papildina ar šādu daļu:

“Dalībvalsts var pārstāvēt vienu vai vairākas citas dalībvalstis arī vienīgi pieteikumu pieņemšanas un biometrisko identifikatoru reģistrācijas procesā. Piemēro attiecīgos 1.2. punkta c) un e) apakšpunkta noteikumus.
  Saņemot pieteikumu, pārstāvošā dalībvalsts izveido pieteikuma datni Vīzu informācijas sistēmā un ievieto tajā VIS regulas (10) 9. pantā minētos datus. Pēc tam, izmantojot VIS regulas 16. pantā paredzēto VIS sakaru infrastruktūru, tā informē pārstāvētās dalībvalsts konsulāro pārstāvniecību par pieteikumu un šķirkli VIS sistēmā.
  Datņu un datu saņemšanu un nodošanu pārstāvētajam konsulārajam dienestam veic, ievērojot attiecīgos datu aizsardzības un drošības noteikumus.

| b) | apakšpunktu d) aizvieto ar šo:
  “Pārstāvniecības, kuras izsniedz vienotās vīzas saskaņā ar a) un b) apakšpunktu, ir norādītas attiecīgā tabulā 18. pielikumā.” |
| --- | --- |

b)

apakšpunktu d) aizvieto ar šo:

“Pārstāvniecības, kuras izsniedz vienotās vīzas saskaņā ar a) un b) apakšpunktu, ir norādītas attiecīgā tabulā 18. pielikumā.”

| 2) | Regulas III daļas -1. punktam pievieno:


  “
  Vīzas pieteikumu apstrādē iesaistīto darbinieku izturēšanās




  Dalībvalstis nodrošina, ka visi vīzu pieteikumu apstrādē iesaistītie darbinieki pieteikumus saņem, ievērojot pieklājības normas.




  Visi darbinieki, veicot savus pienākumus, pilnībā respektē pieteikuma iesniedzēja cilvēka cieņu un integritāti. Visiem veiktajiem pasākumiem jābūt samērīgiem ar šādu pasākumu mērķiem.




  Pildot savus pienākumus, darbinieki nevienu personu nedrīkst pakļaut diskriminācijai, kas balstīta uz dzimumu, piederību rasei vai etniskai grupai, reliģisko pārliecību vai ticību, invaliditāti, vecumu vai dzimumorientāciju.
  ” |
| --- | --- |

2)

Regulas III daļas -1. punktam pievieno:

“
  Vīzas pieteikumu apstrādē iesaistīto darbinieku izturēšanās

Dalībvalstis nodrošina, ka visi vīzu pieteikumu apstrādē iesaistītie darbinieki pieteikumus saņem, ievērojot pieklājības normas.

Visi darbinieki, veicot savus pienākumus, pilnībā respektē pieteikuma iesniedzēja cilvēka cieņu un integritāti. Visiem veiktajiem pasākumiem jābūt samērīgiem ar šādu pasākumu mērķiem.

Pildot savus pienākumus, darbinieki nevienu personu nedrīkst pakļaut diskriminācijai, kas balstīta uz dzimumu, piederību rasei vai etniskai grupai, reliģisko pārliecību vai ticību, invaliditāti, vecumu vai dzimumorientāciju.
  ”

| (3) | Trešās (III) daļas 1. punktu aizvieto ar šo:
  “1.1.   Vīzas pieteikuma veidlapas un pieteikuma veidlapu skaits
  Arī
  vīzu pieprasītāji aizpilda vienotas vīzas pieteikuma veidlapu. Vienotas vīzas pieteikumu iesniedz, lietojot saskaņotu veidlapu, kuras paraugs sniegts 16. pielikumā.
  Jāaizpilda vismaz viens pieteikuma veidlapas eksemplārs, kurš būtu izmantojams, konsultējoties ar centrālajām iestādēm. Līdzējas puses var, ciktāl to nosaka nacionālais administratīvais process, pieprasīt vairākus pieteikuma eksemplārus.
  1.2   Biometriskie identifikatori
  a)   Dalībvalstis, ievērojot
  tiesības
  , kas noteiktas Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā
  , Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām, iegūst vīzas pieprasītāja biometriskos identifikatorus, proti, sejas attēlu un desmit pirkstu nospiedumus.
  Pirmoreiz iesniedzot vīzas pieteikumu, pieprasītājs
  , uz kuru neattiecas neviens no b) apakšpunktā minētajiem izņēmumiem,
  ierodas personiski. Iesniedzot šo pirmo pieteikumu, tiek iegūti šādi biometriskie identifikatori:






  — | pieteikuma iesniegšanas laikā fotografēta vai skenēta fotogrāfija un |
| --- | --- | --- |

(3)

Trešās (III) daļas 1. punktu aizvieto ar šo:

“1.1.   Vīzas pieteikuma veidlapas un pieteikuma veidlapu skaits

Arī
  vīzu pieprasītāji aizpilda vienotas vīzas pieteikuma veidlapu. Vienotas vīzas pieteikumu iesniedz, lietojot saskaņotu veidlapu, kuras paraugs sniegts 16. pielikumā.

Jāaizpilda vismaz viens pieteikuma veidlapas eksemplārs, kurš būtu izmantojams, konsultējoties ar centrālajām iestādēm. Līdzējas puses var, ciktāl to nosaka nacionālais administratīvais process, pieprasīt vairākus pieteikuma eksemplārus.

1.2   Biometriskie identifikatori

a)   Dalībvalstis, ievērojot
  tiesības
  , kas noteiktas Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā
  , Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām, iegūst vīzas pieprasītāja biometriskos identifikatorus, proti, sejas attēlu un desmit pirkstu nospiedumus.

Pirmoreiz iesniedzot vīzas pieteikumu, pieprasītājs
  , uz kuru neattiecas neviens no b) apakšpunktā minētajiem izņēmumiem,
  ierodas personiski. Iesniedzot šo pirmo pieteikumu, tiek iegūti šādi biometriskie identifikatori:

—

pieteikuma iesniegšanas laikā fotografēta vai skenēta fotogrāfija un

| — | desmit pirkstu virsmas kontrolnospiedumi ciparu formātā. |
| --- | --- |

—

desmit pirkstu virsmas kontrolnospiedumi ciparu formātā.

Katra nākamā vīzas pieprasījuma gadījumā
  59 mēnešus no VIS regulas 23. pantā noteiktā glabāšanas perioda sākuma
  biometriskos identifikatorus kopē no pirmā pieteikuma. Pēc šā perioda beigām nākamo pieteikumu uzskata par pirmo pieteikumu.

Fotogrāfiju un pirkstu nospiedumu tehniskās specifikācijas atbilst ICAO 9303. dokumenta Sestā izdevuma
   (11) 1. daļā (pases) noteiktajiem starptautiskajiem standartiem.

Biometriskos identifikatorus ņem kvalificēti un attiecīgi pilnvaroti diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulārā dienesta darbinieki, vai — viņu uzraudzībā
  un uz viņu atbildību
  — ārpakalpojumu sniedzējs saskaņā ar 1.B punktu.

Vīzu informācijas sistēmā (VIS) datus ievada tikai attiecīgi pilnvaroti konsulārie darbinieki,
  kas minēti
  VIS regulas 4. panta 1.
  punktā
  ,
  atbilstīgi 5. pantam.

Lai izvairītos no nepamatotiem atteikumiem un nepareizas identifikācijas, dalībvalstis nodrošina, ka pilnībā tiek izmantoti visi VIS regulas 13. pantā minētie meklēšanas kritēriji.

Biometrisko identifikatoru vākšanu, tostarp pārsūtīšanu no pakalpojuma sniedzēja uz atbildīgo konsulāro dienestu, uzrauga saskaņā ar VIS regulas 41. un 43. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomas Direktīvas 95/46/EK 28. pantu (12).

b)   Izņēmumi

Pirkstu nospiedumu noņemšanas prasība neattiecas uz šādiem pieprasītājiem:

| — | bērni, kuri nav sasnieguši
  12
  gadu vecumu; |
| --- | --- |

—

bērni, kuri nav sasnieguši
  12
  gadu vecumu;

| — | personas, kurām pirkstu nospiedumu noņemšana ir fiziski neiespējama. Ja tomēr ir iespēja noņemt nevis desmit, bet mazāk pirkstu nospiedumus, tad noņem attiecīgā skaita pirkstu nospiedumus.
  Dalībvalstis nodrošina, ka ir atbilstīgas procedūras, kas šādu grūtību gadījumos nodrošina cieņpilnu attieksmi pret attiecīgo personu. Tās arī nodrošina, ka lēmumu par to, ka pirkstu nospiedumu noņemšana ir neiespējama, vienmēr pieņem pienācīgi pilnvarots dalībvalsts (-u) diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulārā dienesta darbinieks. Turklāt, ja šī neiespējamība ir pārejoša, pieprasītājam izvirza prasību pirkstu nospiedumus sniegt nākamajā pieteikuma iesniegšanas reizē. Konsulārajiem darbiniekiem ir tiesības prasīt sīkākus paskaidrojumus par šādas pārejošas neiespējamības iemesliem. |
| --- | --- |

—

personas, kurām pirkstu nospiedumu noņemšana ir fiziski neiespējama. Ja tomēr ir iespēja noņemt nevis desmit, bet mazāk pirkstu nospiedumus, tad noņem attiecīgā skaita pirkstu nospiedumus.
  Dalībvalstis nodrošina, ka ir atbilstīgas procedūras, kas šādu grūtību gadījumos nodrošina cieņpilnu attieksmi pret attiecīgo personu. Tās arī nodrošina, ka lēmumu par to, ka pirkstu nospiedumu noņemšana ir neiespējama, vienmēr pieņem pienācīgi pilnvarots dalībvalsts (-u) diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulārā dienesta darbinieks. Turklāt, ja šī neiespējamība ir pārejoša, pieprasītājam izvirza prasību pirkstu nospiedumus sniegt nākamajā pieteikuma iesniegšanas reizē. Konsulārajiem darbiniekiem ir tiesības prasīt sīkākus paskaidrojumus par šādas pārejošas neiespējamības iemesliem.

Tas, ka fiziski nav iespējams noņemt pirkstu nospiedumus, nedrīkst ietekmēt vīzas piešķiršanu vai atteikšanu.

Dalībvalsts var noteikt biometrisko rādītāju reģistrēšanas izņēmumus, attiecinot tos uz diplomātisko pasu, dienesta/ierēdņu, kā arī speciālo pasu turētājiem.

Visos šajos gadījumos Vīzu informācijas sistēmā ievada norādi “nepiemēro”.

Neskarot III daļas 4. punkta noteikumus, to personu gadījumā, kas jaunākas par 12 gadiem, izmanto skenētas fotogrāfijas, un viņiem pašiem nav jāierodas.

Atbrīvojumu no prasības bērniem nodot pirkstu nospiedumus un jo īpaši vecuma robežas, kurā noņem pirkstu nospiedumus, pārskata trīs gadus pēc VIS darbības uzsākšanas. Šajā sakarā Komisija iesniedz ziņojumu, kurā jo īpaši ietverta VIS darbības laikā gūtā pieredze saistībā ar pirkstu nospiedumu ņemšanu un izmantošanu bērniem no 12 gadu vecuma, kā arī detalizēts tehniskais novērtējums par šo vecumu nesasniegušu bērnu pirkstu nospiedumu noņemšanas un izmantošanas uzticamību identifikācijas un pārbaudes vajadzībām tādā liela apjoma datubāzē kā VIS. Ziņojumā ietver padziļinātu ietekmes novērtējumu par zemāku un augstāku vecuma robežu pirkstu nospiedumu ņemšanai, aplūkojot arī sociālos, ergonomiskos un finansiālos aspektus.

Ziņojumā iekļauj arī līdzīgu novērtējumu par pirkstu nospiedumu ņemšanu veciem cilvēkiem. Ja ziņojums norāda uz ievērojamām problēmām ar pirkstu nospiedumu ņemšanu personām, kas pārsniegušas noteiktu vecumu, Komisija iesniedz priekšlikumu ieviest augstāko vecuma robežu.

Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno attiecīgus priekšlikumus šīs regulas grozīšanai.

| 4) | Septītajā (VII) daļā 1. punktu aizvieto ar šādu tekstu:
  “1.A   Vīzu pieteikumu saņemšanas un apstrādes organizācija

  Katra dalībvalsts ir atbildīga par vīzu pieteikumu saņemšanas un apstrādes organizāciju.
  Katrai atrašanās vietai dalībvalstis vai nu nodrošina savus konsulāros dienestus ar nepieciešamo tehnisko aprīkojumu biometrisko identifikatoru reģistrēšanai/uzkrāšanai vai, neskarot iepriekš minētās pārstāvības iespējas, nolemj sadarboties ar vienu vai vairākām citām dalībvalstīm. Sadarbība notiek, izmantojot līdzās atrašanos vai izveidojot kopīgu vīzu pieteikumu centru, vai
  , ja tas nav iespējams,
  arī sadarbojoties ar ārējiem partneriem.






  a) | Ja ir izvēlēta “līdzās atrašanās”, tad vienas vai vairāku dalībvalstu diplomātisko dienestu vai misiju darbinieki apstrādā pieteikumus (arī biometriskos identifikatorus), ko tiem adresējis citas dalībvalsts diplomātiskais dienests vai konsulārā misija, un izmanto šās dalībvalsts tehnisko aprīkojumu. Attiecīgās dalībvalstis vienojas par līdzās atrašanās ilgumu un tās izbeigšanas nosacījumiem, kā arī par administratīvo izmaksu daļu, kas jāsaņem dalībvalstij, kuras diplomātisko dienestu vai konsulāro pārstāvniecību izmanto.
  Pieteikumu pārsūta par vīzas pieteikuma apstrādi atbildīgajai dalībvalstij. |
| --- | --- | --- |

4)

Septītajā (VII) daļā 1. punktu aizvieto ar šādu tekstu:

“1.A   Vīzu pieteikumu saņemšanas un apstrādes organizācija

Katra dalībvalsts ir atbildīga par vīzu pieteikumu saņemšanas un apstrādes organizāciju.

Katrai atrašanās vietai dalībvalstis vai nu nodrošina savus konsulāros dienestus ar nepieciešamo tehnisko aprīkojumu biometrisko identifikatoru reģistrēšanai/uzkrāšanai vai, neskarot iepriekš minētās pārstāvības iespējas, nolemj sadarboties ar vienu vai vairākām citām dalībvalstīm. Sadarbība notiek, izmantojot līdzās atrašanos vai izveidojot kopīgu vīzu pieteikumu centru, vai
  , ja tas nav iespējams,
  arī sadarbojoties ar ārējiem partneriem.

a)

Ja ir izvēlēta “līdzās atrašanās”, tad vienas vai vairāku dalībvalstu diplomātisko dienestu vai misiju darbinieki apstrādā pieteikumus (arī biometriskos identifikatorus), ko tiem adresējis citas dalībvalsts diplomātiskais dienests vai konsulārā misija, un izmanto šās dalībvalsts tehnisko aprīkojumu. Attiecīgās dalībvalstis vienojas par līdzās atrašanās ilgumu un tās izbeigšanas nosacījumiem, kā arī par administratīvo izmaksu daļu, kas jāsaņem dalībvalstij, kuras diplomātisko dienestu vai konsulāro pārstāvniecību izmanto.
  Pieteikumu pārsūta par vīzas pieteikuma apstrādi atbildīgajai dalībvalstij.

| b) | “Kopīga pieteikumu centra” gadījumā divu vai vairāku dalībvalstu diplomātiskos dienestus vai konsulārās pārstāvniecības izvieto
  vienā tādas dalībvalsts
  ēkā
  , uz kuru attiecas starptautiskajos tiesību aktos paredzētā diplomātiskā vai konsulārā aizsardzība, kuru uzņēmējvalsts uzskata par nepārkāpjamu, vai Eiropas Komisijas telpās,
  lai saņemtu tiem adresētos vīzu pieteikumus (arī biometriskos identifikatorus). Vīzu pieprasītājiem norāda dalībvalsti, kura ir atbildīga par vīzas pieteikuma apstrādi. Dalībvalstis vienojas par šādas sadarbības ilgumu un izbeigšanas nosacījumiem, kā arī par izmaksu sadalījumu līdzdalīgo dalībvalstu starpā. Vienai dalībvalstij ir jābūt atbildīgai par līgumiem attiecībā uz loģistiku un diplomātiskajām attiecībām ar valsti, kurā atrodas attiecīgo dalībvalstu diplomātiskie vai konsulārie dienesti. |
| --- | --- |

b)

“Kopīga pieteikumu centra” gadījumā divu vai vairāku dalībvalstu diplomātiskos dienestus vai konsulārās pārstāvniecības izvieto
  vienā tādas dalībvalsts
  ēkā
  , uz kuru attiecas starptautiskajos tiesību aktos paredzētā diplomātiskā vai konsulārā aizsardzība, kuru uzņēmējvalsts uzskata par nepārkāpjamu, vai Eiropas Komisijas telpās,
  lai saņemtu tiem adresētos vīzu pieteikumus (arī biometriskos identifikatorus). Vīzu pieprasītājiem norāda dalībvalsti, kura ir atbildīga par vīzas pieteikuma apstrādi. Dalībvalstis vienojas par šādas sadarbības ilgumu un izbeigšanas nosacījumiem, kā arī par izmaksu sadalījumu līdzdalīgo dalībvalstu starpā. Vienai dalībvalstij ir jābūt atbildīgai par līgumiem attiecībā uz loģistiku un diplomātiskajām attiecībām ar valsti, kurā atrodas attiecīgo dalībvalstu diplomātiskie vai konsulārie dienesti.

| c) | Sadarbība ar ārpakalpojumu sniedzējiem notiek saskaņā ar 1.B punktu. |
| --- | --- |

c)

Sadarbība ar ārpakalpojumu sniedzējiem notiek saskaņā ar 1.B punktu.

1.B   Sadarbība ar ārpakalpojumu sniedzējiem

Ja īpašu apstākļu dēļ vai tādēļ, ka
  vietējie apstākļi nav piemēroti konsulārās iestādes aprīkošanai ar biometrisko identifikatoru reģistrēšanas/uzkrāšanas ierīcēm vai līdzāsatrašanās organizēšanai, vai kopīga pieteikumu centra izveidei, tad dalībvalsts vai vairākas dalībvalstis kopīgi var sadarboties ar ārējo pakalpojumu sniedzēju, kurš nodrošina vīzu pieteikumu pieņemšanu (arī biometrisko identifikatoru iegūšanu). Šādā gadījumā
  attiecīgā dalībvalsts vai dalībvalstis joprojām ir
  atbildīgas par datu apstrādi un tādēļ ir atbildīgas līguma pārkāpumu gadījumā un it īpaši par
  datu aizsardzības noteikumu ievērošanu vīzu pieteikumu apstrādes procesā.
  Dalībvalsts (-is) nodrošina, ka saskaņā ar VII 1. punktu B.1. punkta b) apakšpunktā minētais ārpakalpojumu sniedzējs savu darbību veic dalībvalsts iestādes telpās, uz kurām attiecas starptautiskajos tiesību aktos paredzētā diplomātiskā vai konsulārā aizsardzība, vai Eiropas Komisijas telpās, kuras uzņēmējvalsts atzīst par neaizskaramām, un ka tur atrodas kvalificēti un pienācīgi pilnvaroti dalībvalsts (-u) diplomātisko pārstāvniecību vai konsulāro dienestu darbinieki, kas cieši uzrauga ārpakalpojumu sniedzēju darbību.

1.B.1. —   Sadarbības veidi attiecībās ar ārpakalpojumu sniedzējiem

Attiecībās ar ārējiem pakalpojumu sniedzējiem piemērojamas šādas sadarbības formas:

| a) | ārpakalpojumu sniedzējs darbojas kā kontaktcentrs, sniedzot vispārēju informāciju par vīzu pieteikšanas prasībām un apmeklējuma laiku; |
| --- | --- |

a)

ārpakalpojumu sniedzējs darbojas kā kontaktcentrs, sniedzot vispārēju informāciju par vīzu pieteikšanas prasībām un apmeklējuma laiku;

| b) | ārpakalpojumu sniedzējs sniedz vispārējo informāciju par vīzu pieteikumiem, pieņem pieteikumus, apstiprinošos dokumentus un noformē vīzu pieteicēju biometriskos datus, kā arī iekasē apstrādes maksu (kā noteikts VII daļas 4. punktā un 12. pielikumā), nodod pilnīgas datnes un datus tās dalībvalsts diplomātiskajai pārstāvniecībai vai konsulārajam dienestam, kuras kompetencē ir pieteikuma apstrāde
  , un procedūras beigās atdod pasi pieprasītājam vai likumīgam pārstāvim. |
| --- | --- |

b)

ārpakalpojumu sniedzējs sniedz vispārējo informāciju par vīzu pieteikumiem, pieņem pieteikumus, apstiprinošos dokumentus un noformē vīzu pieteicēju biometriskos datus, kā arī iekasē apstrādes maksu (kā noteikts VII daļas 4. punktā un 12. pielikumā), nodod pilnīgas datnes un datus tās dalībvalsts diplomātiskajai pārstāvniecībai vai konsulārajam dienestam, kuras kompetencē ir pieteikuma apstrāde
  , un procedūras beigās atdod pasi pieprasītājam vai likumīgam pārstāvim.

1.B.2. —   Dalībvalstu pienākumi

Saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK
  attiecīgā dalībvalsts vai dalībvalstis izraugās ārpakalpojumu sniedzēju,
  kas
  spēj nodrošināt
  augstas kvalitātes pakalpojumu un
  visus tehniskos un organizatoriskos drošības pasākumus
  , kas nepieciešami,
  lai aizsargātu personu datus pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nejaušu pazaudēšanu, pārveidošanu, nesankcionētu atklāšanu vai piekļuvi, īpaši, ja apstrāde ietver datu pārraidi tīklā un datņu un datu saņemšanu un nodošanu konsulārajam dienestam, kā arī pret visām citām nelikumīgām apstrādes formām.

Izvēloties ārpakalpojumu sniedzēju, dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulārie dienesti rūpīgi izpēta attiecīgā uzņēmuma maksātspēju un uzticamību (arī nepieciešamās licences, komercdarbības reģistrāciju, statūtus, banku līgumus) un pārliecinās par to, ka nepastāv interešu konflikts.

Dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulārie dienesti pārliecinās, ka izvēlētais uzņēmums piedāvā pienācīga līmeņa izpratni un pieredzi par informācijas nodrošināšanu un datu drošību. Slēdzot līgumus ar ārpakalpojumu sniedzējiem saistībā ar vīzām, dalībvalstis ievēro vislabāko iepirkumu praksi.

Ārpakalpojumu sniedzējiem nekādu iemeslu dēļ nav jāļauj piekļūt Vīzu informācijas sistēmai (VIS). Piekļūt VIS drīkst vienīgi attiecīgi pilnvarotais diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulārā dienesta personāls
  vienīgi VIS regulā uzskaitītajiem mērķiem.

Attiecīgā dalībvalsts vai dalībvalstis noslēdz līgumu ar ārpakalpojumu sniedzēju saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 17. pantu. Pirms šāda līguma noslēgšanas attiecīgās dalībvalsts diplomātiskā pārstāvniecība vai konsulārais dienests
  vietējās konsulārās sadarbības ietvaros, minot iemeslus, ar
  citu dalībvalstu
  diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem
  un Komisijas delegāciju.

Papildus Direktīvas 95/46/EK 17. panta noteikumiem līgumā ietver arī noteikumus, kuri

| a) | precīzi nosaka pakalpojuma sniedzēja veicamos uzdevumus; |
| --- | --- |

a)

precīzi nosaka pakalpojuma sniedzēja veicamos uzdevumus;

| b) | pieprasa, lai pakalpojumu sniedzējs darbotos saskaņā ar atbildīgo dalībvalstu instrukcijām un rīkotos ar datiem tikai vīzas pieteikumā norādīto personas datu apstrādes nolūkā atbildīgo dalībvalstu vārdā saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK; |
| --- | --- |

b)

pieprasa, lai pakalpojumu sniedzējs darbotos saskaņā ar atbildīgo dalībvalstu instrukcijām un rīkotos ar datiem tikai vīzas pieteikumā norādīto personas datu apstrādes nolūkā atbildīgo dalībvalstu vārdā saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK;

| c) | pieprasa, lai pakalpojuma sniedzējs sniegtu pieteicējam informāciju, kas noteikta
  VIS Regulas 37. pantā
  ; |
| --- | --- |

c)

pieprasa, lai pakalpojuma sniedzējs sniegtu pieteicējam informāciju, kas noteikta
  VIS Regulas 37. pantā
  ;

| d) | pieprasa, lai pakalpojumu sniedzējs nodrošina, ka darbinieki ir pienācīgi apmācīti un ievēro III daļas -1. panta noteikumus; |
| --- | --- |

d)

pieprasa, lai pakalpojumu sniedzējs nodrošina, ka darbinieki ir pienācīgi apmācīti un ievēro III daļas -1. panta noteikumus;

| e) | pieprasa, lai pakalpojumu sniedzējs veic attiecīgus pretkorupcijas pasākumus; |
| --- | --- |

e)

pieprasa, lai pakalpojumu sniedzējs veic attiecīgus pretkorupcijas pasākumus;

| f) | pieprasa, lai pakalpojumu sniedzējs nekavējoties ziņo atbildīgajai dalībvalstij par visiem drošības pārkāpumiem un citām problēmām; |
| --- | --- |

f)

pieprasa, lai pakalpojumu sniedzējs nekavējoties ziņo atbildīgajai dalībvalstij par visiem drošības pārkāpumiem un citām problēmām;

| g) | pieprasa, lai pakalpojumu sniedzējs reģistrē visas pieteicēju sūdzības un paziņojumus par datu neatbilstīgu izmantošanu vai nesankcionētu piekļuvi tiem. Ārpakalpojumu sniedzējs nekavējoties informē atbildīgās dalībvalsts diplomātisko pārstāvniecību vai konsulāro dienestu un sadarbojas ar to risinājuma meklēšanā. Sūdzības izskata tā, lai nodrošinātu, ka vīzas pieteicēji nekavējoties saņem paskaidrojošu atbildi; |
| --- | --- |

g)

pieprasa, lai pakalpojumu sniedzējs reģistrē visas pieteicēju sūdzības un paziņojumus par datu neatbilstīgu izmantošanu vai nesankcionētu piekļuvi tiem. Ārpakalpojumu sniedzējs nekavējoties informē atbildīgās dalībvalsts diplomātisko pārstāvniecību vai konsulāro dienestu un sadarbojas ar to risinājuma meklēšanā. Sūdzības izskata tā, lai nodrošinātu, ka vīzas pieteicēji nekavējoties saņem paskaidrojošu atbildi;

| h) | nodrošina, ka pakalpojuma sniedzēja telpas jebkurā brīdī ir pieejamas konsulārā dienesta darbiniekiem; |
| --- | --- |

h)

nodrošina, ka pakalpojuma sniedzēja telpas jebkurā brīdī ir pieejamas konsulārā dienesta darbiniekiem;

| i) | pieprasa, lai pakalpojumu sniedzējs
  un tā darbinieki
  ievēro konfidencialitātes noteikumus
  , kas ir spēkā arī tad, kad darbinieki ir pārtraukuši darbu pie ārpakalpojumu sniedzēja, vai pēc līguma apturēšanas vai pārtraukšanas
  ; |
| --- | --- |

i)

pieprasa, lai pakalpojumu sniedzējs
  un tā darbinieki
  ievēro konfidencialitātes noteikumus
  , kas ir spēkā arī tad, kad darbinieki ir pārtraukuši darbu pie ārpakalpojumu sniedzēja, vai pēc līguma apturēšanas vai pārtraukšanas
  ;

| j) | nodrošina datu aizsardzības noteikumu ievērošanu, tostarp prasības par ziņošanu, ārējo revīziju, regulāras pārbaudes uz vietas, ko cita starpā veic valsts datu aizsardzības iestādes, un to, ka ir mehānismi līgumslēdzēja atbildības sadalei gadījumā, ja tiek pārkāpti noteikumi par privātumu, tai skaitā prasība izmaksāt kompensāciju personām, kas cietušas zaudējumus pakalpojumu sniedzēja darbības vai bezdarbības dēļ; |
| --- | --- |

j)

nodrošina datu aizsardzības noteikumu ievērošanu, tostarp prasības par ziņošanu, ārējo revīziju, regulāras pārbaudes uz vietas, ko cita starpā veic valsts datu aizsardzības iestādes, un to, ka ir mehānismi līgumslēdzēja atbildības sadalei gadījumā, ja tiek pārkāpti noteikumi par privātumu, tai skaitā prasība izmaksāt kompensāciju personām, kas cietušas zaudējumus pakalpojumu sniedzēja darbības vai bezdarbības dēļ;

| k) | pieprasa, lai pakalpojumu sniedzējs pēc lietas pabeigšanas nekavējoties nodod to par pieteikuma apstrādi atbildīgās dalībvalsts diplomātiskajai pārstāvniecībai vai konsulārajam dienestam un nekādus iegūtos datus nekopē, neglabā un citā veidā nepatur savā rīcībā pēc nodošanas; |
| --- | --- |

k)

pieprasa, lai pakalpojumu sniedzējs pēc lietas pabeigšanas nekavējoties nodod to par pieteikuma apstrādi atbildīgās dalībvalsts diplomātiskajai pārstāvniecībai vai konsulārajam dienestam un nekādus iegūtos datus nekopē, neglabā un citā veidā nepatur savā rīcībā pēc nodošanas;

| l) | pieprasa, lai pakalpojumu sniedzējs jo īpaši ar atbilstošām šifrēšanas metodēm novērš jebkādu neatļautu vīzas datu lasīšanu, kopēšanu, mainīšanu vai dzēšanu, kamēr notiek datu pārsūtīšana no pakalpojumu sniedzēja uz par pieteikuma apstrādi atbildīgās dalībvalsts diplomātisko pārstāvniecību vai konsulāro dienestu; |
| --- | --- |

l)

pieprasa, lai pakalpojumu sniedzējs jo īpaši ar atbilstošām šifrēšanas metodēm novērš jebkādu neatļautu vīzas datu lasīšanu, kopēšanu, mainīšanu vai dzēšanu, kamēr notiek datu pārsūtīšana no pakalpojumu sniedzēja uz par pieteikuma apstrādi atbildīgās dalībvalsts diplomātisko pārstāvniecību vai konsulāro dienestu;

| m) | ietver pantu par līguma pārtraukšanu un izbeigšanu; |
| --- | --- |

m)

ietver pantu par līguma pārtraukšanu un izbeigšanu;

| n) | paredz pārskatīšanas klauzulu, lai nodrošinātu, ka līgumi atbilst vislabākajai praksei; |
| --- | --- |

n)

paredz pārskatīšanas klauzulu, lai nodrošinātu, ka līgumi atbilst vislabākajai praksei;

| o) | stingri ievērojot cilvēka cieņu, izstrādā to darbinieku rīcības kodeksu, kuri nodarbojas ar vīzu pieteikumu izskatīšanu un biometrisko datu vākšanu. Ikvienam ar amata pienākumiem saistītam pasākumam ir jābūt samērīgam ar tā mērķi. Izskatot pieprasījumu, darbinieki nevienu personu nedrīkst pakļaut diskriminācijai dzimuma, piederības rasei vai etniskai grupai, reliģijas vai uzskatu, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. |
| --- | --- |

o)

stingri ievērojot cilvēka cieņu, izstrādā to darbinieku rīcības kodeksu, kuri nodarbojas ar vīzu pieteikumu izskatīšanu un biometrisko datu vākšanu. Ikvienam ar amata pienākumiem saistītam pasākumam ir jābūt samērīgam ar tā mērķi. Izskatot pieprasījumu, darbinieki nevienu personu nedrīkst pakļaut diskriminācijai dzimuma, piederības rasei vai etniskai grupai, reliģijas vai uzskatu, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ.

Ar vietējās konsulārās sadarbības palīdzību izveido līguma paraugu.

Dalībvalstis nodrošina, ka, ārpakalpojumu sniedzējam pēkšņi pārtraucot līgumā paredzēto pakalpojumu sniegšanu, vīzu pieprasītāju apkalpošana tiek traucēta minimāli.

Attiecīgā dalībvalsts vai dalībvalstis
  nodrošina ciešu sadarbību ar ārpakalpojumu sniedzēju un cieši
  uzrauga līguma īstenošanu, arī

| a) | vispārējo informāciju, ko pakalpojumu sniedzējs sniedz vīzu pieprasītājiem; |
| --- | --- |

a)

vispārējo informāciju, ko pakalpojumu sniedzējs sniedz vīzu pieprasītājiem;

| b) | tehniskos un organizatoriskos drošības pasākumus un attiecīgus tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai aizsargātu personas datus pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nejaušu pazaudēšanu, pārveidošanu, nesankcionētu atklāšanu vai piekļuvi, īpaši, ja apstrāde ietver datu pārraidi tīklā, un pret visām citām nelikumīgām apstrādes formām, kā arī datņu un datu saņemšanu un nodošanu
  diplomātiskajām pārstāvniecībām vai
  konsulārajiem dienestiem; |
| --- | --- |

b)

tehniskos un organizatoriskos drošības pasākumus un attiecīgus tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai aizsargātu personas datus pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nejaušu pazaudēšanu, pārveidošanu, nesankcionētu atklāšanu vai piekļuvi, īpaši, ja apstrāde ietver datu pārraidi tīklā, un pret visām citām nelikumīgām apstrādes formām, kā arī datņu un datu saņemšanu un nodošanu
  diplomātiskajām pārstāvniecībām vai
  konsulārajiem dienestiem;

| c) | biometrisko identifikatoru reģistrāciju
  un pārsūtīšanu
  ; |
| --- | --- |

c)

biometrisko identifikatoru reģistrāciju
  un pārsūtīšanu
  ;

| d) | datu aizsardzības
  un datu drošības
  nodrošināšanas noteikumiem atbilstošos
  , kā arī pretkorupcijas pasākumus. |
| --- | --- |

d)

datu aizsardzības
  un datu drošības
  nodrošināšanas noteikumiem atbilstošos
  , kā arī pretkorupcijas pasākumus.

Maksa, kas jāmaksā pieteikuma iesniedzējam,
  nedrīkst būt lielāka par to, kas norādīta 12. pielikumā
  , neatkarīgi no tā, vai dalībvalsts sadarbojas ar ārpakalpojumu sniedzējiem.

Dalībvalstis nodrošina, ka ir ieviesta procedūra, kas ļauj identificēt visus ārpakalpojumu sniedzējus, kas bijuši saistīti ar ikviena vīzas pieteikuma izskatīšanu.

Attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstu diplomātiskais personāls apmāca pakalpojumu sniedzēju, lai tas iegūtu nepieciešamās zināšanas vīzu pieprasītāju pienācīgai apkalpošanai un pietiekamas informācijas sniegšanai.

1.B.3. —   Informācija

Dalībvalstis un to diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulārie dienesti sabiedrību nodrošina ar visu būtisko informāciju attiecībā uz vīzas pieteikumu iesniegšanu, tai skaitā
  :

| a) | par vīzas pieteikumu iesniegšanas kritērijiem, nosacījumiem un procedūrām; |
| --- | --- |

a)

par vīzas pieteikumu iesniegšanas kritērijiem, nosacījumiem un procedūrām;

| b) | par to, kā pieteikt apmeklējumu, ja tas vajadzīgs; |
| --- | --- |

b)

par to, kā pieteikt apmeklējumu, ja tas vajadzīgs;

| c) | par to, kur jāiesniedz pieteikums (kompetentā diplomātiskā pārstāvniecība vai konsulārais dienests, kopīgais vīzu pieteikumu centrs vai ārpakalpojumu sniedzējs). |
| --- | --- |

c)

par to, kur jāiesniedz pieteikums (kompetentā diplomātiskā pārstāvniecība vai konsulārais dienests, kopīgais vīzu pieteikumu centrs vai ārpakalpojumu sniedzējs).

Šī informācija plašai sabiedrībai ir pieejama arī Šengenas vīzas kopīgajā interneta vietnē, kas paredzēta VII daļas 1.B.5. punktā.

Šī vietne ir jāizveido, lai labāk atbalstītu kopīgās vīzu politikas un vīzu piešķiršanas procedūras īstenošanu.

1.B.4. —
     
  Informācijas kampaņa

Īsi pirms VIS darbības sākšanas trešā valstī dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulārie dienesti kopā ar Komisiju uzsāk sabiedrībai paredzētu informācijas kampaņu, lai informētu par tās mērķiem, datiem, ko tajā glabā, iestādēm, kam ir piekļuve VIS, un vīzu pieprasītāju tiesībām. Šādas kampaņas rīko regulāri.

1.C   Iespējas vīzu pieteikuma iesniedzējiem tieši piekļūt dalībvalstu diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem saglabāšana

Lai kāds būtu izvēlētais sadarbības veids, dalībvalstis var nolemt saglabāt tiešas piekļuves iespēju, lai vīzu pieprasītāji varētu nodot vīzas pieteikumu tieši diplomātisko pārstāvniecību vai konsulāro dienestu telpās. Dalībvalstīm jānodrošina vīzu pieteikumu pieņemšanas un apstrādes turpināšanās gadījumā, ja pēkšņi pārtrūkst sadarbība ar citām dalībvalstīm vai kādu ārpakalpojumu sniedzēju.

1.D   Lēmums un publicēšana

Dalībvalstis informē Komisiju par to, kā tās paredz organizēt vīzu pieteikumu pieņemšanu un apstrādi katrā konsulārā dienesta atrašanās vietā. Komisija nodrošinās atbilstošu
  publicēšanu kopējā Šengenas vīzas interneta vietnē.

Dalībvalstis iesniedz Komisijai to noslēgtos līgumus.

1.E
     
  Vispārēji pienākumi

1.E.1.
     
  Dokumenti

Jebkuru dokumentu, datus vai biometriskos identifikatorus, ko vīzas pieprasīšanas procesā saņem dalībvalsts vai dalībvalsts vārdā, uzskata par “konsulāru dokumentu”, uz kuru attiecas Vīnes Konvencija par konsulārajiem sakariem, un ar to attiecīgi rīkojas.

1.E.2.
     
  Apmācība

Pirms diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulārā dienesta darbiniekiem dod pilnvaras ņemt biometriskos identifikatorus, tos atbilstoši apmāca, lai nodrošinātu netraucētu un profesionālu darbību.

1.E.3.
     
  Atbildība

Jebkurai personai vai dalībvalstij, kam nodarīts kaitējums sakarā ar nelikumīgu datu apstrādi vai citas ar šīs regulas nosacījumiem nesavienojamas rīcības rezultātā, ir tiesības saņemt kompensāciju par šo kaitējumu no tās dalībvalsts, kura ir atbildīga par kaitējuma nodarīšanu. Attiecīgo dalībvalsti pilnībā vai daļēji atbrīvo no atbildības, ja tā pierāda, ka nav atbildīga par notikumu, kas izraisījis šo kaitējumu.

Pret dalībvalsti vērstas prasības par kompensāciju par kaitējumu, kā minēts iepriekšējā punktā, reglamentē atbildētājas dalībvalsts tiesību aktu noteikumi.

1.E.4.
     
  Sankcijas

Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka par jebkuru šīs regulas pārkāpumu, īpaši par vīzas pieteikumā norādīto datu ļaunprātīgu izmantošanu, pienākas sods, tostarp efektīvs, proporcionāls un atturošs dalībvalstu tiesību aktos paredzēts administratīvs un/vai kriminālsods.
  ”

| 5) | Astotās (VIII) daļas 5.2. punktu groza,






  a) | nosaukumu aizstājot ar šādu nosaukumu: |
| --- | --- | --- |

5)

Astotās (VIII) daļas 5.2. punktu groza,

a)

nosaukumu aizstājot ar šādu nosaukumu:

| b) | starp minēto nosaukumu un 5.2. punkta a) apakšpunktu iestarpinot šādu teikumu:
  “Atkārtotiem pieteikumiem III daļas 1.2. punkta nozīmē dalībvalstis var atļaut to diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem sadarboties ar komercstarpniekiem (t. i., privātām administratīvam aģentūrām, transporta un ceļojumu aģentūrām (ceļojumu rīkotāji un mazumtirgotāji)).” |
| --- | --- |

b)

starp minēto nosaukumu un 5.2. punkta a) apakšpunktu iestarpinot šādu teikumu:

“Atkārtotiem pieteikumiem III daļas 1.2. punkta nozīmē dalībvalstis var atļaut to diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem sadarboties ar komercstarpniekiem (t. i., privātām administratīvam aģentūrām, transporta un ceļojumu aģentūrām (ceļojumu rīkotāji un mazumtirgotāji)).”

2. pants

Trīs gadus pēc VIS darbības sākšanas un turpmāk ik pēc četriem gadiem
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu
  , tostarp par biometrisko identifikatoru reģistrācijas īstenošanu, izraudzītā ICAO standarta piemērotību, atbilstību datu aizsardzības standartiem, pieredzi sadarbībā ar ārpkalpojumu sniedzējiem, īpašu uzmanību veltot biometrisko datu vākšanai, “pirmā pieteikuma” principu un vīzu pieteikumu saņemšanas un apstrādes organizēšanu. Saskaņā ar VIS Regulas 17. (12.), 13. un 14. pantu un 50. panta 4. punktu ziņojumā iekļauj arī informāciju par gadījumiem, kad pirkstu nospiedumus praktiski nav bijis iespējams nodot vai juridisku apsvērumu dēļ tie nav bijuši jānodod salīdzinājumā ar gadījumiem, kad pirkstu nospiedumi tiek ņemti. Ziņojumā iekļauj informāciju par gadījumiem, kad personai, kas objektīvu iemeslu dēļ nav varējusi nodot pirkstu nospiedumus, ir atteikta vīza.

Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno attiecīgus priekšlikumus šīs regulas grozīšanai.

3. pants

Šī regula stājas spēkā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija Nostāja.

1

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija Nostāja.

(2)  OV L 213, 15.6.2004., 5. lpp.

2

(3)  
  OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.

3

OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.

(4)  
  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

4

OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(5)  

  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

5

OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

(6)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

6

(7)  
  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

7

OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

(8)  
  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

8

OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

(9)  
  OV L 370, 17.12.2004., 78. lpp.

9

OV L 370, 17.12.2004., 78. lpp.

(10)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 767/2008 par vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula) (OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.)
  ”

10

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 767/2008 par vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula) (OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.)

(11)  Tehniskās prasības ir tādas pašas kā pasēm, kuras dalībvalstis izsniedz saviem pilsoņiem saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2252/2004 (OV L 385, 29.12.2004., 1. lpp).

11

(12)  

  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp

  ”.

12

OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/271 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/271

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. jūlijsEiropas Kopienas un Mauritānijas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums *

P6_TA(2008)0359

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par tāda protokola noslēgšanu, ar kuru laika posmam no 2008. gada 1. augusta līdz 2012. gada 31. jūlijam nosaka Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu (COM(2008)0243 — C6-0199/2008 — 2008/0093(CNS))

2009/C 294 E/53

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai (COM(2008)0243),

ņemot vērā EK līguma 37. pantu un 300. panta 2. punktu,

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0199/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0278/2008),

| 1. | apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam un apstiprina nolīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam un apstiprina nolīguma slēgšanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Mauritānijas Islāma Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Mauritānijas Islāma Republikas valdībai un parlamentam.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Priekšlikums Padomes regulai


  2.a apsvērums (jauns) |
| | (2a) | Lisabonas Līguma stāšanās spēkā, ja tas tiks ratificēts, paredz iestāžu ciešāku savstarpēju sadarbību, kurai cita starpā jādod Eiropas Parlamentam iespēja vairāk un labāk piekļūt visai informācijai par zivsaimniecības nolīgumiem, tostarp arī laikā, kad notiek sarunas par protokoliem. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Priekšlikums Padomes regulai

2.a apsvērums (jauns)

(2a)

Grozījums Nr. 2

Priekšlikums Padomes regulai

1.a pants (jauns)

1.a pants

Nolīguma 10. pantā paredzētās apvienotās komitejas sanāksmēs un darbā kā novērotājs piedalās viens Eiropas Parlamenta Zivsaimniecības komitejas loceklis. Šajās sanāksmēs var piedalīties arī tie zivsaimniecības nozares pārstāvji, kuri zvejo, ievērojot šo nolīgumu.

Grozījums Nr.3

Priekšlikums Padomes regulai

4.a pants (jauns)

4.a pants

Komisija Eiropas Parlamentam nosūta Nolīguma 10. pantā paredzētās apvienotās komitejas sanāksmju secinājumus. Protokola spēkā esamības pēdējā gadā un pirms tiek slēgts jauns nolīgums par tā atjaunošanu, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par nolīguma īstenošanu.

Grozījums Nr. 4

Priekšlikums Padomes regulai

4.b pants (jauns)

4.b pants

Saskaņā ar Finanšu regulas 30. panta 3. punktu (1), kā arī ievērojot Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. februāra rezolūcijas par pārredzamību finanšu jautājumos (2) būtību, Komisija katru gadu savā tīmekļa vietnē publicē atsevišķo gala saņēmēju sarakstu, kuri ir ieguvuši ES finansiālo ieguldījumu.

---

(1)  
  Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).,

(2)  
  P6_TA(2008)0051

---

| 3.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 294/273 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 294/273

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. jūlijsKopienas attālākajos reģionos reģistrētās zvejas flotes *

P6_TA(2008)0360

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido pagaidu īpašu darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas Savienības zvejas flotu pārstrukturēšanas veicināšanai (COM(2008)0454 — C6-0270/2008 — 2008/0144 (CNS))

2009/C 294 E/54

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0454),

ņemot vērā EK līguma 36. un 37. pantus, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0270/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. un 134. pantus,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---