# Uradni list C 271E/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2009.271.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 271E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5212. november 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2009.271.slv

Uradni list

Evropske unije

C 271E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5212. november 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seje: 8. maj 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 168 E, 3. 7. 2008. |
| | |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 8. maja 2008 |
| 2009/C 271E/01 | Čezatlantski ekonomski svetResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o čezatlantskem ekonomskem svetu | 1 |
| 2009/C 271E/02 | Človekove pravice v svetu za leto 2007 in politika EU na tem področjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2007 in politiki EU na tem področju (2007/2274(INI)) | 7 |
| 2009/C 271E/03 | Misija EU za spremljanje volitevResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o misiji EU za spremljanje volitev: cilji, postopki delovanja in prihodnji izzivi (2007/2217(INI)) | 31 |
| 2009/C 271E/04 | Trgovinski in gospodarski odnosi z državami jugovzhodne Azije (ASEAN)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o trgovinskih in gospodarskih odnosih z državami jugovzhodne Azije (ASEAN) (2007/2265(INI)) | 38 |
| 2009/C 271E/05 | Upravljanje staležev globokomorskih ribResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o upravljanju staležev globokomorskih rib (2007/2110(INI)) | 45 |
| 2009/C 271E/06 | Okvir za dejavnosti zastopnikov interesov (lobistov) v institucijah Evropske unijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o pripravi okvira za dejavnosti zastopnikov interesov (lobistov) v institucijah Evropske unije (2007/2115(INI)) | 48 |
| 2009/C 271E/07 | Bela knjiga o športuResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o Beli knjigi o športu (2007/2261(INI)) | 51 |
| 2009/C 271E/08 | MikrokreditIzjava Evropskega parlamenta o mikrokreditu | 67 |
| | |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 8. maja 2008 |
| 2009/C 271E/09 | Sporazum med Evropskim parlamentom in Komisijo o izvedbenih pravilih v zvezi s komitologijoSklep Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (C6-0009/2008 — 2008/2002(ACI)) | 70 |
| 2009/C 271E/10 | Izvedbeni ukrepi (sprememba člena 81 Poslovnika EP)Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o spremembi člena 81 Poslovnika Parlamenta o izvedbenih ukrepih (2008/2027(REG)) | 76 |
| | |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 8. maja 2008 |
| 2009/C 271E/11 | Spremembe glede ribolovnih možnosti in finančnega prispevka v skladu s Sporazumom ES-Sejšeli *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o predlogu Uredbe Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem glede sprememb Protokola, ki za obdobje od 18. januarja 2005 do 17. januarja 2011 določa ribolovne možnosti in finančni prispevek v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli (KOM(2007)0664 — C6-0430/2007 — 2007/0232(CNS)) | 78 |
| 2009/C 271E/12 | Trošarinska stopnja za lokalno proizvedeno pivo v avtonomni pokrajini Madeira *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o predlogu Odločbe Sveta o dovoljenju Portugalski, da uporabi nižjo trošarinsko stopnjo za lokalno proizvedeno pivo v avtonomni pokrajini Madeira (KOM(2007)0772 — C6-0012/2008 — 2007/0273(CNS)) | 80 |
| 2009/C 271E/13 | Sheme podpor za kmete (podpora za bombaž) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, glede sheme podpore za bombaž (KOM(2007)0701 — C6-0447/2007 — 2007/0242(CNS)) | 80 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seje: 8. maj 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 168 E, 3. 7. 2008.

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Četrtek, 8. maja 2008

2009/C 271E/01

Čezatlantski ekonomski svetResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o čezatlantskem ekonomskem svetu

1

2009/C 271E/02

Človekove pravice v svetu za leto 2007 in politika EU na tem področjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2007 in politiki EU na tem področju (2007/2274(INI))

7

2009/C 271E/03

Misija EU za spremljanje volitevResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o misiji EU za spremljanje volitev: cilji, postopki delovanja in prihodnji izzivi (2007/2217(INI))

31

2009/C 271E/04

Trgovinski in gospodarski odnosi z državami jugovzhodne Azije (ASEAN)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o trgovinskih in gospodarskih odnosih z državami jugovzhodne Azije (ASEAN) (2007/2265(INI))

38

2009/C 271E/05

Upravljanje staležev globokomorskih ribResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o upravljanju staležev globokomorskih rib (2007/2110(INI))

45

2009/C 271E/06

Okvir za dejavnosti zastopnikov interesov (lobistov) v institucijah Evropske unijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o pripravi okvira za dejavnosti zastopnikov interesov (lobistov) v institucijah Evropske unije (2007/2115(INI))

48

2009/C 271E/07

Bela knjiga o športuResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o Beli knjigi o športu (2007/2261(INI))

51

2009/C 271E/08

MikrokreditIzjava Evropskega parlamenta o mikrokreditu

67

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Četrtek, 8. maja 2008

2009/C 271E/09

Sporazum med Evropskim parlamentom in Komisijo o izvedbenih pravilih v zvezi s komitologijoSklep Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (C6-0009/2008 — 2008/2002(ACI))

70

2009/C 271E/10

Izvedbeni ukrepi (sprememba člena 81 Poslovnika EP)Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o spremembi člena 81 Poslovnika Parlamenta o izvedbenih ukrepih (2008/2027(REG))

76

Evropski parlament

Četrtek, 8. maja 2008

2009/C 271E/11

Spremembe glede ribolovnih možnosti in finančnega prispevka v skladu s Sporazumom ES-Sejšeli *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o predlogu Uredbe Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem glede sprememb Protokola, ki za obdobje od 18. januarja 2005 do 17. januarja 2011 določa ribolovne možnosti in finančni prispevek v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli (KOM(2007)0664 — C6-0430/2007 — 2007/0232(CNS))

78

2009/C 271E/12

Trošarinska stopnja za lokalno proizvedeno pivo v avtonomni pokrajini Madeira *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o predlogu Odločbe Sveta o dovoljenju Portugalski, da uporabi nižjo trošarinsko stopnjo za lokalno proizvedeno pivo v avtonomni pokrajini Madeira (KOM(2007)0772 — C6-0012/2008 — 2007/0273(CNS))

80

2009/C 271E/13

Sheme podpor za kmete (podpora za bombaž) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, glede sheme podpore za bombaž (KOM(2007)0701 — C6-0447/2007 — 2007/0242(CNS))

80

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seje: 8. maj 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 168 E, 3. 7. 2008.

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Četrtek, 8. maja 2008

| 12.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/1

---

Četrtek, 8. maj 2008Čezatlantski ekonomski svet

P6_TA(2008)0192

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o čezatlantskem ekonomskem svetu

2009/C 271 E/01

Evropski parlament,

ob upoštevanju zlasti svojih resolucij z dne 25. aprila 2007 o čezatlantskih odnosih (1) ter svojih dveh resolucij z dne 1. junija 2006 o izboljšanju odnosov med EU in ZDA v okviru sporazuma o čezatlantskem partnerstvu (2) in o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU-ZDA (3),

ob upoštevanja svoje resolucije z dne 26. septembra 2007 o varnosti proizvodov in zlasti igrač (4),

ob upoštevanju svojih resolucij o podnebnih spremembah, zlasti tistih z dne 16. novembra 2005 (5), 26. oktobra 2006 (6) in 14. februarja 2007 (7),

ob upoštevanju zaključkov vrha EU-ZDA z dne 30. aprila 2007 v Washingtonu, zlasti okvirnega sporazuma za spodbujanje čezatlantskega gospodarskega povezovanja med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike,

ob upoštevanju skupne izjave in poročila o napredku, sprejetih na prvem srečanju čezatlantskega ekonomskega sveta z dne 9. novembra 2007,

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker se Parlament in Kongres Združenih držav zavzemata, da bi bil čezatlantski trg do leta 2015 dokončno izoblikovan, |
| --- | --- |

A.

ker se Parlament in Kongres Združenih držav zavzemata, da bi bil čezatlantski trg do leta 2015 dokončno izoblikovan,

| B. | ker so mir, demokracija, človekove pravice, načela pravne države, mednarodno pravo, trajnostno gospodarstvo in trajnostni razvoj predstavljajo vsem skupne vrednote, na katerih je zgrajeno čezatlantsko partnerstvo, ki je eden temeljnih kamnov zunanje in globalne gospodarske politike EU, |
| --- | --- |

B.

ker so mir, demokracija, človekove pravice, načela pravne države, mednarodno pravo, trajnostno gospodarstvo in trajnostni razvoj predstavljajo vsem skupne vrednote, na katerih je zgrajeno čezatlantsko partnerstvo, ki je eden temeljnih kamnov zunanje in globalne gospodarske politike EU,

| C. | ker je svetovno upravljanje in iskanje rešitev za globalne izzive skupna odgovornost čezatlantskih partneric, pač glede na vodilno gospodarsko vlogo, ki jo imata v svetu, |
| --- | --- |

C.

ker je svetovno upravljanje in iskanje rešitev za globalne izzive skupna odgovornost čezatlantskih partneric, pač glede na vodilno gospodarsko vlogo, ki jo imata v svetu,

| D. | ker je trdno in aktivno partnerstvo med EU in ZDA bistveno zato, da bo šel svetovni razvoj po poti skupnih vrednot in bo izviral iz učinkovitega multilateralizma in mednarodnega prava; ker je potrebno močno in dosledno politično vodstvo, da bi partnericama omogočilo doseči ta cilj, |
| --- | --- |

D.

ker je trdno in aktivno partnerstvo med EU in ZDA bistveno zato, da bo šel svetovni razvoj po poti skupnih vrednot in bo izviral iz učinkovitega multilateralizma in mednarodnega prava; ker je potrebno močno in dosledno politično vodstvo, da bi partnericama omogočilo doseči ta cilj,

| 1. | poudarja, da je tesno čezatlantsko partnerstvo ključni instrument za usmerjanje globalizacije v korist skupnih vrednot in v smeri pravičnega političnega in gospodarskega svetovnega reda; ponovno izraža stališče, da je delujoč in konkurenčen čezatlantski trg osnova, na kateri bi lahko čvrsto zasidrali čezatlantsko partnerstvo ter Uniji in ZDA omogočili, da se skupno spoprimeta z globalnimi političnimi in gospodarskimi izzivi; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je tesno čezatlantsko partnerstvo ključni instrument za usmerjanje globalizacije v korist skupnih vrednot in v smeri pravičnega političnega in gospodarskega svetovnega reda; ponovno izraža stališče, da je delujoč in konkurenčen čezatlantski trg osnova, na kateri bi lahko čvrsto zasidrali čezatlantsko partnerstvo ter Uniji in ZDA omogočili, da se skupno spoprimeta z globalnimi političnimi in gospodarskimi izzivi;

| 2. | odločno podpira proces tesnejše čezatlantske gospodarske integracije iz leta 2007, ko je bil na vrhu EU-ZDA sprejet okvirni sporazum za spodbujanje čezatlantskega gospodarskega povezovanja med EU in ZDA in je bil ustanovljen čezatlantski ekonomski svet z nalogo, da spremlja in pospeši prizadevanja, zapisana v okvirnem sporazumu; |
| --- | --- |

2.

odločno podpira proces tesnejše čezatlantske gospodarske integracije iz leta 2007, ko je bil na vrhu EU-ZDA sprejet okvirni sporazum za spodbujanje čezatlantskega gospodarskega povezovanja med EU in ZDA in je bil ustanovljen čezatlantski ekonomski svet z nalogo, da spremlja in pospeši prizadevanja, zapisana v okvirnem sporazumu;

| 3. | pozdravlja dejstvo, da bo Komisija na priporočilo Parlamenta pripravila študijo o ovirah, ki stojijo na poti izoblikovanja čezatlantskega trga, in njihovi odstranitvi; meni, da bi moral ta dokument krožiti v širokih krogih na obeh straneh Atlantika; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo o ugotovitvah študij v zvezi z oblikovanjem čezatlantskega trga lahko razpravljali ustrezni parlamentarni odbori, še preden bodo sprejeti specifični zaključki za prihodnja priporočila čezatlantskemu ekonomskemu svetu; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dejstvo, da bo Komisija na priporočilo Parlamenta pripravila študijo o ovirah, ki stojijo na poti izoblikovanja čezatlantskega trga, in njihovi odstranitvi; meni, da bi moral ta dokument krožiti v širokih krogih na obeh straneh Atlantika; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo o ugotovitvah študij v zvezi z oblikovanjem čezatlantskega trga lahko razpravljali ustrezni parlamentarni odbori, še preden bodo sprejeti specifični zaključki za prihodnja priporočila čezatlantskemu ekonomskemu svetu;

| 4. | meni, da bi morali obe strani do vrha EU-ZDA leta 2009 pripraviti podroben načrt, kako uresničiti dolgoročno zavezanost čezatlantskemu trgu, in sicer z določitvijo konkretnega časovnega okvira za sektorje; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi morali obe strani do vrha EU-ZDA leta 2009 pripraviti podroben načrt, kako uresničiti dolgoročno zavezanost čezatlantskemu trgu, in sicer z določitvijo konkretnega časovnega okvira za sektorje;

| 5. | ceni dosežen napredek čezatlantskega ekonomskega sveta pri prevzemanju politične odgovornosti za opredelitev prednostnih nalog in utiranje poti sporazumom, s katerimi bi odpravili ovire za trgovanje in naložbe ter spodbudili konkurenco na čezatlantskem trgu; |
| --- | --- |

5.

ceni dosežen napredek čezatlantskega ekonomskega sveta pri prevzemanju politične odgovornosti za opredelitev prednostnih nalog in utiranje poti sporazumom, s katerimi bi odpravili ovire za trgovanje in naložbe ter spodbudili konkurenco na čezatlantskem trgu;

| 6. | meni, da doseženi rezultati čezatlantskega ekonomskega sveta od njegove ustanovitve dokazujejo, da čezatlantskega trga ne moremo zgraditi zgolj z administrativnim delom, ampak da je za izpolnitev tega cilja potrebno močno in nepretrgano politično vodenje; spodbuja čezatlantski ekonomski svet, naj si odločno prizadeva tudi vnaprej; |
| --- | --- |

6.

meni, da doseženi rezultati čezatlantskega ekonomskega sveta od njegove ustanovitve dokazujejo, da čezatlantskega trga ne moremo zgraditi zgolj z administrativnim delom, ampak da je za izpolnitev tega cilja potrebno močno in nepretrgano politično vodenje; spodbuja čezatlantski ekonomski svet, naj si odločno prizadeva tudi vnaprej;

| 7. | poudarja, da je treba zagon tega procesa nujno ohraniti v obeh volilnih letih 2008 in 2009; meni, da si morata oba partnerja prizadevati za hitro izpolnitev skupnih ciljev in upa, da se bodo izvršilni organi na obeh straneh tudi vnaprej predano zavzemali za dosego končnega cilja; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba zagon tega procesa nujno ohraniti v obeh volilnih letih 2008 in 2009; meni, da si morata oba partnerja prizadevati za hitro izpolnitev skupnih ciljev in upa, da se bodo izvršilni organi na obeh straneh tudi vnaprej predano zavzemali za dosego končnega cilja;

| 8. | poudarja, da je prednostna naloga srečanja v Bruslju 14. maja 2008 čezatlantskega ekonomskega sveta spomladi 2008 doseči konkreten napredek zlasti na področju računovodskih standardov, poslovanja z vrednostnimi papirji, pozavarovanja, varnega uvoza, izjav o skladnosti, ki jih morajo dati dobavitelji, in uvoza perutnine, obdelane z antimikrobnimi sredstvi za zatiranje patogenov; kljub temu meni, da je treba opozoriti še na nekatera druga pomembna vprašanja, ki bi jih moral čezatlantski ekonomski svet obravnavati v prihodnje; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je prednostna naloga srečanja v Bruslju 14. maja 2008 čezatlantskega ekonomskega sveta spomladi 2008 doseči konkreten napredek zlasti na področju računovodskih standardov, poslovanja z vrednostnimi papirji, pozavarovanja, varnega uvoza, izjav o skladnosti, ki jih morajo dati dobavitelji, in uvoza perutnine, obdelane z antimikrobnimi sredstvi za zatiranje patogenov; kljub temu meni, da je treba opozoriti še na nekatera druga pomembna vprašanja, ki bi jih moral čezatlantski ekonomski svet obravnavati v prihodnje;

| 9. | poziva Komisijo, naj obvesti Parlament o rezultatih zgoraj navedene študije; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj obvesti Parlament o rezultatih zgoraj navedene študije;

Finančne storitve

| 10. | podpira pristop, ki je zasnovan v Uredbi Komisije (ES) št. 1569/2007 (8) in pismu Komisije z dne 26. septembra 2007 komisiji Združenih držav za nadzor vrednostnih papirjev o predlaganih pravilih za sprejemanje računovodskih izkazov tujih zasebnih izdajateljev, pripravljenih v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja brez usklajevanja z ameriškimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli (US GAAP), kakor tudi v resoluciji z dne 14. novembra 2007 (9) o uporabi mednarodnih računovodskih standardov, v kateri je poudarjeno zlasti, da bo odločitev Komisije v vsakem primeru pomenila, da imajo izdajatelji iz EU pravico, da v kateri koli tretji državi uporabljajo mednarodne standarde računovodskega poročanja, kot jih določa Evropska unija; |
| --- | --- |

10.

podpira pristop, ki je zasnovan v Uredbi Komisije (ES) št. 1569/2007 (8) in pismu Komisije z dne 26. septembra 2007 komisiji Združenih držav za nadzor vrednostnih papirjev o predlaganih pravilih za sprejemanje računovodskih izkazov tujih zasebnih izdajateljev, pripravljenih v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja brez usklajevanja z ameriškimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli (US GAAP), kakor tudi v resoluciji z dne 14. novembra 2007 (9) o uporabi mednarodnih računovodskih standardov, v kateri je poudarjeno zlasti, da bo odločitev Komisije v vsakem primeru pomenila, da imajo izdajatelji iz EU pravico, da v kateri koli tretji državi uporabljajo mednarodne standarde računovodskega poročanja, kot jih določa Evropska unija;

| 11. | meni, da bi medsebojno priznavanje trgov vrednostnih papirjev med ZDA in EU pomenilo pomemben napredek in bi izboljšalo učinkovitost čezatlantskega trga z omogočanjem dostopa EU in ZDA do širšega in globljega čezatlantskega trga; vendar poudarja, da mora biti takšen projekt rezultat dvostranskega sporazuma in da bi bilo treba skleniti okvirni sporazum med ZDA in EU, ki bi v celoti upošteval zakonodajo EU o nadzoru finančnih trgov, Komisija pa bi morala države članice odvračati od sklepanja dvostranskih sporazumov z ZDA, saj bi to lahko ogrozilo enake razmere v EU; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi medsebojno priznavanje trgov vrednostnih papirjev med ZDA in EU pomenilo pomemben napredek in bi izboljšalo učinkovitost čezatlantskega trga z omogočanjem dostopa EU in ZDA do širšega in globljega čezatlantskega trga; vendar poudarja, da mora biti takšen projekt rezultat dvostranskega sporazuma in da bi bilo treba skleniti okvirni sporazum med ZDA in EU, ki bi v celoti upošteval zakonodajo EU o nadzoru finančnih trgov, Komisija pa bi morala države članice odvračati od sklepanja dvostranskih sporazumov z ZDA, saj bi to lahko ogrozilo enake razmere v EU;

| 12. | poudarja, da je izredno pomembno, da se varuje finančna stabilnost; v zvezi s tem opozarja na vlogo Mednarodnega denarnega sklada; poudarja, da so pomanjkljivosti, ki jih poudarjajo finančni pretresi, zlasti v povezavi s sedanjo krizo na osrednjih finančnih trgih, naraščajoče tečajne razlike, vedno bolj neenake trgovinske odnose, trajanje dolžniške krize ali njen ponovni izbruh v nekaterih najrevnejših državah sveta in vedno večji razkorak med bogatimi in revnimi med državami in znotraj njih; meni, da je okrepljeno sodelovanje med nadzornimi organi v ZDA in tistimi v EU ključnega pomena; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je izredno pomembno, da se varuje finančna stabilnost; v zvezi s tem opozarja na vlogo Mednarodnega denarnega sklada; poudarja, da so pomanjkljivosti, ki jih poudarjajo finančni pretresi, zlasti v povezavi s sedanjo krizo na osrednjih finančnih trgih, naraščajoče tečajne razlike, vedno bolj neenake trgovinske odnose, trajanje dolžniške krize ali njen ponovni izbruh v nekaterih najrevnejših državah sveta in vedno večji razkorak med bogatimi in revnimi med državami in znotraj njih; meni, da je okrepljeno sodelovanje med nadzornimi organi v ZDA in tistimi v EU ključnega pomena;

| 13. | pozdravlja pristop foruma za finančno stabilnost in Mednarodnega denarnega sklada, da se pripravijo splošne ugotovitve v zvezi s finančnim pretresom, in z veseljem pričakuje izvajanje, z obeh strani, sklepov in priporočil v zvezi s politiko delovne skupine foruma za finančno stabilnost o prožnosti trga in institucij; vendar meni, da bi moralo takšno delo le dopolnjevati razprave in ustrezne politične odzive v EU in ZDA, ne pa jih nadomeščati; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja pristop foruma za finančno stabilnost in Mednarodnega denarnega sklada, da se pripravijo splošne ugotovitve v zvezi s finančnim pretresom, in z veseljem pričakuje izvajanje, z obeh strani, sklepov in priporočil v zvezi s politiko delovne skupine foruma za finančno stabilnost o prožnosti trga in institucij; vendar meni, da bi moralo takšno delo le dopolnjevati razprave in ustrezne politične odzive v EU in ZDA, ne pa jih nadomeščati;

| 14. | poziva ZDA, naj Unijo obveščajo o napredku pri izvajanju drugega baselskega sporazuma; opozarja na pomen usklajenega pristopa pri pripravi ali spremembi univerzalnih pravil za mednarodno dejavne subjekte na finančnem trgu; zaradi tega je prepričan, da je izvajanje drugega baselskega sporazuma v ZDA bistvenega pomena za ohranitev enotnih pogojev delovanja za vse udeležence; |
| --- | --- |

14.

poziva ZDA, naj Unijo obveščajo o napredku pri izvajanju drugega baselskega sporazuma; opozarja na pomen usklajenega pristopa pri pripravi ali spremembi univerzalnih pravil za mednarodno dejavne subjekte na finančnem trgu; zaradi tega je prepričan, da je izvajanje drugega baselskega sporazuma v ZDA bistvenega pomena za ohranitev enotnih pogojev delovanja za vse udeležence;

| 15. | pozdravlja delo Kongresa Združenih držav pri sprejemanju predpisov za ustanovitev zveznega urada za podatke o zavarovanjih pri ministrstvu za finance ZDA; meni, da je to ob načrtu ministrstva za finance ZDA pomemben korak v smeri vzajemnega priznavanja regulativnih pristopov k finančnim storitvam; priznava, da se bo potrebno dogovoriti še o marsičem in da kot eno od ključnih nerešenih vprašanj ostaja pozavarovanje; meni tudi, da se bo ob tesnejšem parlamentarnem sodelovanju bistveno okrepil projekt Solventnost II; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja delo Kongresa Združenih držav pri sprejemanju predpisov za ustanovitev zveznega urada za podatke o zavarovanjih pri ministrstvu za finance ZDA; meni, da je to ob načrtu ministrstva za finance ZDA pomemben korak v smeri vzajemnega priznavanja regulativnih pristopov k finančnim storitvam; priznava, da se bo potrebno dogovoriti še o marsičem in da kot eno od ključnih nerešenih vprašanj ostaja pozavarovanje; meni tudi, da se bo ob tesnejšem parlamentarnem sodelovanju bistveno okrepil projekt Solventnost II;

Trgovinsko in regulativno sodelovanje med EU in ZDA

| 16. | poudarja, da mora cilj določitve enotnih standardov za trgovino in naložbe, o čemer so v zvezi z načrtom o medsebojnem priznavanju trgovinskih partnerskih sporazumov med EU in ZDA razpravljali na srečanju čezatlantskega ekonomskega sveta novembra 2007, zagotoviti visoko raven socialnih, okoljskih in zdravstvenih standardov; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da mora cilj določitve enotnih standardov za trgovino in naložbe, o čemer so v zvezi z načrtom o medsebojnem priznavanju trgovinskih partnerskih sporazumov med EU in ZDA razpravljali na srečanju čezatlantskega ekonomskega sveta novembra 2007, zagotoviti visoko raven socialnih, okoljskih in zdravstvenih standardov;

| 17. | ponovno opozarja, da so številne t.i. necarinske ovire za trgovanje in naložbe plod premišljenega dela zakonodajnih teles za pospeševanje socialnih, zdravstvenih, kulturnih ali okoljevarstvenih ciljev, zato ne smejo biti umaknjene brez ustreznega zakonodajnega akta; ob tem opozarja na ključno vlogo Evropskega parlamenta in ameriškega kongresa pri nadzoru nad usklajevanjem standardov in odpravljanjem ovir za trgovanje in naložbe; |
| --- | --- |

17.

ponovno opozarja, da so številne t.i. necarinske ovire za trgovanje in naložbe plod premišljenega dela zakonodajnih teles za pospeševanje socialnih, zdravstvenih, kulturnih ali okoljevarstvenih ciljev, zato ne smejo biti umaknjene brez ustreznega zakonodajnega akta; ob tem opozarja na ključno vlogo Evropskega parlamenta in ameriškega kongresa pri nadzoru nad usklajevanjem standardov in odpravljanjem ovir za trgovanje in naložbe;

| 18. | poudarja, da bi morala varnost uvoženih izdelkov postati prednostna naloga čezatlantskega ekonomskega sveta; meni, da bodo ljudje v prosto trgovino resnično zaupali le, če bodo vedeli, da se spoštujeta njihovo zdravje in varnost; poziva ameriški odbor potrošnikov za varstvo proizvodov, naj izkoristi večjo svobodo, ki jo ima glede posredovanja informacij o posameznih primerih, vendar predlaga, da čezatlantski ekonomski svet pripravi instrument zavezujočega sodelovanja, ki bi urejal in olajševal izmenjavo informacij o varnosti izdelkov ter razvoj skupnega programa ukrepov za sodelovanje; poziva Komisijo in Svet, naj okrepita sodelovanje med carinskimi organi in organi za nadzor trga EU in ZDA, da bi brez nepotrebnih birokratskih ovir zagotovili ustrezen nadzor na zunanjih mejah in preprečili, da bi nevarni izdelki, zlasti nevarne igrače, prišli do potrošnikov; poziva države članice EU in ZDA, naj zagotovijo dosledno izvrševanje zakonodaje s področja varnosti proizvodov, zlasti igrač, in strožjo nacionalno inšpekcijo; poudarja, da je potrebno tesnejše sodelovanje med EU in ZDA, s katerim bi zagotovili, da bi Kitajska in ostale tretje države dvignile svoje proizvodne standarde in tako izpolnile varnostne zahteve EU in ZDA, zlasti glede igrač, ter te države prepričali, da mora biti zagotavljanje varnosti proizvodov del proizvodnega in distribucijskega procesa; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi morala varnost uvoženih izdelkov postati prednostna naloga čezatlantskega ekonomskega sveta; meni, da bodo ljudje v prosto trgovino resnično zaupali le, če bodo vedeli, da se spoštujeta njihovo zdravje in varnost; poziva ameriški odbor potrošnikov za varstvo proizvodov, naj izkoristi večjo svobodo, ki jo ima glede posredovanja informacij o posameznih primerih, vendar predlaga, da čezatlantski ekonomski svet pripravi instrument zavezujočega sodelovanja, ki bi urejal in olajševal izmenjavo informacij o varnosti izdelkov ter razvoj skupnega programa ukrepov za sodelovanje; poziva Komisijo in Svet, naj okrepita sodelovanje med carinskimi organi in organi za nadzor trga EU in ZDA, da bi brez nepotrebnih birokratskih ovir zagotovili ustrezen nadzor na zunanjih mejah in preprečili, da bi nevarni izdelki, zlasti nevarne igrače, prišli do potrošnikov; poziva države članice EU in ZDA, naj zagotovijo dosledno izvrševanje zakonodaje s področja varnosti proizvodov, zlasti igrač, in strožjo nacionalno inšpekcijo; poudarja, da je potrebno tesnejše sodelovanje med EU in ZDA, s katerim bi zagotovili, da bi Kitajska in ostale tretje države dvignile svoje proizvodne standarde in tako izpolnile varnostne zahteve EU in ZDA, zlasti glede igrač, ter te države prepričali, da mora biti zagotavljanje varnosti proizvodov del proizvodnega in distribucijskega procesa;

| 19. | želi več informacij o posodobljenem ameriškem zakonu o varnosti potrošniških proizvodov in je zaskrbljen, da bo ta novi instrument z uvedbo obveznih varnostnih zahtev, da mora testiranje opraviti še tretja oseba, naložil nepotrebna regulativna bremena evropskim podjetjem; poziva, da se nadaljuje razprava o medsebojnem priznavanju, da se prepreči podvajanje; |
| --- | --- |

19.

želi več informacij o posodobljenem ameriškem zakonu o varnosti potrošniških proizvodov in je zaskrbljen, da bo ta novi instrument z uvedbo obveznih varnostnih zahtev, da mora testiranje opraviti še tretja oseba, naložil nepotrebna regulativna bremena evropskim podjetjem; poziva, da se nadaljuje razprava o medsebojnem priznavanju, da se prepreči podvajanje;

| 20. | opozarja, da je v vedno bolj povezanem svetovnem gospodarstvu še posebej pomembna varna trgovina, vendar je prepričan, da je predlog o 100-odstotnem pregledu ladijskih zabojnikov, ki prihajajo iz tujine, kot načinu preprečevanja teroristične grožnje nepotreben in nerealističen; zato poziva Kongres Združenih držav, naj ta predlog umakne, saj je prepričan, da je ukrep v okviru pobude za varnost zabojnikov, ki predvideva pregled zabojnikov„z visokim tveganjem“, zadostuje za zagotavljanje varnosti mednarodnega pomorskega prevoza; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da je v vedno bolj povezanem svetovnem gospodarstvu še posebej pomembna varna trgovina, vendar je prepričan, da je predlog o 100-odstotnem pregledu ladijskih zabojnikov, ki prihajajo iz tujine, kot načinu preprečevanja teroristične grožnje nepotreben in nerealističen; zato poziva Kongres Združenih držav, naj ta predlog umakne, saj je prepričan, da je ukrep v okviru pobude za varnost zabojnikov, ki predvideva pregled zabojnikov„z visokim tveganjem“, zadostuje za zagotavljanje varnosti mednarodnega pomorskega prevoza;

| 21. | poziva Komisijo, naj se v okviru čezatlantskega ekonomskega sveta, kjer je le mogoče, pogaja za skupne globalne standarde; meni, da bi izvajanje skupnih avtomobilskih varnostnih standardov (pravilnik Ekonomske Komisije OZN za Evropo (OZN-ECE) o globalnem tehničnem predpisu) precej znižalo stroške avtomobilske industrije, ki je pomemben delodajalec tako v EU in kot v ZDA; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj se v okviru čezatlantskega ekonomskega sveta, kjer je le mogoče, pogaja za skupne globalne standarde; meni, da bi izvajanje skupnih avtomobilskih varnostnih standardov (pravilnik Ekonomske Komisije OZN za Evropo (OZN-ECE) o globalnem tehničnem predpisu) precej znižalo stroške avtomobilske industrije, ki je pomemben delodajalec tako v EU in kot v ZDA;

| 22. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za formalno sprejetje postopkov za vzajemno priznavanje izjav o skladnosti za izdelke, za katere je obvezno, da testiranje opravi še tretja oseba, zlasti za opremo za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo in električno opremo; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za formalno sprejetje postopkov za vzajemno priznavanje izjav o skladnosti za izdelke, za katere je obvezno, da testiranje opravi še tretja oseba, zlasti za opremo za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo in električno opremo;

| 23. | še naprej podpira Komisijo v njenih prizadevanjih za dosego skupnega sporazuma o uvoženih izdelkih, ki morajo biti označeni z imperialnimi in metričnimi merskimi enotami, ter vztraja, da bi se morale sprejemati merske enote, dogovorjene z mednarodnimi standardi, zlasti s strani ZDA, glede izdelkov, označenih zgolj z metričnimi merskimi enotami; meni, da bo to prizadevanje povečalo ekonomijo obsega za evropska podjetja ter podjetja iz ZDA in tretjih držav in bo še zlasti koristilo malim in srednje velikim podjetjem; |
| --- | --- |

23.

še naprej podpira Komisijo v njenih prizadevanjih za dosego skupnega sporazuma o uvoženih izdelkih, ki morajo biti označeni z imperialnimi in metričnimi merskimi enotami, ter vztraja, da bi se morale sprejemati merske enote, dogovorjene z mednarodnimi standardi, zlasti s strani ZDA, glede izdelkov, označenih zgolj z metričnimi merskimi enotami; meni, da bo to prizadevanje povečalo ekonomijo obsega za evropska podjetja ter podjetja iz ZDA in tretjih držav in bo še zlasti koristilo malim in srednje velikim podjetjem;

| 24. | poziva Komisijo in Svet, naj okrepita sodelovanje med EU in ZDA na področju globalno usklajenega sistema razvrščanja in označevanja snovi in mešanic v zvezi z izvajanjem mednarodnih meril, dogovorjenih v ekonomsko-socialnem svetu OZN; meni, da je pomemben cilj sistema to, da se olajša trgovanje in okrepi varstvo potrošnikov, zato vztraja, da bi bilo treba globalno usklajeni sistem razvrščanja in označevanja snovi in mešanic v EU in ZDA uvesti istočasno in na način, ki si ne bo nasprotoval; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in Svet, naj okrepita sodelovanje med EU in ZDA na področju globalno usklajenega sistema razvrščanja in označevanja snovi in mešanic v zvezi z izvajanjem mednarodnih meril, dogovorjenih v ekonomsko-socialnem svetu OZN; meni, da je pomemben cilj sistema to, da se olajša trgovanje in okrepi varstvo potrošnikov, zato vztraja, da bi bilo treba globalno usklajeni sistem razvrščanja in označevanja snovi in mešanic v EU in ZDA uvesti istočasno in na način, ki si ne bo nasprotoval;

| 25. | poudarja, da so osebni podatki postali bistven sestavni del mnogih poslovnih dejavnosti, zlasti elektronskih komunikacij; ugotavlja, da se naglo povečuje gospodarska vrednost osebnih podatkov in operacij z dodano vrednostjo, ki temeljijo na osebnih podatkih; poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom in skupaj z Zvezno trgovinsko komisijo ZDA prevzame pobudo za pripravo čezatlantskih načel o varstvu podatkov; nadalje poziva, da je nujno treba pripraviti svetovne standarde za varstvo podatkov v okviru čezatlantskega ekonomskega sveta, da se zagotovita visoka raven varstva osebnih podatkov in pravna varnost za podjetja; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da so osebni podatki postali bistven sestavni del mnogih poslovnih dejavnosti, zlasti elektronskih komunikacij; ugotavlja, da se naglo povečuje gospodarska vrednost osebnih podatkov in operacij z dodano vrednostjo, ki temeljijo na osebnih podatkih; poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom in skupaj z Zvezno trgovinsko komisijo ZDA prevzame pobudo za pripravo čezatlantskih načel o varstvu podatkov; nadalje poziva, da je nujno treba pripraviti svetovne standarde za varstvo podatkov v okviru čezatlantskega ekonomskega sveta, da se zagotovita visoka raven varstva osebnih podatkov in pravna varnost za podjetja;

Kmetijska vprašanja

| 26. | poziva k takojšnjim rešitvam v razpravah, ki potekajo v zvezi s prepovedjo uvoza ameriške perutnine, ki je bila obdelana za zatiranje patogenov, v EU; priznava, da je potrebno ustrezno znanstveno svetovanje, pri čemer je treba upoštevati zaščito in informiranje potrošnikov; priznava tudi znatna vlaganja evropskega perutninskega sektorja, v skladu z evropsko zakonodajo, da se s pomočjo celovitega pristopa zmanjša okužba s salmonelo; meni, da morebitna rešitev ne bi smela voditi do izkrivljanja konkurence; |
| --- | --- |

26.

poziva k takojšnjim rešitvam v razpravah, ki potekajo v zvezi s prepovedjo uvoza ameriške perutnine, ki je bila obdelana za zatiranje patogenov, v EU; priznava, da je potrebno ustrezno znanstveno svetovanje, pri čemer je treba upoštevati zaščito in informiranje potrošnikov; priznava tudi znatna vlaganja evropskega perutninskega sektorja, v skladu z evropsko zakonodajo, da se s pomočjo celovitega pristopa zmanjša okužba s salmonelo; meni, da morebitna rešitev ne bi smela voditi do izkrivljanja konkurence;

| 27. | meni, da je bila odločitev Skupnosti o prepovedi uvoza hormonsko predelanega govejega mesa popolnoma utemeljena z znanstvenimi študijami, in poziva ZDA, da brez odlašanja ukinejo sankcije za evropske proizvode; |
| --- | --- |

27.

meni, da je bila odločitev Skupnosti o prepovedi uvoza hormonsko predelanega govejega mesa popolnoma utemeljena z znanstvenimi študijami, in poziva ZDA, da brez odlašanja ukinejo sankcije za evropske proizvode;

| 28. | poudarja pomen enotnega postopka odobritve za vsa živila in krmo, ki vsebujejo genetsko spremenjene organizme, v skladu s previdnostim načelom ter pomen označevanja in sledljivosti genetsko spremenjenih organizmov, kar bi potrošnikom omogočalo, da se odločajo na podlagi informacij; |
| --- | --- |

28.

poudarja pomen enotnega postopka odobritve za vsa živila in krmo, ki vsebujejo genetsko spremenjene organizme, v skladu s previdnostim načelom ter pomen označevanja in sledljivosti genetsko spremenjenih organizmov, kar bi potrošnikom omogočalo, da se odločajo na podlagi informacij;

| 29. | poziva k dialogu o nedavnih spremembah na kmetijskih trgih, zlasti glede nihanja cen blaga, vmesnega pregleda skupne kmetijske politike (t.i. sistematski pregled EU) ter ameriškega zakona o kmetijstvu, anticikličnih plačil, naraščajočega pomena razvoja podeželja in instrumenta navzkrižne skladnosti; |
| --- | --- |

29.

poziva k dialogu o nedavnih spremembah na kmetijskih trgih, zlasti glede nihanja cen blaga, vmesnega pregleda skupne kmetijske politike (t.i. sistematski pregled EU) ter ameriškega zakona o kmetijstvu, anticikličnih plačil, naraščajočega pomena razvoja podeželja in instrumenta navzkrižne skladnosti;

Sodelovanje na področju energetike, industrije in znanosti

| 30. | poziva k okrepitvi strateškega čezatlantskega sodelovanja pri politikah s področja energetike, industrije in znanosti; poudarja pomen energetskega vprašanja, pri čemer podpira diverzifikacijo energetskih virov in dobavnih poti, zanesljivo oskrbo z energijo, infrastrukturo, ter spodbujanje politike zanesljive, na trgu temelječe energetske oskrbe; ugotavlja, da se na obeh straneh Atlantika vse več razpravlja o sistemih trgovanja z ogljikom; |
| --- | --- |

30.

poziva k okrepitvi strateškega čezatlantskega sodelovanja pri politikah s področja energetike, industrije in znanosti; poudarja pomen energetskega vprašanja, pri čemer podpira diverzifikacijo energetskih virov in dobavnih poti, zanesljivo oskrbo z energijo, infrastrukturo, ter spodbujanje politike zanesljive, na trgu temelječe energetske oskrbe; ugotavlja, da se na obeh straneh Atlantika vse več razpravlja o sistemih trgovanja z ogljikom;

| 31. | poudarja, da je potrebno okrepljeno regulativno in znanstveno sodelovanje med EU in ZDA na področju biogoriv in biomase, ki bi na skupni osnovi spodbujalo alternativne in trajnostne vire goriv v prometnem sektorju; podpira nadaljnja prizadevanja čezatlantskega ekonomskega sveta za določitev skupnih standardov za biogoriva z Brazilijo, ki bi zagotovili kar največjo okoljsko trajnost in upoštevali zaskrbljenost zaradi zanesljivosti globalne oskrbe s hrano; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je potrebno okrepljeno regulativno in znanstveno sodelovanje med EU in ZDA na področju biogoriv in biomase, ki bi na skupni osnovi spodbujalo alternativne in trajnostne vire goriv v prometnem sektorju; podpira nadaljnja prizadevanja čezatlantskega ekonomskega sveta za določitev skupnih standardov za biogoriva z Brazilijo, ki bi zagotovili kar največjo okoljsko trajnost in upoštevali zaskrbljenost zaradi zanesljivosti globalne oskrbe s hrano;

Svetovna trgovinska organizacija (STO) in razvojni program iz Dohe

| 32. | poziva Komisijo, naj dela za to, da bo čezatlantski ekonomski svet v pomoč pri zagotavljanju uspešnega zaključka razvojnega programa iz Dohe; meni, da je prevlada EU in ZDA v svetovni trgovini (60 % vse trgovine) v svetovnem trgovinskem sistemu in njegovem skupnem okviru potencialni adut; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj dela za to, da bo čezatlantski ekonomski svet v pomoč pri zagotavljanju uspešnega zaključka razvojnega programa iz Dohe; meni, da je prevlada EU in ZDA v svetovni trgovini (60 % vse trgovine) v svetovnem trgovinskem sistemu in njegovem skupnem okviru potencialni adut;

| 33. | poziva Komisijo, da oceni, ali bi bil za čezatlantski ekonomski svet lahko zanimiv postopek reševanja dvostranskih trgovinskih sporov; v zvezi s tem ugotavlja, da so trgovinski spori, čeprav predstavljajo le 2 % trgovine med EU in ZDA, lahko zelo destruktivni in dragi; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, da oceni, ali bi bil za čezatlantski ekonomski svet lahko zanimiv postopek reševanja dvostranskih trgovinskih sporov; v zvezi s tem ugotavlja, da so trgovinski spori, čeprav predstavljajo le 2 % trgovine med EU in ZDA, lahko zelo destruktivni in dragi;

| 34. | poziva Komisijo, naj v okviru čezatlantskega ekonomskega sveta razpravlja o vprašanju, kako bi bilo mogoče doseči večjo usklajenost med dvostranskimi trgovinskimi sporazumi in večstranskimi pravili v okviru STO, da bi zagotovili bolj usklajen in preprostejši mednarodni trgovinski sistem za vse; poziva Komisijo, naj razpravlja o vprašanju, kako bi se lahko EU in ZDA bolj posvetili podpisovanju dvostranskih trgovinskih sporazumov s tretjimi državami o ukrepih, ki določajo pogoje o trgovini, kot so trgovinski in okoljski predpisi, trgovinski in socialni standardi ter trgovinska in delovna zakonodaja; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj v okviru čezatlantskega ekonomskega sveta razpravlja o vprašanju, kako bi bilo mogoče doseči večjo usklajenost med dvostranskimi trgovinskimi sporazumi in večstranskimi pravili v okviru STO, da bi zagotovili bolj usklajen in preprostejši mednarodni trgovinski sistem za vse; poziva Komisijo, naj razpravlja o vprašanju, kako bi se lahko EU in ZDA bolj posvetili podpisovanju dvostranskih trgovinskih sporazumov s tretjimi državami o ukrepih, ki določajo pogoje o trgovini, kot so trgovinski in okoljski predpisi, trgovinski in socialni standardi ter trgovinska in delovna zakonodaja;

| 35. | poziva Komisijo, naj nemudoma oblikuje celostni pristop glede netrgovinskih vprašanj EU v svetovnih trgovinskih pogajanjih, zlasti glede vprašanja socialnih in okoljskih klavzul, priznanja in zaščite geografskih označb, dobrega počutja živali ter zdravstvenega stanja uvoženih živalskih in rastlinskih proizvodov, da bi na ta način preprečili nelojalno konkurenco, ki škoduje evropskim proizvajalcem; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj nemudoma oblikuje celostni pristop glede netrgovinskih vprašanj EU v svetovnih trgovinskih pogajanjih, zlasti glede vprašanja socialnih in okoljskih klavzul, priznanja in zaščite geografskih označb, dobrega počutja živali ter zdravstvenega stanja uvoženih živalskih in rastlinskih proizvodov, da bi na ta način preprečili nelojalno konkurenco, ki škoduje evropskim proizvajalcem;

| 36. | poziva Komisijo, naj čezatlantski ekonomski svet zaprosi za poročilo o napredku v sodelovanju pri izvajanju določb o pravicah intelektualne lastnine, ki naj med drugim vključuje predvidene prihodnje ukrepe za krepitev sodelovanja v boju proti ponarejanju in piratstvu; zahteva jasen časovni načrt za hitrejše mednarodno vzajemno priznanje patentnega prava; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj čezatlantski ekonomski svet zaprosi za poročilo o napredku v sodelovanju pri izvajanju določb o pravicah intelektualne lastnine, ki naj med drugim vključuje predvidene prihodnje ukrepe za krepitev sodelovanja v boju proti ponarejanju in piratstvu; zahteva jasen časovni načrt za hitrejše mednarodno vzajemno priznanje patentnega prava;

| 37. | poziva čezatlantski ekonomski svet, naj aktivno podpre izjavo iz Dohe v zvezi s sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS) za lažji dostop do življenjsko pomembnih zdravil za države, ki nimajo lastne farmacevtske proizvodnje; poziva Komisijo, naj sproži vprašanje o politiki ZDA, da bi v dvostranske sporazume z državami v razvoju vključili klavzule, s katerimi bi se te države odrekle pravici do sklicevanja na določbo sporazuma iz Dohe o TRIPS, po kateri lahko izdelujejo in uvažajo generična zdravila, potrebna za osrednje bolezni, ki ogrožajo javno zdravje (AIDS, tuberkuloza itd.); |
| --- | --- |

37.

poziva čezatlantski ekonomski svet, naj aktivno podpre izjavo iz Dohe v zvezi s sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS) za lažji dostop do življenjsko pomembnih zdravil za države, ki nimajo lastne farmacevtske proizvodnje; poziva Komisijo, naj sproži vprašanje o politiki ZDA, da bi v dvostranske sporazume z državami v razvoju vključili klavzule, s katerimi bi se te države odrekle pravici do sklicevanja na določbo sporazuma iz Dohe o TRIPS, po kateri lahko izdelujejo in uvažajo generična zdravila, potrebna za osrednje bolezni, ki ogrožajo javno zdravje (AIDS, tuberkuloza itd.);

| 38. | meni, da je ne glede na izid razvojnega programa iz Dohe zasnova čezatlantskega trga, ki predvideva regulativno sodelovanje za postopno odpravljanje necarinskih ovir, bistvenega pomena za zagotavljanje nepretrganega zagona, ki omogoča doseganje globalnega trgovinskega povezovanja; |
| --- | --- |

38.

meni, da je ne glede na izid razvojnega programa iz Dohe zasnova čezatlantskega trga, ki predvideva regulativno sodelovanje za postopno odpravljanje necarinskih ovir, bistvenega pomena za zagotavljanje nepretrganega zagona, ki omogoča doseganje globalnega trgovinskega povezovanja;

| 39. | meni, da je najpomembnejša naloga evropske strani v čezatlantskem ekonomskem svetu, da prepriča svoje čezatlantske partnerje o nujnem dogovoru glede daljnosežnega, ambicioznega in pravno zavezujočega postkjotskega režima o emisijah toplogrednih plinov do 2012 in da pripravi obsežen čezatlantski projekt za naložbe in tehnološko izmenjavo na področju varne in čiste proizvodnje energije; |
| --- | --- |

39.

meni, da je najpomembnejša naloga evropske strani v čezatlantskem ekonomskem svetu, da prepriča svoje čezatlantske partnerje o nujnem dogovoru glede daljnosežnega, ambicioznega in pravno zavezujočega postkjotskega režima o emisijah toplogrednih plinov do 2012 in da pripravi obsežen čezatlantski projekt za naložbe in tehnološko izmenjavo na področju varne in čiste proizvodnje energije;

Regionalni razvoj

| 40. | poudarja, da bo imel nadaljnji napredek pri čezatlantski gospodarski integraciji najverjetneje pozitiven učinek na trajnostni regionalni razvoj, in meni, da tak napredek prispeva k prizadevanjem EU za izvajanje lizbonske strategije in približevanji socialni, ekonomski in območni koheziji; v zvezi s tem poziva pristojne organe EU, naj zagotovijo, da bo ta napredek prispeval k usklajenemu in uravnoteženemu razvoju vseh območij EU, in naj upoštevajo evropsko načelo vsesplošnega dostopa do storitev splošnega interesa; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da bo imel nadaljnji napredek pri čezatlantski gospodarski integraciji najverjetneje pozitiven učinek na trajnostni regionalni razvoj, in meni, da tak napredek prispeva k prizadevanjem EU za izvajanje lizbonske strategije in približevanji socialni, ekonomski in območni koheziji; v zvezi s tem poziva pristojne organe EU, naj zagotovijo, da bo ta napredek prispeval k usklajenemu in uravnoteženemu razvoju vseh območij EU, in naj upoštevajo evropsko načelo vsesplošnega dostopa do storitev splošnega interesa;

| 41. | poziva obe strani, naj preučita možnost za začetek strukturiranega dialoga o regionalni politiki, v okviru katerega bi bilo mogoče preučiti nove prijeme v regionalni politiki, izmenjati dobro prakso, med drugim na področju raziskav in razvoja, in preučiti možnosti pri soočanju s skupnimi izzivi, kot so podnebne spremembe in cene energije; |
| --- | --- |

41.

poziva obe strani, naj preučita možnost za začetek strukturiranega dialoga o regionalni politiki, v okviru katerega bi bilo mogoče preučiti nove prijeme v regionalni politiki, izmenjati dobro prakso, med drugim na področju raziskav in razvoja, in preučiti možnosti pri soočanju s skupnimi izzivi, kot so podnebne spremembe in cene energije;

Prihodnji program čezatlantskega dialoga zakonodajalcev in izboljšanje strukture

| 42. | poziva čezatlantski dialog zakonodajalcev, naj na dnevni red svojih prihodnjih sej vključi razpravo o ameriškem zakonu o pregledu tovora in zagotovi, da se med Parlamentom in Kongresom Združenih držav glede tega vprašanja doseže večje razumevanje; nadalje poudarja, da je treba v okviru čezatlantskega dialoga zakonodajalcev preučiti program STO po Dohi, vključno z reformo STO, ter razpravljati o klavzulah o človekovih, okoljskih in socialnih pravicah v dvostranskih trgovinskih sporazumih, pri čemer se je med drugim treba zgledovati po novem trgovinskem sporazumu ZDA s Perujem, ki vključuje podrobne in izvedljive določbe o delovnih standardih; |
| --- | --- |

42.

poziva čezatlantski dialog zakonodajalcev, naj na dnevni red svojih prihodnjih sej vključi razpravo o ameriškem zakonu o pregledu tovora in zagotovi, da se med Parlamentom in Kongresom Združenih držav glede tega vprašanja doseže večje razumevanje; nadalje poudarja, da je treba v okviru čezatlantskega dialoga zakonodajalcev preučiti program STO po Dohi, vključno z reformo STO, ter razpravljati o klavzulah o človekovih, okoljskih in socialnih pravicah v dvostranskih trgovinskih sporazumih, pri čemer se je med drugim treba zgledovati po novem trgovinskem sporazumu ZDA s Perujem, ki vključuje podrobne in izvedljive določbe o delovnih standardih;

| 43. | opozarja na ključno vlogo Parlamenta in Kongresa Združenih narodov pri podpori temu zagonu ter na dejstvo, da lahko samo zakonodajna telesa odpravijo necarinske ovire; predlaga, da se letno organizira dobro pripravljena razprava o napredku vprašanj, ki se obravnavajo v okviru čezatlantskega ekonomskega sveta, ter o strukturi sveta; |
| --- | --- |

43.

opozarja na ključno vlogo Parlamenta in Kongresa Združenih narodov pri podpori temu zagonu ter na dejstvo, da lahko samo zakonodajna telesa odpravijo necarinske ovire; predlaga, da se letno organizira dobro pripravljena razprava o napredku vprašanj, ki se obravnavajo v okviru čezatlantskega ekonomskega sveta, ter o strukturi sveta;

| 44. | zaradi tega poziva vodstvo EU in ZDA ter sopredsednika čezatlantskega ekonomskega sveta, naj upoštevajo ključno vlogo zakonodajnih teles za uspeh procesa na dolgi rok, ter jih poziva, naj predstavnike čezatlantskega dialoga zakonodajalcev polno in neposredno vključijo v delo čezatlantskega ekonomskega sveta; se ob tem zaveda, da je zelo pomembno, da pri razpravi in strokovnem delu čezatlantskega ekonomskega sveta sodelujejo predstavniki poslovnega sveta in interesne skupine potrošnikov; kljub temu meni, da je treba njihovo posvetovalno vlogo ločevati od zakonodajne vloge Kongresa Združenih držav in Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

44.

zaradi tega poziva vodstvo EU in ZDA ter sopredsednika čezatlantskega ekonomskega sveta, naj upoštevajo ključno vlogo zakonodajnih teles za uspeh procesa na dolgi rok, ter jih poziva, naj predstavnike čezatlantskega dialoga zakonodajalcev polno in neposredno vključijo v delo čezatlantskega ekonomskega sveta; se ob tem zaveda, da je zelo pomembno, da pri razpravi in strokovnem delu čezatlantskega ekonomskega sveta sodelujejo predstavniki poslovnega sveta in interesne skupine potrošnikov; kljub temu meni, da je treba njihovo posvetovalno vlogo ločevati od zakonodajne vloge Kongresa Združenih držav in Evropskega parlamenta;

| 45. | je seznanjen z ustanovitvijo skupine svetovalcev, ki jo sestavljajo predstavniki čezatlantskega dialoga zakonodajalcev, čezatlantskega poslovnega dialoga in čezatlantskega dialoga potrošnikov; izraža zadovoljstvo nad prispevkom zakonodajalcev in interesnih skupin k uspešnemu prvemu srečanju čezatlantskega ekonomskega sveta novembra 2007; želi, da bi v bližnji prihodnosti večjo vlogo igrala čezatlantski dialog o delu in čezatlantski okoljski dialog; se zavzema, da bi bila v skupino svetovalcev vključena vodja čezatlantskega dialoga o delu in čezatlantskega okoljskega dialoga; |
| --- | --- |

45.

je seznanjen z ustanovitvijo skupine svetovalcev, ki jo sestavljajo predstavniki čezatlantskega dialoga zakonodajalcev, čezatlantskega poslovnega dialoga in čezatlantskega dialoga potrošnikov; izraža zadovoljstvo nad prispevkom zakonodajalcev in interesnih skupin k uspešnemu prvemu srečanju čezatlantskega ekonomskega sveta novembra 2007; želi, da bi v bližnji prihodnosti večjo vlogo igrala čezatlantski dialog o delu in čezatlantski okoljski dialog; se zavzema, da bi bila v skupino svetovalcev vključena vodja čezatlantskega dialoga o delu in čezatlantskega okoljskega dialoga;

| 46. | ponovno izraža željo po okrepitvi dialoga med obema parlamentoma in poziva k njunemu sodelovanju v začetnih fazah, zlasti kar zadeva nova pravila, ki jih bodo pripravila univerzalna samoregulativna telesa, da bi se na ta način že v začetni fazi obravnavalo vprašanje politične odgovornosti; |
| --- | --- |

46.

ponovno izraža željo po okrepitvi dialoga med obema parlamentoma in poziva k njunemu sodelovanju v začetnih fazah, zlasti kar zadeva nova pravila, ki jih bodo pripravila univerzalna samoregulativna telesa, da bi se na ta način že v začetni fazi obravnavalo vprašanje politične odgovornosti;

| 47. | je prepričan, da gre za vsebinska vprašanja, ki so dovolj pomembna, da morajo biti nacionalni poslanci redno obveščeni o njihovem napredku; poziva predsednika Parlamenta, da zagotovi vzpostavitev mehanizma za takšen namen; |
| --- | --- |

47.

je prepričan, da gre za vsebinska vprašanja, ki so dovolj pomembna, da morajo biti nacionalni poslanci redno obveščeni o njihovem napredku; poziva predsednika Parlamenta, da zagotovi vzpostavitev mehanizma za takšen namen;

*

* *

| 48. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, sekretariatu čezatlantskega ekonomskega sveta ter Kongresu Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

48.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, sekretariatu čezatlantskega ekonomskega sveta ter Kongresu Združenih držav Amerike.

---

(1)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 670.

(2)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 226.

(3)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 235.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0412.

(5)  UL C 280 E, 18.11.2006, str. 120.

(6)  UL C 313 E, 20.12.2006, str. 439.

(7)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 344.

(8)  Uredba Komisije (ES) št. 1569/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi mehanizma za ugotavljanje enakovrednosti računovodskih standardov izdajateljev vrednostnih papirjev iz tretjih držav v skladu z direktivama 2003/71/ES in 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 340, 22.12.2007, str. 66).

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0527.

---

| 12.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/7

---

Četrtek, 8. maj 2008Človekove pravice v svetu za leto 2007 in politika EU na tem področju

P6_TA(2008)0193

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2007 in politiki EU na tem področju (2007/2274(INI))

2009/C 271 E/02

Evropski parlament,

ob upoštevanju devetega letnega poročila Evropske unije o človekovih pravicah (2007) (1),

ob upoštevanju členov 3, 6, 11, 13 in 19 Pogodbe o Evropski uniji ter členov 177 in 300 Pogodbe ES,

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in vseh ustreznih mednarodnih dokumentov o človekovih pravicah (2),

ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov,

ob upoštevanju vseh konvencij Združenih narodov o človekovih pravicah in njihovih izbirnih protokolov,

ob upoštevanju regionalnih instrumentov za človekove pravice, vključno z Afriško listino o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, Izbirnim protokolom o pravicah žensk v Afriki, Ameriško konvencijo o človekovih pravicah in Arabsko listino o človekovih pravicah,

ob upoštevanju začetka veljavnosti Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča dne 1. julija 2002 in svojih resolucij v zvezi z Mednarodnim kazenskim sodiščem (3),

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o ukrepih za boj proti trgovini z ljudmi in načrta EU za leto 2005 o najboljših praksah, standardih in postopkih za boj proti trgovini z ljudmi in njeno preprečevanje (4),

ob upoštevanju Protokola št. 13 k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) glede odprave smrtne kazni v vseh okoliščinah,

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju (Konvencija proti mučenju),

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah,

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in njenega izbirnega protokola,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (5),

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP-ES in njegove spremembe (6),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1889/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (7) (Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice, EIDHR),

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o človekovih pravicah v svetu,

ob upoštevanju svojih resolucij o petem in sedmem zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice (UNHRC), sprejetih 7. junija 2007 (8) oziroma 21. februarja 2008 (9), in izidu pogajanj o UNHRC,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije (10),

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 1. februarja 2007 (11) in 26. aprila 2007 (12) o pobudi za vsesplošni moratorij za smrtno kazen in resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 62/149 z dne 18. decembra 2007 o moratoriju za izvajanje smrtne kazni,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. septembra 2001 o pohabljanju ženskih spolnih organov (13), ki potrjuje, da je vsaka oblika takšnega pohabljanja, ne glede na obseg, nasilno dejanje zoper ženske in predstavlja kršitev njihovih človekovih pravic,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2007 o poteku dialogov in posvetovanj o človekovih pravicah s tretjimi državami (14), vključno s pravicami žensk, ki naj se izrecno obravnavajo v vseh dialogih o človekovih pravicah,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 o svobodi izražanja na internetu (15),

ob upoštevanju vseh resolucij, ki jih je Parlament sprejel v nujnih primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države,

ob upoštevanju foruma nevladnih organizacij za človekove pravice Evropske unije, ki je potekal decembra 2007 v Lizboni,

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki so jo Evropska skupnost in večina njenih držav članic podpisale 30. marca 2007 in v kateri je zapisano, da je treba interese invalidov vključiti v dejavnosti s področja človekovih pravic, namenjene tretjim državam,

ob upoštevanju navodil o invalidnosti in razvoju, namenjenih delegacijam in službam Evropske unije, ki so bila objavljena julija 2004,

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic ter dejavnosti posebnega predstavnika generalnega sekretarja Združenih narodov v zvezi s položajem zagovornikov človekovih pravic,

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem, sprejete decembra 2006,

ob upoštevanju smernic Evropske unije o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava (16), o otrocih v oboroženih spopadih in o zagovornikih človekovih pravic ter o smrtni kazni, mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju, dialogih o človekovih pravicah s tretjimi državami ter o uveljavljanju in varstvu otrokovih pravic,

ob upoštevanju členov 45 in 112(2) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0153/2008),

| A. | ker deveto letno poročilo Evropske unije o človekovih pravicah (2007), ki sta ga pripravila Svet in Komisija, omogoča splošen pregled dejavnosti institucij Evropske unije v zvezi s človekovimi pravicami v Evropski uniji in zunaj nje, |
| --- | --- |

A.

ker deveto letno poročilo Evropske unije o človekovih pravicah (2007), ki sta ga pripravila Svet in Komisija, omogoča splošen pregled dejavnosti institucij Evropske unije v zvezi s človekovimi pravicami v Evropski uniji in zunaj nje,

| B. | ker je namen te resolucije, da pregleda, oceni in v posebnih primerih poda konstruktivno kritiko dejavnosti Komisije, Sveta in Parlamenta v zvezi s človekovimi pravicami, |
| --- | --- |

B.

ker je namen te resolucije, da pregleda, oceni in v posebnih primerih poda konstruktivno kritiko dejavnosti Komisije, Sveta in Parlamenta v zvezi s človekovimi pravicami,

| C. | ker razmere na področju človekovih pravic znotraj Evropske unije nedvomno neposredno vplivajo na njeno verodostojnost in zmožnost izvajanja učinkovite zunanje politike, |
| --- | --- |

C.

ker razmere na področju človekovih pravic znotraj Evropske unije nedvomno neposredno vplivajo na njeno verodostojnost in zmožnost izvajanja učinkovite zunanje politike,

| D. | ker se človekove pravice in njihovo varstvo opirajo na načelo pravne države, demokratično vodenje, načelo delitve oblasti in politične odgovornosti ter na politične pravice, ki njihovim imetnikom omogočijo, da so sami svoji zagovorniki človekovih pravic, zato jih je treba vzporedno s temi načeli tudi spodbujati, |
| --- | --- |

D.

ker se človekove pravice in njihovo varstvo opirajo na načelo pravne države, demokratično vodenje, načelo delitve oblasti in politične odgovornosti ter na politične pravice, ki njihovim imetnikom omogočijo, da so sami svoji zagovorniki človekovih pravic, zato jih je treba vzporedno s temi načeli tudi spodbujati,

| E. | ker si je treba prizadevati, da se pri pogajanjih o dvostranskih in regionalnih trgovinskih sporazumih in pri njihovem uresničevanju – tudi s pomembnimi trgovinskimi partnerji – več pozornosti nameni spoštovanju osnovnih človekovih pravic, zlasti političnih, |
| --- | --- |

E.

ker si je treba prizadevati, da se pri pogajanjih o dvostranskih in regionalnih trgovinskih sporazumih in pri njihovem uresničevanju – tudi s pomembnimi trgovinskimi partnerji – več pozornosti nameni spoštovanju osnovnih človekovih pravic, zlasti političnih,

| F. | ker so pravičnost, svoboda, demokracija in pravna država, ki dejansko zagotavljajo temeljne svoboščine in človekove pravice, stebri trajnostnega miru in ker trajnostnega miru ni mogoče doseči z dogovori, ki ščitijo odgovorne za sistematično kršenje človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, |
| --- | --- |

F.

ker so pravičnost, svoboda, demokracija in pravna država, ki dejansko zagotavljajo temeljne svoboščine in človekove pravice, stebri trajnostnega miru in ker trajnostnega miru ni mogoče doseči z dogovori, ki ščitijo odgovorne za sistematično kršenje človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava,

| G. | ker so politike, ki spodbujajo človekove pravice, še vedno ogrožene v številnih regijah sveta, saj kršenje človekovih pravic neizogibno spremlja poskus kršiteljev, da zmanjšajo vpliv vseh politik, ki te pravice spodbujajo, zlasti v državah, kjer so kršitve človekovih pravic odločilnega pomena pri ohranjanju nedemokratične vlade na oblasti, |
| --- | --- |

G.

ker so politike, ki spodbujajo človekove pravice, še vedno ogrožene v številnih regijah sveta, saj kršenje človekovih pravic neizogibno spremlja poskus kršiteljev, da zmanjšajo vpliv vseh politik, ki te pravice spodbujajo, zlasti v državah, kjer so kršitve človekovih pravic odločilnega pomena pri ohranjanju nedemokratične vlade na oblasti,

| H. | ker v državah v razvoju 82 % invalidov živi pod pragom revščine in so še naprej žrtev najhujših kršitev človekovih pravic, vključno z odrekanjem pravice do življenja in izpostavljenostjo nehumanemu ali ponižujočemu ravnanju, in ker je v tem pogledu še zlasti zaskrbljujoč položaj invalidnih otrok, |
| --- | --- |

H.

ker v državah v razvoju 82 % invalidov živi pod pragom revščine in so še naprej žrtev najhujših kršitev človekovih pravic, vključno z odrekanjem pravice do življenja in izpostavljenostjo nehumanemu ali ponižujočemu ravnanju, in ker je v tem pogledu še zlasti zaskrbljujoč položaj invalidnih otrok,

| I. | ker je v ustavi Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) zapisano, da je uživanje najvišjega možnega standarda zdravja temeljna pravica vsakega človeka ne glede na raso, vero, politično prepričanje, ekonomski ali socialni položaj, in ker je zdravje vseh ljudstev temeljno za doseganje miru in varnosti, |
| --- | --- |

I.

ker je v ustavi Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) zapisano, da je uživanje najvišjega možnega standarda zdravja temeljna pravica vsakega človeka ne glede na raso, vero, politično prepričanje, ekonomski ali socialni položaj, in ker je zdravje vseh ljudstev temeljno za doseganje miru in varnosti,

| 1. | obžaluje, da je Evropska unija še daleč od izvajanja dosledne in vplivne politike na področju uveljavljanja in pospeševanja človekovih pravic v svetu, ter zato poudarja potrebo po učinkovitejšem izvajanju takšne politike; meni, da je potrebno še veliko narediti glede doslednega spoštovanja pravil Evropske unije o človekovih pravicah, ki že obstajajo; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da je Evropska unija še daleč od izvajanja dosledne in vplivne politike na področju uveljavljanja in pospeševanja človekovih pravic v svetu, ter zato poudarja potrebo po učinkovitejšem izvajanju takšne politike; meni, da je potrebno še veliko narediti glede doslednega spoštovanja pravil Evropske unije o človekovih pravicah, ki že obstajajo;

| 2. | meni, da bi bilo za kakovostnejše pospeševanje človekovih pravic potrebno okrepiti skupno zunanjo in varnostno politiko (SZVP) Evropske unije, kar pogosto onemogoča prevlada nacionalnih interesov držav članic, z namenom zagotoviti, da se spodbujanje človekovih pravic opredeli kot prednostna naloga, ter zagotoviti tudi dosledno izvajanje človekovih pravic kot cilja SZVP, kot to navaja člen 11 Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi bilo za kakovostnejše pospeševanje človekovih pravic potrebno okrepiti skupno zunanjo in varnostno politiko (SZVP) Evropske unije, kar pogosto onemogoča prevlada nacionalnih interesov držav članic, z namenom zagotoviti, da se spodbujanje človekovih pravic opredeli kot prednostna naloga, ter zagotoviti tudi dosledno izvajanje človekovih pravic kot cilja SZVP, kot to navaja člen 11 Pogodbe o Evropski uniji;

| 3. | poziva Svet in Komisijo, naj vložita večji napor v izboljšanje sposobnosti Evropske unije za hitro odzivanje na kršitve človekovih pravic v tretjih državah, nenazadnje z vključitvijo politike človekovih pravic v celotno zunanjo politiko Evropske unije do teh držav in s sistematičnim reševanjem vprašanj človekovih pravic v okviru političnega dialoga na vseh ravneh; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet in Komisijo, naj vložita večji napor v izboljšanje sposobnosti Evropske unije za hitro odzivanje na kršitve človekovih pravic v tretjih državah, nenazadnje z vključitvijo politike človekovih pravic v celotno zunanjo politiko Evropske unije do teh držav in s sistematičnim reševanjem vprašanj človekovih pravic v okviru političnega dialoga na vseh ravneh;

Splošna načela in predlogi glede človekovih pravic, demokracije, miru in nenasilja

| 4. | ponovno poudarja, da so človekove pravice, kot jih opredeljujejo najpomembnejši mednarodni instrumenti in konvencije, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, univerzalne in nedeljive pravice, njihovo stvarno in dejansko spoštovanje pa je nujno potrebno za uresničevanje in spoštovanje mednarodnega reda in zakonitosti ter za spodbujanje miru, svobode, pravičnosti in demokracije; |
| --- | --- |

4.

ponovno poudarja, da so človekove pravice, kot jih opredeljujejo najpomembnejši mednarodni instrumenti in konvencije, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, univerzalne in nedeljive pravice, njihovo stvarno in dejansko spoštovanje pa je nujno potrebno za uresničevanje in spoštovanje mednarodnega reda in zakonitosti ter za spodbujanje miru, svobode, pravičnosti in demokracije;

| 5. | meni, da mora biti učinkovito sodno uveljavljanje človekovih pravic po vsem svetu pred lokalnimi in nacionalnimi sodišči ali, ko to ni mogoče, pred nadnacionalnimi sodišči določena kot jasni in ključni cilj politik Evropske unije, začenši s SZVP; |
| --- | --- |

5.

meni, da mora biti učinkovito sodno uveljavljanje človekovih pravic po vsem svetu pred lokalnimi in nacionalnimi sodišči ali, ko to ni mogoče, pred nadnacionalnimi sodišči določena kot jasni in ključni cilj politik Evropske unije, začenši s SZVP;

| 6. | meni, da mora biti eden od glavnih političnih ciljev Evropske unije podpora pravosodnim institucijam na vseh ravneh, in sicer kot del prizadevanj za učinkovito spoštovanje človekovih pravic in zlasti kot podpora mednarodnim sodiščem; |
| --- | --- |

6.

meni, da mora biti eden od glavnih političnih ciljev Evropske unije podpora pravosodnim institucijam na vseh ravneh, in sicer kot del prizadevanj za učinkovito spoštovanje človekovih pravic in zlasti kot podpora mednarodnim sodiščem;

| 7. | zato poziva Svet in Komisijo, naj s prednostnimi ukrepi podpreta dejavnost vseh sodišč, ki se ukvarjajo z zaščito človekovih pravic, pri čemer naj kot model služi opravljeno delo ob ustanovitvi Mednarodnega kazenskega sodišča; zlasti se mu zdi potrebno reševati preobremenitev Evropskega sodišča za človekove pravice, kateremu naj se dodelijo dodatna finančna sredstva, zagotoviti je treba največjo možno podporo Medameriškemu sodišču za človekove pravice in Afriškemu sodišču za človekove pravice in pravice ljudstev, podpreti in olajšati pa je treba še ustanovitev Sodišča za človekove pravice med državami Azije in Pacifika; |
| --- | --- |

7.

zato poziva Svet in Komisijo, naj s prednostnimi ukrepi podpreta dejavnost vseh sodišč, ki se ukvarjajo z zaščito človekovih pravic, pri čemer naj kot model služi opravljeno delo ob ustanovitvi Mednarodnega kazenskega sodišča; zlasti se mu zdi potrebno reševati preobremenitev Evropskega sodišča za človekove pravice, kateremu naj se dodelijo dodatna finančna sredstva, zagotoviti je treba največjo možno podporo Medameriškemu sodišču za človekove pravice in Afriškemu sodišču za človekove pravice in pravice ljudstev, podpreti in olajšati pa je treba še ustanovitev Sodišča za človekove pravice med državami Azije in Pacifika;

| 8. | meni, da je pravica do demokracije – ki se razume kot pravica vsakega državljana do sodelovanja pri izvajanju ljudske suverenosti v okviru institucij, ki so podrejene pravni državi – zgodovinsko pridobljena univerzalna človekova pravica, ki jo izrecno priznavajo EKČP, Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, Dunajska deklaracija svetovne konference o človekovih pravicah iz leta 1993 in Deklaracija tisočletja Združenih narodov; meni, da pravica do demokracije s seboj nosi dolžnost institucij mednarodne skupnosti, Evropske unije in vseh držav članic, da si prizadevajo za odstranitev ovir, ki po svetu preprečujejo uresničevanje te pravice; meni, da je treba za doseganje tega sprejeti nov dodaten ukrep, in sicer vzpostavitev resnične mreže demokracij po svetu s preoblikovanjem in krepitvijo obstoječih organizacij; |
| --- | --- |

8.

meni, da je pravica do demokracije – ki se razume kot pravica vsakega državljana do sodelovanja pri izvajanju ljudske suverenosti v okviru institucij, ki so podrejene pravni državi – zgodovinsko pridobljena univerzalna človekova pravica, ki jo izrecno priznavajo EKČP, Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, Dunajska deklaracija svetovne konference o človekovih pravicah iz leta 1993 in Deklaracija tisočletja Združenih narodov; meni, da pravica do demokracije s seboj nosi dolžnost institucij mednarodne skupnosti, Evropske unije in vseh držav članic, da si prizadevajo za odstranitev ovir, ki po svetu preprečujejo uresničevanje te pravice; meni, da je treba za doseganje tega sprejeti nov dodaten ukrep, in sicer vzpostavitev resnične mreže demokracij po svetu s preoblikovanjem in krepitvijo obstoječih organizacij;

| 9. | meni, da je nenasilje najprimernejši način za polno uživanje, uveljavljanje, spodbujanje in spoštovanje temeljnih človekovih pravic v celoti; prepričan je, da bi moralo postati širjenje te ideje prednostna naloga politike spodbujanja človekovih pravic in demokracije Evropske unije, ter namerava prispevati k posodabljanju in preučevanju sodobnih teorij in praks nenasilnega delovanja, deloma s primerjalno analizo najboljših uporabljenih praks v preteklosti; da bi ta napor imel osrednjo politično vlogo, predlaga, da se v letu 2009 skliče evropska konferenca o nenasilju in da se leto 2010 proglasi za evropsko leto nenasilja; zahteva tudi, da se države članice pod okriljem Združenih narodov zavzamejo, da se desetletje 2010–2020 proglasi za desetletje nenasilja; |
| --- | --- |

9.

meni, da je nenasilje najprimernejši način za polno uživanje, uveljavljanje, spodbujanje in spoštovanje temeljnih človekovih pravic v celoti; prepričan je, da bi moralo postati širjenje te ideje prednostna naloga politike spodbujanja človekovih pravic in demokracije Evropske unije, ter namerava prispevati k posodabljanju in preučevanju sodobnih teorij in praks nenasilnega delovanja, deloma s primerjalno analizo najboljših uporabljenih praks v preteklosti; da bi ta napor imel osrednjo politično vlogo, predlaga, da se v letu 2009 skliče evropska konferenca o nenasilju in da se leto 2010 proglasi za evropsko leto nenasilja; zahteva tudi, da se države članice pod okriljem Združenih narodov zavzamejo, da se desetletje 2010–2020 proglasi za desetletje nenasilja;

Letno poročilo Evropske unije o človekovih pravicah za leto 2007

| 10. | poudarja pomen letnega poročila Evropske unije o človekovih pravicah za analizo in oceno politike človekovih pravic Evropske unije in priznava, da je poročilo omogočilo pregled naraščajočega obsega dejavnosti Evropske unije, povezanih s človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

10.

poudarja pomen letnega poročila Evropske unije o človekovih pravicah za analizo in oceno politike človekovih pravic Evropske unije in priznava, da je poročilo omogočilo pregled naraščajočega obsega dejavnosti Evropske unije, povezanih s človekovimi pravicami;

| 11. | meni, da bi bilo treba za oceno preteklih politik zagotoviti več boljših informacij in da bi bilo treba predlagati elemente in smernice za dopolnitev splošnega dostopa in prilagoditev političnih prednostnih nalog v vsaki državi posebej z namenom sprejetja državne strategije o človekovih pravicah ali vsaj poglavja o človekovih pravicah v državnih strateških dokumentih; ponovno poziva k rednemu ocenjevanju uporabe in rezultatov politik, instrumentov in pobud glede človekovih pravic v tretjih državah, ki jih izvaja Evropska unija; poziva Svet in Komisijo, da razvijeta posebne količinske kazalnike in merila uspešnosti za merjenje učinkovitosti teh politik; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi bilo treba za oceno preteklih politik zagotoviti več boljših informacij in da bi bilo treba predlagati elemente in smernice za dopolnitev splošnega dostopa in prilagoditev političnih prednostnih nalog v vsaki državi posebej z namenom sprejetja državne strategije o človekovih pravicah ali vsaj poglavja o človekovih pravicah v državnih strateških dokumentih; ponovno poziva k rednemu ocenjevanju uporabe in rezultatov politik, instrumentov in pobud glede človekovih pravic v tretjih državah, ki jih izvaja Evropska unija; poziva Svet in Komisijo, da razvijeta posebne količinske kazalnike in merila uspešnosti za merjenje učinkovitosti teh politik;

| 12. | odobrava, da sta Svet in Komisija poročilo za leto 2007 predstavila na plenarnem zasedanju Parlamenta decembra 2007, torej sočasno s podelitvijo vsakoletne nagrade Saharova za svobodo misli Salihu Mahmudu Mohamedu Osmanu iz Sudana; je vzpostavil redno prakso in določil decembrsko plenarno zasedanje za vsakoletno osrednjo točko dejavnosti EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

12.

odobrava, da sta Svet in Komisija poročilo za leto 2007 predstavila na plenarnem zasedanju Parlamenta decembra 2007, torej sočasno s podelitvijo vsakoletne nagrade Saharova za svobodo misli Salihu Mahmudu Mohamedu Osmanu iz Sudana; je vzpostavil redno prakso in določil decembrsko plenarno zasedanje za vsakoletno osrednjo točko dejavnosti EU na področju človekovih pravic;

| 13. | ponovno poziva Svet in Komisijo, naj opredelita„države, ki vzbujajo posebno skrb“, v katerih je zlasti težko spodbujati človekove pravice, ter v ta namen razvijeta merila, s katerimi bi merili države glede na njihov rezultat na področju človekovih pravic, s tem pa določita specifične politične prednostne naloge; |
| --- | --- |

13.

ponovno poziva Svet in Komisijo, naj opredelita„države, ki vzbujajo posebno skrb“, v katerih je zlasti težko spodbujati človekove pravice, ter v ta namen razvijeta merila, s katerimi bi merili države glede na njihov rezultat na področju človekovih pravic, s tem pa določita specifične politične prednostne naloge;

Dejavnosti Sveta in Komisije na področju človekovih pravic v mednarodnih forumih

| 14. | meni, da bi količinsko in kakovostno izboljšanje sekretariata Sveta za človekove pravice Evropski uniji omogočilo, da izboljša svojo podobo ter utrdi vlogo pri spodbujanju in zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic v zunanji politiki; pričakuje imenovanje visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki bo tudi podpredsednik Komisije, kar bi občutno povečalo skladnost in učinkovitost EU na tem področju; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi količinsko in kakovostno izboljšanje sekretariata Sveta za človekove pravice Evropski uniji omogočilo, da izboljša svojo podobo ter utrdi vlogo pri spodbujanju in zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic v zunanji politiki; pričakuje imenovanje visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki bo tudi podpredsednik Komisije, kar bi občutno povečalo skladnost in učinkovitost EU na tem področju;

| 15. | meni, da doseženi napredek pri ustanavljanju Agencije za temeljne pravice predstavlja prvi korak v smeri odziva na poziv Parlamenta po vzpostavitvi celovitega okvira pravil in institucij, katerih naloga bi bila narediti vse potrebno za to, da Listina o temeljnih pravicah postane zavezujoča in se zagotovi skladnost s sistemom, predvidenim z EKČP, ter da se oblikuje celostna politika EU o pravicah manjšin; poudarja pomembno dejstvo, da agencija s svojim mandatom pokriva tudi države, ki so z EU sklenile stabilizacijsko-pridružitveni sporazum; |
| --- | --- |

15.

meni, da doseženi napredek pri ustanavljanju Agencije za temeljne pravice predstavlja prvi korak v smeri odziva na poziv Parlamenta po vzpostavitvi celovitega okvira pravil in institucij, katerih naloga bi bila narediti vse potrebno za to, da Listina o temeljnih pravicah postane zavezujoča in se zagotovi skladnost s sistemom, predvidenim z EKČP, ter da se oblikuje celostna politika EU o pravicah manjšin; poudarja pomembno dejstvo, da agencija s svojim mandatom pokriva tudi države, ki so z EU sklenile stabilizacijsko-pridružitveni sporazum;

| 16. | meni, da bi moral mandat posebnih predstavnikov Evropske unije v prihodnosti nujno izrecno vključevati spodbujanje in zagotavljanje spoštovanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi moral mandat posebnih predstavnikov Evropske unije v prihodnosti nujno izrecno vključevati spodbujanje in zagotavljanje spoštovanja človekovih pravic;

| 17. | meni, da se je sposobnost Evropske unije, da preprečuje, se odziva na krizne razmere, z njimi upravlja in jih rešuje, izkazala kot nezadostna, in zahteva, da Svet po predhodnih priporočilih o ustanovitvi evropskih civilnih mirovnih enot postopno spremeni civilne vidike evropske varnostne in obrambne politike v„civilno mirovno službo“ za upravljanje s kratkoročnimi civilnimi krizami in dolgoročno izgradnjo miru; meni, da bi morala Evropska unija v tem okviru okrepiti mreže civilne družbe na terenu – na subnacionalni, nacionalni in regionalni ravni – da spodbudi krepitev zaupanja, vzpostavljanje zmogljivosti, spremljanje in ozaveščanje, s čemer bi podprla institucionalizacijo udeležbe civilne družbe v regionalnih in podregionalnih mirovnih in varnostnih strukturah; |
| --- | --- |

17.

meni, da se je sposobnost Evropske unije, da preprečuje, se odziva na krizne razmere, z njimi upravlja in jih rešuje, izkazala kot nezadostna, in zahteva, da Svet po predhodnih priporočilih o ustanovitvi evropskih civilnih mirovnih enot postopno spremeni civilne vidike evropske varnostne in obrambne politike v„civilno mirovno službo“ za upravljanje s kratkoročnimi civilnimi krizami in dolgoročno izgradnjo miru; meni, da bi morala Evropska unija v tem okviru okrepiti mreže civilne družbe na terenu – na subnacionalni, nacionalni in regionalni ravni – da spodbudi krepitev zaupanja, vzpostavljanje zmogljivosti, spremljanje in ozaveščanje, s čemer bi podprla institucionalizacijo udeležbe civilne družbe v regionalnih in podregionalnih mirovnih in varnostnih strukturah;

| 18. | ponovno zahteva, da Komisija spodbudi države članice Evropske unije in tretje države, s katerimi potekajo pogajanja o prihodnjem pristopu, k podpisu in ratifikaciji vseh ključnih konvencij Združenih narodov in Sveta Evrope s področja človekovih pravic in njihovih izbirnih protokolov; usmerja pozornost držav članic Evropske unije zlasti na nujnost ratifikacije Mednarodne konvencije o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov iz leta 1990, ki je doslej še ni ratificirala nobena država članica (17); |
| --- | --- |

18.

ponovno zahteva, da Komisija spodbudi države članice Evropske unije in tretje države, s katerimi potekajo pogajanja o prihodnjem pristopu, k podpisu in ratifikaciji vseh ključnih konvencij Združenih narodov in Sveta Evrope s področja človekovih pravic in njihovih izbirnih protokolov; usmerja pozornost držav članic Evropske unije zlasti na nujnost ratifikacije Mednarodne konvencije o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov iz leta 1990, ki je doslej še ni ratificirala nobena država članica (17);

| 19. | poziva Evropsko unijo in njene države članice k čimprejšnji ratifikaciji Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov; vztraja, da je treba izbirni protokol k tej konvenciji obravnavati kot njen sestavni del, in poziva k hkratnemu pristopu k tej konvenciji in protokolu; |
| --- | --- |

19.

poziva Evropsko unijo in njene države članice k čimprejšnji ratifikaciji Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov; vztraja, da je treba izbirni protokol k tej konvenciji obravnavati kot njen sestavni del, in poziva k hkratnemu pristopu k tej konvenciji in protokolu;

| 20. | poudarja, da je treba dodatno okrepiti aktivno sodelovanje Evropske unije in njenih držav članic glede vprašanj človekovih pravic in demokracije in glede njihove udeležbe v okviru različnih mednarodnih forumov v letu 2008, kot so delo UNHRC, generalne skupščine Združenih narodov, ministrskega sveta Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Sveta Evrope; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je treba dodatno okrepiti aktivno sodelovanje Evropske unije in njenih držav članic glede vprašanj človekovih pravic in demokracije in glede njihove udeležbe v okviru različnih mednarodnih forumov v letu 2008, kot so delo UNHRC, generalne skupščine Združenih narodov, ministrskega sveta Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Sveta Evrope;

| 21. | poziva k večjemu sodelovanju in usklajevanju med Svetom Evrope in Evropsko unijo; odobrava memorandum o soglasju, ki sta ga dne 11. maja 2007 podpisala Svet Evrope in Evropsko unija, in obe strani poziva, naj ga uresničita; zlasti se sklicuje na naslednja priporočila, ki jih vsebuje poročilo Juncker z dne 11. aprila 2006 z naslovom„Council of Europe-European Union: a sole ambition for the European continent“ („Svet Evrope-Evropska unija: skupni cilj za evropski kontinent“):






  — | priporočilo, da se izrecno za Evropsko unijo vzpostavi mehanizem za preusmeritev vprašanj na komisarja za človekove pravice, ki bi dopolnjeval dejavnosti obstoječih organov Unije, in sicer v zvezi s širitvijo, evropsko sosedsko politiko ali stabilizacijsko-pridružitvenim procesom; |
| --- | --- | --- |

21.

poziva k večjemu sodelovanju in usklajevanju med Svetom Evrope in Evropsko unijo; odobrava memorandum o soglasju, ki sta ga dne 11. maja 2007 podpisala Svet Evrope in Evropsko unija, in obe strani poziva, naj ga uresničita; zlasti se sklicuje na naslednja priporočila, ki jih vsebuje poročilo Juncker z dne 11. aprila 2006 z naslovom„Council of Europe-European Union: a sole ambition for the European continent“ („Svet Evrope-Evropska unija: skupni cilj za evropski kontinent“):

—

priporočilo, da se izrecno za Evropsko unijo vzpostavi mehanizem za preusmeritev vprašanj na komisarja za človekove pravice, ki bi dopolnjeval dejavnosti obstoječih organov Unije, in sicer v zvezi s širitvijo, evropsko sosedsko politiko ali stabilizacijsko-pridružitvenim procesom;

| — | priporočilo, da se oblikujejo orodja za spodbujanje in krepitev demokracije in v polni meri izkoristi strokovno znanje in izkušnje beneške komisije Sveta Evrope; |
| --- | --- |

—

priporočilo, da se oblikujejo orodja za spodbujanje in krepitev demokracije in v polni meri izkoristi strokovno znanje in izkušnje beneške komisije Sveta Evrope;

| — | priporočilo, da se oblikuje sistem, po katerem bi se pri vprašanjih upoštevalo strokovno znanje in izkušnje Sveta Evrope, s čimer bi se zagotovila skladnost in dopolnjevanje dela Evropske unije in Sveta Evrope; |
| --- | --- |

—

priporočilo, da se oblikuje sistem, po katerem bi se pri vprašanjih upoštevalo strokovno znanje in izkušnje Sveta Evrope, s čimer bi se zagotovila skladnost in dopolnjevanje dela Evropske unije in Sveta Evrope;

| 22. | poziva k okrepljenemu sodelovanju med Svetom Evrope in Evropsko unijo na področju pospeševanja pravic manjšin ter varstva regionalnih in manjšinskih jezikov; poziva k uporabi pravno zavezujočih konvencij Sveta Evrope, kot so Okvirna konvencija za varstvo narodnih manjšin in Evropska listina o regionalnih in manjšinskih jezikih, in njihovega dobro delujočega mehanizma spremljanja; poziva, da se pretehta mnenje svetovalnega odbora za konvencijo o ukrepih, ki so jih v svojih poročilih predstavile države, kakor tudi poročil posebnega odbora strokovnjakov listine o izpolnjevanju obveznosti držav pogodbenic pri delu institucij EU ter zlasti med pristopnim procesom v zvezi z državami kandidatkami; |
| --- | --- |

22.

poziva k okrepljenemu sodelovanju med Svetom Evrope in Evropsko unijo na področju pospeševanja pravic manjšin ter varstva regionalnih in manjšinskih jezikov; poziva k uporabi pravno zavezujočih konvencij Sveta Evrope, kot so Okvirna konvencija za varstvo narodnih manjšin in Evropska listina o regionalnih in manjšinskih jezikih, in njihovega dobro delujočega mehanizma spremljanja; poziva, da se pretehta mnenje svetovalnega odbora za konvencijo o ukrepih, ki so jih v svojih poročilih predstavile države, kakor tudi poročil posebnega odbora strokovnjakov listine o izpolnjevanju obveznosti držav pogodbenic pri delu institucij EU ter zlasti med pristopnim procesom v zvezi z državami kandidatkami;

| 23. | ugotavlja, da bi se UNHRC lahko razvil v dragocen okvir za večstranska prizadevanja Evropske unije za človekove pravice; zaskrbljeno ugotavlja, da v zadnjem letu dejavnosti ta novi organ ni izkazal svoje verodostojnosti, vendar ponovno poudarja ključno vlogo UNHRC kot edinega organa za spremljanje in odpravo kršitev človekovih pravic v celotni strukturi ZN; z zaupanjem pričakuje, da bo izvajanje mehanizma splošnega rednega pregleda (Universal Periodic Review) pripeljalo do prvih konkretnih rezultatov in izboljšav; poziva Svet in Komisijo, naj od blizu spremljata ta proces in tako zagotovita izvajanje resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 60/251 z dne 15. marca 2006 o UNHRC, ki predstavlja začetno točko splošnega rednega pregleda, temelječega na objektivnih in zanesljivih podatkih o tem, kako posamezne države izpolnjujejo obveznosti in zaveze glede človekovih pravic na način, ki zagotavlja univerzalnost obsega delovanja in enako obravnavo vseh držav; poziva Svet, naj se o zadevi posvetuje s Parlamentom; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da bi se UNHRC lahko razvil v dragocen okvir za večstranska prizadevanja Evropske unije za človekove pravice; zaskrbljeno ugotavlja, da v zadnjem letu dejavnosti ta novi organ ni izkazal svoje verodostojnosti, vendar ponovno poudarja ključno vlogo UNHRC kot edinega organa za spremljanje in odpravo kršitev človekovih pravic v celotni strukturi ZN; z zaupanjem pričakuje, da bo izvajanje mehanizma splošnega rednega pregleda (Universal Periodic Review) pripeljalo do prvih konkretnih rezultatov in izboljšav; poziva Svet in Komisijo, naj od blizu spremljata ta proces in tako zagotovita izvajanje resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 60/251 z dne 15. marca 2006 o UNHRC, ki predstavlja začetno točko splošnega rednega pregleda, temelječega na objektivnih in zanesljivih podatkih o tem, kako posamezne države izpolnjujejo obveznosti in zaveze glede človekovih pravic na način, ki zagotavlja univerzalnost obsega delovanja in enako obravnavo vseh držav; poziva Svet, naj se o zadevi posvetuje s Parlamentom;

| 24. | pozdravlja dejstvo, da bo pritožbeni postopek, ki temelji na prejšnjem„postopku 1503“, posameznikom in organizacijam še naprej omogočal, da UNHRC opozorijo na pritožbe o grobih in zanesljivo potrjenih kršitvah človekovih pravic, in poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bodo v UNHRC nevladnim organizacijam tudi v prihodnosti prisluhnili ter da bodo te še naprej uresničevale pristojnosti, ki jim jih zagotavlja njihov posvetovalni status, namreč da predlagajo pisna sporočila in dajejo ustne izjave; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja dejstvo, da bo pritožbeni postopek, ki temelji na prejšnjem„postopku 1503“, posameznikom in organizacijam še naprej omogočal, da UNHRC opozorijo na pritožbe o grobih in zanesljivo potrjenih kršitvah človekovih pravic, in poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bodo v UNHRC nevladnim organizacijam tudi v prihodnosti prisluhnili ter da bodo te še naprej uresničevale pristojnosti, ki jim jih zagotavlja njihov posvetovalni status, namreč da predlagajo pisna sporočila in dajejo ustne izjave;

| 25. | ponovno poudarja pomen posebnih postopkov in državnih mandatov znotraj UNHCR; vztraja, da mora biti postopek obnovitve mandatov pregleden ter da si je treba prizadevati za imenovanje neodvisnih in izkušenih kandidatov, ki so ustrezno reprezentativni, in sicer tako glede zemljepisne zastopanosti kot tudi zastopanosti po spolu; ugotavlja, da je bilo treba mandat strokovne skupine za Darfur združiti z mandatom posebnega poročevalca za Sudan; je seznanjen z odločitvijo Evropske unije, da podpre resolucijo o tem, da se ne obnovi mandat strokovnjakom za človekove pravice za Darfur, in z odločitvijo UNHCR, da ne obnovi mandatov za Belorusijo in Kubo; |
| --- | --- |

25.

ponovno poudarja pomen posebnih postopkov in državnih mandatov znotraj UNHCR; vztraja, da mora biti postopek obnovitve mandatov pregleden ter da si je treba prizadevati za imenovanje neodvisnih in izkušenih kandidatov, ki so ustrezno reprezentativni, in sicer tako glede zemljepisne zastopanosti kot tudi zastopanosti po spolu; ugotavlja, da je bilo treba mandat strokovne skupine za Darfur združiti z mandatom posebnega poročevalca za Sudan; je seznanjen z odločitvijo Evropske unije, da podpre resolucijo o tem, da se ne obnovi mandat strokovnjakom za človekove pravice za Darfur, in z odločitvijo UNHCR, da ne obnovi mandatov za Belorusijo in Kubo;

| 26. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj še naprej zahtevajo oblikovanje pogojev članstva za izvolitev v UNHRC, vključno z izdajo stalnih vabil k posebnim postopkom; prav tako poziva k spremljanju dejanskega izvajanja volilnih obljub držav članic OZN; poziva k uporabi tega pravila pri določitvi podpore EU državam kandidatkam; |
| --- | --- |

26.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj še naprej zahtevajo oblikovanje pogojev članstva za izvolitev v UNHRC, vključno z izdajo stalnih vabil k posebnim postopkom; prav tako poziva k spremljanju dejanskega izvajanja volilnih obljub držav članic OZN; poziva k uporabi tega pravila pri določitvi podpore EU državam kandidatkam;

| 27. | s tem v zvezi poziva Evropsko unijo, naj si skupaj z demokratičnimi vladami iz drugih regionalnih skupin uradno prizadeva za začetek formalnega sodelovanja in posvetovanja z UNHRC, da bi zagotovili uspeh pobud, ki imajo za cilj spoštovanje načel Splošne deklaracije o človekovih pravicah; meni, da so multilateralna prizadevanja Evropske unije za človekove pravice v forumih Združenih narodov lahko učinkovita le ob usklajenem delovanju regionalnega zavezništva demokratičnih držav, kar je pokazalo tudi nedavno uspešno sprejetje dne 18. decembra 2007 zgoraj navedene resolucije generalne skupščine št. 62/149 o moratoriju za izvajanje smrtne kazni; |
| --- | --- |

27.

s tem v zvezi poziva Evropsko unijo, naj si skupaj z demokratičnimi vladami iz drugih regionalnih skupin uradno prizadeva za začetek formalnega sodelovanja in posvetovanja z UNHRC, da bi zagotovili uspeh pobud, ki imajo za cilj spoštovanje načel Splošne deklaracije o človekovih pravicah; meni, da so multilateralna prizadevanja Evropske unije za človekove pravice v forumih Združenih narodov lahko učinkovita le ob usklajenem delovanju regionalnega zavezništva demokratičnih držav, kar je pokazalo tudi nedavno uspešno sprejetje dne 18. decembra 2007 zgoraj navedene resolucije generalne skupščine št. 62/149 o moratoriju za izvajanje smrtne kazni;

| 28. | odobrava, da je Komisija uporabila vpliv, ki ga je imela kot predsedujoča procesu Kimberley v letu 2007, za okrepitev mehanizmov, namenjenih zaustavitvi pritoka spornih diamantov; ponovno poudarja, da je proces Kimberley pomemben, ker je vez med zaustavitvijo trgovine s spornimi diamanti in doseganjem trajnostnega miru in varnosti; obenem pozdravlja Turčijo in Liberijo kot novi sodelujoči v letu 2007 in ponovno vključitev Republike Kongo v proces Kimberley (s čimer je skupno število sodelujočih držav, ki vključuje 27 držav Evropske skupnosti, zraslo na 48); |
| --- | --- |

28.

odobrava, da je Komisija uporabila vpliv, ki ga je imela kot predsedujoča procesu Kimberley v letu 2007, za okrepitev mehanizmov, namenjenih zaustavitvi pritoka spornih diamantov; ponovno poudarja, da je proces Kimberley pomemben, ker je vez med zaustavitvijo trgovine s spornimi diamanti in doseganjem trajnostnega miru in varnosti; obenem pozdravlja Turčijo in Liberijo kot novi sodelujoči v letu 2007 in ponovno vključitev Republike Kongo v proces Kimberley (s čimer je skupno število sodelujočih držav, ki vključuje 27 držav Evropske skupnosti, zraslo na 48);

| 29. | odobrava, da je ob polni podpori Evropske unije decembra 2007 na Dunaju potekala tretja mednarodna konferenca, ki je imela za cilj sklenitev – v skladu z načeli mednarodnega humanitarnega prava – mednarodne pogodbe o prepovedi proizvajanja, uporabe, prenosa ali skladiščenja kasetnih bomb ali prometa z njimi (18); poziva Romunijo in Ciper kot edini državi članici EU, ki tega še nista storili, da podpreta deklaracijo iz Osla o kasetnih bombah z dne 23. februarja 2007; v celoti podpira konferenci v okviru procesa iz Osla med 18. in 22. februarjem 2008 v Wellingtonu in med 19. in 30. majem 2008 v Dublinu; pričakuje, da bodo lahko vse države članice Evropske unije podpisale sporazum na slovesnosti, ki jo načrtujejo v Oslu ob koncu leta 2008; |
| --- | --- |

29.

odobrava, da je ob polni podpori Evropske unije decembra 2007 na Dunaju potekala tretja mednarodna konferenca, ki je imela za cilj sklenitev – v skladu z načeli mednarodnega humanitarnega prava – mednarodne pogodbe o prepovedi proizvajanja, uporabe, prenosa ali skladiščenja kasetnih bomb ali prometa z njimi (18); poziva Romunijo in Ciper kot edini državi članici EU, ki tega še nista storili, da podpreta deklaracijo iz Osla o kasetnih bombah z dne 23. februarja 2007; v celoti podpira konferenci v okviru procesa iz Osla med 18. in 22. februarjem 2008 v Wellingtonu in med 19. in 30. majem 2008 v Dublinu; pričakuje, da bodo lahko vse države članice Evropske unije podpisale sporazum na slovesnosti, ki jo načrtujejo v Oslu ob koncu leta 2008;

| 30. | poziva Svet in Komisijo, naj nadaljujeta odločna prizadevanja za splošno ratifikacijo Rimskega statuta in sprejetje potrebnih nacionalnih izvedbenih predpisov v skladu s Skupnim stališčem Sveta 2003/444/SZVP z dne 16. junija 2003 o Mednarodnem kazenskem sodišču (19) in akcijskim načrtom; opozarja, da si vsa predsedstva Sveta za ta skupni cilj ne prizadevajo z enako odločnostjo; zahteva, da vsa predsedstva na vseh vrhih s tretjimi državami omenijo stanje na področju sodelovanja z Mednarodnim kazenskim sodiščem; zahteva, da se ti napori razširijo, da bodo vključevali ratifikacijo in izvajanje sporazuma o privilegijih in imunitetah Mednarodnega kazenskega sodišča, ki je za to sodišče pomembno operativno orodje; ugotavlja, da je začel 8. decembra 2007 veljati sporazum z Združenim kraljestvom o izvrševanju sodb (in da je začel veljati podoben sporazum, sklenjen z Avstrijo, leta 2005) ter poziva vse države članice, naj razmislijo o sklenitvi podobnih sporazumov z Mednarodnim kazenskim sodiščem; priznava sporazum o sodelovanju in pomoči med Evropsko unijo in Mednarodnim kazenskim sodiščem kot pomembno orodje za dopolnjevanje obveznosti posameznih držav članic; |
| --- | --- |

30.

poziva Svet in Komisijo, naj nadaljujeta odločna prizadevanja za splošno ratifikacijo Rimskega statuta in sprejetje potrebnih nacionalnih izvedbenih predpisov v skladu s Skupnim stališčem Sveta 2003/444/SZVP z dne 16. junija 2003 o Mednarodnem kazenskem sodišču (19) in akcijskim načrtom; opozarja, da si vsa predsedstva Sveta za ta skupni cilj ne prizadevajo z enako odločnostjo; zahteva, da vsa predsedstva na vseh vrhih s tretjimi državami omenijo stanje na področju sodelovanja z Mednarodnim kazenskim sodiščem; zahteva, da se ti napori razširijo, da bodo vključevali ratifikacijo in izvajanje sporazuma o privilegijih in imunitetah Mednarodnega kazenskega sodišča, ki je za to sodišče pomembno operativno orodje; ugotavlja, da je začel 8. decembra 2007 veljati sporazum z Združenim kraljestvom o izvrševanju sodb (in da je začel veljati podoben sporazum, sklenjen z Avstrijo, leta 2005) ter poziva vse države članice, naj razmislijo o sklenitvi podobnih sporazumov z Mednarodnim kazenskim sodiščem; priznava sporazum o sodelovanju in pomoči med Evropsko unijo in Mednarodnim kazenskim sodiščem kot pomembno orodje za dopolnjevanje obveznosti posameznih držav članic;

| 31. | odobrava, da je Japonska julija 2007 ratificirala Rimski statut, s čimer je skupno število držav pogodbenic decembra 2007 naraslo na 105; poziva Češko republiko kot edino državo članico Evropske unije, ki še ni ratificirala Rimskega statuta, naj to nemudoma stori; ponovno poziva vse države, ki Rimskega statuta še niso ratificirale, da to storijo nemudoma (20); poziva Romunijo, naj odstopi od dvostranskega sporazuma o imuniteti z ZDA; |
| --- | --- |

31.

odobrava, da je Japonska julija 2007 ratificirala Rimski statut, s čimer je skupno število držav pogodbenic decembra 2007 naraslo na 105; poziva Češko republiko kot edino državo članico Evropske unije, ki še ni ratificirala Rimskega statuta, naj to nemudoma stori; ponovno poziva vse države, ki Rimskega statuta še niso ratificirale, da to storijo nemudoma (20); poziva Romunijo, naj odstopi od dvostranskega sporazuma o imuniteti z ZDA;

| 32. | poziva države članice, naj polno sodelujejo v mehanizmih mednarodnega kazenskega sodstva, zlasti pri privedbi ubežnikov pred sodišče; izraža zadovoljstvo nad sodelovanjem Demokratične republike Kongo pri izročitvi Germaina Katange Mednarodnemu kazenskemu sodišču, nad sodelovanjem Srbije pri prijetju in izročitvi Zdravka Tolimira Mednarodnemu kazenskemu sodišču za nekdanjo Jugoslavijo in nad sodelovanje Srbije in Črne gore pri prijetju in izročitvi Vlastimira Đorđevića Mednarodnemu kazenskemu sodišču za nekdanjo Jugoslavijo; z zaskrbljenostjo pa ugotavlja, da Sudan še vedno ne sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem pri prijetju in izročitvi Ahmeda Mohameda Haruna in Alija Mohameda Alija Abd-Al-Rahmana; zaskrbljeno ugotavlja, da nalogi Mednarodnega kazenskega sodišča za prijetje štirih članov Lord's Resistance Army v Ugandi še niso bili izvršeni; prav tako z zaskrbljenostjo ugotavlja, da sta Radovan Karadžić in Ratko Mladić še na prostosti in še nista bila privedena pred Mednarodno kazensko sodišče za nekdanjo Jugoslavijo; s tem v zvezi poziva srbske organe, naj zagotovijo polno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, ki mora privesti do prijetja in izročitve vseh preostalih obtožencev, da se omogoči ratifikacija stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; dalje meni, da so postopki, ki jih je proti nekdanjemu liberijskemu predsedniku Charlesu Taylorju sprožilo posebno sodišče za Sierro Leone v Haagu, pomemben korak v smeri odprave nekaznovanja; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice, naj polno sodelujejo v mehanizmih mednarodnega kazenskega sodstva, zlasti pri privedbi ubežnikov pred sodišče; izraža zadovoljstvo nad sodelovanjem Demokratične republike Kongo pri izročitvi Germaina Katange Mednarodnemu kazenskemu sodišču, nad sodelovanjem Srbije pri prijetju in izročitvi Zdravka Tolimira Mednarodnemu kazenskemu sodišču za nekdanjo Jugoslavijo in nad sodelovanje Srbije in Črne gore pri prijetju in izročitvi Vlastimira Đorđevića Mednarodnemu kazenskemu sodišču za nekdanjo Jugoslavijo; z zaskrbljenostjo pa ugotavlja, da Sudan še vedno ne sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem pri prijetju in izročitvi Ahmeda Mohameda Haruna in Alija Mohameda Alija Abd-Al-Rahmana; zaskrbljeno ugotavlja, da nalogi Mednarodnega kazenskega sodišča za prijetje štirih članov Lord's Resistance Army v Ugandi še niso bili izvršeni; prav tako z zaskrbljenostjo ugotavlja, da sta Radovan Karadžić in Ratko Mladić še na prostosti in še nista bila privedena pred Mednarodno kazensko sodišče za nekdanjo Jugoslavijo; s tem v zvezi poziva srbske organe, naj zagotovijo polno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, ki mora privesti do prijetja in izročitve vseh preostalih obtožencev, da se omogoči ratifikacija stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; dalje meni, da so postopki, ki jih je proti nekdanjemu liberijskemu predsedniku Charlesu Taylorju sprožilo posebno sodišče za Sierro Leone v Haagu, pomemben korak v smeri odprave nekaznovanja;

| 33. | poudarja, da je treba okrepiti mednarodni kazenski pravosodni sistem in v zvezi s tem priznava vzpostavitev mehanizma hitrega sodnega odzivanja novembra 2007 kot novega mehanizma mednarodnega sodelovanja za zagotavljanje strokovnega znanja in izkušenj ter pomoči, kadar bi bila identifikacija, zbiranje in hramba informacij v pomoč pri širokem izboru mednarodnih in tranzicijskih sodnih postopkov; poziva Mednarodno kazensko sodišče naj okrepi svoja prizadevanja glede razširitve dejavnosti ozaveščanja, da se skupnosti, vpletene v dogodke, ki so predmet preiskave, vključijo v proces konstruktivne interakcije z Mednarodnim kazenskim sodiščem, ki je bil oblikovan z namenom, da spodbuja večje razumevanje in podporo v zvezi z mandatom tega sodišča, obvladuje pričakovanja in omogoči tem skupnostim, da sledijo mednarodnemu sodnemu kazenskemu procesu in ga razumejo; poudarja vlogo nesodnih mehanizmov pri obravnavi kršitev človekovih pravic in mednarodnega kazenskega prava, pod pogojem, da ta prizadevanja upoštevajo dolžno postopanje in niso prevara; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba okrepiti mednarodni kazenski pravosodni sistem in v zvezi s tem priznava vzpostavitev mehanizma hitrega sodnega odzivanja novembra 2007 kot novega mehanizma mednarodnega sodelovanja za zagotavljanje strokovnega znanja in izkušenj ter pomoči, kadar bi bila identifikacija, zbiranje in hramba informacij v pomoč pri širokem izboru mednarodnih in tranzicijskih sodnih postopkov; poziva Mednarodno kazensko sodišče naj okrepi svoja prizadevanja glede razširitve dejavnosti ozaveščanja, da se skupnosti, vpletene v dogodke, ki so predmet preiskave, vključijo v proces konstruktivne interakcije z Mednarodnim kazenskim sodiščem, ki je bil oblikovan z namenom, da spodbuja večje razumevanje in podporo v zvezi z mandatom tega sodišča, obvladuje pričakovanja in omogoči tem skupnostim, da sledijo mednarodnemu sodnemu kazenskemu procesu in ga razumejo; poudarja vlogo nesodnih mehanizmov pri obravnavi kršitev človekovih pravic in mednarodnega kazenskega prava, pod pogojem, da ta prizadevanja upoštevajo dolžno postopanje in niso prevara;

| 34. | pozdravlja deklaracijo o pravicah domorodnih ljudstev, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov, in čestita Svetu ter državam članicam za podporo ob sprejemanju tega besedila, s katerim bo vzpostavljen okvir, da bodo lahko države brez izključevanja ali diskriminacije zaščitile in spodbujale pravice domorodnih ljudstev; obenem z zaskrbljenostjo ugotavlja, da brez novih instrumentov, ki bodo jamčili za izvajanje te resolucije, ne moremo pričakovati resničnih izboljšav v življenju domorodnih ljudstev, zlasti tistih, ki živijo v avtoritarnih ali diktatorskih režimih; zato poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje resolucije, zlasti s pomočjo evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), pri tem pa zlasti naroči vsem državam članicam, da nujno ratificirajo Konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih, ki načela iz omenjene deklaracije podpira s pravno zavezujočim instrumentom; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja deklaracijo o pravicah domorodnih ljudstev, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov, in čestita Svetu ter državam članicam za podporo ob sprejemanju tega besedila, s katerim bo vzpostavljen okvir, da bodo lahko države brez izključevanja ali diskriminacije zaščitile in spodbujale pravice domorodnih ljudstev; obenem z zaskrbljenostjo ugotavlja, da brez novih instrumentov, ki bodo jamčili za izvajanje te resolucije, ne moremo pričakovati resničnih izboljšav v življenju domorodnih ljudstev, zlasti tistih, ki živijo v avtoritarnih ali diktatorskih režimih; zato poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje resolucije, zlasti s pomočjo evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), pri tem pa zlasti naroči vsem državam članicam, da nujno ratificirajo Konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih, ki načela iz omenjene deklaracije podpira s pravno zavezujočim instrumentom;

| 35. | ponovno poziva Komisijo, naj pripravi evropsko okvirno strategijo o Romih glede na poseben družbeni položaj romskih skupnosti v Evropski uniji, državah kandidatkah in državah, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces za zahodni Balkan; |
| --- | --- |

35.

ponovno poziva Komisijo, naj pripravi evropsko okvirno strategijo o Romih glede na poseben družbeni položaj romskih skupnosti v Evropski uniji, državah kandidatkah in državah, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces za zahodni Balkan;

| 36. | poziva EU, naj na revizijski konferenci v Durbanu prevzame vodilno vlogo pri spodbujanju uravnoteženega besedila, katerega namen bo boj proti rasizmu in ne prizadevanje za odvzem legitimnosti demokratičnim državam in spodbujanje sovraštva, kot se je zgodilo v Durbanu leta 2001; |
| --- | --- |

36.

poziva EU, naj na revizijski konferenci v Durbanu prevzame vodilno vlogo pri spodbujanju uravnoteženega besedila, katerega namen bo boj proti rasizmu in ne prizadevanje za odvzem legitimnosti demokratičnim državam in spodbujanje sovraštva, kot se je zgodilo v Durbanu leta 2001;

| 37. | z obžalovanjem ugotavlja, da so konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 169, ki je začela veljati pred skoraj dvajsetimi leti, ratificirale le tri države članice, in sicer Danska, Nizozemska in Španija, kljub temu, da je Komisija to večkrat priporočila; zato spodbuja pobude za večjo ozaveščenost glede tega pomembnega zakonodajnega instrumenta ter njegovo ratifikacijo v vseh državah članicah kot načina, da postane bolj učinkovit povsod po svetu; |
| --- | --- |

37.

z obžalovanjem ugotavlja, da so konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 169, ki je začela veljati pred skoraj dvajsetimi leti, ratificirale le tri države članice, in sicer Danska, Nizozemska in Španija, kljub temu, da je Komisija to večkrat priporočila; zato spodbuja pobude za večjo ozaveščenost glede tega pomembnega zakonodajnega instrumenta ter njegovo ratifikacijo v vseh državah članicah kot načina, da postane bolj učinkovit povsod po svetu;

Uspešnost smernic Evropske unije za človekove pravice

| 38. | ponovno poziva Komisijo ter veleposlaništva in konzulate držav članic, naj poskrbijo, da bo njihovo osebje v celoti seznanjeno s smernicami o človekovih pravicah; meni, da bi bilo treba ustanovitev nove Evropske službe za zunanje delovanje uporabiti proaktivno za usklajevanje pristopov diplomatskih predstavništev držav članic in Komisije v tujini na področju človekovih pravic, in sicer tako, da bi si predstavništva delila strukture in osebje ter tako vzpostavila prava„veleposlaništva Evropske unije“; |
| --- | --- |

38.

ponovno poziva Komisijo ter veleposlaništva in konzulate držav članic, naj poskrbijo, da bo njihovo osebje v celoti seznanjeno s smernicami o človekovih pravicah; meni, da bi bilo treba ustanovitev nove Evropske službe za zunanje delovanje uporabiti proaktivno za usklajevanje pristopov diplomatskih predstavništev držav članic in Komisije v tujini na področju človekovih pravic, in sicer tako, da bi si predstavništva delila strukture in osebje ter tako vzpostavila prava„veleposlaništva Evropske unije“;

| 39. | je seznanjen s prizadevanji nemškega in portugalskega predsedstva za dokončno pripravo smernic Evropske unije o otrokovih pravicah; pričakuje, da bo prihodnje leto prejel osnutek posebnih izvedbenih ukrepov, ki bodo osredotočeni na izvajanje celostnega in izčrpnega pristopa v okviru temeljnih smernic; |
| --- | --- |

39.

je seznanjen s prizadevanji nemškega in portugalskega predsedstva za dokončno pripravo smernic Evropske unije o otrokovih pravicah; pričakuje, da bo prihodnje leto prejel osnutek posebnih izvedbenih ukrepov, ki bodo osredotočeni na izvajanje celostnega in izčrpnega pristopa v okviru temeljnih smernic;

| 40. | poziva predsedstvo, naj poišče načine za izboljšanje usklajevanja in sodelovanja med delovnimi skupinami Sveta glede izvajanja diplomatskih ukrepov na področjih skupnega pomena, na primer med delovno skupino za človekove pravice (COHOM) in delovno skupino o javnem mednarodnem pravu (COJUR), ki se ukvarja z Mednarodnim kazenskim sodiščem, glede mednarodnega kazenskega pravosodja in otrok v oboroženih spopadih; |
| --- | --- |

40.

poziva predsedstvo, naj poišče načine za izboljšanje usklajevanja in sodelovanja med delovnimi skupinami Sveta glede izvajanja diplomatskih ukrepov na področjih skupnega pomena, na primer med delovno skupino za človekove pravice (COHOM) in delovno skupino o javnem mednarodnem pravu (COJUR), ki se ukvarja z Mednarodnim kazenskim sodiščem, glede mednarodnega kazenskega pravosodja in otrok v oboroženih spopadih;

| 41. | poziva Svet, naj posodobi smernice ter s tem v celoti prizna pomen uživanja najvišjega dosegljivega standarda zdravja kot temeljne pravice, zlasti v povezavi z lajšanjem bolečin; |
| --- | --- |

41.

poziva Svet, naj posodobi smernice ter s tem v celoti prizna pomen uživanja najvišjega dosegljivega standarda zdravja kot temeljne pravice, zlasti v povezavi z lajšanjem bolečin;

Smrtna kazen

| 42. | pozdravlja zgoraj navedeno resolucijo št. 62/149, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov sprejela 18. decembra 2007 in ki poziva k svetovnemu moratoriju za izvajanje smrtne kazni, ter priznava pozitivno medregionalno naravo pobude; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja zgoraj navedeno resolucijo št. 62/149, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov sprejela 18. decembra 2007 in ki poziva k svetovnemu moratoriju za izvajanje smrtne kazni, ter priznava pozitivno medregionalno naravo pobude;

| 43. | poziva Svet, naj posodobi smernice o smrtni kazni in s tem podpre vse dejavnosti, osredotočene na polno izvajanje resolucije generalne skupščine, ki med drugim poziva vse države, v katerih se še ohranja smrtna kazen, naj spoštujejo mednarodne standarde, ki določajo zaščitne ukrepe za varovanje pravic oseb, ki jim grozi smrtna kazen, zlasti minimalne standarde, navedene v prilogi k resoluciji Ekonomskega in socialnega sveta št. 1984/50 z dne 25. maja 1984; opozarja, da resolucija določa, da se generalnemu sekretarju posredujejo podatki o izvajanju smrtne kazni in upoštevanju zaščitnih ukrepov za varovanje pravic oseb, ki jim grozi smrtna kazen, ter si prizadeva za postopno omejitev uporabe smrtne kazni in zmanjšanje števila kršitev, zaradi katerih je lahko izrečena; opozarja, da se resolucija konča s pozivom vsem članicam Združenih narodov, naj z namenom odprave smrtne kazni določijo moratorij na izvrševanje usmrtitev; |
| --- | --- |

43.

poziva Svet, naj posodobi smernice o smrtni kazni in s tem podpre vse dejavnosti, osredotočene na polno izvajanje resolucije generalne skupščine, ki med drugim poziva vse države, v katerih se še ohranja smrtna kazen, naj spoštujejo mednarodne standarde, ki določajo zaščitne ukrepe za varovanje pravic oseb, ki jim grozi smrtna kazen, zlasti minimalne standarde, navedene v prilogi k resoluciji Ekonomskega in socialnega sveta št. 1984/50 z dne 25. maja 1984; opozarja, da resolucija določa, da se generalnemu sekretarju posredujejo podatki o izvajanju smrtne kazni in upoštevanju zaščitnih ukrepov za varovanje pravic oseb, ki jim grozi smrtna kazen, ter si prizadeva za postopno omejitev uporabe smrtne kazni in zmanjšanje števila kršitev, zaradi katerih je lahko izrečena; opozarja, da se resolucija konča s pozivom vsem članicam Združenih narodov, naj z namenom odprave smrtne kazni določijo moratorij na izvrševanje usmrtitev;

| 44. | poziva predsedstvo, naj spodbuja Italijo, Latvijo, Poljsko in Španijo, ki še niso ratificirale Protokola št. 13 K EKČP glede odprave smrtne kazni v vseh okoliščinah, naj to storijo (21); v tem oziru priznava, da bi se smernice o smrtni kazni izvajale skladneje, če bi države članice te protokole in konvencije podpisale ter ratificirale; |
| --- | --- |

44.

poziva predsedstvo, naj spodbuja Italijo, Latvijo, Poljsko in Španijo, ki še niso ratificirale Protokola št. 13 K EKČP glede odprave smrtne kazni v vseh okoliščinah, naj to storijo (21); v tem oziru priznava, da bi se smernice o smrtni kazni izvajale skladneje, če bi države članice te protokole in konvencije podpisale ter ratificirale;

| 45. | pozdravlja sklep Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 7. decembra 2007, da se pridruži skupni izjavi Sveta Evrope in Evropske unije o uvedbi evropskega dneva proti smrtni kazni, ki se ga bo obeležilo vsako leto 9. oktobra 2007; odobrava potek evropske konference v Lizboni, ki je ponovno pozvala k odpravi smrtne kazni v Evropi in spodbudila k univerzalni odpravi smrtne kazni; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja sklep Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 7. decembra 2007, da se pridruži skupni izjavi Sveta Evrope in Evropske unije o uvedbi evropskega dneva proti smrtni kazni, ki se ga bo obeležilo vsako leto 9. oktobra 2007; odobrava potek evropske konference v Lizboni, ki je ponovno pozvala k odpravi smrtne kazni v Evropi in spodbudila k univerzalni odpravi smrtne kazni;

| 46. | pozdravlja odpravo smrtne kazni v Albaniji 25. marca 2007 (za vsa kazniva dejanja), v Kirgizistanu 27. junija 2007, v Ruandi 26. julija 2007, v zvezni državi New Jersey (Združene države Amerike) 13. decembra 2007 in v Uzbekistanu 1. januarja 2008; je zaskrbljen zaradi možnosti, da se v Gvatemali smrtna kazen začne ponovno izvrševati; zato vlado Gvatemale poziva, naj se nasprotno zaveže vsesplošnemu moratoriju na smrtno kazen; pozdravlja odločitev Kitajske, da vrhovno sodišče ponovno pregleda vse primere smrtne kazni, vendar še vedno izraža zaskrbljenost, ker Kitajska še vedno izvrši največ usmrtitev na svetu; obsoja izvrševanje smrtne kazni v Belorusiji, ki je v nasprotju z evropskimi vrednotami; obsoja vedno pogostejše izvajanje smrtne kazni s strani iranskega režima; je zelo zaskrbljen, ker iranski režim še vedno izreka smrtno kazen za obdolžence, mlajše od 18 let; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja odpravo smrtne kazni v Albaniji 25. marca 2007 (za vsa kazniva dejanja), v Kirgizistanu 27. junija 2007, v Ruandi 26. julija 2007, v zvezni državi New Jersey (Združene države Amerike) 13. decembra 2007 in v Uzbekistanu 1. januarja 2008; je zaskrbljen zaradi možnosti, da se v Gvatemali smrtna kazen začne ponovno izvrševati; zato vlado Gvatemale poziva, naj se nasprotno zaveže vsesplošnemu moratoriju na smrtno kazen; pozdravlja odločitev Kitajske, da vrhovno sodišče ponovno pregleda vse primere smrtne kazni, vendar še vedno izraža zaskrbljenost, ker Kitajska še vedno izvrši največ usmrtitev na svetu; obsoja izvrševanje smrtne kazni v Belorusiji, ki je v nasprotju z evropskimi vrednotami; obsoja vedno pogostejše izvajanje smrtne kazni s strani iranskega režima; je zelo zaskrbljen, ker iranski režim še vedno izreka smrtno kazen za obdolžence, mlajše od 18 let;

Mučenje in drugo kruto, nečloveško in ponižujoče ravnanje

| 47. | ugotavlja, da Izbirnega protokola h Konvenciji proti mučenju do sedaj niso ne podpisale ne ratificirale Grčija, Madžarska, Latvija, Litva in Slovaška; ugotavlja, da so ga do sedaj podpisale, vendar ne ratificirale Avstrija, Belgija, Ciper, Finska, Francija, Nemčija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska in Romunija; poziva vse države članice Evropske unije, ki Izbirnega protokola h Konvenciji proti mučenju še niso podpisale in/ali ratificirale, naj to storijo čim prej; |
| --- | --- |

47.

ugotavlja, da Izbirnega protokola h Konvenciji proti mučenju do sedaj niso ne podpisale ne ratificirale Grčija, Madžarska, Latvija, Litva in Slovaška; ugotavlja, da so ga do sedaj podpisale, vendar ne ratificirale Avstrija, Belgija, Ciper, Finska, Francija, Nemčija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska in Romunija; poziva vse države članice Evropske unije, ki Izbirnega protokola h Konvenciji proti mučenju še niso podpisale in/ali ratificirale, naj to storijo čim prej;

| 48. | izraža zaskrbljenost glede resnične zavezanosti človekovim pravicam držav članic Evropske unije, ki ne želijo podpisati zgoraj omenjene mednarodne Konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem; poziva vse države članice Evropske unije, ki tega še niso storile, naj to konvencijo nemudoma podpišejo in ratificirajo (22); |
| --- | --- |

48.

izraža zaskrbljenost glede resnične zavezanosti človekovim pravicam držav članic Evropske unije, ki ne želijo podpisati zgoraj omenjene mednarodne Konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem; poziva vse države članice Evropske unije, ki tega še niso storile, naj to konvencijo nemudoma podpišejo in ratificirajo (22);

| 49. | napoti Svet in Komisijo na nedavno študijo z naslovom„Izvajanje smernic Evropske unije o mučenju in drugem krutem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju“, ki je bila 28. junija 2007 predstavljena pododboru Evropskega parlamenta za človekove pravice in decembra 2007 delovni skupini Sveta za človekove pravice (COHOM); poziva oba, naj upoštevata priporočila študije, na primer, da je treba oblikovati jasno globalno vizijo lokalnega političnega, socialnega, kulturnega ter pravnega konteksta, in sicer ob upoštevanju nacionalnih interesov; poziva Svet in Komisijo, naj po analizi pošljeta navodila svojim delegacijam in predstavništvom držav članic, da jim pomagata pri izvajanju smernic; |
| --- | --- |

49.

napoti Svet in Komisijo na nedavno študijo z naslovom„Izvajanje smernic Evropske unije o mučenju in drugem krutem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju“, ki je bila 28. junija 2007 predstavljena pododboru Evropskega parlamenta za človekove pravice in decembra 2007 delovni skupini Sveta za človekove pravice (COHOM); poziva oba, naj upoštevata priporočila študije, na primer, da je treba oblikovati jasno globalno vizijo lokalnega političnega, socialnega, kulturnega ter pravnega konteksta, in sicer ob upoštevanju nacionalnih interesov; poziva Svet in Komisijo, naj po analizi pošljeta navodila svojim delegacijam in predstavništvom držav članic, da jim pomagata pri izvajanju smernic;

| 50. | poziva Svet in Komisijo, naj okrepita sodelovanje s Svetom Evrope za vzpostavitev vseevropskega območja brez mučenja in drugih oblik slabega ravnanja in tako jasno sporočita, da so evropske države trdno odločene, da izkoreninijo takšna dejanja tudi znotraj svojih meja; |
| --- | --- |

50.

poziva Svet in Komisijo, naj okrepita sodelovanje s Svetom Evrope za vzpostavitev vseevropskega območja brez mučenja in drugih oblik slabega ravnanja in tako jasno sporočita, da so evropske države trdno odločene, da izkoreninijo takšna dejanja tudi znotraj svojih meja;

| 51. | pričakuje oceno izvajanja smernic Evropske unije o mučenju in drugem krutem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju, ki je v pripravi, da bo predstavljena delovni skupini Sveta za človekove pravice (COHOM); v okviru pregleda smernic pričakuje, da bo COHOM razpravljala o specifičnih merilih v povezavi s posameznimi primeri, z namenom, da izboljša izvajanje smernic; priporoča sprejetje ukrepov za spoštovanje popolne prepovedi mučenja ter drugega nečloveškega in ponižujočega kaznovanja, kakor tudi, da se onemogoči vsakršen poskus sprejetja takšnega stališča Evropske unije, po katerem bi diplomatska zagotovila zadostovala za lažjo premestitev oseb v državo, v kateri bi jim grozila nevarnost mučenja ali drugega nečloveškega ali ponižujočega kaznovanja; |
| --- | --- |

51.

pričakuje oceno izvajanja smernic Evropske unije o mučenju in drugem krutem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju, ki je v pripravi, da bo predstavljena delovni skupini Sveta za človekove pravice (COHOM); v okviru pregleda smernic pričakuje, da bo COHOM razpravljala o specifičnih merilih v povezavi s posameznimi primeri, z namenom, da izboljša izvajanje smernic; priporoča sprejetje ukrepov za spoštovanje popolne prepovedi mučenja ter drugega nečloveškega in ponižujočega kaznovanja, kakor tudi, da se onemogoči vsakršen poskus sprejetja takšnega stališča Evropske unije, po katerem bi diplomatska zagotovila zadostovala za lažjo premestitev oseb v državo, v kateri bi jim grozila nevarnost mučenja ali drugega nečloveškega ali ponižujočega kaznovanja;

| 52. | poziva k pregledu smernic Evropske unije o mučenju in drugem krutem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju v skladu s členom 15 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki se nanaša na pravico oseb, da niso izpostavljene mučenju, krutemu, nečloveškemu, ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju; |
| --- | --- |

52.

poziva k pregledu smernic Evropske unije o mučenju in drugem krutem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju v skladu s členom 15 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki se nanaša na pravico oseb, da niso izpostavljene mučenju, krutemu, nečloveškemu, ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju;

| 53. | zahteva redno navzočnost predsedstva ali sekretariata Sveta v ustreznih odborih Združenih narodov ter nadaljnje sodelovanje s Svetom Evrope in njegovim odborom za preprečevanje mučenja, s čemer bi znatno, koristno in stvarno prispevali v postopku sprejemanja odločitev o demaršah proti določenim državam; |
| --- | --- |

53.

zahteva redno navzočnost predsedstva ali sekretariata Sveta v ustreznih odborih Združenih narodov ter nadaljnje sodelovanje s Svetom Evrope in njegovim odborom za preprečevanje mučenja, s čemer bi znatno, koristno in stvarno prispevali v postopku sprejemanja odločitev o demaršah proti določenim državam;

| 54. | poziva Svet in Komisijo, naj nadaljujeta s prakso demarš pri vseh mednarodnih partnerjih EU v zvezi z ratifikacijo in izvajanjem mednarodnih konvencij, ki prepovedujejo mučenje in slabo ravnanje, in z zagotavljanjem pomoči pri rehabilitaciji oseb, ki so preživele mučenje; poziva Evropsko unijo, naj boj proti mučenju in slabemu ravnanju obravnava kot najpomembnejšo prednostno nalogo politike na področju človekovih pravic, zlasti z izboljšanim izvajanjem smernic Evropske unije in vseh drugih instrumentov Evropske unije, kot je evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), in z zagotovitvijo, da se države članice vzdržijo sprejemanja diplomatskih zagotovil iz tretjih držav, v katerih dejansko obstaja nevarnost mučenja ali slabega ravnanja z ljudmi; |
| --- | --- |

54.

poziva Svet in Komisijo, naj nadaljujeta s prakso demarš pri vseh mednarodnih partnerjih EU v zvezi z ratifikacijo in izvajanjem mednarodnih konvencij, ki prepovedujejo mučenje in slabo ravnanje, in z zagotavljanjem pomoči pri rehabilitaciji oseb, ki so preživele mučenje; poziva Evropsko unijo, naj boj proti mučenju in slabemu ravnanju obravnava kot najpomembnejšo prednostno nalogo politike na področju človekovih pravic, zlasti z izboljšanim izvajanjem smernic Evropske unije in vseh drugih instrumentov Evropske unije, kot je evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), in z zagotovitvijo, da se države članice vzdržijo sprejemanja diplomatskih zagotovil iz tretjih držav, v katerih dejansko obstaja nevarnost mučenja ali slabega ravnanja z ljudmi;

Otroci v oboroženih konfliktih

| 55. | pozdravlja poročilo posebnega predstavnika generalnega sekretarja Združenih narodov za otroke v oboroženih konfliktih, objavljeno 13. avgusta 2007, ki ugotavlja, da bi morale države članice Združenih narodov uporabiti stvarne in ciljno naravnane ukrepe zoper neposlušne kršitelje; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja poročilo posebnega predstavnika generalnega sekretarja Združenih narodov za otroke v oboroženih konfliktih, objavljeno 13. avgusta 2007, ki ugotavlja, da bi morale države članice Združenih narodov uporabiti stvarne in ciljno naravnane ukrepe zoper neposlušne kršitelje;

| 56. | pozdravlja poročilo in priporočila generalnega sekretarja OZN o otrocih in oboroženem konfliktu v Burmi; obsoja hude kršitve otrokovih pravic v tej državi in poziva delovno skupino Sveta za človekove pravice (COHOM), da Burmo prednostno obravnava pri izvajanju svojih smernic o otrocih in oboroženem konfliktu; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja poročilo in priporočila generalnega sekretarja OZN o otrocih in oboroženem konfliktu v Burmi; obsoja hude kršitve otrokovih pravic v tej državi in poziva delovno skupino Sveta za človekove pravice (COHOM), da Burmo prednostno obravnava pri izvajanju svojih smernic o otrocih in oboroženem konfliktu;

| 57. | pozdravlja napredek, dosežen pri izvajanju mednarodnih standardov za zaščito otrok, ko so domnevni storilci poklicani na zagovor, na kar kažejo obtožbe, ki jih je Mednarodno kazensko sodišče vložilo zoper vodilne člane različnih bojujočih se skupin v Demokratični republiki Kongo, in obtožbe, ki so bile vložene zoper štiri vodilne člane Lord's Resistance Army v Ugandi; kot zelo odmevno ocenjuje sodbo posebnega sodišča za Sierro Leone, po kateri je novačenje ali uporaba otrok, mlajših od 15 let, v oboroženih spopadih po običajnem mednarodnem pravu vojni zločin, ter nedavno obsodbo vojaških poveljnikov zaradi novačenja otrok; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja napredek, dosežen pri izvajanju mednarodnih standardov za zaščito otrok, ko so domnevni storilci poklicani na zagovor, na kar kažejo obtožbe, ki jih je Mednarodno kazensko sodišče vložilo zoper vodilne člane različnih bojujočih se skupin v Demokratični republiki Kongo, in obtožbe, ki so bile vložene zoper štiri vodilne člane Lord's Resistance Army v Ugandi; kot zelo odmevno ocenjuje sodbo posebnega sodišča za Sierro Leone, po kateri je novačenje ali uporaba otrok, mlajših od 15 let, v oboroženih spopadih po običajnem mednarodnem pravu vojni zločin, ter nedavno obsodbo vojaških poveljnikov zaradi novačenja otrok;

| 58. | pozdravlja vse večjo pozornost, namenjeno pravicam otrok v najrazličnejših pogajanjih, sporazumih, prizadevanjih za vzpostavljanje in ohranjanje miru, agendah in pogodbah; poudarja pa, da morajo biti klavzule o otrocih v mirovnih sporazumih specifične in da morajo biti njihovi cilji dosegljivi; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja vse večjo pozornost, namenjeno pravicam otrok v najrazličnejših pogajanjih, sporazumih, prizadevanjih za vzpostavljanje in ohranjanje miru, agendah in pogodbah; poudarja pa, da morajo biti klavzule o otrocih v mirovnih sporazumih specifične in da morajo biti njihovi cilji dosegljivi;

| 59. | pozdravlja vse večjo pozornost, namenjeno pravicam otrok v mehanizmih odgovornosti za kazniva dejanja po mednarodnem pravu (in v tej zvezi priznava prizadevanja liberijske komisije za resnico in spravo leta 2007 v tej smeri), kot pomemben način uresničevanja pravice otrok, da sodelujejo pri odločitvah, ki vplivajo na njihovo življenje; vendar pa poudarja, da je treba pri vsakem tovrstnem vključevanju upoštevati najboljši interes otroka, vključno z izvajanjem starosti primernih politik in postopkov ter pospeševanjem rehabilitacije in reintegracije otrok žrtev; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja vse večjo pozornost, namenjeno pravicam otrok v mehanizmih odgovornosti za kazniva dejanja po mednarodnem pravu (in v tej zvezi priznava prizadevanja liberijske komisije za resnico in spravo leta 2007 v tej smeri), kot pomemben način uresničevanja pravice otrok, da sodelujejo pri odločitvah, ki vplivajo na njihovo življenje; vendar pa poudarja, da je treba pri vsakem tovrstnem vključevanju upoštevati najboljši interes otroka, vključno z izvajanjem starosti primernih politik in postopkov ter pospeševanjem rehabilitacije in reintegracije otrok žrtev;

| 60. | pozdravlja napredek pri oblikovanju politike v zvezi z integriranimi standardi za razorožitev, demobilizacijo in reintegracijo (2006) ter pariškimi načeli in smernicami o otrocih, ki sodelujejo v oboroženih silah ali skupinah (2007); vendar poudarja, da je zdaj potrebno učinkovito uresničevanje; |
| --- | --- |

60.

pozdravlja napredek pri oblikovanju politike v zvezi z integriranimi standardi za razorožitev, demobilizacijo in reintegracijo (2006) ter pariškimi načeli in smernicami o otrocih, ki sodelujejo v oboroženih silah ali skupinah (2007); vendar poudarja, da je zdaj potrebno učinkovito uresničevanje;

| 61. | odobrava, da se je še sedem držav ((Argentina, Gvatemala, Hrvaška, Laos, Mavretanija, Maroko in Ukrajina) pridružilo mednarodni zavezi o odpravi novačenja otrok v oborožene konflikte, znani pod imenom„pariške zaveze“, ter obžaluje, da je ZDA zaradi nasprotovanja klavzuli o Mednarodnem kazenskem sodišču niso podpisale; |
| --- | --- |

61.

odobrava, da se je še sedem držav ((Argentina, Gvatemala, Hrvaška, Laos, Mavretanija, Maroko in Ukrajina) pridružilo mednarodni zavezi o odpravi novačenja otrok v oborožene konflikte, znani pod imenom„pariške zaveze“, ter obžaluje, da je ZDA zaradi nasprotovanja klavzuli o Mednarodnem kazenskem sodišču niso podpisale;

| 62. | pozdravlja dejstvo, da je 11 držav članic Evropske unije podpisalo Ženevsko deklaracijo o oboroženem nasilju in razvoju, s čimer se je skupno število držav pogodbenic povečalo na 42; poziva preostalih 16 držav članic Evropske unije, ki še niso podpisale Ženevske deklaracije, naj to nemudoma storijo; |
| --- | --- |

62.

pozdravlja dejstvo, da je 11 držav članic Evropske unije podpisalo Ženevsko deklaracijo o oboroženem nasilju in razvoju, s čimer se je skupno število držav pogodbenic povečalo na 42; poziva preostalih 16 držav članic Evropske unije, ki še niso podpisale Ženevske deklaracije, naj to nemudoma storijo;

| 63. | poziva preostale države članice, ki tega še niso storile, naj nemudoma podpišejo in ratificirajo izbirne protokole h Konvenciji o otrokovih pravicah (23); |
| --- | --- |

63.

poziva preostale države članice, ki tega še niso storile, naj nemudoma podpišejo in ratificirajo izbirne protokole h Konvenciji o otrokovih pravicah (23);

| 64. | opozarja, da konflikti v državah partnericah evropske sosedske politike niso dokončno rešeni; poudarja, da to ustvarja razmere, v katerih se zanemarjajo načela pravne države in kršitve človekovih pravic, do katerih prihaja na njihovem ozemlju, to pa zelo ovira zagotavljanje in spoštovanje vseh otrokovih pravic; poziva, da se posebni položaj otrok in njihovih družin na območjih nerešenih konfliktov v državah evropske sosedske politike obravnava kot prednostno pri ukrepanju EU na tem področju; |
| --- | --- |

64.

opozarja, da konflikti v državah partnericah evropske sosedske politike niso dokončno rešeni; poudarja, da to ustvarja razmere, v katerih se zanemarjajo načela pravne države in kršitve človekovih pravic, do katerih prihaja na njihovem ozemlju, to pa zelo ovira zagotavljanje in spoštovanje vseh otrokovih pravic; poziva, da se posebni položaj otrok in njihovih družin na območjih nerešenih konfliktov v državah evropske sosedske politike obravnava kot prednostno pri ukrepanju EU na tem področju;

| 65. | ugotavlja, da je portugalsko predsedstvo sledilo nemškim pobudam v skladu s smernicami ter vsem diplomatskim misijam EU v prednostnih državah izdalo navodilo, da posebne državne strategije, ki jih je 15. junija 2007 sprejela delovna skupina Sveta za človekove pravice (COHOM), obravnavajo kot stalna navodila, ki jih morajo pri svojem delu na področju otrok v oboroženih spopadih upoštevati vodje misij; pozdravlja dejstvo, da je predsedstvo lokalnim predsedstvom posredovalo poročila o posameznih državah, ki jih je prejelo od ustreznih nevladnih organizacij; pozdravlja pobudo slovenskega predsedstva za uvedbo študije o vplivu ukrepov EU na otroke, ki so bili izpostavljeni oboroženim spopadom; v zvezi s tem poudarja, da so imele smernice na otroke in oborožene spopade le omejen učinek, predvsem zaradi tega, ker večina delegacij Komisije in držav članic ni bila obveščena, da se njihova gostujoča država obravnava kot prednostna za izvajanje teh smernic; |
| --- | --- |

65.

ugotavlja, da je portugalsko predsedstvo sledilo nemškim pobudam v skladu s smernicami ter vsem diplomatskim misijam EU v prednostnih državah izdalo navodilo, da posebne državne strategije, ki jih je 15. junija 2007 sprejela delovna skupina Sveta za človekove pravice (COHOM), obravnavajo kot stalna navodila, ki jih morajo pri svojem delu na področju otrok v oboroženih spopadih upoštevati vodje misij; pozdravlja dejstvo, da je predsedstvo lokalnim predsedstvom posredovalo poročila o posameznih državah, ki jih je prejelo od ustreznih nevladnih organizacij; pozdravlja pobudo slovenskega predsedstva za uvedbo študije o vplivu ukrepov EU na otroke, ki so bili izpostavljeni oboroženim spopadom; v zvezi s tem poudarja, da so imele smernice na otroke in oborožene spopade le omejen učinek, predvsem zaradi tega, ker večina delegacij Komisije in držav članic ni bila obveščena, da se njihova gostujoča država obravnava kot prednostna za izvajanje teh smernic;

| 66. | poziva Svet in Komisijo, naj v svojo humanitarno in trgovinsko politiko vključita prizadevanje za boj proti prisilnemu delu otrok; |
| --- | --- |

66.

poziva Svet in Komisijo, naj v svojo humanitarno in trgovinsko politiko vključita prizadevanje za boj proti prisilnemu delu otrok;

Zagovorniki človekovih pravic

| 67. | poziva Svet in Komisijo, naj začneta z bolj preglednim in sistematičnim izvajanjem smernic Evropske unije za zagovornike človekovih pravic, glede na to, da gre za pomemben in inovativen instrument, ki je zasnovan za podporo zagovornikom človekovih pravic in zaščito ogroženih oseb; |
| --- | --- |

67.

poziva Svet in Komisijo, naj začneta z bolj preglednim in sistematičnim izvajanjem smernic Evropske unije za zagovornike človekovih pravic, glede na to, da gre za pomemben in inovativen instrument, ki je zasnovan za podporo zagovornikom človekovih pravic in zaščito ogroženih oseb;

| 68. | pričakuje, da bo opredelitvi smernic za zagovornike človekovih pravic kot prednostnem elementu zunanje politike Evropske unije na področju človekovih pravic sledilo njihovo ustrezno in učinkovito izvajanje v okviru lokalnih strategij, ki zadevajo 120 držav; poudarja, da pomanjkanje demarša Evropske unije v korist zagovornikov človekovih pravic v nekaterih državah, kot so na primer Kitajska, Tunizija, Etiopija, Iran in Rusija, kaže na pomanjkanje soglasja med državami članicami Evropske unije, pri čemer dajejo posamezne države članice prednost drugačnim zunanjepolitičnim interesom in tako onemogočajo skupno ukrepanje; |
| --- | --- |

68.

pričakuje, da bo opredelitvi smernic za zagovornike človekovih pravic kot prednostnem elementu zunanje politike Evropske unije na področju človekovih pravic sledilo njihovo ustrezno in učinkovito izvajanje v okviru lokalnih strategij, ki zadevajo 120 držav; poudarja, da pomanjkanje demarša Evropske unije v korist zagovornikov človekovih pravic v nekaterih državah, kot so na primer Kitajska, Tunizija, Etiopija, Iran in Rusija, kaže na pomanjkanje soglasja med državami članicami Evropske unije, pri čemer dajejo posamezne države članice prednost drugačnim zunanjepolitičnim interesom in tako onemogočajo skupno ukrepanje;

| 69. | meni, da bi se moral dosleden pristop osredotočati tudi na vzpostavljanje zmogljivosti med zagovorniki človekovih pravic, vključno s tistimi, ki se zavzemajo za zaščito gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic, ter na spodbujanje mehanizmov za posvetovanje in vzpostavljanje stikov med njimi in njihovimi vladami glede vprašanj demokratičnih reform in spodbujanja človekovih pravic, zlasti ko gre za procese demokratizacije; |
| --- | --- |

69.

meni, da bi se moral dosleden pristop osredotočati tudi na vzpostavljanje zmogljivosti med zagovorniki človekovih pravic, vključno s tistimi, ki se zavzemajo za zaščito gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic, ter na spodbujanje mehanizmov za posvetovanje in vzpostavljanje stikov med njimi in njihovimi vladami glede vprašanj demokratičnih reform in spodbujanja človekovih pravic, zlasti ko gre za procese demokratizacije;

| 70. | poziva Svet in Komisijo, naj zagovornike človekovih pravic dejavno spodbujata k razširjanju informacij o nenasilni teoriji in praksi ter med njimi poskušata spodbujati poznavanje in izmenjavo najboljših praks, ki temeljijo na neposrednih izkušnjah na terenu; |
| --- | --- |

70.

poziva Svet in Komisijo, naj zagovornike človekovih pravic dejavno spodbujata k razširjanju informacij o nenasilni teoriji in praksi ter med njimi poskušata spodbujati poznavanje in izmenjavo najboljših praks, ki temeljijo na neposrednih izkušnjah na terenu;

| 71. | poziva Svet in države članice, naj nujno preučijo vprašanje izrednih vizumov za zagovornike človekovih pravic in v novem splošnem vizumskem zakoniku jasno opredelijo posebni položaj zagovornikov človekovih pravic ter tako vzpostavijo poseben in pospešen vizumski postopek, ki bi lahko temeljil na izkušnjah irske in španske vlade; meni, da je zaupnost demarš Evropske unije v korist zagovornikov človekovih pravic včasih koristna, a se vseeno zavzema, da bi sile Evropske unije, ki se nahajajo na določenem ozemlju, kljub temu o demaršah vedno zaupno obvestile nevladne organizacije na terenu; |
| --- | --- |

71.

poziva Svet in države članice, naj nujno preučijo vprašanje izrednih vizumov za zagovornike človekovih pravic in v novem splošnem vizumskem zakoniku jasno opredelijo posebni položaj zagovornikov človekovih pravic ter tako vzpostavijo poseben in pospešen vizumski postopek, ki bi lahko temeljil na izkušnjah irske in španske vlade; meni, da je zaupnost demarš Evropske unije v korist zagovornikov človekovih pravic včasih koristna, a se vseeno zavzema, da bi sile Evropske unije, ki se nahajajo na določenem ozemlju, kljub temu o demaršah vedno zaupno obvestile nevladne organizacije na terenu;

| 72. | ugotavlja, da se na Kitajski kljub občutnim gospodarskim reformam še vedno sistematično kršijo politične in človekove pravice, na načine, kot so: politične aretacije, ustrahovanje in napadi na odvetnike, zagovornike človekovih pravic in novinarje, vključno z gibanjem weiquan, odsotnost neodvisnega sodstva, prisilno delo, omejevanje svobode izražanja in veroizpovedi ter pravic verskih in narodnostnih manjšin, samovoljna pridržanja, taboriščni sistem laogaijev in domnevni odvzem človeških organov; ostaja enako zaskrbljen zaradi uvrščanja novinarjev in zagovornikov človekovih pravic, dalajlame in njegovih sodelavcev ter pripadnikov gibanja falun gong na črne sezname; |
| --- | --- |

72.

ugotavlja, da se na Kitajski kljub občutnim gospodarskim reformam še vedno sistematično kršijo politične in človekove pravice, na načine, kot so: politične aretacije, ustrahovanje in napadi na odvetnike, zagovornike človekovih pravic in novinarje, vključno z gibanjem weiquan, odsotnost neodvisnega sodstva, prisilno delo, omejevanje svobode izražanja in veroizpovedi ter pravic verskih in narodnostnih manjšin, samovoljna pridržanja, taboriščni sistem laogaijev in domnevni odvzem človeških organov; ostaja enako zaskrbljen zaradi uvrščanja novinarjev in zagovornikov človekovih pravic, dalajlame in njegovih sodelavcev ter pripadnikov gibanja falun gong na črne sezname;

| 73. | obžaluje, da je v Belorusiji registriranih le še pet organizacij za človekove pravice in da si tamkajšnji državni organi nenehno prizadevajo, da bi te skupine ustrahovali in nadzorovali, pri čemer so že večkrat zavrnili zahtevke drugih skupin za človekove pravice za zakonito registracijo; pozdravlja odločitev generalne skupščine OZN z maja 2007, da zavrne prošnjo Belorusije za vključitev v UNHRC, pri čemer je opozorila na nezadovoljive razmere glede človekovih pravic; ponovno poziva beloruske oblasti, naj se prenehajo posluževati ustrahovanja, nadlegovanja, aretacij in politično pogojenega kazenskega pregona zagovornikov človekovih pravic in aktivistov civilne družbe v Belorusiji; |
| --- | --- |

73.

obžaluje, da je v Belorusiji registriranih le še pet organizacij za človekove pravice in da si tamkajšnji državni organi nenehno prizadevajo, da bi te skupine ustrahovali in nadzorovali, pri čemer so že večkrat zavrnili zahtevke drugih skupin za človekove pravice za zakonito registracijo; pozdravlja odločitev generalne skupščine OZN z maja 2007, da zavrne prošnjo Belorusije za vključitev v UNHRC, pri čemer je opozorila na nezadovoljive razmere glede človekovih pravic; ponovno poziva beloruske oblasti, naj se prenehajo posluževati ustrahovanja, nadlegovanja, aretacij in politično pogojenega kazenskega pregona zagovornikov človekovih pravic in aktivistov civilne družbe v Belorusiji;

| 74. | je zelo zaskrbljen, ker so iranske oblasti leta 2007 okrepile nadlegovanje neodvisnih zagovornikov človekovih pravic in odvetnikov, da bi jim preprečili obveščanje o kršitvah človekovih pravic in njihovo preganjanje; obžaluje, da je iranska vlada zaprla nevladne organizacije, ki spodbujajo sodelovanje civilne družbe in ozaveščajo o kršitvah človekovih pravic, vključno z organizacijami za zagotavljanje pravne in socialne pomoči ženskam, ki so žrtve nasilja; |
| --- | --- |

74.

je zelo zaskrbljen, ker so iranske oblasti leta 2007 okrepile nadlegovanje neodvisnih zagovornikov človekovih pravic in odvetnikov, da bi jim preprečili obveščanje o kršitvah človekovih pravic in njihovo preganjanje; obžaluje, da je iranska vlada zaprla nevladne organizacije, ki spodbujajo sodelovanje civilne družbe in ozaveščajo o kršitvah človekovih pravic, vključno z organizacijami za zagotavljanje pravne in socialne pomoči ženskam, ki so žrtve nasilja;

| 75. | ponovno poudarja, da bi bilo pomembno, da se za zagovornike človekovih pravic na terenu pripravi priročnik za izvrševanje smernic; spodbuja delovno skupino za človekove pravice pri Svetu (COHOM), naj regionalne urade in veleposlaništva/delegacije oskrbi s prevodi smernic Evropske unije za zagovornike človekovih pravic v tistih jezikih Unije, ki so lingua franca v tretjih državah, ter v drugih ključnih jezikih, ki niso jeziki Evropske unije; pozdravlja dejstvo, da so trenutno na voljo prevodi v jezike, kot je ruščina, arabščina, kitajščina in farsi, vendar poudarja, da je treba več prevodov pripraviti na lokalni ravni; poziva držav članice Evropske unije, naj poenostavijo izdajanje vizumov zagovornikom človekovih pravic, ki so povabljeni, da sodelujejo na prireditvah v Evropski uniji, ali bežijo zaradi slabših varnostnih razmer; |
| --- | --- |

75.

ponovno poudarja, da bi bilo pomembno, da se za zagovornike človekovih pravic na terenu pripravi priročnik za izvrševanje smernic; spodbuja delovno skupino za človekove pravice pri Svetu (COHOM), naj regionalne urade in veleposlaništva/delegacije oskrbi s prevodi smernic Evropske unije za zagovornike človekovih pravic v tistih jezikih Unije, ki so lingua franca v tretjih državah, ter v drugih ključnih jezikih, ki niso jeziki Evropske unije; pozdravlja dejstvo, da so trenutno na voljo prevodi v jezike, kot je ruščina, arabščina, kitajščina in farsi, vendar poudarja, da je treba več prevodov pripraviti na lokalni ravni; poziva držav članice Evropske unije, naj poenostavijo izdajanje vizumov zagovornikom človekovih pravic, ki so povabljeni, da sodelujejo na prireditvah v Evropski uniji, ali bežijo zaradi slabših varnostnih razmer;

Smernice za dialoge in posvetovanja o človekovih pravicah s tretjimi državami

| 76. | poziva Svet in Komisijo, naj začneta s celovitim ocenjevanjem smernic za dialoge o človekovih pravicah ter razvijeta jasne kazalce učinka za vsak dialog in merila za začetek, prenehanje in obnovitev dialogov; |
| --- | --- |

76.

poziva Svet in Komisijo, naj začneta s celovitim ocenjevanjem smernic za dialoge o človekovih pravicah ter razvijeta jasne kazalce učinka za vsak dialog in merila za začetek, prenehanje in obnovitev dialogov;

| 77. | ponovno poziva, naj se v dialoge o človekovih pravicah vključijo razmere v tretjih državah in Evropski uniji, saj bi to povečalo verodostojnost dialogov; |
| --- | --- |

77.

ponovno poziva, naj se v dialoge o človekovih pravicah vključijo razmere v tretjih državah in Evropski uniji, saj bi to povečalo verodostojnost dialogov;

| 78. | ponovno poziva, da se problematika človekovih pravic pregleda na najvišji politični ravni, saj bi s tem obravnava človekovih pravic dobila večjo politično težo, državam članicam ali tretjim državam pa bi bilo onemogočeno, da vprašanja človekovih pravic izključijo iz političnega dialoga; meni, da se takšen dialog ne bi smel nikoli uporabljati kot način, da se problematika omeji zgolj na srečanja strokovnjakov in se v primerjavi z drugimi političnimi vprašanji znajde na stranskem tiru; zato poziva Svet in Komisijo, naj sprejmeta naslednje ukrepe:






  — | javnost naj obveščata o zastavljenih ciljih posameznih dialogov in spremljata njihovo uresničevanje; |
| --- | --- | --- |

78.

ponovno poziva, da se problematika človekovih pravic pregleda na najvišji politični ravni, saj bi s tem obravnava človekovih pravic dobila večjo politično težo, državam članicam ali tretjim državam pa bi bilo onemogočeno, da vprašanja človekovih pravic izključijo iz političnega dialoga; meni, da se takšen dialog ne bi smel nikoli uporabljati kot način, da se problematika omeji zgolj na srečanja strokovnjakov in se v primerjavi z drugimi političnimi vprašanji znajde na stranskem tiru; zato poziva Svet in Komisijo, naj sprejmeta naslednje ukrepe:

—

javnost naj obveščata o zastavljenih ciljih posameznih dialogov in spremljata njihovo uresničevanje;

| — | za vsak posamezni dialog naj zahtevata, da se oceni, če le možno, vsako leto oziroma vsaj vsaki dve leti; |
| --- | --- |

—

za vsak posamezni dialog naj zahtevata, da se oceni, če le možno, vsako leto oziroma vsaj vsaki dve leti;

| — | zagotovita naj, da vsako srečanje v okviru dialoga poleg tehničnih razprav, namenjenih uradnikom, vsebuje tudi politične razprave, v katere bodo neposredno vključeni odgovorni na ministrski ravni; |
| --- | --- |

—

zagotovita naj, da vsako srečanje v okviru dialoga poleg tehničnih razprav, namenjenih uradnikom, vsebuje tudi politične razprave, v katere bodo neposredno vključeni odgovorni na ministrski ravni;

| 79. | ob tem ponovno poudarja predloge iz zgoraj navedene resolucije Parlamenta z dne 6. septembra 2007 o poteku dialogov in posvetovanj o človekovih pravicah s tretjimi državami; v zvezi s tem poudarja, da je januarja 2008 stekel dialog med Svetom, Komisijo in pododborom Evropskega parlamenta za človekove pravice z namenom poiskati načine za izvedbo priporočil iz te resolucije glede sodelovanja Parlamenta pri dialogih na splošno; v zvezi s tem opozarja, da se mora Svet v skladu s členom 21 Pogodbe o Evropski uniji posvetovati s Parlamentom in upoštevati njegova stališča; |
| --- | --- |

79.

ob tem ponovno poudarja predloge iz zgoraj navedene resolucije Parlamenta z dne 6. septembra 2007 o poteku dialogov in posvetovanj o človekovih pravicah s tretjimi državami; v zvezi s tem poudarja, da je januarja 2008 stekel dialog med Svetom, Komisijo in pododborom Evropskega parlamenta za človekove pravice z namenom poiskati načine za izvedbo priporočil iz te resolucije glede sodelovanja Parlamenta pri dialogih na splošno; v zvezi s tem opozarja, da se mora Svet v skladu s členom 21 Pogodbe o Evropski uniji posvetovati s Parlamentom in upoštevati njegova stališča;

| 80. | poudarja potrebo po koreniti okrepitvi dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko ter izraža zaskrbljenost, ker je Kitajska odgovorila le na dve tretjini vprašanj, ki jih je EU postavila glede posameznih zaskrbljujočih primerov; izraža zaskrbljenost zaradi hudih kršitev človekovih pravic na Kitajski in poudarja, da se dejanski položaj v zvezi s človekovimi pravicami ni izboljšal kljub obljubam režima ob prihajajočih olimpijskih igrah v skladu z Olimpijsko listino; v skladu z Olimpijsko listino pozdravlja dejstvo, da si Kitajska prizadeva za izvajanje priporočil posebnega poročevalca o mučenju in je sodiščem nedavno naročila, naj se ne opirajo zgolj na priznanja; ugotavlja, da Kitajska še vedno ni ratificirala Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, kljub večkratnim zagotovilom kitajske vlade, da bo to storila; obžaluje, da na srečanju na vrhu med Evropsko unijo in Kitajsko 28. novembra 2007 v Pekingu ni bila sprejeta skupna izjava Evropske unije in Kitajske o človekovih pravicah, čeprav je bila prvotno napovedana; poziva Svet, naj po razpravah natančneje obvešča Parlament, vključno s podrobnimi seznami diplomatskih ukrepov, ki jih v posameznih primerih sprejmejo Svet in države članice; ugotavlja, da bi bilo treba tovrstne pomisleke poudariti med pripravami na olimpijske igre v Pekingu, ki predstavljajo pomembno zgodovinsko priložnost za človekove pravice na Kitajski; v zvezi s tem ostaja zaskrbljen glede kitajske zakonodaje, vključno s sistemom državnih skrivnosti, ki preprečuje preglednost, potrebno za razvoj dobrega upravljanja in sistema, v katerem prevladuje vladavina prava; je zaskrbljen zaradi omejitev svobode kitajskih in mednarodnih medijev, vključno z internetom, objavljanjem spletnih dnevnikov in dostopom do informacij za kitajski in mednarodni tisk; prav tako je zaskrbljen, ker so novinarji in zagovorniki človekovih pravic, tudi dalajlama in njegovi sodelavci ter pripadniki gibanja falun gong, uvrščeni na črne sezname; v zvezi s tem poziva k takojšnji izpustitvi pomembnega aktivista za aids Huja Jie; poudarja, da bo treba tudi po olimpijskih igrah pozorno spremljati položaj človekovih pravic in ustrezne zakonske spremembe; poziva Evropsko unijo, naj poskrbi, da bodo trgovinski odnosi s Kitajsko pogojeni z reformami na področju človekovih pravic, in s tem v zvezi poziva Svet, da pred sklenitvijo kakršnega koli novega okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju poda celovito oceno razmer na področju človekovih pravic; poziva Svet in Komisijo, naj izpostavita vprašanje avtonomne pokrajine Notranja Mongolija, vzhodnega Turkestana in avtonomne pokrajine Tibet, naj dejavno podpirata pregleden dialog med kitajsko vlado in odposlanci tibetanske vlade v izgnanstvu ter obravnavata, kako na človekove pravice vpliva kitajska politika v Afriki; ostaja zaskrbljen zaradi sistematičnega kršenja človekovih pravic Ujgurov v avtonomni pokrajini Xinjiang Uighur; |
| --- | --- |

80.

poudarja potrebo po koreniti okrepitvi dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko ter izraža zaskrbljenost, ker je Kitajska odgovorila le na dve tretjini vprašanj, ki jih je EU postavila glede posameznih zaskrbljujočih primerov; izraža zaskrbljenost zaradi hudih kršitev človekovih pravic na Kitajski in poudarja, da se dejanski položaj v zvezi s človekovimi pravicami ni izboljšal kljub obljubam režima ob prihajajočih olimpijskih igrah v skladu z Olimpijsko listino; v skladu z Olimpijsko listino pozdravlja dejstvo, da si Kitajska prizadeva za izvajanje priporočil posebnega poročevalca o mučenju in je sodiščem nedavno naročila, naj se ne opirajo zgolj na priznanja; ugotavlja, da Kitajska še vedno ni ratificirala Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, kljub večkratnim zagotovilom kitajske vlade, da bo to storila; obžaluje, da na srečanju na vrhu med Evropsko unijo in Kitajsko 28. novembra 2007 v Pekingu ni bila sprejeta skupna izjava Evropske unije in Kitajske o človekovih pravicah, čeprav je bila prvotno napovedana; poziva Svet, naj po razpravah natančneje obvešča Parlament, vključno s podrobnimi seznami diplomatskih ukrepov, ki jih v posameznih primerih sprejmejo Svet in države članice; ugotavlja, da bi bilo treba tovrstne pomisleke poudariti med pripravami na olimpijske igre v Pekingu, ki predstavljajo pomembno zgodovinsko priložnost za človekove pravice na Kitajski; v zvezi s tem ostaja zaskrbljen glede kitajske zakonodaje, vključno s sistemom državnih skrivnosti, ki preprečuje preglednost, potrebno za razvoj dobrega upravljanja in sistema, v katerem prevladuje vladavina prava; je zaskrbljen zaradi omejitev svobode kitajskih in mednarodnih medijev, vključno z internetom, objavljanjem spletnih dnevnikov in dostopom do informacij za kitajski in mednarodni tisk; prav tako je zaskrbljen, ker so novinarji in zagovorniki človekovih pravic, tudi dalajlama in njegovi sodelavci ter pripadniki gibanja falun gong, uvrščeni na črne sezname; v zvezi s tem poziva k takojšnji izpustitvi pomembnega aktivista za aids Huja Jie; poudarja, da bo treba tudi po olimpijskih igrah pozorno spremljati položaj človekovih pravic in ustrezne zakonske spremembe; poziva Evropsko unijo, naj poskrbi, da bodo trgovinski odnosi s Kitajsko pogojeni z reformami na področju človekovih pravic, in s tem v zvezi poziva Svet, da pred sklenitvijo kakršnega koli novega okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju poda celovito oceno razmer na področju človekovih pravic; poziva Svet in Komisijo, naj izpostavita vprašanje avtonomne pokrajine Notranja Mongolija, vzhodnega Turkestana in avtonomne pokrajine Tibet, naj dejavno podpirata pregleden dialog med kitajsko vlado in odposlanci tibetanske vlade v izgnanstvu ter obravnavata, kako na človekove pravice vpliva kitajska politika v Afriki; ostaja zaskrbljen zaradi sistematičnega kršenja človekovih pravic Ujgurov v avtonomni pokrajini Xinjiang Uighur;

| 81. | ostaja zaskrbljen nad tem, da je dialog o človekovih pravicah z Iranom prekinjen že od leta 2004, saj ni nobenega pozitivnega napredka glede razmer na področju človekovih pravic in glede sodelovanja Irana; iranske oblasti poziva k obnovitvi dialoga kot načina za podporo vsem demokratično usmerjenim stranem civilne družbe ter h krepitvi – z miroljubnimi in nenasilnimi sredstvi – obstoječih procesov, ki lahko pospešijo demokratične, institucionalne in ustavne reforme, zagotovijo trajnost teh reform ter utrdijo udeležbo vseh iranskih zagovornikov človekovih pravic in predstavnikov civilne družbe v procesu oblikovanja politik, s tem pa okrepijo njihovo vlogo v splošni politični razpravi; je zelo zaskrbljen, ker se je spoštovanje temeljnih človekovih pravic v Iranu, zlasti svobode izražanja in zbiranja, v letu 2007 še poslabšalo; obsoja novo kampanjo za moralnost, ki so jo iranske oblasti začele z aprilom 2007 in v kateri je bilo več tisoč moških in žensk aretiranih v okviru akcij za preprečevanja nemoralnega obnašanja; obsoja vedno pogostejšo uporabo smrtne kazni s strani iranskega režima; |
| --- | --- |

81.

ostaja zaskrbljen nad tem, da je dialog o človekovih pravicah z Iranom prekinjen že od leta 2004, saj ni nobenega pozitivnega napredka glede razmer na področju človekovih pravic in glede sodelovanja Irana; iranske oblasti poziva k obnovitvi dialoga kot načina za podporo vsem demokratično usmerjenim stranem civilne družbe ter h krepitvi – z miroljubnimi in nenasilnimi sredstvi – obstoječih procesov, ki lahko pospešijo demokratične, institucionalne in ustavne reforme, zagotovijo trajnost teh reform ter utrdijo udeležbo vseh iranskih zagovornikov človekovih pravic in predstavnikov civilne družbe v procesu oblikovanja politik, s tem pa okrepijo njihovo vlogo v splošni politični razpravi; je zelo zaskrbljen, ker se je spoštovanje temeljnih človekovih pravic v Iranu, zlasti svobode izražanja in zbiranja, v letu 2007 še poslabšalo; obsoja novo kampanjo za moralnost, ki so jo iranske oblasti začele z aprilom 2007 in v kateri je bilo več tisoč moških in žensk aretiranih v okviru akcij za preprečevanja nemoralnega obnašanja; obsoja vedno pogostejšo uporabo smrtne kazni s strani iranskega režima;

| 82. | obžaluje, da posvetovanja o človekovih pravicah med EU in Rusijo niso dala rezultatov, in poziva, naj se Parlament vključi v takšen proces; spodbuja prizadevanja Sveta in Komisije, da bi vzpostavila razmere, v katerih bi posvetovanja potekala izmenično v Rusiji in Evropski uniji, v njih pa bi sodelovala tudi druga ruska ministrstva in ne le ministrstvo za zunanje zadeve ter bi ruska delegacija sodelovala na srečanjih ruskih in evropskih parlamentarnih organov ali nevladnih organizacij, katerih organizacija bi sovpadala s posvetovanji; obžaluje, da Evropski uniji ni uspelo doprinesti k političnim spremembam v Rusiji, zlasti kar zadeva občutljiva vprašanja, kot so razmere v Čečeniji in drugih kavkaških republikah, nekaznovanje in neodvisnost sodstva, ravnanje z zagovorniki človekovih pravic in političnimi zaporniki, vključno z Mihailom Hodarkovskim, neodvisnost medijev in svobodo izražanja, ravnanje z narodnostnimi in verskimi manjšinami, spoštovanje načel pravne države in varstvo človekovih pravic v oboroženih silah, diskriminacijo zaradi spolne usmerjenosti, pa tudi druga vprašanja; meni, da bi bilo treba dolgotrajno razpravo o Čečeniji razširiti na zaskrbljujoče razmere v Ingušetiji in Dagestanu; poziva ruske oblasti, da zaščitijo narodne manjšine v Republiki Mari-El ter zagotovijo spoštovanje človekovih pravic in pravic manjšin v skladu z ustavo Republike Mari-El in evropskimi standardi; obžaluje nadaljnje preganjanje novinarjev, zagovornikov človekovih pravic, političnih zapornikov in nevladnih organizacij, na primer nedavno nadlegovanje časnika Novaja gazeta in Fundacije za podporo strpnosti Nižni Novgorod; je zaskrbljen, da se je leta 2007 nova ruska zakonodaja na področju nevladnih organizacij, po začetku veljavnosti leta 2006, izkazala za naklonjeno samovoljnemu in selektivnemu izvajanju ter se je uporabljala za oviranje, omejevanje in kaznovanje zakonitih dejavnosti nevladnih organizacij, s čimer je prispevala k večanju negotovosti in ranljivosti teh organizacij; je še bolj zaskrbljen ob poročilu Amnesty International iz decembra 2007, ki navaja, da tožilstvo še vedno ne spoštuje pravice Mihaila Hodorkovskega in njegovega družabnika Platona Lebedeva do poštenega sojenja v skladu z mednarodnimi standardi, in stiske ob zavrnitvi zagotovitve življenjsko pomembnega zdravljenja Vasilija Aleksanjana, bivšega podpredsednika družbe Jukos, čeprav sta k temu večkrat pozvala Evropsko sodišče za človekove pravice in predsednik parlamentarne skupščine Sveta Evrope; poziva Rusijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe za zaščito svobode izražanja in večjo varnost novinarjev in zagovornikov človekovih pravic; v zvezi s tem meni, da bi morala Evropska unija prednostno obravnavati rusko sodelovanje z mehanizmi za človekove pravice OVSE, Sveta Evrope in Združenih narodov ter njeno ratifikacijo relevantnih konvencij o človekovih pravicah, zlasti ratifikacijo Protokola št. 14 k EKČP, ki spreminja nadzorni sistem konvencije; obžaluje, da Rusija ni pripravljena povabiti mednarodnih opazovalcev volitev v zadostnem številu in dovolj časa vnaprej, da bi jim omogočila ustrezno spremljanje volitev v skladu s standardi OVSE, s čimer uradu OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) onemogoča, da v skladu s svojim mandatom izvede načrtovano misijo za spremljanje volitev, in je zato prisiljen dvomiti v demokratičnost parlamentarnih volitev leta 2007 in predsedniških volitev leta 2008; poziva Svet in Komisijo, naj vprašanja človekovih pravic, vključno s posameznimi primeri, izpostavita v pogovorih z ruskimi oblastmi na najvišji ravni in v novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju z Rusijo; poziva Komisijo, naj poleg klavzule o človekovih pravicah določi jasnejše obveznosti in oblikuje učinkovitejše nadzorne mehanizme, da bi dosegli dejansko izboljšanje razmer na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

82.

obžaluje, da posvetovanja o človekovih pravicah med EU in Rusijo niso dala rezultatov, in poziva, naj se Parlament vključi v takšen proces; spodbuja prizadevanja Sveta in Komisije, da bi vzpostavila razmere, v katerih bi posvetovanja potekala izmenično v Rusiji in Evropski uniji, v njih pa bi sodelovala tudi druga ruska ministrstva in ne le ministrstvo za zunanje zadeve ter bi ruska delegacija sodelovala na srečanjih ruskih in evropskih parlamentarnih organov ali nevladnih organizacij, katerih organizacija bi sovpadala s posvetovanji; obžaluje, da Evropski uniji ni uspelo doprinesti k političnim spremembam v Rusiji, zlasti kar zadeva občutljiva vprašanja, kot so razmere v Čečeniji in drugih kavkaških republikah, nekaznovanje in neodvisnost sodstva, ravnanje z zagovorniki človekovih pravic in političnimi zaporniki, vključno z Mihailom Hodarkovskim, neodvisnost medijev in svobodo izražanja, ravnanje z narodnostnimi in verskimi manjšinami, spoštovanje načel pravne države in varstvo človekovih pravic v oboroženih silah, diskriminacijo zaradi spolne usmerjenosti, pa tudi druga vprašanja; meni, da bi bilo treba dolgotrajno razpravo o Čečeniji razširiti na zaskrbljujoče razmere v Ingušetiji in Dagestanu; poziva ruske oblasti, da zaščitijo narodne manjšine v Republiki Mari-El ter zagotovijo spoštovanje človekovih pravic in pravic manjšin v skladu z ustavo Republike Mari-El in evropskimi standardi; obžaluje nadaljnje preganjanje novinarjev, zagovornikov človekovih pravic, političnih zapornikov in nevladnih organizacij, na primer nedavno nadlegovanje časnika Novaja gazeta in Fundacije za podporo strpnosti Nižni Novgorod; je zaskrbljen, da se je leta 2007 nova ruska zakonodaja na področju nevladnih organizacij, po začetku veljavnosti leta 2006, izkazala za naklonjeno samovoljnemu in selektivnemu izvajanju ter se je uporabljala za oviranje, omejevanje in kaznovanje zakonitih dejavnosti nevladnih organizacij, s čimer je prispevala k večanju negotovosti in ranljivosti teh organizacij; je še bolj zaskrbljen ob poročilu Amnesty International iz decembra 2007, ki navaja, da tožilstvo še vedno ne spoštuje pravice Mihaila Hodorkovskega in njegovega družabnika Platona Lebedeva do poštenega sojenja v skladu z mednarodnimi standardi, in stiske ob zavrnitvi zagotovitve življenjsko pomembnega zdravljenja Vasilija Aleksanjana, bivšega podpredsednika družbe Jukos, čeprav sta k temu večkrat pozvala Evropsko sodišče za človekove pravice in predsednik parlamentarne skupščine Sveta Evrope; poziva Rusijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe za zaščito svobode izražanja in večjo varnost novinarjev in zagovornikov človekovih pravic; v zvezi s tem meni, da bi morala Evropska unija prednostno obravnavati rusko sodelovanje z mehanizmi za človekove pravice OVSE, Sveta Evrope in Združenih narodov ter njeno ratifikacijo relevantnih konvencij o človekovih pravicah, zlasti ratifikacijo Protokola št. 14 k EKČP, ki spreminja nadzorni sistem konvencije; obžaluje, da Rusija ni pripravljena povabiti mednarodnih opazovalcev volitev v zadostnem številu in dovolj časa vnaprej, da bi jim omogočila ustrezno spremljanje volitev v skladu s standardi OVSE, s čimer uradu OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) onemogoča, da v skladu s svojim mandatom izvede načrtovano misijo za spremljanje volitev, in je zato prisiljen dvomiti v demokratičnost parlamentarnih volitev leta 2007 in predsedniških volitev leta 2008; poziva Svet in Komisijo, naj vprašanja človekovih pravic, vključno s posameznimi primeri, izpostavita v pogovorih z ruskimi oblastmi na najvišji ravni in v novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju z Rusijo; poziva Komisijo, naj poleg klavzule o človekovih pravicah določi jasnejše obveznosti in oblikuje učinkovitejše nadzorne mehanizme, da bi dosegli dejansko izboljšanje razmer na področju človekovih pravic;

| 83. | poziva Svet in Komisijo, naj oblikujeta pododbore za človekove pravice z vsemi sosednjimi državami; ponovno poziva k temu, da bi bili poslanci vključeni v pripravo teh srečanj in bi bili obveščeni o njihovem izidu; meni, da bi se morali prvi krogi srečanj, kot je bilo v primeru Tunizije, osredotočati na doseganje trajnosti pododborov in spodbujanje zaupanja med partnerji, potem pa bi moralo biti delo pododborov, zlasti sedaj z Marokom, usmerjeno v doseganje rezultatov, za kar bi bilo treba pripraviti konkretna merila in kazalce napredka, odprta pa bi morala biti tudi možnost, da se obravnavajo posamezni primeri; poudarja, da se razprave o človekovih pravicah vseeno ne smejo omejiti zgolj na pododbore in opozarja na potrebo po vključitvi teh vprašanj v politični dialog na najvišji ravni, da se poveča usklajenost politike EU na tem področju in zmanjšajo razhajanja v izjavah o položaju človekovih pravic, ki jih obe strani dajeta tisku; pozdravlja izjavo Sveta z dne 16. oktobra 2007, da se bo v razpravah glede prihodnjega okvirnega sporazuma med EU in Libijo med drugim posebej obravnavalo sodelovanje in napredek na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

83.

poziva Svet in Komisijo, naj oblikujeta pododbore za človekove pravice z vsemi sosednjimi državami; ponovno poziva k temu, da bi bili poslanci vključeni v pripravo teh srečanj in bi bili obveščeni o njihovem izidu; meni, da bi se morali prvi krogi srečanj, kot je bilo v primeru Tunizije, osredotočati na doseganje trajnosti pododborov in spodbujanje zaupanja med partnerji, potem pa bi moralo biti delo pododborov, zlasti sedaj z Marokom, usmerjeno v doseganje rezultatov, za kar bi bilo treba pripraviti konkretna merila in kazalce napredka, odprta pa bi morala biti tudi možnost, da se obravnavajo posamezni primeri; poudarja, da se razprave o človekovih pravicah vseeno ne smejo omejiti zgolj na pododbore in opozarja na potrebo po vključitvi teh vprašanj v politični dialog na najvišji ravni, da se poveča usklajenost politike EU na tem področju in zmanjšajo razhajanja v izjavah o položaju človekovih pravic, ki jih obe strani dajeta tisku; pozdravlja izjavo Sveta z dne 16. oktobra 2007, da se bo v razpravah glede prihodnjega okvirnega sporazuma med EU in Libijo med drugim posebej obravnavalo sodelovanje in napredek na področju človekovih pravic;

| 84. | opozarja na slabšanje položaja v Siriji, kjer oblasti nočejo podeliti uradnega statusa skupinam za človekove pravice ter kjer te skupine nadlegujejo varnostne službe, njihovi člani pa so zaprti, ker nimajo pravnega statusa; obsoja aretacije disidentov in članov opozicijskih strank ter zahteva od Sveta in Komisije, da pozoveta sirijsko vlado k osvoboditvi pridržanih novinarjev, zagovornikov človekovih pravic in neodvisnih odvetnikov ter odpravi izrednega stanja; |
| --- | --- |

84.

opozarja na slabšanje položaja v Siriji, kjer oblasti nočejo podeliti uradnega statusa skupinam za človekove pravice ter kjer te skupine nadlegujejo varnostne službe, njihovi člani pa so zaprti, ker nimajo pravnega statusa; obsoja aretacije disidentov in članov opozicijskih strank ter zahteva od Sveta in Komisije, da pozoveta sirijsko vlado k osvoboditvi pridržanih novinarjev, zagovornikov človekovih pravic in neodvisnih odvetnikov ter odpravi izrednega stanja;

| 85. | obsoja ukrepe, ki so jih beloruski organi sprejeli proti opoziciji; ugotavlja, da ti ukrepi vedno bolj prevzemajo obliko sistematičnega prizadevanja ponižati in zlorabiti člane opozicije; kot primer izpostavlja nedavno aretacijo prejemnika nagrade Saharov, Aleksandra Milinkieviča; ugotavlja, da Evropska unija ni bila uspešna pri izboljševanju razmer na področju reform človekovih pravic v Belorusiji; |
| --- | --- |

85.

obsoja ukrepe, ki so jih beloruski organi sprejeli proti opoziciji; ugotavlja, da ti ukrepi vedno bolj prevzemajo obliko sistematičnega prizadevanja ponižati in zlorabiti člane opozicije; kot primer izpostavlja nedavno aretacijo prejemnika nagrade Saharov, Aleksandra Milinkieviča; ugotavlja, da Evropska unija ni bila uspešna pri izboljševanju razmer na področju reform človekovih pravic v Belorusiji;

| 86. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi katastrofalne humanitarne krize v Gazi; poziva vse strani k spoštovanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah; ponovno opozarja na svojo resolucijo z dne 21. februarja 2008 o razmerah v Gazi (24); |
| --- | --- |

86.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi katastrofalne humanitarne krize v Gazi; poziva vse strani k spoštovanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah; ponovno opozarja na svojo resolucijo z dne 21. februarja 2008 o razmerah v Gazi (24);

| 87. | je seznanjen s poskusi Sveta in Komisije, da bi maja 2008 organizirala drugi krog dialoga o človekovih pravicah med Evropsko unijo in Uzbekistanom, ter pozdravlja prizadevanja Komisije za organizacijo seminarja civilne družbe o izražanju v medijih v okviru dialoga, po možnosti v Taškentu; ponovno poudarja, da izvedba dialoga o človekovih pravicah in srečanja strokovnjakov o pokolu v Andižanu leta 2005 sama po sebi ne predstavljajo napredka in jih ni mogoče uporabljati kot razlog za odpravo sankcij; ugotavlja, da je logično prišlo do podaljšanja sankcij proti Uzbekistanu, ker ni prišlo do neodvisne mednarodne preiskave pokola v Andižanu, položaj človekovih pravic v Uzbekistanu pa se prav tako ni izboljšal, kar sta bila pogoja, ki ju je Evropska unija določila za umik sankcij; pozdravlja dejstvo, da je Svet za splošne zadeve in zunanje odnose dne 15. in 16. oktobra 2007 v svojih sklepih vpeljal posebne pogoje, ki morajo biti izpolnjeni v roku šestih mesecev, da bi se ohranila začasna odprava vizumskih omejitev; poziva Svet in Komisijo, naj opravita resno presojo vpliva odločitve, da se za šest mesecev odpravi nekatere vizumske omejitve, ki so del sankcij Evropske unije proti Uzbekistanu, in naj pregledata splošen položaj človekovih pravic v državi; obžaluje dejstvo, da Uzbekistan doslej na nobenem od teh področij doslej ni izkazal kakršnega koli napredka; spoštuje delo svojega pododbora za človekove pravice v zvezi s pozornim spremljanjem razmer na področju človekovih pravic vsakih šest mesecev, da se Svetu zagotovijo redne parlamentarne ocene in priporočila glede politike EU, ki bo sprejeta v zvezi s tem; je osupnjen nad predsedniškimi volitvami v Uzbekistanu dne 23. decembra 2007, ki so se po navedbah urada za demokratične institucije in človekove pravice pri OVSE (ODIHR) odvijale v strogo nadzorovanem političnem okolju, ki ni puščal prostora za resnično opozicijo, in na splošno niso izpolnjevale številnih obveznosti za demokratične volitve, ki jih določa OVSE; obsoja umor ustanovitelja in umetniškega direktorja neodvisnega gledališča Ilkhom Marka Weila v Taškentu dne 9. septembra 2007 ter umor novinarja in kritika uzbeškega režima Ališerja Sajpova v kirgiškem mestu Oš dne 24. oktobra 2007; znova poziva k takojšnji izpustitvi političnih zapornikov (25); |
| --- | --- |

87.

je seznanjen s poskusi Sveta in Komisije, da bi maja 2008 organizirala drugi krog dialoga o človekovih pravicah med Evropsko unijo in Uzbekistanom, ter pozdravlja prizadevanja Komisije za organizacijo seminarja civilne družbe o izražanju v medijih v okviru dialoga, po možnosti v Taškentu; ponovno poudarja, da izvedba dialoga o človekovih pravicah in srečanja strokovnjakov o pokolu v Andižanu leta 2005 sama po sebi ne predstavljajo napredka in jih ni mogoče uporabljati kot razlog za odpravo sankcij; ugotavlja, da je logično prišlo do podaljšanja sankcij proti Uzbekistanu, ker ni prišlo do neodvisne mednarodne preiskave pokola v Andižanu, položaj človekovih pravic v Uzbekistanu pa se prav tako ni izboljšal, kar sta bila pogoja, ki ju je Evropska unija določila za umik sankcij; pozdravlja dejstvo, da je Svet za splošne zadeve in zunanje odnose dne 15. in 16. oktobra 2007 v svojih sklepih vpeljal posebne pogoje, ki morajo biti izpolnjeni v roku šestih mesecev, da bi se ohranila začasna odprava vizumskih omejitev; poziva Svet in Komisijo, naj opravita resno presojo vpliva odločitve, da se za šest mesecev odpravi nekatere vizumske omejitve, ki so del sankcij Evropske unije proti Uzbekistanu, in naj pregledata splošen položaj človekovih pravic v državi; obžaluje dejstvo, da Uzbekistan doslej na nobenem od teh področij doslej ni izkazal kakršnega koli napredka; spoštuje delo svojega pododbora za človekove pravice v zvezi s pozornim spremljanjem razmer na področju človekovih pravic vsakih šest mesecev, da se Svetu zagotovijo redne parlamentarne ocene in priporočila glede politike EU, ki bo sprejeta v zvezi s tem; je osupnjen nad predsedniškimi volitvami v Uzbekistanu dne 23. decembra 2007, ki so se po navedbah urada za demokratične institucije in človekove pravice pri OVSE (ODIHR) odvijale v strogo nadzorovanem političnem okolju, ki ni puščal prostora za resnično opozicijo, in na splošno niso izpolnjevale številnih obveznosti za demokratične volitve, ki jih določa OVSE; obsoja umor ustanovitelja in umetniškega direktorja neodvisnega gledališča Ilkhom Marka Weila v Taškentu dne 9. septembra 2007 ter umor novinarja in kritika uzbeškega režima Ališerja Sajpova v kirgiškem mestu Oš dne 24. oktobra 2007; znova poziva k takojšnji izpustitvi političnih zapornikov (25);

| 88. | podpira pripravljenost Sveta, da dialog o človekovih pravicah vzpostavi z vsako od preostalih štirih srednjeazijskih držav; poziva, naj bodo dialogi usmerjeni v rezultate in popolnoma v skladu s smernicami Evropske unije o dialogih o človekovih pravicah s tretjimi državami ter naj zagotavljajo vključenost civilne družbe in Evropskega parlamenta; poziva, naj vzpostavitev dialogov dopolnjujejo ustrezni viri znotraj sekretariatov Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

88.

podpira pripravljenost Sveta, da dialog o človekovih pravicah vzpostavi z vsako od preostalih štirih srednjeazijskih držav; poziva, naj bodo dialogi usmerjeni v rezultate in popolnoma v skladu s smernicami Evropske unije o dialogih o človekovih pravicah s tretjimi državami ter naj zagotavljajo vključenost civilne družbe in Evropskega parlamenta; poziva, naj vzpostavitev dialogov dopolnjujejo ustrezni viri znotraj sekretariatov Sveta in Komisije;

| 89. | poudarja, kako pomembna je za sedanje reforme na področju človekovih pravic v Turčiji zavezanost te države in EU pristopnemu procesu Turčije; |
| --- | --- |

89.

poudarja, kako pomembna je za sedanje reforme na področju človekovih pravic v Turčiji zavezanost te države in EU pristopnemu procesu Turčije;

| 90. | upa, da bodo odgovorni za umor Benazir Buto čim prej prepoznani in bodo za to odgovarjali; opaža, da se je položaj človekovih pravic v Pakistanu vse leto 2007 slabšal, vključno z grožnjami neodvisnosti sodstva in svobodi medijev; ob upoštevanju tega obsoja kampanjo blatenja proti nekdanjemu pakistanskemu predsedniku vrhovnega sodišča Iftikarju Mohamedu Čaudriju ter dejstvo, da je bil odstavljen s položaja in je bil zoper njega odrejen hišni pripor; poziva Svet in Komisijo, naj podpreta gibanje za demokracijo, ki sta ga začela sodstvo in odvetniška zbornica, zlasti z razširitvijo vabil na nekatere njihove predstavnike, med njimi na Čaudrija; poziva k ponovni namestitvi vseh odstavljenih sodnikov; je seznanjen s sprejetjem novega državnega strateškega dokumenta za Pakistan in pozdravlja vključevanje preprečevanja konfliktov in človekovih pravic v celotnem dokumentu; je seznanjen s prvim srečanjem skupnega odbora Evropske skupnosti in Pakistana v Islamabadu dne 24. maja 2007 ter poudarja, da morajo biti človekove pravice v ospredju dnevnih redov vseh naslednjih srečanj; |
| --- | --- |

90.

upa, da bodo odgovorni za umor Benazir Buto čim prej prepoznani in bodo za to odgovarjali; opaža, da se je položaj človekovih pravic v Pakistanu vse leto 2007 slabšal, vključno z grožnjami neodvisnosti sodstva in svobodi medijev; ob upoštevanju tega obsoja kampanjo blatenja proti nekdanjemu pakistanskemu predsedniku vrhovnega sodišča Iftikarju Mohamedu Čaudriju ter dejstvo, da je bil odstavljen s položaja in je bil zoper njega odrejen hišni pripor; poziva Svet in Komisijo, naj podpreta gibanje za demokracijo, ki sta ga začela sodstvo in odvetniška zbornica, zlasti z razširitvijo vabil na nekatere njihove predstavnike, med njimi na Čaudrija; poziva k ponovni namestitvi vseh odstavljenih sodnikov; je seznanjen s sprejetjem novega državnega strateškega dokumenta za Pakistan in pozdravlja vključevanje preprečevanja konfliktov in človekovih pravic v celotnem dokumentu; je seznanjen s prvim srečanjem skupnega odbora Evropske skupnosti in Pakistana v Islamabadu dne 24. maja 2007 ter poudarja, da morajo biti človekove pravice v ospredju dnevnih redov vseh naslednjih srečanj;

Pohabljanje ženskih spolnih organov in drugi škodljivi tradicionalni običaji

| 91. | poudarja, da bi bilo treba tako med ljudmi kot v procesu oblikovanja politik okrepiti prizadevanja za izkoreninjenje vseh oblik pohabljanja ženskih spolnih organov, tako da se izpostavi dejstvo, da je takšno pohabljenje vprašanje enakosti med spoloma in kršitev človekovih pravic v zvezi s telesno celovitostjo; |
| --- | --- |

91.

poudarja, da bi bilo treba tako med ljudmi kot v procesu oblikovanja politik okrepiti prizadevanja za izkoreninjenje vseh oblik pohabljanja ženskih spolnih organov, tako da se izpostavi dejstvo, da je takšno pohabljenje vprašanje enakosti med spoloma in kršitev človekovih pravic v zvezi s telesno celovitostjo;

| 92. | vztraja, da je v vseh dialogih o človekovih pravicah treba pravice žensk izrecno izpostaviti, kar zlasti velja za preprečevanje in odpravljanje vseh oblik diskriminacije in nasilja nad ženskami in dekleti, med njimi na prvem mestu splav zaradi neželenega spola, vse oblike škodljivih tradicij in običajev, kot so pohabljenje ženskih spolnih organov in zgodnje ali prisilne poroke, vse oblike trgovine z ljudmi, nasilje v družini in umori žensk, okoriščanje z njihovim delom in gospodarsko izkoriščanje; vztrajno meni, da se je treba zoperstaviti sklicevanju držav na navade, običaje ali vero, s katerim opravičujejo, zakaj se izmikajo svoji dolžnosti in ne odpravijo tega krutega ravnanja ter vseh drugih praks, ki lahko ogrozijo življenje žensk; |
| --- | --- |

92.

vztraja, da je v vseh dialogih o človekovih pravicah treba pravice žensk izrecno izpostaviti, kar zlasti velja za preprečevanje in odpravljanje vseh oblik diskriminacije in nasilja nad ženskami in dekleti, med njimi na prvem mestu splav zaradi neželenega spola, vse oblike škodljivih tradicij in običajev, kot so pohabljenje ženskih spolnih organov in zgodnje ali prisilne poroke, vse oblike trgovine z ljudmi, nasilje v družini in umori žensk, okoriščanje z njihovim delom in gospodarsko izkoriščanje; vztrajno meni, da se je treba zoperstaviti sklicevanju držav na navade, običaje ali vero, s katerim opravičujejo, zakaj se izmikajo svoji dolžnosti in ne odpravijo tega krutega ravnanja ter vseh drugih praks, ki lahko ogrozijo življenje žensk;

| 93. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj uporabijo klavzulo o človekovih pravicah, da bi boj proti vsem oblikam pohabljanja ženskih spolnih organov postavile za prednostno vprašanje v odnosih z državami nečlanicami, zlasti s tistimi, ki imajo z Evropsko unijo preferencialne odnose v okviru sporazuma iz Cotonouja (zdaj v okviru evropskih partnerskih sporazumov), in da bi na te države izvajale pritisk za sprejetje potrebnih zakonodajnih, upravnih, sodnih in preventivnih ukrepov, da bi se prenehalo s temi običaji; |
| --- | --- |

93.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj uporabijo klavzulo o človekovih pravicah, da bi boj proti vsem oblikam pohabljanja ženskih spolnih organov postavile za prednostno vprašanje v odnosih z državami nečlanicami, zlasti s tistimi, ki imajo z Evropsko unijo preferencialne odnose v okviru sporazuma iz Cotonouja (zdaj v okviru evropskih partnerskih sporazumov), in da bi na te države izvajale pritisk za sprejetje potrebnih zakonodajnih, upravnih, sodnih in preventivnih ukrepov, da bi se prenehalo s temi običaji;

| 94. | opozarja na razvojne cilje tisočletja in poudarja, da sta dostop do izobraževanja in zdravstvene oskrbe temeljni človekovi pravici; meni, da morajo zdravstveni programi, med njimi programi za spolno zdravje, spodbujanje enakopravnosti med spoloma, večanje vpliva in moči žensk ter pravic otrok, igrati pomembno vlogo v politiki EU na področju razvoja in človekovih pravic, zlasti tam, kjer je razširjeno nasilje na podlagi spola ter so ženske in otroci izpostavljeni nevarnosti okužbe s HIV/aids ali jim je preprečen dostop do informacij, preventive in/ali zdravljenja; poziva Komisijo, naj v razvojno politiko, zlasti programe pomoči, povezane s trgovino, vključi temeljne pravice delavcev in agendo za dostojno delo; |
| --- | --- |

94.

opozarja na razvojne cilje tisočletja in poudarja, da sta dostop do izobraževanja in zdravstvene oskrbe temeljni človekovi pravici; meni, da morajo zdravstveni programi, med njimi programi za spolno zdravje, spodbujanje enakopravnosti med spoloma, večanje vpliva in moči žensk ter pravic otrok, igrati pomembno vlogo v politiki EU na področju razvoja in človekovih pravic, zlasti tam, kjer je razširjeno nasilje na podlagi spola ter so ženske in otroci izpostavljeni nevarnosti okužbe s HIV/aids ali jim je preprečen dostop do informacij, preventive in/ali zdravljenja; poziva Komisijo, naj v razvojno politiko, zlasti programe pomoči, povezane s trgovino, vključi temeljne pravice delavcev in agendo za dostojno delo;

| 95. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj še posebej spodbujajo države članice Afriške unije k ratifikaciji in izvajanju Protokola Afriške unije o pravicah žensk v Afriki; |
| --- | --- |

95.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj še posebej spodbujajo države članice Afriške unije k ratifikaciji in izvajanju Protokola Afriške unije o pravicah žensk v Afriki;

| 96. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj okrepijo evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) in zagotovijo dodelitev sredstev za dejavnosti, ki se ukvarjajo z odpravljanjem vseh oblik pohabljanja ženskih spolnih organov; |
| --- | --- |

96.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj okrepijo evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) in zagotovijo dodelitev sredstev za dejavnosti, ki se ukvarjajo z odpravljanjem vseh oblik pohabljanja ženskih spolnih organov;

Splošni pregled dejavnosti Sveta in Komisije, vključno z dosežki obeh predsedstev

| 97. | obžaluje, da vojaška hunta v Burmi še vedno krši človekove pravice in demokracijo, ter podpira zavezanost Evropske unije k izpolnitvi zastavljenih ciljev, in sicer vzpostavitev obsežnega in resničnega tristranskega dialoga med vojaškim režimom, demokratično opozicijo (Nacionalna liga za demokracijo, ki je zmagala na volitvah leta 1990) in etničnimi skupinami za dosego nacionalne sprave, ki je potrebna za prehod v demokracijo v Burmi ter oblikovanje legitimne, demokratične civilne vlade, ki bo spoštovala človekove pravice državljanov in obnovila normalne odnose z mednarodno skupnostjo; pozdravlja, da je Svet novembra 2007 sprejel skupno stališče o podaljšanju veljavnih omejevalnih ukrepov in uvedbi dodatnih omejevalnih ukrepov, vendar obžaluje, da so bili iz njih izključeni bistveni sektorji, kot so energetika ter finančne in bančne sankcije proti vojaškemu režimu; v zvezi s tem meni, da mora sprejemanje omejevalnih ukrepov samodejno spremljati trdna podpora civilni družbi, kar pa se v Burmi ni zgodilo; obsoja brutalen odziv burmanskih oblasti na demonstracije budističnih duhovnikov in vseh ostalih miroljubnih demonstrantov; obžaluje stalne aretacije in pridržanja demokratičnih aktivistov in novinarjev ter poziva Svet, da še naprej poudarja razmere na področju človekovih pravic v Burmi kot glavno prednostno nalogo UNHRC ter zahteva, da posebni poročevalec ZN o človekovih pravicah v Burmi Tomas Ojea Quintana še enkrat obišče državo in dodatno oceni kršitve človekovih pravic; pozdravlja imenovanje Piera Fassina za posebnega odposlanca Evropske unije za Burmo in Komisijo poziva, naj v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) dejavno podpira burmansko gibanje za demokracijo; obsoja atentat, v katerem je bil 14. februarja 2008 na svojem domu na Tajskem umorjen generalni sekretar Karen National Union (KNU); poziva k preiskavi okoliščin tega atentata ter k temu, da EU izrazi ogorčenje nad vojaškim režimom in pozove k boljši zaščiti izgnanih demokratičnih voditeljev iz Burme, ki živijo na Tajskem; je zaskrbljen, da so burmanski begunci v Maleziji zelo ranljivi ter jim grozi, da jih malezijski organi aretirajo, pridržijo, pretepejo in prisilno odstranijo; zahteva od Sveta, da pozove malezijske organe k prenehanju z nasilnim obravnavanjem beguncev, da spodbudi Visoki komisariat Združenih narodov za begunce (UNHCR) k evidentiranju vseh beguncev, da se zagotovi večja zaščita, in da pozove več držav k sprejemanju burmanskih beguncev iz Malezije za namene preselitve; |
| --- | --- |

97.

obžaluje, da vojaška hunta v Burmi še vedno krši človekove pravice in demokracijo, ter podpira zavezanost Evropske unije k izpolnitvi zastavljenih ciljev, in sicer vzpostavitev obsežnega in resničnega tristranskega dialoga med vojaškim režimom, demokratično opozicijo (Nacionalna liga za demokracijo, ki je zmagala na volitvah leta 1990) in etničnimi skupinami za dosego nacionalne sprave, ki je potrebna za prehod v demokracijo v Burmi ter oblikovanje legitimne, demokratične civilne vlade, ki bo spoštovala človekove pravice državljanov in obnovila normalne odnose z mednarodno skupnostjo; pozdravlja, da je Svet novembra 2007 sprejel skupno stališče o podaljšanju veljavnih omejevalnih ukrepov in uvedbi dodatnih omejevalnih ukrepov, vendar obžaluje, da so bili iz njih izključeni bistveni sektorji, kot so energetika ter finančne in bančne sankcije proti vojaškemu režimu; v zvezi s tem meni, da mora sprejemanje omejevalnih ukrepov samodejno spremljati trdna podpora civilni družbi, kar pa se v Burmi ni zgodilo; obsoja brutalen odziv burmanskih oblasti na demonstracije budističnih duhovnikov in vseh ostalih miroljubnih demonstrantov; obžaluje stalne aretacije in pridržanja demokratičnih aktivistov in novinarjev ter poziva Svet, da še naprej poudarja razmere na področju človekovih pravic v Burmi kot glavno prednostno nalogo UNHRC ter zahteva, da posebni poročevalec ZN o človekovih pravicah v Burmi Tomas Ojea Quintana še enkrat obišče državo in dodatno oceni kršitve človekovih pravic; pozdravlja imenovanje Piera Fassina za posebnega odposlanca Evropske unije za Burmo in Komisijo poziva, naj v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) dejavno podpira burmansko gibanje za demokracijo; obsoja atentat, v katerem je bil 14. februarja 2008 na svojem domu na Tajskem umorjen generalni sekretar Karen National Union (KNU); poziva k preiskavi okoliščin tega atentata ter k temu, da EU izrazi ogorčenje nad vojaškim režimom in pozove k boljši zaščiti izgnanih demokratičnih voditeljev iz Burme, ki živijo na Tajskem; je zaskrbljen, da so burmanski begunci v Maleziji zelo ranljivi ter jim grozi, da jih malezijski organi aretirajo, pridržijo, pretepejo in prisilno odstranijo; zahteva od Sveta, da pozove malezijske organe k prenehanju z nasilnim obravnavanjem beguncev, da spodbudi Visoki komisariat Združenih narodov za begunce (UNHCR) k evidentiranju vseh beguncev, da se zagotovi večja zaščita, in da pozove več držav k sprejemanju burmanskih beguncev iz Malezije za namene preselitve;

| 98. | poziva predsedstvo Sveta, naj se osredotoči na države, ki še posebej vzbujajo zaskrbljenost glede človekovih pravic; zlasti spodbuja Svet, naj v celoti izvaja smernice Evropske unije za zagovornike človekovih pravic in nameni dodatna sredstva za projekte v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), še posebej za spodbujanje demokracije v Belorusiji, Burmi, na Kubi, v Eritreji, Laosu, Severni Koreji, Uzbekistanu, Vietnamu in Zimbabveju; meni, da zasnova in izvedba teh projektov ne sme biti odvisna od pristanka ali sodelovanja tamkajšnjih režimov; |
| --- | --- |

98.

poziva predsedstvo Sveta, naj se osredotoči na države, ki še posebej vzbujajo zaskrbljenost glede človekovih pravic; zlasti spodbuja Svet, naj v celoti izvaja smernice Evropske unije za zagovornike človekovih pravic in nameni dodatna sredstva za projekte v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), še posebej za spodbujanje demokracije v Belorusiji, Burmi, na Kubi, v Eritreji, Laosu, Severni Koreji, Uzbekistanu, Vietnamu in Zimbabveju; meni, da zasnova in izvedba teh projektov ne sme biti odvisna od pristanka ali sodelovanja tamkajšnjih režimov;

| 99. | pozdravlja, da je Evropska unija 18. oktobra 2007 prvič zaznamovala dan boja proti trgovini z ljudmi, ki je namenjen dvigovanju ozaveščenosti o trgovini z ljudmi, in poudarja dolgotrajno zavezo Evropske unije njenemu izkoreninjenju; |
| --- | --- |

99.

pozdravlja, da je Evropska unija 18. oktobra 2007 prvič zaznamovala dan boja proti trgovini z ljudmi, ki je namenjen dvigovanju ozaveščenosti o trgovini z ljudmi, in poudarja dolgotrajno zavezo Evropske unije njenemu izkoreninjenju;

| 100. | pozdravlja forum nevladnih organizacij Evropske unije o človekovih pravicah na temo ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic, ki ga je organiziralo portugalsko predsedstvo in je potekal decembra 2007 v Lizboni; podpira priporočila foruma, ki je ponovno potrdil nedeljivost in univerzalnost človekovih pravic in kateremu je uspelo povezati zunanje in notranje vidike politik Evropske unije; zato spodbuja Svet in Komisijo, da okrepita sedanjo trajnostno oceno učinka, ki jo izvaja GD Komisije za trgovino, z ustrezno oceno učinka na človekove pravice; |
| --- | --- |

100.

pozdravlja forum nevladnih organizacij Evropske unije o človekovih pravicah na temo ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic, ki ga je organiziralo portugalsko predsedstvo in je potekal decembra 2007 v Lizboni; podpira priporočila foruma, ki je ponovno potrdil nedeljivost in univerzalnost človekovih pravic in kateremu je uspelo povezati zunanje in notranje vidike politik Evropske unije; zato spodbuja Svet in Komisijo, da okrepita sedanjo trajnostno oceno učinka, ki jo izvaja GD Komisije za trgovino, z ustrezno oceno učinka na človekove pravice;

| 101. | pozdravlja četrto srečanje mreže kontaktnih točk Evropske unije v zvezi z osebami, odgovornimi za genocid, vojne zločine in zločine proti človeštvu v Haagu dne 7. in 8. maja 2007; je seznanjen z vsebino tega srečanja, ki je bilo v celoti posvečeno Ruandi in preiskavam proti ruandskim osumljencem, ki so jih opravile evropske države; obžaluje neuspešno organizacijo petega srečanja mreže med portugalskim predsedovanjem; opozarja Svet, da je njegova naloga, da takšno srečanje organizira med vsakim predsedovanjem; |
| --- | --- |

101.

pozdravlja četrto srečanje mreže kontaktnih točk Evropske unije v zvezi z osebami, odgovornimi za genocid, vojne zločine in zločine proti človeštvu v Haagu dne 7. in 8. maja 2007; je seznanjen z vsebino tega srečanja, ki je bilo v celoti posvečeno Ruandi in preiskavam proti ruandskim osumljencem, ki so jih opravile evropske države; obžaluje neuspešno organizacijo petega srečanja mreže med portugalskim predsedovanjem; opozarja Svet, da je njegova naloga, da takšno srečanje organizira med vsakim predsedovanjem;

| 102. | poziva predsedstvo Sveta, naj se odzove na pasivnost Evropske unije v Darfurju; kot majhen korak v pravo smer pozdravlja mešano operacijo Afriške unije/Združenih narodov v Darfurju (UNAMID), ki je bila soglasno potrjena 31. julija 2007 z resolucijo varnostnega sveta Združenih narodov št. 1769 (2007); ugotavlja, da je UNAMID 31. decembra 2007 prevzela naloge misije Afriške unije v Sudanu (AMIS) ter da se njen začetni mandat izteče 31. julija 2008; pričakuje, da se bo misija AMIS, ki šteje 7 000 ljudi in je bila doslej odgovorna za ohranjanje miru, združila s temi novimi silami in da bodo sprejeti vsi potrebni ukrepi za zagotavljanje sposobnosti misije UNAMID za izpolnjevanje njenih nalog, vključno z rednim revidiranjem številčnosti razmeščenih mirovnih sil; kljub temu vztraja, da morajo biti čim prej izvršeni nalogi za prijetje, ki jih je v zvezi z Darfurjem izdalo Mednarodno kazensko sodišče; ugotavlja, da je bila neustreznost ukrepov za boj proti humanitarni katastrofi v Darfurju eden od razlogov za slabšanje političnega in socialnega položaja v Čadu; poziva k takojšnjemu sprejetju ukrepov za večjo pomoč tej državi; |
| --- | --- |

102.

poziva predsedstvo Sveta, naj se odzove na pasivnost Evropske unije v Darfurju; kot majhen korak v pravo smer pozdravlja mešano operacijo Afriške unije/Združenih narodov v Darfurju (UNAMID), ki je bila soglasno potrjena 31. julija 2007 z resolucijo varnostnega sveta Združenih narodov št. 1769 (2007); ugotavlja, da je UNAMID 31. decembra 2007 prevzela naloge misije Afriške unije v Sudanu (AMIS) ter da se njen začetni mandat izteče 31. julija 2008; pričakuje, da se bo misija AMIS, ki šteje 7 000 ljudi in je bila doslej odgovorna za ohranjanje miru, združila s temi novimi silami in da bodo sprejeti vsi potrebni ukrepi za zagotavljanje sposobnosti misije UNAMID za izpolnjevanje njenih nalog, vključno z rednim revidiranjem številčnosti razmeščenih mirovnih sil; kljub temu vztraja, da morajo biti čim prej izvršeni nalogi za prijetje, ki jih je v zvezi z Darfurjem izdalo Mednarodno kazensko sodišče; ugotavlja, da je bila neustreznost ukrepov za boj proti humanitarni katastrofi v Darfurju eden od razlogov za slabšanje političnega in socialnega položaja v Čadu; poziva k takojšnjemu sprejetju ukrepov za večjo pomoč tej državi;

| 103. | je zaskrbljen zaradi ofenzive, ki so jo začetek februarja 2008 v N'Djameni, glavnemu mestu Čada, začeli uporniki; poudarja pomembnost sodelovanja EU pri večanju diplomatskega pritiska za premirje v Čadu, da se zaščitijo oblegani civilisti, in pri podpori razprav, usmerjenih v mir in nacionalno spravo v državi; obsoja ravnanje čadske vlade s političnimi nasprotniki v N'Djameni po poskusu februarskega državnega udara; poziva Svet, da naredi vse za svobodo politične opozicije v Čadu; opozarja na resno krizo beguncev in notranje razseljenih oseb v vzhodnem Čadu, kjer vzdolž vzhodne čadske meje v 12 taboriščih biva več kot 400 000 beguncev in notranje razseljenih oseb; pozdravlja vzpostavitev mirovne misije Misija Evropske Unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (EUFOR ČAD/RCA) ter njen osrednji cilj, da zaščiti begunce, notranje razseljene osebe in humanitarne delavce v tej krizni regiji; |
| --- | --- |

103.

je zaskrbljen zaradi ofenzive, ki so jo začetek februarja 2008 v N'Djameni, glavnemu mestu Čada, začeli uporniki; poudarja pomembnost sodelovanja EU pri večanju diplomatskega pritiska za premirje v Čadu, da se zaščitijo oblegani civilisti, in pri podpori razprav, usmerjenih v mir in nacionalno spravo v državi; obsoja ravnanje čadske vlade s političnimi nasprotniki v N'Djameni po poskusu februarskega državnega udara; poziva Svet, da naredi vse za svobodo politične opozicije v Čadu; opozarja na resno krizo beguncev in notranje razseljenih oseb v vzhodnem Čadu, kjer vzdolž vzhodne čadske meje v 12 taboriščih biva več kot 400 000 beguncev in notranje razseljenih oseb; pozdravlja vzpostavitev mirovne misije Misija Evropske Unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (EUFOR ČAD/RCA) ter njen osrednji cilj, da zaščiti begunce, notranje razseljene osebe in humanitarne delavce v tej krizni regiji;

| 104. | pozdravlja dejstvo, da se je v Združenih narodih začelo delo pri oblikovanju enotnih standardov ravnanja za vse kategorije osebja, ki sodeluje v misijah za ohranjanje miru; ugotavlja, da akcijski načrt delovne skupine poudarja zahtevo po vključitvi šestih osrednjih načel v vse kodekse ravnanja stalnega medagencijskega odbora (IASC), vključno z načelom prepovedi spolnih aktivnosti z osebami, mlajšimi od 18 let, ne glede na starost, v kateri se lokalno priznava polnoletnost ali možnost privolitve; pozdravlja dejstvo, da ta kodeks sedaj velja za vse mirovno in humanitarno osebje Združenih narodov; pozdravlja oblikovanje enot za osebno ravnanje v okviru misij Združenih narodov v Burundiju, Slonokoščeni obali, Demokratični republiki Kongo in na Haitiju, da se raziščejo obtožbe in pomaga žrtvam; pričakuje popolno izvajanje kodeksa ravnanja v vseh misijah Združenih narodov, kjer je to primerno tudi z izvrševanjem kazenskih sankcij proti tistemu osebju, za katerega je bilo dokazano, da je posiljevalo ali spolno izkoriščalo otroke; |
| --- | --- |

104.

pozdravlja dejstvo, da se je v Združenih narodih začelo delo pri oblikovanju enotnih standardov ravnanja za vse kategorije osebja, ki sodeluje v misijah za ohranjanje miru; ugotavlja, da akcijski načrt delovne skupine poudarja zahtevo po vključitvi šestih osrednjih načel v vse kodekse ravnanja stalnega medagencijskega odbora (IASC), vključno z načelom prepovedi spolnih aktivnosti z osebami, mlajšimi od 18 let, ne glede na starost, v kateri se lokalno priznava polnoletnost ali možnost privolitve; pozdravlja dejstvo, da ta kodeks sedaj velja za vse mirovno in humanitarno osebje Združenih narodov; pozdravlja oblikovanje enot za osebno ravnanje v okviru misij Združenih narodov v Burundiju, Slonokoščeni obali, Demokratični republiki Kongo in na Haitiju, da se raziščejo obtožbe in pomaga žrtvam; pričakuje popolno izvajanje kodeksa ravnanja v vseh misijah Združenih narodov, kjer je to primerno tudi z izvrševanjem kazenskih sankcij proti tistemu osebju, za katerega je bilo dokazano, da je posiljevalo ali spolno izkoriščalo otroke;

| 105. | pozdravlja dejstvo, da Svet pripravlja in redno posodablja seznam„držav v žarišču“, za katere se izvajajo posebna prizadevanja z namenom izvajanja smernic Evropske unije o otrocih in oboroženih spopadih, o smrtni kazni (za države na tako imenovani prelomnici) in o zagovornikih človekovih pravic; ugotavlja, da je podobna praksa predvidena tudi v okviru strategije za izvajanje novih smernic Evropske unije o spodbujanju in varstvu otrokovih pravic; spodbuja Svet in Komisijo, naj razširita to dobro prakso, ki omogoča, da se Evropska unija med drugim učinkoviteje odziva z demaršami, izjavami in drugimi oblikami ukrepov na smernice Evropske unije o mučenju; spodbuja Svet in Komisijo, naj v določanje„držav v žarišču“ vključita posebne mehanizme Združenih narodov ter pri temu upoštevata priporočila in nujne resolucije Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

105.

pozdravlja dejstvo, da Svet pripravlja in redno posodablja seznam„držav v žarišču“, za katere se izvajajo posebna prizadevanja z namenom izvajanja smernic Evropske unije o otrocih in oboroženih spopadih, o smrtni kazni (za države na tako imenovani prelomnici) in o zagovornikih človekovih pravic; ugotavlja, da je podobna praksa predvidena tudi v okviru strategije za izvajanje novih smernic Evropske unije o spodbujanju in varstvu otrokovih pravic; spodbuja Svet in Komisijo, naj razširita to dobro prakso, ki omogoča, da se Evropska unija med drugim učinkoviteje odziva z demaršami, izjavami in drugimi oblikami ukrepov na smernice Evropske unije o mučenju; spodbuja Svet in Komisijo, naj v določanje„držav v žarišču“ vključita posebne mehanizme Združenih narodov ter pri temu upoštevata priporočila in nujne resolucije Evropskega parlamenta;

| 106. | ponovno poudarja, da morajo biti vse razprave s tretjimi državami o človekovih pravicah in demokraciji, instrumenti, dokumenti in poročila, vključno z letnimi poročili o človekovih pravicah, zastavljeni tako, da se izrecno odzivajo na primere diskriminacije, vključno z vprašanji etničnih, narodnih in jezikovnih manjšin, verske svobode, nestrpnosti do katere koli veroizpovedi, diskriminacije manjšinskih religij, diskriminacije na podlagi kastnega sistema, zaščite in promocije pravic avtohtonih ljudstev, človekovih pravic žensk, pravic otrok, invalidov, vključno z osebami z motnjami v duševnem razvoju, ter ljudi vseh spolnih usmeritev, pri čemer je treba po potrebi zagotoviti polno sodelovanje njihovih organizacij tako v Evropski uniji kot v tretjih državah; |
| --- | --- |

106.

ponovno poudarja, da morajo biti vse razprave s tretjimi državami o človekovih pravicah in demokraciji, instrumenti, dokumenti in poročila, vključno z letnimi poročili o človekovih pravicah, zastavljeni tako, da se izrecno odzivajo na primere diskriminacije, vključno z vprašanji etničnih, narodnih in jezikovnih manjšin, verske svobode, nestrpnosti do katere koli veroizpovedi, diskriminacije manjšinskih religij, diskriminacije na podlagi kastnega sistema, zaščite in promocije pravic avtohtonih ljudstev, človekovih pravic žensk, pravic otrok, invalidov, vključno z osebami z motnjami v duševnem razvoju, ter ljudi vseh spolnih usmeritev, pri čemer je treba po potrebi zagotoviti polno sodelovanje njihovih organizacij tako v Evropski uniji kot v tretjih državah;

Programi Komisije za zunanjo pomoč in evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

| 107. | je zaskrbljen zaradi očitne zrežiranosti predsedniških volitev v Keniji decembra 2007, ki jim je sledilo nasilje v tej državi, ter poziva k zagotovitvi človekovih pravic, vključno s pravico do svobodnega izražanja, pravico do zbiranja in pravico do združevanja ter do svobodnih in poštenih volitev; je zaskrbljen zaradi dodelitve sredstev EU Keniji dan po volitvah decembra 2007; zahteva, da se v prihodnje dodelitve sredstev vladam ne izvedejo v tako kratkem času po splošnih volitvah in zlasti da se takšne dodelitve sredstev ne izvedejo, dokler ni prejeto poročilo misije EU za spremljanje volitev; v zvezi z mirovnimi pogajanji ugotavlja pomembnost stalnega sodelovanja EU pri podpori sedanjih prizadevanj za uresničitev delujoče in stabilne demokratične vlade ter predsedstva v Keniji; |
| --- | --- |

107.

je zaskrbljen zaradi očitne zrežiranosti predsedniških volitev v Keniji decembra 2007, ki jim je sledilo nasilje v tej državi, ter poziva k zagotovitvi človekovih pravic, vključno s pravico do svobodnega izražanja, pravico do zbiranja in pravico do združevanja ter do svobodnih in poštenih volitev; je zaskrbljen zaradi dodelitve sredstev EU Keniji dan po volitvah decembra 2007; zahteva, da se v prihodnje dodelitve sredstev vladam ne izvedejo v tako kratkem času po splošnih volitvah in zlasti da se takšne dodelitve sredstev ne izvedejo, dokler ni prejeto poročilo misije EU za spremljanje volitev; v zvezi z mirovnimi pogajanji ugotavlja pomembnost stalnega sodelovanja EU pri podpori sedanjih prizadevanj za uresničitev delujoče in stabilne demokratične vlade ter predsedstva v Keniji;

| 108. | pozdravlja sprejetje evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) kot finančnega instrumenta za zunanjo pomoč posebej za spodbujanje človekovih pravic in demokracije ter dejstvo, da so se prednostne naloge Parlamenta upoštevale v programskih dokumentih za leti 2007 in 2008; |
| --- | --- |

108.

pozdravlja sprejetje evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) kot finančnega instrumenta za zunanjo pomoč posebej za spodbujanje človekovih pravic in demokracije ter dejstvo, da so se prednostne naloge Parlamenta upoštevale v programskih dokumentih za leti 2007 in 2008;

| 109. | poziva k popolni preglednosti tega, kako se porablja denar ter kako se na podlagi EIDHR izbirajo in ocenjujejo projekti; poziva, naj se na svetovnem spletu objavijo vsi izbrani projekti, če je to mogoče uskladiti z zaščito prejemnika; |
| --- | --- |

109.

poziva k popolni preglednosti tega, kako se porablja denar ter kako se na podlagi EIDHR izbirajo in ocenjujejo projekti; poziva, naj se na svetovnem spletu objavijo vsi izbrani projekti, če je to mogoče uskladiti z zaščito prejemnika;

| 110. | pozdravlja začetek novega projekta v okviru EIDHR, ki bo omogočil nujne ukrepe za zaščito zagovornikov človekovih pravic; poziva Komisijo, naj ta projekt hitro in učinkovito izvaja; |
| --- | --- |

110.

pozdravlja začetek novega projekta v okviru EIDHR, ki bo omogočil nujne ukrepe za zaščito zagovornikov človekovih pravic; poziva Komisijo, naj ta projekt hitro in učinkovito izvaja;

| 111. | predlaga, da se proračun EIDHR od leta 2009 poveča, predvsem zato, da se omogočijo dodatna finančna sredstva za projekte v„težavnih“ državah ter projekte, ki jih neposredno upravljajo delegacije Komisije z organizacijami lokalne civilne družbe, tako da imajo vse države, v katerih se izvajajo ti projekti, dostop do sredstev Skupnosti; |
| --- | --- |

111.

predlaga, da se proračun EIDHR od leta 2009 poveča, predvsem zato, da se omogočijo dodatna finančna sredstva za projekte v„težavnih“ državah ter projekte, ki jih neposredno upravljajo delegacije Komisije z organizacijami lokalne civilne družbe, tako da imajo vse države, v katerih se izvajajo ti projekti, dostop do sredstev Skupnosti;

| 112. | poziva Komisijo, da na sedežih in v delegacijah prilagodi kadrovsko strukturo, namenjeno za izvajanje EIDHR, ki bo sposobna upoštevati posebnosti in težave tega novega instrumenta; v ta namen naj zagotovi potrebna sredstva ter strokovno znanje in izkušnje, da se zagotovi upoštevanje zelo občutljive narave projektov, ki se podpirajo, da se zaščitijo akterji civilne družbe, ki izvajajo te projekte, in se upošteva velik pomen političnega cilja v zvezi s tem; |
| --- | --- |

112.

poziva Komisijo, da na sedežih in v delegacijah prilagodi kadrovsko strukturo, namenjeno za izvajanje EIDHR, ki bo sposobna upoštevati posebnosti in težave tega novega instrumenta; v ta namen naj zagotovi potrebna sredstva ter strokovno znanje in izkušnje, da se zagotovi upoštevanje zelo občutljive narave projektov, ki se podpirajo, da se zaščitijo akterji civilne družbe, ki izvajajo te projekte, in se upošteva velik pomen političnega cilja v zvezi s tem;

| 113. | poziva, da se za osebje delegacij EU v tretjih državah, tudi za osebje na najvišji ravni, pripravi usposabljanje s področja človekovih pravic in demokracije, zlasti v zvezi s projekti, ki se izvajajo v okviru smernic, in zaradi nujne potrebe po podpori zagovornikom človekovih pravic; prav tako poziva, da se glede na nove dolžnosti delegacij na področju človekovih pravic vsaki dve leti pripravi usposabljanje za vodje delegacij, v katerega bo vključena komponenta človekovih pravic; |
| --- | --- |

113.

poziva, da se za osebje delegacij EU v tretjih državah, tudi za osebje na najvišji ravni, pripravi usposabljanje s področja človekovih pravic in demokracije, zlasti v zvezi s projekti, ki se izvajajo v okviru smernic, in zaradi nujne potrebe po podpori zagovornikom človekovih pravic; prav tako poziva, da se glede na nove dolžnosti delegacij na področju človekovih pravic vsaki dve leti pripravi usposabljanje za vodje delegacij, v katerega bo vključena komponenta človekovih pravic;

| 114. | poziva Komisijo, naj uskladi politične prednostne naloge Unije ter projekte in programe, ki jih podpira, zlasti glede na njeno dvostransko načrtovanje s tretjimi državami; nadalje poziva k skladnosti med programi in tematskimi instrumenti ter k okrepitvi teh instrumentov, saj so edino sredstvo, s katerim lahko Unija projekte v tretjih državah izvaja brez podpore oblasti zadevnih držav; |
| --- | --- |

114.

poziva Komisijo, naj uskladi politične prednostne naloge Unije ter projekte in programe, ki jih podpira, zlasti glede na njeno dvostransko načrtovanje s tretjimi državami; nadalje poziva k skladnosti med programi in tematskimi instrumenti ter k okrepitvi teh instrumentov, saj so edino sredstvo, s katerim lahko Unija projekte v tretjih državah izvaja brez podpore oblasti zadevnih držav;

| 115. | ugotavlja, da je bilo 23 % vseh porabljenih sredstev EIDHR v letu 2007 namenjenih misijam Evropske unije za spremljanje volitev (30,1 milijonov EUR) in da je bilo izpeljanih 11 tovrstnih misij; |
| --- | --- |

115.

ugotavlja, da je bilo 23 % vseh porabljenih sredstev EIDHR v letu 2007 namenjenih misijam Evropske unije za spremljanje volitev (30,1 milijonov EUR) in da je bilo izpeljanih 11 tovrstnih misij;

| 116. | ugotavlja, da je bil velik delež (približno 50 %) vseh sredstev EIDHR za projekte, sklenjene v letu 2007, namenjen večjim tematskim projektom, le majhen delež (24 %) pa podpornim shemam v posameznih državah (kar je enakovredno mikroprojektom); ugotavlja tudi, da je bil le majhen del sredstev namenjen Aziji, zato predlaga ponovni razmislek o geografski uravnoteženosti; |
| --- | --- |

116.

ugotavlja, da je bil velik delež (približno 50 %) vseh sredstev EIDHR za projekte, sklenjene v letu 2007, namenjen večjim tematskim projektom, le majhen delež (24 %) pa podpornim shemam v posameznih državah (kar je enakovredno mikroprojektom); ugotavlja tudi, da je bil le majhen del sredstev namenjen Aziji, zato predlaga ponovni razmislek o geografski uravnoteženosti;

| 117. | ugotavlja, da je potrebna posebna skrb pri financiranju mednarodnih organizacij, kot je npr. Mednarodno kazenso sodišče, ki se financirajo z odmerjenimi prispevki držav članic, saj je financiranje tovrstnih organizacij enakovredno subvencioniranju držav pogodbenic, ki so tem organizacijam dolžne zagotavljati finančna sredstva, ogroža pa druge projekte in ustanove, ki se zanašajo na financiranje v okviru EIDHR, kot so projekti nevladnih organizacij ali„Legacy Programme“ in tako imenovana„Outreach“ dejavnost posebnega sodišča za Sierro Leone; |
| --- | --- |

117.

ugotavlja, da je potrebna posebna skrb pri financiranju mednarodnih organizacij, kot je npr. Mednarodno kazenso sodišče, ki se financirajo z odmerjenimi prispevki držav članic, saj je financiranje tovrstnih organizacij enakovredno subvencioniranju držav pogodbenic, ki so tem organizacijam dolžne zagotavljati finančna sredstva, ogroža pa druge projekte in ustanove, ki se zanašajo na financiranje v okviru EIDHR, kot so projekti nevladnih organizacij ali„Legacy Programme“ in tako imenovana„Outreach“ dejavnost posebnega sodišča za Sierro Leone;

Pomoč na volitvah in opazovanje volitev

| 118. | z zadovoljstvom ugotavlja, da EU vedno bolj uporablja pomoč na volitvah in opazovanje volitev za spodbujanje demokracije v tretjih državah ter da sta kakovost in neodvisnost teh misij splošno priznani; |
| --- | --- |

118.

z zadovoljstvom ugotavlja, da EU vedno bolj uporablja pomoč na volitvah in opazovanje volitev za spodbujanje demokracije v tretjih državah ter da sta kakovost in neodvisnost teh misij splošno priznani;

| 119. | zahteva večjo pozornost v zvezi z merili za izbor držav, v katerih se izvaja pomoč na volitvah/opazovanje volitev, ter v zvezi s skladnostjo z metodologijo in pravili, določenimi na mednarodni ravni, zlasti glede neodvisne narave misije; |
| --- | --- |

119.

zahteva večjo pozornost v zvezi z merili za izbor držav, v katerih se izvaja pomoč na volitvah/opazovanje volitev, ter v zvezi s skladnostjo z metodologijo in pravili, določenimi na mednarodni ravni, zlasti glede neodvisne narave misije;

| 120. | meni, da je treba na tej stopnji glede na pretekle izkušnje pomoč na volitvah in opazovanje volitev vključiti v neprekinjen proces, vključno s podporo na predvolilni stopnji za vzpostavitev demokracije in človekovih pravic in, kar je najpomembneje, podporo in oceno demokratičnega procesa na povolilni stopnji, da se okrepi pravna država, utrdijo demokratične institucije, politični pluralizem, neodvisnost sodstva in vloga civilne družbe; |
| --- | --- |

120.

meni, da je treba na tej stopnji glede na pretekle izkušnje pomoč na volitvah in opazovanje volitev vključiti v neprekinjen proces, vključno s podporo na predvolilni stopnji za vzpostavitev demokracije in človekovih pravic in, kar je najpomembneje, podporo in oceno demokratičnega procesa na povolilni stopnji, da se okrepi pravna država, utrdijo demokratične institucije, politični pluralizem, neodvisnost sodstva in vloga civilne družbe;

| 121. | ponovno opozarja, da je potreba po povolilni politiki opredeljena v pravni podlagi EIDHR; |
| --- | --- |

121.

ponovno opozarja, da je potreba po povolilni politiki opredeljena v pravni podlagi EIDHR;

| 122. | poziva k vključitvi volilnega postopka, vključno z obdobjem pred volitvami in po njih, v različne ravni političnega dialoga s tretjimi državami, da se zagotovi usklajenost politik EU ter ponovno potrdi ključna vloga človekovih pravic in demokracije; |
| --- | --- |

122.

poziva k vključitvi volilnega postopka, vključno z obdobjem pred volitvami in po njih, v različne ravni političnega dialoga s tretjimi državami, da se zagotovi usklajenost politik EU ter ponovno potrdi ključna vloga človekovih pravic in demokracije;

| 123. | nadalje opozarja Svet in Komisijo, da je treba pripraviti strategije na področju demokracije in človekovih pravic za vsako državo, kar so nekatere države članice že začele, saj so te strategije bistvene za usklajeno politično delovanje, tudi med volilnim postopkom; |
| --- | --- |

123.

nadalje opozarja Svet in Komisijo, da je treba pripraviti strategije na področju demokracije in človekovih pravic za vsako državo, kar so nekatere države članice že začele, saj so te strategije bistvene za usklajeno politično delovanje, tudi med volilnim postopkom;

| 124. | poziva Odbor za zunanje zadeve, da pred vmesnim pregledom oceni izvajanje različnih komponent EIDHR; |
| --- | --- |

124.

poziva Odbor za zunanje zadeve, da pred vmesnim pregledom oceni izvajanje različnih komponent EIDHR;

Izvajanje klavzul o človekovih pravicah in demokraciji v zunanjih sporazumih

| 125. | obžaluje dejstvo, da se klavzula o človekovih pravicah in demokraciji, ki je bistveni sestavni del vseh sporazumov o sodelovanju in partnerstvu s tretjimi državami, zaradi pomanjkanja mehanizmov, ki bi omogočali njeno izvrševanje, še vedno ne izvaja na oprijemljiv način; |
| --- | --- |

125.

obžaluje dejstvo, da se klavzula o človekovih pravicah in demokraciji, ki je bistveni sestavni del vseh sporazumov o sodelovanju in partnerstvu s tretjimi državami, zaradi pomanjkanja mehanizmov, ki bi omogočali njeno izvrševanje, še vedno ne izvaja na oprijemljiv način;

| 126. | v zvezi s tem ponovno opozarja na predloge iz zgoraj omenjene resolucije Parlamenta z dne 14. februarja 2006 o klavzulah o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije; poudarja zlasti potrebo po vključitvi teh klavzul v vse sporazume EU, tudi v sektorske sporazume; |
| --- | --- |

126.

v zvezi s tem ponovno opozarja na predloge iz zgoraj omenjene resolucije Parlamenta z dne 14. februarja 2006 o klavzulah o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije; poudarja zlasti potrebo po vključitvi teh klavzul v vse sporazume EU, tudi v sektorske sporazume;

| 127. | poziva Svet in Komisijo, naj izkoristita sedanje stanje, ko so prenehali veljati sporazumi o partnerstvu in sodelovanju z več sosednjimi državami in Rusijo in se pogaja o novih sporazumih, da se človekove pravice in učinkovit dialog v zvezi z njimi vključita v prihodnje sporazume, vključno z mehanizmom spremljanja; |
| --- | --- |

127.

poziva Svet in Komisijo, naj izkoristita sedanje stanje, ko so prenehali veljati sporazumi o partnerstvu in sodelovanju z več sosednjimi državami in Rusijo in se pogaja o novih sporazumih, da se človekove pravice in učinkovit dialog v zvezi z njimi vključita v prihodnje sporazume, vključno z mehanizmom spremljanja;

| 128. | poziva Komisijo, naj v skladu z zunanjetrgovinskimi, razvojnimi in naložbenimi politikami zagotovi, da gospodarska dejavnost zasebnih podjetij iz EU v tretjih državah spoštuje mednarodne standarde človekovih pravic, predvsem glede izkoriščanja naravnih virov in mednarodne obveznosti pridobitve predhodnega in prostovoljnega soglasja zadevnih lokalnih skupnosti ter avtohtonih prebivalcev; meni, da bi Parlament moral spremljati napredek na tem področju in poročati o njem; |
| --- | --- |

128.

poziva Komisijo, naj v skladu z zunanjetrgovinskimi, razvojnimi in naložbenimi politikami zagotovi, da gospodarska dejavnost zasebnih podjetij iz EU v tretjih državah spoštuje mednarodne standarde človekovih pravic, predvsem glede izkoriščanja naravnih virov in mednarodne obveznosti pridobitve predhodnega in prostovoljnega soglasja zadevnih lokalnih skupnosti ter avtohtonih prebivalcev; meni, da bi Parlament moral spremljati napredek na tem področju in poročati o njem;

| 129. | ponovno poziva k izvajanju klavzul o človekovih pravicah prek bolj preglednega postopka posvetovanja med stranmi, s katerimi so podrobno določeni politični in pravni mehanizmi, ki se uporabljajo v primeru zahteve po prekinitvi dvostranskega sodelovanja zaradi večkratnih in/ali sistematičnih kršitev človekovih pravic v nasprotju z mednarodnim pravom; meni, da bi morale takšne klavzule vsebovati tudi podrobnosti o mehanizmu, s katerim se lahko začasna prekine izvajanje sporazuma o sodelovanju, pa tudi opozorilni mehanizem; |
| --- | --- |

129.

ponovno poziva k izvajanju klavzul o človekovih pravicah prek bolj preglednega postopka posvetovanja med stranmi, s katerimi so podrobno določeni politični in pravni mehanizmi, ki se uporabljajo v primeru zahteve po prekinitvi dvostranskega sodelovanja zaradi večkratnih in/ali sistematičnih kršitev človekovih pravic v nasprotju z mednarodnim pravom; meni, da bi morale takšne klavzule vsebovati tudi podrobnosti o mehanizmu, s katerim se lahko začasna prekine izvajanje sporazuma o sodelovanju, pa tudi opozorilni mehanizem;

| 130. | ugotavlja, da Evropska unija leta 2007 ni sklenila nobenega novega sporazuma, ki bi vseboval klavzulo o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

130.

ugotavlja, da Evropska unija leta 2007 ni sklenila nobenega novega sporazuma, ki bi vseboval klavzulo o človekovih pravicah;

| 131. | pozdravlja dejstvo, da sta Svet in Komisija junija 2007 prekinila izvajanje trgovinskih preferencialov za Belorusijo v okviru splošnega sistema preferencialov, saj beloruska vlada ni izvršila nobenega od priporočil, ki jih je leta 2004 podala Mednarodna organizacija dela; |
| --- | --- |

131.

pozdravlja dejstvo, da sta Svet in Komisija junija 2007 prekinila izvajanje trgovinskih preferencialov za Belorusijo v okviru splošnega sistema preferencialov, saj beloruska vlada ni izvršila nobenega od priporočil, ki jih je leta 2004 podala Mednarodna organizacija dela;

| 132. | meni, da bi moralo biti zagotavljanje učinkovite zaščite demokracije in človekovih pravic na zunanjih mejah EU v središču prizadevanj EU za vključevanje človekovih pravic v vse svoje dejavnosti; poziva Svet in Komisijo, naj okrepita prizadevanja za njihovo vključevanje v evropsko sosedsko politiko, strateško partnerstvo z Rusijo ter odnose s Turčijo in državami zahodnega Balkana ter da v ta namen polno izkoristita obstoječe regionalne okvire sodelovanja v teh regijah; ponovno poudarja posebno potrebo po obravnavi kršitev človekovih pravic na območjih nerešenih konfliktov v zadevnih državah, ki bistveno ovirajo utrjevanje pravne države in demokracije na sedanjih zunanjih mejah EU; |
| --- | --- |

132.

meni, da bi moralo biti zagotavljanje učinkovite zaščite demokracije in človekovih pravic na zunanjih mejah EU v središču prizadevanj EU za vključevanje človekovih pravic v vse svoje dejavnosti; poziva Svet in Komisijo, naj okrepita prizadevanja za njihovo vključevanje v evropsko sosedsko politiko, strateško partnerstvo z Rusijo ter odnose s Turčijo in državami zahodnega Balkana ter da v ta namen polno izkoristita obstoječe regionalne okvire sodelovanja v teh regijah; ponovno poudarja posebno potrebo po obravnavi kršitev človekovih pravic na območjih nerešenih konfliktov v zadevnih državah, ki bistveno ovirajo utrjevanje pravne države in demokracije na sedanjih zunanjih mejah EU;

Vključevanje človekovih pravic

| 133. | poziva Komisijo, naj še naprej pozorno spremlja dodeljevanje spodbud iz splošnega sistema preferencialov plus (GSP Plus) državam, v katerih so se pokazale velike pomanjkljivosti pri izvajanju osmih konvencij Mednarodne organizacije dela o temeljnih delovnih standardih, in sicer zaradi kršenja državljanskih in političnih pravic ali zaporniškega dela; poziva Komisijo, naj oblikuje merila za to, kdaj je treba spodbude iz splošnega sistema preferencialov zaradi kršenja človekovih pravic ukiniti; |
| --- | --- |

133.

poziva Komisijo, naj še naprej pozorno spremlja dodeljevanje spodbud iz splošnega sistema preferencialov plus (GSP Plus) državam, v katerih so se pokazale velike pomanjkljivosti pri izvajanju osmih konvencij Mednarodne organizacije dela o temeljnih delovnih standardih, in sicer zaradi kršenja državljanskih in političnih pravic ali zaporniškega dela; poziva Komisijo, naj oblikuje merila za to, kdaj je treba spodbude iz splošnega sistema preferencialov zaradi kršenja človekovih pravic ukiniti;

| 134. | opozarja na deklaracijo o pravici do razvoja, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov sprejela z resolucijo št. 41/128 z dne 4. decembra 1986 in ki priznava, da je pravica do razvoja neodtujljiva človekova pravica in da so za ustvarjanje pogojev, naklonjenih njenemu uresničevanju, odgovorne predvsem države, ki morajo sprejeti ukrepe za oblikovanje mednarodnih razvojnih politik, ki bodo spodbudile celovito uresničevanje te pravice; poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bodo mednarodni razvojni programi, zasnovani za uresničevanje omenjene odgovornosti držav, dostopni tudi invalidnim osebam, kot to določa člen 32 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki jo je Evropska skupnost podpisala dne 30. marca 2007; |
| --- | --- |

134.

opozarja na deklaracijo o pravici do razvoja, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov sprejela z resolucijo št. 41/128 z dne 4. decembra 1986 in ki priznava, da je pravica do razvoja neodtujljiva človekova pravica in da so za ustvarjanje pogojev, naklonjenih njenemu uresničevanju, odgovorne predvsem države, ki morajo sprejeti ukrepe za oblikovanje mednarodnih razvojnih politik, ki bodo spodbudile celovito uresničevanje te pravice; poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bodo mednarodni razvojni programi, zasnovani za uresničevanje omenjene odgovornosti držav, dostopni tudi invalidnim osebam, kot to določa člen 32 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki jo je Evropska skupnost podpisala dne 30. marca 2007;

| 135. | opozarja Svet na njegovo zavezanost vključevanju človekovih pravic v SZVP ter druge politike EU, kot določa njegov dokument, ki ga je dne 7. junija 2006 potrdil politično-varnostni odbor; poziva k nadaljnjemu napredku pri izvajanju priporočil iz navedenega dokumenta; opozarja Svet zlasti na obveznosti geografskih delovnih skupin, da ključna vprašanja, prednostne naloge in strategije na področju človekovih pravic opredelijo kot del svojih splošnih načrtov ter da vzpostavijo bolj sistematično izmenjavo z mednarodnimi nevladnimi organizacijami in zagovorniki človekovih pravic; |
| --- | --- |

135.

opozarja Svet na njegovo zavezanost vključevanju človekovih pravic v SZVP ter druge politike EU, kot določa njegov dokument, ki ga je dne 7. junija 2006 potrdil politično-varnostni odbor; poziva k nadaljnjemu napredku pri izvajanju priporočil iz navedenega dokumenta; opozarja Svet zlasti na obveznosti geografskih delovnih skupin, da ključna vprašanja, prednostne naloge in strategije na področju človekovih pravic opredelijo kot del svojih splošnih načrtov ter da vzpostavijo bolj sistematično izmenjavo z mednarodnimi nevladnimi organizacijami in zagovorniki človekovih pravic;

| 136. | opozarja, da splošni proračun Evropske unije za leto 2008 predvideva pregled nad odobrenimi sredstva za invalidnost, s čimer se bo zagotovilo, da so ta sredstva v obliki pomoči Skupnosti v skladu s členom 32 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ter poziva, da se te določbe iz proračuna dosledno izvajajo in spremljajo; |
| --- | --- |

136.

opozarja, da splošni proračun Evropske unije za leto 2008 predvideva pregled nad odobrenimi sredstva za invalidnost, s čimer se bo zagotovilo, da so ta sredstva v obliki pomoči Skupnosti v skladu s členom 32 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ter poziva, da se te določbe iz proračuna dosledno izvajajo in spremljajo;

| 137. | poziva Svet, naj naredi vse, kar je v njegovi moči, za uresničevanje temeljne pravice do zdravja v zvezi zdravljenjem bolečin in dostopa do opioidnih analgetikov, pri čemer ugotavlja, da je Mednarodni nadzorni svet za droge zaprosil mednarodno skupnost, naj spodbuja predpisovanje sredstev proti bolečinam, pri čemer morajo to strogo nadzirati priznani mednarodni in nacionalni nadzorniki, kot so nacionalne vlade in specializirane agencije Združenih narodov, zlasti v revnih državah, saj se poroča o zelo pomanjkljivem zdravljenju v več kot 150 državah; poziva Svet in Komisijo, naj si prizadevata, da bo članstvo v Svetovni zdravstveni organizaciji (WHO) odprto za vse države, kot določa člen 3 ustave WHO, kar bo prispevalo k učinkovitosti in univerzalnosti programov WHO; |
| --- | --- |

137.

poziva Svet, naj naredi vse, kar je v njegovi moči, za uresničevanje temeljne pravice do zdravja v zvezi zdravljenjem bolečin in dostopa do opioidnih analgetikov, pri čemer ugotavlja, da je Mednarodni nadzorni svet za droge zaprosil mednarodno skupnost, naj spodbuja predpisovanje sredstev proti bolečinam, pri čemer morajo to strogo nadzirati priznani mednarodni in nacionalni nadzorniki, kot so nacionalne vlade in specializirane agencije Združenih narodov, zlasti v revnih državah, saj se poroča o zelo pomanjkljivem zdravljenju v več kot 150 državah; poziva Svet in Komisijo, naj si prizadevata, da bo članstvo v Svetovni zdravstveni organizaciji (WHO) odprto za vse države, kot določa člen 3 ustave WHO, kar bo prispevalo k učinkovitosti in univerzalnosti programov WHO;

| 138. | brezpogojno obsoja vsako obliko izkoriščanja otrok, bodisi v obliki spolnega izkoriščanja, kot je na primer otroška pornografija in zloraba otrok za spolni turizem, bodisi prisilnega dela, skupaj z vsemi oblikami trgovine z ljudmi; poziva Komisijo in države članice, naj težave več tisoč otrok, ki živijo na ulici, in otrok, ki so prisiljeni v beračenje, priznajo kot resno socialno vprašanje in vprašanje človekovih pravic ter podvzamejo ukrepe za rešitev, kakor tudi poziva države članice, da uvedejo sankcije za tiste, ki so odgovorni za razvrednotenje otrok, prisiljenih v beračenje; |
| --- | --- |

138.

brezpogojno obsoja vsako obliko izkoriščanja otrok, bodisi v obliki spolnega izkoriščanja, kot je na primer otroška pornografija in zloraba otrok za spolni turizem, bodisi prisilnega dela, skupaj z vsemi oblikami trgovine z ljudmi; poziva Komisijo in države članice, naj težave več tisoč otrok, ki živijo na ulici, in otrok, ki so prisiljeni v beračenje, priznajo kot resno socialno vprašanje in vprašanje človekovih pravic ter podvzamejo ukrepe za rešitev, kakor tudi poziva države članice, da uvedejo sankcije za tiste, ki so odgovorni za razvrednotenje otrok, prisiljenih v beračenje;

| 139. | poziva Komisijo, naj med evropskimi in lokalnimi podjetji še naprej spodbuja družbeno odgovornost; poziva Svet, naj obvesti Parlament o vsakršnih povratnih informacijah posebnega predstavnika Združenih narodov za podjetništvo in človekove pravice glede pojasnitve standardov družbene odgovornosti podjetij in njihove odgovornosti za mednarodne korporacije in druga podjetja v zvezi s človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

139.

poziva Komisijo, naj med evropskimi in lokalnimi podjetji še naprej spodbuja družbeno odgovornost; poziva Svet, naj obvesti Parlament o vsakršnih povratnih informacijah posebnega predstavnika Združenih narodov za podjetništvo in človekove pravice glede pojasnitve standardov družbene odgovornosti podjetij in njihove odgovornosti za mednarodne korporacije in druga podjetja v zvezi s človekovimi pravicami;

| 140. | ugotavlja, da je postala politika priseljevanja prednostna naloga notranje- in zunanjepolitičnega programa EU in da poskuša EU v svojih besedilih povezati priseljevanje in razvoj ter zagotoviti spoštovanje temeljnih pravic priseljencev; vztraja, da stvarnost postavlja ta besedila na laž; poudarja, da se morajo sporazumi o ponovnem sprejemu nezakonitih priseljencev skleniti s tretjimi državami, ki imajo pravna in institucionalna orodja za obravnavanje ponovnega sprejema svojih državljanov in varovanje njihovih pravic; poudarja potrebo po zagotovitvi, da se pri izvajanju takšnih sporazumov o ponovnem sprejemu v celoti spoštujejo načela nevračanja, ter po zagotovitvi dostopa do pravičnega azilnega postopka; poziva k učinkovitemu spremljanju obravnave oseb, ki so bile vrnjene na podlagi sporazumov o ponovnem sprejemu, zlasti v zvezi z mogočim„verižnim vračanjem“; |
| --- | --- |

140.

ugotavlja, da je postala politika priseljevanja prednostna naloga notranje- in zunanjepolitičnega programa EU in da poskuša EU v svojih besedilih povezati priseljevanje in razvoj ter zagotoviti spoštovanje temeljnih pravic priseljencev; vztraja, da stvarnost postavlja ta besedila na laž; poudarja, da se morajo sporazumi o ponovnem sprejemu nezakonitih priseljencev skleniti s tretjimi državami, ki imajo pravna in institucionalna orodja za obravnavanje ponovnega sprejema svojih državljanov in varovanje njihovih pravic; poudarja potrebo po zagotovitvi, da se pri izvajanju takšnih sporazumov o ponovnem sprejemu v celoti spoštujejo načela nevračanja, ter po zagotovitvi dostopa do pravičnega azilnega postopka; poziva k učinkovitemu spremljanju obravnave oseb, ki so bile vrnjene na podlagi sporazumov o ponovnem sprejemu, zlasti v zvezi z mogočim„verižnim vračanjem“;

| 141. | poziva Svet, naj pri krepitvi sodelovanja s tretjimi državami na področju priseljevanja in azila zagotovi, da se v praksi popolnoma spoštujejo pravice beguncev, prosilcev za azil in migrantov; poudarja, da bi bilo treba pri tem zlasti uporabljati mehanizem evropske sosedske politike za spremljanje napredka na tem področju; poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da se v okviru politik sodelovanja, ki se nanašajo na ukrepe proti nezakonitemu priseljevanju, zagotovi, da policija in sodni organi v tretjih državah spoštujejo človekove pravice, ter poziva Svet in Komisijo, naj ne namenjata podpore policiji in sodnim organom v državah, ki resno in sistematično kršijo človekove pravice in/ali ne poročajo o tem, kako so bila prejeta sredstva porabljena; |
| --- | --- |

141.

poziva Svet, naj pri krepitvi sodelovanja s tretjimi državami na področju priseljevanja in azila zagotovi, da se v praksi popolnoma spoštujejo pravice beguncev, prosilcev za azil in migrantov; poudarja, da bi bilo treba pri tem zlasti uporabljati mehanizem evropske sosedske politike za spremljanje napredka na tem področju; poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da se v okviru politik sodelovanja, ki se nanašajo na ukrepe proti nezakonitemu priseljevanju, zagotovi, da policija in sodni organi v tretjih državah spoštujejo človekove pravice, ter poziva Svet in Komisijo, naj ne namenjata podpore policiji in sodnim organom v državah, ki resno in sistematično kršijo človekove pravice in/ali ne poročajo o tem, kako so bila prejeta sredstva porabljena;

| 142. | poziva Svet in Komisijo, naj na mednarodni ravni sprožita pobude Evropske unije za boj proti preganjanju in diskriminaciji zaradi spolne usmerjenosti in spolne identitete, na primer s podporo resoluciji o teh vprašanjih na ravni Združenih narodov ter podporo nevladnim organizacijam in akterjem, ki podpirajo enakopravnost in nediskriminacijo; obsoja dejstvo, da je v številnih državah homoseksualno ravnanje kaznivo, da se v Iranu, Savdski Arabiji, Jemnu, Sudanu, Mavretaniji, Združenih arabskih emiratih in delih Nigerije izreka smrtna kazen za homoseksualne dejavnosti, da ima 77 držav zakone, ki omogočajo državnim organom, da sodno preganjajo in zaradi istospolnih odnosov ljudem naložijo zaporno kazen ter da ima več držav – kot so Pakistan, Bangladeš, Uganda, Kenija, Tanzanija, Zambija, Malavi, Niger, Burkina Faso, Sierra Leone, Malezija in Indija (kjer zdaj poteka sodna presoja določb kazenskega zakonika) – zakone, ki omogočajo izrekanje zapornih kazni, ki trajajo od 10 let do dosmrtne ječe; v celoti podpira načela iz Yogyakarte, da se v zvezi s spolno usmerjenostjo in identiteto uporablja mednarodno pravo o človekovih pravicah; poziva države članice, naj dodelijo azil osebam, ki jim v njihovih državah izvora grozi preganjanje zaradi njihove spolne usmerjenosti in identitete; |
| --- | --- |

142.

poziva Svet in Komisijo, naj na mednarodni ravni sprožita pobude Evropske unije za boj proti preganjanju in diskriminaciji zaradi spolne usmerjenosti in spolne identitete, na primer s podporo resoluciji o teh vprašanjih na ravni Združenih narodov ter podporo nevladnim organizacijam in akterjem, ki podpirajo enakopravnost in nediskriminacijo; obsoja dejstvo, da je v številnih državah homoseksualno ravnanje kaznivo, da se v Iranu, Savdski Arabiji, Jemnu, Sudanu, Mavretaniji, Združenih arabskih emiratih in delih Nigerije izreka smrtna kazen za homoseksualne dejavnosti, da ima 77 držav zakone, ki omogočajo državnim organom, da sodno preganjajo in zaradi istospolnih odnosov ljudem naložijo zaporno kazen ter da ima več držav – kot so Pakistan, Bangladeš, Uganda, Kenija, Tanzanija, Zambija, Malavi, Niger, Burkina Faso, Sierra Leone, Malezija in Indija (kjer zdaj poteka sodna presoja določb kazenskega zakonika) – zakone, ki omogočajo izrekanje zapornih kazni, ki trajajo od 10 let do dosmrtne ječe; v celoti podpira načela iz Yogyakarte, da se v zvezi s spolno usmerjenostjo in identiteto uporablja mednarodno pravo o človekovih pravicah; poziva države članice, naj dodelijo azil osebam, ki jim v njihovih državah izvora grozi preganjanje zaradi njihove spolne usmerjenosti in identitete;

| 143. | poziva Svet in Komisijo, naj ob upoštevanju načrtovanega ministrskega srečanja urada Združenih narodov za droge in kriminal leta 2009 zagotovita, da se sredstva, namenjena mednarodnim agencijam, npr. agenciji OZN za boj proti prepovedanim drogam, nikoli ne uporabljajo neposredno ali posredno za podporo varnostnim organom v državah, ki resno in sistematično kršijo človekove pravice ali ki v zadevah, povezanih z drogami, izrekajo smrtne kazni; poziva tudi, naj se ob naslednjem zasedanju komisije Združenih narodov za droge pripravi dokument, ki bo vsestransko in podrobno predstavil najboljše prakse, ki jih v politikah o človekovih pravicah in drogah izvajajo vse države članice Evropske unije; |
| --- | --- |

143.

poziva Svet in Komisijo, naj ob upoštevanju načrtovanega ministrskega srečanja urada Združenih narodov za droge in kriminal leta 2009 zagotovita, da se sredstva, namenjena mednarodnim agencijam, npr. agenciji OZN za boj proti prepovedanim drogam, nikoli ne uporabljajo neposredno ali posredno za podporo varnostnim organom v državah, ki resno in sistematično kršijo človekove pravice ali ki v zadevah, povezanih z drogami, izrekajo smrtne kazni; poziva tudi, naj se ob naslednjem zasedanju komisije Združenih narodov za droge pripravi dokument, ki bo vsestransko in podrobno predstavil najboljše prakse, ki jih v politikah o človekovih pravicah in drogah izvajajo vse države članice Evropske unije;

| 144. | ponovno poudarja, kako pomembno je, da notranjepolitični ukrepi Evropske unije spodbujajo upoštevanje mednarodnega prava s področja človekovih pravic in da države članice sprejmejo zakone, ki so med drugim skladni z obveznostmi iz ženevskih konvencij in njihovih dodatnih protokolov, iz Konvencije proti mučenju, Konvencije o genocidu in Rimskega statuta; pozdravlja napredek, dosežen na področju uporabe splošne sodne pristojnosti v nekaterih državah članicah; spodbuja Svet, Komisijo in države članice, naj za večjo skladnost notranje in zunanje politike v razvoj skupnega območja svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji vključijo boj proti nekaznovanju za hude mednarodne zločine; |
| --- | --- |

144.

ponovno poudarja, kako pomembno je, da notranjepolitični ukrepi Evropske unije spodbujajo upoštevanje mednarodnega prava s področja človekovih pravic in da države članice sprejmejo zakone, ki so med drugim skladni z obveznostmi iz ženevskih konvencij in njihovih dodatnih protokolov, iz Konvencije proti mučenju, Konvencije o genocidu in Rimskega statuta; pozdravlja napredek, dosežen na področju uporabe splošne sodne pristojnosti v nekaterih državah članicah; spodbuja Svet, Komisijo in države članice, naj za večjo skladnost notranje in zunanje politike v razvoj skupnega območja svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji vključijo boj proti nekaznovanju za hude mednarodne zločine;

| 145. | ponovno izraža zaskrbljenost glede omejevanja vsebin na svetovnem spletu – bodisi za širjenje ali za prejemanje informacij – ki ga vsiljujejo vlade in ni povsem v skladu z zagotavljanjem svobode izražanja; s tem v zvezi zahteva, da Svet in Komisija pripravita pravila Skupnosti o trgovini s tretjimi državami z blagom, kot je programska in strojna oprema ter drugi podobni izdelki, namenjenim izključno splošnemu nadzoru in omejevanju dostopa do spleta na način, ki ni v skladu s svobodo izražanja, kakor tudi glede uvoza in izvoza tovrstnega blaga, z izjemo blaga, ki je namenjeno izključno varovanju otrok; meni, da bi moralo enako veljati tudi za tehnologijo za izvajanje nadzora in/ali vojaško tehnologijo, ki je namenjena državam, ki sistematično kršijo človekove pravice; poziva tudi, naj se poiščejo oprijemljive rešitve, ki bi evropskim podjetjem onemogočile, da tem državam posredujejo osebne podatke, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za kršenje teh pravic, zlasti svobode izražanja; |
| --- | --- |

145.

ponovno izraža zaskrbljenost glede omejevanja vsebin na svetovnem spletu – bodisi za širjenje ali za prejemanje informacij – ki ga vsiljujejo vlade in ni povsem v skladu z zagotavljanjem svobode izražanja; s tem v zvezi zahteva, da Svet in Komisija pripravita pravila Skupnosti o trgovini s tretjimi državami z blagom, kot je programska in strojna oprema ter drugi podobni izdelki, namenjenim izključno splošnemu nadzoru in omejevanju dostopa do spleta na način, ki ni v skladu s svobodo izražanja, kakor tudi glede uvoza in izvoza tovrstnega blaga, z izjemo blaga, ki je namenjeno izključno varovanju otrok; meni, da bi moralo enako veljati tudi za tehnologijo za izvajanje nadzora in/ali vojaško tehnologijo, ki je namenjena državam, ki sistematično kršijo človekove pravice; poziva tudi, naj se poiščejo oprijemljive rešitve, ki bi evropskim podjetjem onemogočile, da tem državam posredujejo osebne podatke, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za kršenje teh pravic, zlasti svobode izražanja;

Učinkovitost posredovanja Evropskega parlamenta v primerih, povezanih s človekovimi pravicami

| 146. | prosi Svet, naj sodeluje pri razpravah o resolucijah o nujnih primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države, in poziva, naj Pododbor za človekove pravice dobi konstruktivnejšo vlogo pri razvijanju skladnih in preglednih meril za izbor nujnih tem; |
| --- | --- |

146.

prosi Svet, naj sodeluje pri razpravah o resolucijah o nujnih primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države, in poziva, naj Pododbor za človekove pravice dobi konstruktivnejšo vlogo pri razvijanju skladnih in preglednih meril za izbor nujnih tem;

| 147. | priporoča, da se resolucije in drugi ključni dokumenti, ki se nanašajo na vprašanja človekovih pravic, prevedejo v jezike, govorjene v ciljnih območjih, zlasti v tiste, za katere velja, da državne oblasti, odgovorne za kršenje človekovih pravic, ne priznavajo njihove uporabe; |
| --- | --- |

147.

priporoča, da se resolucije in drugi ključni dokumenti, ki se nanašajo na vprašanja človekovih pravic, prevedejo v jezike, govorjene v ciljnih območjih, zlasti v tiste, za katere velja, da državne oblasti, odgovorne za kršenje človekovih pravic, ne priznavajo njihove uporabe;

| 148. | močno obžaluje, da so burmanske in kubanske oblasti zavrnile prošnjo Parlamenta, da v bi državi poslal delegacijo, ki bi obiskala nekdanje prejemnike nagrade Saharova; meni, da bi moral Parlament vzpostaviti mrežo prejemnikov nagrade Saharova, ki bi se redno sestajala v Parlamentu; |
| --- | --- |

148.

močno obžaluje, da so burmanske in kubanske oblasti zavrnile prošnjo Parlamenta, da v bi državi poslal delegacijo, ki bi obiskala nekdanje prejemnike nagrade Saharova; meni, da bi moral Parlament vzpostaviti mrežo prejemnikov nagrade Saharova, ki bi se redno sestajala v Parlamentu;

| 149. | odločno zavrača sistematično nasilje in nenehno nadlegovanje prejemnic nagrade Saharova„Žensk v belem“ (Damas de Blanco), medtem ko mirno protestirajo in pozivajo k izpustitvi svojih sorodnikov, zaprtih na Kubi že več kot pet let; poziva svojega predsednika, naj pred kubanskimi oblastmi ponovno izrazi željo, da bi Oswaldo Payá, dobitnik nagrade Saharova za leto 2002, v skladu s povabilom evropskih institucij osebno nastopil pred njimi in opisal aktualne politične razmere na Kubi; svojega predsednika poziva tudi, naj pred kubanskimi oblastmi izrazi močno željo in odločnost Parlamenta, da v prihodnjih tednih sprejme„Ženske v belem“ v enem od delovnih prostorov Parlamenta in jim uradno preda nagrado Saharova za leto 2005; |
| --- | --- |

149.

odločno zavrača sistematično nasilje in nenehno nadlegovanje prejemnic nagrade Saharova„Žensk v belem“ (Damas de Blanco), medtem ko mirno protestirajo in pozivajo k izpustitvi svojih sorodnikov, zaprtih na Kubi že več kot pet let; poziva svojega predsednika, naj pred kubanskimi oblastmi ponovno izrazi željo, da bi Oswaldo Payá, dobitnik nagrade Saharova za leto 2002, v skladu s povabilom evropskih institucij osebno nastopil pred njimi in opisal aktualne politične razmere na Kubi; svojega predsednika poziva tudi, naj pred kubanskimi oblastmi izrazi močno željo in odločnost Parlamenta, da v prihodnjih tednih sprejme„Ženske v belem“ v enem od delovnih prostorov Parlamenta in jim uradno preda nagrado Saharova za leto 2005;

| 150. | opozarja delegacije Parlamenta, da bi morale na dnevni red obiskov v tretjih državah sistematično vključevati medparlamentarno razpravo o položaju človekovih pravic; |
| --- | --- |

150.

opozarja delegacije Parlamenta, da bi morale na dnevni red obiskov v tretjih državah sistematično vključevati medparlamentarno razpravo o položaju človekovih pravic;

| 151. | izraža priznanje delu svojega začasnega odbora za preučitev domnev o uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA ter poročilu tega odbora, ki je pripeljalo do sprejetja resolucije Parlamenta v zvezi s tem dne 14. februarja 2007 (26); poziva Evropsko unijo in države članice, naj si na vseh ravneh skupaj prizadevajo za izpostavitev in obsodbo izrednih izročitev sedaj in v prihodnosti; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o odgovorih, ki jih je prejela na pismo z dne 23. julija 2007 poljski in romunski vladi, v katerem je od njiju zahteval podrobne informacije o ugotovitvah poizvedb, ki so bile opravljene v obeh državah, in o odgovorih na vprašalnik, ki je bil poslan vsem državam članicam EU glede njihove zakonodaje na področju boja proti terorizmu, kot je bilo razglašeno na plenarnem zasedanju septembra 2007; |
| --- | --- |

151.

izraža priznanje delu svojega začasnega odbora za preučitev domnev o uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA ter poročilu tega odbora, ki je pripeljalo do sprejetja resolucije Parlamenta v zvezi s tem dne 14. februarja 2007 (26); poziva Evropsko unijo in države članice, naj si na vseh ravneh skupaj prizadevajo za izpostavitev in obsodbo izrednih izročitev sedaj in v prihodnosti; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o odgovorih, ki jih je prejela na pismo z dne 23. julija 2007 poljski in romunski vladi, v katerem je od njiju zahteval podrobne informacije o ugotovitvah poizvedb, ki so bile opravljene v obeh državah, in o odgovorih na vprašalnik, ki je bil poslan vsem državam članicam EU glede njihove zakonodaje na področju boja proti terorizmu, kot je bilo razglašeno na plenarnem zasedanju septembra 2007;

*

* *

| 152. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Združenim narodom, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter vladam držav in ozemelj, omenjenih v tej resoluciji. |
| --- | --- |

152.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Združenim narodom, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter vladam držav in ozemelj, omenjenih v tej resoluciji.

---

(1)  Dokument Sveta 13288/1/07.

(2)  Za vse ustrezna temeljna besedila konzultirajte tabelo v Prilogi III k poročilu Odbora za zunanje zadeve A6-0128/2007.

(3)  UL C 379, 7.12.1998, str. 265; UL C 262, 18.9.2001, str. 262; UL C 293 E, 28.11.2002, str. 88; UL C 271 E, 12.11.2003, str. 576.

(4)  UL C 311, 9.12.2005, str. 1.

(5)  UL C 303, 14.12.2007, str. 1.

(6)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3; UL L 209, 11.8.2005, str. 27.

(7)  UL L 386, 29.12.2006, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0235.

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0065.

(10)  UL C 290 E, 29.11.2006, str. 107.

(11)  UL C 250 E, 25.10.2007, str. 91.

(12)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 775.

(13)  UL C 77 E, 28.3.2002, str. 126.

(14)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0381.

(15)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 879.

(16)  UL C 327, 23.12.2005, str. 4.

(17)  Podatek iz junija 2007.

(18)  Konference se je udeležilo več kot 140 predstavnikov civilne družbe in 138 držav (med katerimi jih je 94 podprlo deklaracijo iz Osla ali proces iz Osla).

(19)  UL L 150, 18.6.2003, str. 67.

(20)  Do 13. marca 2008 Rimskega statuta še ni ratificiralo 87 držav: Alžirija, Angola, Armenija, Azerbajdžan, Bahami, Bahrajn, Bangladeš, Belorusija, Butan, Brunej, Češka republike, Čile, Demokratična ljudska republike Koreja, Egipt, Ekvatorialna Gvineja, Eritreja, Etiopija, Filipini, Grenada, Gvatemala, Gvineja Bissau, Haiti, Indija, Indonezija, Iran, Irak, Izrael, Jamajka, Jemen, Kamerun, Kazahstan, Kiribati, Kitajska, Kuba, Kuvajt, Kirgizistan, Laos, Libanon, Libija, Madagaskar, Malezija, Maldivi, Maroko, Mavretanija, Združene države Mikronezije, Mjanmar/Burma, Moldavija, Monako, Mozambik, Nepal, Nikaragva, Oman, Pakistan, Palav, Papua Nova Gvineja, Katar, Ruanda, Ruska federacija, Salomonovi otoki, Salvador, Savdska Arabija, Sejšeli, Singapur, Sirija, Slonokoščena obala, Somalija, Sudan, Surinam, Saint Lucia, Sao Tome in Principe, Svaziland, Šrilanka, Tajska, Togo, Tonga, Tunizija, Turčija, Turkmenistan, Tuvalu, Ukrajina, Uzbekistan, Vanuatu, Vietnam, Združeni arabski emirati, Združene države Amerike, Zelenortski otoki, Zimbabve.

(21)  Do 10. januarja 2008 so Protokol št. 13 podpisale, a ne še ratificirale, Italija, Latvija, Poljska in Španija.

(22)  Podpisnice (do decembra 2007): Avstrija, Belgija, Ciper, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Irska, Italija, Litva, Luksemburg, Malta, Portugalska, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska. (Le dve državi, Albanija in Argentina, sta ratificirali konvencijo, ki potrebuje 20 ratifikacij, da stopi v veljavo.).

(23)  Izbirnega protokola h Konvenciji o otrokovih pravicah glede prodaje otrok, otroške prostitucije in otroške pornografije (do novembra 2007) niso ratificirale Češka republika, Finska, Nemčija, Grčija, Madžarska, Irska, Luksemburg, Malta, Združeno kraljestvo. Izbirnega protokola h Konvenciji o otrokovih pravicah glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih (do oktobra 2007) niso ratificirale Estonija, Grčija, Madžarska, Nizozemska. Ciper protokola ni niti podpisal niti ratificiral.

(24)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0064.

(25)  Zlasti Mutabar Tadžibajevo, predsednico organizacije za varstvo človekovih pravic Plammenoe Serdtse in 9 zagovornikov človekovih pravic: Nosima Isakova, Norboja Holjigitova, Abdusatorja Irzaeva, Habibulo Okpulatova, Azama Formonova, Ališerja Karamatova, Mamaradžaba Nazarova, Dilmurada Muhidinova in Rasula Hudajnasarova.

(26)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 309.

---

| 12.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/31

---

Četrtek, 8. maj 2008Misija EU za spremljanje volitev

P6_TA(2008)0194

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o misiji EU za spremljanje volitev: cilji, postopki delovanja in prihodnji izzivi (2007/2217(INI))

2009/C 271 E/03

Evropski parlament,

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, zlasti člena 25 Pakta,

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zavez OVSE, dogovorjenih leta 1990 v Köbenhavnu in na vrhu v Istanbulu leta 1999, na katerem so se vse države udeleženke OVSE zavezale, da bodo na volitve povabile mednarodne opazovalce ter zlasti Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR),

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev ter Ameriške konvencije o človekovih pravicah,

ob upoštevanju Deklaracije o načelih za mednarodno opazovanje volitev in kodeksa ravnanja za mednarodne opazovalce volitev, ki sta bila sprejeta pri Združenih narodih v New Yorku 27. oktobra 2005,

ob upoštevanju vseh sporazumov med EU in tretjimi državami ter klavzul o človekovih pravicah in demokraciji, ki jih ti sporazumi vsebujejo,

ob upoštevanju členov 3, 6 in 11 Pogodbe EU ter členov 3, 177, 179 in 181a Pogodbe ES,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki je bila razglašena v Strasbourgu dne 12. decembra 2007 (1),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1889/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (2) (Evropski instrument za demokracijo in človekove pavice, EIDEHR),

ob upoštevanju sporočila Komisije o pomoči in spremljanju EU na volitvah z dne 11. aprila 2000 (KOM(2000)0191),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2001 o sporočilu Komisije o pomoči in spremljanju EU na volitvah (3),

ob upoštevanju smernic EU za spremljanje volitev (4) in smernic EU o skupnih merilih pri izbiri opazovalcev volitev (5),

ob upoštevanju dokumenta Sveta o pomoči in spremljanju na volitvah (6),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. aprila 2002 o sporočilu Komisije o vlogi Evropske unije pri spodbujanju človekovih pravic in demokratizacije v tretjih državah (7),

ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah,

ob upoštevanju svojih letnih poročil o človekovih pravicah v svetu,

ob upoštevanju resolucije Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 21. novembra 2007 o volitvah in volilnih postopkih v državah AKP in državah Evropske unije (8),

ob upoštevanju sklepov s svoje konference predsednikov z dne 8. novembra 2001 o ustanovitvi usklajevalne skupine za volitve (9), z dne 12. maja 2005 o izvajanju predpisov, ki urejajo misije za spremljanje volitev (10), z dne 21. septembra 2006 o izvajanju predpisov, ki urejajo delo delegacij (11), in z dne 8. junija 2006 o smernicah za delegacije Evropskega parlamenta za spremljanje volitev (12),

ob upoštevanju predhodnih izjav in končnih poročil misij Evropske unije za spremljanje volitev in poročil svojih delegacij za spremljanje volitev,

ob upoštevanju letnih poročil usklajevalne skupine za volitve,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A6-0138/2008),

| A. | ker morajo biti volitve organizirane v skladu z mednarodno priznanimi standardi, |
| --- | --- |

A.

ker morajo biti volitve organizirane v skladu z mednarodno priznanimi standardi,

| B. | ker Splošna deklaracija o človekovih pravicah določa, da je pravica do izvolitve svobodno izbranih predstavnikov na tajnih in občasnih poštenih volitvah, na osnovi splošne in enake volilne pravice, pravica, ki bi jo morali uživati vsi državljani, saj je vsebovana tudi v vseh drugih poglavitnih mednarodnih in regionalnih instrumentih človekovih pravic in je bistvena sestavina prave demokracije, h kateri je EU v svojih pogodbah zavezana, |
| --- | --- |

B.

ker Splošna deklaracija o človekovih pravicah določa, da je pravica do izvolitve svobodno izbranih predstavnikov na tajnih in občasnih poštenih volitvah, na osnovi splošne in enake volilne pravice, pravica, ki bi jo morali uživati vsi državljani, saj je vsebovana tudi v vseh drugih poglavitnih mednarodnih in regionalnih instrumentih človekovih pravic in je bistvena sestavina prave demokracije, h kateri je EU v svojih pogodbah zavezana,

| C. | ker spremljanje volitev prispeva k splošnemu spodbujanju in varstvu temeljnih človekovih pravic ter zlasti državljanskih in političnih pravic; in ker pravi demokratični volilni proces predvideva spoštovanje svobode izražanja in svobodne medije, upoštevanje pravne države, pravice do ustanovitve političnih strank in sodelovanja na razpisu za javno službo, nediskriminacijo in enakopravnost vseh državljanov ter druge temeljne človekove pravice in svoboščine, k varovanju in spodbujanju katerih so se zavezale vse države udeleženke OVSE, |
| --- | --- |

C.

ker spremljanje volitev prispeva k splošnemu spodbujanju in varstvu temeljnih človekovih pravic ter zlasti državljanskih in političnih pravic; in ker pravi demokratični volilni proces predvideva spoštovanje svobode izražanja in svobodne medije, upoštevanje pravne države, pravice do ustanovitve političnih strank in sodelovanja na razpisu za javno službo, nediskriminacijo in enakopravnost vseh državljanov ter druge temeljne človekove pravice in svoboščine, k varovanju in spodbujanju katerih so se zavezale vse države udeleženke OVSE,

| D. | ker ima mednarodno spremljanje volitev za cilj krepitev legitimnosti volilnega procesa, povečanje zaupanja javnosti v volitve, preprečevanje volilnih prevar in njihovo odkrivanje, kjer se pojavijo, ter analiziranje, poročanje in izdajanje priporočil za izboljšanje vseh vidikov volilnega procesa s popolnim sodelovanjem z državo gostiteljico ter z reševanjem morebitnih sporov in zaščito človekovih pravic ter demokracije na splošno, |
| --- | --- |

D.

ker ima mednarodno spremljanje volitev za cilj krepitev legitimnosti volilnega procesa, povečanje zaupanja javnosti v volitve, preprečevanje volilnih prevar in njihovo odkrivanje, kjer se pojavijo, ter analiziranje, poročanje in izdajanje priporočil za izboljšanje vseh vidikov volilnega procesa s popolnim sodelovanjem z državo gostiteljico ter z reševanjem morebitnih sporov in zaščito človekovih pravic ter demokracije na splošno,

| E. | ker je spremljanje volitev v novih in razvijajočih se demokracijah prednostna naloga EU, ki izraža njeno zavezanost, da pomaga novim demokracijam in državam, ki vzpostavljajo demokracijo, pri gradnji trdnih demokratičnih struktur, |
| --- | --- |

E.

ker je spremljanje volitev v novih in razvijajočih se demokracijah prednostna naloga EU, ki izraža njeno zavezanost, da pomaga novim demokracijam in državam, ki vzpostavljajo demokracijo, pri gradnji trdnih demokratičnih struktur,

| F. | ker zmanjševanje revščine, ki je glavni cilj razvojne politike EU, zahteva obstoj participativne demokracije ter odgovorne in nekoruptivne vlade, kakor je navedeno v resoluciji Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, sprejeti 1. aprila 1999 v Strasbourgu, o sodelovanju med AKP in EU in vključevanju v volilne postopke v državah AKP ter o vlogi Skupne skupščine (13), |
| --- | --- |

F.

ker zmanjševanje revščine, ki je glavni cilj razvojne politike EU, zahteva obstoj participativne demokracije ter odgovorne in nekoruptivne vlade, kakor je navedeno v resoluciji Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, sprejeti 1. aprila 1999 v Strasbourgu, o sodelovanju med AKP in EU in vključevanju v volilne postopke v državah AKP ter o vlogi Skupne skupščine (13),

| G. | ker je cilj partnerstva med državami AKP in EU dejavno podpirati spodbujanje človekovih pravic, proces demokratizacije, utrjevanje pravne države in dobro upravljanje, kot je poudarjeno v sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, ki je bil podpisan v Cotonouju dne 23. junija 2000 (14) (Sporazum iz Cotonouja), |
| --- | --- |

G.

ker je cilj partnerstva med državami AKP in EU dejavno podpirati spodbujanje človekovih pravic, proces demokratizacije, utrjevanje pravne države in dobro upravljanje, kot je poudarjeno v sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, ki je bil podpisan v Cotonouju dne 23. junija 2000 (14) (Sporazum iz Cotonouja),

| H. | ker sta bila Deklaracija o načelih za mednarodno spremljanje volitev in Kodeks ravnanja mednarodnih opazovalcev volitev sprejeta pod pokroviteljstvom Združenih narodov leta 2005, podprli pa so ju Komisija in Parlament ter 32 drugih mednarodnih vladnih in nevladnih organizacij, |
| --- | --- |

H.

ker sta bila Deklaracija o načelih za mednarodno spremljanje volitev in Kodeks ravnanja mednarodnih opazovalcev volitev sprejeta pod pokroviteljstvom Združenih narodov leta 2005, podprli pa so ju Komisija in Parlament ter 32 drugih mednarodnih vladnih in nevladnih organizacij,

| I. | ker načela iz te deklaracije vključujejo popolno pokrivanje, neodvisnost in nepristranskost, preglednost in javnost, profesionalnost, analizo in svetovanje, spoštovanje suverenosti države gostiteljice, vključno z nujnostjo prejema povabila za spremljanje, sodelovanjem med različnimi organizacijami za spremljanje in odrekanjem legitimnosti nedvomno nedemokratičnih volilnih procesov, |
| --- | --- |

I.

ker načela iz te deklaracije vključujejo popolno pokrivanje, neodvisnost in nepristranskost, preglednost in javnost, profesionalnost, analizo in svetovanje, spoštovanje suverenosti države gostiteljice, vključno z nujnostjo prejema povabila za spremljanje, sodelovanjem med različnimi organizacijami za spremljanje in odrekanjem legitimnosti nedvomno nedemokratičnih volilnih procesov,

| J. | ker je bilo od 11. aprila 2000, ko je bilo sprejeto zgoraj omenjeno sporočilo Komisije, razporejenih več kot 50 misij EU za spremljanje volitev v 32 državah v Afriki, Aziji in Latinski Ameriki; ker pa je zanimivo, da je bilo precej manj misij EU za spremljanje volitev razporejenih v državah južnega Sredozemlja, |
| --- | --- |

J.

ker je bilo od 11. aprila 2000, ko je bilo sprejeto zgoraj omenjeno sporočilo Komisije, razporejenih več kot 50 misij EU za spremljanje volitev v 32 državah v Afriki, Aziji in Latinski Ameriki; ker pa je zanimivo, da je bilo precej manj misij EU za spremljanje volitev razporejenih v državah južnega Sredozemlja,

| K. | ker je v okviru EIDIHR vsako leto na voljo več kot 30 milijonov EUR za misije EU za spremljanje volitev, |
| --- | --- |

K.

ker je v okviru EIDIHR vsako leto na voljo več kot 30 milijonov EUR za misije EU za spremljanje volitev,

| L. | ker je v posamezni državi, v kateri so bile izvedene volitve, pomen demokratično izvoljenega parlamenta omejen, če ta ustanova ni zelo močna in jo obvladuje izvršilna veja oblasti, |
| --- | --- |

L.

ker je v posamezni državi, v kateri so bile izvedene volitve, pomen demokratično izvoljenega parlamenta omejen, če ta ustanova ni zelo močna in jo obvladuje izvršilna veja oblasti,

| M. | ker je treba nekatere ključne prihodnje izzive na področju spremljanja volitev EU, kot je vse večji pomen elektronskega glasovanja, še obravnavati, |
| --- | --- |

M.

ker je treba nekatere ključne prihodnje izzive na področju spremljanja volitev EU, kot je vse večji pomen elektronskega glasovanja, še obravnavati,

| N. | ker je bilo zgoraj omenjeno sporočilo Komisije z dne 11. aprila 2000 preobrat v pristopu EU do spremljanja volitev, saj je določilo celostno metodologijo, ki zajema celoten volilni proces od predvolilne do povolilne faze ter se je izkazala za zelo uspešno in zaradi katere je EU postala vodilna organizacija na področju mednarodnega spremljanja volitev, |
| --- | --- |

N.

ker je bilo zgoraj omenjeno sporočilo Komisije z dne 11. aprila 2000 preobrat v pristopu EU do spremljanja volitev, saj je določilo celostno metodologijo, ki zajema celoten volilni proces od predvolilne do povolilne faze ter se je izkazala za zelo uspešno in zaradi katere je EU postala vodilna organizacija na področju mednarodnega spremljanja volitev,

| O. | ker je razmeščanje misij EU za spremljanje volitev ključni element zunanje politike EU, zlasti pa ker poleg pomoči pri volitvah predstavlja nepogrešljivo orodje za volilno podporo v okviru zavezanosti Evropske unije, da spodbuja vrednote demokracije, razvoja in miru, |
| --- | --- |

O.

ker je razmeščanje misij EU za spremljanje volitev ključni element zunanje politike EU, zlasti pa ker poleg pomoči pri volitvah predstavlja nepogrešljivo orodje za volilno podporo v okviru zavezanosti Evropske unije, da spodbuja vrednote demokracije, razvoja in miru,

| P. | ker so uspešne volitve možne le v okviru dolgotrajnega utrjevanja demokratičnih vrednot, ob upoštevanju potrebe po oblikovanju evropskega soglasja glede spodbujanja demokracije, v družbi, ki vključuje vzgojo volivcev in državljansko vzgojo, trdne mehanizme za ohranjanje človekovih pravic, obstoj neodvisne in pluralistične civilne družbe ter spoštovanje ločitve zakonodajne od izvršilne veje oblasti, |
| --- | --- |

P.

ker so uspešne volitve možne le v okviru dolgotrajnega utrjevanja demokratičnih vrednot, ob upoštevanju potrebe po oblikovanju evropskega soglasja glede spodbujanja demokracije, v družbi, ki vključuje vzgojo volivcev in državljansko vzgojo, trdne mehanizme za ohranjanje človekovih pravic, obstoj neodvisne in pluralistične civilne družbe ter spoštovanje ločitve zakonodajne od izvršilne veje oblasti,

| Q. | ker je spremljanje volitev dolgoročni proces, ki zajema tri obdobja: predvolilno fazo, dan volitev in povolilno fazo, in ker bi bilo treba vsako od teh obdobij natančno in nepristransko analizirati na podlagi neposredno pridobljenih podatkov, |
| --- | --- |

Q.

ker je spremljanje volitev dolgoročni proces, ki zajema tri obdobja: predvolilno fazo, dan volitev in povolilno fazo, in ker bi bilo treba vsako od teh obdobij natančno in nepristransko analizirati na podlagi neposredno pridobljenih podatkov,

| R. | ker spremljanje v teh treh obdobjih sicer lahko opravljajo različni opazovalci, vendar se morajo ta spremljanja dopolnjevati in biti dobro usklajena, |
| --- | --- |

R.

ker spremljanje v teh treh obdobjih sicer lahko opravljajo različni opazovalci, vendar se morajo ta spremljanja dopolnjevati in biti dobro usklajena,

| S. | ker je dodana vrednost, ki jo v okviru spremljanja volitev prispevajo sedanji in nekdanji poslanci, nesporna in dopolnjuje dodano vrednost, ki jo zagotavljajo misije EU za spremljanje volitev, vendar sama po sebi ne more zagotoviti dosledne ocene volilnega postopka, |
| --- | --- |

S.

ker je dodana vrednost, ki jo v okviru spremljanja volitev prispevajo sedanji in nekdanji poslanci, nesporna in dopolnjuje dodano vrednost, ki jo zagotavljajo misije EU za spremljanje volitev, vendar sama po sebi ne more zagotoviti dosledne ocene volilnega postopka,

| T. | ker ima Parlament ključno vlogo pri misijah EU za spremljanje volitev, saj je poslanec evropskega parlamenta imenovan za glavnega opazovalca, v večini primerov pa je delegacija poslancev za spremljanje volitev popolnoma vključena v sestav misije EU za spremljanje volitev, |
| --- | --- |

T.

ker ima Parlament ključno vlogo pri misijah EU za spremljanje volitev, saj je poslanec evropskega parlamenta imenovan za glavnega opazovalca, v večini primerov pa je delegacija poslancev za spremljanje volitev popolnoma vključena v sestav misije EU za spremljanje volitev,

| U. | ker je po misijah EU za spremljanje volitev potrebno bolj skladno in celovito nadaljnje spremljanje na tehnični in politični ravni, |
| --- | --- |

U.

ker je po misijah EU za spremljanje volitev potrebno bolj skladno in celovito nadaljnje spremljanje na tehnični in politični ravni,

| V. | ker je kljub temu, da je bistveno ohranjati politiko razporejanja misij EU za spremljanje volitev v pogojih, ki vključenemu osebju omogočajo nepristransko, celovito in varno opravljanje nalog, Evropska unija ne sme molčati, ko gre za izvajanje volitev v okoliščinah, ko takšni pogoji ne obstajajo, |
| --- | --- |

V.

ker je kljub temu, da je bistveno ohranjati politiko razporejanja misij EU za spremljanje volitev v pogojih, ki vključenemu osebju omogočajo nepristransko, celovito in varno opravljanje nalog, Evropska unija ne sme molčati, ko gre za izvajanje volitev v okoliščinah, ko takšni pogoji ne obstajajo,

| 1. | potrjuje svojo odločenost, da prispeva k razvoju demokratičnih procesov in sicer tako, da poveča svojo udeležbo pri spremljanju volitev, nadaljnjih ukrepih po misijah EU za spremljanje volitev in vzpostavljanju parlamentarnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

1.

potrjuje svojo odločenost, da prispeva k razvoju demokratičnih procesov in sicer tako, da poveča svojo udeležbo pri spremljanju volitev, nadaljnjih ukrepih po misijah EU za spremljanje volitev in vzpostavljanju parlamentarnih zmogljivosti;

| 2. | meni, da na izvajanje volitev ni mogoče gledati kot na edini kazalnik demokracije v absolutnem smislu, da pa ima pozitiven vpliv na proces demokratizacije, merjeno po izboljšanju državljanskih svoboščin, če so zagotovljeni politični pluralizem, svoboda zbiranja in združevanja, svoboda izražanja, enak dostop do medijev, tajno glasovanje in spoštovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

meni, da na izvajanje volitev ni mogoče gledati kot na edini kazalnik demokracije v absolutnem smislu, da pa ima pozitiven vpliv na proces demokratizacije, merjeno po izboljšanju državljanskih svoboščin, če so zagotovljeni politični pluralizem, svoboda zbiranja in združevanja, svoboda izražanja, enak dostop do medijev, tajno glasovanje in spoštovanje človekovih pravic;

| 3. | poudarja, da mora ostati spremljanje volitev prednostna naloga v novih in razvijajočih se demokracijah, ker prav tem državam na splošno najbolj koristijo mednarodno spremljanje volitev in priporočila v zvezi s tem; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da mora ostati spremljanje volitev prednostna naloga v novih in razvijajočih se demokracijah, ker prav tem državam na splošno najbolj koristijo mednarodno spremljanje volitev in priporočila v zvezi s tem;

| 4. | obžaluje, da Evropska unija še nima skupne, celovite strategije za pospeševanje demokracije, in spodbuja njene institucije in države članice, naj nadaljujejo s prizadevanji, da bi se takšna strategija lahko sprejela; v zvezi s tem poziva vse institucije EU in države članice, naj se dogovorijo, da bodo oblikovale evropsko soglasje o demokraciji; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, da Evropska unija še nima skupne, celovite strategije za pospeševanje demokracije, in spodbuja njene institucije in države članice, naj nadaljujejo s prizadevanji, da bi se takšna strategija lahko sprejela; v zvezi s tem poziva vse institucije EU in države članice, naj se dogovorijo, da bodo oblikovale evropsko soglasje o demokraciji;

| 5. | meni, da je v luči vsega tega spremljanje volitev le prvi korak v smeri demokracije in da ga je treba dopolniti z drugimi, ustrezno financiranimi dejavnostmi in povolilnimi ukrepi za spodbujanje demokracije, zlasti s krepitvijo zmogljivosti nacionalnih parlamentov, političnih strank, javne uprave, nedržavnih akterjev in civilne družbe ter s spodbujanjem človekovih pravic in dobrega upravljanja; zato za sedemletno obdobje finančnega okvira 2007–2013 zahteva ohranitev zgornje proračunske meje 25 % EIDHR, dogovorjene s Komisijo, za misije EU za spremljanje volitev; poziva Komisijo, naj ta proračunska sredstva nameni tudi pripravljalnim predvolilnim dejavnostim, vključno z usposabljanjem lokalnih opazovalcev volitev, obveščanjem volivcev in drugimi dejavnostmi, ki so pomembne za dolgoročno izvajanje svobodnih in poštenih volitev; |
| --- | --- |

5.

meni, da je v luči vsega tega spremljanje volitev le prvi korak v smeri demokracije in da ga je treba dopolniti z drugimi, ustrezno financiranimi dejavnostmi in povolilnimi ukrepi za spodbujanje demokracije, zlasti s krepitvijo zmogljivosti nacionalnih parlamentov, političnih strank, javne uprave, nedržavnih akterjev in civilne družbe ter s spodbujanjem človekovih pravic in dobrega upravljanja; zato za sedemletno obdobje finančnega okvira 2007–2013 zahteva ohranitev zgornje proračunske meje 25 % EIDHR, dogovorjene s Komisijo, za misije EU za spremljanje volitev; poziva Komisijo, naj ta proračunska sredstva nameni tudi pripravljalnim predvolilnim dejavnostim, vključno z usposabljanjem lokalnih opazovalcev volitev, obveščanjem volivcev in drugimi dejavnostmi, ki so pomembne za dolgoročno izvajanje svobodnih in poštenih volitev;

| 6. | čestita ODIHR, katerega pionirsko delo je močno navdihnilo metodologijo Evropske unije za spremljanje volitev; |
| --- | --- |

6.

čestita ODIHR, katerega pionirsko delo je močno navdihnilo metodologijo Evropske unije za spremljanje volitev;

| 7. | pozdravlja udeležbo opazovalcev iz tretjih držav, kot so Švica, Norveška in Kanada, v misijah EU za spremljanje volitev; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja udeležbo opazovalcev iz tretjih držav, kot so Švica, Norveška in Kanada, v misijah EU za spremljanje volitev;

| 8. | ponovno potrjuje pomembno vlogo misij za spremljanje volitev ODIHR na območju OVSE, kjer EU praviloma ne razporeja misij za spremljanje volitev; čestita ODIHR za kakovost njegovega dela ter njegovo upoštevanje visokih standardov preglednosti in neodvisnosti; izraža zaskrbljenost zaradi izjav in dejanj nekaterih držav udeleženk OVSE, ki dvomijo v mandat ODIHR in slabijo učinkovitost, financiranje in neodvisnost misij; poziva države udeleženke OVSE in Evropski svet, naj podprejo stališče ODIHR, ki je glavni organ za spremljanje volitev na območju OVSE; zlasti obsoja, da so nekatere države udeleženke naložile omejitve glede trajanja misij za spremljanje volitev in da so odklonile izdajo vizumov za opazovalce oziroma izdajale vizume z zamudo, zaradi česar ODIHR ni mogel izpolniti svojega mandata; |
| --- | --- |

8.

ponovno potrjuje pomembno vlogo misij za spremljanje volitev ODIHR na območju OVSE, kjer EU praviloma ne razporeja misij za spremljanje volitev; čestita ODIHR za kakovost njegovega dela ter njegovo upoštevanje visokih standardov preglednosti in neodvisnosti; izraža zaskrbljenost zaradi izjav in dejanj nekaterih držav udeleženk OVSE, ki dvomijo v mandat ODIHR in slabijo učinkovitost, financiranje in neodvisnost misij; poziva države udeleženke OVSE in Evropski svet, naj podprejo stališče ODIHR, ki je glavni organ za spremljanje volitev na območju OVSE; zlasti obsoja, da so nekatere države udeleženke naložile omejitve glede trajanja misij za spremljanje volitev in da so odklonile izdajo vizumov za opazovalce oziroma izdajale vizume z zamudo, zaradi česar ODIHR ni mogel izpolniti svojega mandata;

| 9. | opozarja na dodano vrednost udeležbe v mednarodnih misijah za spremljanje volitev na območju OVSE skupaj z OVSE/ODHIR, parlamentarno skupščino OVSE, parlamentarno skupščino Sveta Evrope in, kjer je to primerno, s parlamentarno skupščino NATO; meni, da bi se morala udeležba Parlamenta v teh misijah nadaljevati in se celo povečati; poudarja bistveni pomen temeljitega političnega usklajevanja med udeleženimi organi zlasti kar se tiče skrbnosti njegove presoje, upoštevanja standardov neodvisnosti, zaključkov opazovalcev volitev za dolgo obdobje in skladnosti javnih izjav; |
| --- | --- |

9.

opozarja na dodano vrednost udeležbe v mednarodnih misijah za spremljanje volitev na območju OVSE skupaj z OVSE/ODHIR, parlamentarno skupščino OVSE, parlamentarno skupščino Sveta Evrope in, kjer je to primerno, s parlamentarno skupščino NATO; meni, da bi se morala udeležba Parlamenta v teh misijah nadaljevati in se celo povečati; poudarja bistveni pomen temeljitega političnega usklajevanja med udeleženimi organi zlasti kar se tiče skrbnosti njegove presoje, upoštevanja standardov neodvisnosti, zaključkov opazovalcev volitev za dolgo obdobje in skladnosti javnih izjav;

| 10. | odobrava pozitivni prispevek misij EU za spremljanje volitev pri utrjevanju demokratičnih procesov ter pri krepitvi spoštovanja človekovih pravic, temeljnih svoboščin, dobrega upravljanja in načel pravne države, zlasti pa pri utrjevanju volilnih procesov po svetu; |
| --- | --- |

10.

odobrava pozitivni prispevek misij EU za spremljanje volitev pri utrjevanju demokratičnih procesov ter pri krepitvi spoštovanja človekovih pravic, temeljnih svoboščin, dobrega upravljanja in načel pravne države, zlasti pa pri utrjevanju volilnih procesov po svetu;

| 11. | opozarja na sklepe s seminarja Komisije/Parlamenta z dne 11. septembra 2007, po katerih morajo misije EU za spremljanje volitev zaradi metodologije, identitete in prepoznavnosti še naprej delovati neodvisno od drugih mednarodnih in nacionalnih opazovalcev; to pa ne izključuje rednega in tesnega sodelovanja z drugimi organizacijami za spremljanje na kraju samem, niti nadaljnje podpore EU razvijanju zmogljivosti nacionalnih in regionalnih organizacij za spremljanje; |
| --- | --- |

11.

opozarja na sklepe s seminarja Komisije/Parlamenta z dne 11. septembra 2007, po katerih morajo misije EU za spremljanje volitev zaradi metodologije, identitete in prepoznavnosti še naprej delovati neodvisno od drugih mednarodnih in nacionalnih opazovalcev; to pa ne izključuje rednega in tesnega sodelovanja z drugimi organizacijami za spremljanje na kraju samem, niti nadaljnje podpore EU razvijanju zmogljivosti nacionalnih in regionalnih organizacij za spremljanje;

| 12. | poudarja uspešnost metodologije Evropske unije, vendar poziva Komisijo, naj jo še naprej izboljšuje in posodablja z vključevanjem uveljavljenih praks in obravnavanjem novih izzivov; |
| --- | --- |

12.

poudarja uspešnost metodologije Evropske unije, vendar poziva Komisijo, naj jo še naprej izboljšuje in posodablja z vključevanjem uveljavljenih praks in obravnavanjem novih izzivov;

| 13. | poudarja, da je zaradi tega uspeha Evropska unija postala vodilna organizacija na področju mednarodnega spremljanja volitev in da poudarek na profesionalnosti misij EU za spremljanje volitev pomembno prispeva k razvoju večjega števila visoko usposobljenih in izkušenih strokovnjakov za volitve; poudarja pomen dejavnega pridobivanja in usposabljanja novih opazovalcev, da se zagotovi neprekinjenost strokovnega znanja in izkušenj EU s področja opazovanja volitev; poleg tega poudarja, da strokovnost misij EU za spremljanje volitev povečuje prispevek EU k utrjevanju trajne ozaveščenosti o različnih elementih, ki sestavljajo demokratični volilni postopek; v zvezi s tem meni, da bi se lahko upoštevale izkušnje nekdanjih poslancev Evropskega parlamenta kot opazovalcev volitev za kratko in za dolgo obdobje; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je zaradi tega uspeha Evropska unija postala vodilna organizacija na področju mednarodnega spremljanja volitev in da poudarek na profesionalnosti misij EU za spremljanje volitev pomembno prispeva k razvoju večjega števila visoko usposobljenih in izkušenih strokovnjakov za volitve; poudarja pomen dejavnega pridobivanja in usposabljanja novih opazovalcev, da se zagotovi neprekinjenost strokovnega znanja in izkušenj EU s področja opazovanja volitev; poleg tega poudarja, da strokovnost misij EU za spremljanje volitev povečuje prispevek EU k utrjevanju trajne ozaveščenosti o različnih elementih, ki sestavljajo demokratični volilni postopek; v zvezi s tem meni, da bi se lahko upoštevale izkušnje nekdanjih poslancev Evropskega parlamenta kot opazovalcev volitev za kratko in za dolgo obdobje;

| 14. | poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe za nadaljnjo krepitev ustreznega sodelovanja organizacij civilne družbe in lokalnih opazovalcev v volilnih postopkih; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe za nadaljnjo krepitev ustreznega sodelovanja organizacij civilne družbe in lokalnih opazovalcev v volilnih postopkih;

| 15. | poudarja, kako pomembno je, da se opazovalci EU za kratko in dolgo obdobje vzdržijo vsakršnega vedenja, ki bi se lokalnim prebivalcem lahko zdelo pokroviteljsko, vzvišeno ali nespoštljivo do lokalne kulture; v zvezi s tem meni, da bi se morali opazovalci EU, kadar je to primerno, povezati z lokalnimi opazovalci; |
| --- | --- |

15.

poudarja, kako pomembno je, da se opazovalci EU za kratko in dolgo obdobje vzdržijo vsakršnega vedenja, ki bi se lokalnim prebivalcem lahko zdelo pokroviteljsko, vzvišeno ali nespoštljivo do lokalne kulture; v zvezi s tem meni, da bi se morali opazovalci EU, kadar je to primerno, povezati z lokalnimi opazovalci;

| 16. | odobrava dobro uveljavljeno prakso imenovanja poslancev za glavne opazovalce misij EU za spremljanje volitev; zahteva jasen in pregleden postopek imenovanja, da se zagotovi verodostojnost glavnega opazovalca, ter poudarja, da bi ti morali kljub tesnemu sodelovanju s Komisijo in drugimi institucijami Evropske unije med trajanjem svojega mandata vedno ohraniti jasno in natančno opredeljeno neodvisnost, brez vmešavanj; |
| --- | --- |

16.

odobrava dobro uveljavljeno prakso imenovanja poslancev za glavne opazovalce misij EU za spremljanje volitev; zahteva jasen in pregleden postopek imenovanja, da se zagotovi verodostojnost glavnega opazovalca, ter poudarja, da bi ti morali kljub tesnemu sodelovanju s Komisijo in drugimi institucijami Evropske unije med trajanjem svojega mandata vedno ohraniti jasno in natančno opredeljeno neodvisnost, brez vmešavanj;

| 17. | odobrava politiko enakosti spolov, ki so jo pri izbiri opazovalcev sprejeli kot sestavni del metodologije, vključno z izbiro glavnega opazovalca in ne glede na težavnost misije; |
| --- | --- |

17.

odobrava politiko enakosti spolov, ki so jo pri izbiri opazovalcev sprejeli kot sestavni del metodologije, vključno z izbiro glavnega opazovalca in ne glede na težavnost misije;

| 18. | meni, da mora biti znanje jezika, ki se uporablja v državi, v kateri potekajo volitve (npr. španščine v Boliviji), indikativno merilo pri imenovanju opazovalcev, ker sposobnost neposredne komunikacije z lokalnim prebivalstvom olajša opazovalcem celovito seznanjanje z družbeno in politično situacijo v državi; |
| --- | --- |

18.

meni, da mora biti znanje jezika, ki se uporablja v državi, v kateri potekajo volitve (npr. španščine v Boliviji), indikativno merilo pri imenovanju opazovalcev, ker sposobnost neposredne komunikacije z lokalnim prebivalstvom olajša opazovalcem celovito seznanjanje z družbeno in politično situacijo v državi;

| 19. | meni, da mora biti opazovalcem v predvolilnem obdobju po sestankih s kandidati in uradniki volilne komisije omogočeno srečanje z drugimi skupinami v državi, v kateri potekajo volitve; |
| --- | --- |

19.

meni, da mora biti opazovalcem v predvolilnem obdobju po sestankih s kandidati in uradniki volilne komisije omogočeno srečanje z drugimi skupinami v državi, v kateri potekajo volitve;

| 20. | se veseli pozitivne izkušnje svojih delegacij za spremljanje volitev v okviru misij EU za spremljanje volitev, ki k tem misijam prispevajo pomembno dodano vrednost, saj dajejo legitimnost njihovim zaključkom in povečujejo njihovo prepoznavnost ter sprejetje, vendar poudarja, da je verodostojnost teh zaključkov odvisna od stroge uporabe metodologije v celotnem postopku spremljanja; |
| --- | --- |

20.

se veseli pozitivne izkušnje svojih delegacij za spremljanje volitev v okviru misij EU za spremljanje volitev, ki k tem misijam prispevajo pomembno dodano vrednost, saj dajejo legitimnost njihovim zaključkom in povečujejo njihovo prepoznavnost ter sprejetje, vendar poudarja, da je verodostojnost teh zaključkov odvisna od stroge uporabe metodologije v celotnem postopku spremljanja;

| 21. | pozdravlja delo združenja nekdanjih poslancev Evropskega parlamenta v sodelovanju z nekdanjimi poslanci kanadskega parlamenta in zvezo nekdanjih članov kongresa Združenih držav pri ustanavljanju Mednarodnega inštituta za spremljanje volitev; ugotavlja, da so člani Mednarodnega inštituta za spremljanje volitev spremljali veliko volitev ter poudarja, da bodo vsi sedanji poslanci postali nekdanji poslanci ter da bodo njihovo strokovno znanje in izkušnje neprecenljivi za nadaljnji razvoj demokratičnega procesa; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja delo združenja nekdanjih poslancev Evropskega parlamenta v sodelovanju z nekdanjimi poslanci kanadskega parlamenta in zvezo nekdanjih članov kongresa Združenih držav pri ustanavljanju Mednarodnega inštituta za spremljanje volitev; ugotavlja, da so člani Mednarodnega inštituta za spremljanje volitev spremljali veliko volitev ter poudarja, da bodo vsi sedanji poslanci postali nekdanji poslanci ter da bodo njihovo strokovno znanje in izkušnje neprecenljivi za nadaljnji razvoj demokratičnega procesa;

| 22. | poziva vse poslance, ki so udeleženi v delegacijah za spremljanje volitev, naj še naprej sledijo smernicam, določenim za te delegacije; poudarja pomen kodeksa ravnanja za mednarodne opazovalce volitev, ki velja tudi za poslance Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

22.

poziva vse poslance, ki so udeleženi v delegacijah za spremljanje volitev, naj še naprej sledijo smernicam, določenim za te delegacije; poudarja pomen kodeksa ravnanja za mednarodne opazovalce volitev, ki velja tudi za poslance Evropskega parlamenta;

| 23. | priznava, da so delegacije za spremljanje volitev Evropskega parlamenta imele v veliko primerih premajhno število članov, zato meni, da bi bilo treba v takih primerih vključiti nekdanje poslance; poziva zadevne politične organe Evropskega parlamenta, naj upoštevajo ta predlog; |
| --- | --- |

23.

priznava, da so delegacije za spremljanje volitev Evropskega parlamenta imele v veliko primerih premajhno število članov, zato meni, da bi bilo treba v takih primerih vključiti nekdanje poslance; poziva zadevne politične organe Evropskega parlamenta, naj upoštevajo ta predlog;

| 24. | poudarja, da delegacije opazovalcev iz političnih skupin ne predstavljajo Parlamenta, in poziva te delegacije, naj se vzdržijo kakršnih koli dejavnosti, ki bi lahko ogrozile verodostojnost in prepoznavnost uradnih delegacij Evropskega parlamenta za spremljanje volitev in misij Evropske unije za spremljanje volitev; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da delegacije opazovalcev iz političnih skupin ne predstavljajo Parlamenta, in poziva te delegacije, naj se vzdržijo kakršnih koli dejavnosti, ki bi lahko ogrozile verodostojnost in prepoznavnost uradnih delegacij Evropskega parlamenta za spremljanje volitev in misij Evropske unije za spremljanje volitev;

| 25. | ugotavlja, da je usklajevanje med institucijami Evropske unije in znotraj Komisije v glavnem pozitivno; obžaluje pa, da se je v nekaterih primerih pri usklajevanju poznalo resno pomanjkanje povezanosti, zaradi česar bodo še potrebne izboljšave; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da je usklajevanje med institucijami Evropske unije in znotraj Komisije v glavnem pozitivno; obžaluje pa, da se je v nekaterih primerih pri usklajevanju poznalo resno pomanjkanje povezanosti, zaradi česar bodo še potrebne izboljšave;

| 26. | zlasti poudarja pomen usklajevanja vseh javnih izjav, ki se nanašajo na ugotovitve misij EU za spremljanje volitev, in preprečevanja izdajanja kakršnih koli izjav, dokler misija EU za spremljanje volitev ne predstavi predhodne izjave, ter poudarja ključno vlogo, ki jo ima v smislu prepoznavnosti in verodostojnosti tiskovna konferenca, na kateri se prvič predstavi predhodna izjava; zahteva, da se izjave za tisk in poročila o ugotovitvah objavijo v skladu s časovnim razporedom, ki naj upošteva z volitvami povezane občutljive točke na terenu; |
| --- | --- |

26.

zlasti poudarja pomen usklajevanja vseh javnih izjav, ki se nanašajo na ugotovitve misij EU za spremljanje volitev, in preprečevanja izdajanja kakršnih koli izjav, dokler misija EU za spremljanje volitev ne predstavi predhodne izjave, ter poudarja ključno vlogo, ki jo ima v smislu prepoznavnosti in verodostojnosti tiskovna konferenca, na kateri se prvič predstavi predhodna izjava; zahteva, da se izjave za tisk in poročila o ugotovitvah objavijo v skladu s časovnim razporedom, ki naj upošteva z volitvami povezane občutljive točke na terenu;

| 27. | predlaga, da bi se moral Svet zaradi izboljšanja odnosov med Parlamentom in Svetom udeleževati srečanj usklajevalne skupine za volitve, Parlamentu pa bi bilo treba podeliti status opazovalca na srečanjih delovne skupine Sveta za človekove pravice (COHOM); |
| --- | --- |

27.

predlaga, da bi se moral Svet zaradi izboljšanja odnosov med Parlamentom in Svetom udeleževati srečanj usklajevalne skupine za volitve, Parlamentu pa bi bilo treba podeliti status opazovalca na srečanjih delovne skupine Sveta za človekove pravice (COHOM);

| 28. | poziva Komisijo, naj pri pogajanjih o pridružitvenih sporazumih in strateških partnerstvih preuči, kako vključiti izvedljivost spremljanja volilnih postopkov v državah južnega Sredozemlja in Bližnjega vzhoda; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj pri pogajanjih o pridružitvenih sporazumih in strateških partnerstvih preuči, kako vključiti izvedljivost spremljanja volilnih postopkov v državah južnega Sredozemlja in Bližnjega vzhoda;

| 29. | meni, da ostajajo učinkoviti in ciljno usmerjeni nadaljnji ukrepi po misijah EU za spremljanje volitev ključni izziv, s katerim se je treba spopasti, ter da bi bilo treba razlikovati med nadaljnjimi ukrepi tehnične in politične narave, v katere bi morale biti na vseh ravneh vključene vse institucije Evropske unije in države članice; |
| --- | --- |

29.

meni, da ostajajo učinkoviti in ciljno usmerjeni nadaljnji ukrepi po misijah EU za spremljanje volitev ključni izziv, s katerim se je treba spopasti, ter da bi bilo treba razlikovati med nadaljnjimi ukrepi tehnične in politične narave, v katere bi morale biti na vseh ravneh vključene vse institucije Evropske unije in države članice;

| 30. | predlaga, da se pozorno spremlja izvajanje priporočil misij EU za spremljanje volitev, zlasti kadar ni zagotovljena pomoč pri volitvah; |
| --- | --- |

30.

predlaga, da se pozorno spremlja izvajanje priporočil misij EU za spremljanje volitev, zlasti kadar ni zagotovljena pomoč pri volitvah;

| 31. | poziva, da vse institucije Evropske unije, zlasti Svet, in vlade držav članic vključijo ugotovitve in priporočila misij Evropske unije za spremljanje volitev v svoj politični dialog z zadevnimi državami, pa tudi v svoje demarše, deklaracije, resolucije, izjave in nadaljnje ukrepe; |
| --- | --- |

31.

poziva, da vse institucije Evropske unije, zlasti Svet, in vlade držav članic vključijo ugotovitve in priporočila misij Evropske unije za spremljanje volitev v svoj politični dialog z zadevnimi državami, pa tudi v svoje demarše, deklaracije, resolucije, izjave in nadaljnje ukrepe;

| 32. | poziva zlasti Komisijo, naj vključi priporočila misij EU za spremljanje volitev v vse akcijske načrte v zvezi državami, udeleženimi v evropski sosedski politiki, v katerih so razporejene misije za spremljanje volitev; |
| --- | --- |

32.

poziva zlasti Komisijo, naj vključi priporočila misij EU za spremljanje volitev v vse akcijske načrte v zvezi državami, udeleženimi v evropski sosedski politiki, v katerih so razporejene misije za spremljanje volitev;

| 33. | poziva Komisijo, naj ta priporočila v celoti in dolgoročno uporabi pri pripravi državnih strateških dokumentov/letnih akcijskih načrtov v okviru evropskega razvojnega sklada in zunanjih finančnih instrumentov EU, zlasti Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (15) ter Uredbe (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (16); |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj ta priporočila v celoti in dolgoročno uporabi pri pripravi državnih strateških dokumentov/letnih akcijskih načrtov v okviru evropskega razvojnega sklada in zunanjih finančnih instrumentov EU, zlasti Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (15) ter Uredbe (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (16);

| 34. | obsoja primere praks iz preteklosti, ko so se države, katerih volilne postopke so misije Evropske unije za spremljanje volitev ostro kritizirale, obravnavale povsem običajno; po drugi strani pa obžaluje, da Evropska unija ne prizna legitimnosti demokratičnih volitev v vseh primerih, in meni, da takšna nedoslednost ogroža krhko idejo demokracije ter podobo Evropske unije v teh državah; |
| --- | --- |

34.

obsoja primere praks iz preteklosti, ko so se države, katerih volilne postopke so misije Evropske unije za spremljanje volitev ostro kritizirale, obravnavale povsem običajno; po drugi strani pa obžaluje, da Evropska unija ne prizna legitimnosti demokratičnih volitev v vseh primerih, in meni, da takšna nedoslednost ogroža krhko idejo demokracije ter podobo Evropske unije v teh državah;

| 35. | poziva Komisijo, naj skrbno oceni izid vsake misije Evropske unije za spremljanje volitev in upošteva pridobljene izkušnje ter naj v končnih poročilih jasno navede metodološke omejitve vsake misije EU za spremljanje volitev; poleg tega poziva Komisijo, naj po svojih najboljših močeh zagotovi, da se po koncu volilnega procesa demokratični dosežki misij EU za spremljanje volitev (metodologija, strokovne izkušnje, proračunska sredstva, volilne strukture itd.) ne spodbijajo ali pozabijo; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj skrbno oceni izid vsake misije Evropske unije za spremljanje volitev in upošteva pridobljene izkušnje ter naj v končnih poročilih jasno navede metodološke omejitve vsake misije EU za spremljanje volitev; poleg tega poziva Komisijo, naj po svojih najboljših močeh zagotovi, da se po koncu volilnega procesa demokratični dosežki misij EU za spremljanje volitev (metodologija, strokovne izkušnje, proračunska sredstva, volilne strukture itd.) ne spodbijajo ali pozabijo;

| 36. | zahteva, da Komisija preuči izvedljivost razporeditve specializiranih misij za spremljanje nekaterih ključnih vidikov volilnega postopka, kot so priprava volilnega pravnega okvirja, registracija volivcev in povolilne pritožbe, ki jih misije Evropske unije za spremljanje volitev v nekaterih primerih ne pokrijejo v celoti; |
| --- | --- |

36.

zahteva, da Komisija preuči izvedljivost razporeditve specializiranih misij za spremljanje nekaterih ključnih vidikov volilnega postopka, kot so priprava volilnega pravnega okvirja, registracija volivcev in povolilne pritožbe, ki jih misije Evropske unije za spremljanje volitev v nekaterih primerih ne pokrijejo v celoti;

| 37. | priporoča, da se vzpostavi politični dialog, kadar se priporočila misij EU za spremljanje volitev ne izvajajo; |
| --- | --- |

37.

priporoča, da se vzpostavi politični dialog, kadar se priporočila misij EU za spremljanje volitev ne izvajajo;

| 38. | v skladu z zgornjo točko predlaga, da mora biti Evropski parlament navzoč pri oblikovanju novega parlamenta, v zvezi s katerim je spremljal volitve, in da je treba sodelovanje s takšnim na novo izvoljenim parlamentom okrepiti; |
| --- | --- |

38.

v skladu z zgornjo točko predlaga, da mora biti Evropski parlament navzoč pri oblikovanju novega parlamenta, v zvezi s katerim je spremljal volitve, in da je treba sodelovanje s takšnim na novo izvoljenim parlamentom okrepiti;

| 39. | priporoča uvedbo posebne strategije za podporo novo in demokratično izvoljenim parlamentom, da bi se trajno utrdile demokracija, pravna država in dobro upravljanje; |
| --- | --- |

39.

priporoča uvedbo posebne strategije za podporo novo in demokratično izvoljenim parlamentom, da bi se trajno utrdile demokracija, pravna država in dobro upravljanje;

| 40. | predlaga, da bi moral Evropski parlament ob upoštevanju tega namena raziskati načine in sredstva za pomoč novoizvoljenim parlamentom pri opravljanju njihovega dela, pri čemer se posebna pozornost nameni državam v razvoju; |
| --- | --- |

40.

predlaga, da bi moral Evropski parlament ob upoštevanju tega namena raziskati načine in sredstva za pomoč novoizvoljenim parlamentom pri opravljanju njihovega dela, pri čemer se posebna pozornost nameni državam v razvoju;

| 41. | predlaga Komisiji, naj vzpostavi druge mehanizme za spremljanje volilnega postopka v primerih, ko razporeditev polnopravne misije Evropske unije za spremljanje volitev ni mogoča; poziva Svet in Komisijo, naj bosta v takšnih okoliščinah pripravljena dati odločne in pravočasne javne izjave v zvezi z volitvami; |
| --- | --- |

41.

predlaga Komisiji, naj vzpostavi druge mehanizme za spremljanje volilnega postopka v primerih, ko razporeditev polnopravne misije Evropske unije za spremljanje volitev ni mogoča; poziva Svet in Komisijo, naj bosta v takšnih okoliščinah pripravljena dati odločne in pravočasne javne izjave v zvezi z volitvami;

| 42. | glede nadaljnjega tehničnega ukrepanja meni, da predstavlja pomoč pri volitvah v celotnem volilnem ciklu nujno dolgoročno strateško obvezo, ki je najbolje združljiva z misijami EU za spremljanje volitev, in je prepričan, da bi bilo treba nameniti posebno pozornost okrepitvi neodvisnosti in legitimnosti organov za upravljanje volitev ter podpori za ustanovitev stalne in ne začasne volilne komisije; |
| --- | --- |

42.

glede nadaljnjega tehničnega ukrepanja meni, da predstavlja pomoč pri volitvah v celotnem volilnem ciklu nujno dolgoročno strateško obvezo, ki je najbolje združljiva z misijami EU za spremljanje volitev, in je prepričan, da bi bilo treba nameniti posebno pozornost okrepitvi neodvisnosti in legitimnosti organov za upravljanje volitev ter podpori za ustanovitev stalne in ne začasne volilne komisije;

| 43. | poudarja, da bo Parlament kot demokratično izvoljena evropska institucija imel posebno vlogo pri nadaljnjem političnem ukrepanju po misiji Evropske unije za spremljanje volitev, zlasti pri vzpostavljanju parlamentarnih institucij in usposabljanju kadrov; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da bo Parlament kot demokratično izvoljena evropska institucija imel posebno vlogo pri nadaljnjem političnem ukrepanju po misiji Evropske unije za spremljanje volitev, zlasti pri vzpostavljanju parlamentarnih institucij in usposabljanju kadrov;

| 44. | poziva, da se, kjer je to izvedljivo, resno razmisli o dodani vrednosti posvetovanja, sodelovanja in izmenjave znanja med Parlamentom ter parlamentarnimi delegacijami in misijami AKP v širšem okviru zunanjih ukrepov EU ter v zvezi z drugimi nacionalnimi in mednarodnimi opazovalnimi misijami; predlaga, da se oblikujejo delovne skupine, ki bodo kot del nove strategije EU in Afrike partnerjem iz Afriške unije omogočile, da imajo korist od strokovnega znanja in izkušenj s področja spremljanja volitev, na podoben način, kot je EU imela korist od delovnih metod in izkušenj ODIHR in OVSE; |
| --- | --- |

44.

poziva, da se, kjer je to izvedljivo, resno razmisli o dodani vrednosti posvetovanja, sodelovanja in izmenjave znanja med Parlamentom ter parlamentarnimi delegacijami in misijami AKP v širšem okviru zunanjih ukrepov EU ter v zvezi z drugimi nacionalnimi in mednarodnimi opazovalnimi misijami; predlaga, da se oblikujejo delovne skupine, ki bodo kot del nove strategije EU in Afrike partnerjem iz Afriške unije omogočile, da imajo korist od strokovnega znanja in izkušenj s področja spremljanja volitev, na podoben način, kot je EU imela korist od delovnih metod in izkušenj ODIHR in OVSE;

| 45. | poziva k analizi razmer, v katerih bi se lahko organizirale skupne delegacije za spremljanje volitev za krajša obdobja s kolegi člani skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, Evro-sredozemske parlamentarne skupščine in Parlamentarne skupščine EU-Latinska Amerika; |
| --- | --- |

45.

poziva k analizi razmer, v katerih bi se lahko organizirale skupne delegacije za spremljanje volitev za krajša obdobja s kolegi člani skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, Evro-sredozemske parlamentarne skupščine in Parlamentarne skupščine EU-Latinska Amerika;

| 46. | priporoča, da se skupne misije AKP-EU za spremljanje volitev organizirajo redno, ko se izvajajo volitve v EU; |
| --- | --- |

46.

priporoča, da se skupne misije AKP-EU za spremljanje volitev organizirajo redno, ko se izvajajo volitve v EU;

| 47. | meni, da ima elektronsko glasovanje že zdaj ključno vlogo v volilnih procesih in da se bo njegova vloga še povečala, kar bi lahko ustvarilo novo vrsto volilne goljufije; poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe za zanesljivo spremljanje takšnega glasovanja in opazovalce za to ustrezno usposobi; |
| --- | --- |

47.

meni, da ima elektronsko glasovanje že zdaj ključno vlogo v volilnih procesih in da se bo njegova vloga še povečala, kar bi lahko ustvarilo novo vrsto volilne goljufije; poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe za zanesljivo spremljanje takšnega glasovanja in opazovalce za to ustrezno usposobi;

| 48. | poziva Parlament, naj sprejme letno poročilo o misijah EU za spremljanje volitev; |
| --- | --- |

48.

poziva Parlament, naj sprejme letno poročilo o misijah EU za spremljanje volitev;

| 49. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sopredsednikom Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, predsedniku Evro-sredozemske parlamentarne skupščine in sopredsednikom Parlamentarne skupščine EU-Latinska Amerika, predsedniku Parlamentarne skupščine Sveta Evrope, predsedniku Parlamentarne skupščine OVSE in direktorju Urada za demokratične institucije in človekove pravice. |
| --- | --- |

49.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sopredsednikom Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, predsedniku Evro-sredozemske parlamentarne skupščine in sopredsednikom Parlamentarne skupščine EU-Latinska Amerika, predsedniku Parlamentarne skupščine Sveta Evrope, predsedniku Parlamentarne skupščine OVSE in direktorju Urada za demokratične institucije in človekove pravice.

---

(1)  UL C 303, 14.12.2007, str. 1.

(2)  UL L 386, 29.12.2006, str. 1.

(3)  UL C 343, 5.12.2001, str. 270.

(4)  Sklep Sveta 9262/98 – PESC 157 – COHOM 6, 3.6.1998.

(5)  Sklep Sveta 8728/99 – PESC 165 – COHOM 4, 28.5.1999.

(6)  Dokument Sveta 9990/01 – PESC 236 – DEVGEN 103 – COHOM 17, 26.6.2001.

(7)  UL C 131 E, 5.6.2003, str. 147.

(8)  UL C 58, 1.3.2008, str. 18.

(9)  PE 309/025/BUR.

(10)  PE 349/329/CPG/DEF.

(11)  PE 375/270/CPG/Rev1.

(12)  PE 375/117/CPG.

(13)  UL C 271, 24.9.1999, str. 57.

(14)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(15)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

(16)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

---

| 12.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/38

---

Četrtek, 8. maj 2008Trgovinski in gospodarski odnosi z državami jugovzhodne Azije (ASEAN)

P6_TA(2008)0195

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o trgovinskih in gospodarskih odnosih z državami jugovzhodne Azije (ASEAN) (2007/2265(INI))

2009/C 271 E/04

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih resolucij o dvostranskih trgovinskih pogajanjih, zlasti resolucije z dne 13. decembra 2007 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Korejo (1),

ob upoštevanju listine ASEAN, podpisane 20. novembra 2007 na 13. vrhu ASEAN v Singapurju,

ob upoštevanju svojih resolucij o Mjanmaru, predvsem zadnjih resolucij z dne 6. in 27. septembra 2007 (2),

ob upoštevanju resolucije z dne 15. januarja 2008 o CARS 21: Konkurenčen ureditveni okvir za avtomobilsko industrijo (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 z naslovom„Sporazumu TRIPS in dostop do zdravil“ (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 z naslovom„Pomoč EU za trgovino“ (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 z naslovom„Spodbujanje dostojnega dela za vse“ (6),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. junija 2003 o regionalnih območjih proste trgovine in trgovinski strategiji v Evropski uniji (7),

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (KOM(2007)0602),

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom„Globalna Evropa: Konkurenca v svetu. Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta“ (KOM(2006)0567),

ob upoštevanju študije z dne 3. maja 2006 z naslovom„Gospodarski vpliv možnega sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in združenjem ASEAN“, ki jo je opravil CEPII-CERIM,

ob upoštevanju ministrske deklaracije s četrte ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije (STO), sprejete dne 14. novembra 2001 v Dohi in zlasti njenega člena 44 o posebni in diferencirani obravnavi,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0151/2008),

| A. | A. ker bi Evropska unija morala še naprej dajati prednost večstranskemu sistemu trgovanja na podlagi pravil, vzpostavljenem v okviru STO, ki ponuja najboljše možnosti za pravično in enakopravno mednarodno trgovino z določitvijo ustreznih pravil in zagotavljanjem skladnosti z njimi, |
| --- | --- |

A.

A. ker bi Evropska unija morala še naprej dajati prednost večstranskemu sistemu trgovanja na podlagi pravil, vzpostavljenem v okviru STO, ki ponuja najboljše možnosti za pravično in enakopravno mednarodno trgovino z določitvijo ustreznih pravil in zagotavljanjem skladnosti z njimi,

| B. | ker uspešen in uravnotežen zaključek razvojne agende iz Dohe daje največ upanja za pomoč pri vključevanju držav v razvoju v mednarodni trgovinski sistem, |
| --- | --- |

B.

ker uspešen in uravnotežen zaključek razvojne agende iz Dohe daje največ upanja za pomoč pri vključevanju držav v razvoju v mednarodni trgovinski sistem,

| C. | ker lahko medregionalni trgovinski sporazumi dopolnijo večstranski sistem s spodbujanjem vključevanja in obravnavanja tem, glede katerih je zdaj težko doseči večstranski sporazum, |
| --- | --- |

C.

ker lahko medregionalni trgovinski sporazumi dopolnijo večstranski sistem s spodbujanjem vključevanja in obravnavanja tem, glede katerih je zdaj težko doseči večstranski sporazum,

| D. | ker bi bil s skupnega vidika ASEAN peti največji trgovinski partner EU, EU pa bi bila drugi največji trgovinski partner ASEAN in vodilni vlagatelj v regiji, |
| --- | --- |

D.

ker bi bil s skupnega vidika ASEAN peti največji trgovinski partner EU, EU pa bi bila drugi največji trgovinski partner ASEAN in vodilni vlagatelj v regiji,

| E. | ker je območje ASEAN izjemno raznolika regija, katerega tri članice spadajo med najmanj razvite države, medtem ko imajo druge višji prihodek na prebivalca kot številne države članice EU, |
| --- | --- |

E.

ker je območje ASEAN izjemno raznolika regija, katerega tri članice spadajo med najmanj razvite države, medtem ko imajo druge višji prihodek na prebivalca kot številne države članice EU,

| F. | ker imajo države ASEAN različne gospodarske profile, te razlike pa bodo imele pomembno vlogo pri sklenitvi sporazuma o prosti trgovini med EU in ASEAN, |
| --- | --- |

F.

ker imajo države ASEAN različne gospodarske profile, te razlike pa bodo imele pomembno vlogo pri sklenitvi sporazuma o prosti trgovini med EU in ASEAN,

| G. | ker študije kažejo, da lahko sklenitev sporazuma med EU in ASEAN (v nadaljevanju sporazum) pomembno gospodarsko koristi obema pogodbenicama, vendar so pri tem lahko potrebni dodatni ukrepi za spodbujanje pravične razdelitve takšnih koristi, |
| --- | --- |

G.

ker študije kažejo, da lahko sklenitev sporazuma med EU in ASEAN (v nadaljevanju sporazum) pomembno gospodarsko koristi obema pogodbenicama, vendar so pri tem lahko potrebni dodatni ukrepi za spodbujanje pravične razdelitve takšnih koristi,

| H. | ker je sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki vsebuje izvršljive klavzule o človekovih pravicah, za Evropsko unijo predpogoj, da sklene sporazum o prosti trgovini s katero koli državo, |
| --- | --- |

H.

ker je sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki vsebuje izvršljive klavzule o človekovih pravicah, za Evropsko unijo predpogoj, da sklene sporazum o prosti trgovini s katero koli državo,

| I. | ker bo zadosten in recipročen dostop do trgov EU in ASEAN ob upoštevanju različnih gospodarskih položajev članic ASEAN, zlasti najrevnejših in najmanj razvitih držav, povečal pretok blaga in storitev, okrepil inovacije in spodbudil gospodarsko rast na obeh straneh, |
| --- | --- |

I.

ker bo zadosten in recipročen dostop do trgov EU in ASEAN ob upoštevanju različnih gospodarskih položajev članic ASEAN, zlasti najrevnejših in najmanj razvitih držav, povečal pretok blaga in storitev, okrepil inovacije in spodbudil gospodarsko rast na obeh straneh,

| J. | ker bi bilo treba ustrezno upoštevati učinkovito zaščito pravic intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami in geografskim poreklom, ter pri tem dajati prednost dostopu do zdravil in prenosu tehnologij, zlasti na področju trajnostnega razvoja in boja proti podnebnim spremembam, |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo treba ustrezno upoštevati učinkovito zaščito pravic intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami in geografskim poreklom, ter pri tem dajati prednost dostopu do zdravil in prenosu tehnologij, zlasti na področju trajnostnega razvoja in boja proti podnebnim spremembam,

| 1. | meni, da bo ambiciozen sporazum močno koristil obema stranema, in je kljub temu, da je visokokakovosten sporazum pomembnejši od hitrega poteka, zaskrbljen zaradi počasnega poteka pogajanj; poudarja, da je pomembno doseči konkretne rezultate za evropska podjetja z izboljšanjem dostopa do trgov; |
| --- | --- |

1.

meni, da bo ambiciozen sporazum močno koristil obema stranema, in je kljub temu, da je visokokakovosten sporazum pomembnejši od hitrega poteka, zaskrbljen zaradi počasnega poteka pogajanj; poudarja, da je pomembno doseči konkretne rezultate za evropska podjetja z izboljšanjem dostopa do trgov;

| 2. | meni, da uspešna razvojna agenda iz Dohe ostaja prednostna naloga Unije na področju trgovine, ter želi, da bi jo pogajanja z ASEAN dopolnila; meni, da mora predlagani sporazum v celoti upoštevati pravila STO; |
| --- | --- |

2.

meni, da uspešna razvojna agenda iz Dohe ostaja prednostna naloga Unije na področju trgovine, ter želi, da bi jo pogajanja z ASEAN dopolnila; meni, da mora predlagani sporazum v celoti upoštevati pravila STO;

| 3. | poziva obe strani, naj v pogajanjih data prednost potrebi po stabiliziranju cen proizvodov, zlasti cene hrane, ter naj izredno previdno pristopita k vprašanju biogoriv; |
| --- | --- |

3.

poziva obe strani, naj v pogajanjih data prednost potrebi po stabiliziranju cen proizvodov, zlasti cene hrane, ter naj izredno previdno pristopita k vprašanju biogoriv;

| 4. | verjame, da lahko medregionalni sporazumi koristno dopolnijo večstranski sistem, če so obsežni in ambiciozni ter segajo prek znižanja tarif in obravnavajo kvalitativne pogoje, povezane s trgovino, vključno učinkovitim zagotavljanjem človekovih pravic ter socialnih in okoljskih standardov; verjame, da bi morala dvostranska pogajanja, če se medregionalni sporazum izkaže za nepraktičnega, nujno imeti skupni okvir ter pokrivati le sporazum in različna prehodna obdobja; |
| --- | --- |

4.

verjame, da lahko medregionalni sporazumi koristno dopolnijo večstranski sistem, če so obsežni in ambiciozni ter segajo prek znižanja tarif in obravnavajo kvalitativne pogoje, povezane s trgovino, vključno učinkovitim zagotavljanjem človekovih pravic ter socialnih in okoljskih standardov; verjame, da bi morala dvostranska pogajanja, če se medregionalni sporazum izkaže za nepraktičnega, nujno imeti skupni okvir ter pokrivati le sporazum in različna prehodna obdobja;

| 5. | poudarja, da je prihodnost industrijske rasti v Uniji odvisna od odprtosti do zunanje trgovine in naložb, ki jih urejajo pravična pravila; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je prihodnost industrijske rasti v Uniji odvisna od odprtosti do zunanje trgovine in naložb, ki jih urejajo pravična pravila;

| 6. | obžaluje, da se na srečanju na vrhu EU-ASEAN novembra 2007 v Singapurju niso natančno obravnavale nekatere določbe v zvezi s poslovno prakso in ravnanjem, kar je ustavilo naložbe EU v države ASEAN; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da se na srečanju na vrhu EU-ASEAN novembra 2007 v Singapurju niso natančno obravnavale nekatere določbe v zvezi s poslovno prakso in ravnanjem, kar je ustavilo naložbe EU v države ASEAN;

| 7. | poudarja pomen krepitve regionalne gospodarske integracije med državami ASEAN; poziva Komisijo, naj zagotovi tehnično podporo in drugo razpoložljivo podporo takšni krepitvi; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen krepitve regionalne gospodarske integracije med državami ASEAN; poziva Komisijo, naj zagotovi tehnično podporo in drugo razpoložljivo podporo takšni krepitvi;

| 8. | poziva pogodbenice, naj postopno zmanjšajo ali odpravijo vse ovire za trgovino z blagom in storitvami ter v celoti upoštevajo različne gospodarske razmere znotraj regije ASEAN in potrebe po zagotavljanju univerzalnih, dostopnih in trajnostnih javnih storitev po dostopnih cenah in z visokimi standardi kakovosti za vse; |
| --- | --- |

8.

poziva pogodbenice, naj postopno zmanjšajo ali odpravijo vse ovire za trgovino z blagom in storitvami ter v celoti upoštevajo različne gospodarske razmere znotraj regije ASEAN in potrebe po zagotavljanju univerzalnih, dostopnih in trajnostnih javnih storitev po dostopnih cenah in z visokimi standardi kakovosti za vse;

| 9. | poziva Komisijo, naj v sporazumu med EU in ASEAN zagotovi preglednost in učinkovita pravila glede javnih naročil, konkurence in naložb, pravic intelektualne lastnine, državnih pomoči in drugih subvencij; poudarja pomen storitev v trgovinskih odnosih med EU in ASEAN; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj v sporazumu med EU in ASEAN zagotovi preglednost in učinkovita pravila glede javnih naročil, konkurence in naložb, pravic intelektualne lastnine, državnih pomoči in drugih subvencij; poudarja pomen storitev v trgovinskih odnosih med EU in ASEAN;

| 10. | poudarja, da bi moral sporazum z ASEAN zagotoviti:






  i) | izboljšanje in poenostavitev pravil o izvoru, |
| --- | --- | --- |

10.

poudarja, da bi moral sporazum z ASEAN zagotoviti:

i)

izboljšanje in poenostavitev pravil o izvoru,

| ii) | usklajevanje standardov, skupaj z varnostjo izdelkov, varstvom otrok in standardi za dobro počutje živali, |
| --- | --- |

ii)

usklajevanje standardov, skupaj z varnostjo izdelkov, varstvom otrok in standardi za dobro počutje živali,

| iii) | ureditveno preglednost in poenostavljene upravne postopke, |
| --- | --- |

iii)

ureditveno preglednost in poenostavljene upravne postopke,

| iv) | odpravljanje diskriminatornih davkov; |
| --- | --- |

iv)

odpravljanje diskriminatornih davkov;

Sektorska vprašanja

| 11. | meni, da netarifne ovire niso nič manj pomembne kot tarifna znižanja ter je posebej zaskrbljen zaradi omejitev za poslovne storitve, kadar lahko zmanjšanje neutemeljenih omejitev družbam ASEAN omogoči dostop do nižjih stroškov ter učinkovitejših bančnih, zavarovalniških in pravnih storitev; |
| --- | --- |

11.

meni, da netarifne ovire niso nič manj pomembne kot tarifna znižanja ter je posebej zaskrbljen zaradi omejitev za poslovne storitve, kadar lahko zmanjšanje neutemeljenih omejitev družbam ASEAN omogoči dostop do nižjih stroškov ter učinkovitejših bančnih, zavarovalniških in pravnih storitev;

| 12. | poudarja pomen pravic intelektualne lastnine in poziva, naj bo njihovo učinkovito izvajanje prednostna naloga, zlasti pri oblikovanju, zvočnih posnetkih in drugih kulturnih dobrin ter pri geografskih označbah in geografskem poreklu; poziva Komisijo, naj pri obravnavanju ovir upošteva pravico držav, da same urejajo sektorje – kot je avdiovizualni sektor – ki imajo ključno vlogo pri ohranjanju kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen pravic intelektualne lastnine in poziva, naj bo njihovo učinkovito izvajanje prednostna naloga, zlasti pri oblikovanju, zvočnih posnetkih in drugih kulturnih dobrin ter pri geografskih označbah in geografskem poreklu; poziva Komisijo, naj pri obravnavanju ovir upošteva pravico držav, da same urejajo sektorje – kot je avdiovizualni sektor – ki imajo ključno vlogo pri ohranjanju kulturne raznolikosti;

| 13. | pripisuje poseben pomen boju proti ponarejenim farmacevtskim izdelkom, ki predstavljajo nepošteno konkurenco in ogrožajo potrošnike; hkrati poudarja, da nobena določba sporazuma ne bi smel ustvarjati pravnih ali praktičnih ovir največji uporabi možnosti za prilagoditev, določenih v deklaraciji o Sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (sporazum TRIPS) in dostopu do zdravil, ter poziva pogajalce Komisije, naj v celoti upoštevajo točke, določene v zgoraj omenjeni resoluciji z dne 12. julija 2007 o tej temi; |
| --- | --- |

13.

pripisuje poseben pomen boju proti ponarejenim farmacevtskim izdelkom, ki predstavljajo nepošteno konkurenco in ogrožajo potrošnike; hkrati poudarja, da nobena določba sporazuma ne bi smel ustvarjati pravnih ali praktičnih ovir največji uporabi možnosti za prilagoditev, določenih v deklaraciji o Sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (sporazum TRIPS) in dostopu do zdravil, ter poziva pogajalce Komisije, naj v celoti upoštevajo točke, določene v zgoraj omenjeni resoluciji z dne 12. julija 2007 o tej temi;

| 14. | ponovno opozarja na zavezo EU, da bo podpirala deklaracijo iz Dohe in spodbujala uporabo prilagodljivosti TRIPS v korist javnega zdravstva in dostopa do zdravil v državah v razvoju; zato poziva Komisijo, naj ne stori ničesar, kar bi ogrozilo prizadevanja tajske vlade, da zagotovi dostop do zdravil vsem svojim prebivalcem; |
| --- | --- |

14.

ponovno opozarja na zavezo EU, da bo podpirala deklaracijo iz Dohe in spodbujala uporabo prilagodljivosti TRIPS v korist javnega zdravstva in dostopa do zdravil v državah v razvoju; zato poziva Komisijo, naj ne stori ničesar, kar bi ogrozilo prizadevanja tajske vlade, da zagotovi dostop do zdravil vsem svojim prebivalcem;

| 15. | meni, da bi morali tisti vidiki sporazuma, ki vplivajo na javna naročila, priznavati različno stopnjo razvoja članic ASEAN ter spoštovati pravico vseh udeležencev, da urejajo javne storitve, zlasti tiste, ki so povezane z osnovnimi potrebami; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi morali tisti vidiki sporazuma, ki vplivajo na javna naročila, priznavati različno stopnjo razvoja članic ASEAN ter spoštovati pravico vseh udeležencev, da urejajo javne storitve, zlasti tiste, ki so povezane z osnovnimi potrebami;

| 16. | meni, da bi moral sporazum spodbujati večjo preglednost in odgovornost pri naložbah, ki jih uresničujejo državni premoženjski skladi; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi moral sporazum spodbujati večjo preglednost in odgovornost pri naložbah, ki jih uresničujejo državni premoženjski skladi;

| 17. | izraža zaskrbljenost glede posledic višjih cen riža, zlasti za revnejša gospodinjstva v državah ASEAN, ki so uvoznice riža; |
| --- | --- |

17.

izraža zaskrbljenost glede posledic višjih cen riža, zlasti za revnejša gospodinjstva v državah ASEAN, ki so uvoznice riža;

| 18. | meni, da se je nujno treba podrobno posvetiti ribiški industriji, zlasti sektorju tuna, glede na močan družbeno-gospodarski vpliv, ki bi ga imela popolna in takojšnja liberalizacija tarif na ta občutljivi sektor; to je priznala Komisija v svoji študiji o tem sektorju, ki jo je izvedla na zahtevo Parlamenta; |
| --- | --- |

18.

meni, da se je nujno treba podrobno posvetiti ribiški industriji, zlasti sektorju tuna, glede na močan družbeno-gospodarski vpliv, ki bi ga imela popolna in takojšnja liberalizacija tarif na ta občutljivi sektor; to je priznala Komisija v svoji študiji o tem sektorju, ki jo je izvedla na zahtevo Parlamenta;

| 19. | poudarja, da je spoštovanje higienskih in zdravstvenih predpisov v ribiški industriji pomembno sredstvo pri doseganju izboljšanega in povečanega napredka ribiške industrije v teh državah ter poštene konkurence med njimi in ribiško industrijo EU; poziva Komisijo, naj ponudi potrebno tehnično pomoč, ki bi ribiškim industrijam držav ASEAN omogočila, da dosežejo te cilje; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je spoštovanje higienskih in zdravstvenih predpisov v ribiški industriji pomembno sredstvo pri doseganju izboljšanega in povečanega napredka ribiške industrije v teh državah ter poštene konkurence med njimi in ribiško industrijo EU; poziva Komisijo, naj ponudi potrebno tehnično pomoč, ki bi ribiškim industrijam držav ASEAN omogočila, da dosežejo te cilje;

| 20. | poziva k širitvi medregionalnega gospodarskega sodelovanja na področje makrogospodarstva, vključno s sodelovanjem na področju obdavčevanja in statistike, sprejetjem mednarodnih revizijskih in računovodskih standardov ter ukrepi za boj proti korupciji in pranju denarja; |
| --- | --- |

20.

poziva k širitvi medregionalnega gospodarskega sodelovanja na področje makrogospodarstva, vključno s sodelovanjem na področju obdavčevanja in statistike, sprejetjem mednarodnih revizijskih in računovodskih standardov ter ukrepi za boj proti korupciji in pranju denarja;

| 21. | poziva Unijo in ASEAN, naj okrepita sodelovanje v boju proti trgovini z ljudmi, spolnemu turizmu in ponarejanju; pozdravlja zaveze članic ASEAN, da se bodo spopadle s problemom drog in jih hkrati poziva, naj podprejo moratorij Združenih narodov glede smrtne kazni; pozdravlja dejstvo, da so Filipini odpravili smrtno kazen; |
| --- | --- |

21.

poziva Unijo in ASEAN, naj okrepita sodelovanje v boju proti trgovini z ljudmi, spolnemu turizmu in ponarejanju; pozdravlja zaveze članic ASEAN, da se bodo spopadle s problemom drog in jih hkrati poziva, naj podprejo moratorij Združenih narodov glede smrtne kazni; pozdravlja dejstvo, da so Filipini odpravili smrtno kazen;

| 22. | poziva Unijo in ASEAN, naj okrepita sodelovanje na področju javnega zdravja in zlasti v boju proti boleznim, kot so aids, SARS in ptičja gripa, pri reševanju podnebnih sprememb in glede varnosti hrane; |
| --- | --- |

22.

poziva Unijo in ASEAN, naj okrepita sodelovanje na področju javnega zdravja in zlasti v boju proti boleznim, kot so aids, SARS in ptičja gripa, pri reševanju podnebnih sprememb in glede varnosti hrane;

| 23. | verjame, da je konkurenčnost Unije v primerjavi z državami ASEAN odvisna od boljše izobrazbe, usposabljanja in raziskav v Uniji ter ustvarjanja inovativnih izdelkov in storitev; |
| --- | --- |

23.

verjame, da je konkurenčnost Unije v primerjavi z državami ASEAN odvisna od boljše izobrazbe, usposabljanja in raziskav v Uniji ter ustvarjanja inovativnih izdelkov in storitev;

| 24. | meni, da bi morali sporazumi o trgovini, naložbah in raziskavah obravnavati vprašanja posameznih sektorjev, kot so:






  i) | varčne žarnice, |
| --- | --- | --- |

24.

meni, da bi morali sporazumi o trgovini, naložbah in raziskavah obravnavati vprašanja posameznih sektorjev, kot so:

i)

varčne žarnice,

| ii) | certifikacija proizvodov iz trajnostno gojenega in zakonito posekanega lesa, |
| --- | --- |

ii)

certifikacija proizvodov iz trajnostno gojenega in zakonito posekanega lesa,

| iii) | preprečevanje naravnih nesreč in odpravljanje njihovih posledic, |
| --- | --- |

iii)

preprečevanje naravnih nesreč in odpravljanje njihovih posledic,

| iv) | sektor turizma, s posebnim poudarkom na malih in srednje velikih podjetjih, |
| --- | --- |

iv)

sektor turizma, s posebnim poudarkom na malih in srednje velikih podjetjih,

| v) | prost pretok raziskovalcev, poslovnežev in turistov, |
| --- | --- |

v)

prost pretok raziskovalcev, poslovnežev in turistov,

| vi) | sodelovanje med raziskovalnimi središči v Uniji in državah ASEAN ter izmenjava izsledkov znanstvenih raziskav, |
| --- | --- |

vi)

sodelovanje med raziskovalnimi središči v Uniji in državah ASEAN ter izmenjava izsledkov znanstvenih raziskav,

| vii) | aerosolni razpršilniki; |
| --- | --- |

vii)

aerosolni razpršilniki;

| 25. | priporoča, da se energetska politika Unije v zvezi z državami ASEAN osredotoči na:






  i) | nediskriminatorno izdajanje dovoljenj in nediskriminatorne pogoje trgovanja z energetskimi proizvodi, |
| --- | --- | --- |

25.

priporoča, da se energetska politika Unije v zvezi z državami ASEAN osredotoči na:

i)

nediskriminatorno izdajanje dovoljenj in nediskriminatorne pogoje trgovanja z energetskimi proizvodi,

| ii) | izboljšanje proizvodnje energije in izvoznih zmogljivosti, |
| --- | --- |

ii)

izboljšanje proizvodnje energije in izvoznih zmogljivosti,

| iii) | razvoj prometne infrastrukture za energetske proizvode, |
| --- | --- |

iii)

razvoj prometne infrastrukture za energetske proizvode,

| iv) | diverzifikacijo energetskih virov, |
| --- | --- |

iv)

diverzifikacijo energetskih virov,

| v) | odpravo dajatev na meji za energetske proizvode, |
| --- | --- |

v)

odpravo dajatev na meji za energetske proizvode,

| vi) | medsebojne sporazume o varčevanju z energijo, ublažitvi podnebnih sprememb in zmanjševanju emisij toplogrednih plinov, vključno z morebitnimi vzajemnimi dogovori o trgovanju z emisijami, da bi se izognili povzročanju škode za industrijo Unije; |
| --- | --- |

vi)

medsebojne sporazume o varčevanju z energijo, ublažitvi podnebnih sprememb in zmanjševanju emisij toplogrednih plinov, vključno z morebitnimi vzajemnimi dogovori o trgovanju z emisijami, da bi se izognili povzročanju škode za industrijo Unije;

| 26. | želi pozdraviti razvoj skupnih raziskovalnih projektov, ki jih izvajajo raziskovalne ustanove v Uniji in državah ASEAN, ter poziva Komisijo, naj izvede ukrepe za spodbuditev teh dogovorov; |
| --- | --- |

26.

želi pozdraviti razvoj skupnih raziskovalnih projektov, ki jih izvajajo raziskovalne ustanove v Uniji in državah ASEAN, ter poziva Komisijo, naj izvede ukrepe za spodbuditev teh dogovorov;

| 27. | opozarja, da je treba industrijo v Uniji obvarovati pred dampingom, ki ga izvajajo izvozniki iz držav ASEAN, in od tovrstnega dampinga odvrniti s pravočasnim ukrepanjem trgovinskih pogajalcev iz Unije; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da je treba industrijo v Uniji obvarovati pred dampingom, ki ga izvajajo izvozniki iz držav ASEAN, in od tovrstnega dampinga odvrniti s pravočasnim ukrepanjem trgovinskih pogajalcev iz Unije;

Vprašanja, ki veljajo za posamezno državo

| 28. | poudarja, da bi bilo treba v vsakem načrtu tarifnih znižanj v celoti upoštevati različen gospodarski položaj članic ASEAN; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da bi bilo treba v vsakem načrtu tarifnih znižanj v celoti upoštevati različen gospodarski položaj članic ASEAN;

| 29. | meni, da bi bilo treba revnejšim članicam ASEAN, ki ne spadajo med najmanj razvite države, omogočiti možnosti za prilagajanje, ki v veliki meri ustrezajo tistim, ki jih sporazumi o gospodarskem partnerstvu ponujajo državam s primerljivimi stopnjami prihodka; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi bilo treba revnejšim članicam ASEAN, ki ne spadajo med najmanj razvite države, omogočiti možnosti za prilagajanje, ki v veliki meri ustrezajo tistim, ki jih sporazumi o gospodarskem partnerstvu ponujajo državam s primerljivimi stopnjami prihodka;

| 30. | poziva Komisijo, naj v ustreznem trenutku med pogajanji pozove Kambodžo in Laos, da navedeta, ali želita biti vključena v sporazum, ter, če bo odgovor pozitiven, pridobi revidirano pogajalsko pooblastilo Sveta, ki bi to omogočilo; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj v ustreznem trenutku med pogajanji pozove Kambodžo in Laos, da navedeta, ali želita biti vključena v sporazum, ter, če bo odgovor pozitiven, pridobi revidirano pogajalsko pooblastilo Sveta, ki bi to omogočilo;

| 31. | meni, da trenutni položaj v Mjanmaru onemogoča vključitev te države v sporazum; |
| --- | --- |

31.

meni, da trenutni položaj v Mjanmaru onemogoča vključitev te države v sporazum;

| 32. | meni, da je rešitev težave bančne tajnosti v Singapurju, ki ovira sklenitev sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, bistvena, da se omogočijo dejanske možnosti za medregionalni sporazum o prosti trgovini; |
| --- | --- |

32.

meni, da je rešitev težave bančne tajnosti v Singapurju, ki ovira sklenitev sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, bistvena, da se omogočijo dejanske možnosti za medregionalni sporazum o prosti trgovini;

Trajnostni razvoj

| 33. | meni, da je ambiciozno poglavje o trajnostnem razvoju bistveni del vsakega sporazuma, in poudarja, da je izvajanje teh dogovorjenih standardov nujno; meni, da mora zato za to poglavje veljati standardni mehanizem za reševanje sporov; |
| --- | --- |

33.

meni, da je ambiciozno poglavje o trajnostnem razvoju bistveni del vsakega sporazuma, in poudarja, da je izvajanje teh dogovorjenih standardov nujno; meni, da mora zato za to poglavje veljati standardni mehanizem za reševanje sporov;

| 34. | poziva, naj vsak sporazum vključuje obvezujoče socialne in okoljske določbe, ki bodo podpisnice zavezale, da ratificirajo temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela in zagotovijo njihovo učinkovito izvajanje, zlasti glede otroškega in prisilnega dela; izkoreninjenje tega je ključni izziv Mednarodne organizacije dela, kar je izpostavila v svojem poročilu z naslovom„Konec otroškega dela: na dosegu roke“, prvič objavljenem leta 2006; |
| --- | --- |

34.

poziva, naj vsak sporazum vključuje obvezujoče socialne in okoljske določbe, ki bodo podpisnice zavezale, da ratificirajo temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela in zagotovijo njihovo učinkovito izvajanje, zlasti glede otroškega in prisilnega dela; izkoreninjenje tega je ključni izziv Mednarodne organizacije dela, kar je izpostavila v svojem poročilu z naslovom„Konec otroškega dela: na dosegu roke“, prvič objavljenem leta 2006;

| 35. | vabi Komisijo, naj obravnava načine za zagotavljanje spodbud državam, ki izboljšujejo standarde dela, da bi zagotovila, da širjenje sporazuma o prosti trgovini ne ogroža privlačnosti kvalificiranja za splošni sistem preferencialov (GSP +) status, ter naj prouči možnost vključitve določbe o ratifikaciji temeljnih konvencij Združenih narodov in Mednarodne organizacije dela o človekovih pravicah in pravicah delavcev, zlasti pravic v zvezi z otroškim in prisilnim delom; |
| --- | --- |

35.

vabi Komisijo, naj obravnava načine za zagotavljanje spodbud državam, ki izboljšujejo standarde dela, da bi zagotovila, da širjenje sporazuma o prosti trgovini ne ogroža privlačnosti kvalificiranja za splošni sistem preferencialov (GSP +) status, ter naj prouči možnost vključitve določbe o ratifikaciji temeljnih konvencij Združenih narodov in Mednarodne organizacije dela o človekovih pravicah in pravicah delavcev, zlasti pravic v zvezi z otroškim in prisilnim delom;

| 36. | poudarja, da bi bilo treba, ko bo sporazum o prosti trgovini med EU in ASEAN začel veljati, sprejeti ukrepe, s katerimi bi preprečili spodkopavanje ugodnosti, ki so jih deležne najmanj razvite države, v zvezi z dostopom njihovih izdelkov na trg Unije; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da bi bilo treba, ko bo sporazum o prosti trgovini med EU in ASEAN začel veljati, sprejeti ukrepe, s katerimi bi preprečili spodkopavanje ugodnosti, ki so jih deležne najmanj razvite države, v zvezi z dostopom njihovih izdelkov na trg Unije;

| 37. | meni, da bi imel lahko forum o trgovini in trajnostnem razvoju, ki ga sestavljajo predstavniki organizacij delavcev in delodajalcev ter predstavniki civilne družbe, pomembno vlogo pri zagotavljanju, da se z večjo odprtostjo trga zvišujejo okoljski in socialni standardi; |
| --- | --- |

37.

meni, da bi imel lahko forum o trgovini in trajnostnem razvoju, ki ga sestavljajo predstavniki organizacij delavcev in delodajalcev ter predstavniki civilne družbe, pomembno vlogo pri zagotavljanju, da se z večjo odprtostjo trga zvišujejo okoljski in socialni standardi;

| 38. | predlaga vzpostavitev mehanizma, po katerem lahko priznane organizacije delavcev in delodajalcev predložijo zahtevke za ukrepanje, ki se obravnavajo v določenem časovnem obdobju, in katerih rezultat so lahko določbe o stalnem nadaljnjem spremljanju in pregledovanju, da se ohrani pritisk proti kršitvam pravic delavcev; |
| --- | --- |

38.

predlaga vzpostavitev mehanizma, po katerem lahko priznane organizacije delavcev in delodajalcev predložijo zahtevke za ukrepanje, ki se obravnavajo v določenem časovnem obdobju, in katerih rezultat so lahko določbe o stalnem nadaljnjem spremljanju in pregledovanju, da se ohrani pritisk proti kršitvam pravic delavcev;

| 39. | se veseli zgodnje objave presoje vplivov na trajnostni razvoj, ki mora biti na voljo pravočasno, da se omogoči polno javno posvetovanje, da lahko rezultati posvetovanja vplivajo na rezultat pogajanj, zlasti v zvezi z ukrepi, ki so lahko potrebni za blaženje negativnega vpliva na nekatere skupine ali sektorje; |
| --- | --- |

39.

se veseli zgodnje objave presoje vplivov na trajnostni razvoj, ki mora biti na voljo pravočasno, da se omogoči polno javno posvetovanje, da lahko rezultati posvetovanja vplivajo na rezultat pogajanj, zlasti v zvezi z ukrepi, ki so lahko potrebni za blaženje negativnega vpliva na nekatere skupine ali sektorje;

| 40. | meni, da bi morala presoja vplivov na trajnostni razvoj namenjati posebno pozornost vplivu liberalizacije trgovine na enakost spolov, zlasti v sektorjih, kot so kmetijstvo, tekstilna industrija in prostocarinske cone; |
| --- | --- |

40.

meni, da bi morala presoja vplivov na trajnostni razvoj namenjati posebno pozornost vplivu liberalizacije trgovine na enakost spolov, zlasti v sektorjih, kot so kmetijstvo, tekstilna industrija in prostocarinske cone;

| 41. | poziva Komisijo in predstavnike držav ASEAN, naj posebno pozornost namenijo posledicam, ki jih bo imel sporazum za male kmete v regiji, in zagotovijo, da se bo družinsko in trajnostno kmetijstvo okrepilo, ne oslabilo; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo in predstavnike držav ASEAN, naj posebno pozornost namenijo posledicam, ki jih bo imel sporazum za male kmete v regiji, in zagotovijo, da se bo družinsko in trajnostno kmetijstvo okrepilo, ne oslabilo;

| 42. | meni, da so ukrepi za boj proti krčenju gozdov ter zaščito in spodbujanje tropskih gozdov izjemnega pomena pri boju proti podnebnim spremembam in kot prispevek k ohranjanju biološke raznovrstnosti; zato meni, da bi moral sporazum o partnerstvu in sodelovanju spodbujati trgovino z zgolj okoljsko trajnostnimi biogorivi ter da bi bilo treba državam ASEAN pomagati pri njihovih prizadevanjih za odpravljanje nezakonitega gozdarjenja; |
| --- | --- |

42.

meni, da so ukrepi za boj proti krčenju gozdov ter zaščito in spodbujanje tropskih gozdov izjemnega pomena pri boju proti podnebnim spremembam in kot prispevek k ohranjanju biološke raznovrstnosti; zato meni, da bi moral sporazum o partnerstvu in sodelovanju spodbujati trgovino z zgolj okoljsko trajnostnimi biogorivi ter da bi bilo treba državam ASEAN pomagati pri njihovih prizadevanjih za odpravljanje nezakonitega gozdarjenja;

| 43. | poziva pogajalske partnerje, naj zagotovijo, da bo sporazum vključeval mehanizme varovanja pravic do uporabe gozdov v skladu s tradicijami in običaji domorodnih in lokalnih skupnosti ter da bodo te pravice upoštevali pri upravljanju gozdov in izvajanju sistema licenciranja; pogajalske partnerje poziva tudi, naj okrepijo možnosti nacionalnih parlamentov in civilne družbe, vključno z lokalnimi in domorodnimi skupnostmi, da sodelujejo pri odločanju glede ohranjanja, uporabe in upravljanja naravnih virov ter določijo in branijo svoje ozemeljske pravice; |
| --- | --- |

43.

poziva pogajalske partnerje, naj zagotovijo, da bo sporazum vključeval mehanizme varovanja pravic do uporabe gozdov v skladu s tradicijami in običaji domorodnih in lokalnih skupnosti ter da bodo te pravice upoštevali pri upravljanju gozdov in izvajanju sistema licenciranja; pogajalske partnerje poziva tudi, naj okrepijo možnosti nacionalnih parlamentov in civilne družbe, vključno z lokalnimi in domorodnimi skupnostmi, da sodelujejo pri odločanju glede ohranjanja, uporabe in upravljanja naravnih virov ter določijo in branijo svoje ozemeljske pravice;

| 44. | meni, da bi bilo treba okolju prijaznim proizvodom in izdelkom„pravične trgovine“ hitreje znižati tarife kot ostalemu blagu ter jim omogočiti zgodnji dostop do evropskega trga; poziva Komisijo, naj razmisli o posodobitvi carinske nomenklature, da bodo ti specifični proizvodi ustrezno obravnavani; |
| --- | --- |

44.

meni, da bi bilo treba okolju prijaznim proizvodom in izdelkom„pravične trgovine“ hitreje znižati tarife kot ostalemu blagu ter jim omogočiti zgodnji dostop do evropskega trga; poziva Komisijo, naj razmisli o posodobitvi carinske nomenklature, da bodo ti specifični proizvodi ustrezno obravnavani;

Politični vidiki

| 45. | priznava, da ima ASEAN vedno pomembnejšo vlogo pri spodbujanju regionalne stabilnosti in blaginje; pozdravlja ponovno oživitev odnosov med EU in ASEAN leta 2007 z vrhom v Singapurju; meni, da imata EU in ASEAN, ki se zavzemata za regionalno povezovanje, velike možnosti za sodelovanje; |
| --- | --- |

45.

priznava, da ima ASEAN vedno pomembnejšo vlogo pri spodbujanju regionalne stabilnosti in blaginje; pozdravlja ponovno oživitev odnosov med EU in ASEAN leta 2007 z vrhom v Singapurju; meni, da imata EU in ASEAN, ki se zavzemata za regionalno povezovanje, velike možnosti za sodelovanje;

| 46. | ugotavlja, da bodo ukrepi za pospešitev gospodarskih in trgovinskih odnosov med Unijo in ASEAN pomagali utrditi splošne odnose med tema dvema regijama ter bodo spodbudili nadaljnji napredek v zvezi s političnim sodelovanjem in varnostjo, izboljšanje demokracije in človekovih pravic ter nadaljnji napredek na področju energije/podnebnih sprememb in okolja, na družbeno-kulturnem področju ter na področju sodelovanja in razvoja; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da bodo ukrepi za pospešitev gospodarskih in trgovinskih odnosov med Unijo in ASEAN pomagali utrditi splošne odnose med tema dvema regijama ter bodo spodbudili nadaljnji napredek v zvezi s političnim sodelovanjem in varnostjo, izboljšanje demokracije in človekovih pravic ter nadaljnji napredek na področju energije/podnebnih sprememb in okolja, na družbeno-kulturnem področju ter na področju sodelovanja in razvoja;

| 47. | pozdravlja napredek pri povezovanju ASEAN in podpis listine ASEAN v upanju, da bodo njene določbe začele čim prej veljati; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja napredek pri povezovanju ASEAN in podpis listine ASEAN v upanju, da bodo njene določbe začele čim prej veljati;

| 48. | opozarja, da so človekove pravice in demokracija temeljne vrednote EU in zahteva, da postanejo sestavni del pogajanj z ASEAN, zlasti v zvezi s sporazumi o partnerstvu in sodelovanju; ponovno poudarja pomen, ki ga Parlament pripisuje političnim reformam in reformam državljanskih pravic, ter pozdravlja ustanovitev organa za človekove pravice v listini ASEAN in izrecno zavezanost krepitvi demokracije, izboljšanju dobrega upravljanja in pravne države ter spodbujanju in varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; zato pričakuje, da lahko ASEAN konstruktivno prispeva k spodbujanju teh vrednot v regiji; |
| --- | --- |

48.

opozarja, da so človekove pravice in demokracija temeljne vrednote EU in zahteva, da postanejo sestavni del pogajanj z ASEAN, zlasti v zvezi s sporazumi o partnerstvu in sodelovanju; ponovno poudarja pomen, ki ga Parlament pripisuje političnim reformam in reformam državljanskih pravic, ter pozdravlja ustanovitev organa za človekove pravice v listini ASEAN in izrecno zavezanost krepitvi demokracije, izboljšanju dobrega upravljanja in pravne države ter spodbujanju in varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; zato pričakuje, da lahko ASEAN konstruktivno prispeva k spodbujanju teh vrednot v regiji;

| 49. | pozdravlja volitve na Tajskem, ki so ponovno vzpostavile demokracijo; poziva k verodostojnemu procesu demokratizacije in nacionalne sprave v Burmi, v katerem morajo polno sodelovati opozicija in etnične skupine, ter zahteva takojšnjo izpustitev Aung San Suu Kyi in vseh političnih zapornikov ter normalizacijo dejavnosti vseh političnih strank; podpira delo posebnih predstavnikov Združenih narodov in EU; poziva Svet, naj ohrani omejevalne ukrepe proti vladi Burme, natančno spremlja stanje v državi in preuči te ukrepe, če razvoj dogodkov v državi to zahteva; poziva članice ASEAN ter Kitajsko in Indijo, naj izvajajo pritisk na Burmo; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja volitve na Tajskem, ki so ponovno vzpostavile demokracijo; poziva k verodostojnemu procesu demokratizacije in nacionalne sprave v Burmi, v katerem morajo polno sodelovati opozicija in etnične skupine, ter zahteva takojšnjo izpustitev Aung San Suu Kyi in vseh političnih zapornikov ter normalizacijo dejavnosti vseh političnih strank; podpira delo posebnih predstavnikov Združenih narodov in EU; poziva Svet, naj ohrani omejevalne ukrepe proti vladi Burme, natančno spremlja stanje v državi in preuči te ukrepe, če razvoj dogodkov v državi to zahteva; poziva članice ASEAN ter Kitajsko in Indijo, naj izvajajo pritisk na Burmo;

| 50. | poudarja, da je pomembno stalno sodelovanje glede boja proti terorizmu ter kriznega upravljanja in ravnanja v primeru naravnih nesreč, ter pozdravlja nedavno sodelovanje pri nadzorni misiji v Acehu; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je pomembno stalno sodelovanje glede boja proti terorizmu ter kriznega upravljanja in ravnanja v primeru naravnih nesreč, ter pozdravlja nedavno sodelovanje pri nadzorni misiji v Acehu;

| 51. | z namenom vzpodbujati dobro upravljanje, preglednost in pravno državo si Parlament želi, da bi države članice in Komisija posredovale v primerih, ko obstajajo jasni dokazi, da so uradniki iz držav ASEAN vpleteni v korupcijo, povezano z naravnimi viri; poziva Komisijo, naj poroča Parlamentu o vseh ukrepih, ki jih bo sprejela v zvezi s tem; |
| --- | --- |

51.

z namenom vzpodbujati dobro upravljanje, preglednost in pravno državo si Parlament želi, da bi države članice in Komisija posredovale v primerih, ko obstajajo jasni dokazi, da so uradniki iz držav ASEAN vpleteni v korupcijo, povezano z naravnimi viri; poziva Komisijo, naj poroča Parlamentu o vseh ukrepih, ki jih bo sprejela v zvezi s tem;

Vloga Evropskega parlamenta

| 52. | pričakuje, da bo Lizbonska pogodba začela veljati pred zaključkom pogajanj, kar bo odpravilo vsak dvom glede potrebe po privolitvi Parlamenta za to vrsto sporazuma; poziva Komisijo, naj da Parlamentu širše pristojnosti pri pogajanjih in naj se med pogajanji redno posvetuje s Parlamentom ter tako zagotovi, da bo imel rezultat pogajanj široko podporo; |
| --- | --- |

52.

pričakuje, da bo Lizbonska pogodba začela veljati pred zaključkom pogajanj, kar bo odpravilo vsak dvom glede potrebe po privolitvi Parlamenta za to vrsto sporazuma; poziva Komisijo, naj da Parlamentu širše pristojnosti pri pogajanjih in naj se med pogajanji redno posvetuje s Parlamentom ter tako zagotovi, da bo imel rezultat pogajanj široko podporo;

*

* *

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in držav ASEAN ter generalnemu sekretarju ASEAN. |
| --- | --- |

53.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in držav ASEAN ter generalnemu sekretarju ASEAN.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0629.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0384 in 0420.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0007.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0353.

(5)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 291

(6)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 321.

(7)  UL C 68 E, 18.3.2004, str. 126.

---

| 12.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/45

---

Četrtek, 8. maj 2008Upravljanje staležev globokomorskih rib

P6_TA(2008)0196

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o upravljanju staležev globokomorskih rib (2007/2110(INI))

2009/C 271 E/05

Evropski parlament,

ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o pregledu upravljanja staležev globokomorskih rib (KOM(2007)0030),

ob upoštevanju predloga Uredbe Sveta o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju glede s Skupne ribiške politike (KOM(2007)0196),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0103/2008),

| A. | ker Mednarodni svet za raziskovanje morja (International Council for the Exploration of the Sea, ICES) v svojih priporočilih za globokomorske vrste iz leta 2002 in leta 2004 opozarja, da je večina vrst zunaj varnih bioloških meja; ker je EU zmanjšala ribolovni napor v precej manjšem obsegu, kakor so zahtevala priporočila ICES; ker poleg tega poudarja pomen boljših osnovnih bioloških podatkov za določitev kvot, ki bodo zagotavljale trajnostni ribolov, |
| --- | --- |

A.

ker Mednarodni svet za raziskovanje morja (International Council for the Exploration of the Sea, ICES) v svojih priporočilih za globokomorske vrste iz leta 2002 in leta 2004 opozarja, da je večina vrst zunaj varnih bioloških meja; ker je EU zmanjšala ribolovni napor v precej manjšem obsegu, kakor so zahtevala priporočila ICES; ker poleg tega poudarja pomen boljših osnovnih bioloških podatkov za določitev kvot, ki bodo zagotavljale trajnostni ribolov,

| B. | ker je treba ribolovne dejavnosti globokomorskega ladjevja, ki pluje v vodah tretjih držav, na območjih, ki jih upravlja katera od regionalnih ribiških organizacij, ali na globokomorskih območjih brez ureditve, opravljati razumno in odgovorno, v skladu s Konvencijo Združenih narodov (ZN) o pomorskem pravu, s Sporazumom ZN o izvajanju določb te konvencije v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in staležev izrazito selivskih rib ter v skladu s Kodeksom odgovornega ribištva organizacije FAO in ker tako Sporazum ZN o staležih rib kakor tudi Kodeks organizacije FAO zahtevata uporabo previdnostnega načela, |
| --- | --- |

B.

ker je treba ribolovne dejavnosti globokomorskega ladjevja, ki pluje v vodah tretjih držav, na območjih, ki jih upravlja katera od regionalnih ribiških organizacij, ali na globokomorskih območjih brez ureditve, opravljati razumno in odgovorno, v skladu s Konvencijo Združenih narodov (ZN) o pomorskem pravu, s Sporazumom ZN o izvajanju določb te konvencije v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in staležev izrazito selivskih rib ter v skladu s Kodeksom odgovornega ribištva organizacije FAO in ker tako Sporazum ZN o staležih rib kakor tudi Kodeks organizacije FAO zahtevata uporabo previdnostnega načela,

| C. | ker se je EU na vrhu v Johannesburgu leta 2002 zavezala, da bo zagotavljala trajnostni značaj ribištva v svetu ter ohranjala ali obnovila staleže, zlasti prekomerno izkoriščene staleže, na ravni največjega trajnostnega donosa, po možnosti do leta 2015, |
| --- | --- |

C.

ker se je EU na vrhu v Johannesburgu leta 2002 zavezala, da bo zagotavljala trajnostni značaj ribištva v svetu ter ohranjala ali obnovila staleže, zlasti prekomerno izkoriščene staleže, na ravni največjega trajnostnega donosa, po možnosti do leta 2015,

| D. | ker je učinkovito varstvo morskega okolja in trajnostni ribolov mogoče zagotoviti le z medsebojnim dogovorom in sodelovanjem vseh zainteresiranih držav, |
| --- | --- |

D.

ker je učinkovito varstvo morskega okolja in trajnostni ribolov mogoče zagotoviti le z medsebojnim dogovorom in sodelovanjem vseh zainteresiranih držav,

| E. | ker je sistematično zbiranje zanesljivih podatkov temelj za oceno staleža rib in oblikovanje znanstvenega mnenja ter je zato odločilnega pomena za izvajanje skupne ribiške politike in ker Komisija v svojem zgoraj navedenem Sporočilu ugotavlja, da ni dovolj podatkov za znanstveno oceno stanja staležev globokomorskih rib ter da obstajajo razhajanja glede njihove opredelitve, |
| --- | --- |

E.

ker je sistematično zbiranje zanesljivih podatkov temelj za oceno staleža rib in oblikovanje znanstvenega mnenja ter je zato odločilnega pomena za izvajanje skupne ribiške politike in ker Komisija v svojem zgoraj navedenem Sporočilu ugotavlja, da ni dovolj podatkov za znanstveno oceno stanja staležev globokomorskih rib ter da obstajajo razhajanja glede njihove opredelitve,

| F. | ker poročilo, ki ga je aprila 2007 objavil Svetovalni odbor za ribištvo in ribogojstvo obravnava spremembe časovnega razporeda za predstavitev znanstvenih mnenj in o izboljšanju njihove kakovosti, |
| --- | --- |

F.

ker poročilo, ki ga je aprila 2007 objavil Svetovalni odbor za ribištvo in ribogojstvo obravnava spremembe časovnega razporeda za predstavitev znanstvenih mnenj in o izboljšanju njihove kakovosti,

| G. | ker je treba sprejeti ustrezne socialno-ekonomske ukrepe za nadomestitev stroškov ribičem zaradi zmanjšanja dejavnosti, povezanih z načrti za obnovitev staležev, |
| --- | --- |

G.

ker je treba sprejeti ustrezne socialno-ekonomske ukrepe za nadomestitev stroškov ribičem zaradi zmanjšanja dejavnosti, povezanih z načrti za obnovitev staležev,

| H. | ker se je v svoji resoluciji z dne 14. novembra 2006 o tematski strategiji za varstvo in ohranjanje morskega okolja (1) zavzel za vrsto ukrepov za spodbujanje trajnostne rabe morij in ohranjanje morskih ekosistemov, |
| --- | --- |

H.

ker se je v svoji resoluciji z dne 14. novembra 2006 o tematski strategiji za varstvo in ohranjanje morskega okolja (1) zavzel za vrsto ukrepov za spodbujanje trajnostne rabe morij in ohranjanje morskih ekosistemov,

| 1. | pozdravlja prizadevanja flote Skupnosti za trajnostno ribiško politiko in ugotavlja, da obstaja določeno neskladje med razmerami, opisanimi v Sporočilu Komisije, in dejanskim stanjem; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prizadevanja flote Skupnosti za trajnostno ribiško politiko in ugotavlja, da obstaja določeno neskladje med razmerami, opisanimi v Sporočilu Komisije, in dejanskim stanjem;

| 2. | meni, da bi bilo treba pred sprejetjem novih ukrepov za upravljanje preučiti razloge, zaradi katerih se ne izvajajo sedanji ukrepi, ter zakaj države članice ne izpolnjujejo svojih obveznosti ali to delajo z zamudo ali z različnimi metodologijami, kar prav tako otežuje analizo dejavnikov, ki vplivajo na tovrstni ribolov; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi bilo treba pred sprejetjem novih ukrepov za upravljanje preučiti razloge, zaradi katerih se ne izvajajo sedanji ukrepi, ter zakaj države članice ne izpolnjujejo svojih obveznosti ali to delajo z zamudo ali z različnimi metodologijami, kar prav tako otežuje analizo dejavnikov, ki vplivajo na tovrstni ribolov;

| 3. | opozarja, da stalne spremembe predpisov in oblikovanje novih predlogov, še preden so se lahko začeli izvajati obstoječi predlogi in se je lahko obdelalo dobljene informacije, škodi verodostojnosti kupne ribiške politike in da obstoječe omejitve ribolovnega napora nekaterim vrstam bolje ustrezajo kot drugim; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da stalne spremembe predpisov in oblikovanje novih predlogov, še preden so se lahko začeli izvajati obstoječi predlogi in se je lahko obdelalo dobljene informacije, škodi verodostojnosti kupne ribiške politike in da obstoječe omejitve ribolovnega napora nekaterim vrstam bolje ustrezajo kot drugim;

| 4. | se strinja s Komisijo, da je sistematično zbiranje zanesljivih podatkov temelj za ocenjevanje staleža rib in oblikovanje znanstvenega nasveta; poziva Komisijo, države članice in ribiško industrijo, naj zapolnijo obstoječe vrzeli, da bo mogoče ukrepe za nadzor ribolovnega napora prilagoditi vsakemu ribolovu posebej, ob upoštevanju, da se večina globokomorskih ribolovov uvršča v mešani ribolov; |
| --- | --- |

4.

se strinja s Komisijo, da je sistematično zbiranje zanesljivih podatkov temelj za ocenjevanje staleža rib in oblikovanje znanstvenega nasveta; poziva Komisijo, države članice in ribiško industrijo, naj zapolnijo obstoječe vrzeli, da bo mogoče ukrepe za nadzor ribolovnega napora prilagoditi vsakemu ribolovu posebej, ob upoštevanju, da se večina globokomorskih ribolovov uvršča v mešani ribolov;

| 5. | opozarja Komisijo, da je treba, tudi v primerih, ko so bili za to obliko ribolova celotni dovoljeni ulov in omejitve napora zaradi pomanjkanja biološkega znanja določeni samovoljno, upoštevati previdnostni pristop k vsaki vrsti, ki se šteje za globokomorsko, in izkoriščanje vsake vrste, ki se šteje za globokomorsko, ter da je potrebna ustrezna določitev celotnega dovoljenega ulova na osnovi natančnih znanstvenih študij; |
| --- | --- |

5.

opozarja Komisijo, da je treba, tudi v primerih, ko so bili za to obliko ribolova celotni dovoljeni ulov in omejitve napora zaradi pomanjkanja biološkega znanja določeni samovoljno, upoštevati previdnostni pristop k vsaki vrsti, ki se šteje za globokomorsko, in izkoriščanje vsake vrste, ki se šteje za globokomorsko, ter da je potrebna ustrezna določitev celotnega dovoljenega ulova na osnovi natančnih znanstvenih študij;

| 6. | opozarja, da Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (2) zahteva uporabo previdnostnega pristopa, opredeljenega v členu 3 in pomeni,„da odsotnost ustreznih znanstvenih informacij ne sme biti razlog za preložitev ali neukrepanje pri upravljanju za ohranitev ciljnih vrst, z njimi povezanih vrst ali od njih odvisnih vrst in neciljnih vrst ter njihovega okolja“; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (2) zahteva uporabo previdnostnega pristopa, opredeljenega v členu 3 in pomeni,„da odsotnost ustreznih znanstvenih informacij ne sme biti razlog za preložitev ali neukrepanje pri upravljanju za ohranitev ciljnih vrst, z njimi povezanih vrst ali od njih odvisnih vrst in neciljnih vrst ter njihovega okolja“;

| 7. | poudarja potrebo po uvedbi prepovedi zavržkov na področju globokomorskega ribolova, ki bi znanstvenikom omogočila natančnejše preučevanje kompleksne raznolikosti iztovorjenih vrst, od katerih so mnoge neužitne; |
| --- | --- |

7.

poudarja potrebo po uvedbi prepovedi zavržkov na področju globokomorskega ribolova, ki bi znanstvenikom omogočila natančnejše preučevanje kompleksne raznolikosti iztovorjenih vrst, od katerih so mnoge neužitne;

| 8. | meni, da mora Komisija v okviru ukrepov za zmanjšanje prilova in odpravo zavržkov okrepiti prizadevanja za ulov ciljne vrste in zmanjšanje naključnega ulova, hkrati pa okrepiti postopke za spremljanje in nadzor; |
| --- | --- |

8.

meni, da mora Komisija v okviru ukrepov za zmanjšanje prilova in odpravo zavržkov okrepiti prizadevanja za ulov ciljne vrste in zmanjšanje naključnega ulova, hkrati pa okrepiti postopke za spremljanje in nadzor;

| 9. | ugotavlja, da se številne globokomorske vrste obravnavajo kot prilov, in zato poziva Komisijo, naj nameni večjo pozornost nadzoru ribolovnega napora kot načinu za zmanjšanje prilova; opozarja pa, da omejitve velikosti mrežnih očes niso primerne zaradi oblike in velikosti globokomorskih vrst; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da se številne globokomorske vrste obravnavajo kot prilov, in zato poziva Komisijo, naj nameni večjo pozornost nadzoru ribolovnega napora kot načinu za zmanjšanje prilova; opozarja pa, da omejitve velikosti mrežnih očes niso primerne zaradi oblike in velikosti globokomorskih vrst;

| 10. | poziva Komisijo, naj opravi socialno-ekonomsko oceno globokomorskega ribolova ter analizo vpliva, ki bi ga na ta sektor imelo novo zmanjšanje ribolovnega napora, in vpliva nenehne izčrpanosti staležev rib, od katerih je odvisen ribolov; meni, da je treba nujno najti ravnovesje med socialno-ekonomskimi potrebami in okoljsko trajnostjo; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj opravi socialno-ekonomsko oceno globokomorskega ribolova ter analizo vpliva, ki bi ga na ta sektor imelo novo zmanjšanje ribolovnega napora, in vpliva nenehne izčrpanosti staležev rib, od katerih je odvisen ribolov; meni, da je treba nujno najti ravnovesje med socialno-ekonomskimi potrebami in okoljsko trajnostjo;

| 11. | opozarja, da se mnogi od teh staležev upravljajo v mednarodnih vodah, zato je treba uskladiti ukrepe v okviru regionalnih ribiških organizacij, da bodo sprejeti ukrepi upoštevali vse flote, ki delujejo na teh ribolovnih območjih; meni, da bi si morala EU prizadevati za zagotovitev polnega in učinkovitega izvajanja Resolucije Generalne skupščine ZN št. 61/105 v zvezi z globokomorskim in pridnenim ribolovom na odprtem morju; meni, da morajo vse omejitve veljati za ribiče iz vseh pogodbenic, da se prepreči nastanek pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da se mnogi od teh staležev upravljajo v mednarodnih vodah, zato je treba uskladiti ukrepe v okviru regionalnih ribiških organizacij, da bodo sprejeti ukrepi upoštevali vse flote, ki delujejo na teh ribolovnih območjih; meni, da bi si morala EU prizadevati za zagotovitev polnega in učinkovitega izvajanja Resolucije Generalne skupščine ZN št. 61/105 v zvezi z globokomorskim in pridnenim ribolovom na odprtem morju; meni, da morajo vse omejitve veljati za ribiče iz vseh pogodbenic, da se prepreči nastanek pomanjkljivosti;

| 12. | predlaga, da ribolov ne bi smel biti dovoljen na globokomorskih območjih, kjer do sedaj še ni bilo ribolovnih dejavnosti, dokler ta območja ne bodo raziskana in znanstveni dokazi ne bodo potrjevali, da se na teh območjih lahko izvaja trajnostni ribolov brez nevarnosti, da se zmanjša biotska raznovrstnost ali škoduje okolju, in dokler niso uvedeni ustrezni ukrepi za upravljanje; |
| --- | --- |

12.

predlaga, da ribolov ne bi smel biti dovoljen na globokomorskih območjih, kjer do sedaj še ni bilo ribolovnih dejavnosti, dokler ta območja ne bodo raziskana in znanstveni dokazi ne bodo potrjevali, da se na teh območjih lahko izvaja trajnostni ribolov brez nevarnosti, da se zmanjša biotska raznovrstnost ali škoduje okolju, in dokler niso uvedeni ustrezni ukrepi za upravljanje;

| 13. | poziva Komisijo, naj uvede nove programe za zbiranje znanstvenih podatkov ter naj za to uporabi raziskovalna plovila, če je potrebno; meni, da bi se zbiranje podatkov lahko zgledovalo po primeru španske ribiške uprave na območju upravljanja komisije za ribištvo v severovzhodnem Atlantiku, ki je izdelala zemljevid območja„Hatton Bank“, kjer se lovi globokomorske vrste, pri katerem so bile raziskave osredotočene na razporejenost podvodnih gora, globokomorskih koralnih grebenov in hidrotermalnih vrelcev, da bi se določile občutljive cone na območjih, kjer delujejo ribolovne flote; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj uvede nove programe za zbiranje znanstvenih podatkov ter naj za to uporabi raziskovalna plovila, če je potrebno; meni, da bi se zbiranje podatkov lahko zgledovalo po primeru španske ribiške uprave na območju upravljanja komisije za ribištvo v severovzhodnem Atlantiku, ki je izdelala zemljevid območja„Hatton Bank“, kjer se lovi globokomorske vrste, pri katerem so bile raziskave osredotočene na razporejenost podvodnih gora, globokomorskih koralnih grebenov in hidrotermalnih vrelcev, da bi se določile občutljive cone na območjih, kjer delujejo ribolovne flote;

| 14. | se strinja z Komisijo, da se je pri tej vrsti ribolova treba odločiti za ekosistemski pristop, vendar opozarja, da morajo ti ukrepi uživati vsaj malo zaupanja ter se ne smejo izvajati na splošno, ampak na podlagi presoj vplivov na okolje, da bi preprečili zapiranje con, kjer ni nikakršne nevarnosti, ob zapiranju con z občutljivimi morskimi ekosistemi ali con, kjer takšni ekosistemi po vsej verjetnosti obstajajo ali kjer so staleži rib zunaj varnih bioloških meja, za pridneni ribolov; raziskave, povezane s kartiranjem morskega dna, proučevanje medsebojnih vplivov med značilnostmi, ki določajo ekosisteme, in naravnih virov oceanov morajo postati prednostne naloge, če želimo, da nova evropska pomorska politika postane stvarnost; |
| --- | --- |

14.

se strinja z Komisijo, da se je pri tej vrsti ribolova treba odločiti za ekosistemski pristop, vendar opozarja, da morajo ti ukrepi uživati vsaj malo zaupanja ter se ne smejo izvajati na splošno, ampak na podlagi presoj vplivov na okolje, da bi preprečili zapiranje con, kjer ni nikakršne nevarnosti, ob zapiranju con z občutljivimi morskimi ekosistemi ali con, kjer takšni ekosistemi po vsej verjetnosti obstajajo ali kjer so staleži rib zunaj varnih bioloških meja, za pridneni ribolov; raziskave, povezane s kartiranjem morskega dna, proučevanje medsebojnih vplivov med značilnostmi, ki določajo ekosisteme, in naravnih virov oceanov morajo postati prednostne naloge, če želimo, da nova evropska pomorska politika postane stvarnost;

| 15. | ponovno poudarja, da je treba prisluhniti ribičem in njihovim organizacijam, ki morajo sodelovati tudi pri oblikovanju ukrepov za varstvo morskega okolja, upravljanje virov in obnavljanje staležev; |
| --- | --- |

15.

ponovno poudarja, da je treba prisluhniti ribičem in njihovim organizacijam, ki morajo sodelovati tudi pri oblikovanju ukrepov za varstvo morskega okolja, upravljanje virov in obnavljanje staležev;

| 16. | se strinja s Svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo, da je treba za analizo biomase in ribolovne smrtnosti pri skoraj vseh vrstah ribolova nameniti več človeških in finančnih virov; prav tako meni, da je treba jasno določiti strateško usmeritev, ki bo omogočila, da se izognemo podvajanju dela in da preprečimo pomanjkanje sinergij, če želimo, da bodo vse strani sprejele mnenja znanstvenikov; |
| --- | --- |

16.

se strinja s Svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo, da je treba za analizo biomase in ribolovne smrtnosti pri skoraj vseh vrstah ribolova nameniti več človeških in finančnih virov; prav tako meni, da je treba jasno določiti strateško usmeritev, ki bo omogočila, da se izognemo podvajanju dela in da preprečimo pomanjkanje sinergij, če želimo, da bodo vse strani sprejele mnenja znanstvenikov;

| 17. | izraža zaskrbljenost nad neučinkovitostjo in slabim izvajanjem veljavnih uredb skupne ribiške politike; poziva Komisijo, naj izboljša postopke spremljanja in nadzora v državah članicah; |
| --- | --- |

17.

izraža zaskrbljenost nad neučinkovitostjo in slabim izvajanjem veljavnih uredb skupne ribiške politike; poziva Komisijo, naj izboljša postopke spremljanja in nadzora v državah članicah;

| 18. | poudarja pomen razvoja novih tehnik za zagotovitev delujočega sistema za nadzor in spremljanje; poziva Komisijo, naj nadaljuje z razvojem tehnik za nadzor, in v zvezi s tem opozarja na možnost elektronskih ladijskih dnevnikov; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen razvoja novih tehnik za zagotovitev delujočega sistema za nadzor in spremljanje; poziva Komisijo, naj nadaljuje z razvojem tehnik za nadzor, in v zvezi s tem opozarja na možnost elektronskih ladijskih dnevnikov;

| 19. | poudarja prednosti ustanovitve mreže zavarovanih morskih območij v okviru mreže Natura 2000 in meni, da bi takšen ukrep pozitivno vplival na prekomerno izkoriščene staleže rib; spodbuja države članice, naj izkoristijo vse možnosti, ki jih ponujajo sestavni deli morske mreže Natura 2000; |
| --- | --- |

19.

poudarja prednosti ustanovitve mreže zavarovanih morskih območij v okviru mreže Natura 2000 in meni, da bi takšen ukrep pozitivno vplival na prekomerno izkoriščene staleže rib; spodbuja države članice, naj izkoristijo vse možnosti, ki jih ponujajo sestavni deli morske mreže Natura 2000;

| 20. | poziva Komisijo, naj si na vse načine prizadeva za zagotovitev izvajanja in morebitno izboljšanje veljavnih mednarodnih sporazumov o globokomorskem ribolovu; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj si na vse načine prizadeva za zagotovitev izvajanja in morebitno izboljšanje veljavnih mednarodnih sporazumov o globokomorskem ribolovu;

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo skupne smernice, izmenjajo najboljše prakse, izboljšajo uporabo obstoječe tehnologije Skupnosti ter k sodelovanju pritegnejo ustvarjalne enote in nevladne organizacij, da bi bolje izvajali ukrepe za zmanjšanje nezakonitega ribolova in prodaje nezakonitega ulova na evropskem tržišču; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo skupne smernice, izmenjajo najboljše prakse, izboljšajo uporabo obstoječe tehnologije Skupnosti ter k sodelovanju pritegnejo ustvarjalne enote in nevladne organizacij, da bi bolje izvajali ukrepe za zmanjšanje nezakonitega ribolova in prodaje nezakonitega ulova na evropskem tržišču;

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo okolju prijaznejše ribolovne metode, ki niso škodljive za okolje in ekološko raznovrstnost zaradi neželenega prilova ali nepotrebne škode drugih živih organizmov; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo okolju prijaznejše ribolovne metode, ki niso škodljive za okolje in ekološko raznovrstnost zaradi neželenega prilova ali nepotrebne škode drugih živih organizmov;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 314 E, 21.12.2006, str. 131.

(2)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

---

| 12.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/48 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/48

---

Četrtek, 8. maj 2008Okvir za dejavnosti zastopnikov interesov (lobistov) v institucijah Evropske unije

P6_TA(2008)0197

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o pripravi okvira za dejavnosti zastopnikov interesov (lobistov) v institucijah Evropske unije (2007/2115(INI))

2009/C 271 E/06

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 9(4) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju Zelene knjige„Pobuda za preglednost v Evropi“, ki jo je predložila Komisija (KOM(2006)0194),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom„Nadaljnji ukrepi po objavi Zelene knjige ‚Pobuda za preglednost v Evropi‘“ (KOM(2007)0127),

ob upoštevanju osnutka kodeksa ravnanja za zastopnike interesov, ki ga je Komisija objavila 10. decembra 2007,

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 17. julija 1996 o spremembi svojega Poslovnika (lobiranje v Parlamentu) (1),

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 13. maja 1997 o spremembi svojega Poslovnika (kodeks ravnanja za lobiste) (2),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za pravne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0105/2008),

| A. | ker se je lobiranje v Evropskem parlamentu z razširitvijo njegovih pristojnosti znatno povečalo, |
| --- | --- |

A.

ker se je lobiranje v Evropskem parlamentu z razširitvijo njegovih pristojnosti znatno povečalo,

| B. | ker se z lobiranjem ne poskuša vplivati le na politiko in zakonodajne odločitve temveč tudi na dodeljevanje sredstev Skupnosti ter na nadzorovanje in izvrševanje zakonodaje, |
| --- | --- |

B.

ker se z lobiranjem ne poskuša vplivati le na politiko in zakonodajne odločitve temveč tudi na dodeljevanje sredstev Skupnosti ter na nadzorovanje in izvrševanje zakonodaje,

| C. | ker se bodo po pričakovani ratifikaciji Lizbonske pogodbe pristojnosti Parlamenta povečale, tako da bo v vlogi sozakonodajalca nastopal na skoraj vseh področjih v rednem zakonodajnem postopku in bo tako postal še bolj zanimiv za lobistične skupine, |
| --- | --- |

C.

ker se bodo po pričakovani ratifikaciji Lizbonske pogodbe pristojnosti Parlamenta povečale, tako da bo v vlogi sozakonodajalca nastopal na skoraj vseh področjih v rednem zakonodajnem postopku in bo tako postal še bolj zanimiv za lobistične skupine,

| D. | ker imajo zastopniki interesov pomembno vlogo v odprtem in pluralističnem dialogu, na katerega se opira demokratični sistem, in so pomemben vir informacij za poslance pri izvajanju njihovega mandata, |
| --- | --- |

D.

ker imajo zastopniki interesov pomembno vlogo v odprtem in pluralističnem dialogu, na katerega se opira demokratični sistem, in so pomemben vir informacij za poslance pri izvajanju njihovega mandata,

| E. | ker lobistične skupine ne lobirajo le poslancev, temveč poskušajo vplivati na odločitve Parlamenta tudi z lobiranjem uradnikov v sekretariatih parlamentarnih odborov, osebja političnih skupin in pomočnikov poslancev, |
| --- | --- |

E.

ker lobistične skupine ne lobirajo le poslancev, temveč poskušajo vplivati na odločitve Parlamenta tudi z lobiranjem uradnikov v sekretariatih parlamentarnih odborov, osebja političnih skupin in pomočnikov poslancev,

| F. | ker se ocenjuje, da je v Bruslju okoli 15 000 lobistov in 2 500 lobističnih organizacij, |
| --- | --- |

F.

ker se ocenjuje, da je v Bruslju okoli 15 000 lobistov in 2 500 lobističnih organizacij,

| G. | ker je Komisija kot del pobude za preglednost v Evropi predlagala uvedbo skupnega registra za zastopnike interesov v institucijah EU, |
| --- | --- |

G.

ker je Komisija kot del pobude za preglednost v Evropi predlagala uvedbo skupnega registra za zastopnike interesov v institucijah EU,

| H. | ker ima Parlament svoj register lobistov (3) že od leta 1996 in tudi uporablja kodeks ravnanja (4), ki registrirane lobiste obvezuje, da ravnajo v skladu z visokimi etičnimi standardi, |
| --- | --- |

H.

ker ima Parlament svoj register lobistov (3) že od leta 1996 in tudi uporablja kodeks ravnanja (4), ki registrirane lobiste obvezuje, da ravnajo v skladu z visokimi etičnimi standardi,

| I. | ker je pri Parlamentu trenutno registriranih približno 5 000 lobistov, |
| --- | --- |

I.

ker je pri Parlamentu trenutno registriranih približno 5 000 lobistov,

| J. | ker lobistične skupine vključujejo lokalne in nacionalne organizacije, za reguliranje njihovih dejavnosti pa so odgovorne države članice, |
| --- | --- |

J.

ker lobistične skupine vključujejo lokalne in nacionalne organizacije, za reguliranje njihovih dejavnosti pa so odgovorne države članice,

Izboljšanje preglednosti Parlamenta

| 1. | priznava vpliv lobističnih skupin na odločanje v EU in zato meni, da bi morali poslanci Parlamenta nujno poznati identiteto organizacij, ki jih te skupine predstavljajo; poudarja, da je preglednost in vsem enak dostop do vseh institucij EU osnovni predpogoj za legitimnost Unije in zaupanja njenih državljanov; poudarja, da je preglednost dvosmerna ulica, ki je potrebna pri delu v institucijah in med lobisti; poudarja, da omogočanje enakega dostopa lobističnim skupinam do institucij EU povečuje strokovnost, ki je na voljo za vodenje Unije; meni, da je nujno, da imajo predstavniki civilne družbe dostop do institucij EU, zlasti do Parlamenta; |
| --- | --- |

1.

priznava vpliv lobističnih skupin na odločanje v EU in zato meni, da bi morali poslanci Parlamenta nujno poznati identiteto organizacij, ki jih te skupine predstavljajo; poudarja, da je preglednost in vsem enak dostop do vseh institucij EU osnovni predpogoj za legitimnost Unije in zaupanja njenih državljanov; poudarja, da je preglednost dvosmerna ulica, ki je potrebna pri delu v institucijah in med lobisti; poudarja, da omogočanje enakega dostopa lobističnim skupinam do institucij EU povečuje strokovnost, ki je na voljo za vodenje Unije; meni, da je nujno, da imajo predstavniki civilne družbe dostop do institucij EU, zlasti do Parlamenta;

| 2. | meni, da nosijo tudi poslanci odgovornost za to, da prejmejo uravnotežene informacije; poudarja, da morajo biti poslanci sposobni sprejemati politične odločitve neodvisno od lobistov; |
| --- | --- |

2.

meni, da nosijo tudi poslanci odgovornost za to, da prejmejo uravnotežene informacije; poudarja, da morajo biti poslanci sposobni sprejemati politične odločitve neodvisno od lobistov;

| 3. | priznava, da lahko poslanec, če se mu (na prostovoljni podlagi) zdi primerno, uporabi„zakonodajno sled“, to je okvirni seznam, priložen poročilu Parlamenta, registriranih zastopnikov interesov, s katerimi so bila opravljena posvetovanja in so imeli vpliv pri pripravi poročila; meni, da je še posebej primerno, da se takšen seznam vključi v zakonodajna poročila; kljub temu poudarja, da je enako pomembno, da Komisija tako zakonodajno sled priloži svojim zakonodajnim pobudam; |
| --- | --- |

3.

priznava, da lahko poslanec, če se mu (na prostovoljni podlagi) zdi primerno, uporabi„zakonodajno sled“, to je okvirni seznam, priložen poročilu Parlamenta, registriranih zastopnikov interesov, s katerimi so bila opravljena posvetovanja in so imeli vpliv pri pripravi poročila; meni, da je še posebej primerno, da se takšen seznam vključi v zakonodajna poročila; kljub temu poudarja, da je enako pomembno, da Komisija tako zakonodajno sled priloži svojim zakonodajnim pobudam;

| 4. | ostaja mnenja, da mora Parlament popolnoma samostojno odločiti o tem, v kakšni meri bo upošteval mnenja civilne družbe; |
| --- | --- |

4.

ostaja mnenja, da mora Parlament popolnoma samostojno odločiti o tem, v kakšni meri bo upošteval mnenja civilne družbe;

| 5. | upošteva sedanja pravila, po katerih so poslanci dolžni prijaviti svoje finančne interese; poziva predsedstvo, naj na predlog kvestorjev pripravi načrt za boljše izvajanje in nadzor poslovnika, po katerem mora poslanec prijaviti kakršno koli podporo, bodisi finančno bodisi v obliki osebja ali stvari, ki jo prejema (5); |
| --- | --- |

5.

upošteva sedanja pravila, po katerih so poslanci dolžni prijaviti svoje finančne interese; poziva predsedstvo, naj na predlog kvestorjev pripravi načrt za boljše izvajanje in nadzor poslovnika, po katerem mora poslanec prijaviti kakršno koli podporo, bodisi finančno bodisi v obliki osebja ali stvari, ki jo prejema (5);

| 6. | upošteva sedanja pravila o medskupinah, po katerih je treba razkriti financiranje; zahteva več jasnosti glede medskupin, in sicer oblikovanje seznama vseh obstoječih registriranih in neregistriranih medskupin, objavljenega na spletni strani Parlamenta, vključno z izjavami o celotni zunanji finančni pomoči za njihove dejavnosti in o njihovih glavnih ciljih; hkrati poudarja, da se medskupin nikakor ne bi smelo obravnavati kot organov Parlamenta; |
| --- | --- |

6.

upošteva sedanja pravila o medskupinah, po katerih je treba razkriti financiranje; zahteva več jasnosti glede medskupin, in sicer oblikovanje seznama vseh obstoječih registriranih in neregistriranih medskupin, objavljenega na spletni strani Parlamenta, vključno z izjavami o celotni zunanji finančni pomoči za njihove dejavnosti in o njihovih glavnih ciljih; hkrati poudarja, da se medskupin nikakor ne bi smelo obravnavati kot organov Parlamenta;

| 7. | poziva predsedstvo, naj na predlog kvestorjev preuči načine omejevanja nepooblaščenega dostopa do tistih nadstropij v zgradbah Parlamenta, kjer so pisarne poslancev, medtem ko se lahko dostop do prostorov odborov javnosti omeji le v izjemnih primerih; |
| --- | --- |

7.

poziva predsedstvo, naj na predlog kvestorjev preuči načine omejevanja nepooblaščenega dostopa do tistih nadstropij v zgradbah Parlamenta, kjer so pisarne poslancev, medtem ko se lahko dostop do prostorov odborov javnosti omeji le v izjemnih primerih;

Predlog Komisije

| 8. | pozdravlja predlog Komisije v njeni pobudi za preglednost v Evropi, da se uporabi bolj strukturiran okvir za dejavnosti zastopnikov interesov; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja predlog Komisije v njeni pobudi za preglednost v Evropi, da se uporabi bolj strukturiran okvir za dejavnosti zastopnikov interesov;

| 9. | se strinja z opredelitvijo Komisije, ki lobiranje opredeljuje kot„dejavnosti, ki se opravljajo z namenom vplivanja na oblikovanje politike in odločanje v institucijah EU“; meni, da je ta opredelitev skladna s členom 9(4) svojega Poslovnika; |
| --- | --- |

9.

se strinja z opredelitvijo Komisije, ki lobiranje opredeljuje kot„dejavnosti, ki se opravljajo z namenom vplivanja na oblikovanje politike in odločanje v institucijah EU“; meni, da je ta opredelitev skladna s členom 9(4) svojega Poslovnika;

| 10. | poudarja, da bi bilo treba med lobiste šteti vse udeležence izven institucij EU, vključno z zastopniki javnih in zasebnih interesov, ki sodijo v to opredelitev in ki redno vplivajo na institucije in bi se jih zato moralo enako obravnavati: poklicni lobisti, notranji lobisti družb, nevladne organizacije, skupine strokovnjakov, poslovna združenja, sindikati in organizacije delodajalcev, profitne in neprofitne organizacije ter odvetniki, katerih dejavnost je osredotočena predvsem na vplivanje na politiko in manj na zagotavljanje pomoči in obrambe v sodnih postopkih ali na dajanje pravnih nasvetov; vendar hkrati poudarja, da ta pravila ne zajemajo regij in občin držav članic, kakor tudi ne političnih strank na nacionalni in evropski ravni in tistih organov, ki imajo po pogodbah pravni status, kadar delujejo v skladu s svojo vlogo in izvajajo naloge organov, kot je predvideno v pogodbah; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bi bilo treba med lobiste šteti vse udeležence izven institucij EU, vključno z zastopniki javnih in zasebnih interesov, ki sodijo v to opredelitev in ki redno vplivajo na institucije in bi se jih zato moralo enako obravnavati: poklicni lobisti, notranji lobisti družb, nevladne organizacije, skupine strokovnjakov, poslovna združenja, sindikati in organizacije delodajalcev, profitne in neprofitne organizacije ter odvetniki, katerih dejavnost je osredotočena predvsem na vplivanje na politiko in manj na zagotavljanje pomoči in obrambe v sodnih postopkih ali na dajanje pravnih nasvetov; vendar hkrati poudarja, da ta pravila ne zajemajo regij in občin držav članic, kakor tudi ne političnih strank na nacionalni in evropski ravni in tistih organov, ki imajo po pogodbah pravni status, kadar delujejo v skladu s svojo vlogo in izvajajo naloge organov, kot je predvideno v pogodbah;

| 11. | načeloma pozdravlja predlog Komisije„vse na enem mestu“, po katerem bi se lobisti lahko registrirali tako v Komisiji in Parlamentu, in poziva k sprejetju medinstitucionalnega sporazuma med Svetom, Komisijo in Parlamentom o skupnem obveznem registru, kar že dejansko velja v Parlamentu, ki bi veljal v vseh institucijah ter vključeval razkritje vsega financiranja, skupni mehanizem za odstranitev iz registra in skupni kodeks etičnega ravnanja; opozarja na bistvene razlike med Svetom, Komisijo in Parlamentom; zato si pridržuje pravico, da bo predlog Komisije ocenil, ko bo dokončen, in se bo takrat odločil, ali ga bo podprl; |
| --- | --- |

11.

načeloma pozdravlja predlog Komisije„vse na enem mestu“, po katerem bi se lobisti lahko registrirali tako v Komisiji in Parlamentu, in poziva k sprejetju medinstitucionalnega sporazuma med Svetom, Komisijo in Parlamentom o skupnem obveznem registru, kar že dejansko velja v Parlamentu, ki bi veljal v vseh institucijah ter vključeval razkritje vsega financiranja, skupni mehanizem za odstranitev iz registra in skupni kodeks etičnega ravnanja; opozarja na bistvene razlike med Svetom, Komisijo in Parlamentom; zato si pridržuje pravico, da bo predlog Komisije ocenil, ko bo dokončen, in se bo takrat odločil, ali ga bo podprl;

| 12. | opozarja, da mora število lobistov, ki imajo dostop do Parlamenta, ostati znotraj razumnih meja; zato predlaga sprejetje sistema, po katerem se lobisti le enkrat registrirajo pri vseh institucijah, vsaka institucija posebej pa nato odloči, ali jim omogočiti dostop do svojih prostorov, s čimer bi lahko Parlament še naprej omejeval število izkaznic, ki so na voljo organizaciji ali podjetju, na štiri; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da mora število lobistov, ki imajo dostop do Parlamenta, ostati znotraj razumnih meja; zato predlaga sprejetje sistema, po katerem se lobisti le enkrat registrirajo pri vseh institucijah, vsaka institucija posebej pa nato odloči, ali jim omogočiti dostop do svojih prostorov, s čimer bi lahko Parlament še naprej omejeval število izkaznic, ki so na voljo organizaciji ali podjetju, na štiri;

| 13. | poziva k vzajemnem priznavanju posameznih registrov Sveta, Komisije in Parlamenta v primeru, da skupni register ne bi bil sprejet; predlaga, da se v posameznih spletnih registrih institucij, v primeru da te ne bodo imele skupnega registra lobistov, objavi povezave do registrov drugih institucij, da se omogoči primerjava vpisov lobistov; poziva generalnega sekretarja, naj seznam predstavnikov pooblaščenih interesnih skupin, ki ga je oblikoval Parlament, prestavi na lažje dostopno lokacijo na spletni strani Parlamenta; |
| --- | --- |

13.

poziva k vzajemnem priznavanju posameznih registrov Sveta, Komisije in Parlamenta v primeru, da skupni register ne bi bil sprejet; predlaga, da se v posameznih spletnih registrih institucij, v primeru da te ne bodo imele skupnega registra lobistov, objavi povezave do registrov drugih institucij, da se omogoči primerjava vpisov lobistov; poziva generalnega sekretarja, naj seznam predstavnikov pooblaščenih interesnih skupin, ki ga je oblikoval Parlament, prestavi na lažje dostopno lokacijo na spletni strani Parlamenta;

| 14. | predlaga, da se čim prej oblikuje skupna delovna skupina predstavnikov Sveta, komisarjev in poslancev Parlamenta, ki jih imenuje konferenca predsednikov, da bi do konca leta 2008 preučila posledice skupnega registra za vse lobiste, ki želijo imeti dostop do Sveta, Komisije ali Parlamenta, in oblikovala skupni kodeks ravnanja; naroči generalnemu sekretarju, naj sprejme ustrezne korake; |
| --- | --- |

14.

predlaga, da se čim prej oblikuje skupna delovna skupina predstavnikov Sveta, komisarjev in poslancev Parlamenta, ki jih imenuje konferenca predsednikov, da bi do konca leta 2008 preučila posledice skupnega registra za vse lobiste, ki želijo imeti dostop do Sveta, Komisije ali Parlamenta, in oblikovala skupni kodeks ravnanja; naroči generalnemu sekretarju, naj sprejme ustrezne korake;

| 15. | poziva Svet, naj se pridruži morebitnemu skupnemu registru; meni, da je potrebno pozorno obravnavati dejavnosti, ki jih izvajajo lobisti pri sekretariatu Sveta v okviru postopka soodločanja; |
| --- | --- |

15.

poziva Svet, naj se pridruži morebitnemu skupnemu registru; meni, da je potrebno pozorno obravnavati dejavnosti, ki jih izvajajo lobisti pri sekretariatu Sveta v okviru postopka soodločanja;

| 16. | je seznanjen z odločitvijo Komisije, da se vzpostavi prostovoljni register in ovrednoti sistem po enem letu, vendar izraža zaskrbljenost, da bi zgolj prostovoljni sistem manj odgovornim lobistom omogočal, da se izognejo pravilom; poziva tri institucije, da pregledajo pravila, ki urejajo dejavnosti lobistov najpozneje tri leta po vzpostavitvi skupnega registra, da se ugotovi, ali spremenjeni sistem dosega potrebno preglednost glede dejavnosti lobistov; je seznanjen s pravno podlago za obvezni register, ki ga zagotavlja Lizbonska pogodba, in izraža svojo pripravljenost, da v vmesnem času sodeluje z institucijami prek medinstitucionalnega sporazuma na osnovi obstoječih registrov; meni, da bi morala biti obvezna registracija pogoj za lobiste, ki želijo imeti reden dostop do institucij, kar že dejansko velja v Parlamentu; |
| --- | --- |

16.

je seznanjen z odločitvijo Komisije, da se vzpostavi prostovoljni register in ovrednoti sistem po enem letu, vendar izraža zaskrbljenost, da bi zgolj prostovoljni sistem manj odgovornim lobistom omogočal, da se izognejo pravilom; poziva tri institucije, da pregledajo pravila, ki urejajo dejavnosti lobistov najpozneje tri leta po vzpostavitvi skupnega registra, da se ugotovi, ali spremenjeni sistem dosega potrebno preglednost glede dejavnosti lobistov; je seznanjen s pravno podlago za obvezni register, ki ga zagotavlja Lizbonska pogodba, in izraža svojo pripravljenost, da v vmesnem času sodeluje z institucijami prek medinstitucionalnega sporazuma na osnovi obstoječih registrov; meni, da bi morala biti obvezna registracija pogoj za lobiste, ki želijo imeti reden dostop do institucij, kar že dejansko velja v Parlamentu;

| 17. | ker se prakse lobiranja razvijajo, meni, da morajo biti vsa pravila, ki jih urejajo, dovolj prožna, da se hitro prilagodijo spremembam; |
| --- | --- |

17.

ker se prakse lobiranja razvijajo, meni, da morajo biti vsa pravila, ki jih urejajo, dovolj prožna, da se hitro prilagodijo spremembam;

| 18. | je seznanjen z osnutkom Komisije o kodeksu ravnanja za zastopnike interesov; opozarja Komisijo, da Parlament tak kodeks ravnanja uporablja že več kot deset let, in jo nadalje poziva, naj z njim razpravlja o oblikovanju skupnih pravil; je mnenja, da bi moral vsakršen kodeks vsebovati element strogega nadzora nad obnašanjem lobistov; poudarja, da bi morale biti uvedene sankcije za lobiste, ki kršijo kodeks ravnanja; poudarja, da je treba zagotoviti ustrezne vire (osebje in finančna sredstva) za preverjanje informacij v registru; meni, da bi lahko sankcije v primeru registra Komisije vključevale začasno izključitev, v resnejših primerih pa odstranitev iz registra; je mnenja, da bi po oblikovanju skupnega registra neupoštevanje s strani lobistov moralo voditi do sankcij glede dostopa do vseh institucij, za katere se register uporablja; |
| --- | --- |

18.

je seznanjen z osnutkom Komisije o kodeksu ravnanja za zastopnike interesov; opozarja Komisijo, da Parlament tak kodeks ravnanja uporablja že več kot deset let, in jo nadalje poziva, naj z njim razpravlja o oblikovanju skupnih pravil; je mnenja, da bi moral vsakršen kodeks vsebovati element strogega nadzora nad obnašanjem lobistov; poudarja, da bi morale biti uvedene sankcije za lobiste, ki kršijo kodeks ravnanja; poudarja, da je treba zagotoviti ustrezne vire (osebje in finančna sredstva) za preverjanje informacij v registru; meni, da bi lahko sankcije v primeru registra Komisije vključevale začasno izključitev, v resnejših primerih pa odstranitev iz registra; je mnenja, da bi po oblikovanju skupnega registra neupoštevanje s strani lobistov moralo voditi do sankcij glede dostopa do vseh institucij, za katere se register uporablja;

| 19. | poudarja, da mora biti register uporabnikom prijazen in lahko dostopen preko interneta: javnosti mora biti omogočen enostaven dostop in enostavno iskanje po registru, ki mora vsebovati ne samo imena lobističnih organizacij, temveč tudi imena lobistov samih; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da mora biti register uporabnikom prijazen in lahko dostopen preko interneta: javnosti mora biti omogočen enostaven dostop in enostavno iskanje po registru, ki mora vsebovati ne samo imena lobističnih organizacij, temveč tudi imena lobistov samih;

| 20. | poudarja, da bi moral register vsebovati ločene kategorije, v katere bi bili lobisti razdeljeni, glede na interese, ki ji zastopajo (npr. poklicna združenja, predstavniki podjetij, sindikati, organizacije delodajalcev, odvetniške pisarne, nevladne organizacije, itd.); |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi moral register vsebovati ločene kategorije, v katere bi bili lobisti razdeljeni, glede na interese, ki ji zastopajo (npr. poklicna združenja, predstavniki podjetij, sindikati, organizacije delodajalcev, odvetniške pisarne, nevladne organizacije, itd.);

| 21. | pozdravlja odločitev Komisije, da zahteva, da se pri finančnem razkritju zastopnikov interesov, ki se vključujejo v register, zahteva naslednje:






  — | promet poklicnih svetovalnih služb in odvetniških družb, povezan z lobiranjem v institucijah EU, ter relativni delež njihovih glavnih strank; |
| --- | --- | --- |

21.

pozdravlja odločitev Komisije, da zahteva, da se pri finančnem razkritju zastopnikov interesov, ki se vključujejo v register, zahteva naslednje:

—

promet poklicnih svetovalnih služb in odvetniških družb, povezan z lobiranjem v institucijah EU, ter relativni delež njihovih glavnih strank;

| — | ocena stroškov, povezanih z neposrednim lobiranjem v institucijah EU, stroškov notranjih lobistov in poslovnih združenj; |
| --- | --- |

—

ocena stroškov, povezanih z neposrednim lobiranjem v institucijah EU, stroškov notranjih lobistov in poslovnih združenj;

| — | skupni proračun in razčlenitev glavnih virov financiranja nevladnih organizacij in skupin strokovnjakov; |
| --- | --- |

—

skupni proračun in razčlenitev glavnih virov financiranja nevladnih organizacij in skupin strokovnjakov;

| 22. | poudarja, da mora zahteva po finančnem razkritju veljati enako za vse registrirane zastopnike interesov; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da mora zahteva po finančnem razkritju veljati enako za vse registrirane zastopnike interesov;

| 23. | poziva zgoraj omenjeno delovno skupino, naj predlaga posebna merila, ki bi vključevala zahtevo po finančnem razkritju, na primer prikaz stroškov lobiranja znotraj pomembnih parametrov (natančen prikaz številk ne bi bil potreben); |
| --- | --- |

23.

poziva zgoraj omenjeno delovno skupino, naj predlaga posebna merila, ki bi vključevala zahtevo po finančnem razkritju, na primer prikaz stroškov lobiranja znotraj pomembnih parametrov (natančen prikaz številk ne bi bil potreben);

| 24. | poziva odgovorni odbor, naj pripravi potrebne predloge sprememb k Poslovniku Parlamenta; |
| --- | --- |

24.

poziva odgovorni odbor, naj pripravi potrebne predloge sprememb k Poslovniku Parlamenta;

*

* *

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 261, 9.9.1996, str. 75.

(2)  UL C 167, 2.6.1997, str. 20.

(3)  Člen 9(4) Poslovnika.

(4)  Člen 3 Priloge IX Poslovnika.

(5)  Člen 2 Priloge I Poslovnika.

---

| 12.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/51

---

Četrtek, 8. maj 2008Bela knjiga o športu

P6_TA(2008)0198

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o Beli knjigi o športu (2007/2261(INI))

2009/C 271 E/07

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 6 Pogodbe EU in člena 149 Pogodbe ES, spremenjenega z Lizbonsko pogodbo, glede prispevka EU k spodbujanju evropske razsežnosti v športu ob upoštevanju njegove posebne narave, na prostovoljstvu temelječih struktur in njegove družbene in vzgojne vloge,

ob upoštevanju Bele knjige o športu (KOM(2007)0391),

ob upoštevanju helsinškega poročila iz decembra 1999 in izjave iz Nice iz decembra 2000 o posebnostih športa in njegovi družbeni vlogi v Evropi,

ob upoštevanju pobude britanskega predsedstva o evropskemu nogometu, ki je privedla do priprave neodvisne študije o evropskem športu za leto 2006,

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti in Sodišča prve stopnje ter odločb Komisije o zadevah, povezanih s športom,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1), ki prepoveduje vse oblike rasne diskriminacije na področju zaposlovanja, izobraževanja, socialne zaščite, zdravstvenega varstva ter dostopa do dobrin in storitev,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2),

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 13. junija 1997 o vlogi Evropske unije na področju športa (3) in z dne 5. junija 2003 o ženskah in športu (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. marca 2007 o prihodnosti poklicnega nogometa v Evropi (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2007 o vlogi športa v izobraževanju (6),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. aprila 2005 o boju proti uporabi nedovoljenih poživil v športu (7),

ob upoštevanju resolucije z dne 14. marca 2006 o boju proti rasizmu v športu (8),

ob upoštevanju svetovnega protidopinškega kodeksa iz leta 2003 in njegove revizije leta 2007,

ob upoštevanju poročila in sklepov prve evropske konference o upravljanju na športnem področju z naslovom„Pravila igre“ (Bruselj, 26. in 27. februar 2001),

ob upoštevanju Memoranduma o soglasju, ki sta ga leta 2006 podpisali Komisija in FIFA, da bi nogomet v afriških, karibskih in pacifiških državah postal dejavnik razvoja,

ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih v okviru Evropskega leta izobraževanja skozi šport (2004) in Priporočila 2006/962/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (9),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za pravne zadeve, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0149/2008),

| A. | ob upoštevanju povezovalne vloge športa in njegovega potencialnega prispevka k socialni koheziji in notranji regionalni koheziji, |
| --- | --- |

A.

ob upoštevanju povezovalne vloge športa in njegovega potencialnega prispevka k socialni koheziji in notranji regionalni koheziji,

| B. | ker je evropski šport neodtujljivi del evropske identitete, kulture in državljanstva ter temelji na predanosti in navdušenju milijonov športnikov, prostovoljcev in navijačev, ki so dejavni v številnih športnih klubih in zvezah, in ker je to široko gibanje ustvarilo mnogo izjemnih športnic, športnikov in športnih ekip ter šport povzdignilo v zelo pomemben vidik naše družbe, v kateri so športne prireditve izjemno priljubljene, |
| --- | --- |

B.

ker je evropski šport neodtujljivi del evropske identitete, kulture in državljanstva ter temelji na predanosti in navdušenju milijonov športnikov, prostovoljcev in navijačev, ki so dejavni v številnih športnih klubih in zvezah, in ker je to široko gibanje ustvarilo mnogo izjemnih športnic, športnikov in športnih ekip ter šport povzdignilo v zelo pomemben vidik naše družbe, v kateri so športne prireditve izjemno priljubljene,

| C. | ker ima šport zelo pomembno vlogo v evropski družbi, nekatera področja tekmovalnega športa pa se soočajo z novimi grožnjami in izzivi, med njimi s tržnimi pritiski, izkoriščanjem mladih športnikov in športnic, dopingom, rasizmom, nasiljem, dogovorjenimi tekmami, korupcijo, goljufijami pri stavah in pranjem denarja, |
| --- | --- |

C.

ker ima šport zelo pomembno vlogo v evropski družbi, nekatera področja tekmovalnega športa pa se soočajo z novimi grožnjami in izzivi, med njimi s tržnimi pritiski, izkoriščanjem mladih športnikov in športnic, dopingom, rasizmom, nasiljem, dogovorjenimi tekmami, korupcijo, goljufijami pri stavah in pranjem denarja,

| D. | ker ima šport posebno družbeno vlogo kot instrument za socialno vključevanje in integracijo in ker je pomemben instrument za spodbujanje medkulturnega dialoga in pomembno prispeva k razvoju in spodbujanju pomembnih družbenih, kulturnih in izobraževalnih vrednot, kot so poštenost, strpnost in medsebojno spoštovanje, solidarnost, spoštovanje pravil, ekipni duh in samodisciplina; ker ima šport zahvaljujoč organizacijam, ki temeljijo na prostovoljni dejavnosti, posebej pomembno vlogo v evropski družbi glede zdravja, izobraževanja, socialne vključenosti in kulturnih vrednot, |
| --- | --- |

D.

ker ima šport posebno družbeno vlogo kot instrument za socialno vključevanje in integracijo in ker je pomemben instrument za spodbujanje medkulturnega dialoga in pomembno prispeva k razvoju in spodbujanju pomembnih družbenih, kulturnih in izobraževalnih vrednot, kot so poštenost, strpnost in medsebojno spoštovanje, solidarnost, spoštovanje pravil, ekipni duh in samodisciplina; ker ima šport zahvaljujoč organizacijam, ki temeljijo na prostovoljni dejavnosti, posebej pomembno vlogo v evropski družbi glede zdravja, izobraževanja, socialne vključenosti in kulturnih vrednot,

| E. | ker je po členu 149 Pogodbe ES, spremenjenemu z Lizbonsko pogodbo, ukrepanje EU usmerjeno v razvijanje evropske razsežnosti v športu s spodbujanjem pravičnosti in odprtosti pri športnih tekmovanjih in sodelovanja med organi, odgovornimi za šport, ter z varovanjem telesne in moralne integritete športnikov in športnic, zlasti najmlajših; ker naj bi ukrepi na ravni EU dopolnjevali ukrepe drugih akterjev brez spreminjanja sedanje porazdelitve pristojnosti, |
| --- | --- |

E.

ker je po členu 149 Pogodbe ES, spremenjenemu z Lizbonsko pogodbo, ukrepanje EU usmerjeno v razvijanje evropske razsežnosti v športu s spodbujanjem pravičnosti in odprtosti pri športnih tekmovanjih in sodelovanja med organi, odgovornimi za šport, ter z varovanjem telesne in moralne integritete športnikov in športnic, zlasti najmlajših; ker naj bi ukrepi na ravni EU dopolnjevali ukrepe drugih akterjev brez spreminjanja sedanje porazdelitve pristojnosti,

| F. | ker se je treba, glede na ratifikacijo Lizbonske pogodbe in nov člen 149, dogovoriti o strateški usmerjenosti vloge športa v Evropi, pri tem pa razjasniti izvajanje prava Skupnosti na tem področju; ker je z vidika športnih organizacij obravnava posameznih primerov za upoštevanje posebnosti športa nezadovoljiva in bo še povečala sedanjo pravno negotovost, ter ker je treba povečati število s športom povezanih ukrepov na ravni EU, hkrati pa spoštovati neodvisnost, posebnost in samoregulacijo športnih organizacij, |
| --- | --- |

F.

ker se je treba, glede na ratifikacijo Lizbonske pogodbe in nov člen 149, dogovoriti o strateški usmerjenosti vloge športa v Evropi, pri tem pa razjasniti izvajanje prava Skupnosti na tem področju; ker je z vidika športnih organizacij obravnava posameznih primerov za upoštevanje posebnosti športa nezadovoljiva in bo še povečala sedanjo pravno negotovost, ter ker je treba povečati število s športom povezanih ukrepov na ravni EU, hkrati pa spoštovati neodvisnost, posebnost in samoregulacijo športnih organizacij,

| G. | ker člen 149 Pogodbe ES, spremenjene z Lizbonsko pogodbo, poziva Skupnost, naj spodbuja pravičnost in odprtost pri športnih tekmovanjih in ker je posledica uporabe pravil o konkurenci v športu vse večji razkorak med športnimi klubi v korist bogatejših ali bolj znanih, kar ogroža pravičen potek športnih tekmovanj in je torej v nasprotju s ciljem, določenim v navedenem členu, |
| --- | --- |

G.

ker člen 149 Pogodbe ES, spremenjene z Lizbonsko pogodbo, poziva Skupnost, naj spodbuja pravičnost in odprtost pri športnih tekmovanjih in ker je posledica uporabe pravil o konkurenci v športu vse večji razkorak med športnimi klubi v korist bogatejših ali bolj znanih, kar ogroža pravičen potek športnih tekmovanj in je torej v nasprotju s ciljem, določenim v navedenem členu,

| H. | ker je treba upoštevati neodvisnost športnih organizacij in reprezentativnih organov, tudi tistih, ki organizirajo profesionalna prvenstva, ter dejstvo, da breme organizacije v večini nosijo upravni odbori športnih organov in do neke mere države članice in socialni partnerji, |
| --- | --- |

H.

ker je treba upoštevati neodvisnost športnih organizacij in reprezentativnih organov, tudi tistih, ki organizirajo profesionalna prvenstva, ter dejstvo, da breme organizacije v večini nosijo upravni odbori športnih organov in do neke mere države članice in socialni partnerji,

| I. | ker je poklicni šport vse pomembnejši in prispeva h krepitvi vloge športa v družbi; ker konkurenčno pravo in določbe o notranjem trgu za poklicni šport veljajo v obsegu, ko ta pomeni gospodarsko dejavnost, |
| --- | --- |

I.

ker je poklicni šport vse pomembnejši in prispeva h krepitvi vloge športa v družbi; ker konkurenčno pravo in določbe o notranjem trgu za poklicni šport veljajo v obsegu, ko ta pomeni gospodarsko dejavnost,

| J. | ker šport spada na področje uporabe prava EU, zlasti kar zadeva načelo predstavniške in participativne demokracije v organih odločanja evropskih športnih institucij in člen 13 Pogodbe ES, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi spola, rasnega ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; ker šport zaradi svojih posebnih, bistvenih in edinstvenih značilnosti ni primerljiv z običajnimi gospodarskimi dejavnostmi, |
| --- | --- |

J.

ker šport spada na področje uporabe prava EU, zlasti kar zadeva načelo predstavniške in participativne demokracije v organih odločanja evropskih športnih institucij in člen 13 Pogodbe ES, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi spola, rasnega ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; ker šport zaradi svojih posebnih, bistvenih in edinstvenih značilnosti ni primerljiv z običajnimi gospodarskimi dejavnostmi,

| K. | ker prostovoljne dejavnosti v športnem sektorju krepijo socialno kohezijo in vključevanje ter spodbujajo lokalno demokracijo in dejavno državljanstvo, imajo pa tudi gospodarsko vrednost, saj bi bili stroški za športne dejavnosti brez prostovoljcev veliko višji in bi izginile mnoge družbene dejavnosti, povezane s športom; ker je treba spodbujati prostovoljne športne strukture in prostovoljne storitve v športu z ukrepi, ki prostovoljcem zagotavljajo primerno varstvo ter priznavajo njihovo gospodarsko in socialno vlogo, |
| --- | --- |

K.

ker prostovoljne dejavnosti v športnem sektorju krepijo socialno kohezijo in vključevanje ter spodbujajo lokalno demokracijo in dejavno državljanstvo, imajo pa tudi gospodarsko vrednost, saj bi bili stroški za športne dejavnosti brez prostovoljcev veliko višji in bi izginile mnoge družbene dejavnosti, povezane s športom; ker je treba spodbujati prostovoljne športne strukture in prostovoljne storitve v športu z ukrepi, ki prostovoljcem zagotavljajo primerno varstvo ter priznavajo njihovo gospodarsko in socialno vlogo,

| L. | ker pomanjkanje telesne vadbe vodi k povečanju števila primerov debelosti ter kroničnih obolenj, kot so obolenja srca in ožilja ter diabetes, to pa posledično bremeni zdravstveni proračun držav članic, |
| --- | --- |

L.

ker pomanjkanje telesne vadbe vodi k povečanju števila primerov debelosti ter kroničnih obolenj, kot so obolenja srca in ožilja ter diabetes, to pa posledično bremeni zdravstveni proračun držav članic,

| M. | ker se je število ur športne vzgoje v zadnjem desetletju zmanjšalo tako v osnovnih kot v srednjih šolah in ker so med državami članicami velike razlike glede športnih objektov in opreme; ker šport mladim ponuja velike priložnosti za sodelovanje v družbi in izražanje svojih osebnih zavez v njej ter jih lahko odvrne od prestopništva, |
| --- | --- |

M.

ker se je število ur športne vzgoje v zadnjem desetletju zmanjšalo tako v osnovnih kot v srednjih šolah in ker so med državami članicami velike razlike glede športnih objektov in opreme; ker šport mladim ponuja velike priložnosti za sodelovanje v družbi in izražanje svojih osebnih zavez v njej ter jih lahko odvrne od prestopništva,

| N. | ker doping ogroža načelo preglednega in poštenega tekmovanja, hkrati pa so športniki in športnice zaradi njega izpostavljeni neupravičenim pritiskom, |
| --- | --- |

N.

ker doping ogroža načelo preglednega in poštenega tekmovanja, hkrati pa so športniki in športnice zaradi njega izpostavljeni neupravičenim pritiskom,

| O. | ker je svetovni protidopinški kodeks iz leta 2003 uspešno postal model za usklajevanje nacionalne zakonodaje po vsem svetu; ker so prizadevanja Svetovne protidopinške agencije v glavnem usmerjena v šport na najvišji ravni, |
| --- | --- |

O.

ker je svetovni protidopinški kodeks iz leta 2003 uspešno postal model za usklajevanje nacionalne zakonodaje po vsem svetu; ker so prizadevanja Svetovne protidopinške agencije v glavnem usmerjena v šport na najvišji ravni,

| P. | ker bi bolj usklajen pristop v boju proti dopingu, zlasti z oblikovanjem skupnih stališč v povezavi s Svetovno protidopinško agencijo, Unescom in Svetom Evrope, ter izmenjava informacij in zgledov dobre prakse med vladami, nacionalnimi protidopinškimi organizacijami in laboratoriji Uniji prinesli večje koristi, |
| --- | --- |

P.

ker bi bolj usklajen pristop v boju proti dopingu, zlasti z oblikovanjem skupnih stališč v povezavi s Svetovno protidopinško agencijo, Unescom in Svetom Evrope, ter izmenjava informacij in zgledov dobre prakse med vladami, nacionalnimi protidopinškimi organizacijami in laboratoriji Uniji prinesli večje koristi,

| Q. | ker kljub temu, da je bilo na področju enakosti med spoloma na evropski ravni doseženega nekaj napredka, ostajajo neenakosti med športniki in športnicami; ker morajo biti programi izobraževanja, namenjeni nadarjenim mladim športnicam in športnikom, odprti za vse, v njih pa se je treba izogibati ustvarjanju diskriminacije med evropskimi državljani in osebami s stalnim prebivališčem v EU na podlagi državljanstva ali spola, |
| --- | --- |

Q.

ker kljub temu, da je bilo na področju enakosti med spoloma na evropski ravni doseženega nekaj napredka, ostajajo neenakosti med športniki in športnicami; ker morajo biti programi izobraževanja, namenjeni nadarjenim mladim športnicam in športnikom, odprti za vse, v njih pa se je treba izogibati ustvarjanju diskriminacije med evropskimi državljani in osebami s stalnim prebivališčem v EU na podlagi državljanstva ali spola,

| R. | ker morajo imeti vsi državljani dostop do športa in je zato primerno preučiti posebne potrebe nekaterih skupin, na primer invalidov, priseljencev in oseb iz socialno šibkejših okolij, in ker zlasti invalidni športniki in športnice ne smejo biti diskriminirani v primerjavi z neinvalidnimi glede dostopa do športa v državah članicah, |
| --- | --- |

R.

ker morajo imeti vsi državljani dostop do športa in je zato primerno preučiti posebne potrebe nekaterih skupin, na primer invalidov, priseljencev in oseb iz socialno šibkejših okolij, in ker zlasti invalidni športniki in športnice ne smejo biti diskriminirani v primerjavi z neinvalidnimi glede dostopa do športa v državah članicah,

| S. | ker je šport namenjen vsem državljanom ne glede na spol, raso, starost, invalidnost, vero, nacionalnost, spolno usmerjenost in socialni ali ekonomski položaj; ker je šport lahko gonilo socialnega vključevanja in integracije in ker sta Parlament in Komisija že večkrat obsodila vse oblike nasilja, rasizma in ksenofobije, |
| --- | --- |

S.

ker je šport namenjen vsem državljanom ne glede na spol, raso, starost, invalidnost, vero, nacionalnost, spolno usmerjenost in socialni ali ekonomski položaj; ker je šport lahko gonilo socialnega vključevanja in integracije in ker sta Parlament in Komisija že večkrat obsodila vse oblike nasilja, rasizma in ksenofobije,

| T. | ker je nasilje na športnih prireditvah še vedno nerešena težava in se lahko pojavlja v različnih oblikah; ker velike športne prireditve med odvijanjem pritegnejo prostitucijo ter trgovino z ženskami in otroki, |
| --- | --- |

T.

ker je nasilje na športnih prireditvah še vedno nerešena težava in se lahko pojavlja v različnih oblikah; ker velike športne prireditve med odvijanjem pritegnejo prostitucijo ter trgovino z ženskami in otroki,

| U. | ker študija, ki je bila predstavljena v okviru avstrijskega predsedovanja leta 2006 kaže, da je šport leta 2004 prinesel dodano vrednost v znesku 407 milijard EUR, kar pomeni 3,7 % BDP EU, in zagotovil zaposlitev 15 milijonom ljudi ali 5,4 % delovne sile; ker torej šport prispeva k doseganju lizbonskih ciljev na področju rasti in odpiranja delovnih mest ter služi kot instrument za lokalni in regionalni razvoj in razvoj podeželja, ter ker je lahko povezan z razvojem turizma, saj spodbuja posodabljanje infrastrukture in nova partnerstva za financiranje športnih objektov in objektov za prosti čas, |
| --- | --- |

U.

ker študija, ki je bila predstavljena v okviru avstrijskega predsedovanja leta 2006 kaže, da je šport leta 2004 prinesel dodano vrednost v znesku 407 milijard EUR, kar pomeni 3,7 % BDP EU, in zagotovil zaposlitev 15 milijonom ljudi ali 5,4 % delovne sile; ker torej šport prispeva k doseganju lizbonskih ciljev na področju rasti in odpiranja delovnih mest ter služi kot instrument za lokalni in regionalni razvoj in razvoj podeželja, ter ker je lahko povezan z razvojem turizma, saj spodbuja posodabljanje infrastrukture in nova partnerstva za financiranje športnih objektov in objektov za prosti čas,

| V. | ker čedalje pogostejše digitalno piratstvo (in zlasti nedovoljeno neposredno in ponovno predvajanje športnih prireditev) ogroža športni sektor, čeprav se te težave ne zavedamo dobro, |
| --- | --- |

V.

ker čedalje pogostejše digitalno piratstvo (in zlasti nedovoljeno neposredno in ponovno predvajanje športnih prireditev) ogroža športni sektor, čeprav se te težave ne zavedamo dobro,

| W. | ker je velika večina športnih dejavnosti neprofitnih, številne pa so odvisne od finančne podpore, da se zagotovi njihova dostopnost vsem; ker je finančna podpora pomembna za množični šport in šport za vse, pod pogojem, da je zagotovljena v skladu z zakonodajo Skupnosti; ker organizirani šport v skoraj vseh državah članicah temelji na posebnih neprofitnih upravnih strukturah na osnovni ravni, ki so zelo odvisne od zavzetosti prostovoljcev, s posebnimi oblikami pravne osebe ali statusa, ki so pogoj za vrsto finančnih in davčnih ugodnosti, |
| --- | --- |

W.

ker je velika večina športnih dejavnosti neprofitnih, številne pa so odvisne od finančne podpore, da se zagotovi njihova dostopnost vsem; ker je finančna podpora pomembna za množični šport in šport za vse, pod pogojem, da je zagotovljena v skladu z zakonodajo Skupnosti; ker organizirani šport v skoraj vseh državah članicah temelji na posebnih neprofitnih upravnih strukturah na osnovni ravni, ki so zelo odvisne od zavzetosti prostovoljcev, s posebnimi oblikami pravne osebe ali statusa, ki so pogoj za vrsto finančnih in davčnih ugodnosti,

| X. | ker države članice niso jasno opredelile športa in se niso odločile, ali je del storitev javnega interesa, s čimer bi lahko utemeljili ugodnejše finančno obravnavanje (na primer davčne olajšave), |
| --- | --- |

X.

ker države članice niso jasno opredelile športa in se niso odločile, ali je del storitev javnega interesa, s čimer bi lahko utemeljili ugodnejše finančno obravnavanje (na primer davčne olajšave),

| Y. | ker se število donacij in vladnih sredstev zmanjšuje ter ker mora večina neprofitnih športnih organizacij, da bi lahko preživele, pridobivati prihodke s kakšno gospodarsko dejavnostjo, kar jim omogoča, da učinkovito izpolnjujejo svoje socialne cilje, in zato so te organizacije podvržene pravu EU, |
| --- | --- |

Y.

ker se število donacij in vladnih sredstev zmanjšuje ter ker mora večina neprofitnih športnih organizacij, da bi lahko preživele, pridobivati prihodke s kakšno gospodarsko dejavnostjo, kar jim omogoča, da učinkovito izpolnjujejo svoje socialne cilje, in zato so te organizacije podvržene pravu EU,

| Z. | ker imajo športne organizacije številne vire dohodkov, kot so klubske članarine in prodaja vstopnic, oglaševanje in sponzorstvo, loterije, medijske pravice, razdelitev prihodka v okviru športnih federacij in lig, trgovanje in javna podpora, pri tem pa so prihodki, ki jih ustvarijo državne ali državno nadzorovane loterije in igre na srečo daleč najpomembnejši vir dohodka v mnogih državah članicah, |
| --- | --- |

Z.

ker imajo športne organizacije številne vire dohodkov, kot so klubske članarine in prodaja vstopnic, oglaševanje in sponzorstvo, loterije, medijske pravice, razdelitev prihodka v okviru športnih federacij in lig, trgovanje in javna podpora, pri tem pa so prihodki, ki jih ustvarijo državne ali državno nadzorovane loterije in igre na srečo daleč najpomembnejši vir dohodka v mnogih državah članicah,

| AA. | ker so za poklicni šport v Evropi pravice predvajanja postale primarni vir dohodkov, ki se med drugim tudi ponovno vložijo v usposabljanje na osnovni ravni, zmogljivosti in projekte skupnosti, športne prireditve pa so pomemben vsebinski vir za številne medijske akterje, |
| --- | --- |

AA.

ker so za poklicni šport v Evropi pravice predvajanja postale primarni vir dohodkov, ki se med drugim tudi ponovno vložijo v usposabljanje na osnovni ravni, zmogljivosti in projekte skupnosti, športne prireditve pa so pomemben vsebinski vir za številne medijske akterje,

| AB. | ker športne organizacije v Evropski uniji menijo, da je prispevek državnih loterij in državno nadzorovanih organov za prirejanje iger na srečo, ki delujejo v splošnem interesu, k financiranju ljubiteljskega športa nepogrešljiv; ker do sedaj ni bila predlagana ali resno obravnavana nobena druga trajnostna ali politično izvedljiva rešitev za nadomestitev znatnih izgub iz teh virov, do katerih bi lahko prišlo, če bi bila profitna podjetja pooblaščena za delovanje v državah članicah, v katerih so do sedaj na področju iger na srečo veljale restriktivne politike, |
| --- | --- |

AB.

ker športne organizacije v Evropski uniji menijo, da je prispevek državnih loterij in državno nadzorovanih organov za prirejanje iger na srečo, ki delujejo v splošnem interesu, k financiranju ljubiteljskega športa nepogrešljiv; ker do sedaj ni bila predlagana ali resno obravnavana nobena druga trajnostna ali politično izvedljiva rešitev za nadomestitev znatnih izgub iz teh virov, do katerih bi lahko prišlo, če bi bila profitna podjetja pooblaščena za delovanje v državah članicah, v katerih so do sedaj na področju iger na srečo veljale restriktivne politike,

| AC. | ker so se dejavnosti športnih stav nenadzorovano razvile (zlati čezmejne stave preko interneta), ker je bilo vse več tekem dogovorjenih in ker so bili nedavno v državah članicah objavljeni škandali, povezani s stavami, kar ogroža integriteto športa in športnih tekmovanj, |
| --- | --- |

AC.

ker so se dejavnosti športnih stav nenadzorovano razvile (zlati čezmejne stave preko interneta), ker je bilo vse več tekem dogovorjenih in ker so bili nedavno v državah članicah objavljeni škandali, povezani s stavami, kar ogroža integriteto športa in športnih tekmovanj,

| AD. | ker so gospodarske in družbene spremembe, skupne večini držav članic, kot je vse večja komercializacija, spodbujanje javne porabe in vse večje število udeležencev, ob nespremenjenem številu prostovoljnih delavcev, ustvarili nove izzive v zvezi z organizacijo športa v Evropi, |
| --- | --- |

AD.

ker so gospodarske in družbene spremembe, skupne večini držav članic, kot je vse večja komercializacija, spodbujanje javne porabe in vse večje število udeležencev, ob nespremenjenem številu prostovoljnih delavcev, ustvarili nove izzive v zvezi z organizacijo športa v Evropi,

| AE. | ker vloga nacionalnih ekip ni pomembna samo zaradi njihovega lastnega uveljavljanja, ampak tudi ker zagotavljajo solidarnost z množičnim športom in si zato zaslužijo podporo, |
| --- | --- |

AE.

ker vloga nacionalnih ekip ni pomembna samo zaradi njihovega lastnega uveljavljanja, ampak tudi ker zagotavljajo solidarnost z množičnim športom in si zato zaslužijo podporo,

| AF. | ker je razvoj resničnega evropskega trga za športnike in športnice ter povečanje njihovih plač v nekaterih poklicnih športih vodilo do povečanja dejavnosti njihovih zastopnikov in ker je zato treba v državah članicah zagotoviti posebno usposabljanje športnih menedžerjev in zastopnikov igralcev, |
| --- | --- |

AF.

ker je razvoj resničnega evropskega trga za športnike in športnice ter povečanje njihovih plač v nekaterih poklicnih športih vodilo do povečanja dejavnosti njihovih zastopnikov in ker je zato treba v državah članicah zagotoviti posebno usposabljanje športnih menedžerjev in zastopnikov igralcev,

| AG. | ker je visoka stopnja internacionalizacije sektorja privedla do čezmejne korupcije v športnem sektorju; ko upravljalni organi naletijo na čezmejne težave s korupcijo, ki zadevajo vso Evropo, morajo imeti možnost, da pozovejo Komisijo na pomoč, če in kadar jo potrebujejo, |
| --- | --- |

AG.

ker je visoka stopnja internacionalizacije sektorja privedla do čezmejne korupcije v športnem sektorju; ko upravljalni organi naletijo na čezmejne težave s korupcijo, ki zadevajo vso Evropo, morajo imeti možnost, da pozovejo Komisijo na pomoč, če in kadar jo potrebujejo,

| AH. | ker se s sistemi dodeljevanja licenc, ki jih odobrijo zadevni organizatorji tekmovanj, želi zagotoviti, da vsi poklicni klubi glede finančnega upravljanja in preglednosti spoštujejo ista temeljna pravila, skladna s pravili konkurenčnosti in notranjega trga ter ne smejo preseči tega, kar je potrebno za doseganje legitimnih ciljev dobre organizacije in delovanja športa, |
| --- | --- |

AH.

ker se s sistemi dodeljevanja licenc, ki jih odobrijo zadevni organizatorji tekmovanj, želi zagotoviti, da vsi poklicni klubi glede finančnega upravljanja in preglednosti spoštujejo ista temeljna pravila, skladna s pravili konkurenčnosti in notranjega trga ter ne smejo preseči tega, kar je potrebno za doseganje legitimnih ciljev dobre organizacije in delovanja športa,

| AI. | ker so zaradi same narave organiziranega športa, športne strukture na evropski ravni praviloma manj razvite kot športne strukture na nacionalni ali mednarodni ravni, šport na evropski ravni pa je organiziran na celinski ravni in ne na ravni Evropske unije, |
| --- | --- |

AI.

ker so zaradi same narave organiziranega športa, športne strukture na evropski ravni praviloma manj razvite kot športne strukture na nacionalni ali mednarodni ravni, šport na evropski ravni pa je organiziran na celinski ravni in ne na ravni Evropske unije,

| AJ. | ker Bela knjiga o športu pogosto navaja vključevanje športa v evropske programe financiranja in ker bi Unija morala pri ukrepanju upoštevati tudi razsežnost športa, zlasti zato, da bi spoštovala neodvisnost, posebnost in samoregulacijo športnih organizacij ter spodbujala šport na evropski ravni; ker je izid strukturiranega dialoga med vsemi zainteresiranimi stranmi zelo pomemben za razumevanje posebne narave športa, |
| --- | --- |

AJ.

ker Bela knjiga o športu pogosto navaja vključevanje športa v evropske programe financiranja in ker bi Unija morala pri ukrepanju upoštevati tudi razsežnost športa, zlasti zato, da bi spoštovala neodvisnost, posebnost in samoregulacijo športnih organizacij ter spodbujala šport na evropski ravni; ker je izid strukturiranega dialoga med vsemi zainteresiranimi stranmi zelo pomemben za razumevanje posebne narave športa,

| AK. | ker se je Komisija odločila, da postavi telesno dejavnost, ki krepi zdravje, za temeljni kamen svojih s športom povezanih dejavnosti; ker je Svet Evrope dokazal, da je mogoč inovativen in učinkovit dialog s športnim gibanjem v Evropi in na svojih srečanjih združuje vladne in nevladne zainteresirane strani s področja športa, |
| --- | --- |

AK.

ker se je Komisija odločila, da postavi telesno dejavnost, ki krepi zdravje, za temeljni kamen svojih s športom povezanih dejavnosti; ker je Svet Evrope dokazal, da je mogoč inovativen in učinkovit dialog s športnim gibanjem v Evropi in na svojih srečanjih združuje vladne in nevladne zainteresirane strani s področja športa,

| AL. | ker bi lahko socialni dialog na evropski ravni zmanjšal zaskrbljenost delodajalcev in športnikov z vključitvijo pregleda sporazumov v zvezi z odnosi med njimi in delovnimi pogoji v sektorju, |
| --- | --- |

AL.

ker bi lahko socialni dialog na evropski ravni zmanjšal zaskrbljenost delodajalcev in športnikov z vključitvijo pregleda sporazumov v zvezi z odnosi med njimi in delovnimi pogoji v sektorju,

| AM. | ker lahko šport prispeva k različnim vidikom zunanjih odnosov EU v zvezi s programi zunanje pomoči, tako da prispeva k dialogu s partnerskimi državami v okviru javne diplomacije EU, |
| --- | --- |

AM.

ker lahko šport prispeva k različnim vidikom zunanjih odnosov EU v zvezi s programi zunanje pomoči, tako da prispeva k dialogu s partnerskimi državami v okviru javne diplomacije EU,

| AN. | ker si morajo evropske športne organizacije, organizatorji športnih prireditev in vsi odgovorni organi zadati okoljske cilje, da bi zagotovili okoljsko trajnost svojih dejavnosti, |
| --- | --- |

AN.

ker si morajo evropske športne organizacije, organizatorji športnih prireditev in vsi odgovorni organi zadati okoljske cilje, da bi zagotovili okoljsko trajnost svojih dejavnosti,

Organizacija športa

| 1. | pozdravlja objavo bele knjige o športu in upa, da bo služila športnemu svetu in Komisiji kot podlaga za ploden in trajen dialog; ceni pomembnost, ki jo je Komisija s sprejetjem te bele knjige pripisala športu; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja objavo bele knjige o športu in upa, da bo služila športnemu svetu in Komisiji kot podlaga za ploden in trajen dialog; ceni pomembnost, ki jo je Komisija s sprejetjem te bele knjige pripisala športu;

| 2. | pozdravlja dejstvo, da so države članice v Lizbonski pogodbi uradno priznale šport, da bi se postavilo temelje skladne evropske politike na tem področju; ob upoštevanju posebne narave športa, na prostovoljstvu temelječih struktur in njegove družbene in vzgojne vloge, da bi Komisiji omogočili spodbujanje in dopolnjevanje ukrepov držav članic in športnih organizacij, ne pa tudi njihovo zakonsko urejanje; ugotavlja, da današnje športne strukture v Evropi temeljijo na nacionalnem načelu; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja dejstvo, da so države članice v Lizbonski pogodbi uradno priznale šport, da bi se postavilo temelje skladne evropske politike na tem področju; ob upoštevanju posebne narave športa, na prostovoljstvu temelječih struktur in njegove družbene in vzgojne vloge, da bi Komisiji omogočili spodbujanje in dopolnjevanje ukrepov držav članic in športnih organizacij, ne pa tudi njihovo zakonsko urejanje; ugotavlja, da današnje športne strukture v Evropi temeljijo na nacionalnem načelu;

| 3. | meni, da mora Komisija dopolnilne pristojnosti na področju športa iz člena 149 Pogodbe ES, spremenjenega z Lizbonsko pogodbo, izvajati ob upoštevanju načela sorazmernosti, spoštovanju neodvisnosti športnih organizacij in pristojnih upravljavskih organov, pa tudi posebnosti športa; |
| --- | --- |

3.

meni, da mora Komisija dopolnilne pristojnosti na področju športa iz člena 149 Pogodbe ES, spremenjenega z Lizbonsko pogodbo, izvajati ob upoštevanju načela sorazmernosti, spoštovanju neodvisnosti športnih organizacij in pristojnih upravljavskih organov, pa tudi posebnosti športa;

| 4. | poziva Komisijo, naj tako, da ne obravnava vsakega primera posebej, ustrezno upošteva posebnost športa in poskrbi za boljšo pravno varnost z oblikovanjem jasnih smernic za uporabo evropskega prava na področju športa v Evropi ter tako, da podpira študije in seminarje o konkretni uporabi pravnega reda Skupnosti na področju športa; poziva Komisijo, naj zagotovi jasnost, skladnost in javnost pravil EU, da bodo športne prireditve splošnega interesa lahko izpolnile svoje cilje in prispevale k bolj kakovostnemu življenju evropskih državljanov; nadalje vabi Komisijo, naj spremlja in redno revidira uporabo prava EU v skladu s Pogodbo ES, da bodo upoštevane nove danosti, s tem pa se bodo opredeljevala in reševala pereča in novonastala vprašanja; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj tako, da ne obravnava vsakega primera posebej, ustrezno upošteva posebnost športa in poskrbi za boljšo pravno varnost z oblikovanjem jasnih smernic za uporabo evropskega prava na področju športa v Evropi ter tako, da podpira študije in seminarje o konkretni uporabi pravnega reda Skupnosti na področju športa; poziva Komisijo, naj zagotovi jasnost, skladnost in javnost pravil EU, da bodo športne prireditve splošnega interesa lahko izpolnile svoje cilje in prispevale k bolj kakovostnemu življenju evropskih državljanov; nadalje vabi Komisijo, naj spremlja in redno revidira uporabo prava EU v skladu s Pogodbo ES, da bodo upoštevane nove danosti, s tem pa se bodo opredeljevala in reševala pereča in novonastala vprašanja;

| 5. | se strinja z mnenjem Komisije, da se večina izzivov lahko obravnava v okviru samoregulacije v skladu z načelom dobrega upravljanja, pod pogojem, da se upošteva pravo Skupnosti; verjame, da sta strukturirano partnerstvo in dialog med Komisijo in športnim gibanjem nujna za dobro upravljanje športa in preprečevanje pravne negotovosti ter samoregulacijo športnih organizacij; se strinja s Komisijo, da bi strukturiran dialog potekal v dveh delih: (a) letni evropski športni forum, v katerem sodelujejo vsi, ki so udeleženi v športu in (b) tematske razprave z omejenim številom udeležencev; |
| --- | --- |

5.

se strinja z mnenjem Komisije, da se večina izzivov lahko obravnava v okviru samoregulacije v skladu z načelom dobrega upravljanja, pod pogojem, da se upošteva pravo Skupnosti; verjame, da sta strukturirano partnerstvo in dialog med Komisijo in športnim gibanjem nujna za dobro upravljanje športa in preprečevanje pravne negotovosti ter samoregulacijo športnih organizacij; se strinja s Komisijo, da bi strukturiran dialog potekal v dveh delih: (a) letni evropski športni forum, v katerem sodelujejo vsi, ki so udeleženi v športu in (b) tematske razprave z omejenim številom udeležencev;

| 6. | pozdravlja sodelovanje naslednjih v predlaganem strukturiranem dialogu:






  — | evropske športne federacije, |
| --- | --- | --- |

6.

pozdravlja sodelovanje naslednjih v predlaganem strukturiranem dialogu:

—

evropske športne federacije,

| — | evropske meddisciplinarne športne organizacije, zlasti evropski olimpijski komiteji (EOC), evropski paraolimpijski komite (EPC), specialna olimpijada ter evropske nevladne športne organizacije, |
| --- | --- |

—

evropske meddisciplinarne športne organizacije, zlasti evropski olimpijski komiteji (EOC), evropski paraolimpijski komite (EPC), specialna olimpijada ter evropske nevladne športne organizacije,

| — | nacionalne športne organizacije in nacionalni olimpijski in paraolimpijski komiteji, |
| --- | --- |

—

nacionalne športne organizacije in nacionalni olimpijski in paraolimpijski komiteji,

| — | drugi udeleženci v športu na evropski ravni, vključno s socialnimi partnerji, |
| --- | --- |

—

drugi udeleženci v športu na evropski ravni, vključno s socialnimi partnerji,

| — | druge evropske in mednarodne organizacije, zlasti športne organizacije Sveta Evrope in organi Združenih narodov, kot sta Unesco in STO; |
| --- | --- |

—

druge evropske in mednarodne organizacije, zlasti športne organizacije Sveta Evrope in organi Združenih narodov, kot sta Unesco in STO;

| 7. | meni, da športni organ lahko prosto upravlja svoj šport v primerih, ko gre za povsem športna pravila, kadar pa gre za omejitve, morajo le-te biti sorazmerne, to je upravičeno potrebne za doseganje zastavljenih športnih ciljev, v okviru pravnega reda EU; |
| --- | --- |

7.

meni, da športni organ lahko prosto upravlja svoj šport v primerih, ko gre za povsem športna pravila, kadar pa gre za omejitve, morajo le-te biti sorazmerne, to je upravičeno potrebne za doseganje zastavljenih športnih ciljev, v okviru pravnega reda EU;

| 8. | priznava vloge glavnih akterjev v profesionalnih moštvenih športih, t.j. klubov kot osnovnih enot, ki zaposlujejo igralce in zagotavljajo glavno povezavo z navijači, sindikatov poklicnih igralcev kot predstavnikov zaposlenih, lig v vlogi organizatorjev tekmovanj na nacionalni ravni ter predstavnikov delodajalcev, skupaj s klubi, in vodstvenih teles kot varuhov športa in pravil igre; pri tem vsi štirje akterji prispevajo k doseganju zdravja, integritete in solidarnosti v športu; |
| --- | --- |

8.

priznava vloge glavnih akterjev v profesionalnih moštvenih športih, t.j. klubov kot osnovnih enot, ki zaposlujejo igralce in zagotavljajo glavno povezavo z navijači, sindikatov poklicnih igralcev kot predstavnikov zaposlenih, lig v vlogi organizatorjev tekmovanj na nacionalni ravni ter predstavnikov delodajalcev, skupaj s klubi, in vodstvenih teles kot varuhov športa in pravil igre; pri tem vsi štirje akterji prispevajo k doseganju zdravja, integritete in solidarnosti v športu;

| 9. | priporoča, da bi morala biti posebna združenja za različne kategorije oseb, udeleženih v športu (igralce, vaditelje ali trenerje, sodnike itd.) ustrezno zastopana v organih odločanja mednarodnih in državnih zvez; |
| --- | --- |

9.

priporoča, da bi morala biti posebna združenja za različne kategorije oseb, udeleženih v športu (igralce, vaditelje ali trenerje, sodnike itd.) ustrezno zastopana v organih odločanja mednarodnih in državnih zvez;

| 10. | meni, da bi se zaradi pomembnih kapitalskih tokov, povezanih s prestopi, finančne transakcije morale izvajati odprto in pregledno med vsemi zadevnimi stranmi; meni, da bi moral, glede na posamezen šport, s sistemom upravljati zadevni upravljalni organ; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi se zaradi pomembnih kapitalskih tokov, povezanih s prestopi, finančne transakcije morale izvajati odprto in pregledno med vsemi zadevnimi stranmi; meni, da bi moral, glede na posamezen šport, s sistemom upravljati zadevni upravljalni organ;

| 11. | poudarja pomen prostovoljnega dela na področju športa, saj je pomemben dejavnik za spodbujanje in pospeševanje socialne integracije in večje osveščenosti med mladimi; poziva države članice in Komisijo, naj bolj spodbujajo prostovoljne pobude v zvezi s športom in športnimi organizacijami v okviru oblikovanja politike na nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomen prostovoljnega dela na področju športa, saj je pomemben dejavnik za spodbujanje in pospeševanje socialne integracije in večje osveščenosti med mladimi; poziva države članice in Komisijo, naj bolj spodbujajo prostovoljne pobude v zvezi s športom in športnimi organizacijami v okviru oblikovanja politike na nacionalni in evropski ravni;

| 12. | poziva države članice in športne vodstvene organe, naj dejavno spodbujajo družbeno in demokratično vlogo zvez športnih navijačev, na primer tako, da bi bile udeležene pri vodenju in upravljanju igre; je prepričan, da je pobuda Supporters Direct v tem pogledu zgled najboljše prakse, ter poziva Komisijo, države članice in športne organe, naj spodbujajo njeno razširjanje; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice in športne vodstvene organe, naj dejavno spodbujajo družbeno in demokratično vlogo zvez športnih navijačev, na primer tako, da bi bile udeležene pri vodenju in upravljanju igre; je prepričan, da je pobuda Supporters Direct v tem pogledu zgled najboljše prakse, ter poziva Komisijo, države članice in športne organe, naj spodbujajo njeno razširjanje;

| 13. | poziva Komisijo, naj spodbuja večjo vključenost nevladnih športnih organizacij v dialogu med državami članicami in Komisijo, tako da organizira vladna srečanja z nevladnimi športnimi organizacijami, kot so ministrska srečanja, srečanja športnih direktorjev ali srečanja delovnih skupin Komisije; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj spodbuja večjo vključenost nevladnih športnih organizacij v dialogu med državami članicami in Komisijo, tako da organizira vladna srečanja z nevladnimi športnimi organizacijami, kot so ministrska srečanja, srečanja športnih direktorjev ali srečanja delovnih skupin Komisije;

| 14. | pozdravlja memorandum, ki sta ga podpisali Francija in Nizozemska, o Beli knjigi o športu, ter poziva Komisijo, naj pojasni posebne točke statusa športa v pravu EU, kot so sestava ekip, status zastopnikov igralcev, avdiovizualne pravice itd.; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja memorandum, ki sta ga podpisali Francija in Nizozemska, o Beli knjigi o športu, ter poziva Komisijo, naj pojasni posebne točke statusa športa v pravu EU, kot so sestava ekip, status zastopnikov igralcev, avdiovizualne pravice itd.;

| 15. | poziva Komisijo, naj pri zasledovanju novega strukturnega dialoga posebno pozornost nameni Odboru regij, pri tem pa upošteva njegov prispevek na nacionalni in lokalni ravni k nadziranju in izvajanju ukrepov, določenih v Beli knjigi o športu; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj pri zasledovanju novega strukturnega dialoga posebno pozornost nameni Odboru regij, pri tem pa upošteva njegov prispevek na nacionalni in lokalni ravni k nadziranju in izvajanju ukrepov, določenih v Beli knjigi o športu;

| 16. | poziva mednarodne, evropske in nacionalne športne organizacije naj v svojem statutu sprejmejo pravico pritožbe pri rednem sodišču, vendar se zaveda, da je načelo samoregulacije nacionalnih organov, lig in tekmovanj realnost, ki podpira in upravičuje strukture evropskega športnega modela in temeljna načela organiziranja športnih tekmovanj; |
| --- | --- |

16.

poziva mednarodne, evropske in nacionalne športne organizacije naj v svojem statutu sprejmejo pravico pritožbe pri rednem sodišču, vendar se zaveda, da je načelo samoregulacije nacionalnih organov, lig in tekmovanj realnost, ki podpira in upravičuje strukture evropskega športnega modela in temeljna načela organiziranja športnih tekmovanj;

| 17. | spodbuja Komisijo, naj pospešuje izvajanje in krepitev samoregulatornega sistema dodeljevanja licenc na nacionalni in evropski ravni, da bi povečala dobro upravljanje in ustvarila enake pogoje za finančno preglednost in stabilnost; priporoča, da se sprejmejo ukrepi za finančno preglednost in nadzor stroškov v evropskem športu, da bi zagotovili stabilnost in enake pogoje med evropskimi tekmeci v športnem sektorju; priznava korist tega, da organizatorji nacionalnih in evropskih tekmovanj odobrijo licence poklicnim klubom, da se zagotovi, da imajo ti klubi potrebno strukturo in izpolnjujejo potrebne materialne pogoje za udeležbo na tekmovanjih; |
| --- | --- |

17.

spodbuja Komisijo, naj pospešuje izvajanje in krepitev samoregulatornega sistema dodeljevanja licenc na nacionalni in evropski ravni, da bi povečala dobro upravljanje in ustvarila enake pogoje za finančno preglednost in stabilnost; priporoča, da se sprejmejo ukrepi za finančno preglednost in nadzor stroškov v evropskem športu, da bi zagotovili stabilnost in enake pogoje med evropskimi tekmeci v športnem sektorju; priznava korist tega, da organizatorji nacionalnih in evropskih tekmovanj odobrijo licence poklicnim klubom, da se zagotovi, da imajo ti klubi potrebno strukturo in izpolnjujejo potrebne materialne pogoje za udeležbo na tekmovanjih;

| 18. | poziva nacionalne in evropske športne organizatorje športnih tekmovanj, naj zagotovijo, da njihovi postopki za dodeljevanje licenc športnim zvezam upoštevajo temeljna načela finančne preglednosti, so nediskriminatorni in skladni z osnovnimi pravili in načeli notranjega trga, da se prepreči izkrivljanje konkurence; meni, da morajo športne organizacije zagotoviti, da se zahteve glede preglednosti in dodeljevanja licenc upoštevajo ter da se njihovo neupoštevanje kaznuje; |
| --- | --- |

18.

poziva nacionalne in evropske športne organizatorje športnih tekmovanj, naj zagotovijo, da njihovi postopki za dodeljevanje licenc športnim zvezam upoštevajo temeljna načela finančne preglednosti, so nediskriminatorni in skladni z osnovnimi pravili in načeli notranjega trga, da se prepreči izkrivljanje konkurence; meni, da morajo športne organizacije zagotoviti, da se zahteve glede preglednosti in dodeljevanja licenc upoštevajo ter da se njihovo neupoštevanje kaznuje;

| 19. | pozdravlja predlog Komisije, da se organizira konferenca z zvezo UEFA, Združenjem evropskih profesionalnih nogometnih lig (EPFL), Mednarodnim združenje poklicnih nogometašev (FIFpro), nacionalnimi združenji in nacionalnimi organi, odgovornimi za organizacijo poklicnih nogometnih prireditev, za razpravo o dogovorih glede dodeljevanja licenc in zgledov dobre prakse na tem posebnem področju; ob tem Komisijo poziva, naj na konferenco povabi tudi druga predstavniška združenja; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja predlog Komisije, da se organizira konferenca z zvezo UEFA, Združenjem evropskih profesionalnih nogometnih lig (EPFL), Mednarodnim združenje poklicnih nogometašev (FIFpro), nacionalnimi združenji in nacionalnimi organi, odgovornimi za organizacijo poklicnih nogometnih prireditev, za razpravo o dogovorih glede dodeljevanja licenc in zgledov dobre prakse na tem posebnem področju; ob tem Komisijo poziva, naj na konferenco povabi tudi druga predstavniška združenja;

Doping

| 20. | poziva države članice, naj sprejmejo skupen zakonodajni pristop do dopinga, da bi zagotovile podobno pravno obravnavo v vseh državah članicah, in opredelijo skupna stališča s Svetovno protidopinško agencijo, Unescom in Svetom Evrope; poziva tiste države članice, ki še niso podpisale Konvencije Unesca proti dopingu v športu, naj to storijo; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj sprejmejo skupen zakonodajni pristop do dopinga, da bi zagotovile podobno pravno obravnavo v vseh državah članicah, in opredelijo skupna stališča s Svetovno protidopinško agencijo, Unescom in Svetom Evrope; poziva tiste države članice, ki še niso podpisale Konvencije Unesca proti dopingu v športu, naj to storijo;

| 21. | poziva Unijo, kot članico Svetovne protidopinške agencije, naj v boju proti dopingu najprej okrepi obstoječe mreže in šele nato sklene nova partnerstva med službami za sodni pregon, laboratoriji, ki so jih akreditirali Svetovna protidopinška agencija, Europol in Interpolom, kar bo omogočilo pravočasno in zanesljivo izmenjavo informacij o novih dopinških substancah in praksah; |
| --- | --- |

21.

poziva Unijo, kot članico Svetovne protidopinške agencije, naj v boju proti dopingu najprej okrepi obstoječe mreže in šele nato sklene nova partnerstva med službami za sodni pregon, laboratoriji, ki so jih akreditirali Svetovna protidopinška agencija, Europol in Interpolom, kar bo omogočilo pravočasno in zanesljivo izmenjavo informacij o novih dopinških substancah in praksah;

| 22. | poziva Komisijo, naj izvaja ukrepa št. 4 in 5 akcijskega načrta„Pierre de Coubertin“, da bi spodbudila razvoj partnerstev med službami države članice za sodni pregon, laboratoriji, ki sta jih za izmenjavo informacij o novih nedovoljenih snoveh in praksah hitro in v varnem okolju pooblastila Svetovna protidopinška agencija in Interpol, in naj olajša in dejavno podpira oblikovanje omrežja nacionalnih protidopinških organizacij držav članic; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj izvaja ukrepa št. 4 in 5 akcijskega načrta„Pierre de Coubertin“, da bi spodbudila razvoj partnerstev med službami države članice za sodni pregon, laboratoriji, ki sta jih za izmenjavo informacij o novih nedovoljenih snoveh in praksah hitro in v varnem okolju pooblastila Svetovna protidopinška agencija in Interpol, in naj olajša in dejavno podpira oblikovanje omrežja nacionalnih protidopinških organizacij držav članic;

| 23. | opozarja države članice, naj trgovino z nezakonitimi dopinškimi substancami obravnavajo enako kot trgovino z drogami in temu primerno prilagodijo svojo nacionalno zakonodajo; poziva Komisijo, naj razmisli, kako izpolniti priporočila iz Bele knjige; |
| --- | --- |

23.

opozarja države članice, naj trgovino z nezakonitimi dopinškimi substancami obravnavajo enako kot trgovino z drogami in temu primerno prilagodijo svojo nacionalno zakonodajo; poziva Komisijo, naj razmisli, kako izpolniti priporočila iz Bele knjige;

| 24. | poziva, da je treba oblikovati politiko za preprečevanje dopinga, ki vključuje izogibanje pretirano zapolnjenim urnikom, ki bremenijo športnike; poudarja, da se je treba proti nepravilnostim boriti s preverjanji, raziskavami, testiranjem in dolgoročnim spremljanjem, ki jih izvajajo neodvisni zdravniki, z izobraževanjem in hkratnim preprečevanjem in usposabljanjem; poziva poklicne klube in športne organizacije, naj se zavežejo boju proti dopingu ter z notranjim in zunanjim neodvisnim nadzorom preverjajo, ali se spoštuje; |
| --- | --- |

24.

poziva, da je treba oblikovati politiko za preprečevanje dopinga, ki vključuje izogibanje pretirano zapolnjenim urnikom, ki bremenijo športnike; poudarja, da se je treba proti nepravilnostim boriti s preverjanji, raziskavami, testiranjem in dolgoročnim spremljanjem, ki jih izvajajo neodvisni zdravniki, z izobraževanjem in hkratnim preprečevanjem in usposabljanjem; poziva poklicne klube in športne organizacije, naj se zavežejo boju proti dopingu ter z notranjim in zunanjim neodvisnim nadzorom preverjajo, ali se spoštuje;

| 25. | poziva k oblikovanju akcijskega načrta za boj proti dopingu v času do naslednjih olimpijskih iger, ki bodo potekale v EU (London 2012); |
| --- | --- |

25.

poziva k oblikovanju akcijskega načrta za boj proti dopingu v času do naslednjih olimpijskih iger, ki bodo potekale v EU (London 2012);

| 26. | poziva, naj se v okvirnem programu za raziskave in programu na področju javnega zdravja nameni sredstva za raziskave o dopingu; |
| --- | --- |

26.

poziva, naj se v okvirnem programu za raziskave in programu na področju javnega zdravja nameni sredstva za raziskave o dopingu;

| 27. | poziva države članice, naj zagotovijo celovitejše informacije in izobrazbo za mlade športne tekmovalce v zvezi z drogami za izboljšanje zmogljivosti, recepte, ki bi jih utegnili vsebovati, in njihovemu vplivu na zdravje; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj zagotovijo celovitejše informacije in izobrazbo za mlade športne tekmovalce v zvezi z drogami za izboljšanje zmogljivosti, recepte, ki bi jih utegnili vsebovati, in njihovemu vplivu na zdravje;

Izobraževanje, mladina in zdravje

| 28. | poudarja vlogo športa v izobraževanju, pri učenju mladih vrednot, kot so strpnost in medsebojno spoštovanje, iskrenost in spoštovanje pravil poštene igre, in preprečevanju zdravstvenih težav, zlasti v prizadevanjih za preprečevanje debelosti; |
| --- | --- |

28.

poudarja vlogo športa v izobraževanju, pri učenju mladih vrednot, kot so strpnost in medsebojno spoštovanje, iskrenost in spoštovanje pravil poštene igre, in preprečevanju zdravstvenih težav, zlasti v prizadevanjih za preprečevanje debelosti;

| 29. | pozdravlja predlog Komisije za spodbujanje športa in telesne vadbe kot pomembnega dejavnika v zvezi s standardi izobraževanja, da bi šole postale privlačnejše in da bi se izboljšali akademski standardi; podpira priporočila Komisije državam članicam, naj na nacionalni ravni razvijejo strategije, ki bodo v okviru izobraževalnih programov težile k povečanju in okrepitvi telesne dejavnosti otrok in šolarjev od zelo zgodnje mladosti dalje; poudarja pomembnost financiranja telesne dejavnosti v šolah, ki je ključna za duševni in telesni razvoj najmlajših otrok ter glavni instrument za skrb za zdravje pri mlajših in starejših otrocih; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja predlog Komisije za spodbujanje športa in telesne vadbe kot pomembnega dejavnika v zvezi s standardi izobraževanja, da bi šole postale privlačnejše in da bi se izboljšali akademski standardi; podpira priporočila Komisije državam članicam, naj na nacionalni ravni razvijejo strategije, ki bodo v okviru izobraževalnih programov težile k povečanju in okrepitvi telesne dejavnosti otrok in šolarjev od zelo zgodnje mladosti dalje; poudarja pomembnost financiranja telesne dejavnosti v šolah, ki je ključna za duševni in telesni razvoj najmlajših otrok ter glavni instrument za skrb za zdravje pri mlajših in starejših otrocih;

| 30. | poziva države članice, naj podpirajo nadaljnje ukrepe za spodbujanje športa in telesne vadbe kot pomembnega dejavnika za dvigovanje nacionalnih standardov izobraževanja in v celoti izkoristijo možnosti, ki jih ponujajo programi skupnosti v zvezi z mobilnostjo na vseh stopnjah izobraževanja, poklicnega usposabljanja in vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj podpirajo nadaljnje ukrepe za spodbujanje športa in telesne vadbe kot pomembnega dejavnika za dvigovanje nacionalnih standardov izobraževanja in v celoti izkoristijo možnosti, ki jih ponujajo programi skupnosti v zvezi z mobilnostjo na vseh stopnjah izobraževanja, poklicnega usposabljanja in vseživljenjskega učenja;

| 31. | priporoča, da države članice prepoznajo potrebe po usposabljanju mladih športnikov in športnic za zagotovitev t. i. dvojne poklicne poti, športne in akademske, že od začetka, da se bodo lahko poklicni športniki po koncu športne kariere znova vključili na trg dela, posebno pozornost pa namenijo izobraževanju najmlajših – za kar so potrebni strožji nadzor in redni pregledi na treningih, da se lahko zagotovi njegova kakovost – in zagotovitvi kakovostnih lokalnih centrov za usposabljanje, da se zavaruje njihove moralne, izobraževalne in poklicne interese; |
| --- | --- |

31.

priporoča, da države članice prepoznajo potrebe po usposabljanju mladih športnikov in športnic za zagotovitev t. i. dvojne poklicne poti, športne in akademske, že od začetka, da se bodo lahko poklicni športniki po koncu športne kariere znova vključili na trg dela, posebno pozornost pa namenijo izobraževanju najmlajših – za kar so potrebni strožji nadzor in redni pregledi na treningih, da se lahko zagotovi njegova kakovost – in zagotovitvi kakovostnih lokalnih centrov za usposabljanje, da se zavaruje njihove moralne, izobraževalne in poklicne interese;

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo preventivne ukrepe in zdravstvene preglede za mlade športnike ter zagotovijo spoštovanje vseh pravic iz Konvencije Združenih narodov o pravicah otroka; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo preventivne ukrepe in zdravstvene preglede za mlade športnike ter zagotovijo spoštovanje vseh pravic iz Konvencije Združenih narodov o pravicah otroka;

| 33. | pozdravlja predlog Komisije v zvezi s podeljevanjem evropske nagrade šolam, ki aktivno sodelujejo pri podpiranju in spodbujanju telesne vadbe kot dela učnega načrta; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja predlog Komisije v zvezi s podeljevanjem evropske nagrade šolam, ki aktivno sodelujejo pri podpiranju in spodbujanju telesne vadbe kot dela učnega načrta;

| 34. | se strinja s Komisijo, da so naložbe v mlade nadarjene športnike in športnice bistvene za trajnostni razvoj športa, ter meni, da je za športna gibanja pravi izziv zagotoviti usposabljanje igralcev na lokalni ravni; meni, da je lahko pravilo UEFA o domačih igralcih vzor za druge federacije, lige in klube; |
| --- | --- |

34.

se strinja s Komisijo, da so naložbe v mlade nadarjene športnike in športnice bistvene za trajnostni razvoj športa, ter meni, da je za športna gibanja pravi izziv zagotoviti usposabljanje igralcev na lokalni ravni; meni, da je lahko pravilo UEFA o domačih igralcih vzor za druge federacije, lige in klube;

| 35. | v zvezi s tem opozarja na nalogo Unije, ki ji je bila podeljena z Lizbonsko pogodbo, in sicer varstvo telesne in moralne integritete zlasti najmlajših športnikov in športnic; |
| --- | --- |

35.

v zvezi s tem opozarja na nalogo Unije, ki ji je bila podeljena z Lizbonsko pogodbo, in sicer varstvo telesne in moralne integritete zlasti najmlajših športnikov in športnic;

| 36. | poziva Komisijo, naj prizna zakonitost ukrepov v prid najemanju igralcev, ki so opravili poklicno usposabljanje, kot je najmanjše število lokalno izšolanih igralcev, ne glede na njihovo nacionalnost, med poklicnim osebjem; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj prizna zakonitost ukrepov v prid najemanju igralcev, ki so opravili poklicno usposabljanje, kot je najmanjše število lokalno izšolanih igralcev, ne glede na njihovo nacionalnost, med poklicnim osebjem;

| 37. | poziva Komisijo, naj ob upoštevanju posebnosti določenega športa spodbuja ukrepe športnih organizacij za zaščito mladih športnikov in se javno zavzame za strožje izvajanje določb pravil FIFA, ki v Evropski uniji prepovedujejo prestope igralcev, mlajših od 16 let, ter naj podpre načelo, da mora biti podpis prve profesionalne pogodbe igralca povezan s klubom, v katerem se je usposobil; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj ob upoštevanju posebnosti določenega športa spodbuja ukrepe športnih organizacij za zaščito mladih športnikov in se javno zavzame za strožje izvajanje določb pravil FIFA, ki v Evropski uniji prepovedujejo prestope igralcev, mlajših od 16 let, ter naj podpre načelo, da mora biti podpis prve profesionalne pogodbe igralca povezan s klubom, v katerem se je usposobil;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj se z doslednim izvajanjem veljavnih zakonov in predpisov borijo proti izkoriščanju deklic in dečkov v športu ter trgovini z otroki; meni, da je zaželena višja raven pravne varnosti, zlasti pri izvajanju pravila o domačih igralcih; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj se z doslednim izvajanjem veljavnih zakonov in predpisov borijo proti izkoriščanju deklic in dečkov v športu ter trgovini z otroki; meni, da je zaželena višja raven pravne varnosti, zlasti pri izvajanju pravila o domačih igralcih;

| 39. | obžaluje dejstvo, da vlade držav članic otroška igrišča prodajajo za namene razvoja; meni, da bi bilo treba države članice spodbujati, da bi otrokom zagotovile zadostne zmogljivosti za ukvarjanje s športom in telesno dejavnostjo v šoli; poziva, da države članice mlajšim od 14 let poenostavijo dostop do vseh nacionalnih in mednarodnih tekmovanj; |
| --- | --- |

39.

obžaluje dejstvo, da vlade držav članic otroška igrišča prodajajo za namene razvoja; meni, da bi bilo treba države članice spodbujati, da bi otrokom zagotovile zadostne zmogljivosti za ukvarjanje s športom in telesno dejavnostjo v šoli; poziva, da države članice mlajšim od 14 let poenostavijo dostop do vseh nacionalnih in mednarodnih tekmovanj;

| 40. | glede na potrebo po sprejetju horizontalnega pristopa k vprašanjem o varstvu okolja in zdravja Komisiji priporoča, da med evropskimi športnimi prireditvami spodbuja varstvo okolja in zdravja; je zadovoljen z odločitvijo Komisije, da v svojem političnem dialogu z državami članicami in drugimi zadevnimi stranmi spodbuja okolju prijazna javna naročila; |
| --- | --- |

40.

glede na potrebo po sprejetju horizontalnega pristopa k vprašanjem o varstvu okolja in zdravja Komisiji priporoča, da med evropskimi športnimi prireditvami spodbuja varstvo okolja in zdravja; je zadovoljen z odločitvijo Komisije, da v svojem političnem dialogu z državami članicami in drugimi zadevnimi stranmi spodbuja okolju prijazna javna naročila;

| 41. | priznava pomen športa za varovanje zdravja in zato priporoča, da imetniki pravic oddajanja šport promovirajo ob upoštevanju tega cilja; |
| --- | --- |

41.

priznava pomen športa za varovanje zdravja in zato priporoča, da imetniki pravic oddajanja šport promovirajo ob upoštevanju tega cilja;

| 42. | opozarja, da je povezovanje športa in zdravja pomembno vprašanje, zato je sodelovanje športnih organizacij ali klubov z skladi zdravstvenih zavarovanj in zdravniki vse pogostejše ter ustvarja veliko dodano vrednost za zdravstvo, hkrati pa pomeni denarni prihranek; se mu zdi bistveno, da se mlade osvešča o pomembnosti zdrave prehrane v okoliščinah medsebojne povezanosti med hrano in telesno vadbo, prek vseevropskih dogodkov, kot je„Dan hrane brez E-jev“; |
| --- | --- |

42.

opozarja, da je povezovanje športa in zdravja pomembno vprašanje, zato je sodelovanje športnih organizacij ali klubov z skladi zdravstvenih zavarovanj in zdravniki vse pogostejše ter ustvarja veliko dodano vrednost za zdravstvo, hkrati pa pomeni denarni prihranek; se mu zdi bistveno, da se mlade osvešča o pomembnosti zdrave prehrane v okoliščinah medsebojne povezanosti med hrano in telesno vadbo, prek vseevropskih dogodkov, kot je„Dan hrane brez E-jev“;

| 43. | poudarja pomen telovadbe in športa za zmanjševanje debelosti ter odpravo nezdravih življenjskih navad, saj ta pojav zelo pozitivno vpliva na zdravje državljanov, poleg tega pa pomaga zmanjšati stroške skladov zdravstvenih zavarovanj; vendar je zaskrbljen zaradi dejstva, da daljši delovni čas in sedanji pogoji zaposlovanja na splošno odvračajo delavce od redne vadbe in tega, da bi se bolj posvetili športu; poziva Komisijo, naj skupaj s športnimi federacijami pred koncem leta 2008 razvije in objavi evropske smernice in priporočila o telesni dejavnosti; |
| --- | --- |

43.

poudarja pomen telovadbe in športa za zmanjševanje debelosti ter odpravo nezdravih življenjskih navad, saj ta pojav zelo pozitivno vpliva na zdravje državljanov, poleg tega pa pomaga zmanjšati stroške skladov zdravstvenih zavarovanj; vendar je zaskrbljen zaradi dejstva, da daljši delovni čas in sedanji pogoji zaposlovanja na splošno odvračajo delavce od redne vadbe in tega, da bi se bolj posvetili športu; poziva Komisijo, naj skupaj s športnimi federacijami pred koncem leta 2008 razvije in objavi evropske smernice in priporočila o telesni dejavnosti;

| 44. | poziva države članice, naj ustvarijo okvir za organizacijo evropskega šolskega prvenstva in evropskega univerzitetnega prvenstva, da bi mlade pripravili na dosežke in spodbudili medkulturni dialog; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice, naj ustvarijo okvir za organizacijo evropskega šolskega prvenstva in evropskega univerzitetnega prvenstva, da bi mlade pripravili na dosežke in spodbudili medkulturni dialog;

Socialna vključenost in nediskriminacija

| 45. | poudarja, da je šport eno najučinkovitejših orodij za socialno integracijo in ga mora kot takega Evropska unija bolj spodbujati in podpirati, na primer s posebnimi programi za organizatorje evropskih, nacionalnih in lokalnih športnih in rekreacijskih prireditev; meni, da je treba te priložnosti razširiti, zlasti na organizatorje športnih prireditev, da se spodbuja integracija in vključi invalide; meni, da je treba v okviru Evropskega leta medkulturnega dialoga (2008) nameniti posebno pozornost vlogi športa kot končnega prizorišča za medkulturno sožitje in temelj za dialog in sodelovanje s tretjimi državami; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je šport eno najučinkovitejših orodij za socialno integracijo in ga mora kot takega Evropska unija bolj spodbujati in podpirati, na primer s posebnimi programi za organizatorje evropskih, nacionalnih in lokalnih športnih in rekreacijskih prireditev; meni, da je treba te priložnosti razširiti, zlasti na organizatorje športnih prireditev, da se spodbuja integracija in vključi invalide; meni, da je treba v okviru Evropskega leta medkulturnega dialoga (2008) nameniti posebno pozornost vlogi športa kot končnega prizorišča za medkulturno sožitje in temelj za dialog in sodelovanje s tretjimi državami;

| 46. | poudarja, da je treba športno udejstvovanje spodbujati z zagotavljanjem vsesplošne dostopnosti športa in enakih možnosti ter z vlaganjem v usposabljanje učiteljev in športnih trenerjev, pa tudi v večje število javnih športnih objektov; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je treba športno udejstvovanje spodbujati z zagotavljanjem vsesplošne dostopnosti športa in enakih možnosti ter z vlaganjem v usposabljanje učiteljev in športnih trenerjev, pa tudi v večje število javnih športnih objektov;

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj na šport ne gledajo le kot na privilegij neinvalidnih oseb, ampak tudi kot na pomemben instrument za rehabilitacijo in socialno vključevanje invalidov; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj podprejo praktične ukrepe in pobude za spodbujanje večjega vključevanja invalidnih udeležencev v tradicionalne športne discipline; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo in države članice, naj na šport ne gledajo le kot na privilegij neinvalidnih oseb, ampak tudi kot na pomemben instrument za rehabilitacijo in socialno vključevanje invalidov; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj podprejo praktične ukrepe in pobude za spodbujanje večjega vključevanja invalidnih udeležencev v tradicionalne športne discipline;

| 48. | pozdravlja pobudo Komisije, da se športne organizacije in države članice spodbudi k prilagoditvi športne in šolske infrastrukture potrebam invalidov in poziva, naj imajo učitelji telesne vzgoje lažji dostop do pridobivanja znanja s področja kinezioterapije in fizioterapije, kar bi jim omogočilo delo s študenti z delno invalidnostjo glede na njihovo zdravstveno stanje; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja pobudo Komisije, da se športne organizacije in države članice spodbudi k prilagoditvi športne in šolske infrastrukture potrebam invalidov in poziva, naj imajo učitelji telesne vzgoje lažji dostop do pridobivanja znanja s področja kinezioterapije in fizioterapije, kar bi jim omogočilo delo s študenti z delno invalidnostjo glede na njihovo zdravstveno stanje;

| 49. | pozdravlja odločitev Komisije in držav članic, da se podprejo nadaljnji ukrepi za invalide; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse pravice neinvalidnih športnikov enako dostopne tudi športnikom invalidom; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja odločitev Komisije in držav članic, da se podprejo nadaljnji ukrepi za invalide; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse pravice neinvalidnih športnikov enako dostopne tudi športnikom invalidom;

| 50. | pozdravlja obsežno Belo knjigo Komisije o športu; vendar izraža obžalovanje, da vidik spola ni ustrezno upoštevan, zlasti glede enakega plačila za enako vrednost ter dejstva, da športnice zaslužijo manj kot športniki; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja obsežno Belo knjigo Komisije o športu; vendar izraža obžalovanje, da vidik spola ni ustrezno upoštevan, zlasti glede enakega plačila za enako vrednost ter dejstva, da športnice zaslužijo manj kot športniki;

| 51. | pozdravlja pripravljenost Komisije, da v vse dejavnosti, povezane s športom, vključi vprašanje enakosti med spoloma, tako da nameni posebno pozornost športu priseljenk in pripadnic etničnih manjšin, dostopu žensk do odločanja v športu in medijski izpostavitvi žensk v športu; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja pripravljenost Komisije, da v vse dejavnosti, povezane s športom, vključi vprašanje enakosti med spoloma, tako da nameni posebno pozornost športu priseljenk in pripadnic etničnih manjšin, dostopu žensk do odločanja v športu in medijski izpostavitvi žensk v športu;

| 52. | poziva države članice, naj športne dosežke žensk obravnavajo kot enakovredne in predvidijo priznanja ekonomske narave ter sprejmejo pravne določbe, ki bodo prepovedovale športna tekmovanja, na katerih se ženskam podeljujejo manj vredne denarne ali druge nagrade; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice, naj športne dosežke žensk obravnavajo kot enakovredne in predvidijo priznanja ekonomske narave ter sprejmejo pravne določbe, ki bodo prepovedovale športna tekmovanja, na katerih se ženskam podeljujejo manj vredne denarne ali druge nagrade;

| 53. | poziva države članice, naj spodbujajo medijsko pokritost športnih dejavnosti žensk, da bi omogočile prodor vzornic in odpravile spolne stereotipe, pa tudi odprejo poklicne priložnosti za ženske na področjih, povezanih s svetom športa, vključno z vodilnimi položaji; |
| --- | --- |

53.

poziva države članice, naj spodbujajo medijsko pokritost športnih dejavnosti žensk, da bi omogočile prodor vzornic in odpravile spolne stereotipe, pa tudi odprejo poklicne priložnosti za ženske na področjih, povezanih s svetom športa, vključno z vodilnimi položaji;

| 54. | poziva države članice, naj ob upoštevanju podaljšanja aktivne življenjske dobe in pomena športa za spodbujanje telesnega in duševnega zdravja podvojijo prizadevanja za prilagoditev športne infrastrukture potrebam invalidov, zlasti invalidnih otrok, pa tudi potrebam starejših in žensk, da bi jim omogočili dostop do nje ter naj se poučijo iz zgledov dobre prakse na tem področju; poziva države članice, naj nadzirajo uporabo javnih sredstev na področju športa in zagotovijo, da bodo pravično razporejena glede na potrebe športnikov in športnic; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice, naj ob upoštevanju podaljšanja aktivne življenjske dobe in pomena športa za spodbujanje telesnega in duševnega zdravja podvojijo prizadevanja za prilagoditev športne infrastrukture potrebam invalidov, zlasti invalidnih otrok, pa tudi potrebam starejših in žensk, da bi jim omogočili dostop do nje ter naj se poučijo iz zgledov dobre prakse na tem področju; poziva države članice, naj nadzirajo uporabo javnih sredstev na področju športa in zagotovijo, da bodo pravično razporejena glede na potrebe športnikov in športnic;

| 55. | poudarja posebej pomembno vlogo športa za socialno vključevanje oseb iz socialno šibkejših okolij, zlasti priseljencev; v zvezi s tem poziva države članice, naj športne dejavnosti in programe vključijo v pobude, ki jih financira Evropski socialni sklad, da bi dosegli socialno vključenost in sodelovanje oseb iz manj privilegiranih skupin; |
| --- | --- |

55.

poudarja posebej pomembno vlogo športa za socialno vključevanje oseb iz socialno šibkejših okolij, zlasti priseljencev; v zvezi s tem poziva države članice, naj športne dejavnosti in programe vključijo v pobude, ki jih financira Evropski socialni sklad, da bi dosegli socialno vključenost in sodelovanje oseb iz manj privilegiranih skupin;

| 56. | pozitivno sprejema stališče Komisije glede priznavanja vloge športa kot uporabnega instrumenta za integracijo priseljencev in splošneje kot instrumenta za socialno vključevanje; predlaga, da je treba dostop do športa in integracijo v družbene športne infrastrukture obravnavati kot kazalnik socialne integracije in dejavnik za analizo pojava socialne izključenosti; |
| --- | --- |

56.

pozitivno sprejema stališče Komisije glede priznavanja vloge športa kot uporabnega instrumenta za integracijo priseljencev in splošneje kot instrumenta za socialno vključevanje; predlaga, da je treba dostop do športa in integracijo v družbene športne infrastrukture obravnavati kot kazalnik socialne integracije in dejavnik za analizo pojava socialne izključenosti;

| 57. | poudarja vlogo regij in lokalnih organov pri organizaciji prireditev poklicnega in rekreacijskega športa, izgradnji infrastrukture ter spodbujanju državljank in državljanov EU, zlasti šoloobveznih otrok, k športu in zdravemu načinu življenja; |
| --- | --- |

57.

poudarja vlogo regij in lokalnih organov pri organizaciji prireditev poklicnega in rekreacijskega športa, izgradnji infrastrukture ter spodbujanju državljank in državljanov EU, zlasti šoloobveznih otrok, k športu in zdravemu načinu življenja;

| 58. | poziva športne organizacije in države članice, naj sprejmejo najstrožje ukrepe za boj proti rasizmu in diskriminaciji v športu; meni, da je športno prizorišče delovno mesto poklicnega športnika in poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo delovno mesto brez diskriminacije; |
| --- | --- |

58.

poziva športne organizacije in države članice, naj sprejmejo najstrožje ukrepe za boj proti rasizmu in diskriminaciji v športu; meni, da je športno prizorišče delovno mesto poklicnega športnika in poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo delovno mesto brez diskriminacije;

| 59. | poziva Komisijo in vse države članice, naj dosledno prenesejo in izvajajo direktivi Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (10) in 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (11); |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo in vse države članice, naj dosledno prenesejo in izvajajo direktivi Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (10) in 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (11);

| 60. | poziva poklicne športne organizacije in športne klube, naj začnejo kampanje za boj proti vsem oblikam diskriminacije, rasizma ter ksenofobije s strani udeležencev in gledalcev v času med in po športnih dejavnostih in tekmovanjih tako na stadionu kot zunaj njega; |
| --- | --- |

60.

poziva poklicne športne organizacije in športne klube, naj začnejo kampanje za boj proti vsem oblikam diskriminacije, rasizma ter ksenofobije s strani udeležencev in gledalcev v času med in po športnih dejavnostih in tekmovanjih tako na stadionu kot zunaj njega;

Šport in tretje države

| 61. | vztraja, da razvoj prek športa ne sme voditi v beg športnikov („muscle drain“), in poziva Unijo, naj obravnava to vprašanje v političnem dialogu in sodelovanju s partnerskimi državami; |
| --- | --- |

61.

vztraja, da razvoj prek športa ne sme voditi v beg športnikov („muscle drain“), in poziva Unijo, naj obravnava to vprašanje v političnem dialogu in sodelovanju s partnerskimi državami;

| 62. | poziva Komisijo in države članice, naj razširijo območje dialoga in sodelovanja s tretjimi državami na vprašanja, kot je prestop mednarodnih igralcev, izkoriščanje mladoletnih igralcev, doping, pranje denarja prek športa in varnost na velikih mednarodnih športnih prireditvah; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo in države članice, naj razširijo območje dialoga in sodelovanja s tretjimi državami na vprašanja, kot je prestop mednarodnih igralcev, izkoriščanje mladoletnih igralcev, doping, pranje denarja prek športa in varnost na velikih mednarodnih športnih prireditvah;

| 63. | poziva države članice, naj zagotovijo več objektov za športnike in športnice iz tretjih držav v skladu z nedavnimi izjavami o krožni migraciji, partnerskimi sporazumi s tretjimi državami o mobilnosti in politiko za zakonito priseljevanje iz leta 2005; |
| --- | --- |

63.

poziva države članice, naj zagotovijo več objektov za športnike in športnice iz tretjih držav v skladu z nedavnimi izjavami o krožni migraciji, partnerskimi sporazumi s tretjimi državami o mobilnosti in politiko za zakonito priseljevanje iz leta 2005;

| 64. | poziva Komisijo in države članice, naj pri obravnavi športa v okviru razvojne politike Evropske unije svoje dejavnosti usklajujejo z obstoječimi programi Združenih narodov, držav članic, lokalnih organov ter nevladnih in zasebnih organizacij; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo in države članice, naj pri obravnavi športa v okviru razvojne politike Evropske unije svoje dejavnosti usklajujejo z obstoječimi programi Združenih narodov, držav članic, lokalnih organov ter nevladnih in zasebnih organizacij;

Policijski nadzor športnih prireditev

| 65. | poziva države članice, naj spodbujajo izmenjavo zgledov dobre prakse in uporabnih podatkov o navijačih, ki predstavljajo tveganje, med policijo, pobudami navijačev, lokalnimi skupinami proti nasilju, strokovnjaki in športnimi organi, da bi preprečili nasilje, rasizem in ksenofobijo na športnih prireditvah; poziva vse udeležene strani, naj bodo bolj dejavne pri izvajanju takojšnjih in strožjih kazni proti rasističnim in nasilnim dejanjem, bodisi na igrišču ali na tribunah, ter naj uporabijo pridobljene izkušnje organizatorjev tekmovanj in klubov na tem področju na domači in evropski ravni, da zagotovijo visoke minimalne standarde javnih organov in organizatorjev tekem pri izvajanju postopkov in načrtih za varnost tekem; poudarja potrebo po ustvarjanju razmer za celovitejši pristop, tako da se v strategijo, namenjeno krepitvi nerepresivnih vidikov srečevanja z izzivi, vključijo vse zainteresirane strani ter se zelo poudarijo izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

65.

poziva države članice, naj spodbujajo izmenjavo zgledov dobre prakse in uporabnih podatkov o navijačih, ki predstavljajo tveganje, med policijo, pobudami navijačev, lokalnimi skupinami proti nasilju, strokovnjaki in športnimi organi, da bi preprečili nasilje, rasizem in ksenofobijo na športnih prireditvah; poziva vse udeležene strani, naj bodo bolj dejavne pri izvajanju takojšnjih in strožjih kazni proti rasističnim in nasilnim dejanjem, bodisi na igrišču ali na tribunah, ter naj uporabijo pridobljene izkušnje organizatorjev tekmovanj in klubov na tem področju na domači in evropski ravni, da zagotovijo visoke minimalne standarde javnih organov in organizatorjev tekem pri izvajanju postopkov in načrtih za varnost tekem; poudarja potrebo po ustvarjanju razmer za celovitejši pristop, tako da se v strategijo, namenjeno krepitvi nerepresivnih vidikov srečevanja z izzivi, vključijo vse zainteresirane strani ter se zelo poudarijo izobraževanje in usposabljanje;

| 66. | poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo politiko čezmejnega policijskega sodelovanja na področju športa na podlagi obveščevalnih dejavnosti, vključno z izmenjavo informacij in obveščevalskih podatkov med varnostnimi službami, pri čemer je treba spoštovati svobodo, temeljne pravice in pravila o varovanju podatkov; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo politiko čezmejnega policijskega sodelovanja na področju športa na podlagi obveščevalnih dejavnosti, vključno z izmenjavo informacij in obveščevalskih podatkov med varnostnimi službami, pri čemer je treba spoštovati svobodo, temeljne pravice in pravila o varovanju podatkov;

| 67. | zlasti opozarja na dragocene izkušnje, pridobljene pri nacionalnih nogometnih informacijskih točkah, ki so pristojne za usklajevanje in lajšanje čezmejne izmenjave policijskih informacij, pa tudi za ocene tveganja in podatke o zelo nevarnih navijačih, in na navodila za mednarodno policijsko sodelovanje, ki ima lahko pri politiki na podlagi obveščevalnih dejavnosti ključno vlogo; poziva Komisijo in države članice, naj po potrebi dodatno razvijajo in posodabljajo ta pristop; |
| --- | --- |

67.

zlasti opozarja na dragocene izkušnje, pridobljene pri nacionalnih nogometnih informacijskih točkah, ki so pristojne za usklajevanje in lajšanje čezmejne izmenjave policijskih informacij, pa tudi za ocene tveganja in podatke o zelo nevarnih navijačih, in na navodila za mednarodno policijsko sodelovanje, ki ima lahko pri politiki na podlagi obveščevalnih dejavnosti ključno vlogo; poziva Komisijo in države članice, naj po potrebi dodatno razvijajo in posodabljajo ta pristop;

| 68. | pozdravlja pobudo Komisije, da se prepreči nasilje med športnimi prireditvami, in priporoča, da se razvijejo ukrepi za preprečevanje nasilja pri šolskih športnih dejavnostih; |
| --- | --- |

68.

pozdravlja pobudo Komisije, da se prepreči nasilje med športnimi prireditvami, in priporoča, da se razvijejo ukrepi za preprečevanje nasilja pri šolskih športnih dejavnostih;

| 69. | pozdravlja vzpostavitev sistema za podeljevanje licenc klubom na nacionalni in evropski ravni ter meni, da morajo tovrstni sistemi vključevati tudi predpise v zvezi s preprečevanjem rasizma, ksenofobije in nasilja, zaščito mladoletnikov in spoštovanjem temeljnih pravic; |
| --- | --- |

69.

pozdravlja vzpostavitev sistema za podeljevanje licenc klubom na nacionalni in evropski ravni ter meni, da morajo tovrstni sistemi vključevati tudi predpise v zvezi s preprečevanjem rasizma, ksenofobije in nasilja, zaščito mladoletnikov in spoštovanjem temeljnih pravic;

Gospodarski vidiki

| 70. | poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo zakonodajo in/ali okrepijo obstoječo ureditev in poseben pomen dajo spoštovanju pravic intelektualne lastnine pri komercialnih sporočilih, uporabi blagovnih znamk in podob, imen, medijskih pravic in drugih stranskih proizvodov s športnih prireditev, ki jih organizatorji vodijo, s čimer bi zaščitile gospodarstvo poklicnega športa, hkrati pa spoštovale pravico do„kratkega poročanja“, kot jo določa Direktiva 2007/65/ES (12) (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah), ter samostojen in uravnotežen razvoj športa, ne da bi ogrozile pravo ravnotežje med upravičenimi pomisleki športnih organizacij in potrebo javnosti, da lahko dostopa do objektivnih, poučnih in aktualnih pisnih, slikovnih in zvočnih informacij, in jih tudi ustvarja; poudarja, da je pomembno tudi, da se prejemnikom zagotovi možnost dostopa do športnih prireditev na daljavo na čezmejni ravni znotraj Evropske unije; zlasti bi države članice in Komisija morale prednostno obravnavati probleme trženja iz zasede, spletnega piratstva in nezakonitih športnih stav; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo zakonodajo in/ali okrepijo obstoječo ureditev in poseben pomen dajo spoštovanju pravic intelektualne lastnine pri komercialnih sporočilih, uporabi blagovnih znamk in podob, imen, medijskih pravic in drugih stranskih proizvodov s športnih prireditev, ki jih organizatorji vodijo, s čimer bi zaščitile gospodarstvo poklicnega športa, hkrati pa spoštovale pravico do„kratkega poročanja“, kot jo določa Direktiva 2007/65/ES (12) (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah), ter samostojen in uravnotežen razvoj športa, ne da bi ogrozile pravo ravnotežje med upravičenimi pomisleki športnih organizacij in potrebo javnosti, da lahko dostopa do objektivnih, poučnih in aktualnih pisnih, slikovnih in zvočnih informacij, in jih tudi ustvarja; poudarja, da je pomembno tudi, da se prejemnikom zagotovi možnost dostopa do športnih prireditev na daljavo na čezmejni ravni znotraj Evropske unije; zlasti bi države članice in Komisija morale prednostno obravnavati probleme trženja iz zasede, spletnega piratstva in nezakonitih športnih stav;

| 71. | priznava pravico vseh medijev do dostopa do organiziranih športnih prireditev, ki zbujajo veliko zanimanje javnosti, in poročanja o njih, da se zagotovi spoštovanje pravice javnosti do prejemanja tovrstnih novic in informacij v informativnih programih; priznava pravico držav članic, da lahko sprejmejo ukrepe, s katerimi bi zaščitile pravico do obveščenosti in širši javnosti zagotovile dostop do televizijskega spremljanja nacionalnih in nenacionalnih športnih prireditev velikega družbenega pomena, kot so denimo olimpijske igre, nogometni svetovni pokal in evropsko nogometno prvenstvo; |
| --- | --- |

71.

priznava pravico vseh medijev do dostopa do organiziranih športnih prireditev, ki zbujajo veliko zanimanje javnosti, in poročanja o njih, da se zagotovi spoštovanje pravice javnosti do prejemanja tovrstnih novic in informacij v informativnih programih; priznava pravico držav članic, da lahko sprejmejo ukrepe, s katerimi bi zaščitile pravico do obveščenosti in širši javnosti zagotovile dostop do televizijskega spremljanja nacionalnih in nenacionalnih športnih prireditev velikega družbenega pomena, kot so denimo olimpijske igre, nogometni svetovni pokal in evropsko nogometno prvenstvo;

| 72. | ponovno izraža podporo državam članicam pri oblikovanju seznama prireditev velikega pomena za javnost, ki bi morale biti dostopne prek nekodirane televizije po členu 3a zgoraj omenjene Direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, in v zvezi s tem obsoja sodne postopke zveze FIFA; |
| --- | --- |

72.

ponovno izraža podporo državam članicam pri oblikovanju seznama prireditev velikega pomena za javnost, ki bi morale biti dostopne prek nekodirane televizije po členu 3a zgoraj omenjene Direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, in v zvezi s tem obsoja sodne postopke zveze FIFA;

| 73. | priporoča državam članicam ter športnim federacijam in ligam, naj (kjer še niso) uvedejo centralizirano prodajo medijskih pravic; meni, da mora v interesu solidarnosti obstajati pravična porazdelitev prihodkov med klubi, vključno z najmanjšimi, v ligah in med njimi, ter med poklicnim in ljubiteljskim športom, da bi preprečili, da bi imeli od prodaje medijskih pravic dobiček le veliki klubi; |
| --- | --- |

73.

priporoča državam članicam ter športnim federacijam in ligam, naj (kjer še niso) uvedejo centralizirano prodajo medijskih pravic; meni, da mora v interesu solidarnosti obstajati pravična porazdelitev prihodkov med klubi, vključno z najmanjšimi, v ligah in med njimi, ter med poklicnim in ljubiteljskim športom, da bi preprečili, da bi imeli od prodaje medijskih pravic dobiček le veliki klubi;

| 74. | priznava, da morajo biti športne pravice zaščitene enako kot druge medijske pravice; pozdravlja priznanje Komisije centralizirane prodaje medijskih pravic kot sredstva za doseganje večje solidarnosti med športi in njeno vztrajanje pri ustvarjanju in ohranjanju solidarnostnih mehanizmov; poziva lige, v katerih ti mehanizmi niso predvideni, da jih uvedejo, ter Komisijo, naj sprejme centralno prodajo medijskih pravic kot splošno skladno s pravili EU o konkurenci, uvede pa lahko skupinsko izjemo za centralno prodajo medijskih pravic na področju športa, tako da zagotovi pravno varnost za organizatorje športnih prireditev in investitorje na področju medijev; |
| --- | --- |

74.

priznava, da morajo biti športne pravice zaščitene enako kot druge medijske pravice; pozdravlja priznanje Komisije centralizirane prodaje medijskih pravic kot sredstva za doseganje večje solidarnosti med športi in njeno vztrajanje pri ustvarjanju in ohranjanju solidarnostnih mehanizmov; poziva lige, v katerih ti mehanizmi niso predvideni, da jih uvedejo, ter Komisijo, naj sprejme centralno prodajo medijskih pravic kot splošno skladno s pravili EU o konkurenci, uvede pa lahko skupinsko izjemo za centralno prodajo medijskih pravic na področju športa, tako da zagotovi pravno varnost za organizatorje športnih prireditev in investitorje na področju medijev;

| 75. | izjavlja, da mora šport zagotavljati sovisnost tekmecev in da je treba na tekmovanjih zagotoviti negotovost izidov, s čimer bi športne organizacije na tržišču lahko upravičile izvajanje posebnega okvira za izvedbo in prodajo športnih prireditev; vendar te posebnosti ne zagotavljajo samodejnega izvzetja iz zakonodaje EU o pravilih konkurence za kakršno koli gospodarsko dejavnost, ki izhaja iz športa; |
| --- | --- |

75.

izjavlja, da mora šport zagotavljati sovisnost tekmecev in da je treba na tekmovanjih zagotoviti negotovost izidov, s čimer bi športne organizacije na tržišču lahko upravičile izvajanje posebnega okvira za izvedbo in prodajo športnih prireditev; vendar te posebnosti ne zagotavljajo samodejnega izvzetja iz zakonodaje EU o pravilih konkurence za kakršno koli gospodarsko dejavnost, ki izhaja iz športa;

| 76. | poziva Komisijo in države članice, naj še povečajo pravice intelektualne lastnine v športnem sektorju ter zahteva konkretne ukrepe, ki bi brez poseganja v svobodo tiska zaščitili pravice intelektualne lastnine organizatorjev športnih prireditev v zvezi z rezultatom in njihovo športno prireditev kot celoto; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisijo in države članice, naj še povečajo pravice intelektualne lastnine v športnem sektorju ter zahteva konkretne ukrepe, ki bi brez poseganja v svobodo tiska zaščitili pravice intelektualne lastnine organizatorjev športnih prireditev v zvezi z rezultatom in njihovo športno prireditev kot celoto;

| 77. | poziva Komisijo, naj v svoji strategiji za sektor spletnih vsebin in v boju proti piratstvu posveti dovolj pozornosti športnemu piratstvu; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo pravice športnega sektorja v okviru Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO) in okrepijo dialog s tretjimi državami; |
| --- | --- |

77.

poziva Komisijo, naj v svoji strategiji za sektor spletnih vsebin in v boju proti piratstvu posveti dovolj pozornosti športnemu piratstvu; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo pravice športnega sektorja v okviru Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO) in okrepijo dialog s tretjimi državami;

| 78. | ugotavlja, da pogosto pride do neravnovesja med ponudbo vstopnic za pomembne športne prireditve in povpraševanjem po njih, kar je v škodo potrošnikom; poudarja, da je treba pri organiziranju razdeljevanja vstopnic v celoti upoštevati interese potrošnikov in na vseh ravneh zagotoviti pravično prodajo vstopnic brez diskriminacije; |
| --- | --- |

78.

ugotavlja, da pogosto pride do neravnovesja med ponudbo vstopnic za pomembne športne prireditve in povpraševanjem po njih, kar je v škodo potrošnikom; poudarja, da je treba pri organiziranju razdeljevanja vstopnic v celoti upoštevati interese potrošnikov in na vseh ravneh zagotoviti pravično prodajo vstopnic brez diskriminacije;

| 79. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo evropsko statistično metodo za merjenje gospodarskega vpliva športa na podlagi statistike nacionalnih računov za šport, ki bi sčasoma lahko vodili k evropskemu satelitskemu računu za šport; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo evropsko statistično metodo za merjenje gospodarskega vpliva športa na podlagi statistike nacionalnih računov za šport, ki bi sčasoma lahko vodili k evropskemu satelitskemu računu za šport;

| 80. | poziva Komisijo, naj v okvir svojih načrtov za bližnjo prihodnost vključi oceno neposrednega prispevka športa k BDP, razvoju in zaposlovanju, ter njegovega neposrednega prispevka k Lizbonski agendi prek izobraževanja, regionalnega razvoja in večje privlačnosti EU; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo, naj v okvir svojih načrtov za bližnjo prihodnost vključi oceno neposrednega prispevka športa k BDP, razvoju in zaposlovanju, ter njegovega neposrednega prispevka k Lizbonski agendi prek izobraževanja, regionalnega razvoja in večje privlačnosti EU;

| 81. | priporoča državam članicam, naj učinkoviteje izkoristijo možnosti, ki jih šport ponuja za ustvarjanje delovnih mest, spodbujanje gospodarske rasti in oživljanje zlasti regij z omejenimi možnostmi, državam članicam in Evropski uniji pa priporoča, naj temu ustrezno podpirajo šport prek obstoječih programov financiranja EU, ob tem pa poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko ima šport na področju socialnega vključevanja; priznava pomembnost vloge prihodka iz medijev in drugih pravic intelektualne lastnine pri povečevanju odhodkov za projekte oživljanja in skupnosti; |
| --- | --- |

81.

priporoča državam članicam, naj učinkoviteje izkoristijo možnosti, ki jih šport ponuja za ustvarjanje delovnih mest, spodbujanje gospodarske rasti in oživljanje zlasti regij z omejenimi možnostmi, državam članicam in Evropski uniji pa priporoča, naj temu ustrezno podpirajo šport prek obstoječih programov financiranja EU, ob tem pa poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko ima šport na področju socialnega vključevanja; priznava pomembnost vloge prihodka iz medijev in drugih pravic intelektualne lastnine pri povečevanju odhodkov za projekte oživljanja in skupnosti;

| 82. | poziva države članice, naj ob pomoči Komisije organizirajo izmenjavo zgledov najboljše prakse med seboj in med športnimi federacijami v zvezi z organizacijo velikih športnih prireditev, da spodbudijo trajnostni gospodarski razvoj, konkurenčnost in zaposlovanje; |
| --- | --- |

82.

poziva države članice, naj ob pomoči Komisije organizirajo izmenjavo zgledov najboljše prakse med seboj in med športnimi federacijami v zvezi z organizacijo velikih športnih prireditev, da spodbudijo trajnostni gospodarski razvoj, konkurenčnost in zaposlovanje;

| 83. | predlaga oblikovanje učinkovitega mehanizma za spodbujanje čezmejnega in medregionalnega sodelovanja za boljši izkoristek infrastrukturnih naložb, povezanih s športnimi prireditvami; nadalje predlaga spodbujanje športa prek evropskega združenja za teritorialno sodelovanje, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (13); |
| --- | --- |

83.

predlaga oblikovanje učinkovitega mehanizma za spodbujanje čezmejnega in medregionalnega sodelovanja za boljši izkoristek infrastrukturnih naložb, povezanih s športnimi prireditvami; nadalje predlaga spodbujanje športa prek evropskega združenja za teritorialno sodelovanje, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (13);

| 84. | podpira okrepitev solidarnosti med poklicnim in ljubiteljskim športom za spodbudo majhnim klubom, podporo športa v šolah in razvoj ustrezne lokalne infrastrukture; pozdravlja dejstvo, da je Komisija potrdila posebne izzive ljubiteljskega in neprofitnega športa ter športa, odvisnega od prostovoljnega dela, ter poziva, naj se to izraža v vseh vidikih prihodnje športne politike; |
| --- | --- |

84.

podpira okrepitev solidarnosti med poklicnim in ljubiteljskim športom za spodbudo majhnim klubom, podporo športa v šolah in razvoj ustrezne lokalne infrastrukture; pozdravlja dejstvo, da je Komisija potrdila posebne izzive ljubiteljskega in neprofitnega športa ter športa, odvisnega od prostovoljnega dela, ter poziva, naj se to izraža v vseh vidikih prihodnje športne politike;

| 85. | opozarja na nepoklicni šport, ki je pogosto zapostavljen; opozarja na potrebo po večji finančni podpori, boljših delovnih razmerah ter drugih spodbudah in koristih za nepoklicni šport, tudi za neprofitne klube ter ljubiteljske in prostovoljne športnike, funkcionarje, vaditelje ali trenerje in sodnike; |
| --- | --- |

85.

opozarja na nepoklicni šport, ki je pogosto zapostavljen; opozarja na potrebo po večji finančni podpori, boljših delovnih razmerah ter drugih spodbudah in koristih za nepoklicni šport, tudi za neprofitne klube ter ljubiteljske in prostovoljne športnike, funkcionarje, vaditelje ali trenerje in sodnike;

| 86. | znova poudarja, da je treba poskrbeti za to, da odgovornost za varnost na amaterskih športnih tekmovanjih, ki jih organizirajo neprofitne organizacije, prevzame država; |
| --- | --- |

86.

znova poudarja, da je treba poskrbeti za to, da odgovornost za varnost na amaterskih športnih tekmovanjih, ki jih organizirajo neprofitne organizacije, prevzame država;

| 87. | poziva Komisijo, naj z namenom zagotovitve stalnih virov financiranja ljubiteljskega športa pomaga ohraniti sedanji sistem javnega financiranja prek prispevkov iz državnih loterij in državno nadzorovanih organov, ki delujejo v splošnem interesu; |
| --- | --- |

87.

poziva Komisijo, naj z namenom zagotovitve stalnih virov financiranja ljubiteljskega športa pomaga ohraniti sedanji sistem javnega financiranja prek prispevkov iz državnih loterij in državno nadzorovanih organov, ki delujejo v splošnem interesu;

| 88. | z zanimanjem pričakuje izsledke neodvisne raziskave glede javnega in zasebnega financiranja množičnih športov in športa za vse v državah članicah ter o vplivu stalnih sprememb v tem sektorju; |
| --- | --- |

88.

z zanimanjem pričakuje izsledke neodvisne raziskave glede javnega in zasebnega financiranja množičnih športov in športa za vse v državah članicah ter o vplivu stalnih sprememb v tem sektorju;

| 89. | je zaskrbljen glede morebitne liberalizacije trga stav in loterij; meni, da je primerno uporabljati dobičke iz teh loterij za namene, ki so javnega interesa, vključno s stalnim financiranjem poklicnega in ljubiteljskega športa; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo regulativne ukrepe, ki bodo zagotovili zaščito športa pred vsemi neprimernimi vplivi, povezanimi s stavami, celovitost športnih prireditev in spoštovanje pravic intelektualne lastnine organizatorjev tekmovanj; poziva Komisijo, naj izvede študijo morebitnega učinka popolne deregulacije trga iger na srečo in loterij na družbo in šport, ter katere vrste nadzornih mehanizmov bi lahko uporabili za zaščito uporabnikov; |
| --- | --- |

89.

je zaskrbljen glede morebitne liberalizacije trga stav in loterij; meni, da je primerno uporabljati dobičke iz teh loterij za namene, ki so javnega interesa, vključno s stalnim financiranjem poklicnega in ljubiteljskega športa; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo regulativne ukrepe, ki bodo zagotovili zaščito športa pred vsemi neprimernimi vplivi, povezanimi s stavami, celovitost športnih prireditev in spoštovanje pravic intelektualne lastnine organizatorjev tekmovanj; poziva Komisijo, naj izvede študijo morebitnega učinka popolne deregulacije trga iger na srečo in loterij na družbo in šport, ter katere vrste nadzornih mehanizmov bi lahko uporabili za zaščito uporabnikov;

| 90. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog, s katerim bo zagotovila zakonit trg športnih stav v Uniji, pri čemer bodo preprečene zlorabe in korupcija ter upoštevane pravice organizatorjev športnih prireditev; poziva Komisijo in države članice, naj s športnimi upravljavci in upravljavci stav preučijo oblikovanje učinkovitega, pravičnega in trajnostnega okvira, s katerim bodo zagotovile, da v nobenem športu v Evropski uniji ne bo nezakonitih stav in da se bo ohranilo zaupanje javnosti v njihovo integriteto; |
| --- | --- |

90.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog, s katerim bo zagotovila zakonit trg športnih stav v Uniji, pri čemer bodo preprečene zlorabe in korupcija ter upoštevane pravice organizatorjev športnih prireditev; poziva Komisijo in države članice, naj s športnimi upravljavci in upravljavci stav preučijo oblikovanje učinkovitega, pravičnega in trajnostnega okvira, s katerim bodo zagotovile, da v nobenem športu v Evropski uniji ne bo nezakonitih stav in da se bo ohranilo zaupanje javnosti v njihovo integriteto;

| 91. | poudarja, da lahko diskriminatorna davčna obravnava v korist športnikom, ki jo uporabljajo države članice, izkrivlja konkurenco; |
| --- | --- |

91.

poudarja, da lahko diskriminatorna davčna obravnava v korist športnikom, ki jo uporabljajo države članice, izkrivlja konkurenco;

| 92. | skupaj s Komisijo poudarja, da je treba še naprej zagotavljati možnosti za znižane stopnje DDV za športne dejavnosti, glede na njihovo pomembno socialno vlogo in tesno povezavo z lokalno skupnostjo; |
| --- | --- |

92.

skupaj s Komisijo poudarja, da je treba še naprej zagotavljati možnosti za znižane stopnje DDV za športne dejavnosti, glede na njihovo pomembno socialno vlogo in tesno povezavo z lokalno skupnostjo;

| 93. | športne organizacije spodbuja, naj odstotek prihodkov od prodaje medijskih pravic in tržnih projektov, povezanih z določenim športom, neposredno namenijo financiranju prostovoljnih in neprofitnih sektorjev tega športa ter pomoči zanje; |
| --- | --- |

93.

športne organizacije spodbuja, naj odstotek prihodkov od prodaje medijskih pravic in tržnih projektov, povezanih z določenim športom, neposredno namenijo financiranju prostovoljnih in neprofitnih sektorjev tega športa ter pomoči zanje;

| 94. | se mu zdi pomembno priznati specifičnost neprofitnih športnih organizacij in v pravu Skupnosti upoštevati razliko med dobrodelnimi organizacijami, neprofitnimi organizacijami in podjetji, ki delujejo za dobiček; poziva države članice, naj skupaj s Komisijo opredelijo glavne izzive, s katerimi se soočajo neprofitne športne zveze in osnovno naravo storitev, ki jih nudijo; |
| --- | --- |

94.

se mu zdi pomembno priznati specifičnost neprofitnih športnih organizacij in v pravu Skupnosti upoštevati razliko med dobrodelnimi organizacijami, neprofitnimi organizacijami in podjetji, ki delujejo za dobiček; poziva države članice, naj skupaj s Komisijo opredelijo glavne izzive, s katerimi se soočajo neprofitne športne zveze in osnovno naravo storitev, ki jih nudijo;

Vprašanja v zvezi z zaposlovanjem športnikov

| 95. | meni, da poklicni športniki ne smejo imeti manj pravic kot drugi pogodbeni delavci, zato jim je treba zagotoviti enak razpon in enako pregledne pravice kot drugim delavcem, vključno s pravico do sklenitve ali zavrnitve kolektivne pogodbe, članstva v sindikatih in pravico, da se obrnejo na redna sodišča; |
| --- | --- |

95.

meni, da poklicni športniki ne smejo imeti manj pravic kot drugi pogodbeni delavci, zato jim je treba zagotoviti enak razpon in enako pregledne pravice kot drugim delavcem, vključno s pravico do sklenitve ali zavrnitve kolektivne pogodbe, članstva v sindikatih in pravico, da se obrnejo na redna sodišča;

| 96. | potrjuje osnovno veljavnost protidiskriminacijske zakonodaje Evropske unije na področju športa v Evropi in poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse omejitve zaradi posebnosti športa zakonite in omejenega obsega; meni, da glede na posebne značilnosti športa obstajajo primeri, ko bi bile omejene in sorazmerne omejitve prostega gibanja primerne, koristne in nujne za spodbujanje športa v državah članicah; |
| --- | --- |

96.

potrjuje osnovno veljavnost protidiskriminacijske zakonodaje Evropske unije na področju športa v Evropi in poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse omejitve zaradi posebnosti športa zakonite in omejenega obsega; meni, da glede na posebne značilnosti športa obstajajo primeri, ko bi bile omejene in sorazmerne omejitve prostega gibanja primerne, koristne in nujne za spodbujanje športa v državah članicah;

| 97. | poziva države članice, naj prilagodijo svojo nacionalno zakonodajo tako, da bodo vsi predpisi o prestopih v evropskem okviru skladni s pravom Skupnosti, ob ustreznem upoštevanju posebnosti športa in drugih temeljnih načel, kot so ohranjanje pogodbene stabilnosti in stabilnosti tekmovanj; |
| --- | --- |

97.

poziva države članice, naj prilagodijo svojo nacionalno zakonodajo tako, da bodo vsi predpisi o prestopih v evropskem okviru skladni s pravom Skupnosti, ob ustreznem upoštevanju posebnosti športa in drugih temeljnih načel, kot so ohranjanje pogodbene stabilnosti in stabilnosti tekmovanj;

| 98. | poziva države članice in športne zveze, naj ne uvedejo novih pravil, ki ustvarjajo neposredno diskriminacijo na podlagi nacionalnosti (kot je pravilo 6 + 5, ki ga predlaga FIFA, v nasprotju z bolj sorazmernim in nediskriminatornim sistemom zveze UEFA za uporabo domačih igralcev); zagovarja politični dialog z državami članicami kot način za boj proti diskriminaciji v športu s priporočili, strukturiranim dialogom z udeleženimi v športu in po potrebi s postopki za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

98.

poziva države članice in športne zveze, naj ne uvedejo novih pravil, ki ustvarjajo neposredno diskriminacijo na podlagi nacionalnosti (kot je pravilo 6 + 5, ki ga predlaga FIFA, v nasprotju z bolj sorazmernim in nediskriminatornim sistemom zveze UEFA za uporabo domačih igralcev); zagovarja politični dialog z državami članicami kot način za boj proti diskriminaciji v športu s priporočili, strukturiranim dialogom z udeleženimi v športu in po potrebi s postopki za ugotavljanje kršitev;

| 99. | poziva države članice in pristojne regulativne organe, naj preučijo sume korupcije in izkoriščanja pri novačenju in zaposlovanju športnikov, ki niso iz Unije, zlasti mladoletnih; |
| --- | --- |

99.

poziva države članice in pristojne regulativne organe, naj preučijo sume korupcije in izkoriščanja pri novačenju in zaposlovanju športnikov, ki niso iz Unije, zlasti mladoletnih;

| 100. | nasprotuje prepovedanim praksam nekaterih zastopnikov poklicnih športnikov, ki so vodile celo do korupcije, pranja denarja in izkoriščanja mladoletnih športnikov in igralcev, saj takšno ravnanje po njegovem mnenju škodi športu na splošno; je prepričan, da morajo športni vodstveni organi zaradi dejanskih gospodarskih razmer, v katerih sedaj delujejo zastopniki igralcev, na vseh ravneh in v posvetovanju s Komisijo izboljšati pravila o zastopnikih igralcev; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj podpre prizadevanje športnih vodstvenih organov, da bi uredili njihovo delo, po potrebi s predstavitvijo predloga direktive o zastopnikih igralcev; podpira javno-zasebno partnerstvo med organizacijami, ki zastopajo interese športa in organi, pristojnimi za boj proti korupciji; ta partnerstva bodo prispevala k oblikovanju učinkovitih strategij preprečevanja in pregona za soočanje z njo; |
| --- | --- |

100.

nasprotuje prepovedanim praksam nekaterih zastopnikov poklicnih športnikov, ki so vodile celo do korupcije, pranja denarja in izkoriščanja mladoletnih športnikov in igralcev, saj takšno ravnanje po njegovem mnenju škodi športu na splošno; je prepričan, da morajo športni vodstveni organi zaradi dejanskih gospodarskih razmer, v katerih sedaj delujejo zastopniki igralcev, na vseh ravneh in v posvetovanju s Komisijo izboljšati pravila o zastopnikih igralcev; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj podpre prizadevanje športnih vodstvenih organov, da bi uredili njihovo delo, po potrebi s predstavitvijo predloga direktive o zastopnikih igralcev; podpira javno-zasebno partnerstvo med organizacijami, ki zastopajo interese športa in organi, pristojnimi za boj proti korupciji; ta partnerstva bodo prispevala k oblikovanju učinkovitih strategij preprečevanja in pregona za soočanje z njo;

| 101. | opaža, da je priznavanje poklicnih kvalifikacij zastopnikov igralcev zajeto v Direktivi 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (14), v skladu s katero je ta poklic predmet urejanja na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

101.

opaža, da je priznavanje poklicnih kvalifikacij zastopnikov igralcev zajeto v Direktivi 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (14), v skladu s katero je ta poklic predmet urejanja na nacionalni ravni;

| 102. | vztraja, da je treba pri zaposlovanju tujih mladih talentov vedno spoštovati zakonodajo o priseljevanju, in poziva Komisijo, naj obravnava trgovino z otroki v skladu z okvirnim sklepom Sveta 2002/629/PNZ z dne 19. julija 2002 o boju proti trgovanju z ljudmi (15) in/ali v okviru izvajanja Direktive Sveta št. 94/33/ES z dne 22. junija 1994 o varstvu mladih ljudi pri delu (16); |
| --- | --- |

102.

vztraja, da je treba pri zaposlovanju tujih mladih talentov vedno spoštovati zakonodajo o priseljevanju, in poziva Komisijo, naj obravnava trgovino z otroki v skladu z okvirnim sklepom Sveta 2002/629/PNZ z dne 19. julija 2002 o boju proti trgovanju z ljudmi (15) in/ali v okviru izvajanja Direktive Sveta št. 94/33/ES z dne 22. junija 1994 o varstvu mladih ljudi pri delu (16);

| 103. | poziva države članice in športne zveze, naj sodelujejo pri zaščiti duševnega in telesnega zdravja mladih z informacijami o veljavni zakonodaji, zdravstvenim zavarovanjem športnikov, vzpostavitvijo minimalnih standardov in izmenjavo zgledov najboljše prakse; |
| --- | --- |

103.

poziva države članice in športne zveze, naj sodelujejo pri zaščiti duševnega in telesnega zdravja mladih z informacijami o veljavni zakonodaji, zdravstvenim zavarovanjem športnikov, vzpostavitvijo minimalnih standardov in izmenjavo zgledov najboljše prakse;

| 104. | poziva športne vodstvene organe in klube, naj se spopadejo s trgovino z ljudmi tako, da:






  — | podpišejo Evropsko listino za solidarnost v športu, ki podpisnike obvezuje k upoštevanju zgledov dobre prakse v zvezi z odkrivanjem, zaposlovanjem in sprejemanjem tujih mladih športnikov; |
| --- | --- | --- |

104.

poziva športne vodstvene organe in klube, naj se spopadejo s trgovino z ljudmi tako, da:

—

podpišejo Evropsko listino za solidarnost v športu, ki podpisnike obvezuje k upoštevanju zgledov dobre prakse v zvezi z odkrivanjem, zaposlovanjem in sprejemanjem tujih mladih športnikov;

| — | oblikujejo solidarnostni sklad za financiranje programov za preprečevanje v državah, ki jih je najbolj prizadela trgovina z ljudmi; |
| --- | --- |

—

oblikujejo solidarnostni sklad za financiranje programov za preprečevanje v državah, ki jih je najbolj prizadela trgovina z ljudmi;

| — | pregledajo člen 19 pravil organizacije FIFA o statusu in prestopih igralcev v zvezi z varstvom mladoletnikov; |
| --- | --- |

—

pregledajo člen 19 pravil organizacije FIFA o statusu in prestopih igralcev v zvezi z varstvom mladoletnikov;

| 105. | pozdravlja spodbude za ustanovitev evropskih odborov za socialni dialog v športnem sektorju; podpira prizadevanja delodajalcev in delavcev na tem področju ter poziva Komisijo, naj nadaljuje odprt dialog z vsemi športnimi organizacijami v zvezi s tem; |
| --- | --- |

105.

pozdravlja spodbude za ustanovitev evropskih odborov za socialni dialog v športnem sektorju; podpira prizadevanja delodajalcev in delavcev na tem področju ter poziva Komisijo, naj nadaljuje odprt dialog z vsemi športnimi organizacijami v zvezi s tem;

| 106. | poudarja pomen socialnega dialoga, ki ga je spodbudila Komisija, kot dragocenega izhodišča za spodbuditev socialnega posvetovanja in stabilnih odnosov med predstavniki delodajalcev in delavcev ter zagotavljanje pravne varnosti in pogodbene stabilnosti v športu; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da sta se EPFL in FIFpro, ki sta se vzajemno priznala kot socialna partnerja, skupaj zaprosila Komisijo za uradno ustanovitev odbora EU za socialni dialog v sektorju poklicnega nogometa, v katerem bodo kot polnopravni partnerji sodelovali klubi in zveza UEFA; |
| --- | --- |

106.

poudarja pomen socialnega dialoga, ki ga je spodbudila Komisija, kot dragocenega izhodišča za spodbuditev socialnega posvetovanja in stabilnih odnosov med predstavniki delodajalcev in delavcev ter zagotavljanje pravne varnosti in pogodbene stabilnosti v športu; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da sta se EPFL in FIFpro, ki sta se vzajemno priznala kot socialna partnerja, skupaj zaprosila Komisijo za uradno ustanovitev odbora EU za socialni dialog v sektorju poklicnega nogometa, v katerem bodo kot polnopravni partnerji sodelovali klubi in zveza UEFA;

| 107. | meni, da bi morali zastopniki igralcev odigrati vlogo pri krepitvi socialnega dialoga v športu, ki bi skupaj z boljšo ureditvijo in evropskim sistemom licenc za zastopnike tudi preprečil nepravilno ravnanje zastopnikov; |
| --- | --- |

107.

meni, da bi morali zastopniki igralcev odigrati vlogo pri krepitvi socialnega dialoga v športu, ki bi skupaj z boljšo ureditvijo in evropskim sistemom licenc za zastopnike tudi preprečil nepravilno ravnanje zastopnikov;

Financiranje športa v EU

| 108. | poziva, naj se v proračun za leto 2009 vključi posebna postavka za pripravljalne dejavnosti na področju športa; ker člen 149 Pogodbe ES, spremenjen z Lizbonsko pogodbo, predvideva spodbujevalne ukrepe na področju športa in ker poseben program EU za financiranje za šport ne bo operativen pred letom 2011 (pod pogojem, da bo vseh 27 držav članic ratificiralo Lizbonsko pogodbo), priznava, da je treba pripraviti program s pripravljalnimi dejavnostmi, začenši z letom 2009; |
| --- | --- |

108.

poziva, naj se v proračun za leto 2009 vključi posebna postavka za pripravljalne dejavnosti na področju športa; ker člen 149 Pogodbe ES, spremenjen z Lizbonsko pogodbo, predvideva spodbujevalne ukrepe na področju športa in ker poseben program EU za financiranje za šport ne bo operativen pred letom 2011 (pod pogojem, da bo vseh 27 držav članic ratificiralo Lizbonsko pogodbo), priznava, da je treba pripraviti program s pripravljalnimi dejavnostmi, začenši z letom 2009;

| 109. | priznava, da se začne postopek izvajanja za različne ukrepe iz akcijskega načrta„Pierre de Coubertin“; |
| --- | --- |

109.

priznava, da se začne postopek izvajanja za različne ukrepe iz akcijskega načrta„Pierre de Coubertin“;

| 110. | pozdravlja zamisel o programu športne politike EU na podlagi določb, ki jih predvideva Lizbonska pogodba, ter se veseli predloga Komisije; |
| --- | --- |

110.

pozdravlja zamisel o programu športne politike EU na podlagi določb, ki jih predvideva Lizbonska pogodba, ter se veseli predloga Komisije;

| 111. | poziva Komisijo, naj začne pripravljalne dejavnosti na področju socialnega vključevanja in športa, pri tem pa se osredotoči na projekte z jasno evropsko dodano vrednostjo, in naj podpre projekte za izpolnitev tega cilja, kot je pobuda za posebno olimpijado združenih športov; poziva Komisijo, naj del vseh morebitnih prihodnjih pripravljalnih ukrepov na področju športa nameni vprašanju zaščite mladoletnikov; |
| --- | --- |

111.

poziva Komisijo, naj začne pripravljalne dejavnosti na področju socialnega vključevanja in športa, pri tem pa se osredotoči na projekte z jasno evropsko dodano vrednostjo, in naj podpre projekte za izpolnitev tega cilja, kot je pobuda za posebno olimpijado združenih športov; poziva Komisijo, naj del vseh morebitnih prihodnjih pripravljalnih ukrepov na področju športa nameni vprašanju zaščite mladoletnikov;

| 112. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo možnost, da bi oblikovale podporne programe za študente s posebnimi telesnimi potrebami; |
| --- | --- |

112.

poziva Komisijo in države članice, naj preučijo možnost, da bi oblikovale podporne programe za študente s posebnimi telesnimi potrebami;

| 113. | poziva Komisijo in države članice, naj kot del svojih strategij trajnostnega razvoja predvidijo financiranje s športom povezane infrastrukture in projektov v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj in naj omogočijo dostop do novih finančnih instrumentov (med drugim pobud Jeremie in Jessica); |
| --- | --- |

113.

poziva Komisijo in države članice, naj kot del svojih strategij trajnostnega razvoja predvidijo financiranje s športom povezane infrastrukture in projektov v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj in naj omogočijo dostop do novih finančnih instrumentov (med drugim pobud Jeremie in Jessica);

| 114. | poziva Komisijo, naj ustrezno vključi šport v obstoječe politike in programe financiranja EU in večkrat letno poroča o napredku v zvezi s tem; |
| --- | --- |

114.

poziva Komisijo, naj ustrezno vključi šport v obstoječe politike in programe financiranja EU in večkrat letno poroča o napredku v zvezi s tem;

*

* *

| 115. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter evropskim, mednarodnim in nacionalnim športnim federacijam, pa tudi nacionalnim ligam in tekmovanjem. |
| --- | --- |

115.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter evropskim, mednarodnim in nacionalnim športnim federacijam, pa tudi nacionalnim ligam in tekmovanjem.

---

(1)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(2)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(3)  UL C 200, 30.6.1997, str. 252.

(4)  UL C 68 E, 18.3.2004, str. 605.

(5)  UL C 27 E, 31.1.2008, str. 232.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0503.

(7)  UL C 33 E, 9.2.2006, str. 590.

(8)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 143.

(9)  UL L 394, 30.12.2006, str. 10.

(10)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(11)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(12)  Direktiva 2007/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (UL L 332, 18.12.2007, str. 27).

(13)  UL L 210, 31.7.2006, str. 19.

(14)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

(15)  UL L 203, 1.8.2002, str. 1.

(16)  UL L 216, 20.8.1994, str. 12.

---

| 12.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/67 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/67

---

Četrtek, 8. maj 2008Mikrokredit

P6_TA(2008)0199

Izjava Evropskega parlamenta o mikrokreditu

2009/C 271 E/08

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 116 svojega Poslovnika,

| A. | ker je mikrokredit vrsta posojila manjšega zneska, dostopna za revnejše ljudi, |
| --- | --- |

A.

ker je mikrokredit vrsta posojila manjšega zneska, dostopna za revnejše ljudi,

| B. | ker je mikrokredit z velikim uspehom omogočil uresničitev projektov samozaposlovanja in hkrati izboljšanje življenjskih razmer, poleg tega pa je tudi pomemben dejavnik emancipacije žensk, |
| --- | --- |

B.

ker je mikrokredit z velikim uspehom omogočil uresničitev projektov samozaposlovanja in hkrati izboljšanje življenjskih razmer, poleg tega pa je tudi pomemben dejavnik emancipacije žensk,

| C. | ker je mikrokredit zelo pomembno sredstvo za boj proti revščini in uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

C.

ker je mikrokredit zelo pomembno sredstvo za boj proti revščini in uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja,

| 1. | poziva Svet in Komisijo, naj priznata pomen mikrokreditov pri izvajanju barcelonskega procesa ter sosedske in razvojne politike; |
| --- | --- |

1.

poziva Svet in Komisijo, naj priznata pomen mikrokreditov pri izvajanju barcelonskega procesa ter sosedske in razvojne politike;

| 2. | poziva ju tudi, naj bolj podpirata projekte mikrofinanciranja in pri tem okrepita programe v prid ženskam; |
| --- | --- |

2.

poziva ju tudi, naj bolj podpirata projekte mikrofinanciranja in pri tem okrepita programe v prid ženskam;

| 3. | poziva k zagotavljanju človeških in finančnih virov za projekte mikrofinanciranja v državah v razvoju in sredozemskih državah; |
| --- | --- |

3.

poziva k zagotavljanju človeških in finančnih virov za projekte mikrofinanciranja v državah v razvoju in sredozemskih državah;

| 4. | predlaga ustanovitev Skupnega združenja za mikrokredit, zadolënega zai potrjevanje verodostojnost projektov; |
| --- | --- |

4.

predlaga ustanovitev Skupnega združenja za mikrokredit, zadolënega zai potrjevanje verodostojnost projektov;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje Svetu in Komisiji: |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje Svetu in Komisiji:

Seznam podpisnikov

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Peter Baco, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Rolf Berend, Giovanni Berlinguer, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Vito Bonsignore, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Elmar Brok, Wolfgang Bulfon, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Philip Bushill-Matthews, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Françoise Castex, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Jorgo Chatzimarkakis, Giulietto Chiesa, Ole Christensen, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Giovanna Corda, Thierry Cornillet, Jean Louis Cottigny, Paul Marie Coûteaux, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Joseph Daul, Antonio De Blasio, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Nirj Deva, Mia De Vits, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Beniamino Donnici, Brigitte Douay, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Christian Ehler, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Robert Evans, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Urszula Gacek, Michael Gahler, Kinga Gál, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Vasco Graça Moura, Ingeborg Gräßle, Luis de Grandes Pascual, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Lissy Gröner, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Adeline Hazan, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Jacky Hénin, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jens Holm, Mary Honeyball, Richard Howitt, Ján Hudacký, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Rumiana Jeleva, Karin Jöns, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Ewa Klamt, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, André Laignel, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Alexander Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Stéphane Le Foll, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Nils Lundgren, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Vladimír Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, Sérgio Marques, David Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Hans-Peter Mayer, Manuel Medina Ortega, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Pasqualina Napoletano, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Gérard Onesta, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Béatrice Patrie, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Miguel Portas, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Luís Queiró, Reinhard Rack, Bilyana Ilieva Raeva, Poul Nyrup Rasmussen, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Michel Rocard, Zuzana Roithová, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Paul Rübig, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Jacek Saryusz-Wolski, Gilles Savary, Luciana Sbarbati, Pierre Schapira, Karin Scheele, Lydia Schenardi, Agnes Schierhuber, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Elisabeth Schroedter, Inger Segelström, Adrian Severin, José Albino Silva Peneda, Peter Skinner, Nina Škottová, Alyn Smith, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Sérgio Sousa Pinto, Jean Spautz, Bart Staes, Peter Šťastný, Petya Stavreva, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Daniel Strož, Margie Sudre, László Surján, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Konrad Szymański, Antonio Tajani, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Jacques Toubon, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Nikolaos Vakalis, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Ioannis Varvitsiotis, Alejo Vidal-Quadras, Philippe de Villiers, Dominique Vlasto, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Iuliu Winkler, Bernard Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Francis Wurtz, Luis Yañez-Barnuevo García, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Tomáš Zatloukal, Dushana Zdravkova, Gabriele Zimmer

---

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Četrtek, 8. maja 2008

| 12.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/70 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/70

---

Četrtek, 8. maj 2008Sporazum med Evropskim parlamentom in Komisijo o izvedbenih pravilih v zvezi s komitologijo

P6_TA(2008)0189

Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (C6-0009/2008 — 2008/2002(ACI))

2009/C 271 E/09

Evropski parlament,

ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 27. marca 2008, v okviru katerega je bil prenešen medinstitucionalni sporazum, ki ga je dne 12. decembra 2007 odobrila konferenca predsednikov,

ob upoštevanju člena 202 Pogodbe ES,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/512/ES z dne 17. julija 2006 o spremembah Sklepa 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (1),

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (v nadaljevanju „sporazum“),

ob upoštevanju členov 81 in 120(1) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A6-0107/2008),

| A. | ker Komisija žal ni upoštevala nekaterih določb sporazuma med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2) („Sporazum 2000“), med drugim določbe, da bi moral Parlament istočasno kot člani odbora in pod enakimi pogoji prejemati posamezne dokumente komitologije, temveč so ti dokumenti Parlamentu skoraj vedno poslani prepozno, v vsakem primeru pa ne istočasno kot članom odbora, |
| --- | --- |

A.

ker Komisija žal ni upoštevala nekaterih določb sporazuma med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2) („Sporazum 2000“), med drugim določbe, da bi moral Parlament istočasno kot člani odbora in pod enakimi pogoji prejemati posamezne dokumente komitologije, temveč so ti dokumenti Parlamentu skoraj vedno poslani prepozno, v vsakem primeru pa ne istočasno kot članom odbora,

| B. | ker so bili postopki za izvajanje Sklepa Sveta 1999/468/ES zelo nezadovoljivi in to, razen postopkov za novi regulativni postopek s pregledom, še vedno so, med drugim tudi zaradi načina upravljanja s podatkovno bazo komitologije; dokumenti so pogosto poslani po koščkih in ne vsebujejo jasnega pojasnila o tem, kakšne vrste so, včasih pa vsebujejo tudi zavajajoče naslove, na primer osnutki izvedbenih ukrepov, o katerih se v odboru še ni glasovalo, so poslani pod naslovom „pravica do pregleda“, čeprav bi morali biti poslani pod naslovom „pravica do obveščenosti“, zaradi česar ni jasno, kateri časovni roki zanje veljajo, |
| --- | --- |

B.

ker so bili postopki za izvajanje Sklepa Sveta 1999/468/ES zelo nezadovoljivi in to, razen postopkov za novi regulativni postopek s pregledom, še vedno so, med drugim tudi zaradi načina upravljanja s podatkovno bazo komitologije; dokumenti so pogosto poslani po koščkih in ne vsebujejo jasnega pojasnila o tem, kakšne vrste so, včasih pa vsebujejo tudi zavajajoče naslove, na primer osnutki izvedbenih ukrepov, o katerih se v odboru še ni glasovalo, so poslani pod naslovom „pravica do pregleda“, čeprav bi morali biti poslani pod naslovom „pravica do obveščenosti“, zaradi česar ni jasno, kateri časovni roki zanje veljajo,

| C. | ker to vprašanje v praksi še zmanjšuje že tako zelo omejen nadzor Parlamenta nad postopki komitologije, |
| --- | --- |

C.

ker to vprašanje v praksi še zmanjšuje že tako zelo omejen nadzor Parlamenta nad postopki komitologije,

| D. | ker je Komisija obljubila, da bo vzpostavila elektronski register, do katerega bo imel Parlament neposreden dostop in ki bo vseboval vse dokumente, posredovane Parlamentu, omogočal jasno identifikacijo dokumentov, ki sodijo v isti postopek, vseboval podatke o fazi postopka in časovnem razporedu, jasno ločeval med osnutki ukrepov, ki jih prejme Parlament, in končnim osnutkom, sprejetim po mnenju odbora, ter vseboval jasno opredelitev sprememb v primerjavi z dokumenti, ki so bili Parlamentu že posredovani, |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija obljubila, da bo vzpostavila elektronski register, do katerega bo imel Parlament neposreden dostop in ki bo vseboval vse dokumente, posredovane Parlamentu, omogočal jasno identifikacijo dokumentov, ki sodijo v isti postopek, vseboval podatke o fazi postopka in časovnem razporedu, jasno ločeval med osnutki ukrepov, ki jih prejme Parlament, in končnim osnutkom, sprejetim po mnenju odbora, ter vseboval jasno opredelitev sprememb v primerjavi z dokumenti, ki so bili Parlamentu že posredovani,

| E. | ker je sporazum velikega praktičnega pomena ne le za novi regulativni postopek s pregledom, temveč za vse postopke komitologije; ker sporazum lahko predstavlja precedenčni primer za prihodnje medinstitucionalne sporazume s podobnimi cilji, |
| --- | --- |

E.

ker je sporazum velikega praktičnega pomena ne le za novi regulativni postopek s pregledom, temveč za vse postopke komitologije; ker sporazum lahko predstavlja precedenčni primer za prihodnje medinstitucionalne sporazume s podobnimi cilji,

| F. | ker se sporazum uporablja za kratko prehodno obdobje, vendar bi bilo to prehodno obdobje lahko zelo poučno, in ker je cilj sporazuma zagotoviti, da bo po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe vsak postopek komitologije med tremi institucijami potekal zadovoljivo, |
| --- | --- |

F.

ker se sporazum uporablja za kratko prehodno obdobje, vendar bi bilo to prehodno obdobje lahko zelo poučno, in ker je cilj sporazuma zagotoviti, da bo po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe vsak postopek komitologije med tremi institucijami potekal zadovoljivo,

| 1. | poudarja, da je sklicevanje na regulativni postopek s pregledom, kjer je primerno, obvezno za vse tri institucije in ne more biti stvar barantanja ali pogajanj; poziva Svet, Komisijo in vse parlamentarne odbore, da to okoliščino ustrezno upoštevajo v vseh zadevnih zakonodajnih postopkih; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je sklicevanje na regulativni postopek s pregledom, kjer je primerno, obvezno za vse tri institucije in ne more biti stvar barantanja ali pogajanj; poziva Svet, Komisijo in vse parlamentarne odbore, da to okoliščino ustrezno upoštevajo v vseh zadevnih zakonodajnih postopkih;

| 2. | opozarja, da je treba regulativni postopek s pregledom uporabiti v primeru ukrepov splošnega obsega za spreminjanje nebistvenih določb temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 pogodbe, vključno s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dodajanjem novih nebistvenih določb; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da je treba regulativni postopek s pregledom uporabiti v primeru ukrepov splošnega obsega za spreminjanje nebistvenih določb temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 pogodbe, vključno s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dodajanjem novih nebistvenih določb;

| 3. | poziva Svet in Komisijo, naj v primeru „sivih področij“, kadar ni jasno, ali naj se uporablja novi regulativni postopek s pregledom ali kakšen drug postopek komitologije, uporabi novi regulativni postopek s pregledom; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet in Komisijo, naj v primeru „sivih področij“, kadar ni jasno, ali naj se uporablja novi regulativni postopek s pregledom ali kakšen drug postopek komitologije, uporabi novi regulativni postopek s pregledom;

| 4. | poudarja, da je edini namen novega regulativnega postopka s pregledom okrepiti pravico Parlamenta do nadzora in da postopek v nobenem primeru ne posega v obseg izvedbenih pooblastil, ki so lahko podeljena Komisiji; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je edini namen novega regulativnega postopka s pregledom okrepiti pravico Parlamenta do nadzora in da postopek v nobenem primeru ne posega v obseg izvedbenih pooblastil, ki so lahko podeljena Komisiji;

| 5. | je mnenja, da predstavlja sporazum korak v pravo smer, kar zadeva pravice in pooblastila Parlamenta v zvezi s preneseno zakonodajo; |
| --- | --- |

5.

je mnenja, da predstavlja sporazum korak v pravo smer, kar zadeva pravice in pooblastila Parlamenta v zvezi s preneseno zakonodajo;

| 6. | pozdravlja dejstvo, da sporazum natančneje opredeljuje obveznost Komisije o obveščanju Parlamenta v skladu s členom 7(3) Sklepa 1999/468/ES, saj zahteva, da mora biti Parlament obveščen o postopkih odborov v skladu s predpisi, ki zagotavljajo preglednost in učinkovitost sistema posredovanja ter identifikacijo posredovanih informacij in posameznih faz postopka; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da sporazum natančneje opredeljuje obveznost Komisije o obveščanju Parlamenta v skladu s členom 7(3) Sklepa 1999/468/ES, saj zahteva, da mora biti Parlament obveščen o postopkih odborov v skladu s predpisi, ki zagotavljajo preglednost in učinkovitost sistema posredovanja ter identifikacijo posredovanih informacij in posameznih faz postopka;

| 7. | pričakuje od Komisije, da bo dosledno spoštovala vse določbe novega sporazuma, kar na žalost ni mogoče reči za Sporazum 2000; |
| --- | --- |

7.

pričakuje od Komisije, da bo dosledno spoštovala vse določbe novega sporazuma, kar na žalost ni mogoče reči za Sporazum 2000;

| 8. | poziva k doslednemu visokemu standardu kratkih zapisnikov sej skupaj s seznami navzočih, ki morajo navajati vsaj imena navzočih na zadevni seji, njihovo pripadnost in elektronski naslov; |
| --- | --- |

8.

poziva k doslednemu visokemu standardu kratkih zapisnikov sej skupaj s seznami navzočih, ki morajo navajati vsaj imena navzočih na zadevni seji, njihovo pripadnost in elektronski naslov;

| 9. | poudarja, da bo uspešno delovanje novega registra ključnega pomena za celovito in zadovoljivo izvajanje sporazuma, in se zato veseli začetka njegovega delovanja; priporoča, da Parlament in Komisija po prehodnem obdobju pregledata novi register in odpravita praktične težave in napake, ki bi se lahko pojavile; priporoča, da Parlament v začetnem obdobju od zadevnih strank pridobi informacije o delovanju registra; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bo uspešno delovanje novega registra ključnega pomena za celovito in zadovoljivo izvajanje sporazuma, in se zato veseli začetka njegovega delovanja; priporoča, da Parlament in Komisija po prehodnem obdobju pregledata novi register in odpravita praktične težave in napake, ki bi se lahko pojavile; priporoča, da Parlament v začetnem obdobju od zadevnih strank pridobi informacije o delovanju registra;

| 10. | izrecno pozdravlja nove določbe, v skladu s katerimi bo v registru jasno opredeljena vrsta vseh dokumentov komitologije, ki so bili posredovani, njihova morebitna povezava z drugimi dokumenti, ki so že bili posredovani, in morebitne spremembe, ki so bile vnesene; |
| --- | --- |

10.

izrecno pozdravlja nove določbe, v skladu s katerimi bo v registru jasno opredeljena vrsta vseh dokumentov komitologije, ki so bili posredovani, njihova morebitna povezava z drugimi dokumenti, ki so že bili posredovani, in morebitne spremembe, ki so bile vnesene;

| 11. | poziva Komisijo, naj spremeni svoje notranje postopke, da bi zagotovila razlikovanje med osnutki ukrepov, ki morajo biti posredovani Parlamentu istočasno kot zadevnemu odboru v skladu z njegovo pravico do obveščenosti, in osnutki ukrepov, ki morajo biti Parlamentu posredovani v skladu z njegovo pravico do pregleda; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj spremeni svoje notranje postopke, da bi zagotovila razlikovanje med osnutki ukrepov, ki morajo biti posredovani Parlamentu istočasno kot zadevnemu odboru v skladu z njegovo pravico do obveščenosti, in osnutki ukrepov, ki morajo biti Parlamentu posredovani v skladu z njegovo pravico do pregleda;

| 12. | pozdravlja uvedbo „mehanizma zgodnjega opozarjanja“, pri katerem je Parlament obveščen o tem, da bodo odboru predloženi nujni osnutki izvedbenih ukrepov, takoj ko to postane jasno, vendar vztraja, da se mehanizma ne sme uporabljati za to, da bi zadeve, ki niso nujne, spreminjali v nujne, saj se skrajšani časovni roki lahko uporabljajo le v ustrezno podkrepljenih, izjemnih primerih; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja uvedbo „mehanizma zgodnjega opozarjanja“, pri katerem je Parlament obveščen o tem, da bodo odboru predloženi nujni osnutki izvedbenih ukrepov, takoj ko to postane jasno, vendar vztraja, da se mehanizma ne sme uporabljati za to, da bi zadeve, ki niso nujne, spreminjali v nujne, saj se skrajšani časovni roki lahko uporabljajo le v ustrezno podkrepljenih, izjemnih primerih;

| 13. | poudarja, da morajo biti Parlamentu, da lahko izvaja svojo pravico do pregleda na osnovi ustreznih informacij, redno posredovani vsi obstoječi dokumenti, ki pojasnjujejo, zakaj Komisija predlaga določene ukrepe; pozdravlja pripravljenost Komisije, da nudi pomoč Parlamentu, s čimer bi zagotovili sodelovanje v polni meri pri obravnavanju določenih izvedbenih ukrepov, ter Komisijo zato poziva, da Parlamentu na zahtevo posreduje vse obstoječe dokumente, ki so povezani z osnutki izvedbenih ukrepov; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da morajo biti Parlamentu, da lahko izvaja svojo pravico do pregleda na osnovi ustreznih informacij, redno posredovani vsi obstoječi dokumenti, ki pojasnjujejo, zakaj Komisija predlaga določene ukrepe; pozdravlja pripravljenost Komisije, da nudi pomoč Parlamentu, s čimer bi zagotovili sodelovanje v polni meri pri obravnavanju določenih izvedbenih ukrepov, ter Komisijo zato poziva, da Parlamentu na zahtevo posreduje vse obstoječe dokumente, ki so povezani z osnutki izvedbenih ukrepov;

| 14. | se ne strinja s stališčem Komisije, da se osnutkov izvedbenih ukrepov, ki so posredovani Parlamentu, ne sme javno objaviti pred glasovanjem v odboru, in vztraja pri svoji pravici, da se v zvezi z osnutki ukrepov posvetuje, s komer koli hoče; poziva Komisijo, da ponovno preuči svoje stališče in javno objavi vse osnutke izvedbenih ukrepov, takoj ko so ti uradno predlagani; |
| --- | --- |

14.

se ne strinja s stališčem Komisije, da se osnutkov izvedbenih ukrepov, ki so posredovani Parlamentu, ne sme javno objaviti pred glasovanjem v odboru, in vztraja pri svoji pravici, da se v zvezi z osnutki ukrepov posvetuje, s komer koli hoče; poziva Komisijo, da ponovno preuči svoje stališče in javno objavi vse osnutke izvedbenih ukrepov, takoj ko so ti uradno predlagani;

| 15. | odobri sklenitev sporazuma in pričakuje, da se bo začel v celoti uresničevati takoj po odobritvi; |
| --- | --- |

15.

odobri sklenitev sporazuma in pričakuje, da se bo začel v celoti uresničevati takoj po odobritvi;

| 16. | sprejema odločitev, da bo sporazum priložil k svojemu Poslovniku, kjer bo nadomestil Prilogo XII; |
| --- | --- |

16.

sprejema odločitev, da bo sporazum priložil k svojemu Poslovniku, kjer bo nadomestil Prilogo XII;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in njegovo prilogo posreduje v vednost Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in njegovo prilogo posreduje v vednost Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 200, 22.7.2006, str. 11.

(2)  UL L 256, 10.10.2000, str. 19.

---

Četrtek, 8. maj 2008PRILOGA

EVROPSKI PARLAMENT

KOMISIJA

SPORAZUM MED EVROPSKIM PARLAMENTOM IN KOMISIJO O POSTOPKIH ZA IZVEDBO SKLEPA SVETA 1999/468/ES O DOLOČITVI POSTOPKOV ZA URESNIČEVANJE KOMISIJI PODELJENIH IZVEDBENIH POOBLASTIL, KAKOR JE BIL SPREMENJEN S SKLEPOM 2006/512/ES

Sporočilo Evropskemu parlamentu

| 1. | Na podlagi člena 7(3) Sklepa 1999/468/ES (1) Komisija redno obvešča Evropski parlament o delu odborov (2) v skladu z dogovori, ki zagotavljajo, da je sistem prenosa pregleden in učinkovit ter da se opredelijo informacije, ki so posredovane na različnih stopnjah postopka. Zato Evropski parlament istočasno in pod enakimi pogoji, kot veljajo za člane odborov, prejema osnutke dnevnega reda sej odborov, osnutke izvedbenih ukrepov, ki so odborom predloženi na podlagi temeljnih aktov, sprejetih v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, izide glasovanja, kratke zapisnike sej ter sezname organov, katerim osebe, ki so jih države članice imenovale za predstavnike, pripadajo. |
| --- | --- |

1.

Na podlagi člena 7(3) Sklepa 1999/468/ES (1) Komisija redno obvešča Evropski parlament o delu odborov (2) v skladu z dogovori, ki zagotavljajo, da je sistem prenosa pregleden in učinkovit ter da se opredelijo informacije, ki so posredovane na različnih stopnjah postopka. Zato Evropski parlament istočasno in pod enakimi pogoji, kot veljajo za člane odborov, prejema osnutke dnevnega reda sej odborov, osnutke izvedbenih ukrepov, ki so odborom predloženi na podlagi temeljnih aktov, sprejetih v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, izide glasovanja, kratke zapisnike sej ter sezname organov, katerim osebe, ki so jih države članice imenovale za predstavnike, pripadajo.

Register

| 2. | Komisija bo vzpostavila register, ki bo vseboval vse dokumente, posredovane Evropskemu parlamentu (3). Evropski parlament bo neposredno dostopal do tega registra. V skladu s členom 7(5) Sklepa 1999/468/ES bodo navedbe vseh dokumentov, posredovanih Evropskemu parlamentu, javne. |
| --- | --- |

2.

Komisija bo vzpostavila register, ki bo vseboval vse dokumente, posredovane Evropskemu parlamentu (3). Evropski parlament bo neposredno dostopal do tega registra. V skladu s členom 7(5) Sklepa 1999/468/ES bodo navedbe vseh dokumentov, posredovanih Evropskemu parlamentu, javne.

| 3. | V skladu z zavezami, ki jih je dala Komisija v svoji izjavi o členu 7(3) Sklepa 1999/468/ES (4), in ko bodo izvedene potrebne tehnične priprave, bo register iz odstavka 2 omogočal zlasti:






  — | jasno opredelitev dokumentov, ki jih zajema isti postopek, in katere koli spremembe izvedbenega ukrepa v vsaki fazi postopka; |
| --- | --- | --- |

3.

V skladu z zavezami, ki jih je dala Komisija v svoji izjavi o členu 7(3) Sklepa 1999/468/ES (4), in ko bodo izvedene potrebne tehnične priprave, bo register iz odstavka 2 omogočal zlasti:

—

jasno opredelitev dokumentov, ki jih zajema isti postopek, in katere koli spremembe izvedbenega ukrepa v vsaki fazi postopka;

| — | navedbo faze postopka in časovnega razporeda; |
| --- | --- |

—

navedbo faze postopka in časovnega razporeda;

| — | jasno razmejitev med osnutki ukrepov, ki jih Evropski parlament prejme istočasno s člani odbora v skladu s pravico do obveščenosti, in končnim osnutkom po mnenju odbora, ki se posreduje Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

—

jasno razmejitev med osnutki ukrepov, ki jih Evropski parlament prejme istočasno s člani odbora v skladu s pravico do obveščenosti, in končnim osnutkom po mnenju odbora, ki se posreduje Evropskemu parlamentu;

| — | jasno opredelitev vseh sprememb v primerjavi z dokumenti, ki so že bili posredovani Evropskemu parlamentu. |
| --- | --- |

—

jasno opredelitev vseh sprememb v primerjavi z dokumenti, ki so že bili posredovani Evropskemu parlamentu.

| 4. | Če po prehodnem obdobju, ki se bo začelo z začetkom veljavnosti tega sporazuma, Evropski parlament in Komisija skleneta, da je sistem operativen in zadovoljiv, se prenos dokumentov Evropskemu parlamentu opravlja z elektronskim sporočilom, ki vsebuje povezavo na register, predviden v odstavku 2. To odločitev se sprejme z izmenjavo pisem med predsednikoma obeh institucij. V času prehodnega obdobja se dokumente Evropskemu parlamentu posreduje v obliki priponke k elektronski pošti. |
| --- | --- |

4.

Če po prehodnem obdobju, ki se bo začelo z začetkom veljavnosti tega sporazuma, Evropski parlament in Komisija skleneta, da je sistem operativen in zadovoljiv, se prenos dokumentov Evropskemu parlamentu opravlja z elektronskim sporočilom, ki vsebuje povezavo na register, predviden v odstavku 2. To odločitev se sprejme z izmenjavo pisem med predsednikoma obeh institucij. V času prehodnega obdobja se dokumente Evropskemu parlamentu posreduje v obliki priponke k elektronski pošti.

| 5. | Poleg tega se Komisija strinja, da se Evropskemu parlamentu na zahtevo pristojnega parlamentarnega odbora v vednost posredujejo posebni osnutki ukrepov za izvedbo temeljnih aktov, ki sicer niso bili sprejeti v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, imajo pa posebni pomen za Evropski parlament. Ti ukrepi se vnesejo v register, predviden v odstavku 2, o tem pa se obvesti Evropski parlament. |
| --- | --- |

5.

Poleg tega se Komisija strinja, da se Evropskemu parlamentu na zahtevo pristojnega parlamentarnega odbora v vednost posredujejo posebni osnutki ukrepov za izvedbo temeljnih aktov, ki sicer niso bili sprejeti v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, imajo pa posebni pomen za Evropski parlament. Ti ukrepi se vnesejo v register, predviden v odstavku 2, o tem pa se obvesti Evropski parlament.

| 6. | Poleg do kratkih zapisnikov sej iz odstavka 1 lahko Evropski parlament zahteva dostop tudi do zapisnikov sej odborov (5). Komisija vsako zadevo posebej preuči v skladu z določbami o zaupnosti iz Priloge I k okvirnemu sporazumu o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (6). |
| --- | --- |

6.

Poleg do kratkih zapisnikov sej iz odstavka 1 lahko Evropski parlament zahteva dostop tudi do zapisnikov sej odborov (5). Komisija vsako zadevo posebej preuči v skladu z določbami o zaupnosti iz Priloge I k okvirnemu sporazumu o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (6).

Zaupni dokumenti

| 7. | Z dokumenti zaupne narave se bo ravnalo v skladu z notranjimi upravnimi postopki, ki jih vsaka institucija določi z namenom zagotovitve vseh potrebnih jamstev. |
| --- | --- |

7.

Z dokumenti zaupne narave se bo ravnalo v skladu z notranjimi upravnimi postopki, ki jih vsaka institucija določi z namenom zagotovitve vseh potrebnih jamstev.

Resolucije Evropskega parlamenta po členu 8 Sklepa 1999/468/ES

| 8. | Na podlagi člena 8 Sklepa 1999/468/ES lahko Evropski parlament v obrazloženi resoluciji ugotovi, da osnutek ukrepov za izvedbo temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, presega izvedbena pooblastila, opredeljena v navedenem temeljnem aktu. |
| --- | --- |

8.

Na podlagi člena 8 Sklepa 1999/468/ES lahko Evropski parlament v obrazloženi resoluciji ugotovi, da osnutek ukrepov za izvedbo temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, presega izvedbena pooblastila, opredeljena v navedenem temeljnem aktu.

| 9. | Evropski parlament sprejme tako resolucijo v skladu s svojim poslovnikom; to stori v enem mesecu od dneva prejema končnega osnutka izvedbenih ukrepov v jezikovnih različicah, predloženih članom zadevnega odbora. |
| --- | --- |

9.

Evropski parlament sprejme tako resolucijo v skladu s svojim poslovnikom; to stori v enem mesecu od dneva prejema končnega osnutka izvedbenih ukrepov v jezikovnih različicah, predloženih članom zadevnega odbora.

| 10. | Evropski parlament in Komisija soglašata, da je za nekatere nujne izvedbene ukrepe, o katerih se je v interesu dobrega upravljanja treba odločiti v krajšem času, primerno trajno določiti krajši rok. To velja zlasti za nekatere vrste ukrepov, ki se nanašajo na zunanjepolitično delovanje, vključno s človekoljubno in nujno pomočjo, na zaščito zdravja in varnosti, varovanje in varnost v prometu ter izjeme od predpisov o javnih naročilih. Sporazum med članom Komisije in predsedujočim zadevnega parlamentarnega odbora bo določil vrste ukrepov, za katere to velja, in ustrezne roke. Sporazum lahko obe stranki kadar koli odpovesta. |
| --- | --- |

10.

Evropski parlament in Komisija soglašata, da je za nekatere nujne izvedbene ukrepe, o katerih se je v interesu dobrega upravljanja treba odločiti v krajšem času, primerno trajno določiti krajši rok. To velja zlasti za nekatere vrste ukrepov, ki se nanašajo na zunanjepolitično delovanje, vključno s človekoljubno in nujno pomočjo, na zaščito zdravja in varnosti, varovanje in varnost v prometu ter izjeme od predpisov o javnih naročilih. Sporazum med članom Komisije in predsedujočim zadevnega parlamentarnega odbora bo določil vrste ukrepov, za katere to velja, in ustrezne roke. Sporazum lahko obe stranki kadar koli odpovesta.

| 11. | Brez poseganja v primere iz odstavka 10 je v nujnih primerih in v primeru ukrepov, ki se nanašajo na vsakodnevno upravljanje in/ali imajo omejeno veljavnost, rok krajši. Ta rok je lahko zelo kratek v izjemno nujnih primerih in zlasti zaradi razlogov varovanja javnega zdravja. Pristojni član Komisije mora določiti ustrezni rok in ga utemeljiti. Evropski parlament lahko nato uporabi postopek, po katerem lahko izvajanje člena 8 Sklepa 1999/468/ES v določenem roku prenese na pristojni parlamentarni odbor, ki lahko v ustreznem roku posreduje odgovor Komisiji. |
| --- | --- |

11.

Brez poseganja v primere iz odstavka 10 je v nujnih primerih in v primeru ukrepov, ki se nanašajo na vsakodnevno upravljanje in/ali imajo omejeno veljavnost, rok krajši. Ta rok je lahko zelo kratek v izjemno nujnih primerih in zlasti zaradi razlogov varovanja javnega zdravja. Pristojni član Komisije mora določiti ustrezni rok in ga utemeljiti. Evropski parlament lahko nato uporabi postopek, po katerem lahko izvajanje člena 8 Sklepa 1999/468/ES v določenem roku prenese na pristojni parlamentarni odbor, ki lahko v ustreznem roku posreduje odgovor Komisiji.

| 12. | Takoj, ko službe Komisije spoznajo, da bo morda treba odboru posredovati osnutke ukrepov iz odstavkov 10 in 11, neformalno na to opozorijo sekretariat pristojnega parlamentarnega odbora ali odborov. Takoj, ko je prvi osnutek ukrepov posredovan članom odbora, službe Komisije sekretariat parlamentarnega odbora ali odborov opozorijo na nujnost zadeve in na roke, ki bodo veljali, ko bo posredovan končni osnutek. |
| --- | --- |

12.

Takoj, ko službe Komisije spoznajo, da bo morda treba odboru posredovati osnutke ukrepov iz odstavkov 10 in 11, neformalno na to opozorijo sekretariat pristojnega parlamentarnega odbora ali odborov. Takoj, ko je prvi osnutek ukrepov posredovan članom odbora, službe Komisije sekretariat parlamentarnega odbora ali odborov opozorijo na nujnost zadeve in na roke, ki bodo veljali, ko bo posredovan končni osnutek.

| 13. | Po tem, ko je Parlament sprejel resolucijo iz odstavka 8 ali odgovor iz odstavka 11, pristojni član Komisije Evropski parlament ali, kjer je to primerno, pristojni parlamentarni odbor seznani z ukrepi, ki jih Komisija namerava sprejeti v zvezi s tem. |
| --- | --- |

13.

Po tem, ko je Parlament sprejel resolucijo iz odstavka 8 ali odgovor iz odstavka 11, pristojni član Komisije Evropski parlament ali, kjer je to primerno, pristojni parlamentarni odbor seznani z ukrepi, ki jih Komisija namerava sprejeti v zvezi s tem.

| 14. | Podatki iz odstavkov 10 do 13 se vnesejo v register. |
| --- | --- |

14.

Podatki iz odstavkov 10 do 13 se vnesejo v register.

Regulativni postopek s pregledom

| 15. | Ko se uporabi postopek s pregledom in po glasovanju v odboru, Komisija obvesti Evropski parlament o veljavnih rokih. V skladu z odstavkom 16 ti roki pričnejo teči šele, ko Evropski parlament prejme vse jezikovne različice. |
| --- | --- |

15.

Ko se uporabi postopek s pregledom in po glasovanju v odboru, Komisija obvesti Evropski parlament o veljavnih rokih. V skladu z odstavkom 16 ti roki pričnejo teči šele, ko Evropski parlament prejme vse jezikovne različice.

| 16. | Ko veljajo krajši roki (člen 5a(5)(b) Sklepa 1999/468/ES) in v nujnih primerih (člen 5a(6) Sklepa 1999/468/ES), začnejo roki teči od dne, ko Evropski parlament prejme končni osnutek izvedbenih ukrepov v jezikovnih različicah, ki so bile posredovane članom odbora, razen v primeru, če predsedujoči parlamentarnega odbora temu ugovarja. V vsakem primeru si bo Komisija prizadevala čim prej posredovati Evropskemu parlamentu vse jezikovne različice. Takoj, ko službe Komisije spoznajo, da bo morda treba odboru posredovati osnutke ukrepov iz člena 5a(5)(b) ali (6), neformalno na to opozorijo sekretariat pristojnega parlamentarnega odbora ali odborov. |
| --- | --- |

16.

Ko veljajo krajši roki (člen 5a(5)(b) Sklepa 1999/468/ES) in v nujnih primerih (člen 5a(6) Sklepa 1999/468/ES), začnejo roki teči od dne, ko Evropski parlament prejme končni osnutek izvedbenih ukrepov v jezikovnih različicah, ki so bile posredovane članom odbora, razen v primeru, če predsedujoči parlamentarnega odbora temu ugovarja. V vsakem primeru si bo Komisija prizadevala čim prej posredovati Evropskemu parlamentu vse jezikovne različice. Takoj, ko službe Komisije spoznajo, da bo morda treba odboru posredovati osnutke ukrepov iz člena 5a(5)(b) ali (6), neformalno na to opozorijo sekretariat pristojnega parlamentarnega odbora ali odborov.

Finančne storitve

| 17. | V skladu s svojo izjavo o členu 7(3) Sklepa 1999/468/ES se v zvezi s finančnimi storitvami Komisija zaveže, da bo:






  — | zagotovila, da bo uradnik Komisije, ki predseduje seji odbora, Evropski parlament na njegovo zahtevo po vsaki seji seznanil z vsako razpravo v zvezi z osnutki izvedbenih ukrepov, ki so bili posredovani temu odboru; |
| --- | --- | --- |

17.

V skladu s svojo izjavo o členu 7(3) Sklepa 1999/468/ES se v zvezi s finančnimi storitvami Komisija zaveže, da bo:

—

zagotovila, da bo uradnik Komisije, ki predseduje seji odbora, Evropski parlament na njegovo zahtevo po vsaki seji seznanil z vsako razpravo v zvezi z osnutki izvedbenih ukrepov, ki so bili posredovani temu odboru;

| — | ustno ali pisno odgovorila na vsako vprašanje o osnutkih izvedbenih ukrepov, posredovanih odboru. |
| --- | --- |

—

ustno ali pisno odgovorila na vsako vprašanje o osnutkih izvedbenih ukrepov, posredovanih odboru.

Komisija bo tudi zagotovila, da bo v zvezi s sektorjem finančnih storitev (vključno z vrednostnimi papirji, bankami, zavarovanjem, pokojninami in računovodstvom) izpolnila to, k čemur se je zavezala na plenarnem zasedanju Parlamenta 5. februarja 2002 (7) in ponovila zavezo 31. marca 2004 (8) ter zaveze, ki se nanašajo na točke 1 do 7 pisma z dne 2. oktobra 2001 (9) komisarja Bolkensteina predsedujoči Odbora Evropskega parlamenta za gospodarske in monetarne zadeve.

Razpored dela Parlamenta

| 18. | Razen v primerih, ko veljajo krajši roki, ali v nujnih primerih, Komisija pri posredovanju osnutkov izvedbenih ukrepov na podlagi tega sporazuma upošteva obdobja počitnic Evropskega parlamenta (zimske in poletne počitnice ter evropske volitve) za zagotovitev, da Parlamentu omogoči uresničevanje njegovih pravic v rokih, določenih v Sklepu 1999/468/ES in tem sporazumu. |
| --- | --- |

18.

Razen v primerih, ko veljajo krajši roki, ali v nujnih primerih, Komisija pri posredovanju osnutkov izvedbenih ukrepov na podlagi tega sporazuma upošteva obdobja počitnic Evropskega parlamenta (zimske in poletne počitnice ter evropske volitve) za zagotovitev, da Parlamentu omogoči uresničevanje njegovih pravic v rokih, določenih v Sklepu 1999/468/ES in tem sporazumu.

Sodelovanje med Evropskim parlamentom in Komisijo

| 19. | Instituciji izrazita pripravljenost, da si medsebojno pomagata pri zagotavljanju polnega sodelovanja pri obravnavi posebnih izvedbenih ukrepov. V ta namen vzpostavita ustrezne stike na upravni ravni. |
| --- | --- |

19.

Instituciji izrazita pripravljenost, da si medsebojno pomagata pri zagotavljanju polnega sodelovanja pri obravnavi posebnih izvedbenih ukrepov. V ta namen vzpostavita ustrezne stike na upravni ravni.

Predhodni sporazumi

| 20. | Sporazum med Evropskim parlamentom in Komisijo iz leta 2000 o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta 1999/468/ES (10) se nadomesti. Evropski parlament in Komisija, kolikor ju to zadeva, štejeta za nadomeščene in zato brez učinka naslednje sporazume: Sporazum Plumb/Delors iz leta 1998, Sporazum Samland/Williamson iz leta 1996 in Modus vivendi (11). |
| --- | --- |

20.

Sporazum med Evropskim parlamentom in Komisijo iz leta 2000 o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta 1999/468/ES (10) se nadomesti. Evropski parlament in Komisija, kolikor ju to zadeva, štejeta za nadomeščene in zato brez učinka naslednje sporazume: Sporazum Plumb/Delors iz leta 1998, Sporazum Samland/Williamson iz leta 1996 in Modus vivendi (11).

---

(1)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

(2)  V tem sporazumu se beseda „odbor“ nanaša na odbore, ustanovljene v skladu s Sklepom 1999/468/ES, razen v primeru, ko je izrecno navedeno, da se nanaša na drug odbor.

(3)  Ciljni datum za vzpostavitev registra je 31. marec 2008.

(4)  UL C 171, 22.7.2006, str. 21.

(5)  Glej sodbo Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti z dne 19. julija 1999 v zadevi T-188/97, Rothmans proti Komisiji, [1999] ECR II-2463.

(6)  UL C 177 E, 18.5.2006, str. 123.

(7)  UL C 284 E, 21.11.2002, str. 19.

(8)  UL C 103 E, 29.4.2004, str. 446 in dobesedni zapis sej (CRE) plenarnega zasedanja Parlamenta 31. marca 2004, pod rubriko „glasovanje“.

(9)  UL C 284 E, 21.11.2002, str. 83.

(10)  UL L 256, 10.10.2000, str. 19.

(11)  UL C 102, 4.4.1996, str. 1.

---

| 12.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/76 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/76

---

Četrtek, 8. maj 2008Izvedbeni ukrepi (sprememba člena 81 Poslovnika EP)

P6_TA(2008)0190

Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o spremembi člena 81 Poslovnika Parlamenta o izvedbenih ukrepih (2008/2027(REG))

2009/C 271 E/10

Evropski parlament,

ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 27. marca 2008, s katerim je posredoval Medinstitucionalni sporazum, kakor ga je dne 12. decembra 2007 odobrila konferenca predsednikov,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (1),

ob upoštevanju členov 120(2), 201 in 202 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A6-0108/2008),

| 1. | sprejme sklep o spremembi svojega Poslovnika, kot je navedeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme sklep o spremembi svojega Poslovnika, kot je navedeno v nadaljevanju;

| 2. | poudarja, da bo predlog spremembe začeli veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bo predlog spremembe začeli veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

| IZVIRNO BESEDILO | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Poslovnik Parlamenta


  Člen 81 – odstavek 4 – točka (a) |
| (a) | čas za pregled začne teči, ko je osnutek ukrepov predložen Parlamentu v vseh uradnih jezikih; |

IZVIRNO BESEDILO

SPREMEMBA

Sprememba 1

Poslovnik Parlamenta

Člen 81 – odstavek 4 – točka (a)

(a)

čas za pregled začne teči, ko je osnutek ukrepov predložen Parlamentu v vseh uradnih jezikih;

| (a) | čas za pregled začne teči, ko je osnutek ukrepov predložen Parlamentu v vseh uradnih jezikih.
  Ko veljajo krajši roki (člen 5a(5)(b) Sklepa 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil) in v nujnih primerih (člen 5a(6) Sklepa 1999/468/ES) začnejo teči roki za pregled od dne, ko Parlament prejme končni osnutek izvedbenih ukrepov v jezikovnih različicah, ki so bile posredovane članom odbora, ustanovljenega v skladu s Sklepom 1999/468/ES, razen v primeru, če predsedujoči parlamentarnega odbora temu ugovarja. V tem primeru se člena 138 ne uporablja. |
| --- | --- |

(a)

čas za pregled začne teči, ko je osnutek ukrepov predložen Parlamentu v vseh uradnih jezikih.
  Ko veljajo krajši roki (člen 5a(5)(b) Sklepa 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil) in v nujnih primerih (člen 5a(6) Sklepa 1999/468/ES) začnejo teči roki za pregled od dne, ko Parlament prejme končni osnutek izvedbenih ukrepov v jezikovnih različicah, ki so bile posredovane članom odbora, ustanovljenega v skladu s Sklepom 1999/468/ES, razen v primeru, če predsedujoči parlamentarnega odbora temu ugovarja. V tem primeru se člena 138 ne uporablja.

---

(1)  Sprejeta besedila, 8.5.2008, P6_TA(2008)0189.

---

Evropski parlament

Četrtek, 8. maja 2008

| 12.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/78 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/78

---

Četrtek, 8. maj 2008Spremembe glede ribolovnih možnosti in finančnega prispevka v skladu s Sporazumom ES-Sejšeli *

P6_TA(2008)0187

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o predlogu Uredbe Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem glede sprememb Protokola, ki za obdobje od 18. januarja 2005 do 17. januarja 2011 določa ribolovne možnosti in finančni prispevek v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli (KOM(2007)0664 — C6-0430/2007 — 2007/0232(CNS))

2009/C 271 E/11

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Uredbe Sveta (KOM(2007)0664),

ob upoštevanju člena 37 in člena 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0430/2007),

ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za razvoj (A6-0085/2008),

| 1. | odobri spremenjeni predlog Uredbe Sveta in sklenitev Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri spremenjeni predlog Uredbe Sveta in sklenitev Sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republiki Sejšeli. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republiki Sejšeli.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog Uredbe


  Uvodna izjava 1a (novo) |
| | (1a) | V poglavju VIII Protokola med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli o ribolovu, ki se nanaša na pristaniško opremo, je predvideno, da „organi Sejšelov v dogovoru z lastniki plovil določijo pogoje za uporabo pristaniške opreme in po potrebi oskrbe in storitev“, vendar na zahteve ribiškega sektorja Skupnosti glede izboljšanja pristaniške infrastrukture doslej še ni bilo nobenega odziva. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog Uredbe

Uvodna izjava 1a (novo)

(1a)

Sprememba 2

Predlog Uredbe

Uvodna izjava 1b (novo)

| (1b) | Za uresničitev sektorske ribiške politike v Republiki Sejšeli bi bilo treba upoštevati potrebo po izboljšanju in modernizaciji pristaniške infrastrukture, ki je trenutno na robu svojih zmogljivosti, ter razmisliti o odpravi posebne pristojbine za iztovarjanje tuna, ki ne obstaja v nobenem drugem pristanišču na svetu. |
| --- | --- |

(1b)

Sprememba 3

Predlog Uredbe

Člen 3 – alinea 1a (novo)

Komisija vsako leto oceni, ali so države članice, katerih plovila delujejo v skladu s Protokolom k Sporazumu, izpolnile obveznosti poročanja. Če jih niso, Komisija ne ugodi njihovim zahtevam za izdajo ribolovnih dovoljenj za naslednje leto.

Sprememba 4

Predlog Uredbe

Člen 3a (novo)

Člen 3a

Komisija letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o rezultatih večletnega sektorskega programa, opisanega v členu 7 Protokola, ter o tem, ali države članice izpolnjujejo obveznosti poročanja.

Sprememba 5

Predlog Uredbe

Člen 3b (novo)

Člen 3b

Komisija pred iztekom veljavnosti Protokola ali začetkom pogajanj za njegovo morebitno nadomestitev Evropskemu parlamentu in Svetu predloži naknadno oceno Protokola, skupaj z analizo stroškov in koristi.

---

| 12.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/80 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/80

---

Četrtek, 8. maj 2008Trošarinska stopnja za lokalno proizvedeno pivo v avtonomni pokrajini Madeira*

P6_TA(2008)0188

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o predlogu Odločbe Sveta o dovoljenju Portugalski, da uporabi nižjo trošarinsko stopnjo za lokalno proizvedeno pivo v avtonomnipokrajini Madeira (KOM(2007)0772 — C6-0012/2008 — 2007/0273(CNS))

2009/C 271 E/12

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0772),

ob upoštevanju člena 299(2) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0012/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0146/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 12.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 271/80 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 271/80

---

Četrtek, 8. maj 2008Sheme podpor za kmete (podpora za bombaž) *

P6_TA(2008)0191

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, glede sheme podpore za bombaž (KOM(2007)0701 — C6-0447/2007 — 2007/0242(CNS))

2009/C 271 E/13

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0701),

ob upoštevanju tretjega pododstavka člena 37(2) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0447/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0166/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog Uredbe – akt o spremembi


  Uvodna izjava 2 |
| (2) | S sodbo Sodišča evropskih skupnosti z dne 7. septembra 2006 v primeru C-310/04 je bilo poglavje 10a naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 razveljavljeno zaradi kršenja načela sorazmernosti, zlasti glede na okoliščino, da „Svet, avtor Uredbe (ES) št. 864/2004, ni dokazal pred sodiščem, da je pri sprejemanju nove sheme podpore za bombaž, uvedene z navedeno uredbo, dejansko uporabil svojo diskrecijsko pravico, kar bi vključevalo upoštevanje vseh zadevnih dejavnikov in okoliščin primera, tudi vseh stroškov dela, povezanih z gojenjem bombaža, in sposobnosti preživetja odzrnjevalnih podjetij, kar bi bilo treba upoštevati, da bi se ocenila donosnost te poljščine“, in da Sodišče ni imelo možnosti „preveriti, ali je zakonodajalec Skupnosti lahko, ne da bi presegel okvir široke diskrecijske pravice, ki jo ima v tej zadevi, prišel do ugotovitve, da določitev zneska specifične podpore za bombaž kot 35 % celotne obstoječe pomoči, določene v okviru prejšnje sheme pomoči, zadošča za zagotovitev dosege cilja, določenega v uvodni izjavi 5 v preambuli Uredbe (ES) št. 864/2004“,
  namreč zagotoviti donosnost in s tem ohranitev poljščine, torej cilj, ki je povezan s ciljem, določenim v odstavku 2 Protokola št. 4. Sodišče je tudi zadržalo učinke razveljavitve, dokler se ne sprejme nova uredba, če se ta sprejme v razumnem času. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 2

(2)

S sodbo Sodišča evropskih skupnosti z dne 7. septembra 2006 v primeru C-310/04 je bilo poglavje 10a naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 razveljavljeno zaradi kršenja načela sorazmernosti, zlasti glede na okoliščino, da „Svet, avtor Uredbe (ES) št. 864/2004, ni dokazal pred sodiščem, da je pri sprejemanju nove sheme podpore za bombaž, uvedene z navedeno uredbo, dejansko uporabil svojo diskrecijsko pravico, kar bi vključevalo upoštevanje vseh zadevnih dejavnikov in okoliščin primera, tudi vseh stroškov dela, povezanih z gojenjem bombaža, in sposobnosti preživetja odzrnjevalnih podjetij, kar bi bilo treba upoštevati, da bi se ocenila donosnost te poljščine“, in da Sodišče ni imelo možnosti „preveriti, ali je zakonodajalec Skupnosti lahko, ne da bi presegel okvir široke diskrecijske pravice, ki jo ima v tej zadevi, prišel do ugotovitve, da določitev zneska specifične podpore za bombaž kot 35 % celotne obstoječe pomoči, določene v okviru prejšnje sheme pomoči, zadošča za zagotovitev dosege cilja, določenega v uvodni izjavi 5 v preambuli Uredbe (ES) št. 864/2004“,
  namreč zagotoviti donosnost in s tem ohranitev poljščine, torej cilj, ki je povezan s ciljem, določenim v odstavku 2 Protokola št. 4. Sodišče je tudi zadržalo učinke razveljavitve, dokler se ne sprejme nova uredba, če se ta sprejme v razumnem času.

| (2) | S sodbo Sodišča evropskih skupnosti z dne 7. septembra 2006 v primeru C-310/04 je bilo poglavje 10a naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 razveljavljeno zaradi kršenja načela sorazmernosti, zlasti glede na okoliščino, da „Svet, avtor Uredbe (ES) št. 864/2004, ni dokazal pred sodiščem, da je pri sprejemanju nove sheme podpore za bombaž, uvedene z navedeno uredbo, dejansko uporabil svojo diskrecijsko pravico, kar bi vključevalo upoštevanje vseh zadevnih dejavnikov in okoliščin primera, tudi vseh stroškov dela, povezanih z gojenjem bombaža, in sposobnosti preživetja odzrnjevalnih podjetij, kar bi bilo treba upoštevati, da bi se ocenila donosnost te poljščine“, in da Sodišče ni imelo možnosti „preveriti, ali je zakonodajalec Skupnosti lahko, ne da bi presegel okvir široke diskrecijske pravice, ki jo ima v tej zadevi, prišel do ugotovitve, da določitev zneska specifične podpore za bombaž kot 35 % celotne obstoječe pomoči, določene v okviru prejšnje sheme pomoči, zadošča za zagotovitev dosege cilja, določenega v uvodni izjavi 5 v preambuli Uredbe (ES) št. 864/2004“,
  da se znesek specifične podpore za bombaž izračuna tako, da se ustvarijo gospodarske razmere, ki bodo omogočile nadaljevanje pridelovanja bombaža v regijah, ki se ukvarjajo s to dejavnostjo, in preprečevale nadomeščanje bombaža z drugimi poljščinami. |
| --- | --- |

(2)

S sodbo Sodišča evropskih skupnosti z dne 7. septembra 2006 v primeru C-310/04 je bilo poglavje 10a naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 razveljavljeno zaradi kršenja načela sorazmernosti, zlasti glede na okoliščino, da „Svet, avtor Uredbe (ES) št. 864/2004, ni dokazal pred sodiščem, da je pri sprejemanju nove sheme podpore za bombaž, uvedene z navedeno uredbo, dejansko uporabil svojo diskrecijsko pravico, kar bi vključevalo upoštevanje vseh zadevnih dejavnikov in okoliščin primera, tudi vseh stroškov dela, povezanih z gojenjem bombaža, in sposobnosti preživetja odzrnjevalnih podjetij, kar bi bilo treba upoštevati, da bi se ocenila donosnost te poljščine“, in da Sodišče ni imelo možnosti „preveriti, ali je zakonodajalec Skupnosti lahko, ne da bi presegel okvir široke diskrecijske pravice, ki jo ima v tej zadevi, prišel do ugotovitve, da določitev zneska specifične podpore za bombaž kot 35 % celotne obstoječe pomoči, določene v okviru prejšnje sheme pomoči, zadošča za zagotovitev dosege cilja, določenega v uvodni izjavi 5 v preambuli Uredbe (ES) št. 864/2004“,
  da se znesek specifične podpore za bombaž izračuna tako, da se ustvarijo gospodarske razmere, ki bodo omogočile nadaljevanje pridelovanja bombaža v regijah, ki se ukvarjajo s to dejavnostjo, in preprečevale nadomeščanje bombaža z drugimi poljščinami.

Sprememba 2

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 3

| (3) | V skladu s sodbo Sodišča v primeru C-310/04 je treba sprejeti novo shemo posebne pomoči za bombaž. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s sodbo Sodišča v primeru C-310/04 je treba sprejeti novo shemo posebne pomoči za bombaž.

| (3) | V skladu s sodbo Sodišča v primeru C-310/04 je treba sprejeti novo shemo posebne pomoči za bombaž,
  ki mora glede na sodbo Sodišča in cilj, naveden v uvodni izjavi 5 Uredbe (ES) št. 864/2004, zagotoviti tako donosnost, ki bo omogočila nadaljevanje trajnostne proizvodnje bombaža. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s sodbo Sodišča v primeru C-310/04 je treba sprejeti novo shemo posebne pomoči za bombaž,
  ki mora glede na sodbo Sodišča in cilj, naveden v uvodni izjavi 5 Uredbe (ES) št. 864/2004, zagotoviti tako donosnost, ki bo omogočila nadaljevanje trajnostne proizvodnje bombaža.

Sprememba 3

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 3a (novo)

| (3a) | Bombaž se goji zlasti v regijah, katerih BDP je med najnižjimi v Evropski uniji in kjer je gospodarstvo tesno povezano s kmetijstvom. V teh regijah sta gojenje bombaža in odzrnjevalna panoga, ki gojenje podpira, osnovna vira zaslužka in zaposlitve in v nekaterih primerih predstavljata več kot 80 % dejavnosti v območju, v katerem ima njihova dejavnost sedež. Poleg tega je stanje tal v nekaterih območjih z agronomskega vidika tako, da v kratkem roku ni mogoče uvesti nobene alternativne poljščine
  . |
| --- | --- |

(3a)

Bombaž se goji zlasti v regijah, katerih BDP je med najnižjimi v Evropski uniji in kjer je gospodarstvo tesno povezano s kmetijstvom. V teh regijah sta gojenje bombaža in odzrnjevalna panoga, ki gojenje podpira, osnovna vira zaslužka in zaposlitve in v nekaterih primerih predstavljata več kot 80 % dejavnosti v območju, v katerem ima njihova dejavnost sedež. Poleg tega je stanje tal v nekaterih območjih z agronomskega vidika tako, da v kratkem roku ni mogoče uvesti nobene alternativne poljščine
  .

Sprememba 4

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 3b (novo)

| (3b) | Sedanja shema pomoči za bombaž je zelo specifična. Nastala je v času pristopnih aktov Grčije, Španije in Portugalske in med njenimi cilji je podpiranje proizvodnje bombaža v nekaterih regijah Skupnosti, ki so sedaj odvisne od te poljščine, zagotavljanje primernega dohodka zadevnim proizvajalcem in vzpostavljanje ravnovesja na trgu. |
| --- | --- |

(3b)

Sprememba 5

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 4

| (4) | Nova shema bi morala izpolnjevati cilje, določene v odstavku 2 Protokola št. 4 o bombažu, ki je v prilogi Akta o pristopu Grčije („Protokol 4“), in tako podpirati proizvodnjo bombaža v regijah Skupnosti, kjer je pomembna za kmetijsko gospodarstvo, in
  omogočati
  zadevnim proizvajalcem primeren zaslužek ter stabilizirati trg s strukturnimi izboljšavami na ravni ponudbe in trženja. |
| --- | --- |

(4)

Nova shema bi morala izpolnjevati cilje, določene v odstavku 2 Protokola št. 4 o bombažu, ki je v prilogi Akta o pristopu Grčije („Protokol 4“), in tako podpirati proizvodnjo bombaža v regijah Skupnosti, kjer je pomembna za kmetijsko gospodarstvo, in
  omogočati
  zadevnim proizvajalcem primeren zaslužek ter stabilizirati trg s strukturnimi izboljšavami na ravni ponudbe in trženja.

| (4) | Nova shema bi morala izpolnjevati cilje, določene v odstavku 2 Protokola št. 4 o bombažu, ki je v prilogi Akta o pristopu Grčije („Protokol 4“), in tako podpirati proizvodnjo bombaža v regijah Skupnosti, kjer je pomembna za kmetijsko gospodarstvo
  in socialno strukturo
  ,
  zagotavljati
  zadevnim proizvajalcem primeren zaslužek ter stabilizirati trg s strukturnimi izboljšavami na ravni ponudbe in trženja. |
| --- | --- |

(4)

Nova shema bi morala izpolnjevati cilje, določene v odstavku 2 Protokola št. 4 o bombažu, ki je v prilogi Akta o pristopu Grčije („Protokol 4“), in tako podpirati proizvodnjo bombaža v regijah Skupnosti, kjer je pomembna za kmetijsko gospodarstvo
  in socialno strukturo
  ,
  zagotavljati
  zadevnim proizvajalcem primeren zaslužek ter stabilizirati trg s strukturnimi izboljšavami na ravni ponudbe in trženja.

Sprememba 6

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 5

| (5) | Upoštevati je treba vse zadevne dejavnike in okoliščine, povezane s specifičnimi razmerami v bombažnem sektorju, vključno z vsemi elementi, potrebnimi za oceno donosnosti te poljščine.
  V ta namen
  je bil sprožen proces ocenjevanja in posvetovanja: izvedeni sta bili dve študiji o socialno-ekonomskem in okoljskem učinku prihodnje sheme podpore za bombaž na sektor bombaža v Skupnosti, organizirani pa so bili tudi posebni seminarji in internetna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(5)

Upoštevati je treba vse zadevne dejavnike in okoliščine, povezane s specifičnimi razmerami v bombažnem sektorju, vključno z vsemi elementi, potrebnimi za oceno donosnosti te poljščine.
  V ta namen
  je bil sprožen proces ocenjevanja in posvetovanja: izvedeni sta bili dve študiji o socialno-ekonomskem in okoljskem učinku prihodnje sheme podpore za bombaž na sektor bombaža v Skupnosti, organizirani pa so bili tudi posebni seminarji in internetna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi.

| (5) | Upoštevati je treba vse zadevne dejavnike in okoliščine, povezane s specifičnimi razmerami v bombažnem sektorju, vključno z vsemi elementi, potrebnimi za oceno donosnosti te poljščine.
  Bombaž se goji v regijah, ki se še vedno uvrščajo med regije konvergenčnega cilja za obdobje 2007–2013 in imajo pretežno kmetijsko gospodarstvo z malo alternativnimi poljščinami. Poleg tega sta na teh področjih gojenje bombaža in z njim povezana kmetijsko predelovalna industrija poglavitni vir zaposlovanja in premoženja
  .
  Sprožen
  je bil
  torej
  proces ocenjevanja in posvetovanja: izvedeni sta bili dve študiji o socialno-ekonomskem in okoljskem učinku prihodnje sheme podpore za bombaž na sektor bombaža v Skupnosti, organizirani pa so bili tudi posebni seminarji in internetna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(5)

Upoštevati je treba vse zadevne dejavnike in okoliščine, povezane s specifičnimi razmerami v bombažnem sektorju, vključno z vsemi elementi, potrebnimi za oceno donosnosti te poljščine.
  Bombaž se goji v regijah, ki se še vedno uvrščajo med regije konvergenčnega cilja za obdobje 2007–2013 in imajo pretežno kmetijsko gospodarstvo z malo alternativnimi poljščinami. Poleg tega sta na teh področjih gojenje bombaža in z njim povezana kmetijsko predelovalna industrija poglavitni vir zaposlovanja in premoženja
  .
  Sprožen
  je bil
  torej
  proces ocenjevanja in posvetovanja: izvedeni sta bili dve študiji o socialno-ekonomskem in okoljskem učinku prihodnje sheme podpore za bombaž na sektor bombaža v Skupnosti, organizirani pa so bili tudi posebni seminarji in internetna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi.

Sprememba 7

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 6

| (6) | Prenehanje vezave neposredne podpore proizvajalcem in uvedba sheme enotnega plačila sta bistvena elementa v postopku reforme skupne kmetijske politike, katerega cilj je prehod od politike podpore za cene in proizvodnjo k politiki podpore za prihodke kmetov.
  Uredba (ES) št. 1782/2003 je uvedla
  navedene elemente
  za več kmetijskih proizvodov. |
| --- | --- |

(6)

Prenehanje vezave neposredne podpore proizvajalcem in uvedba sheme enotnega plačila sta bistvena elementa v postopku reforme skupne kmetijske politike, katerega cilj je prehod od politike podpore za cene in proizvodnjo k politiki podpore za prihodke kmetov.
  Uredba (ES) št. 1782/2003 je uvedla
  navedene elemente
  za več kmetijskih proizvodov.

| (6) | Uredba (ES) št. 1782/2003
  je uvedla prenehanje vezave neposredne podpore proizvajalcem in shemo enotnega plačila
  za več kmetijskih proizvodov. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (ES) št. 1782/2003
  je uvedla prenehanje vezave neposredne podpore proizvajalcem in shemo enotnega plačila
  za več kmetijskih proizvodov.

Sprememba 8

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 8

| (8) | Popolna vključitev sheme podpore v sektorju bombaža v shemo enotnega plačila bo verjetno povzročila veliko tveganje za motnje proizvodnje v regijah proizvajalkah bombaža v Skupnosti. Del podpore bi zato moral ostati vezan na gojenje bombaža, kot za poljščino specifično plačilo na upravičeni hektar. Njegov znesek bi morali izračunati na tak način, da bi dosegli cilje, določene v odstavku 2 Protokola 4, hkrati pa režim za bombaž vključili v proces reforme in poenostavitve skupne kmetijske politike. V ta namen je v luči ocenjevanja. ki se izvaja, upravičeno, da se kot celotna razpoložljiva pomoč na hektar za vsako državo članico določi 35 % nacionalnega dela pomoči, ki se je izplačala posredno proizvajalcem. Taka stopnja omogoča sektorju bombaža premik k dolgoročni rentabilnosti, krepi trajnostni razvoj regij, v katerih se proizvaja bombaž, in zagotavlja pošten zaslužek kmetom. |
| --- | --- |

(8)

Popolna vključitev sheme podpore v sektorju bombaža v shemo enotnega plačila bo verjetno povzročila veliko tveganje za motnje proizvodnje v regijah proizvajalkah bombaža v Skupnosti. Del podpore bi zato moral ostati vezan na gojenje bombaža, kot za poljščino specifično plačilo na upravičeni hektar. Njegov znesek bi morali izračunati na tak način, da bi dosegli cilje, določene v odstavku 2 Protokola 4, hkrati pa režim za bombaž vključili v proces reforme in poenostavitve skupne kmetijske politike. V ta namen je v luči ocenjevanja. ki se izvaja, upravičeno, da se kot celotna razpoložljiva pomoč na hektar za vsako državo članico določi 35 % nacionalnega dela pomoči, ki se je izplačala posredno proizvajalcem. Taka stopnja omogoča sektorju bombaža premik k dolgoročni rentabilnosti, krepi trajnostni razvoj regij, v katerih se proizvaja bombaž, in zagotavlja pošten zaslužek kmetom.

| (8) | Popolna vključitev sheme podpore v sektorju bombaža v shemo enotnega plačila bo verjetno povzročila veliko tveganje za motnje proizvodnje v regijah proizvajalkah bombaža v Skupnosti. Del podpore bi zato moral ostati vezan na gojenje bombaža, kot za poljščino specifično plačilo na upravičeni hektar. Njegov znesek bi morali izračunati na tak način, da bi dosegli cilje, določene v odstavku 2 Protokola 4, hkrati pa režim za bombaž vključili v proces reforme in poenostavitve skupne kmetijske politike. V ta namen je v luči ocenjevanja, ki se izvaja, upravičeno, da se celotna razpoložljiva pomoč na hektar za vsako državo članico določi
  v skladu z željami držav članic in da ni nižja od
  35 % nacionalnega dela pomoči, ki se je izplačala posredno proizvajalcem
  na podlagi subsidiarnosti.
  Taka stopnja omogoča sektorju bombaža premik k dolgoročni rentabilnosti, krepi trajnostni razvoj regij, v katerih se proizvaja bombaž, in zagotavlja pošten zaslužek kmetom. |
| --- | --- |

(8)

Popolna vključitev sheme podpore v sektorju bombaža v shemo enotnega plačila bo verjetno povzročila veliko tveganje za motnje proizvodnje v regijah proizvajalkah bombaža v Skupnosti. Del podpore bi zato moral ostati vezan na gojenje bombaža, kot za poljščino specifično plačilo na upravičeni hektar. Njegov znesek bi morali izračunati na tak način, da bi dosegli cilje, določene v odstavku 2 Protokola 4, hkrati pa režim za bombaž vključili v proces reforme in poenostavitve skupne kmetijske politike. V ta namen je v luči ocenjevanja, ki se izvaja, upravičeno, da se celotna razpoložljiva pomoč na hektar za vsako državo članico določi
  v skladu z željami držav članic in da ni nižja od
  35 % nacionalnega dela pomoči, ki se je izplačala posredno proizvajalcem
  na podlagi subsidiarnosti.
  Taka stopnja omogoča sektorju bombaža premik k dolgoročni rentabilnosti, krepi trajnostni razvoj regij, v katerih se proizvaja bombaž, in zagotavlja pošten zaslužek kmetom.

Sprememba 9

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 9

| (9) | Preostalih 65 %
  nacionalnega dela pomoči, izplačane posredno proizvajalcem, mora biti na voljo za shemo enotnega plačila. |
| --- | --- |

(9)

Preostalih 65 %
  nacionalnega dela pomoči, izplačane posredno proizvajalcem, mora biti na voljo za shemo enotnega plačila.

| (9) | Preostali delež
  nacionalnega dela pomoči, izplačane posredno proizvajalcem
  (kar pomeni od 20 do 65 %)
  mora biti na voljo za shemo enotnega plačila. |
| --- | --- |

(9)

Preostali delež
  nacionalnega dela pomoči, izplačane posredno proizvajalcem
  (kar pomeni od 20 do 65 %)
  mora biti na voljo za shemo enotnega plačila.

Sprememba 10

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 10

| (10) | Zaradi varovanja okolja
  je treba za vsako državo članico določiti osnovno površino,
  da se omeji površina, posejana z bombažem.
  Poleg tega morajo biti upravičene površine omejene na površine, ki jih odobrijo države članice. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi varovanja okolja
  je treba za vsako državo članico določiti osnovno površino,
  da se omeji površina, posejana z bombažem.
  Poleg tega morajo biti upravičene površine omejene na površine, ki jih odobrijo države članice.

| (10) | Za vsako državo članico je treba določiti osnovno
  obdelovalno
  površino,
  pri tem pa dati prednost tradicionalnim obdelovalnim površinam, da se zagotovi nadaljevanje gojenja bombaža na območjih, kjer je proizvodnja bombaža posebej pomembna za kmetijsko gospodarstvo.
  Poleg tega morajo biti upravičene površine omejene na površine, ki jih odobrijo države članice. |
| --- | --- |

(10)

Za vsako državo članico je treba določiti osnovno
  obdelovalno
  površino,
  pri tem pa dati prednost tradicionalnim obdelovalnim površinam, da se zagotovi nadaljevanje gojenja bombaža na območjih, kjer je proizvodnja bombaža posebej pomembna za kmetijsko gospodarstvo.
  Poleg tega morajo biti upravičene površine omejene na površine, ki jih odobrijo države članice.

Sprememba 11

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 10a (novo)

| (10a) | Obseg in s tem povezan znesek vezane pomoči, dodeljene proizvajalcem, bi moral biti prilagojen podatkom o sedanjih razmerah, pri čemer se upošteva finančna neodvisnost tega sektorja. |
| --- | --- |

(10a)

Sprememba 12

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 10b (novo)

| (10b) | Ker nadomestnih možnosti za gojenje bombaža ni veliko, je treba uvesti sheme pomoči, ki bodo zagotovile, da bo gojenje bombaža donosno in da se bo v regijah proizvajalkah Unije nadaljevalo. Zato morajo imeti države članice možnost, da povečajo vezano pomoč v primerih, ko je proizvodna površina manjša od osnovnih obdelovalnih površin, ob upoštevanju, da mora biti tak ukrep finančno nevtralen in je treba določiti zgornjo mejo zneska pomoči, ki se izplača kmetom. |
| --- | --- |

(10b)

Sprememba 13

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 11

| (11) | Da se zadovoljijo potrebe odzrnjevalne panoge po pomoči, bi bilo treba upravičenost do pomoči povezati z
  minimalno količino bombaža, ki se dejansko požanje. |
| --- | --- |

(11)

Da se zadovoljijo potrebe odzrnjevalne panoge po pomoči, bi bilo treba upravičenost do pomoči povezati z
  minimalno količino bombaža, ki se dejansko požanje.

| (11) | V skladu z načelom subsidiarnosti bi države članice morale določiti raven vezane pomoči v okviru prej navedenih mej in
  minimalno kakovost bombaža, ki se dejansko požanje,
  da lahko kmetje pridobijo to pomoč
  . |
| --- | --- |

(11)

V skladu z načelom subsidiarnosti bi države članice morale določiti raven vezane pomoči v okviru prej navedenih mej in
  minimalno kakovost bombaža, ki se dejansko požanje,
  da lahko kmetje pridobijo to pomoč
  .

Sprememba 14

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 11a (novo)

| (11a) | Glede na nagnjenje k zmanjšanju proizvodnje bombaža v državah članicah se je v odzrnjevalni panogi začel postopek prestrukturiranja, ki bi ga morali spremljati ustrezni podporni ukrepi, namenjeni zagotavljanju, da enote, ki morajo preusmeriti proizvodno dejavnost, to storijo brez pretresov. Zato bi se lahko ustanovil sklad za prestrukturiranje, financiran iz proračuna za shemo podpore za bombaž. |
| --- | --- |

(11a)

Sprememba 15

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 12a (novo)

| (12a) | Pomembno je, da se prilagodijo ukrepi podpore, ki bodo omogočali povečanje konkurence. Te ukrepe bi bilo treba opredeliti in financirati na ravni Skupnosti. Države članice izberejo ukrepe, za katere menijo, da so učinkoviti in prilagojeni značilnostim njihovih regij, ter jih vključijo v svoje nacionalne programe podpore. |
| --- | --- |

(12a)

Sprememba 16

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 12b (novo)

| (12b) | Nacionalne programe podpore bi bilo treba financirati predvsem iz sredstev, ki so bila prenesena v skladu s členom 69 Uredbe (ES) št. 1782/2003 in iz neporabljenih sredstev, ki so bila namenjena za vezano pomoč. |
| --- | --- |

(12b)

Sprememba 17

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 12c (novo)

| (12c) | Nacionalni programi podpore bi se morali financirati iz vezane pomoči in iz odobrenih proračunskih sredstev, ki zaradi zmanjšanja obdelovalnih površin pod spodnjo mejo za osnovne površine ne bodo porabljena za vezano pomoč, da se tako ohrani finančna neodvisnost sektorja. |
| --- | --- |

(12c)

Sprememba 18

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 12d (novo)

| (12d) | Med ukrepi, ki bi lahko bili del nacionalnih programov podpore, so tudi ukrepi, katerih cilj je preoblikovanje sort, posodobitev kultur, da bi se povečala konkurenčnost sektorja bombaža, podpora okolju prijaznim metodam gojenja, pospeševanje raziskav, usmerjenih k uvajanju kakovostnejših sort, ter promocijski in drugi ukrepi za posodobitev obratov za odzrnjevanje bombaža. |
| --- | --- |

(12d)

Sprememba 19

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 12e (novo)

| (12e) | Za spodbujanje proizvodnje bombaža visoke kakovosti je treba uvesti premijo za kakovost v okviru nacionalnih programov podpore. Ta premija bi morala biti povezana s financiranjem ukrepa za povečanje kakovosti bombaža in biti dodeljena proizvajalcem proizvodov izredne kakovosti v skladu z merili, ki jih določi zadevna država članica, da bi se izboljšala kakovost proizvodnje in povečala konkurenčnost bombaža Skupnosti. |
| --- | --- |

(12e)

Sprememba 20

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 12f (novo)

| (12f) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 864/2004, v zvezi s katero je že uveden postopek za razveljavitev, je bilo predlagano, da 22 milijonov EUR (kar znaša 2,74 % pomoči) izhaja iz drugega stebra in je usmerjeno v prestrukturiranje regij, v katerih se proizvaja bombaž. Za čim boljši izkoristek odobrenih proračunskih sredstev iz tega sektorju bi bilo primerno ta znesek prenesti v prvi steber in ga vključiti v financiranje nacionalnih programov podpore. |
| --- | --- |

(12f)

Sprememba 21

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 13a (novo)

| (13a) | Določbe v zvezi z bombažem bi morale ostati v veljavi do leta 2013. |
| --- | --- |

(13a)

Sprememba 22

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 13b (novo)

| (13b) | Od začetka reforme sektorja bombaža, ki je bila sprejeta leta 2004 in jo je Sodišče razveljavilo leta 2004 v zadevi C-310/04, je proizvodnja znatno upadla, zadevne strani pa so utrpele gospodarsko škodo, ki bi jo bilo treba ustrezno oceniti, da bi omogočili dodeljevanje odškodnin za nastalo izgubo. |
| --- | --- |

(13b)

Sprememba 23

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 13c (novo)

| (13c) | Za poenostavitev prehoda s prej uvedene sheme pomoči za bombaž na shemo, ki se uvaja s to uredbo, je treba sprejeti ukrepe za prestrukturiranje odzrnjevalnega sektorja. |
| --- | --- |

(13c)

Sprememba 24

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Člen 1, točka 1

Uredba (ES) št. 1782/2003

Člen 110a – pododstavek 1a (novo)

Delež pomoči je mogoče uporabiti za ukrepe, namenjene spodbujanju trajnosti sektorja na podlagi specializiranih programov v nacionalnih shemah, ki jih predstavijo države članice proizvajalke in se odobrijo s postopkom upravljalnega odbora. V te programe so lahko vključeni ukrepi za preprečevanje in obvladovanje kriz ter ukrepi za zagotavljanje preživetja sektorja, ki niso zajeti v programu za razvoj podeželja.

Sprememba 25

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Člen 1, točka 1

Uredba (ES) št. 1782/2003

Člen 110b – odstavek 2a (novo)

| 2a. | Države članice proizvajalke lahko določijo dodatne pogoje v zvezi s sajenjem, gojenjem, žetvijo in dobavo bombaža odzrnjevalnim podjetjem, da bi omogočile nadaljevanje gojenja bombaža na proizvodnih površinah in preprečile nadomestitev z drugimi poljščinami. |
| --- | --- |

2a.

Sprememba 26

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Člen 1, točka 1

Uredba (ES) št. 1782/2003

Člen 110c – odstavek 1 – alinea 2

| — | Grčija:
  370 000 ha, |
| --- | --- |

—

Grčija:
  370 000 ha,

| — | Grčija:
  270 000 ha, |
| --- | --- |

—

Grčija:
  270 000 ha,

Sprememba 38

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Člen 1, točka 1

Uredba (ES) št. 1782/2003

Člen 110c – odstavek 2 – uvodno besedilo

| 2. | Znesek pomoči na hektar, ki izpolnjuje pogoje za pomoč, je naslednji: |
| --- | --- |

2.

Znesek pomoči na hektar, ki izpolnjuje pogoje za pomoč, je naslednji:

| 2. | Znesek pomoči na hektar,
  ki ustreza najmanj 35 % celotnega plačila kmetu,
  je naslednji: |
| --- | --- |

2.

Znesek pomoči na hektar,
  ki ustreza najmanj 35 % celotnega plačila kmetu,
  je naslednji:

Sprememba 27

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Člen 1, točka 1

Uredba (ES) št. 1782/2003

Člen 110c – odstavek 2 – alinea 2

| — | Grčija:
  594 EUR za 300 000 hektarov in 342,85 EUR za preostalih 70 000 hektarov, |
| --- | --- |

—

Grčija:
  594 EUR za 300 000 hektarov in 342,85 EUR za preostalih 70 000 hektarov,

| — | Grčija:
  od 750 EUR, |
| --- | --- |

—

Grčija:
  od 750 EUR,

Sprememba 28

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Člen 1, točka 1

Uredba (ES) št. 1782/2003

Člen 110c – odstavek 3 – pododstavek 2

Vendar se za Grčijo uporablja sorazmerno zmanjšanje v zvezi z zneskom pomoči, ki je določen za delež nacionalne osnovne površine v velikosti 70 000 hektarjev, da bi upoštevali celotni znesek v višini 202,2 milijona EUR.

črtano

Sprememba 29

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Člen 1, točka 1

Uredba (ES) št. 1782/2003

Člen 110c – odstavek 3a (novo)

| (3a) | Če je dopustna površina za bombaž v državi članici manjša od osnovne površine, ki je določena v odstavku 1, se pomoč iz odstavka 2 za to državo članico poveča v sorazmerju z osnovno površino, ki ni bila zajeta, do zgornje meje, ki je določena v skladu s postopkom iz člena 144. Ves morebiten prihranek zaradi padca proizvodnje se dodeli nacionalnim programom podpore. |
| --- | --- |

(3a)

Sprememba 30

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Člen 1, točka 1

Uredba (ES) št. 1782/2003

Člen 110d – odstavek 1 – alinea 5a (novo)

| — | sprejemanje ukrepov za obvladovanje kriz na trgu
  . |
| --- | --- |

—

sprejemanje ukrepov za obvladovanje kriz na trgu
  .

Sprememba 31

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Člen 1, točka 1

Uredba (ES) št. 1782/2003

Člen 110ea (novo) – odstavek 1 (novo)

Člen 110(ea)

Nacionalni programi podpore

1.
     
  Nacionalni programi podpore se uvedejo za izboljšanje konkurenčnosti. Skupnost določi in financira upravičene ukrepe. Države članice izberejo sveženj ukrepov, ki se jim zdijo učinkoviti in najprikladnejši za njihove regionalne posebnosti. Ta sveženj ukrepov naj predvideva tudi sklad za prestrukturiranje odzrnjevalne panoge.

Sprememba 32

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Člen 1, točka 1

Uredba (ES) št. 1782/2003

Člen 110ea (novo) – odstavek 2 (novo)

| 2. | Nacionalni programi podpore se financirajo z uporabo minimalne osnovne stopnje 1 % skupnega zneska vezane pomoči. Temu znesku se dodajo sredstva iz naslova vezane pomoči, ki niso bila porabljena zaradi zmanjšanja obsega obdelovalnih površin pod spodnjo mejo za osnovne površine v posamezni državi članici. |
| --- | --- |

2.

Sprememba 33

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Člen 1, točka 1

Uredba (ES) št. 1782/2003

Člen 110ea (novo) – odstavek 3 (novo)

| 3. | Nacionalni programi podpore vključujejo znesek za prestrukturiranje regij, v katerih se proizvaja bombaž, ki znaša 22 milijonov EUR (to je 2,74 % pomoči) in se je prenesel v okvir drugega stebra. |
| --- | --- |

3.

Sprememba 34

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Člen 1, točka 1

Uredba (ES) št. 1782/2003

Člen 110ea (novo) – odstavek 4 (novo)

| 4. | Na željo države članice se lahko iz nacionalnih programov podpore financirajo ukrepi, katerih cilj je odpraviti posledice morebitnega zmanjšanja proizvodnje in preoblikovanja sort, ter ukrepi, katerih cilj je posodobitev gojenja, da bi se izboljšala konkurenčnost tega proizvoda. Pomoč se dodeli okolju prijaznim načinom gojenja, da se omogoči racionalnejše upravljanje z vodnimi viri in zmanjšanje fitosanitarnih sredstev; spodbujajo se raziskave na področju odkrivanja bolj kakovostnih sort ter prednostno obravnavata prestrukturiranje in posodobitev obratov za odzrnjevanje bombaža. Države članice lahko dodelijo premijo za kakovost proizvajalcem, ki uvedejo proizvod izredne kakovosti, in sicer na podlagi posebnih meril, ki jih določijo države članice
  . |
| --- | --- |

4.

Na željo države članice se lahko iz nacionalnih programov podpore financirajo ukrepi, katerih cilj je odpraviti posledice morebitnega zmanjšanja proizvodnje in preoblikovanja sort, ter ukrepi, katerih cilj je posodobitev gojenja, da bi se izboljšala konkurenčnost tega proizvoda. Pomoč se dodeli okolju prijaznim načinom gojenja, da se omogoči racionalnejše upravljanje z vodnimi viri in zmanjšanje fitosanitarnih sredstev; spodbujajo se raziskave na področju odkrivanja bolj kakovostnih sort ter prednostno obravnavata prestrukturiranje in posodobitev obratov za odzrnjevanje bombaža. Države članice lahko dodelijo premijo za kakovost proizvajalcem, ki uvedejo proizvod izredne kakovosti, in sicer na podlagi posebnih meril, ki jih določijo države članice
  .

Sprememba 35

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Člen 1, točka 1

Uredba (ES) št. 1782/2003

Člen 110ea (novo) – odstavek 5 (novo)

| 5. | V okviru nacionalnih programov podpor se lahko financira politika za napovedovanje, blažitev in boj proti posledicam podnebnih sprememb v regijah, ki proizvajajo bombaž. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 36

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 1a (novo)

Uredba (ES) št. 1782/2003

Člen 143d

| (1a) | Črta se člen 143(d). |
| --- | --- |

(1a)

Sprememba 37

Predlog Uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 1b (novo)

Uredba (ES) št. 1782/2003

Člen 155a

| (1b) | Člen 155(a) se nadomesti z naslednjim besedilo:


  Komisija do 31. decembra 2009 predloži Svetu poročilo o izvajanju te uredbe v zvezi z [...] olivnim oljem, namiznimi olivami ter oljčnimi nasadi, tobakom in hmeljem, po potrebi skupaj z ustreznimi predlogi.



  Določbe te uredbe v zvezi z bombažem veljajo do leta 2013. |
| --- | --- |

(1b)

Komisija do 31. decembra 2009 predloži Svetu poročilo o izvajanju te uredbe v zvezi z [...] olivnim oljem, namiznimi olivami ter oljčnimi nasadi, tobakom in hmeljem, po potrebi skupaj z ustreznimi predlogi.

Določbe te uredbe v zvezi z bombažem veljajo do leta 2013.

---