# Euroopa Liidu C 298E/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2009.298.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 298E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide8. detsember 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2009.298.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 298E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide8. detsember 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | Nõukogu |
| 2009/C 298E/01 | Nõukogu 20. novembri 2009. aasta ühine seisukoht (EÜ) nr 18/2009, toimides Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

Nõukogu

2009/C 298E/01

Nõukogu 20. novembri 2009. aasta ühine seisukoht (EÜ) nr 18/2009, toimides Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

Nõukogu

| 8.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 298/1

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 18/2009,

20. november 2009,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 298 E/01

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 8. juuli 2008. aasta teatises „Keskkonnahoidlik transport” rõhutatule on säästev liikuvus ühendusele oluline väljakutse, arvestades kliimamuutust ja vajadust toetada Euroopa konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 8. juuli 2008. aasta teatises „Keskkonnahoidlik transport” rõhutatule on säästev liikuvus ühendusele oluline väljakutse, arvestades kliimamuutust ja vajadust toetada Euroopa konkurentsivõimet.

| (2) | Komisjoni 19. oktoobri 2006. aasta teatises „Energiatõhususe tegevuskava: Potentsiaali realiseerimine” toodi esile sihtotstarbeliste meetmete (sealhulgas rehvide märgistamine) potentsiaali energia kogutarbimise vähendamisel 20 % võrra aastaks 2020. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 19. oktoobri 2006. aasta teatises „Energiatõhususe tegevuskava: Potentsiaali realiseerimine” toodi esile sihtotstarbeliste meetmete (sealhulgas rehvide märgistamine) potentsiaali energia kogutarbimise vähendamisel 20 % võrra aastaks 2020.

| (3) | Komisjoni 7. veebruari 2007. aasta teatises „Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite süsinikdioksiidiheidete vähendamist käsitleva ühenduse strateegia läbivaatamise tulemused” toodi esile kütusetarbimist enim mõjutavate autoosade (nt rehvid) suhtes kehtestatavate täiendavate meetmete potentsiaali süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisel. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 7. veebruari 2007. aasta teatises „Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite süsinikdioksiidiheidete vähendamist käsitleva ühenduse strateegia läbivaatamise tulemused” toodi esile kütusetarbimist enim mõjutavate autoosade (nt rehvid) suhtes kehtestatavate täiendavate meetmete potentsiaali süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisel.

| (4) | Rehvid mõjutavad kütuse kogukulu 20–30 % ulatuses peamiselt veeretakistuse tõttu. Seepärast võib veeretakistuse vähendamine aidata muuta maanteetransporti tunduvalt kütusesäästlikumaks ja seega aidata vähendada heitkoguseid. |
| --- | --- |

(4)

Rehvid mõjutavad kütuse kogukulu 20–30 % ulatuses peamiselt veeretakistuse tõttu. Seepärast võib veeretakistuse vähendamine aidata muuta maanteetransporti tunduvalt kütusesäästlikumaks ja seega aidata vähendada heitkoguseid.

| (5) | Rehve iseloomustavad mitu omavahel seotud parameetrit. Ühe parameetri, näiteks veeretakistuse parandamine võib negatiivselt mõjutada teisi parameetreid, nt märghaardumist. Seevastu võib märghaardumise optimeerimine negatiivselt mõjutada välist veeremismüra. Rehvitootjaid tuleks innustada optimeerima kõiki parameetreid ja ületama juba saavutatud standardid. |
| --- | --- |

(5)

Rehve iseloomustavad mitu omavahel seotud parameetrit. Ühe parameetri, näiteks veeretakistuse parandamine võib negatiivselt mõjutada teisi parameetreid, nt märghaardumist. Seevastu võib märghaardumise optimeerimine negatiivselt mõjutada välist veeremismüra. Rehvitootjaid tuleks innustada optimeerima kõiki parameetreid ja ületama juba saavutatud standardid.

| (6) | Kütusesäästlikud rehvid on kulutõhusad, sest kütusesääst enam kui kompenseerib rehvide kõrgema ostuhinna, mis tuleneb suurematest tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(6)

Kütusesäästlikud rehvid on kulutõhusad, sest kütusesääst enam kui kompenseerib rehvide kõrgema ostuhinna, mis tuleneb suurematest tootmiskuludest.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 661/2009 (mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid) (3) kehtestatakse rehvide veeretakistuse miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia arengule on võimalik vähendada rehvide veeretakistusest tulenevat energiakulu tunduvalt rohkem kui on ette nähtud kõnealuste miinimumnõuetega. Maanteetranspordi keskkonnamõju vähendamiseks on seega asjakohane kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine kütusesäästlikkuse kohta, et innustada lõppkasutajaid ostma kütusesäästlikumaid rehve. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 661/2009 (mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid) (3) kehtestatakse rehvide veeretakistuse miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia arengule on võimalik vähendada rehvide veeretakistusest tulenevat energiakulu tunduvalt rohkem kui on ette nähtud kõnealuste miinimumnõuetega. Maanteetranspordi keskkonnamõju vähendamiseks on seega asjakohane kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine kütusesäästlikkuse kohta, et innustada lõppkasutajaid ostma kütusesäästlikumaid rehve.

| (8) | Liiklusmüra on väga häiriv ja see mõjub halvasti tervisele. Määruses (EÜ) nr 661/2009 kehtestatakse rehvide välise veeremismüra miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia arengule on rehvide välist veeremismüra võimalik vähendada tunduvalt rohkem kui on ette nähtud kõnealuste miinimumnõuetega. Liiklusmüra vähendamiseks on seega asjakohane kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine välise veeremismüra kohta, et innustada lõppkasutajaid ostma paremate välise veeremismüra parameetritega rehve. |
| --- | --- |

(8)

Liiklusmüra on väga häiriv ja see mõjub halvasti tervisele. Määruses (EÜ) nr 661/2009 kehtestatakse rehvide välise veeremismüra miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia arengule on rehvide välist veeremismüra võimalik vähendada tunduvalt rohkem kui on ette nähtud kõnealuste miinimumnõuetega. Liiklusmüra vähendamiseks on seega asjakohane kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine välise veeremismüra kohta, et innustada lõppkasutajaid ostma paremate välise veeremismüra parameetritega rehve.

| (9) | Ühtlustatud teabe esitamine rehvide välise veeremismüra kohta aitaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/49/EÜ (mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega) (4) raames lihtsustada ka liiklusmüra vähendavate meetmete rakendamist ja suurendada teadlikkust selle kohta, kuidas rehvid mõjutavad liiklusmüra. |
| --- | --- |

(9)

Ühtlustatud teabe esitamine rehvide välise veeremismüra kohta aitaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/49/EÜ (mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega) (4) raames lihtsustada ka liiklusmüra vähendavate meetmete rakendamist ja suurendada teadlikkust selle kohta, kuidas rehvid mõjutavad liiklusmüra.

| (10) | Määruses (EÜ) nr 661/2009 kehtestatakse rehvide märghaardumise miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia arengule on võimalik parandada rehvide märghaardumist tunduvalt rohkem kui on ette nähtud kõnealuste miinimumnõuetega ja seega vähendada pidurdusteekonda märjal teel. Liiklusohutuse suurendamiseks on seega asjakohane kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine märghaardumise kohta, et innustada lõppkasutajaid ostma paremate märghaardumise parameetritega rehve. |
| --- | --- |

(10)

Määruses (EÜ) nr 661/2009 kehtestatakse rehvide märghaardumise miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia arengule on võimalik parandada rehvide märghaardumist tunduvalt rohkem kui on ette nähtud kõnealuste miinimumnõuetega ja seega vähendada pidurdusteekonda märjal teel. Liiklusohutuse suurendamiseks on seega asjakohane kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine märghaardumise kohta, et innustada lõppkasutajaid ostma paremate märghaardumise parameetritega rehve.

| (11) | Märghaardumise kohta teabe esitamine ei pruugi kajastada spetsiaalselt lume- ja jääoludes kasutamiseks ette nähtud rehvide esmaseid näitajaid. Arvestades asjaolu, et selliste rehvide jaoks ei ole veel olemas ühtlustatud katsemeetodeid, on asjakohane näha ette võimalus kohandada nende haardumise klassi hilisemas etapis. |
| --- | --- |

(11)

Märghaardumise kohta teabe esitamine ei pruugi kajastada spetsiaalselt lume- ja jääoludes kasutamiseks ette nähtud rehvide esmaseid näitajaid. Arvestades asjaolu, et selliste rehvide jaoks ei ole veel olemas ühtlustatud katsemeetodeid, on asjakohane näha ette võimalus kohandada nende haardumise klassi hilisemas etapis.

| (12) | Ühtse märgise kasutamine rehvi parameetrite kohta teabe andmiseks aitab tõenäoliselt mõjutada lõppkasutajaid otsustama ohutumate, vaiksemate ja kütusesäästlikumate rehvide kasuks. Tõenäoliselt innustab see omakorda rehvitootjaid optimeerima kõnealuseid rehvi parameetreid, mis aitaks muuta tarbimist ja tootmist säästlikumaks. |
| --- | --- |

(12)

Ühtse märgise kasutamine rehvi parameetrite kohta teabe andmiseks aitab tõenäoliselt mõjutada lõppkasutajaid otsustama ohutumate, vaiksemate ja kütusesäästlikumate rehvide kasuks. Tõenäoliselt innustab see omakorda rehvitootjaid optimeerima kõnealuseid rehvi parameetreid, mis aitaks muuta tarbimist ja tootmist säästlikumaks.

| (13) | Liikmesriikides kehtivad rehvide märgistamise eeskirjade rohkus takistaks ühendusesisest kaubandust ning suurendaks rehvitootjate halduskoormust ja katsetamise maksumust. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriikides kehtivad rehvide märgistamise eeskirjade rohkus takistaks ühendusesisest kaubandust ning suurendaks rehvitootjate halduskoormust ja katsetamise maksumust.

| (14) | Asendusrehvide turuosa rehviturul on 78 %. Seepärast on asjakohane anda lõppkasutajatele teavet nii asendusrehvide kui ka uutele sõidukitele paigaldatavate rehvide parameetrite kohta. |
| --- | --- |

(14)

Asendusrehvide turuosa rehviturul on 78 %. Seepärast on asjakohane anda lõppkasutajatele teavet nii asendusrehvide kui ka uutele sõidukitele paigaldatavate rehvide parameetrite kohta.

| (15) | Tarbijad, nagu ka sõidukiparkide haldajad ja transpordiettevõtjad, on huvitatud täpsema teabe saamisest rehvide kütusesäästlikkuse ja muude parameetrite kohta, sest neil on raske võrrelda eri rehvimarkide parameetreid, kuna puudub märgistamissüsteem ja ühtlustatud katsetamiskord. Seega on asjakohane, et C1, C2 ja C3 klassi rehvid kuuluksid käesoleva määruse reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(15)

Tarbijad, nagu ka sõidukiparkide haldajad ja transpordiettevõtjad, on huvitatud täpsema teabe saamisest rehvide kütusesäästlikkuse ja muude parameetrite kohta, sest neil on raske võrrelda eri rehvimarkide parameetreid, kuna puudub märgistamissüsteem ja ühtlustatud katsetamiskord. Seega on asjakohane, et C1, C2 ja C3 klassi rehvid kuuluksid käesoleva määruse reguleerimisalasse.

| (16) | Energiamärgis, mida kasutatakse toodete jaotamisel klassidesse A-G ja mida kohaldatakse kodumasinate suhtes vastavalt nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiivile 92/75/EÜ (kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses) (5), on tarbijatele hästi teada ja see on osutunud edukaks vahendiks, mille abil soodustatakse tõhusamate seadmete kasutamist. Rehvide kütusesäästlikkuse märgistamisel tuleks kasutada sama kujundust. |
| --- | --- |

(16)

Energiamärgis, mida kasutatakse toodete jaotamisel klassidesse A-G ja mida kohaldatakse kodumasinate suhtes vastavalt nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiivile 92/75/EÜ (kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses) (5), on tarbijatele hästi teada ja see on osutunud edukaks vahendiks, mille abil soodustatakse tõhusamate seadmete kasutamist. Rehvide kütusesäästlikkuse märgistamisel tuleks kasutada sama kujundust.

| (17) | Märgise kujutamine müügikohas müüdavatel rehvidel ja tehnilistes tutvustusmaterjalides peaks aitama tagada, et nii levitajad kui ka võimalikud lõppkasutajad saavad ühtlustatud teavet rehvide kütusesäästlikkuse, märghaardumise ja välise veeremismüra kohta ostuotsuse tegemise kohas ja ajal. |
| --- | --- |

(17)

Märgise kujutamine müügikohas müüdavatel rehvidel ja tehnilistes tutvustusmaterjalides peaks aitama tagada, et nii levitajad kui ka võimalikud lõppkasutajad saavad ühtlustatud teavet rehvide kütusesäästlikkuse, märghaardumise ja välise veeremismüra kohta ostuotsuse tegemise kohas ja ajal.

| (18) | Mõned lõppkasutajad valivad rehvid enne müügikohta saabumist või ostavad rehvid postimüügi teel. Selleks et ka kõnelaused lõppkasutajad saaksid teha teadliku otsuse rehvide kütusesäästlikkust, märghaardumist ja välist veeremismüra käsitleva ühtlustatud teabe põhjal, tuleks märgiseid kasutada kõigis tehnilistes tutvustusmaterjalides, sh Interneti kaudu kättesaadavates materjalides. Tehniliste tutvustusmaterjalide hulka ei kuulu reklaamid reklaamtulpadel, ajalehtedes, ajakirjades, raadiosaadetes, televisioonis ega sarnases Interneti kaudu levitatavas vormis. |
| --- | --- |

(18)

Mõned lõppkasutajad valivad rehvid enne müügikohta saabumist või ostavad rehvid postimüügi teel. Selleks et ka kõnelaused lõppkasutajad saaksid teha teadliku otsuse rehvide kütusesäästlikkust, märghaardumist ja välist veeremismüra käsitleva ühtlustatud teabe põhjal, tuleks märgiseid kasutada kõigis tehnilistes tutvustusmaterjalides, sh Interneti kaudu kättesaadavates materjalides. Tehniliste tutvustusmaterjalide hulka ei kuulu reklaamid reklaamtulpadel, ajalehtedes, ajakirjades, raadiosaadetes, televisioonis ega sarnases Interneti kaudu levitatavas vormis.

| (19) | Võimalikele lõppkasutajatele tuleks anda teavet, mis selgitab märgise iga elementi ja selle tähtsust. See teave tuleks esitada tehnilistes tutvustusmaterjalides, näiteks tarnijate veebisaitidel. |
| --- | --- |

(19)

Võimalikele lõppkasutajatele tuleks anda teavet, mis selgitab märgise iga elementi ja selle tähtsust. See teave tuleks esitada tehnilistes tutvustusmaterjalides, näiteks tarnijate veebisaitidel.

| (20) | Teave tuleks esitada kooskõlas ühtlustatud katsemeetoditega, mis peaksid olema usaldusväärsed, täpsed ja korratavad, et lõppkasutajad saaksid võrrelda eri rehve ja tootjatel oleks võimalik vähendada katsetamise maksumust. |
| --- | --- |

(20)

Teave tuleks esitada kooskõlas ühtlustatud katsemeetoditega, mis peaksid olema usaldusväärsed, täpsed ja korratavad, et lõppkasutajad saaksid võrrelda eri rehve ja tootjatel oleks võimalik vähendada katsetamise maksumust.

| (21) | Selleks et vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja muuta maanteetransport ohutumaks, võivad liikmesriigid kehtestada kütusesäästlike, ohutumate ja madalama müratasemega rehvide kasutamist stimuleerivad meetmed. On asjakohane määrata kindlaks kütusesäästlikkuse ja märghaardumise miinimumklassid, millest madalamate klasside suhtes ei või selliseid stimuleerivaid meetmeid kohaldada, et vältida siseturu killustumist. Sellised stimuleerivad meetmed võivad kujutada endast riigiabi. Käesolev määrus ei tohiks mõjutada asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaselt stimuleerivate meetmete suhtes läbiviidavate tulevaste riigiabi menetluste tulemusi ning käesolev määrus ei peaks hõlmama maksustamist ega fiskaalküsimusi. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja muuta maanteetransport ohutumaks, võivad liikmesriigid kehtestada kütusesäästlike, ohutumate ja madalama müratasemega rehvide kasutamist stimuleerivad meetmed. On asjakohane määrata kindlaks kütusesäästlikkuse ja märghaardumise miinimumklassid, millest madalamate klasside suhtes ei või selliseid stimuleerivaid meetmeid kohaldada, et vältida siseturu killustumist. Sellised stimuleerivad meetmed võivad kujutada endast riigiabi. Käesolev määrus ei tohiks mõjutada asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaselt stimuleerivate meetmete suhtes läbiviidavate tulevaste riigiabi menetluste tulemusi ning käesolev määrus ei peaks hõlmama maksustamist ega fiskaalküsimusi.

| (22) | Selleks et märgistamissätted täidaksid oma eesmärki ja et kogu ühenduses tagataks võrdsed võimalused, on oluline, et tarnijad ja levitajad järgiksid kõnealuseid sätteid. Seepärast peaksid liikmesriigid tegema turujärelevalvet ja korrapäraseid järelkontrolle eelkõige vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega) (6). |
| --- | --- |

(22)

Selleks et märgistamissätted täidaksid oma eesmärki ja et kogu ühenduses tagataks võrdsed võimalused, on oluline, et tarnijad ja levitajad järgiksid kõnealuseid sätteid. Seepärast peaksid liikmesriigid tegema turujärelevalvet ja korrapäraseid järelkontrolle eelkõige vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega) (6).

| (23) | Liikmesriigid peaksid käesoleva määruse asjaomaste sätete rakendamisel hoiduma selliste meetmete rakendamisest, millega kehtestatakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele põhjendamatuid, bürokraatlikke või ülemäära keerukaid kohustusi. |
| --- | --- |

(23)

Liikmesriigid peaksid käesoleva määruse asjaomaste sätete rakendamisel hoiduma selliste meetmete rakendamisest, millega kehtestatakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele põhjendamatuid, bürokraatlikke või ülemäära keerukaid kohustusi.

| (24) | Rehvide tarnijaid ja levitajaid tuleks innustada täitma käesoleva määruse sätteid enne 2012. aastat, et märgis leiaks kiiremini tunnustust ja et sellest saadaks kasu. |
| --- | --- |

(24)

Rehvide tarnijaid ja levitajaid tuleks innustada täitma käesoleva määruse sätteid enne 2012. aastat, et märgis leiaks kiiremini tunnustust ja et sellest saadaks kasu.

| (25) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7). |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7).

| (26) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kehtestada nõuded seoses märghaardumise klasside määratlemisega C2 ja C3 klassi rehvide jaoks, kohandada spetsiaalselt lume- ja jääoludes kasutamiseks ette nähtud rehvide märghaardumise klassi ja kohandada lisasid, sealhulgas katsemeetodeid ja nendega seotud lubatud hälbeid vastavalt tehnika arengule. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(26)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kehtestada nõuded seoses märghaardumise klasside määratlemisega C2 ja C3 klassi rehvide jaoks, kohandada spetsiaalselt lume- ja jääoludes kasutamiseks ette nähtud rehvide märghaardumise klassi ja kohandada lisasid, sealhulgas katsemeetodeid ja nendega seotud lubatud hälbeid vastavalt tehnika arengule. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (27) | Käesolev määrus tuleks läbi vaadata, et teha kindlaks see, kuidas lõppkasutajad märgisest aru saavad ja milline on käesoleva määruse võime saavutada turu ümberkorraldamine, |
| --- | --- |

(27)

Käesolev määrus tuleks läbi vaadata, et teha kindlaks see, kuidas lõppkasutajad märgisest aru saavad ja milline on käesoleva määruse võime saavutada turu ümberkorraldamine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eesmärk ja sisu

1.   Käesoleva määruse eesmärk on muuta madala müratasemega kütusesäästlike ja ohutute rehvide edendamise abil maanteetransport ohutumaks ning majanduslikult tasuvamaks ja keskkonnasäästlikumaks.

2.   Käesoleva määrusega kehtestatakse raamistik märgistamise abil ühtlustatud teabe andmiseks rehvi parameetrite kohta, võimaldades lõppkasutajatel teha rehve ostes teadlikku valikut.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse C1, C2 ja C3 klassi rehvide suhtes.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata siiski järgmiste rehvide suhtes:

| a) | protekteeritud rehvid; |
| --- | --- |

a)

protekteeritud rehvid;

| b) | professionaalsed maastikurehvid; |
| --- | --- |

b)

professionaalsed maastikurehvid;

| c) | rehvid, mis on ette nähtud paigaldamiseks üksnes nendele sõidukitele, mis on esmakordselt registreeritud enne 1. oktoobrit 1990; |
| --- | --- |

c)

rehvid, mis on ette nähtud paigaldamiseks üksnes nendele sõidukitele, mis on esmakordselt registreeritud enne 1. oktoobrit 1990;

| d) | ajutiselt kasutatavad T-tüüpi varurehvid; |
| --- | --- |

d)

ajutiselt kasutatavad T-tüüpi varurehvid;

| e) | rehvid, mille nimikiirus on alla 80 km/h; |
| --- | --- |

e)

rehvid, mille nimikiirus on alla 80 km/h;

| f) | rehvid, mille nominaalne veljediameeter ei ületa 254 mm või on vähemalt 635 mm; |
| --- | --- |

f)

rehvid, mille nominaalne veljediameeter ei ületa 254 mm või on vähemalt 635 mm;

| g) | rehvid, mis on varustatud veoomadusi parandatavate lisaelementidega, nt naastrehvid; |
| --- | --- |

g)

rehvid, mis on varustatud veoomadusi parandatavate lisaelementidega, nt naastrehvid;

| h) | rehvid, mis on konstrueeritud paigaldamiseks üksnes võidusõiduks kasutatavatele sõidukitele. |
| --- | --- |

h)

rehvid, mis on konstrueeritud paigaldamiseks üksnes võidusõiduks kasutatavatele sõidukitele.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „C1, C2 ja C3 klassi rehvid” – määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklis 8 määratletud rehviklassid; |
| --- | --- |

1.

„C1, C2 ja C3 klassi rehvid” – määruse (EÜ) nr 661/2009 artiklis 8 määratletud rehviklassid;

| 2. | „ajutiselt kasutatav T-tüüpi varurehv” – ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varurehv, mis on sobiv kasutamiseks standard- või tugevdatud rehvist kõrgema rehvirõhuga; |
| --- | --- |

2.

„ajutiselt kasutatav T-tüüpi varurehv” – ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varurehv, mis on sobiv kasutamiseks standard- või tugevdatud rehvist kõrgema rehvirõhuga;

| 3. | „müügikoht” – rehvide esitlemise või ladustamise ja lõppkasutajatele müümise koht, sh autosalongid, kus lõppkasutajatele pakutakse müügiks rehve, mis ei ole sõidukitele paigaldatud; |
| --- | --- |

3.

„müügikoht” – rehvide esitlemise või ladustamise ja lõppkasutajatele müümise koht, sh autosalongid, kus lõppkasutajatele pakutakse müügiks rehve, mis ei ole sõidukitele paigaldatud;

| 4. | „tehnilised tutvustusmaterjalid” – tehnilised juhendid, brošüürid, infolehed ja kataloogid (trükitud, elektroonilisel kujul või interneti kaudu edastatavas vormis) ning samuti veebisaidid, mille eesmärk on turustada rehve lõppkasutajatele või levitajatele, ning millel kirjeldatakse rehvi konkreetseid tehnilisi parameetreid; |
| --- | --- |

4.

„tehnilised tutvustusmaterjalid” – tehnilised juhendid, brošüürid, infolehed ja kataloogid (trükitud, elektroonilisel kujul või interneti kaudu edastatavas vormis) ning samuti veebisaidid, mille eesmärk on turustada rehve lõppkasutajatele või levitajatele, ning millel kirjeldatakse rehvi konkreetseid tehnilisi parameetreid;

| 5. | „tehnilised dokumendid” – rehve käsitlev teave, sh tootja ja rehvimark, kütusesäästlikkuse, märghaardumise ja välise veeremismüra klassi mõõdetud väärtuse esitamiseks kindlaks määratud rehvitüübi või rehvirühma kirjeldus; katsearuanded ja katsete täpsus; |
| --- | --- |

5.

„tehnilised dokumendid” – rehve käsitlev teave, sh tootja ja rehvimark, kütusesäästlikkuse, märghaardumise ja välise veeremismüra klassi mõõdetud väärtuse esitamiseks kindlaks määratud rehvitüübi või rehvirühma kirjeldus; katsearuanded ja katsete täpsus;

| 6. | „tootja” – füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab toote või kes laseb sellise toote projekteerida või valmistada ja kes turustab seda toodet oma nime või kaubamärgi all; |
| --- | --- |

6.

„tootja” – füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab toote või kes laseb sellise toote projekteerida või valmistada ja kes turustab seda toodet oma nime või kaubamärgi all;

| 7. | „importija” – ühenduses asuv füüsiline või juriidiline isik, kes laseb toote kolmandast riigist ühenduse turule; |
| --- | --- |

7.

„importija” – ühenduses asuv füüsiline või juriidiline isik, kes laseb toote kolmandast riigist ühenduse turule;

| 8. | „volitatud esindaja” – ühenduses asuv füüsiline või juriidiline isik, kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegutseda tema nimel seoses käesoleva määrusega tootjale pandud kindlaksmääratud ülesannetega; |
| --- | --- |

8.

„volitatud esindaja” – ühenduses asuv füüsiline või juriidiline isik, kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegutseda tema nimel seoses käesoleva määrusega tootjale pandud kindlaksmääratud ülesannetega;

| 9. | „tarnija” – tootja või tema volitatud esindaja ühenduses või importija; |
| --- | --- |

9.

„tarnija” – tootja või tema volitatud esindaja ühenduses või importija;

| 10. | „levitaja” – tarneahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud tarnija või importija, kes teeb rehvi turul kättesaadavaks; |
| --- | --- |

10.

„levitaja” – tarneahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud tarnija või importija, kes teeb rehvi turul kättesaadavaks;

| 11. | „turul kättesaadavaks tegemine” – toote tasu eest või tasuta tarnimine ühenduse turule kaubandustegevuse käigus kas turustamiseks või kasutamiseks; |
| --- | --- |

11.

„turul kättesaadavaks tegemine” – toote tasu eest või tasuta tarnimine ühenduse turule kaubandustegevuse käigus kas turustamiseks või kasutamiseks;

| 12. | „lõppkasutaja” – tarbija, samuti sõidukipargi haldaja või maanteetranspordiettevõtja, kes ostab või kavatseb rehve osta; |
| --- | --- |

12.

„lõppkasutaja” – tarbija, samuti sõidukipargi haldaja või maanteetranspordiettevõtja, kes ostab või kavatseb rehve osta;

| 13. | „oluline parameeter” – rehvi parameeter, nagu veeretakistus, märghaardumine või väline veeremismüra, mis rehvi kasutamise korral mõjutab märkimisväärselt keskkonda, liiklusohutust või tervist. |
| --- | --- |

13.

„oluline parameeter” – rehvi parameeter, nagu veeretakistus, märghaardumine või väline veeremismüra, mis rehvi kasutamise korral mõjutab märkimisväärselt keskkonda, liiklusohutust või tervist.

Artikkel 4

Rehvide tarnijate kohustused

1.   Tarnijad tagavad, et levitajatele või lõppkasutajatele tarnitavate C1 ja C2 klassi rehvide puhul on:

| a) | rehvi turvisel kleebis, millel on I lisa A osas sätestatud kütusesäästlikkuse klassi tähistav ja I lisa C osas sätestatud välise veeremismüra klassi tähistav ja mõõtmistulemust esitav märgis ning kui see on asjakohane, I lisa B osas sätestatud märghaardumise klassi tähistav märgis;
  või |
| --- | --- |

a)

rehvi turvisel kleebis, millel on I lisa A osas sätestatud kütusesäästlikkuse klassi tähistav ja I lisa C osas sätestatud välise veeremismüra klassi tähistav ja mõõtmistulemust esitav märgis ning kui see on asjakohane, I lisa B osas sätestatud märghaardumise klassi tähistav märgis;

või

| b) | igal ühte või mitut sarnast rehvi sisaldaval tarnitaval partiil trükitud märgis, millel on I lisa A osas sätestatud kütusesäästlikkuse klassi tähistav ja I lisa C osas sätestatud välise veeremismüra klassi tähistav ja mõõtmistulemust esitav märgis ning kui see on asjakohane, I lisa B osas sätestatud märghaardumise klassi tähistav märgis. |
| --- | --- |

b)

igal ühte või mitut sarnast rehvi sisaldaval tarnitaval partiil trükitud märgis, millel on I lisa A osas sätestatud kütusesäästlikkuse klassi tähistav ja I lisa C osas sätestatud välise veeremismüra klassi tähistav ja mõõtmistulemust esitav märgis ning kui see on asjakohane, I lisa B osas sätestatud märghaardumise klassi tähistav märgis.

2.   Lõikes 1 osutatud kleebise ja märgise puhul tuleb järgida II lisas kirjeldatud vormi.

3.   Tarnijad esitavad tehnilistes tutvustusmaterjalides, sealhulgas oma veebisaidil C1, C2 ja C3 klassi rehvide kütusesäästlikkuse klassi, välise veeremismüra klassi ja mõõtmistulemuse ning kui see on asjakohane märghaardumise klassi vastavalt I lisale ja III lisas täpsustatud järjekorras.

4.   Tarnijad esitavad taotluse korral liikmesriikide ametiasutustele tehnilised dokumendid ajavahemiku kohta, mis lõppeb viis aastat pärast seda, kui asjaomasesse rehvitüüpi kuuluv viimane rehv on turul kättesaadavaks tehtud. Tehnilised dokumendid on piisavalt üksikasjalikud, et ametiasutused saaksid kontrollida märgisel kütusesäästlikkuse, märghaardumise ja välise veeremismüra kohta esitatud teabe õigsust.

Artikkel 5

Rehvide levitajate kohustused

1.   Levitajad tagavad, et:

| a) | müügikohas oleks rehvidel selgelt nähtaval kohal kleebis, mille tarnijad on paigaldanud artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt
  või |
| --- | --- |

a)

müügikohas oleks rehvidel selgelt nähtaval kohal kleebis, mille tarnijad on paigaldanud artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt

või

| b) | artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud märgis on enne rehvi ostmist müügikohas rehvi vahetus läheduses lõppkasutajale nähtav ja selgelt esitatud. |
| --- | --- |

b)

artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud märgis on enne rehvi ostmist müügikohas rehvi vahetus läheduses lõppkasutajale nähtav ja selgelt esitatud.

2.   Kui müüdavad rehvid ei ole lõppkasutajatele nähtavad, annavad levitajad lõppkasutajatele teavet kõnealuste rehvide kütusesäästlikkuse, märghaardumise ning välise veeremismüra klassi ja mõõtmistulemuse kohta.

3.   C1 ja C2 ja C3 klassi rehvide puhul märgivad levitajad kütusesäästlikkuse klassi, välise veeremismüra mõõtmistulemuse ning vajaduse korral I lisas sätestatud märghaardumise klassi rehve ostvatele lõppkasutajatele esitatavatel arvetel või koos nendega.

Artikkel 6

Sõidukite tarnijate ja levitajate kohustused

Kui lõppkasutajad saavad müügikohas valida nende poolt omandatavale uuele sõidukile paigaldatavate erinevate rehvide vahel, esitavad sõiduki tarnijad ja levitajad neile C1, C2 ja C3 klassi rehvide korral iga pakutava rehvi puhul teavet kütusesäästlikkuse klassi, välise veeremismüra klassi ja mõõtmistulemuse ning kui see on asjakohane, märghaardumise klassi kohta vastavalt I lisale ja III lisas täpsustatud järjekorras Kõnealune teave peab sisalduma vähemalt tehnilistes tutvustusmaterjalides.

Artikkel 7

Ühtlustatud katsemeetodid

Artiklite 4, 5, ja 6 kohaselt esitatav teave rehvide kütusesäästlikkuse klassi, välise veeremismüra klassi ja mõõtmistulemuse ning märghaardumise klassi kohta saadakse I lisas osutatud ühtlustatud katsemeetodite kohaldamisel.

Artikkel 8

Kontrollimenetlus

Kooskõlas IV lisas sätestatud menetlusega hindavad liikmesriigid esitatud kütusesäästlikkuse ja märghaardumise klasside, mida on käsitletud I lisa A ja B osas, ning esitatud välise veeremismüra klassi ja mõõtmistulemuse, mida on käsitletud I lisa C osas, nõuetele vastavust.

Artikkel 9

Siseturg

1.   Kui järgitakse käesoleva määruse nõudeid, ei keela ega piira liikmesriigid artiklis 2 osutatud rehvide turul kättesaadavaks tegemist tootekirjelduse alusel.

2.   Liikmesriigid käsitavad märgiseid ja tootekirjeldusi käesoleva määrusele vastavatena, kui neil ei ole vastupidiseid tõendeid. Liikmesriigid võivad paluda tarnijatel esitada tehnilised dokumendid kooskõlas artikli 4 lõikega 4, et hinnata esitatud väärtuste ja klasside täpsust.

Artikkel 10

Stimuleerivad meetmed

Liikmesriigid ei kehtesta stimuleerivaid meetmeid I lisa A ja B osas käsitletud kütusesäästlikkuse või märghaardumise osas C klassist madalamasse klassi kuuluvate rehvide suhtes. Käesoleva määruse kohaldamisel ei peeta stimuleerivateks meetmeteks maksustamist puudutavaid ega fiskaalmeetmeid.

Artikkel 11

Muudatused ja kohandamine tehnika arenguga

Järgmised meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 13 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele:

| a) | C2 ja C3 klassi rehvide märghaardumise klassifitseerimisega seotud teavitamisnõuete kehtestamine, eeldusel et on olemas sobivad ühtlustatud katsemeetodid; |
| --- | --- |

a)

C2 ja C3 klassi rehvide märghaardumise klassifitseerimisega seotud teavitamisnõuete kehtestamine, eeldusel et on olemas sobivad ühtlustatud katsemeetodid;

| b) | vajaduse korral haardumise klassi kohandamine tehniliste eriomadustega selliste rehvide puhul, mis on eelkõige ette nähtud saavutama jää- ja/või lumeoludes paremaid tulemusi kui tavaline rehv, pidades silmas nende suutlikkust alustada või säilitada sõiduki liikumist või sõiduki liikumine peatada; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral haardumise klassi kohandamine tehniliste eriomadustega selliste rehvide puhul, mis on eelkõige ette nähtud saavutama jää- ja/või lumeoludes paremaid tulemusi kui tavaline rehv, pidades silmas nende suutlikkust alustada või säilitada sõiduki liikumist või sõiduki liikumine peatada;

| c) | I–IV lisa kohandamine tehnika arenguga. |
| --- | --- |

c)

I–IV lisa kohandamine tehnika arenguga.

Artikkel 12

Jõustamine

Liikmesriigid tagavad kooskõlas määrusega (EÜ) nr 765/2008, et turujärelevalve eest vastutavad ametiasutused kontrollivad käesoleva määruse artiklite 4, 5 ja 6 täitmist.

Artikkel 13

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 14

Läbivaatamine

1.   Komisjon hindab vajadust käesolev määrus läbi vaadata, võttes muu hulgas arvesse järgmist:

| a) | märgise kasutamise tõhusus lõppkasutajate teadlikkuse tõstmisel, eelkõige, kas artikli 4 lõike 1 punkti b sätted on käesoleva määruse eesmärkide saavutamisel sama tõhusad kui artikli 4 lõike 1 punkti a sätted; |
| --- | --- |

a)

märgise kasutamise tõhusus lõppkasutajate teadlikkuse tõstmisel, eelkõige, kas artikli 4 lõike 1 punkti b sätted on käesoleva määruse eesmärkide saavutamisel sama tõhusad kui artikli 4 lõike 1 punkti a sätted;

| b) | kas märgistamissüsteemi tuleks laiendada, et hõlmata protekteeritud rehve; |
| --- | --- |

b)

kas märgistamissüsteemi tuleks laiendada, et hõlmata protekteeritud rehve;

| c) | kas tuleks kehtestada uued rehvi parameetrid, nagu näiteks läbisõit; |
| --- | --- |

c)

kas tuleks kehtestada uued rehvi parameetrid, nagu näiteks läbisõit;

| d) | rehvi parameetreid käsitlev teave, mida sõidukite tarnijad ja levitajad esitavad lõppkasutajatele. |
| --- | --- |

d)

rehvi parameetreid käsitlev teave, mida sõidukite tarnijad ja levitajad esitavad lõppkasutajatele.

2.   Komisjon esitab selle hindamise tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 1. märtsiks 2016. aastal ning vajadusel esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepanekud.

Artikkel 15

Üleminekusäte

Artiklit 4 ja 5 ei kohaldata enne 1. juulit 2012 toodetud rehvide suhtes.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. novembrist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 228, 22.9.2009, lk 81.

1

(2)  Euroopa Parlamendi arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu ... otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 200, 31.7.2009, lk 1.

3

(4)  EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12.

4

(5)  EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16.

5

(6)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

7

---

I LISA

Rehvi parameetrite klassifitseerimine

A osa:   Kütusesäästlikkuse klassid

Kütusesäästlikkuse klass määratakse kindlaks veeretakistuse koefitsiendi (RRC) alusel vastavalt allpool täpsustatud klassidele A–G ja seda mõõdetakse kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 117 ja selle edasiste muudatustega.

Kui rehvitüüp on heaks kiidetud kasutamiseks rohkem kui ühe rehviklassi puhul (nt C1 ja C2), tuleb kõnealuse rehvitüübi kütusesäästlikkuse klassi kindlaksmääramisel kasutada seda klassifitseerimisskaalat, mida kohaldatakse kõrgema rehviklassi suhtes (nt C2, mitte C1).

| C1 klassi rehvid |
| --- |
| RRC kg/t | Energia-säästlikkuse klass |
| RRC≤6,5 | A |
| 6,6≤RRC≤7,7 | B |
| 7,8≤RRC≤9,0 | C |
| – | D |
| 9,1≤RRC≤10,5 | E |
| 10,6≤RRC≤12,0 | F |
| RRC≥12,1 | G |

C1 klassi rehvid

RRC kg/t

Energia-säästlikkuse klass

RRC≤6,5

A

6,6≤RRC≤7,7

B

7,8≤RRC≤9,0

C

–

D

9,1≤RRC≤10,5

E

10,6≤RRC≤12,0

F

RRC≥12,1

G

| C2 klassi rehvid |
| --- |
| RRC kg/t | Energia-säästlikkuse klass |
| RRC≤5,5 | A |
| 5,6≤RRC≤6,7 | B |
| 6,8≤RRC≤8,0 | C |
| – | D |
| 8,1≤RRC≤9,2 | E |
| 9,3≤RRC≤10,5 | F |
| RRC≥10,6 | G |

C2 klassi rehvid

RRC kg/t

Energia-säästlikkuse klass

RRC≤5,5

A

5,6≤RRC≤6,7

B

6,8≤RRC≤8,0

C

–

D

8,1≤RRC≤9,2

E

9,3≤RRC≤10,5

F

RRC≥10,6

G

| C3 klassi rehvid |
| --- |
| Energia-säästlikkuse klass | Energia-säästlikkuse klass |
| RRC≤4,0 | A |
| 4,1≤RRC≤5,0 | B |
| 5,1≤RRC≤6,0 | C |
| 6,1≤RRC≤7,0 | D |
| 7,1≤RRC≤8,0 | E |
| RRC≥8,1 | F |
| – | G |

C3 klassi rehvid

Energia-säästlikkuse klass

Energia-säästlikkuse klass

RRC≤4,0

A

4,1≤RRC≤5,0

B

5,1≤RRC≤6,0

C

6,1≤RRC≤7,0

D

7,1≤RRC≤8,0

E

RRC≥8,1

F

–

G

B osa:   Märghaardumise klassid

C1 klassi rehvide puhul määratakse märghaardumise klassid kindlaks märghaardumise indeksi (G) alusel vastavalt allpool täpsustatud klassidele A–G ja seda mõõdetakse kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 117 ja selle edasiste muudatustega.

| G | Märghaardumise klass |
| --- | --- |
| 1,55≤G | A |
| 1,40≤G≤1,54 | B |
| 1,25≤G≤1,39 | C |
| – | D |
| 1,10≤G≤1,24 | E |
| G≤1,09 | F |
| – | G |

G

Märghaardumise klass

1,55≤G

A

1,40≤G≤1,54

B

1,25≤G≤1,39

C

–

D

1,10≤G≤1,24

E

G≤1,09

F

–

G

C osa:   Välise veeremismüra klassid ja mõõtmistulemus

Välise veeremismüra mõõtmistulemus (N) esitatakse detsibellides ja arvutatakse kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 117 ja selle edasiste muudatustega.

Välise veeremismüra klass tuleb kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 661/2009 II lisa C osas sätestatud piirväärtuste (LV) alusel järgmiselt:

| N on väljendatud detsibellides (dB) | Välise veeremismüra klass |
| --- | --- |
| N ≤ LV -3 | |
| LV-3 < N ≤ LV | |
| N > LV | |

N on väljendatud detsibellides (dB)

Välise veeremismüra klass

N ≤ LV -3

Image

LV-3 < N ≤ LV

Image

N > LV

Image

---

II LISA

Märgise vorm

1.   Märgise kujundus

| 1.1. | Artikli 4 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 1 osutatud märgis peab olema kooskõlas allpool esitatud joonisega. |
| --- | --- |

1.1.

Artikli 4 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 1 osutatud märgis peab olema kooskõlas allpool esitatud joonisega.

Image

| 1.2. | Märgise tehnilised nõuded on järgmised: |
| --- | --- |

1.2.

Märgise tehnilised nõuded on järgmised:

Image

| 1.3. | Märgise laius on vähemalt 75 mm ja kõrgus 110 mm. Kui märgis trükitakse suuremas formaadis, peab sisu siiski jääma proportsionaalselt samaks eespool esitatud kirjeldusega. |
| --- | --- |

1.3.

Märgise laius on vähemalt 75 mm ja kõrgus 110 mm. Kui märgis trükitakse suuremas formaadis, peab sisu siiski jääma proportsionaalselt samaks eespool esitatud kirjeldusega.

| 1.4. | Märgis peab vastama järgmistele nõuetele:






  a) | neljavärvitükk (CMYK: tsüaansinine, magentapunane, kollane ja must) vastavalt järgmisele näidisele: 00-70-X-00: 0 % tsüaansinine, 70 % magentapunane, 100 % kollane, 0 % must; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Märgis peab vastama järgmistele nõuetele:

a)

neljavärvitükk (CMYK: tsüaansinine, magentapunane, kollane ja must) vastavalt järgmisele näidisele: 00-70-X-00: 0 % tsüaansinine, 70 % magentapunane, 100 % kollane, 0 % must;

| b) | allpool loetletud numbrid vastavad punktis 1.2 esitatud legendile: | Kütusesäästlikkus

  Piktogrammi näidis: laius: 19,5 mm, kõrgus: 18,5 mm – Piktogrammi äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm, kõrgus: 23 mm – Klassifikatsiooni äärejoon: joon: 1 pt – Väline äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 36 mm – Värv: X-10-00-05; |
| --- | --- | --- |

b)

allpool loetletud numbrid vastavad punktis 1.2 esitatud legendile:

Image

Kütusesäästlikkus

Piktogrammi näidis: laius: 19,5 mm, kõrgus: 18,5 mm – Piktogrammi äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm, kõrgus: 23 mm – Klassifikatsiooni äärejoon: joon: 1 pt – Väline äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 36 mm – Värv: X-10-00-05;

| | Märghaardumine

  Piktogrammi näidis: laius: 19 mm, kõrgus: 19 mm – Piktogrammi äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm, kõrgus: 23 mm – Klassifikatsiooni äärejoon: joon: 1 pt – Väline äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm – Värv: X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Märghaardumine

Piktogrammi näidis: laius: 19 mm, kõrgus: 19 mm – Piktogrammi äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm, kõrgus: 23 mm – Klassifikatsiooni äärejoon: joon: 1 pt – Väline äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm – Värv: X-10-00-05;

| | Väline veeremismüra

  Piktogrammi näidis: laius: 14 mm, kõrgus: 15 mm – Piktogrammi äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm, kõrgus: 24 mm – Väärtus: äärejoon: joon: 1 pt – Väline äärejoon: joon: 3,5 pt, kõrgus: 24 mm – Värv: X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Väline veeremismüra

Piktogrammi näidis: laius: 14 mm, kõrgus: 15 mm – Piktogrammi äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm, kõrgus: 24 mm – Väärtus: äärejoon: joon: 1 pt – Väline äärejoon: joon: 3,5 pt, kõrgus: 24 mm – Värv: X-10-00-05;

| | Märgise äär: joon: 1,5 pt – Värv: X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Märgise äär: joon: 1,5 pt – Värv: X-10-00-05;

| | Skaala A–G


  Nooled: kõrgus: 4,75 mm, lünk: 0,75 mm, must joon: 0,5 pt – värvused:






  — | A: X-00-X-00; |
| --- | --- | --- |

Image

Skaala A–G

Nooled: kõrgus: 4,75 mm, lünk: 0,75 mm, must joon: 0,5 pt – värvused:

—

A: X-00-X-00;

| — | B: 70-00-X-00; |
| --- | --- |

—

B: 70-00-X-00;

| — | C: 30-00-X-00; |
| --- | --- |

—

C: 30-00-X-00;

| — | D: 00-00-X-00; |
| --- | --- |

—

D: 00-00-X-00;

| — | E: 00-30-X-00; |
| --- | --- |

—

E: 00-30-X-00;

| — | F: 00-70-X-00; |
| --- | --- |

—

F: 00-70-X-00;

| — | G: 00-X-X-00. |
| --- | --- |

—

G: 00-X-X-00.

Tekst: Helvetica Bold 12 pt, 100 % valge, must piirjoon: 0,5 pt;

| | Klassifikatsioon

  Nool: laius: 16 mm, kõrgus: 10 mm, 100 % must;
  Tekst: Helvetica Bold 27 pt, 100 % valge; |
| --- | --- |

Image

Klassifikatsioon

Nool: laius: 16 mm, kõrgus: 10 mm, 100 % must;

Tekst: Helvetica Bold 27 pt, 100 % valge;

| | Skaala jooned: joon: 0,5 pt, kriipsjoon: 5,5 mm, 100 % must; |
| --- | --- |

Image

Skaala jooned: joon: 0,5 pt, kriipsjoon: 5,5 mm, 100 % must;

| | Skaala tekst: Helvetica Bold 11 pt, 100 % must; |
| --- | --- |

Image

Skaala tekst: Helvetica Bold 11 pt, 100 % must;

| | Välise veeremismüra mõõtmistulemus


  Nool: laius: 25,25 mm, kõrgus: 10 mm, 100 % must;

  Tekst: Helvetica Bold 20 pt, 100 % valge;

  Ühiku tekst: Helvetica Bold 13 pt, 100 % valge; |
| --- | --- |

Image

Välise veeremismüra mõõtmistulemus

Nool: laius: 25,25 mm, kõrgus: 10 mm, 100 % must;

Tekst: Helvetica Bold 20 pt, 100 % valge;

Ühiku tekst: Helvetica Bold 13 pt, 100 % valge;

| | ELi logo: laius: 9 mm, kõrgus: 6 mm; |
| --- | --- |

Image

ELi logo: laius: 9 mm, kõrgus: 6 mm;

| | Viide määrusele: Helvetica Regular 7,5 pt, 100 % must;

  Viide rehviklassile: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % must; |
| --- | --- |

Image

Viide määrusele: Helvetica Regular 7,5 pt, 100 % must;

Viide rehviklassile: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % must;

| | Välise veeremismüra klass, nagu on ette nähtud I lisa C osas: laius: 8,25 mm, kõrgus: 15,5 mm – 100% must; |
| --- | --- |

Image

Välise veeremismüra klass, nagu on ette nähtud I lisa C osas: laius: 8,25 mm, kõrgus: 15,5 mm – 100% must;

| c) | Taust peab olema valge. |
| --- | --- |

c)

Taust peab olema valge.

| 1.5. | Rehviklass (C1 või C2) tuleb näidata märgisel vastavalt punktis 1.2 esitatud joonisele. |
| --- | --- |

1.5.

Rehviklass (C1 või C2) tuleb näidata märgisel vastavalt punktis 1.2 esitatud joonisele.

2.   Kleebis

| 2.1. | Artikli 4 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 1 osutatud kleebis koosneb kahest osast: i) käesoleva lisa punktis 1 kirjeldatud vormi kohaselt trükitud märgis ja ii) käesoleva lisa punktis 2.2 kirjeldatud tehniliste nõuete kohaselt trükitud rehvimark. |
| --- | --- |

2.1.

Artikli 4 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 1 osutatud kleebis koosneb kahest osast: i) käesoleva lisa punktis 1 kirjeldatud vormi kohaselt trükitud märgis ja ii) käesoleva lisa punktis 2.2 kirjeldatud tehniliste nõuete kohaselt trükitud rehvimark.

| 2.2. | Kaubamärk: Lisaks märgisele lisavad tarnijad kleebisele oma nime või kaubamärgi, rehvi tootesarja, rehvi mõõtmed, koormusindeksi, nimikiiruse ja muu tehnilise kirjelduse ning selleks võivad nad kasutada mis tahes värve, formaati ja kujundust, eeldusel et see ei sega käesoleva lisa punktis 1 kirjeldatud märgisel esitatud teabest arusaamist ega riku selle teabe terviklikkust. Kleebise kogupindala ei tohi olla suurem kui 250 cm2 ning kleebis ei tohi olla kõrgem kui 220 mm. |
| --- | --- |

2.2.

Kaubamärk: Lisaks märgisele lisavad tarnijad kleebisele oma nime või kaubamärgi, rehvi tootesarja, rehvi mõõtmed, koormusindeksi, nimikiiruse ja muu tehnilise kirjelduse ning selleks võivad nad kasutada mis tahes värve, formaati ja kujundust, eeldusel et see ei sega käesoleva lisa punktis 1 kirjeldatud märgisel esitatud teabest arusaamist ega riku selle teabe terviklikkust. Kleebise kogupindala ei tohi olla suurem kui 250 cm2 ning kleebis ei tohi olla kõrgem kui 220 mm.

---

III LISA

Tehnilistes tutvustusmaterjalides esitatav teave

| 1. | Rehvide kohta antav teave tuleb esitada järgmises järjekorras:






  i) | kütusesäästlikkuse klass (täht A–G); |
| --- | --- | --- |

1.

Rehvide kohta antav teave tuleb esitada järgmises järjekorras:

i)

kütusesäästlikkuse klass (täht A–G);

| ii) | märghaardumise klass (täht A–G); |
| --- | --- |

ii)

märghaardumise klass (täht A–G);

| iii) | välise veeremismüra klass ja mõõtmistulemus (dB). |
| --- | --- |

iii)

välise veeremismüra klass ja mõõtmistulemus (dB).

| 2. | Punktis 1 esitatud teave peab vastama järgmistele nõuetele:






  i) | see peab olema kergesti loetav; |
| --- | --- | --- |

2.

Punktis 1 esitatud teave peab vastama järgmistele nõuetele:

i)

see peab olema kergesti loetav;

| ii) | see peab olema kergesti arusaadav; |
| --- | --- |

ii)

see peab olema kergesti arusaadav;

| iii) | kui konkreetse rehvitüübi jaoks on olemas eri klassifikatsioon sõltuvalt mõõtmetest või muudest parameetritest, tuleb märkida vahemik halvimate näitajatega rehvist parimate näitajatega rehvini. |
| --- | --- |

iii)

kui konkreetse rehvitüübi jaoks on olemas eri klassifikatsioon sõltuvalt mõõtmetest või muudest parameetritest, tuleb märkida vahemik halvimate näitajatega rehvist parimate näitajatega rehvini.

| 3. | Samuti peavad tarnijad avaldama oma veebisaidil:






  i) | lingi asjaomasele komisjoni veebilehele, mis on pühendatud käesolevale määrusele; |
| --- | --- | --- |

3.

Samuti peavad tarnijad avaldama oma veebisaidil:

i)

lingi asjaomasele komisjoni veebilehele, mis on pühendatud käesolevale määrusele;

| ii) | märgisele trükitud piktogrammide selgituse; |
| --- | --- |

ii)

märgisele trükitud piktogrammide selgituse;

| iii) | teatise, milles rõhutatakse, et tegelik kütusesääst ja liiklusohutus sõltuvad peamiselt juhi käitumisest ja eelkõige järgmisest:






  — | keskkonnasäästlik sõidustiil võib aidata märkimisväärselt vähendada kütusekulu; |
| --- | --- | --- |

iii)

teatise, milles rõhutatakse, et tegelik kütusesääst ja liiklusohutus sõltuvad peamiselt juhi käitumisest ja eelkõige järgmisest:

—

keskkonnasäästlik sõidustiil võib aidata märkimisväärselt vähendada kütusekulu;

| — | märghaardumise ja kütusesäästlikkuse optimeerimiseks tuleks rehvirõhku korrapäraselt kontrollida; |
| --- | --- |

—

märghaardumise ja kütusesäästlikkuse optimeerimiseks tuleks rehvirõhku korrapäraselt kontrollida;

| — | peatumisteekonda tuleks alati rangelt järgida. |
| --- | --- |

—

peatumisteekonda tuleks alati rangelt järgida.

---

IV LISA

Kontrollimenetlus

Esitatud kütusesäästlikkuse ja märghaardumise klasside ning esitatud välise veeremismüra klassi mõõtmistulemuse vastavust tuleb hinnata iga rehvitüübi või tarnija määratud iga rehvirühma puhul vastavalt ühele järgmistest menetlustest:

| a) | i) | esmalt katsetatakse ühte rehvi. Kui mõõtmistulemus vastab esitatud klassile või välise veeremismüra mõõtmistulemusele, on katse sooritatud;
  ning |
| --- | --- | --- |

a)

i)

esmalt katsetatakse ühte rehvi. Kui mõõtmistulemus vastab esitatud klassile või välise veeremismüra mõõtmistulemusele, on katse sooritatud;

ning

| ii) | kui mõõtmistulemus ei vasta esitatud klassile või välise veeremismüra mõõtmistulemusele, katsetatakse veel kolme rehvi. Vastavust esitatud teabele hinnatakse nelja katsetatud rehvi keskmise mõõtmistulemuse alusel; |
| --- | --- |

ii)

kui mõõtmistulemus ei vasta esitatud klassile või välise veeremismüra mõõtmistulemusele, katsetatakse veel kolme rehvi. Vastavust esitatud teabele hinnatakse nelja katsetatud rehvi keskmise mõõtmistulemuse alusel;

või

| b) | kui märgisel esitatud klassid või väärtused on kindlaks määratud tüübikinnituse katsetulemuste põhjal, mis on saadud vastavalt direktiivile 2001/43/EÜ, määrusele (EÜ) nr 661/2009 või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 117 ja selle edasistele muudatustele, võivad liikmesriigid kasutada nendest tüübikinnitustest pärinevaid rehvi toodangu nõuetele vastavuse andmeid. |
| --- | --- |

b)

kui märgisel esitatud klassid või väärtused on kindlaks määratud tüübikinnituse katsetulemuste põhjal, mis on saadud vastavalt direktiivile 2001/43/EÜ, määrusele (EÜ) nr 661/2009 või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 117 ja selle edasistele muudatustele, võivad liikmesriigid kasutada nendest tüübikinnitustest pärinevaid rehvi toodangu nõuetele vastavuse andmeid.

Toodangu nõuetele vastavuse andmete hindamisel tuleb võtta arvesse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 117 punktis 8 ja selle edasistes muudatustes määratletud lubatud hälbeid

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

1.   13. novembril 2008 esitas komisjon (EÜ asutamislepingu artikli 95 alusel) direktiivi ettepaneku, mis käsitleb rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamist.

2.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas ettepaneku kohta oma arvamuse 24. märtsil 2009.

3.   Euroopa Parlament võttis oma arvamuse vastu esimesel lugemisel 22. aprillil 2009, kiites heaks 42 muudatusettepanekut.

4.   Komisjon esitas 1. juulil 2009 muudetud ettepaneku määruse vormis, võttes kas täielikult, osaliselt või uues sõnastuses vastu enamiku Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid.

5.   Nõukogu võttis 20. novembril 2009 vastu ühise seisukoha vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 251 määruse vormis.

II.   ETTEPANEKU EESMÄRK

6.   Kõnealuse ettepaneku eesmärk on soodustada turul üleminekut kütusesäästlike, ohutumate ja vaiksemate rehvide kasutuselevõtule. Kõnealune algatus on kooskõlas sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite süsinikdioksiidiheidete vähendamist käsitleva ühenduse läbivaadatud strateegiaga (1) (milles seatakse eesmärgiks saavutada süsinikdioksiidiheite tase autodelt pärinevate heitkoguste vähendamise, sealhulgas kütusesäästlike rehvide kasutuselevõtu soodustamise abil).

Rehvide märgistamist käsitlev ettepanek on suunatud turu nõudluse poolele ja see täiendab selliseid rehvide tüübikinnitust käsitlevaid õigusakte, mis miinimumnõuete abil käsitlevad turu pakkumise poolt. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 661/2009 (mis käsitleb mootorsõidukite üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid) kehtestatud veeretakistusjõu, märghaardumise ja välise veeremismüra suhtes kohaldatavate miinimumnõuetega tagatakse rehvide kvaliteedi ühtne tase, samal ajal kui kõnealusest tasemest paremad näitajad saavutatakse rehvide märgistamissüsteemi abil.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

7.   Üldised märkused

| 7.1. | Mis puudutab Euroopa Parlamendi vastuvõetud 42 muudatusettepanekut, siis järgis nõukogu komisjoni eeskuju järgmiselt:






  — | võttes vastu järgmised 28 muudatusettepanekut täielikult/osaliselt/põhimõtteliselt/sisuliselt: 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 19, 22, 24, 25 ja 44, 26, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 38. Seoses Euroopa Parlamendi murega seoses kütusesäästu kalkulaatori ja komisjoni veebisaidiga (muudatusettepanekud 3, 15, 16, 17, 39 ja 42), mis peaksid aitama tagada kavandatud rehvide märgistamissüsteemi nõuetekohase nähtavuse ja sellest arusaamise, siis neid on kavas käsitleda komisjoni avalduses, kui kõnealune õigusakt vastu võetakse,
  ning |
| --- | --- | --- |

7.1.

Mis puudutab Euroopa Parlamendi vastuvõetud 42 muudatusettepanekut, siis järgis nõukogu komisjoni eeskuju järgmiselt:

—

võttes vastu järgmised 28 muudatusettepanekut täielikult/osaliselt/põhimõtteliselt/sisuliselt: 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 19, 22, 24, 25 ja 44, 26, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 38. Seoses Euroopa Parlamendi murega seoses kütusesäästu kalkulaatori ja komisjoni veebisaidiga (muudatusettepanekud 3, 15, 16, 17, 39 ja 42), mis peaksid aitama tagada kavandatud rehvide märgistamissüsteemi nõuetekohase nähtavuse ja sellest arusaamise, siis neid on kavas käsitleda komisjoni avalduses, kui kõnealune õigusakt vastu võetakse,

ning

| — | lükates tagasi järgmised neli muudatusettepanekut: 23, 36, 40, 41 sisu ja/või vormi tõttu. |
| --- | --- |

—

lükates tagasi järgmised neli muudatusettepanekut: 23, 36, 40, 41 sisu ja/või vormi tõttu.

| 7.2. | Nõukogu kaldus komisjoni seisukohast kõrvale:






  — | võttes vastu järgmised neli muudatusettepanekut kas täielikult, osaliselt, põhimõtteliselt või sisuliselt: 2, 9, 18, 37. |
| --- | --- | --- |

7.2.

Nõukogu kaldus komisjoni seisukohast kõrvale:

—

võttes vastu järgmised neli muudatusettepanekut kas täielikult, osaliselt, põhimõtteliselt või sisuliselt: 2, 9, 18, 37.

| — | lükates tagasi järgmised neli muudatusettepanekut: 19, 20, 27, 28. |
| --- | --- |

—

lükates tagasi järgmised neli muudatusettepanekut: 19, 20, 27, 28.

8.   Erimärkused

| 8.1. | Mis puudutab Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, mille puhul nõukogu kaldus komisjoni seisukohast kõrvale, siis:






  a) | nõukogu võttis vastu eespool punktis 7.2. loetletud neli muudatusettepanekut järgmistel põhjustel:






  i) | põhjenduses 4 innustatakse rehvitootjaid optimeerima kõiki parameetreid ja ületama juba saavutatud standardeid (muudatusettepanek 2); |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.

Mis puudutab Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, mille puhul nõukogu kaldus komisjoni seisukohast kõrvale, siis:

a)

nõukogu võttis vastu eespool punktis 7.2. loetletud neli muudatusettepanekut järgmistel põhjustel:

i)

põhjenduses 4 innustatakse rehvitootjaid optimeerima kõiki parameetreid ja ületama juba saavutatud standardeid (muudatusettepanek 2);

| ii) | uues põhjenduses 23 innustatakse liikmesriike püüdma hoiduda sellistest meetmetest, millega kehtestatakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele põhjendamatuid, bürokraatlikke või ülemäära keerukaid kohustusi (muudatusettepanek 9); |
| --- | --- |

ii)

uues põhjenduses 23 innustatakse liikmesriike püüdma hoiduda sellistest meetmetest, millega kehtestatakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele põhjendamatuid, bürokraatlikke või ülemäära keerukaid kohustusi (muudatusettepanek 9);

| iii) | artiklis 4 tuleks anda rehvide tarnijatele valikuvõimalus esitada igal rehvil kas kleebis või märgis. Sel juhul nõutakse artiklis 5, et turustajad tagaksid lõppkasutajatele trükitud märgise nähtavuse enne rehvi(de) müüki nende müügikohas. Lisaks kutsutakse artiklis 14 komisjoni üles hindama hiljemalt 40 kuu möödumisel seda, kas igal rehvil märgise kasutamine on olnud sama tõhus kui kleebise kasutamine kõnealuses määruses seatud eesmärkide saavutamise seisukohalt (muudatusettepanek 18); |
| --- | --- |

iii)

artiklis 4 tuleks anda rehvide tarnijatele valikuvõimalus esitada igal rehvil kas kleebis või märgis. Sel juhul nõutakse artiklis 5, et turustajad tagaksid lõppkasutajatele trükitud märgise nähtavuse enne rehvi(de) müüki nende müügikohas. Lisaks kutsutakse artiklis 14 komisjoni üles hindama hiljemalt 40 kuu möödumisel seda, kas igal rehvil märgise kasutamine on olnud sama tõhus kui kleebise kasutamine kõnealuses määruses seatud eesmärkide saavutamise seisukohalt (muudatusettepanek 18);

| iv) | II lisa kohaselt esitatakse märgisel lisaks välise veeremismüra mõõtmistulemusele teave ka välise veeremismüra klassi kohta, et hõlbustada madala müratasemega rehvide äratundmist (muudatusettepanek 37); |
| --- | --- |

iv)

II lisa kohaselt esitatakse märgisel lisaks välise veeremismüra mõõtmistulemusele teave ka välise veeremismüra klassi kohta, et hõlbustada madala müratasemega rehvide äratundmist (muudatusettepanek 37);

| b) | nõukogu lükkas tagasi eespool punktis 7.2. loetletud neli muudatusettepanekut järgmistel põhjustel:






  i) | veeretakistuse koefitsiendi mõõtmine tekitab probleeme ja ilmselt ei ole see parameeter lõppkasutaja valiku seisukohalt oluline (muudatuseettepanekud 19 ja 20); |
| --- | --- | --- |

b)

nõukogu lükkas tagasi eespool punktis 7.2. loetletud neli muudatusettepanekut järgmistel põhjustel:

i)

veeretakistuse koefitsiendi mõõtmine tekitab probleeme ja ilmselt ei ole see parameeter lõppkasutaja valiku seisukohalt oluline (muudatuseettepanekud 19 ja 20);

| ii) | kõnealuse määruse eesmärk on selgelt sätestatud artiklis 1 ning selleks on raamistiku kehtestamine, et rehvi parameetrite kohta saaks anda ühtlustatud teavet. Artikli 9 lõikes 1 sätestatakse, et liikmesriigid ei keela ega piira rehvide kättesaadavaks tegemist turul tootekirjelduse alusel. Seega ei piira käesolev määrus määruse (EÜ) nr 661/2009 (millega kehtestatakse ELi turule viidavate toodete tüübikinnituse miinimumnõudeid) kohaldamist (muudatusettepanek 27); |
| --- | --- |

ii)

kõnealuse määruse eesmärk on selgelt sätestatud artiklis 1 ning selleks on raamistiku kehtestamine, et rehvi parameetrite kohta saaks anda ühtlustatud teavet. Artikli 9 lõikes 1 sätestatakse, et liikmesriigid ei keela ega piira rehvide kättesaadavaks tegemist turul tootekirjelduse alusel. Seega ei piira käesolev määrus määruse (EÜ) nr 661/2009 (millega kehtestatakse ELi turule viidavate toodete tüübikinnituse miinimumnõudeid) kohaldamist (muudatusettepanek 27);

| iii) | nõuetele vastavuse tingimused on esitatud artiklis 12 „Jõustamine” (muudatusettepanek 28). |
| --- | --- |

iii)

nõuetele vastavuse tingimused on esitatud artiklis 12 „Jõustamine” (muudatusettepanek 28).

| 8.2. | Mis puudutab muudatusettepanekuid 25 ja 44, siis võivad mõningad artiklis 6 kavandatud teabe avalikustamist käsitlevad nõuded lõppkasutajaid eksitada või segadusse ajada. Tõelist tähtsust tuleks omistada pigem auto üldisele seisukorrale kui selle üksikutele osadele. Seega tegi nõukogu ettepaneku nõustuda teabe avalikustamist käsitlevate nõuetega üksnes juhtudel, kui lõppkasutajatel võimaldatakse müügikohas valida uuele sõidukile paigaldatavate erinevate rehvide vahel. |
| --- | --- |

8.2.

Mis puudutab muudatusettepanekuid 25 ja 44, siis võivad mõningad artiklis 6 kavandatud teabe avalikustamist käsitlevad nõuded lõppkasutajaid eksitada või segadusse ajada. Tõelist tähtsust tuleks omistada pigem auto üldisele seisukorrale kui selle üksikutele osadele. Seega tegi nõukogu ettepaneku nõustuda teabe avalikustamist käsitlevate nõuetega üksnes juhtudel, kui lõppkasutajatel võimaldatakse müügikohas valida uuele sõidukile paigaldatavate erinevate rehvide vahel.

| 8.3. | Seoses muudatusettepanekuga 35 jagab nõukogu Euroopa Parlamendi arvamust, et artikleid 4 ja 5 ei kohaldata enne 1. juulit 2012 toodetud rehvide suhtes, nagu on sätestatud uues artiklis 15, mis käsitleb üleminekusätteid. |
| --- | --- |

8.3.

Seoses muudatusettepanekuga 35 jagab nõukogu Euroopa Parlamendi arvamust, et artikleid 4 ja 5 ei kohaldata enne 1. juulit 2012 toodetud rehvide suhtes, nagu on sätestatud uues artiklis 15, mis käsitleb üleminekusätteid.

---

(1)  KOM(2007) 19 lõplik.

---