# Den Europæiske Unions C 279E/2009

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.CE2009.279.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 279E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang19. november 2009 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.CE2009.279.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 279E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang19. november 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 20. maj 2008 |
| 2009/C 279E/01 | Peace-programmetEuropa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om evaluering af Peace-programmet og strategier for fremtiden (2007/2150(INI)) | 1 |
| 2009/C 279E/02 | Handel med råvarer og råstofferEuropa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om handel med råvarer og råstoffer (2008/2051(INI)) | 5 |
| 2009/C 279E/03 | Regionerne i den yderste periferiEuropa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om strategien for regionerne i den yderste periferi: resultater og fremtidsudsigter (2008/2010(INI)) | 12 |
| 2009/C 279E/04 | Forbrugerpolitikken 2007-2013Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om EU's strategi for forbrugerpolitikken 2007-2013 (2007/2189(INI)) | 17 |
| 2009/C 279E/05 | Ligebehandling og ikke-diskrimineringEuropa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om fremskridt på områderne ligebehandling og ikke-diskriminering i EU (gennemførelse af direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF) (2007/2202(INI)) | 23 |
| 2009/C 279E/06 | EU-havpolitikEuropa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om en integreret EU-havpolitik (2008/2009(INI)) | 30 |
| | Onsdag, den 21. maj 2008 |
| 2009/C 279E/07 | Enklere erhvervsbetingelserEuropa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2008 om enklere erhvervsbetingelser for selskaber inden for selskabsret, regnskabsførelse og revision (2007/2254(INI)) | 36 |
| 2009/C 279E/08 | Kvinder og videnskabEuropa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2008 om kvinder og videnskab (2007/2206(INI)) | 40 |
| 2009/C 279E/09 | Ophugning af skibeEuropa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2008 om grønbog om forbedret ophugning af skibe (2007/2279(INI)) | 44 |
| 2009/C 279E/10 | KlimaændringerEuropa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2008 om de videnskabelige fakta bag klimaændringerne: resultater og anbefalinger i forbindelse med beslutningstagningen (2008/2001(INI)) | 51 |
| 2009/C 279E/11 | Statusrapport 2007 for TyrkietEuropa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2008 om statusrapport 2007 for Tyrkiet (2007/2269(INI)) | 57 |
| | Torsdag, den 22. maj 2008 |
| 2009/C 279E/12 | Strategi for vækst og beskæftigelseEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om midtvejsevaluering af industripolitikken — et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse (2007/2257(INI)) | 65 |
| 2009/C 279E/13 | Situationen i LibanonEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om situationen i Libanon | 69 |
| 2009/C 279E/14 | Prisstigninger på fødevarer i Den Europæiske Union og i udviklingslandeneEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om de stigende fødevarepriser i EU og udviklingslandene | 71 |
| 2009/C 279E/15 | EU-USA forhandlinger vedrørende visaEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om forhandlinger mellem EU og USA om undtagelser fra visumregler (visa waiver) | 77 |
| 2009/C 279E/16 | Den tragiske situation i BurmaEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om den tragiske situation i Burma | 80 |
| 2009/C 279E/17 | Naturkatastrofen i KinaEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om naturkatastrofen i Kina | 82 |
| 2009/C 279E/18 | Global konvention om et forbud mod uranvåbenEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om uranvåben (våben af forarmet uran) og deres indflydelse på menneskers sundhed og på miljøet — hen imod et globalt forbud mod anvendelse af sådanne våben | 84 |
| 2009/C 279E/19 | Udkast til forordning om REACH-testmetoderEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om udkast til Kommissionens forordning om fastlæggelse af forsøgsmetoder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) | 85 |
| 2009/C 279E/20 | Dyresundhedsstrategi (2007-2013)Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om en ny dyresundhedsstrategi for Den Europæiske Union (2007-2013) (2007/2260(INI)) | 89 |
| 2009/C 279E/21 | Kommissionens strategi for det tredje møde mellem mellem parterne i ÅrhuskonventionenEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om EU's strategi for det tredje møde mellem de kontraherende parter i Århuskonventionen i Riga, Letland | 98 |
| 2009/C 279E/22 | Pariserklæringen om bistandseffektivitetEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om opfølgning af Pariserklæringen fra 2005 om bistandseffektivitet (2008/2048(INI)) | 100 |
| 2009/C 279E/23 | Sudan og Den Internationale StraffedomstolEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om Sudan og Den Internationale Straffedomstol | 109 |
| 2009/C 279E/24 | Tilbageholdelse af medlemmer af oppositionen i BelarusEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om tilbageholdelse af medlemmer af oppositionen i Belarus | 113 |
| 2009/C 279E/25 | Den kritiske situation i BurundiEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om den kritiske situation i Burundi | 115 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 20. maj 2008

2009/C 279E/01

Peace-programmetEuropa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om evaluering af Peace-programmet og strategier for fremtiden (2007/2150(INI))

1

2009/C 279E/02

Handel med råvarer og råstofferEuropa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om handel med råvarer og råstoffer (2008/2051(INI))

5

2009/C 279E/03

Regionerne i den yderste periferiEuropa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om strategien for regionerne i den yderste periferi: resultater og fremtidsudsigter (2008/2010(INI))

12

2009/C 279E/04

Forbrugerpolitikken 2007-2013Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om EU's strategi for forbrugerpolitikken 2007-2013 (2007/2189(INI))

17

2009/C 279E/05

Ligebehandling og ikke-diskrimineringEuropa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om fremskridt på områderne ligebehandling og ikke-diskriminering i EU (gennemførelse af direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF) (2007/2202(INI))

23

2009/C 279E/06

EU-havpolitikEuropa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om en integreret EU-havpolitik (2008/2009(INI))

30

Onsdag, den 21. maj 2008

2009/C 279E/07

Enklere erhvervsbetingelserEuropa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2008 om enklere erhvervsbetingelser for selskaber inden for selskabsret, regnskabsførelse og revision (2007/2254(INI))

36

2009/C 279E/08

Kvinder og videnskabEuropa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2008 om kvinder og videnskab (2007/2206(INI))

40

2009/C 279E/09

Ophugning af skibeEuropa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2008 om grønbog om forbedret ophugning af skibe (2007/2279(INI))

44

2009/C 279E/10

KlimaændringerEuropa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2008 om de videnskabelige fakta bag klimaændringerne: resultater og anbefalinger i forbindelse med beslutningstagningen (2008/2001(INI))

51

2009/C 279E/11

Statusrapport 2007 for TyrkietEuropa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2008 om statusrapport 2007 for Tyrkiet (2007/2269(INI))

57

Torsdag, den 22. maj 2008

2009/C 279E/12

Strategi for vækst og beskæftigelseEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om midtvejsevaluering af industripolitikken — et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse (2007/2257(INI))

65

2009/C 279E/13

Situationen i LibanonEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om situationen i Libanon

69

2009/C 279E/14

Prisstigninger på fødevarer i Den Europæiske Union og i udviklingslandeneEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om de stigende fødevarepriser i EU og udviklingslandene

71

2009/C 279E/15

EU-USA forhandlinger vedrørende visaEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om forhandlinger mellem EU og USA om undtagelser fra visumregler (visa waiver)

77

2009/C 279E/16

Den tragiske situation i BurmaEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om den tragiske situation i Burma

80

2009/C 279E/17

Naturkatastrofen i KinaEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om naturkatastrofen i Kina

82

2009/C 279E/18

Global konvention om et forbud mod uranvåbenEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om uranvåben (våben af forarmet uran) og deres indflydelse på menneskers sundhed og på miljøet — hen imod et globalt forbud mod anvendelse af sådanne våben

84

2009/C 279E/19

Udkast til forordning om REACH-testmetoderEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om udkast til Kommissionens forordning om fastlæggelse af forsøgsmetoder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)

85

2009/C 279E/20

Dyresundhedsstrategi (2007-2013)Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om en ny dyresundhedsstrategi for Den Europæiske Union (2007-2013) (2007/2260(INI))

89

2009/C 279E/21

Kommissionens strategi for det tredje møde mellem mellem parterne i ÅrhuskonventionenEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om EU's strategi for det tredje møde mellem de kontraherende parter i Århuskonventionen i Riga, Letland

98

2009/C 279E/22

Pariserklæringen om bistandseffektivitetEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om opfølgning af Pariserklæringen fra 2005 om bistandseffektivitet (2008/2048(INI))

100

2009/C 279E/23

Sudan og Den Internationale StraffedomstolEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om Sudan og Den Internationale Straffedomstol

109

2009/C 279E/24

Tilbageholdelse af medlemmer af oppositionen i BelarusEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om tilbageholdelse af medlemmer af oppositionen i Belarus

113

2009/C 279E/25

Den kritiske situation i BurundiEuropa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om den kritiske situation i Burundi

115

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 20. maj 2008 |
| 2009/C 279E/26 | Sammenlignelighed af opnåede kvalifikationer ved erhvervsuddannelse ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ophævelse af Rådets beslutning 85/368/EØF om sammenlignelighed af de ved erhvervsuddannelse i medlemsstaterne opnåede kvalifikationer (KOM(2007)0680 — C6-0398/2007 — 2007/0234(COD)) | 119 |
| 2009/C 279E/27 | Oplysninger på veterinærområdet og det zootekniske område *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Rådets direktiv om forenkling af procedurerne for udarbejdelse af lister og offentliggørelse af oplysninger på veterinærområdet og det zootekniske område og om ændring af direktiv 64/432/EØF, 77/504/EØF, 88/407/EØF, 88/661/EØF, 89/361/EØF, 89/556/EØF, 90/427/EØF, 90/428/EØF, 90/429/EØF, 90/539/EØF, 91/68/EØF, 92/35/EØF, 92/65/EØF, 92/66/EØF, 92/119/EØF, 94/28/EF, 2000/75/EF, beslutning 2000/258/EF og direktiv 2001/89/EF, 2002/60/EF og 2005/94/EF (KOM(2008)0120 — C6-0156/2008 — 2008/0046(CNS)) | 120 |
| 2009/C 279E/28 | Tilbagelevering af kulturgoder (kodificeret udgave) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tilbagelevering af kulturgoder, som ulovligt er fjernet fra en medlemsstats område (kodificeret udgave) (KOM(2007)0873 — C6-0025/2008 — 2007/0299(COD)) | 120 |
| 2009/C 279E/29 | Brændselsceller og brint *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint (KOM(2007)0571 — C6-0446/2007 — 2007/0211(CNS)) | 121 |
| 2009/C 279E/30 | Fællesskabsfonden for Tobak *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003 for så vidt angår overførsel af tobaksstøtte til Fællesskabsfonden for Tobak for 2008 og 2009 og forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår finansiering af Fællesskabsfonden for Tobak (KOM(2008)0051 — C6-0062/2008 — 2008/0020(CNS)) | 144 |
| 2009/C 279E/31 | Kød- og husdyrsstatistik ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistikker over husdyrbestande og kødproduktion (KOM(2007)0129 — C6-0099/2007 — 2007/0051(COD)) | 148 |
| P6_TC1-COD(2007)0051Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om statistikker over husdyrbestande og kødproduktion og om ophævelse af Rådets direktiv 93/23/EØF, 93/24/EØF og 93/25/EØF | 148 |
| 2009/C 279E/32 | Medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker * — Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Rådets beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (KOM(2007)0803 DEL V — C6-0031/2008 — 2007/0300(CNS)) | 149 |
| 2009/C 279E/33 | Budgettet for 2009: Parlamentets overslagEuropa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2009 (2008/2022(BUD)) | 163 |
| | Onsdag, den 21. maj 2008 |
| 2009/C 279E/34 | Oplagring af metallisk kviksølv ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. maj 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om eksportforbud og sikker oplagring af metallisk kviksølv (11488/1/2007 — C6-0034/2008 — 2006/0206(COD)) | 166 |
| P6_TC2-COD(2006)0206Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 21. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om forbud mod eksport af metallisk kviksølv og visse kviksølvforbindelser og -blandinger og om sikker oplagring af metallisk kviksølv | 166 |
| 2009/C 279E/35 | Strafferetlig beskyttelse af miljøet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig beskyttelse af miljøet (KOM(2007)0051 — C6-0063/2007 — 2007/0022(COD)) | 167 |
| P6_TC1-COD(2007)0022Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om strafferetlig beskyttelse af miljøet | 167 |
| 2009/C 279E/36 | Undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og produktionsmetoder ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 (KOM(2007)0245 — C6-0127/2007 — 2007/0084(COD)) | 168 |
| P6_TC1-COD(2007)0084Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 | 168 |
| 2009/C 279E/37 | Udøvelse af vejtransporterhvervet***I Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet (KOM(2007)0263 — C6-0145/2007 — 2007/0098(COD)) | 169 |
| P6_TC1-COD(2007)0098Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet og om ophævelse af Rådets direktiv 96/26/EF | 169 |
| | 187 |
| | 193 |
| | 194 |
| 2009/C 279E/38 | Adgang til markedet for international godskørsel (omarbejdning) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel (omarbejdning) (KOM(2007)0265 — C6-0146/2007 — 2007/0099(COD)) | 194 |
| P6_TC1-COD(2007)0099Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel (omarbejdning) | 195 |
| | 209 |
| | 211 |
| | 213 |
| 2009/C 279E/39 | Mobile satellittjenester ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om udvælgelse af og udstedelse af tilladelser til systemer, som leverer mobile satellittjenester (mobile satellite services, MSS) (KOM(2007)0480 — C6-0257/2007 — 2007/0174(COD)) | 215 |
| P6_TC1-COD(2007)0174Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2008/EF om udvælgelse af og udstedelse af tilladelser til systemer, som leverer mobile satellittjenester (mobile satellite services, MSS) | 215 |
| | Torsdag, den 22. maj 2008 |
| 2009/C 279E/40 | Ændringsbudget nr. 2/2008Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2008 for regnskabsåret 2008 — Sektion III — Kommissionen (9190/2008 — C6-0192/2008 — 2008/2080(BUD)) | 216 |
| 2009/C 279E/41 | Europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (omarbejdning) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (omarbejdning) (KOM(2007)0443 — C6-0243/2007 — 2007/0163(COD)) | 217 |
| P6_TC1-COD(2007)0163Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (omarbejdning) | 218 |
| | 231 |
| | 231 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 20. maj 2008

2009/C 279E/26

Sammenlignelighed af opnåede kvalifikationer ved erhvervsuddannelse ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ophævelse af Rådets beslutning 85/368/EØF om sammenlignelighed af de ved erhvervsuddannelse i medlemsstaterne opnåede kvalifikationer (KOM(2007)0680 — C6-0398/2007 — 2007/0234(COD))

119

2009/C 279E/27

Oplysninger på veterinærområdet og det zootekniske område *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Rådets direktiv om forenkling af procedurerne for udarbejdelse af lister og offentliggørelse af oplysninger på veterinærområdet og det zootekniske område og om ændring af direktiv 64/432/EØF, 77/504/EØF, 88/407/EØF, 88/661/EØF, 89/361/EØF, 89/556/EØF, 90/427/EØF, 90/428/EØF, 90/429/EØF, 90/539/EØF, 91/68/EØF, 92/35/EØF, 92/65/EØF, 92/66/EØF, 92/119/EØF, 94/28/EF, 2000/75/EF, beslutning 2000/258/EF og direktiv 2001/89/EF, 2002/60/EF og 2005/94/EF (KOM(2008)0120 — C6-0156/2008 — 2008/0046(CNS))

120

2009/C 279E/28

Tilbagelevering af kulturgoder (kodificeret udgave) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tilbagelevering af kulturgoder, som ulovligt er fjernet fra en medlemsstats område (kodificeret udgave) (KOM(2007)0873 — C6-0025/2008 — 2007/0299(COD))

120

2009/C 279E/29

Brændselsceller og brint *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint (KOM(2007)0571 — C6-0446/2007 — 2007/0211(CNS))

121

2009/C 279E/30

Fællesskabsfonden for Tobak *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003 for så vidt angår overførsel af tobaksstøtte til Fællesskabsfonden for Tobak for 2008 og 2009 og forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår finansiering af Fællesskabsfonden for Tobak (KOM(2008)0051 — C6-0062/2008 — 2008/0020(CNS))

144

2009/C 279E/31

Kød- og husdyrsstatistik ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistikker over husdyrbestande og kødproduktion (KOM(2007)0129 — C6-0099/2007 — 2007/0051(COD))

148

P6_TC1-COD(2007)0051Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om statistikker over husdyrbestande og kødproduktion og om ophævelse af Rådets direktiv 93/23/EØF, 93/24/EØF og 93/25/EØF

148

2009/C 279E/32

Medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker * — Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Rådets beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (KOM(2007)0803 DEL V — C6-0031/2008 — 2007/0300(CNS))

149

2009/C 279E/33

Budgettet for 2009: Parlamentets overslagEuropa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2009 (2008/2022(BUD))

163

Onsdag, den 21. maj 2008

2009/C 279E/34

Oplagring af metallisk kviksølv ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. maj 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om eksportforbud og sikker oplagring af metallisk kviksølv (11488/1/2007 — C6-0034/2008 — 2006/0206(COD))

166

P6_TC2-COD(2006)0206Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 21. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om forbud mod eksport af metallisk kviksølv og visse kviksølvforbindelser og -blandinger og om sikker oplagring af metallisk kviksølv

166

2009/C 279E/35

Strafferetlig beskyttelse af miljøet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig beskyttelse af miljøet (KOM(2007)0051 — C6-0063/2007 — 2007/0022(COD))

167

P6_TC1-COD(2007)0022Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om strafferetlig beskyttelse af miljøet

167

2009/C 279E/36

Undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og produktionsmetoder ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 (KOM(2007)0245 — C6-0127/2007 — 2007/0084(COD))

168

P6_TC1-COD(2007)0084Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88

168

2009/C 279E/37

Udøvelse af vejtransporterhvervet***I Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet (KOM(2007)0263 — C6-0145/2007 — 2007/0098(COD))

169

P6_TC1-COD(2007)0098Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet og om ophævelse af Rådets direktiv 96/26/EF

169

187

193

194

2009/C 279E/38

Adgang til markedet for international godskørsel (omarbejdning) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel (omarbejdning) (KOM(2007)0265 — C6-0146/2007 — 2007/0099(COD))

194

P6_TC1-COD(2007)0099Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel (omarbejdning)

195

209

211

213

2009/C 279E/39

Mobile satellittjenester ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om udvælgelse af og udstedelse af tilladelser til systemer, som leverer mobile satellittjenester (mobile satellite services, MSS) (KOM(2007)0480 — C6-0257/2007 — 2007/0174(COD))

215

P6_TC1-COD(2007)0174Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2008/EF om udvælgelse af og udstedelse af tilladelser til systemer, som leverer mobile satellittjenester (mobile satellite services, MSS)

215

Torsdag, den 22. maj 2008

2009/C 279E/40

Ændringsbudget nr. 2/2008Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2008 for regnskabsåret 2008 — Sektion III — Kommissionen (9190/2008 — C6-0192/2008 — 2008/2080(BUD))

216

2009/C 279E/41

Europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (omarbejdning) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (omarbejdning) (KOM(2007)0443 — C6-0243/2007 — 2007/0163(COD))

217

P6_TC1-COD(2007)0163Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (omarbejdning)

218

231

231

---

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2008-2009Mødeperioden fra den 20 til 22 maj 2008VEDTAGNE TEKSTERProtokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 180 E af 17.7.2008.

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| **I | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | samstemmende udtalelse |
| ***I | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure er baseret på det af Kommissionen foreslåede retsgrundlag)

Politiske ændringer: den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv, udeladelser markeres med symbolet ▐.

Tekniske rettelser og justeringer foretaget af tjenestegrenene: den nye eller ændrede tekst markeres med kursiv, udeladelser markeres med symbolet ║.

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 20. maj 2008

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/1

---

Peace-programmet

P6_TA(2008)0205

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om evaluering af Peace-programmet og strategier for fremtiden (2007/2150(INI))

(2009/C 279 E/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 158, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 158,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 2081/93 af 20. juli 1993 om ændring af forordning (EØF) nr. 2052/88 om strukturfondenes opgaver og effektivitet samt om samordningen af deres interventioner indbyrdes såvel som med interventionerne fra Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle instrumenter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 2081/93 af 20. juli 1993 om ændring af forordning (EØF) nr. 2052/88 om strukturfondenes opgaver og effektivitet samt om samordningen af deres interventioner indbyrdes såvel som med interventionerne fra Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle instrumenter (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 2082/93 af 20. juli 1993 om ændring af forordning (EØF) nr. 4253/88 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88 for så vidt angår samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes såvel som med interventionerne fra Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle instrumenter (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 2082/93 af 20. juli 1993 om ændring af forordning (EØF) nr. 4253/88 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88 for så vidt angår samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes såvel som med interventionerne fra Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle instrumenter (3),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 214/2000 af 24. januar 2000 om finansielle bidrag fra Fællesskabet til Den Internationale Fond for Irland (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 214/2000 af 24. januar 2000 om finansielle bidrag fra Fællesskabet til Den Internationale Fond for Irland (4),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2236/2002 af 10. december 2002 om finansielle bidrag fra Fællesskabet til Den Internationale Fond for Irland (2003-2004) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2236/2002 af 10. december 2002 om finansielle bidrag fra Fællesskabet til Den Internationale Fond for Irland (2003-2004) (5),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1105/2003 af 26. maj 2003 om ændring af forordning (EF) nr. 1260/1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1105/2003 af 26. maj 2003 om ændring af forordning (EF) nr. 1260/1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (6),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 173/2005 af 24. januar 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 1260/1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene, hvad angår forlængelse af Peace-programmets varighed og tildeling af nye forpligtelsesbevillinger (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 173/2005 af 24. januar 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 1260/1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene, hvad angår forlængelse af Peace-programmets varighed og tildeling af nye forpligtelsesbevillinger (7),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 177/2005 af 24. januar 2005 om finansielle bidrag fra Fællesskabet til Den Internationale Fond for Irland (2005-2006) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 177/2005 af 24. januar 2005 om finansielle bidrag fra Fællesskabet til Den Internationale Fond for Irland (2005-2006) (8),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1968/2006 af 21. december 2006 om finansielle bidrag fra Fællesskabet til Den Internationale Fond for Irland (2007-2010) (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1968/2006 af 21. december 2006 om finansielle bidrag fra Fællesskabet til Den Internationale Fond for Irland (2007-2010) (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) (10),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om det særlige støtteprogram for fred og forsoning i Nordirland (KOM(1994)0607), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om det særlige støtteprogram for fred og forsoning i Nordirland (KOM(1994)0607),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om beretning om Den Internationale Fond for Irland i henhold til artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 177/2005 (KOM(2006)0563), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om beretning om Den Internationale Fond for Irland i henhold til artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 177/2005 (KOM(2006)0563),

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 7/2000 om Den Internationale Fond for Irland og det særlige støtteprogram for fred og forsoning i Nordirland og de tilgrænsende counties i Irland 19951999, med Kommissionens svar (11) (punkt 58), |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 7/2000 om Den Internationale Fond for Irland og det særlige støtteprogram for fred og forsoning i Nordirland og de tilgrænsende counties i Irland 19951999, med Kommissionens svar (11) (punkt 58),

| — | der henviser til den offentlige høring om evaluering af Peace-programmet og strategier for fremtiden, som Regionaludviklingsudvalget i Europa-Parlamentet afholdt den 20. november 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til den offentlige høring om evaluering af Peace-programmet og strategier for fremtiden, som Regionaludviklingsudvalget i Europa-Parlamentet afholdt den 20. november 2007,

| — | der henviser til task force for Nordirland (Task Force for Northern Ireland (TFNI)), der blev oprettet efter besøget af Barosso, formand for Kommissionen, i Belfast i maj 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til task force for Nordirland (Task Force for Northern Ireland (TFNI)), der blev oprettet efter besøget af Barosso, formand for Kommissionen, i Belfast i maj 2007,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A6-0133/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A6-0133/2008),

| A. | der henviser til formålet med EU-programmerne Peace I og II, der finansieres som led i Rådets forordninger (EF) nr. 1105/2003 og 173/2005, var at sikre freden, og til, at de indeholdt to hovedelementer: udnyttelse af de muligheder, som fred medfører, og bearbejdelse af konfliktens og voldens følger, |
| --- | --- |

A.

der henviser til formålet med EU-programmerne Peace I og II, der finansieres som led i Rådets forordninger (EF) nr. 1105/2003 og 173/2005, var at sikre freden, og til, at de indeholdt to hovedelementer: udnyttelse af de muligheder, som fred medfører, og bearbejdelse af konfliktens og voldens følger,

| B. | der henviser til, at EU's deltagelse i Peace-programmet var og er af stor positiv værdi, og at EU's forbindelse til sådanne fredsbevarende projekter ud over, at der blev stillet et finansielt instrument til rådighed, viste EU's betydning som en neutral myndighed med den ekspertviden og de langsigtede visioner, der var nødvendige for udarbejdelse af programmet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU's deltagelse i Peace-programmet var og er af stor positiv værdi, og at EU's forbindelse til sådanne fredsbevarende projekter ud over, at der blev stillet et finansielt instrument til rådighed, viste EU's betydning som en neutral myndighed med den ekspertviden og de langsigtede visioner, der var nødvendige for udarbejdelse af programmet,

| C. | der henviser til, at forsoningsprocessen finder sted på forskellige niveauer, og påpeger, at den skal fremmes, men ikke kan gennemtvinges (12), |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forsoningsprocessen finder sted på forskellige niveauer, og påpeger, at den skal fremmes, men ikke kan gennemtvinges (12),

| D. | der henviser til, at fredsopbygning og forsoning er forbundet med en vis usikkerhed, men at de er en forudsætning for at overvinde de politiske, økonomiske og sociale problemer i regionen, og at der med henblik på iværksættelse af tillidsskabende projekter derfor bør gives plads for eksperimenter og innovation, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at fredsopbygning og forsoning er forbundet med en vis usikkerhed, men at de er en forudsætning for at overvinde de politiske, økonomiske og sociale problemer i regionen, og at der med henblik på iværksættelse af tillidsskabende projekter derfor bør gives plads for eksperimenter og innovation,

| E. | der henviser til, at konflikten i Nordirland har skabt et splittet samfund, hvilket har medført dybe sociale, økonomiske og politiske skel; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at konflikten i Nordirland har skabt et splittet samfund, hvilket har medført dybe sociale, økonomiske og politiske skel;

| F. | der henviser til, at kontakt og tillidsskabende foranstaltninger kan resultere i en ændring af negative synspunkter; der endvidere henviser til, at fremme af gensidig forståelse blandt unge er en hjælp for fremtidige ledere til at forstå begge samfunds historie og kultur, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at kontakt og tillidsskabende foranstaltninger kan resultere i en ændring af negative synspunkter; der endvidere henviser til, at fremme af gensidig forståelse blandt unge er en hjælp for fremtidige ledere til at forstå begge samfunds historie og kultur,

| G. | der henviser til, at partnerskabssamarbejde med lokalsamfundene måske tager længere tid, da det omfatter flere deltagere og procedurer, men at de yderligere fordele ved dette samarbejde er vigtige, eftersom uddelegering til et lavere forvaltningsniveau og større deltagelse øger bevidstheden omkring begge programmer og EU, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at partnerskabssamarbejde med lokalsamfundene måske tager længere tid, da det omfatter flere deltagere og procedurer, men at de yderligere fordele ved dette samarbejde er vigtige, eftersom uddelegering til et lavere forvaltningsniveau og større deltagelse øger bevidstheden omkring begge programmer og EU,

| H. | der henviser til, at tidligere udstødte grupper og mennesker, som i høj grad var berørt af konflikten og volden, gennem Peace-programmerne har fået muligheder for at bidrage aktivt til fredsopbygning; der endvidere henviser til, at projekterne under Peace-programmerne tilgodeser de mest udstødte samfundsgrupper gennem etablering af aktiviteter for enkeltpersoner og grupper, såsom konfliktofre, ældre og udsatte personer, handicappede, ofre for vold i hjemmene, tidligere fanger og unge arbejdsløse (13), |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at tidligere udstødte grupper og mennesker, som i høj grad var berørt af konflikten og volden, gennem Peace-programmerne har fået muligheder for at bidrage aktivt til fredsopbygning; der endvidere henviser til, at projekterne under Peace-programmerne tilgodeser de mest udstødte samfundsgrupper gennem etablering af aktiviteter for enkeltpersoner og grupper, såsom konfliktofre, ældre og udsatte personer, handicappede, ofre for vold i hjemmene, tidligere fanger og unge arbejdsløse (13),

| I. | der henviser til, at mange mennesker, som har arbejdet i fredsbevarende projekter og forsoningsprojekter, har gjort det frivilligt, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at mange mennesker, som har arbejdet i fredsbevarende projekter og forsoningsprojekter, har gjort det frivilligt,

| J. | der henviser til, at det er altafgørende for fredsopbygningsprogrammerne, især de programmer, der inddrager lokalsamfund og frivillige grupper, at de fortsat modtager finansiel støtte, når Peace-finansieringen ophører; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det er altafgørende for fredsopbygningsprogrammerne, især de programmer, der inddrager lokalsamfund og frivillige grupper, at de fortsat modtager finansiel støtte, når Peace-finansieringen ophører;

| K. | der henviser til, at den frivillige sektor og aktiviteterne i lokalsamfundene er kendt for deres gode resultater, når de er med til at bekæmpe social tilbagegang og fattigdom, og er velegnet til at udvikle og tilbyde lokale tjenester for de dårligst stillede i samfundet; der endvidere henviser til, at kvinder spiller en meget positiv rolle inden for fredsopbygning, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den frivillige sektor og aktiviteterne i lokalsamfundene er kendt for deres gode resultater, når de er med til at bekæmpe social tilbagegang og fattigdom, og er velegnet til at udvikle og tilbyde lokale tjenester for de dårligst stillede i samfundet; der endvidere henviser til, at kvinder spiller en meget positiv rolle inden for fredsopbygning,

| L. | der henviser til, at Peace-programmerne har bidraget til udviklingen af økonomiske projekter i tilbagestående områder gennem oprettelse af nye virksomheder, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Peace-programmerne har bidraget til udviklingen af økonomiske projekter i tilbagestående områder gennem oprettelse af nye virksomheder,

| M. | der henviser til, at initiativer i mange lokalsamfund og frivillige initiativer, der modtager støtte under Peace II, drives på permanent basis og stiller vigtige fællesskabstjenester til rådighed for især marginaliserede grupper og afventer bekræftelse på støttemidler, således at de fortsat kan stille disse tjenester til rådighed; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at initiativer i mange lokalsamfund og frivillige initiativer, der modtager støtte under Peace II, drives på permanent basis og stiller vigtige fællesskabstjenester til rådighed for især marginaliserede grupper og afventer bekræftelse på støttemidler, således at de fortsat kan stille disse tjenester til rådighed;

| N. | der henviser til, at et af aspekterne af den økonomiske udvikling, som hidrørte fra støtten fra Peace-programmerne, var, at både byområder og landdistrikter blev tilgodeset, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at et af aspekterne af den økonomiske udvikling, som hidrørte fra støtten fra Peace-programmerne, var, at både byområder og landdistrikter blev tilgodeset,

| O. | der henviser til, at støtte fra Den Internationale Fond for Irland (IFI) ofte er et supplement, og at begge programmer, IFI og Peace, gjorde det muligt for projekterne at nå et stadium, hvor de kunne få adgang til EU-støtte, som f.eks. Interreg, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at støtte fra Den Internationale Fond for Irland (IFI) ofte er et supplement, og at begge programmer, IFI og Peace, gjorde det muligt for projekterne at nå et stadium, hvor de kunne få adgang til EU-støtte, som f.eks. Interreg,

| P. | der henviser til, at mange af aktiviteterne i programmer under Peace, IFI og Interreg har vist sig i stor udstrækning at være identiske, og at der i en vis udstrækning var tale om en overlapning af aktiviteter på visse områder, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at mange af aktiviteterne i programmer under Peace, IFI og Interreg har vist sig i stor udstrækning at være identiske, og at der i en vis udstrækning var tale om en overlapning af aktiviteter på visse områder,

| Q. | der henviser til, at ansvar og gennemsigtighed, deltagelse, anerkendelse af alle samfundsgruppers indbyrdes afhængighed, effektiv fjernelse af forskelsbehandling, fremme af mangfoldighed og hensyntagen til sårbare grupper og lige muligheder er vigtige elementer inden for fredsopbygning og forsoning, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at ansvar og gennemsigtighed, deltagelse, anerkendelse af alle samfundsgruppers indbyrdes afhængighed, effektiv fjernelse af forskelsbehandling, fremme af mangfoldighed og hensyntagen til sårbare grupper og lige muligheder er vigtige elementer inden for fredsopbygning og forsoning,

| R. | der henviser til, at Interim Commissioner for Victims and Survivors i sin beretning (14) konstaterede, at støttegrupper for ofre og overlevende er afhængige af engangsbeløb fra Peace-programmet, og at det ikke klart fremgår, hvilke projekter for ofre og overlevende der vil blive videreført, når Peace-støtten ikke længere står til rådighed; der endvidere henviser til, at Nordirlands førsteminister og viceførsteminister for nylig har udnævnt fire nye kommissærer for ofrene, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Interim Commissioner for Victims and Survivors i sin beretning (14) konstaterede, at støttegrupper for ofre og overlevende er afhængige af engangsbeløb fra Peace-programmet, og at det ikke klart fremgår, hvilke projekter for ofre og overlevende der vil blive videreført, når Peace-støtten ikke længere står til rådighed; der endvidere henviser til, at Nordirlands førsteminister og viceførsteminister for nylig har udnævnt fire nye kommissærer for ofrene,

| S. | der henviser til, at beskyttelse og fremme af menneskerettigheder er en væsentlig del af fredsopbygning og genopbygning af samfund efter en konflikts ophør, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at beskyttelse og fremme af menneskerettigheder er en væsentlig del af fredsopbygning og genopbygning af samfund efter en konflikts ophør,

| 1. | understreger, at en styrkelse af lokalsamfundenes indflydelse er en væsentlig del af fredsopbygning, og at civilsamfundets deltagelse medfører forbedringer i politikudformningen og i den måde, hvorpå samfundet styres; |
| --- | --- |

1.

understreger, at en styrkelse af lokalsamfundenes indflydelse er en væsentlig del af fredsopbygning, og at civilsamfundets deltagelse medfører forbedringer i politikudformningen og i den måde, hvorpå samfundet styres;

| 2. | påpeger, at den frivillige sektors, ngo'ernes og de lokale myndigheders udvikling af forskellige gennemførelsesmekanismer har givet omfattende erfaringer med hensyn til forvaltning af EU's midler; håber, at en sådan bottom-up-mekanisme kan anvendes ved gennemførelsen af andre støtteprogrammer; |
| --- | --- |

2.

påpeger, at den frivillige sektors, ngo'ernes og de lokale myndigheders udvikling af forskellige gennemførelsesmekanismer har givet omfattende erfaringer med hensyn til forvaltning af EU's midler; håber, at en sådan bottom-up-mekanisme kan anvendes ved gennemførelsen af andre støtteprogrammer;

| 3. | glæder sig over det bidrag, som støtteprogrammerne Peace og IFI har ydet til den økonomiske og sociale udvikling; bemærker, at et virksomhedscenter, der var blevet oprettet inden gennemførelsen af IFI, i et tilbagestående område og med støtte fra IFI og den lokale distriktsforvaltning udviklede sig til et net af 32 centre, som bidrog til at øge tilliden og styrke håbet blandt de involverede parter; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over det bidrag, som støtteprogrammerne Peace og IFI har ydet til den økonomiske og sociale udvikling; bemærker, at et virksomhedscenter, der var blevet oprettet inden gennemførelsen af IFI, i et tilbagestående område og med støtte fra IFI og den lokale distriktsforvaltning udviklede sig til et net af 32 centre, som bidrog til at øge tilliden og styrke håbet blandt de involverede parter;

| 4. | understreger, at samarbejdet mellem deltagerne i programmerne, der finansieres af Peace og IFI, ikke bør ophøre, når programmerne udløber; opfordrer regeringerne til at fortsætte det arbejde, som viste sig at være effektivt, og sikre kontinuitet i støtten til dette uvurderlige arbejde, når enhver form for Peace-støtte ophører; |
| --- | --- |

4.

understreger, at samarbejdet mellem deltagerne i programmerne, der finansieres af Peace og IFI, ikke bør ophøre, når programmerne udløber; opfordrer regeringerne til at fortsætte det arbejde, som viste sig at være effektivt, og sikre kontinuitet i støtten til dette uvurderlige arbejde, når enhver form for Peace-støtte ophører;

| 5. | opfordrer regeringerne både i Det Forenede Kongerige og i Irland til at etablere midlertidige støtteordninger for borgergrupper og frivillige grupper især for at udjævne overgangen mellem afslutningen af Peace II-støtteprogrammerne og påbegyndelsen af Peace III-støtteprogrammerne; |
| --- | --- |

5.

opfordrer regeringerne både i Det Forenede Kongerige og i Irland til at etablere midlertidige støtteordninger for borgergrupper og frivillige grupper især for at udjævne overgangen mellem afslutningen af Peace II-støtteprogrammerne og påbegyndelsen af Peace III-støtteprogrammerne;

| 6. | opfordrer Kommissionen og regeringerne i Det Forenede Kongerige og Irland til at optage kontakt til kommissærerne for ofrene og de overlevende med henblik på at finde en mekanisme, således at støttegrupper for ofre og overlevende fortsat vil kunne modtage finansiel støtte efter Peace-støttens ophør; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen og regeringerne i Det Forenede Kongerige og Irland til at optage kontakt til kommissærerne for ofrene og de overlevende med henblik på at finde en mekanisme, således at støttegrupper for ofre og overlevende fortsat vil kunne modtage finansiel støtte efter Peace-støttens ophør;

| 7. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med TFNI at gentage den aktive borgerstrategi fra Peace I- og Peace II-programmerne, når de fremtidige initiativer struktureres; minder om, at det er vigtigt med en afbalanceret regional udvikling i forbindelse med stabiliseringen af fredsprocessen, herunder hensyntagen til den infrastruktur, som er underudviklet i forhold til infrastrukturerne i andre regioner i EU, og opfordrer TFNI til at indtage en mere positiv holdning i dens støtte til infrastrukturforbedringer; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med TFNI at gentage den aktive borgerstrategi fra Peace I- og Peace II-programmerne, når de fremtidige initiativer struktureres; minder om, at det er vigtigt med en afbalanceret regional udvikling i forbindelse med stabiliseringen af fredsprocessen, herunder hensyntagen til den infrastruktur, som er underudviklet i forhold til infrastrukturerne i andre regioner i EU, og opfordrer TFNI til at indtage en mere positiv holdning i dens støtte til infrastrukturforbedringer;

| 8. | opfordrer til en yderligere udvikling af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig fordi dette samarbejde har været af stor betydning for genetableringen af by- og landdistrikterne i grænseområderne; opfordrer indtrængende til en yderligere udvikling af samarbejdet mellem de lokale handelskamre og de offentlige myndigheder såvel som fora for den frivillige sektor og lokalsamfundene på begge sider af grænsen og frivillige organisationer, der allerede arbejder på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

8.

opfordrer til en yderligere udvikling af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig fordi dette samarbejde har været af stor betydning for genetableringen af by- og landdistrikterne i grænseområderne; opfordrer indtrængende til en yderligere udvikling af samarbejdet mellem de lokale handelskamre og de offentlige myndigheder såvel som fora for den frivillige sektor og lokalsamfundene på begge sider af grænsen og frivillige organisationer, der allerede arbejder på tværs af grænserne;

| 9. | opfordrer regeringen i Irland til ufortøvet at gennemføre forordning (EF) nr. 1082/2006; |
| --- | --- |

9.

opfordrer regeringen i Irland til ufortøvet at gennemføre forordning (EF) nr. 1082/2006;

| 10. | opfordrer til, at der i udstrakt grad anvendes høringer i både stor og mindre målestok og med fokus på lokale forhold inden for støtteprogrammerne, og understreger betydningen af at sikre ordninger, som gør det muligt at godkende mindre beløb som støtte til arbejder, der er påkrævet på kort sigt, og til arbejder, hvor det er svært at vurdere resultaternes omfang, såvel som ordninger, der sikrer langsigtet bæredygtighed, og som kan yde et bidrag til lokalsamfundene; |
| --- | --- |

10.

opfordrer til, at der i udstrakt grad anvendes høringer i både stor og mindre målestok og med fokus på lokale forhold inden for støtteprogrammerne, og understreger betydningen af at sikre ordninger, som gør det muligt at godkende mindre beløb som støtte til arbejder, der er påkrævet på kort sigt, og til arbejder, hvor det er svært at vurdere resultaternes omfang, såvel som ordninger, der sikrer langsigtet bæredygtighed, og som kan yde et bidrag til lokalsamfundene;

| 11. | opfordrer til mindre bureaukrati, således at små projekter ikke overbelastes; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til mindre bureaukrati, således at små projekter ikke overbelastes;

| 12. | erkender, at fredsopbygning er en langsigtet proces og en udviklingsproces, og at en stabil udvikling hen imod fred og forsoning tager tid; opfordrer til en længere tidsramme for individuel støtte, således at der kan opnås resultater med projekterne; erkender, at ikke kun økonomiske initiativer, men også kulturelle og sportslige initiativer yder et vigtigt bidrag til fred og forsoning og derfor fortsat bør fremmes; |
| --- | --- |

12.

erkender, at fredsopbygning er en langsigtet proces og en udviklingsproces, og at en stabil udvikling hen imod fred og forsoning tager tid; opfordrer til en længere tidsramme for individuel støtte, således at der kan opnås resultater med projekterne; erkender, at ikke kun økonomiske initiativer, men også kulturelle og sportslige initiativer yder et vigtigt bidrag til fred og forsoning og derfor fortsat bør fremmes;

| 13. | bemærker, at den tredje sektor er en undersektor af den frivillige sektor og lokalsamfundene, og at høring heraf er vigtig for udviklingen af lokale strategier og områder; mener, at andre lokale virksomheder også er vigtige deltagere; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at den tredje sektor er en undersektor af den frivillige sektor og lokalsamfundene, og at høring heraf er vigtig for udviklingen af lokale strategier og områder; mener, at andre lokale virksomheder også er vigtige deltagere;

| 14. | understreger, at udviklingen i landdistrikter kræver større synergi mellem støtte til udvikling af landbruget, udvikling af landdistrikter og regional udviklingsstøtte og mellem naturbeskyttelse, miljøvenlig turisme og produktion og anvendelse af vedvarende energi, end det tidligere har været tilfældet; |
| --- | --- |

14.

understreger, at udviklingen i landdistrikter kræver større synergi mellem støtte til udvikling af landbruget, udvikling af landdistrikter og regional udviklingsstøtte og mellem naturbeskyttelse, miljøvenlig turisme og produktion og anvendelse af vedvarende energi, end det tidligere har været tilfældet;

| 15. | understreger, at folk bør have let adgang til informationer om de vellykkede resultater af projekter, der modtog støtte fra Peace I og Peace II såvel som fra IFI; mener, at der bør ske en udveksling af erfaringer fra sådanne projekter med dem, der er engageret i andet internationalt fredsopbyggende arbejde; opfordrer i denne forbindelse til oprettelsen af en database som et referenceinstrument for samarbejde om fred og forsoning på nationalt og internationalt plan; opfordrer endvidere til, at deltagere fra alle niveauer inddrages i oprettelsen af netværk for regioner og byer; |
| --- | --- |

15.

understreger, at folk bør have let adgang til informationer om de vellykkede resultater af projekter, der modtog støtte fra Peace I og Peace II såvel som fra IFI; mener, at der bør ske en udveksling af erfaringer fra sådanne projekter med dem, der er engageret i andet internationalt fredsopbyggende arbejde; opfordrer i denne forbindelse til oprettelsen af en database som et referenceinstrument for samarbejde om fred og forsoning på nationalt og internationalt plan; opfordrer endvidere til, at deltagere fra alle niveauer inddrages i oprettelsen af netværk for regioner og byer;

| 16. | henstiller, at der iværksættes omfattende strategier for at sikre, at der ikke kun stilles eksempler på god praksis til rådighed, men at de også anvendes på alle niveauer inden for projektcyklussen, dvs. udformning, gennemførelse, overvågning og evaluering af projektet; |
| --- | --- |

16.

henstiller, at der iværksættes omfattende strategier for at sikre, at der ikke kun stilles eksempler på god praksis til rådighed, men at de også anvendes på alle niveauer inden for projektcyklussen, dvs. udformning, gennemførelse, overvågning og evaluering af projektet;

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

17.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1.

(2)  EFT L 193 af 31.7.1993, s. 5.

(3)  EFT L 193 af 31.7.1993, s. 20.

(4)  EFT L 24 af 29.1.2000, s. 7.

(5)  EFT L 341 af 17.12.2002, s. 6.

(6)  EUT L 158 af 27.6.2003, s. 3.

(7)  EUT L 29 af 2.2.2005, s. 3.

(8)  EUT L 30 af 3.2.2005, s. 1.

(9)  EUT L 409 af 30.12.2006, s. 86.

(10)  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 19.

(11)  EFT C 146 af 25.5.2000, s.1.

(12)  Reconciliation after Violent Conflict, International IDEA, 2003, Stockholm.

(13)  EU' støtteprogram for fred og forsoning — Følgerne: FCSEA.

(14)  Support for Victims and Survivors — Addressing the Human legacy, January 2007.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/5

---

Handel med råvarer og råstoffer

P6_TA(2008)0209

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om handel med råvarer og råstoffer (2008/2051(INI))

(2009/C 279 E/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine beslutninger af 3. september 2002 om handel og udvikling med henblik på udryddelse af fattigdom og fødevaresikkerhed (1), af 30. januar 2003 om sult i verden og afskaffelse af barrierer for handel med verdens fattigste lande (2), af 10. april 2003 om krisen på det internationale kaffemarked (3), af 1. juni 2006 om handel og fattigdom: udarbejdelse af handelspolitikker, der kan øge handelens bidrag til fattigdomslindring mest muligt (4), af 15. februar 2007 om makroøkonomiske virkninger af de stigende energipriser (5), af 22. maj 2007 om et globalt Europa — eksterne aspekter af konkurrenceevnen (6), af 23. maj 2007 om EU's handelsrelaterede bistand (7), og af 29. november 2007 om handel og klimaændringer (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 3. september 2002 om handel og udvikling med henblik på udryddelse af fattigdom og fødevaresikkerhed (1), af 30. januar 2003 om sult i verden og afskaffelse af barrierer for handel med verdens fattigste lande (2), af 10. april 2003 om krisen på det internationale kaffemarked (3), af 1. juni 2006 om handel og fattigdom: udarbejdelse af handelspolitikker, der kan øge handelens bidrag til fattigdomslindring mest muligt (4), af 15. februar 2007 om makroøkonomiske virkninger af de stigende energipriser (5), af 22. maj 2007 om et globalt Europa — eksterne aspekter af konkurrenceevnen (6), af 23. maj 2007 om EU's handelsrelaterede bistand (7), og af 29. november 2007 om handel og klimaændringer (8),

| — | der henviser til millenniumerklæringen af 8. september 2000, der opstiller millenniumudviklingsmålene, som er udarbejdet af det internationale samfund i fællesskab med henblik på at udrydde fattigdom, og ændringen og opdateringen heraf på FN's 2005-verdenstopmøde den 14.-16. september 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til millenniumerklæringen af 8. september 2000, der opstiller millenniumudviklingsmålene, som er udarbejdet af det internationale samfund i fællesskab med henblik på at udrydde fattigdom, og ændringen og opdateringen heraf på FN's 2005-verdenstopmøde den 14.-16. september 2005,

| — | der henviser til rapporterne fra de tre arbejdsgrupper under Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), »Climate change 2007: The Physical Science Basis«, »Climate change 2007: Impacts, Adaptation and Vulnerability« og »Climate change 2007: Mitigation of Climate Change«, udgivet i 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra de tre arbejdsgrupper under Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), »Climate change 2007: The Physical Science Basis«, »Climate change 2007: Impacts, Adaptation and Vulnerability« og »Climate change 2007: Mitigation of Climate Change«, udgivet i 2007,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet med titlen »Landbrugsråvarer: afhængighed og fattigdom — Forslag til en EU-handlingsplan« (KOM(2004)0089), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet med titlen »Landbrugsråvarer: afhængighed og fattigdom — Forslag til en EU-handlingsplan« (KOM(2004)0089),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Det globale Europa: I konkurrencen på verdensmarkedet — Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse« (KOM(2006)0567) og »Det globale Europa og et stærkere partnerskab for øget markedsadgang for EU's eksportører« (KOM(2007)0183), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Det globale Europa: I konkurrencen på verdensmarkedet — Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse« (KOM(2006)0567) og »Det globale Europa og et stærkere partnerskab for øget markedsadgang for EU's eksportører« (KOM(2007)0183),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om metalindustriens konkurrenceevne — et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse (KOM(2008)0108), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om metalindustriens konkurrenceevne — et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse (KOM(2008)0108),

| — | der henviser til Beijingerklæringen og -handlingsplatformen, der blev vedtaget den 15. september 1995 på FN's fjerde kvindekonference, |
| --- | --- |

—

der henviser til Beijingerklæringen og -handlingsplatformen, der blev vedtaget den 15. september 1995 på FN's fjerde kvindekonference,

| — | der henviser til rapporten fra Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisationen (FAO) med titlen »Livestock's Long Shadow«, der blev offentliggjort i 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisationen (FAO) med titlen »Livestock's Long Shadow«, der blev offentliggjort i 2006,

| — | der henviser til arbejdet i forbindelse med FN's konference om handel og udvikling (UNCTAD) og Accra-aftalen og -erklæringen, der blev indgået den 25. april 2008 under UNTAD XII-konferencen i Accra, Ghana, |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdet i forbindelse med FN's konference om handel og udvikling (UNCTAD) og Accra-aftalen og -erklæringen, der blev indgået den 25. april 2008 under UNTAD XII-konferencen i Accra, Ghana,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en temastrategi for bæredygtig udnyttelse af naturressourcer, offentliggjort den 21. december 2005 (KOM(2005)0670), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en temastrategi for bæredygtig udnyttelse af naturressourcer, offentliggjort den 21. december 2005 (KOM(2005)0670),

| — | der henviser til erklæringen fra G8-topmødet om vækst og ansvarlighed i verdensøkonomien, undertegnet i Heiligendamm den 7. juni 2007, navnlig afsnittet om ansvar for råvarer, gennemsigtighed og bæredygtig vækst, ifølge hvilket frie, gennemsigtige og åbne markeder er af grundlæggende betydning for global vækst, stabilitet og bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra G8-topmødet om vækst og ansvarlighed i verdensøkonomien, undertegnet i Heiligendamm den 7. juni 2007, navnlig afsnittet om ansvar for råvarer, gennemsigtighed og bæredygtig vækst, ifølge hvilket frie, gennemsigtige og åbne markeder er af grundlæggende betydning for global vækst, stabilitet og bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til den fjerde rapport fra gruppen på højt plan om konkurrenceevne, energi og miljøet af 11. juni 2007, der støtter fastsættelsen af en råvarepolitik, der bygger på et velfungerende frit og fair marked for råvarer, hvor handelspolitikken og navnlig multilaterale og bilaterale aftaler anvendes til at sikre, at EU og tredjelande støtter åben og lige adgang til markeder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fjerde rapport fra gruppen på højt plan om konkurrenceevne, energi og miljøet af 11. juni 2007, der støtter fastsættelsen af en råvarepolitik, der bygger på et velfungerende frit og fair marked for råvarer, hvor handelspolitikken og navnlig multilaterale og bilaterale aftaler anvendes til at sikre, at EU og tredjelande støtter åben og lige adgang til markeder,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A6-0134/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A6-0134/2008),

| A. | der henviser til, at råvarer og råstoffer skal forstås som landbrugsfødevarer, landbrugsråvarer, metaller, mineraler og energiprodukter, der er del af en industriel proces, uanset om de er forarbejdede eller uforarbejdede, eller om det er genbrugsprodukter såsom skrot, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at råvarer og råstoffer skal forstås som landbrugsfødevarer, landbrugsråvarer, metaller, mineraler og energiprodukter, der er del af en industriel proces, uanset om de er forarbejdede eller uforarbejdede, eller om det er genbrugsprodukter såsom skrot,

| B. | der henviser til, at siden 2002 er prisindekset for andre råstoffer end brændstoffer steget med 159 %, priserne på metaller og mineraler er steget med 258 % og priserne på landbrugsråvarer er steget med 133 %, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at siden 2002 er prisindekset for andre råstoffer end brændstoffer steget med 159 %, priserne på metaller og mineraler er steget med 258 % og priserne på landbrugsråvarer er steget med 133 %,

| C. | der henviser til, at EU's økonomi i væsentlig grad afhænger af importen af råvarer fra tredjelande, og at adgangen til råvarer spiller en afgørende rolle for EU's konkurrenceevne, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU's økonomi i væsentlig grad afhænger af importen af råvarer fra tredjelande, og at adgangen til råvarer spiller en afgørende rolle for EU's konkurrenceevne,

| D. | der henviser til, at de seneste stigninger i råvarepriserne har hindret økonomisk vækst i EU, og at EU's konkurrenceevne således er i fare, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de seneste stigninger i råvarepriserne har hindret økonomisk vækst i EU, og at EU's konkurrenceevne således er i fare,

| E. | der henviser til, at efterspørgslen efter råvarer på verdensplan forventes at stige fremover; der henviser til, at denne stigning skyldes den økonomiske vækst i de nye vækstlande, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at efterspørgslen efter råvarer på verdensplan forventes at stige fremover; der henviser til, at denne stigning skyldes den økonomiske vækst i de nye vækstlande,

| F. | der henviser til, at de kortvarige udsving i priserne på råvarer og råstoffer tidligere har været ekstremt ustabile, og at de har været endnu større i perioder, hvor overproduktion er blevet efterfulgt af knaphed, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de kortvarige udsving i priserne på råvarer og råstoffer tidligere har været ekstremt ustabile, og at de har været endnu større i perioder, hvor overproduktion er blevet efterfulgt af knaphed,

| G. | der henviser til, at der trods den seneste tids prisstigninger på de internationale markeder har været en tendens til, at priserne på råvarer og råstoffer på lang sigt har været faldende i forhold til priserne på forarbejdede varer, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der trods den seneste tids prisstigninger på de internationale markeder har været en tendens til, at priserne på råvarer og råstoffer på lang sigt har været faldende i forhold til priserne på forarbejdede varer,

| H. | der henviser til, at disse prisstigninger — navnlig når de har kunnet tilskrives industrielle behov i udviklingslandene — har udgjort konkurrencemæssige udfordringer for EU's fremstillingsindustri og har medført problemer på lang sigt, hvad angår forsyningssikkerheden for råvarer, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at disse prisstigninger — navnlig når de har kunnet tilskrives industrielle behov i udviklingslandene — har udgjort konkurrencemæssige udfordringer for EU's fremstillingsindustri og har medført problemer på lang sigt, hvad angår forsyningssikkerheden for råvarer,

| I. | der henviser til, at 95 ud af 141 udviklingslande får mindst 50 % af deres eksportindtægter fra eksport af råvarer, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at 95 ud af 141 udviklingslande får mindst 50 % af deres eksportindtægter fra eksport af råvarer,

| J. | der henviser til, at EU er en betydelig aktør inden for den internationale handel med råvarer og råstoffer, ikke mindst som nettoimportør af råvarer, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU er en betydelig aktør inden for den internationale handel med råvarer og råstoffer, ikke mindst som nettoimportør af råvarer,

| K. | der henviser til, at EU på grund af de særlige forhold, som kendetegner det industrielle grundlag i Europa, i høj grad er afhængigt af import af råvarer af hensyn til sin konkurrenceevne og økonomiske udvikling, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU på grund af de særlige forhold, som kendetegner det industrielle grundlag i Europa, i høj grad er afhængigt af import af råvarer af hensyn til sin konkurrenceevne og økonomiske udvikling,

| L. | der henviser til, at der er adskillige eksempler på foranstaltninger og politikker, som tredjelande har indført, og at der samtidig er en tendens til at skabe hindringer for en fri og fair adgang til råvarer i udviklingslandene, hvilket har ført til en begrænsning af EU-virksomheders adgang til råvarer og råstoffer, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der er adskillige eksempler på foranstaltninger og politikker, som tredjelande har indført, og at der samtidig er en tendens til at skabe hindringer for en fri og fair adgang til råvarer i udviklingslandene, hvilket har ført til en begrænsning af EU-virksomheders adgang til råvarer og råstoffer,

| M. | der henviser til, at styrkelsen af forskning og innovation spiller en vigtig rolle med henblik på at fremme bæredygtige råvareforsyninger, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at styrkelsen af forskning og innovation spiller en vigtig rolle med henblik på at fremme bæredygtige råvareforsyninger,

| N. | der henviser til, at systemerne Stabex, Sysmin og Flex afspejler EU's tidligere og nuværende indsats for at støtte udviklingslande, der er påvirket af pris- og indkomststabilitet, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at systemerne Stabex, Sysmin og Flex afspejler EU's tidligere og nuværende indsats for at støtte udviklingslande, der er påvirket af pris- og indkomststabilitet,

| O. | der henviser til, at den seneste tids prisstigninger på de internationale markeder for råvarer og råstoffer skyldes en væsentlig stigning i efterspørgslen fra nye vækstlande som Kina, Indien og Brasilien, ændrede vejrforhold, visse eksportlandes restriktive praksis og et boom på markedet for biobrændstoffer og husdyrproduktion, samt spekulationer på aktiemarkederne, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den seneste tids prisstigninger på de internationale markeder for råvarer og råstoffer skyldes en væsentlig stigning i efterspørgslen fra nye vækstlande som Kina, Indien og Brasilien, ændrede vejrforhold, visse eksportlandes restriktive praksis og et boom på markedet for biobrændstoffer og husdyrproduktion, samt spekulationer på aktiemarkederne,

| P. | der henviser til, at størstedelen af verdens fattige er kvinder, og at deres overlevelse og indkomstmuligheder ofte afhænger af erhvervelse, produktion og forarbejdning af råvarer og råstoffer, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at størstedelen af verdens fattige er kvinder, og at deres overlevelse og indkomstmuligheder ofte afhænger af erhvervelse, produktion og forarbejdning af råvarer og råstoffer,

| Q. | der henviser til, at det internationale samfund har givet udtryk for, at der er behov for en international indsats for at bekæmpe fattigdom gennem de konkrete målsætninger, som er fastsat i millenniumudviklingsmålene, der skal gennemføres inden 2015; der henviser til, at der bør tages behørigt hensyn til råstoffernes afgørende betydning for udviklingslandene, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det internationale samfund har givet udtryk for, at der er behov for en international indsats for at bekæmpe fattigdom gennem de konkrete målsætninger, som er fastsat i millenniumudviklingsmålene, der skal gennemføres inden 2015; der henviser til, at der bør tages behørigt hensyn til råstoffernes afgørende betydning for udviklingslandene,

| R. | der henviser til, at bæredygtig udnyttelse af naturressourcer kan begrænse fattigdom og skabe økonomisk vækst, hvis god forvaltningspraksis fremmes; der henviser til, at en svag regeringsførelse i lande, der er rige på naturressourcer, også kan medføre fattigdom, korruption og konflikter, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at bæredygtig udnyttelse af naturressourcer kan begrænse fattigdom og skabe økonomisk vækst, hvis god forvaltningspraksis fremmes; der henviser til, at en svag regeringsførelse i lande, der er rige på naturressourcer, også kan medføre fattigdom, korruption og konflikter,

| S. | der henviser til, at bevarelsen af biodiversiteten og tilgængeligheden af dyrkede arealer er væsentlige forudsætninger for alle landes fremtid på jorden; der henviser til, at der i forbindelse med enhver form for udvinding af råvarer bør tages hensyn til disse imperativer, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at bevarelsen af biodiversiteten og tilgængeligheden af dyrkede arealer er væsentlige forudsætninger for alle landes fremtid på jorden; der henviser til, at der i forbindelse med enhver form for udvinding af råvarer bør tages hensyn til disse imperativer,

| T. | der henviser til, at de igangværende klimaændringer delvist er forårsaget af menneskelige aktiviteter; der henviser til, at udvinding, produktion og forarbejdning af råvarer og råstoffer medfører væsentlige drivhusgasemissioner; der henviser til, at EU's virksomheder står over for stadig større begrænsninger i tilknytning til imødegåelsen af dette problem, og at det sker på bekostning af konkurrenceevnen, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at de igangværende klimaændringer delvist er forårsaget af menneskelige aktiviteter; der henviser til, at udvinding, produktion og forarbejdning af råvarer og råstoffer medfører væsentlige drivhusgasemissioner; der henviser til, at EU's virksomheder står over for stadig større begrænsninger i tilknytning til imødegåelsen af dette problem, og at det sker på bekostning af konkurrenceevnen,

| U. | der henviser til, at EU i øjeblikket ikke har en sammenhængende strategi for håndtering af de udfordringer, den øgede konkurrence om adgangen til råvarer medfører for landenes konkurrenceevne, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at EU i øjeblikket ikke har en sammenhængende strategi for håndtering af de udfordringer, den øgede konkurrence om adgangen til råvarer medfører for landenes konkurrenceevne,

| 1. | opfordrer Kommissionen og EU's handelspartnere til at tage de krav, der er opstået på grund af klimaændringerne alvorligt, og til at tage dem op i alle forhandlinger om handelsaftaler, dvs. kravene om en væsentlig begrænsning af udvindingen og udnyttelsen af naturressourcer og fremme af udbredelsen af energibesparende, vedvarende og ressourceeffektive teknologier; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen og EU's handelspartnere til at tage de krav, der er opstået på grund af klimaændringerne alvorligt, og til at tage dem op i alle forhandlinger om handelsaftaler, dvs. kravene om en væsentlig begrænsning af udvindingen og udnyttelsen af naturressourcer og fremme af udbredelsen af energibesparende, vedvarende og ressourceeffektive teknologier;

Sikre råvareforsyninger for EU og sikker adgang til råvarer på verdensmarkedet

| 2. | anerkender, at adgangen til råvarer og råstoffer er af afgørende betydning for EU's økonomi i betragtning af, at forsyningerne for en række råvarers vedkommende ikke kan dækkes internt i EU; |
| --- | --- |

2.

anerkender, at adgangen til råvarer og råstoffer er af afgørende betydning for EU's økonomi i betragtning af, at forsyningerne for en række råvarers vedkommende ikke kan dækkes internt i EU;

| 3. | konstaterer med bekymring, at der er udsigt til stigende efterspørgsel efter råvarer på verdensmarkedet; er bekymret over den begrænsede efterforskningskapacitet i den nærmeste fremtid; bemærker at europæiske virksomheder kun i ringe omfang deltager i efterforskningen efter råvarer i tredjelande; |
| --- | --- |

3.

konstaterer med bekymring, at der er udsigt til stigende efterspørgsel efter råvarer på verdensmarkedet; er bekymret over den begrænsede efterforskningskapacitet i den nærmeste fremtid; bemærker at europæiske virksomheder kun i ringe omfang deltager i efterforskningen efter råvarer i tredjelande;

| 4. | er bekymret over tendensen til at begrænse fri adgang til råvarer i tredjelande gennem handelsforvridende foranstaltninger; anerkender dog landenes ret til om nødvendigt at begrænse adgangen til deres råvarer af hensyn til miljøet eller med henblik på at udbedre kritiske forsyningsmangler; mener, at denne rettighed bør udøves, samtidig med at der træffes andre nationale foranstaltninger; |
| --- | --- |

4.

er bekymret over tendensen til at begrænse fri adgang til råvarer i tredjelande gennem handelsforvridende foranstaltninger; anerkender dog landenes ret til om nødvendigt at begrænse adgangen til deres råvarer af hensyn til miljøet eller med henblik på at udbedre kritiske forsyningsmangler; mener, at denne rettighed bør udøves, samtidig med at der træffes andre nationale foranstaltninger;

| 5. | er bekymret over investeringsaktiviteter med sigte på at skabe bedre adgang til råvarer, der hverken overholder standarderne for fair og fri konkurrence eller principperne for god regeringsførelse og bæredygtighed; |
| --- | --- |

5.

er bekymret over investeringsaktiviteter med sigte på at skabe bedre adgang til råvarer, der hverken overholder standarderne for fair og fri konkurrence eller principperne for god regeringsførelse og bæredygtighed;

| 6. | anmoder Kommissionen om at fremme investeringer i forskning og udvikling af teknologier for genbrug af råvarer og effektiv og økonomisk anvendelse af råvarer; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at lægge mere vægt på dette mål i deres forskningsaktiviteter; |
| --- | --- |

6.

anmoder Kommissionen om at fremme investeringer i forskning og udvikling af teknologier for genbrug af råvarer og effektiv og økonomisk anvendelse af råvarer; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at lægge mere vægt på dette mål i deres forskningsaktiviteter;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at forsøge at løse problematikken vedrørende fri og fair adgang til råvaremarkeder inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO); anmoder Kommissionen om aktivt at forsøge at gennemføre målet om en multilateral udryddelse af handelsforvridende foranstaltninger på markedet for råvarer under fuld hensyntagen til udviklingsrelaterede restriktioner i de mindst udvikledes lande; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at forsøge at løse problematikken vedrørende fri og fair adgang til råvaremarkeder inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO); anmoder Kommissionen om aktivt at forsøge at gennemføre målet om en multilateral udryddelse af handelsforvridende foranstaltninger på markedet for råvarer under fuld hensyntagen til udviklingsrelaterede restriktioner i de mindst udvikledes lande;

| 8. | anmoder Kommissionen om at føre forhandlinger om ikke-diskriminerende adgang til markeder for råvarer mod til gengæld at sikre adgang til energibesparende, vedvarende og ressourceeffektive teknologier i alle bilaterale forhandlinger om frihandelsaftaler; fastsætter som mål, at det er vigtigt, at alle handelsforvridende foranstaltninger, der fører til øget forbrug af råvarer fjernes i alle former for aftaler under fuld respekt for eventuelle udviklingsmål; |
| --- | --- |

8.

anmoder Kommissionen om at føre forhandlinger om ikke-diskriminerende adgang til markeder for råvarer mod til gengæld at sikre adgang til energibesparende, vedvarende og ressourceeffektive teknologier i alle bilaterale forhandlinger om frihandelsaftaler; fastsætter som mål, at det er vigtigt, at alle handelsforvridende foranstaltninger, der fører til øget forbrug af råvarer fjernes i alle former for aftaler under fuld respekt for eventuelle udviklingsmål;

| 9. | anmoder Kommissionen om at lade markedsadgangsstrategien omfatte råvareproblematikken; glæder sig over høringen om råvareforsyning; anmoder Kommissionen om at udarbejde en sammenhængende råvareforsyningsstrategi; gør opmærksom på, at Parlamentet skal inddrages i alle faser af disse aktiviteter; |
| --- | --- |

9.

anmoder Kommissionen om at lade markedsadgangsstrategien omfatte råvareproblematikken; glæder sig over høringen om råvareforsyning; anmoder Kommissionen om at udarbejde en sammenhængende råvareforsyningsstrategi; gør opmærksom på, at Parlamentet skal inddrages i alle faser af disse aktiviteter;

Forbedring af udviklingslandenes og navnlig de mindst udviklede landes muligheder for at drage fordel af råvarer

| 10. | beklager, at mange udviklingslande og navnlig mange af de mindst udviklede lande er fastlåste i produktion og eksport af råvarer og råstoffer, og at de ustabile priser på disse råvarer og råstoffer i det lange løb er faldet, hvilket udgør en alvorlig hindring for bekæmpelsen af fattigdom samt for gennemførelsen af millenniumudviklingsmålene; erkender, at de stigende råstofpriser har bidraget til betydelige forbedringer af betalingsbalancen i nogle af de udviklingslande, der er afhængige af primære råstoffer; understreger de muligheder, som producentlandene har med hensyn til udnyttelse og forvaltning af råvarelagrene, når de grundlæggende regler om gennemsigtighed og fair konkurrence bliver overholdt; |
| --- | --- |

10.

beklager, at mange udviklingslande og navnlig mange af de mindst udviklede lande er fastlåste i produktion og eksport af råvarer og råstoffer, og at de ustabile priser på disse råvarer og råstoffer i det lange løb er faldet, hvilket udgør en alvorlig hindring for bekæmpelsen af fattigdom samt for gennemførelsen af millenniumudviklingsmålene; erkender, at de stigende råstofpriser har bidraget til betydelige forbedringer af betalingsbalancen i nogle af de udviklingslande, der er afhængige af primære råstoffer; understreger de muligheder, som producentlandene har med hensyn til udnyttelse og forvaltning af råvarelagrene, når de grundlæggende regler om gennemsigtighed og fair konkurrence bliver overholdt;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at sigte mod reelt at fjerne årsagerne til forvridninger, ved konsekvent at tage disse problemer op ved bilaterale høringer og forhandlinger og ved at fremme udvikling af nye WTO-regler på multilateralt plan; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at sigte mod reelt at fjerne årsagerne til forvridninger, ved konsekvent at tage disse problemer op ved bilaterale høringer og forhandlinger og ved at fremme udvikling af nye WTO-regler på multilateralt plan;

| 12. | støtter de nuværende forsøg i udviklingslandene og navnlig i de mindst udviklede lande på at diversificere deres økonomier og udvikle økonomiske aktiviteter i produktionsprocessens senere faser med henblik på at inkludere forarbejdning og markedsføring og øge kvaliteten, produktiviteten og produktionen af produkter med større merværdi; opfordrer Kommissionen til at støtte nationale strategier for udvikling og diversificering på råstofområdet, eventuelt med støtte fra Den Europæiske Udviklingsfond; |
| --- | --- |

12.

støtter de nuværende forsøg i udviklingslandene og navnlig i de mindst udviklede lande på at diversificere deres økonomier og udvikle økonomiske aktiviteter i produktionsprocessens senere faser med henblik på at inkludere forarbejdning og markedsføring og øge kvaliteten, produktiviteten og produktionen af produkter med større merværdi; opfordrer Kommissionen til at støtte nationale strategier for udvikling og diversificering på råstofområdet, eventuelt med støtte fra Den Europæiske Udviklingsfond;

| 13. | mener, at etablering af regionale rammer og øget regionalt samarbejde blandt udviklingslandene er af afgørende betydning for en bæredygtig økonomisk udvikling i disse lande; understreger i denne forbindelse betydningen af syd-syd-handel for den økonomiske udvikling i de pågældende lande; |
| --- | --- |

13.

mener, at etablering af regionale rammer og øget regionalt samarbejde blandt udviklingslandene er af afgørende betydning for en bæredygtig økonomisk udvikling i disse lande; understreger i denne forbindelse betydningen af syd-syd-handel for den økonomiske udvikling i de pågældende lande;

| 14. | mener, at regionalt økonomisk og handelsmæssigt samarbejde på lang sigt bør fremmes, og at det kan føre til frihandelsaftaler; bemærker samtidig, at frihandelsaftalerne er problematiske i forskellige regionale sammenhænge; mener, at Euro-Middelhavs-frihandelsaftalen bør prioriteres i betragtning af råvarehandlens betydning i denne region; |
| --- | --- |

14.

mener, at regionalt økonomisk og handelsmæssigt samarbejde på lang sigt bør fremmes, og at det kan føre til frihandelsaftaler; bemærker samtidig, at frihandelsaftalerne er problematiske i forskellige regionale sammenhænge; mener, at Euro-Middelhavs-frihandelsaftalen bør prioriteres i betragtning af råvarehandlens betydning i denne region;

| 15. | opfordrer udviklingslandene og navnlig de mindst udviklede lande til at sørge for de nødvendige investeringer og konsolidere den økonomiske diversificering ved at styrke infrastrukturen, opbygge den institutionelle kapacitet, fremme god regeringsførelse i forvaltningen af den økonomiske udvikling samt lette adgangen til og distributionen af produkter fra småproducenter til lokale markeder, hvilket også kan styrke den regionale integration og skabe stordriftsfordele; opfordrer Kommissionen til at anvende Aid for Trade som et vigtigt værktøj til udvikling og styrkelse af de eksisterende mekanismer for teknologioverførsel, navnlig som et værktøj til håndtering af klimaændringer; anmoder Kommissionen om at fremme gennemsigtigheden i indtægterne fra råvarer gennem programmer som gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien (EITI); |
| --- | --- |

15.

opfordrer udviklingslandene og navnlig de mindst udviklede lande til at sørge for de nødvendige investeringer og konsolidere den økonomiske diversificering ved at styrke infrastrukturen, opbygge den institutionelle kapacitet, fremme god regeringsførelse i forvaltningen af den økonomiske udvikling samt lette adgangen til og distributionen af produkter fra småproducenter til lokale markeder, hvilket også kan styrke den regionale integration og skabe stordriftsfordele; opfordrer Kommissionen til at anvende Aid for Trade som et vigtigt værktøj til udvikling og styrkelse af de eksisterende mekanismer for teknologioverførsel, navnlig som et værktøj til håndtering af klimaændringer; anmoder Kommissionen om at fremme gennemsigtigheden i indtægterne fra råvarer gennem programmer som gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien (EITI);

| 16. | opfordrer Kommissionen og EU-virksomheder til at fremme og investere i overførsel af miljøvenlige teknologier; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen og EU-virksomheder til at fremme og investere i overførsel af miljøvenlige teknologier;

| 17. | mener, at resultatet af Doha-udviklingsdagsordenen bør sikre retfærdige, afbalancerede og rimelige forpligtelser og markedsåbning på alle markeder for råvarer; |
| --- | --- |

17.

mener, at resultatet af Doha-udviklingsdagsordenen bør sikre retfærdige, afbalancerede og rimelige forpligtelser og markedsåbning på alle markeder for råvarer;

| 18. | anerkender, at resultatet af forhandlingerne inden for Dohaudviklingsdagsordenen i væsentlig grad kan begrænse eskalerende toldsatser; bemærker, at EU allerede har udfaset sine afgifter på landbrugsprodukter fra de mindst udviklede lande (gennem »Alt andet end våben«-initiativet) og fra mange AVS-lande (gennem økonomiske partnerskabsaftaler) og støtter udviklingslandene, således at de kan fastsætte og gennemføre bestemmelser, navnlig vedrørende særlige produkter og effektive beskyttelsesordninger til sikring af bæredygtigheden af deres markeder og produktion; |
| --- | --- |

18.

anerkender, at resultatet af forhandlingerne inden for Dohaudviklingsdagsordenen i væsentlig grad kan begrænse eskalerende toldsatser; bemærker, at EU allerede har udfaset sine afgifter på landbrugsprodukter fra de mindst udviklede lande (gennem »Alt andet end våben«-initiativet) og fra mange AVS-lande (gennem økonomiske partnerskabsaftaler) og støtter udviklingslandene, således at de kan fastsætte og gennemføre bestemmelser, navnlig vedrørende særlige produkter og effektive beskyttelsesordninger til sikring af bæredygtigheden af deres markeder og produktion;

| 19. | anmoder EU's medlemsstater samt partnerlande rundt omkring i verden, herunder de nye vækstlande, om at ratificere Den Internationale Arbejdsorganisations arbejdsnormer og de relevante retningslinjer fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling, navnlig hvad angår udnyttelsen og raffineringen af råvarer; mener, at inddragelsen af civilsamfundet og de nationale parlamenter er af afgørende betydning for opnåelsen af en bæredygtig udvikling i miljømæssig og samfundsøkonomisk henseende; |
| --- | --- |

19.

anmoder EU's medlemsstater samt partnerlande rundt omkring i verden, herunder de nye vækstlande, om at ratificere Den Internationale Arbejdsorganisations arbejdsnormer og de relevante retningslinjer fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling, navnlig hvad angår udnyttelsen og raffineringen af råvarer; mener, at inddragelsen af civilsamfundet og de nationale parlamenter er af afgørende betydning for opnåelsen af en bæredygtig udvikling i miljømæssig og samfundsøkonomisk henseende;

| 20. | anerkender, at spekulationsaktiviteter spiller en vigtig rolle for fastsættelsen af priserne på råvarer og råstoffer, idet de medfører større udsving i priserne; |
| --- | --- |

20.

anerkender, at spekulationsaktiviteter spiller en vigtig rolle for fastsættelsen af priserne på råvarer og råstoffer, idet de medfører større udsving i priserne;

| 21. | anmoder Kommissionen om at gennemføre en omfattende og afbalanceret strategi for adgang til råvarer under hensyntagen til de europæiske virksomheders samt udviklingslandenes interesser; |
| --- | --- |

21.

anmoder Kommissionen om at gennemføre en omfattende og afbalanceret strategi for adgang til råvarer under hensyntagen til de europæiske virksomheders samt udviklingslandenes interesser;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at revidere sin ordning for finansielle modydelser, Flex, for at sikre, at den på hensigtsmæssig og effektiv vis støtter udviklingslandene og navnlig de mindst udviklede lande; mener, at det er nødvendigt at træffe relevante foranstaltninger på nationalt plan for at støtte det arbejde, der udføres af UNCTAD; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at revidere sin ordning for finansielle modydelser, Flex, for at sikre, at den på hensigtsmæssig og effektiv vis støtter udviklingslandene og navnlig de mindst udviklede lande; mener, at det er nødvendigt at træffe relevante foranstaltninger på nationalt plan for at støtte det arbejde, der udføres af UNCTAD;

| 23. | opfordrer Kommissionen til at indsamle oplysninger og udarbejde statisktikker om international handel med råvarer og råstoffer i faste priser; mener, at det er nødvendigt at danne sig et klart overblik over den globale handel med råvarer og råstoffer uden forstyrrende spekulationstransaktioner med henblik på at træffe bedre økonomisk-politiske foranstaltninger; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til at indsamle oplysninger og udarbejde statisktikker om international handel med råvarer og råstoffer i faste priser; mener, at det er nødvendigt at danne sig et klart overblik over den globale handel med råvarer og råstoffer uden forstyrrende spekulationstransaktioner med henblik på at træffe bedre økonomisk-politiske foranstaltninger;

| 24. | anerkender, at liberaliseringen af handlen med landbrugsfødevarer og landbrugsråvarer har medført mange nye udfordringer for mindre landbrugere i udviklingslandene og navnlig i de mindst udviklede lande; mener, at dette kan have uforholdsmæssig store negative følger for dem, hvis de ikke kan klare den eksterne konkurrence, navnlig fordi de fleste mindre landbrugere er kvinder; |
| --- | --- |

24.

anerkender, at liberaliseringen af handlen med landbrugsfødevarer og landbrugsråvarer har medført mange nye udfordringer for mindre landbrugere i udviklingslandene og navnlig i de mindst udviklede lande; mener, at dette kan have uforholdsmæssig store negative følger for dem, hvis de ikke kan klare den eksterne konkurrence, navnlig fordi de fleste mindre landbrugere er kvinder;

| 25. | understreger den grundlæggende ret til fødevarer og til behovet for at forbedre adgangen til tilstrækkelige mængder fødevarer for alle til enhver tid til at sikre et aktivt og sundt liv; |
| --- | --- |

25.

understreger den grundlæggende ret til fødevarer og til behovet for at forbedre adgangen til tilstrækkelige mængder fødevarer for alle til enhver tid til at sikre et aktivt og sundt liv;

| 26. | anbefaler derfor på det kraftigste, at der træffes alle de nødvendige foranstaltninger på europæisk og internationalt plan for at sikre rimelige priser som en øjeblikkelig løsning på fødevarekrisen; mener, at det på lang sigt er nødvendigt at fastsætte en hensigtsmæssig regulering for bedre at kunne håndtere spekulationsaktiviteter; anbefaler ligeledes, at de ansvarsområder og beføjelser, som de nationale og internationale tilsynsorganer på fødevareområdet har, granskes med henblik på at sikre, at markedernes stabilitet og sikkerhed garanteres fremover, og at spekulationsaktiviteter ikke krænker retten til mad; |
| --- | --- |

26.

anbefaler derfor på det kraftigste, at der træffes alle de nødvendige foranstaltninger på europæisk og internationalt plan for at sikre rimelige priser som en øjeblikkelig løsning på fødevarekrisen; mener, at det på lang sigt er nødvendigt at fastsætte en hensigtsmæssig regulering for bedre at kunne håndtere spekulationsaktiviteter; anbefaler ligeledes, at de ansvarsområder og beføjelser, som de nationale og internationale tilsynsorganer på fødevareområdet har, granskes med henblik på at sikre, at markedernes stabilitet og sikkerhed garanteres fremover, og at spekulationsaktiviteter ikke krænker retten til mad;

| 27. | glæder sig over oprettelsen af en højeffektiv FN-task force, der skal løse den nuværende fødevarekrise og dens virkninger på fattigdom; opfordrer verdens ledere til at deltage i den konference på højt plan om verdens fødevaresikkerhed, der vil blive afholdt i Rom (den 3.-5. juni 2008); |
| --- | --- |

27.

glæder sig over oprettelsen af en højeffektiv FN-task force, der skal løse den nuværende fødevarekrise og dens virkninger på fattigdom; opfordrer verdens ledere til at deltage i den konference på højt plan om verdens fødevaresikkerhed, der vil blive afholdt i Rom (den 3.-5. juni 2008);

| 28. | støtter udviklingslandenes indsats for at sikre lokalbefolkningen adgang til fødevarer; mener, at det politiske spillerum bør styrkes yderligere for at muliggøre fastsættelse af nationale bestemmelser og foranstaltninger til udvikling af denne sektor, og at man bør støtte lokalsamfundene og kvinderne, der har hovedansvaret for at skaffe føden til deres familier; |
| --- | --- |

28.

støtter udviklingslandenes indsats for at sikre lokalbefolkningen adgang til fødevarer; mener, at det politiske spillerum bør styrkes yderligere for at muliggøre fastsættelse af nationale bestemmelser og foranstaltninger til udvikling af denne sektor, og at man bør støtte lokalsamfundene og kvinderne, der har hovedansvaret for at skaffe føden til deres familier;

| 29. | anerkender, at prisstigninger på landbrugsfødevarer og -råvarer kan have negative konsekvenser for fødevaresikkerheden og den egentlige adgang til fødevarer i udviklingslandene, hvilket kan medføre hungersnød, fejlernæring og optøjer blandt de fattigste mennesker i udviklingslandene; opfordrer til, at der hurtigst muligt ydes mere humanitær bistand for at afhjælpe fødevarekrisen, der betyder, at 100 mio. menneskers liv er i fare; |
| --- | --- |

29.

anerkender, at prisstigninger på landbrugsfødevarer og -råvarer kan have negative konsekvenser for fødevaresikkerheden og den egentlige adgang til fødevarer i udviklingslandene, hvilket kan medføre hungersnød, fejlernæring og optøjer blandt de fattigste mennesker i udviklingslandene; opfordrer til, at der hurtigst muligt ydes mere humanitær bistand for at afhjælpe fødevarekrisen, der betyder, at 100 mio. menneskers liv er i fare;

| 30. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at sikre, at multilaterale, regionale og bilaterale handelsaftaler, som er undertegnet af EU, er i overensstemmelse med målet om bæredygtig udvikling; opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige lovgivningsmæssige foranstaltninger for at sikre, at dens handelsrelaterede bæredygtighedsvurderinger (SIA) bliver integreret i udviklingen af EU's handelspolitik, navnlig hvad angår klimaet, kønsperspektivet og en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at sikre, at multilaterale, regionale og bilaterale handelsaftaler, som er undertegnet af EU, er i overensstemmelse med målet om bæredygtig udvikling; opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige lovgivningsmæssige foranstaltninger for at sikre, at dens handelsrelaterede bæredygtighedsvurderinger (SIA) bliver integreret i udviklingen af EU's handelspolitik, navnlig hvad angår klimaet, kønsperspektivet og en bæredygtig udvikling;

| 31. | glæder sig over, at Kommissionen har meddelt, at den i 2008 vil forelægge en meddelelse med henblik på at forbedre betingelserne for bæredygtig adgang til mineraler og sekundære råvarer på EU-plan og på internationalt plan; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over, at Kommissionen har meddelt, at den i 2008 vil forelægge en meddelelse med henblik på at forbedre betingelserne for bæredygtig adgang til mineraler og sekundære råvarer på EU-plan og på internationalt plan;

| 32. | bemærker den øgede kritik, for så vidt angår de økonomiske og miljømæssige fordele ved produktion af biobrændstoffer i stor skala; opfordrer Kommissionen til at fremme forskning og innovation inden for bæredygtig råvareforsyning gennem effektiv udvinding og udvikling af ressourcer, effektiv udnyttelse af materialer og nyttiggørelse af udrangerede produkter; |
| --- | --- |

32.

bemærker den øgede kritik, for så vidt angår de økonomiske og miljømæssige fordele ved produktion af biobrændstoffer i stor skala; opfordrer Kommissionen til at fremme forskning og innovation inden for bæredygtig råvareforsyning gennem effektiv udvinding og udvikling af ressourcer, effektiv udnyttelse af materialer og nyttiggørelse af udrangerede produkter;

| 33. | mener, at udvinding, indsamling og produktion af råvarer og råstoffer bør ske i overensstemmelse med bæredygtighedsprincippet og respektere økosystemernes naturlige processer i stedet for at ændre dem; |
| --- | --- |

33.

mener, at udvinding, indsamling og produktion af råvarer og råstoffer bør ske i overensstemmelse med bæredygtighedsprincippet og respektere økosystemernes naturlige processer i stedet for at ændre dem;

| 34. | opfordrer Kommissionen til at gøre en større indsats for at opnå en internationale aftale om konfliktressourcer med henblik på primært at forbyde al handel med ressourcer, der fremmer eller hidrører fra væbnede konflikter; insisterer på, at der i mellemtiden bør fastsættes en forordning, der forbyder handel med og markedsføring af konfliktressourcer i EU, og opfordrer alle lande, der er involveret i diamanthandel til fuldt ud at tilslutte sig Kimberleyprocessens certificeringsordning for international handel med uslebne diamanter; opfordrer til fremme af gennemsigtighed gennem EITI og lignende initiativer; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til at gøre en større indsats for at opnå en internationale aftale om konfliktressourcer med henblik på primært at forbyde al handel med ressourcer, der fremmer eller hidrører fra væbnede konflikter; insisterer på, at der i mellemtiden bør fastsættes en forordning, der forbyder handel med og markedsføring af konfliktressourcer i EU, og opfordrer alle lande, der er involveret i diamanthandel til fuldt ud at tilslutte sig Kimberleyprocessens certificeringsordning for international handel med uslebne diamanter; opfordrer til fremme af gennemsigtighed gennem EITI og lignende initiativer;

| 35. | gentager sin anmodning til Rådet og Kommissionen om at fremme retfærdig handel og andre uafhængigt kontrollerede handelsinitiativer, der bidrager til at skabe højere sociale og miljømæssige standarder til støtte for små og marginaliserede producenter i udviklingslandene; opfordrer de offentlige myndigheder i EU til at integrere retfærdig handel og bæredygtighedskriterier i offentlige kontrakter og i deres indkøbspolitik; |
| --- | --- |

35.

gentager sin anmodning til Rådet og Kommissionen om at fremme retfærdig handel og andre uafhængigt kontrollerede handelsinitiativer, der bidrager til at skabe højere sociale og miljømæssige standarder til støtte for små og marginaliserede producenter i udviklingslandene; opfordrer de offentlige myndigheder i EU til at integrere retfærdig handel og bæredygtighedskriterier i offentlige kontrakter og i deres indkøbspolitik;

| 36. | er bekymret over, at en stigende del af jordens ressourcer anvendes til husdyropdræt; minder om FAO's ovennævnte rapport »Livestock's Long Shadow« fra november 2006, hvoraf det fremgår, at kødbranchen og husdyropdræt bidrager til 18 % af verdens samlede drivhusgasemissioner, hvilket også fremskynder skovrydningen i udviklingslandene; opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger inden for denne sektor og til at fastsætte incitamentsordninger for at hindre skovrydning inden for rammerne af internationale klimaforhandlinger; |
| --- | --- |

36.

er bekymret over, at en stigende del af jordens ressourcer anvendes til husdyropdræt; minder om FAO's ovennævnte rapport »Livestock's Long Shadow« fra november 2006, hvoraf det fremgår, at kødbranchen og husdyropdræt bidrager til 18 % af verdens samlede drivhusgasemissioner, hvilket også fremskynder skovrydningen i udviklingslandene; opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger inden for denne sektor og til at fastsætte incitamentsordninger for at hindre skovrydning inden for rammerne af internationale klimaforhandlinger;

| 37. | mener, at EITI, der sigter mod at styrke regeringsførelsen ved at forbedre gennemsigtigheden og ansvarligheden i udvindingssektoren, bør gennemføres på verdensplan med henblik på at skabe bedre muligheder for, at udviklingslandene får den rette betaling for deres naturressourcer; |
| --- | --- |

37.

mener, at EITI, der sigter mod at styrke regeringsførelsen ved at forbedre gennemsigtigheden og ansvarligheden i udvindingssektoren, bør gennemføres på verdensplan med henblik på at skabe bedre muligheder for, at udviklingslandene får den rette betaling for deres naturressourcer;

| 38. | understreger, at de høje oliepriser gør det endnu mere nødvendigt hurtigst muligt at finde en anden tilgang til energipolitik med henblik på at forbedre energieffektiviteten og øge anvendelsen af andre energikilder, herunder vedvarende energi; |
| --- | --- |

38.

understreger, at de høje oliepriser gør det endnu mere nødvendigt hurtigst muligt at finde en anden tilgang til energipolitik med henblik på at forbedre energieffektiviteten og øge anvendelsen af andre energikilder, herunder vedvarende energi;

| 39. | er klar over, at klimaændringerne vil gå hårdest ud over de samfund, der allerede har store sociale og økonomiske problemer; forstår, at navnlig kvinder er en særlig sårbar gruppe; går ind for tilpasningsbestræbelser på lokalt plan gennem relevant økonomisk og teknisk international støtte; |
| --- | --- |

39.

er klar over, at klimaændringerne vil gå hårdest ud over de samfund, der allerede har store sociale og økonomiske problemer; forstår, at navnlig kvinder er en særlig sårbar gruppe; går ind for tilpasningsbestræbelser på lokalt plan gennem relevant økonomisk og teknisk international støtte;

| 40. | er bekymret over, at Kina ikke tillader udenlandske virksomheder at have aktie majoriteten inden for f.eks. stålsektoren, og at landet har indført en række mekanismer, der begrænser eksport af metaller og råvarer eller giver statsstøtte til opkøb af disse fra eksterne kilder; erkender, at denne praksis skaber alvorlige vanskeligheder for EU's erhvervslivs interesse i at respektere målene vedrørende klimaændringer og eksportere energibesparende og ressourceeffektive teknologier, og at disse problemer bør løses ved brug af alle tilgængelige instrumenter, herunder gennem lettelse af teknologioverførsel, både politisk og finansielt; |
| --- | --- |

40.

er bekymret over, at Kina ikke tillader udenlandske virksomheder at have aktie majoriteten inden for f.eks. stålsektoren, og at landet har indført en række mekanismer, der begrænser eksport af metaller og råvarer eller giver statsstøtte til opkøb af disse fra eksterne kilder; erkender, at denne praksis skaber alvorlige vanskeligheder for EU's erhvervslivs interesse i at respektere målene vedrørende klimaændringer og eksportere energibesparende og ressourceeffektive teknologier, og at disse problemer bør løses ved brug af alle tilgængelige instrumenter, herunder gennem lettelse af teknologioverførsel, både politisk og finansielt;

| 41. | betoner, at den nye handelspolitik i visse vækstlande, navnlig Kina, der søger efter råvarer i hele verden, navnlig i Afrika, har en betydelig negativ indflydelse på den globale sikkerhed for adgang til råstoffer; understreger behovet for at ændre den nuværende tilgang, der er baseret på bilaterale forbindelser mellem lande og tilsidesættelse af henvisninger til menneskerettighederne, virksomhedernes sociale ansvar og miljømæssige og sociale standarder, til en multilateral tilgang, der er baseret på kriterierne for tilstrækkelige midler og bæredygtig anvendelse af ressourcerne; |
| --- | --- |

41.

betoner, at den nye handelspolitik i visse vækstlande, navnlig Kina, der søger efter råvarer i hele verden, navnlig i Afrika, har en betydelig negativ indflydelse på den globale sikkerhed for adgang til råstoffer; understreger behovet for at ændre den nuværende tilgang, der er baseret på bilaterale forbindelser mellem lande og tilsidesættelse af henvisninger til menneskerettighederne, virksomhedernes sociale ansvar og miljømæssige og sociale standarder, til en multilateral tilgang, der er baseret på kriterierne for tilstrækkelige midler og bæredygtig anvendelse af ressourcerne;

| 42. | glæder sig over Kommissionens initiativ til at fortsat at anvende alle eksisterende midler for at takle handelspraksis, der er i strid med de internationale handelsaftaler, hvilket fremgår af ovennævnte meddelelse om metalindustriens konkurrenceevne; |
| --- | --- |

42.

glæder sig over Kommissionens initiativ til at fortsat at anvende alle eksisterende midler for at takle handelspraksis, der er i strid med de internationale handelsaftaler, hvilket fremgår af ovennævnte meddelelse om metalindustriens konkurrenceevne;

*

- *

| 43. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til relevante internationale organisationer såsom UNCTAD, WTO, Verdensbanken, Den Fælles Råvarefond og FAO. |
| --- | --- |

43.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til relevante internationale organisationer såsom UNCTAD, WTO, Verdensbanken, Den Fælles Råvarefond og FAO.

---

(1)  EUT C 272 E af 13.11.2003, s. 277.

(2)  EUT C 39 E af 13.2.2004, s. 79.

(3)  EUT C 64 E af 12.3.2004, s. 607.

(4)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 261.

(5)  EUT C 287 E af 29.11.2007, s. 548.

(6)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 128.

(7)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 291.

(8)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0576.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/12

---

Regionerne i den yderste periferi

P6_TA(2008)0210

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om strategien for regionerne i den yderste periferi: resultater og fremtidsudsigter (2008/2010(INI))

(2009/C 279 E/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 12. september 2007 om »Strategien for regionerne i den yderste periferi: resultater og fremtidsudsigter« (KOM(2007)0507) af 12. maj 2004 (KOM(2004)0343) og af 23. august 2004 (KOM(2004)0543) om »Et styrket partnerskab for regionerne i EU's yderste periferi«, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 12. september 2007 om »Strategien for regionerne i den yderste periferi: resultater og fremtidsudsigter« (KOM(2007)0507) af 12. maj 2004 (KOM(2004)0343) og af 23. august 2004 (KOM(2004)0543) om »Et styrket partnerskab for regionerne i EU's yderste periferi«,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 299, stk. 2, — som vil blive erstattet af artikel 349 og 355 i traktaten om Unionens funktionsmåde efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse — om de særlige karakteristika for regionerne i den yderste periferi og til artikel 107, stk. 3, litra a), i traktaten om Unionens funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 299, stk. 2, — som vil blive erstattet af artikel 349 og 355 i traktaten om Unionens funktionsmåde efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse — om de særlige karakteristika for regionerne i den yderste periferi og til artikel 107, stk. 3, litra a), i traktaten om Unionens funktionsmåde,

| — | der henviser til punkt 60 i formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd den 14. december 2007 i Bruxelles, |
| --- | --- |

—

der henviser til punkt 60 i formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd den 14. december 2007 i Bruxelles,

| — | der henviser til sluterklæringen fra den trettende konference for formændene for regionerne i den yderste periferi, undertegnet på Madeira den 5. oktober 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til sluterklæringen fra den trettende konference for formændene for regionerne i den yderste periferi, undertegnet på Madeira den 5. oktober 2007,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2000 om rapport fra Kommissionen om foranstaltninger til gennemførelse af artikel 299, stk. 2 — regionerne i Den Europæiske Unions yderste periferi (1), sin holdning af 7. juli 2005 om forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet til fordel for EU's fjernområder (2) og sin beslutning af 28. september 2005 om forslag til et styrket partnerskab for regionerne i den yderste periferi (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2000 om rapport fra Kommissionen om foranstaltninger til gennemførelse af artikel 299, stk. 2 — regionerne i Den Europæiske Unions yderste periferi (1), sin holdning af 7. juli 2005 om forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet til fordel for EU's fjernområder (2) og sin beslutning af 28. september 2005 om forslag til et styrket partnerskab for regionerne i den yderste periferi (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelse fra Fiskeriudvalget (A6-0158/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelse fra Fiskeriudvalget (A6-0158/2008),

| A. | der henviser til, at Azorerne, De Kanariske Øer, Guadeloupe, Fransk Guyana, Madeira, Martinique og Réunion kæmper med handicap af vedvarende, intensiv og kumulativ karakter, herunder den meget fjerne beliggenhed fra det europæiske kontinent, deres status som øsamfund eller isoleret område, de vanskelige klimatiske og topografiske forhold og de små markeder, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Azorerne, De Kanariske Øer, Guadeloupe, Fransk Guyana, Madeira, Martinique og Réunion kæmper med handicap af vedvarende, intensiv og kumulativ karakter, herunder den meget fjerne beliggenhed fra det europæiske kontinent, deres status som øsamfund eller isoleret område, de vanskelige klimatiske og topografiske forhold og de små markeder,

| B. | der henviser til, at Saint-Martin og Saint Barthélemy, der administrativt og politisk er adskilt fra Guadeloupe, er nævnt specifikt som nye regioner i den yderste periferi i artikel 349 og 355 i traktaten om Unionens funktionsmåde (EF-traktaten som ændret ved Lissabontraktaten), |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Saint-Martin og Saint Barthélemy, der administrativt og politisk er adskilt fra Guadeloupe, er nævnt specifikt som nye regioner i den yderste periferi i artikel 349 og 355 i traktaten om Unionens funktionsmåde (EF-traktaten som ændret ved Lissabontraktaten),

| C. | der henviser til, at økonomierne i regionerne i den yderste periferi strukturelt er tæt knyttet til landbrug og fiskeri, som sammen med servicesektoren (især turismen) er de økonomiske aktiviteter, der skaber flest arbejdspladser i disse regioner, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at økonomierne i regionerne i den yderste periferi strukturelt er tæt knyttet til landbrug og fiskeri, som sammen med servicesektoren (især turismen) er de økonomiske aktiviteter, der skaber flest arbejdspladser i disse regioner,

| D. | der henviser til, at regionerne i den yderste periferi på det socioøkonomiske plan er afhængige af fiskeressourcerne i deres eksklusive økonomiske zoner, og at deres fiskerizoner biologisk er meget sårbare, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at regionerne i den yderste periferi på det socioøkonomiske plan er afhængige af fiskeressourcerne i deres eksklusive økonomiske zoner, og at deres fiskerizoner biologisk er meget sårbare,

| E. | der henviser til, at de umiddelbare geografiske omgivelser i regionerne i den yderste periferi skaber meget begrænsede afsætningsmuligheder, mens markederne i den yderste periferi er yderst attraktive for alle nabotredjelande, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de umiddelbare geografiske omgivelser i regionerne i den yderste periferi skaber meget begrænsede afsætningsmuligheder, mens markederne i den yderste periferi er yderst attraktive for alle nabotredjelande,

| F. | der henviser til, at regionerne i den yderste periferi er fuldstændigt afhængige af transportmidlerne, og at de meromkostninger, der er forbundet med person- og varetransport, den utilstrækkelige tilgængelighed, det høje prisniveau og vanskelighederne ved at etablere eller opretholde transport på regionalt niveau udgør væsentlige hindringer for den økonomiske udvikling i og tilgængeligheden til regionerne i den yderste periferi, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at regionerne i den yderste periferi er fuldstændigt afhængige af transportmidlerne, og at de meromkostninger, der er forbundet med person- og varetransport, den utilstrækkelige tilgængelighed, det høje prisniveau og vanskelighederne ved at etablere eller opretholde transport på regionalt niveau udgør væsentlige hindringer for den økonomiske udvikling i og tilgængeligheden til regionerne i den yderste periferi,

| G. | der henviser til, at regionerne i den yderste periferi i løbet af de seneste tre år har været direkte berørt af omfattende EU-reformer, herunder reformerne af de finansielle overslag, regionalpolitikken 20072013, Den Europæiske Fiskerifond, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, statsstøtteordningerne, de fælles markedsordninger for sukker og for bananer og særlige programmer for bestemte regioner som følge af disses afsides beliggenhed og ø-karakter (Posei)-programmerne på landbrugs- og fiskeriområdet, og at denne udvikling ofte har haft alvorlige konsekvenser for disse regioner, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at regionerne i den yderste periferi i løbet af de seneste tre år har været direkte berørt af omfattende EU-reformer, herunder reformerne af de finansielle overslag, regionalpolitikken 20072013, Den Europæiske Fiskerifond, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, statsstøtteordningerne, de fælles markedsordninger for sukker og for bananer og særlige programmer for bestemte regioner som følge af disses afsides beliggenhed og ø-karakter (Posei)-programmerne på landbrugs- og fiskeriområdet, og at denne udvikling ofte har haft alvorlige konsekvenser for disse regioner,

| H. | der henviser til, at EU's politiske prioriteter, der nødvendigvis skal afpasses de stadig mere bindende, internationale forpligtelser som følge af globaliseringen, især inden for rammerne af WTO, ofte ikke harmonerer med de særlige foranstaltninger, der iværksættes til fordel for regionerne i den yderste periferi, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU's politiske prioriteter, der nødvendigvis skal afpasses de stadig mere bindende, internationale forpligtelser som følge af globaliseringen, især inden for rammerne af WTO, ofte ikke harmonerer med de særlige foranstaltninger, der iværksættes til fordel for regionerne i den yderste periferi,

| I. | der henviser til, at regionerne i den yderste periferi har fået relativt langt mindre vægt i et EU, der er gået fra 12 til 27 medlemsstater, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at regionerne i den yderste periferi har fået relativt langt mindre vægt i et EU, der er gået fra 12 til 27 medlemsstater,

| J. | der henviser til, at den udbredte opfattelse af, at regionerne i den yderste periferi dræner fællesskabsmidler eller nationale midler, uden at der kan påvises nogen positiv virkning af denne finansiering, kun i ringe grad modvirkes af den reelle merværdi, som disse regioner bibringer Unionen i form af miljømæssige, kulturelle eller geostrategiske fordele og fordele på rumforskningsområdet, som ikke umiddelbart er synlige, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den udbredte opfattelse af, at regionerne i den yderste periferi dræner fællesskabsmidler eller nationale midler, uden at der kan påvises nogen positiv virkning af denne finansiering, kun i ringe grad modvirkes af den reelle merværdi, som disse regioner bibringer Unionen i form af miljømæssige, kulturelle eller geostrategiske fordele og fordele på rumforskningsområdet, som ikke umiddelbart er synlige,

| K. | der henviser til, at regionerne i den yderste periferi er vigtige forposter for Europa med deres beliggenhed i hjertet af Vestindien, i Mercosurs nabolag og ud for Afrikas kyster i Det Indiske Ocean og Atlanterhavet, og at Unionen takket være disse regioner kan påberåbe sig at være verdens største maritime område med en eksklusiv økonomisk zone på 25 mio. km2, der er rig på alle former for ressourcer, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at regionerne i den yderste periferi er vigtige forposter for Europa med deres beliggenhed i hjertet af Vestindien, i Mercosurs nabolag og ud for Afrikas kyster i Det Indiske Ocean og Atlanterhavet, og at Unionen takket være disse regioner kan påberåbe sig at være verdens største maritime område med en eksklusiv økonomisk zone på 25 mio. km2, der er rig på alle former for ressourcer,

Hidtidige resultater af det styrkede partnerskab for regionerne i den yderste periferi

| 1. | glæder sig over, at Kommissionen har forelagt en ny meddelelse tre år efter offentliggørelsen af politisk så ambitiøse dokumenter som de førnævnte meddelelser om »et styrket partnerskab for regionerne i den yderste periferi«; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at Kommissionen har forelagt en ny meddelelse tre år efter offentliggørelsen af politisk så ambitiøse dokumenter som de førnævnte meddelelser om »et styrket partnerskab for regionerne i den yderste periferi«;

| 2. | ønsker, at enheden for Regionerne i den Yderste Periferi under Generaldirektoratet for Regionalpolitik opretholdes i Kommissionen som følge af omfanget af de områder, der behandles, og de berørte politikkers sammensatte karakter, og at enhedens personaleressourcer styrkes kraftigt, så den får de nødvendige ressourcer til at udføre dens opgaver; |
| --- | --- |

2.

ønsker, at enheden for Regionerne i den Yderste Periferi under Generaldirektoratet for Regionalpolitik opretholdes i Kommissionen som følge af omfanget af de områder, der behandles, og de berørte politikkers sammensatte karakter, og at enhedens personaleressourcer styrkes kraftigt, så den får de nødvendige ressourcer til at udføre dens opgaver;

| 3. | bemærker, at meddelelsen tegner et yderst positivt billede af Kommissionens indsats, medens en række af de foranstaltninger, som den bryster sig af, kun delvis opfylder behovene i regionerne i den yderste periferi (navnlig med hensyn til transport og tilgængelighed samt forskning, fiskeri og regionalt samarbejde), og tilføjer, at der ikke er nævnt noget om de problemer, regionerne i den yderste periferi kæmper med, og den indsats, de har ydet, f.eks. i forbindelse med fornyelsen af ordningerne for statsstøtte; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at meddelelsen tegner et yderst positivt billede af Kommissionens indsats, medens en række af de foranstaltninger, som den bryster sig af, kun delvis opfylder behovene i regionerne i den yderste periferi (navnlig med hensyn til transport og tilgængelighed samt forskning, fiskeri og regionalt samarbejde), og tilføjer, at der ikke er nævnt noget om de problemer, regionerne i den yderste periferi kæmper med, og den indsats, de har ydet, f.eks. i forbindelse med fornyelsen af ordningerne for statsstøtte;

| 4. | konstaterer, at strukturfondstøtten i væsentlig grad stadig bidrager til udviklingen i regionerne i den yderste periferi; ønsker imidlertid, at graden af den opnåede samhørighed i disse regioner måles efter andre indikatorer end blot BNP i forhold til fællesskabsgennemsnittet, og at samhørighedspolitikken kombineres bedre med de øvrige EU-politikker på tværs for at øge synergieffekten; anmoder Kommissionen om at udvise større fleksibilitet og løbende tilpasse sine nuværende og kommende politikker bedre til de faktiske forhold i regionerne i den yderste periferi på grundlag af EF-traktatens artikel 299, stk. 2; |
| --- | --- |

4.

konstaterer, at strukturfondstøtten i væsentlig grad stadig bidrager til udviklingen i regionerne i den yderste periferi; ønsker imidlertid, at graden af den opnåede samhørighed i disse regioner måles efter andre indikatorer end blot BNP i forhold til fællesskabsgennemsnittet, og at samhørighedspolitikken kombineres bedre med de øvrige EU-politikker på tværs for at øge synergieffekten; anmoder Kommissionen om at udvise større fleksibilitet og løbende tilpasse sine nuværende og kommende politikker bedre til de faktiske forhold i regionerne i den yderste periferi på grundlag af EF-traktatens artikel 299, stk. 2;

| 5. | noterer sig de tilfredsstillende resultater, der er opnået med Posei-ordningen (landbrug og fiskeri) og for produktionen af rørsukker, rom og bananer; ønsker, at der tages effektivt hensyn til de mulige finansielle konsekvenser af igangværende internationale forhandlinger og foranstaltningerne inden for rammerne af WTO for ovennævnte produktionssektorer inden for landbruget; er indstillet på nøje at følge midtvejsrevisionen af Posei-programmerne og evalueringen af de særlige beskatningsordninger; |
| --- | --- |

5.

noterer sig de tilfredsstillende resultater, der er opnået med Posei-ordningen (landbrug og fiskeri) og for produktionen af rørsukker, rom og bananer; ønsker, at der tages effektivt hensyn til de mulige finansielle konsekvenser af igangværende internationale forhandlinger og foranstaltningerne inden for rammerne af WTO for ovennævnte produktionssektorer inden for landbruget; er indstillet på nøje at følge midtvejsrevisionen af Posei-programmerne og evalueringen af de særlige beskatningsordninger;

| 6. | er enig i, at de særlige forhold, der gør sig gældende i regionerne i den yderste periferi, nødvendiggør en strategi baseret på politikker og foranstaltninger, der ikke er underlagt foreløbige kriterier eller betinget af konjunkturbestemte økonomiske udviklingstendenser, som er tilpasset hver enkelt regions forskellige behov, og som bidrager til at løse de konstante problemer, som disse regioner står over for; |
| --- | --- |

6.

er enig i, at de særlige forhold, der gør sig gældende i regionerne i den yderste periferi, nødvendiggør en strategi baseret på politikker og foranstaltninger, der ikke er underlagt foreløbige kriterier eller betinget af konjunkturbestemte økonomiske udviklingstendenser, som er tilpasset hver enkelt regions forskellige behov, og som bidrager til at løse de konstante problemer, som disse regioner står over for;

| 7. | opfordrer Kommissionen til i sin plan at indarbejde bistandsforanstaltninger til disse regioners fiskerisektorer i betragtning af de særlige karakteristika og forskelle, der kendetegner regionerne i den yderste periferi, på den ene side og den rolle, regionerne spiller i den integrerede EU-havpolitik, på den anden side; mener, at Kommissionen bør give disse regioners fiskeflåder garanti for en positiv forskelsbehandling med hensyn til adgangen til fiskeressourcerne langs med deres kyster og med særlig omhu sikre et bæredygtigt kystfiskeri; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til i sin plan at indarbejde bistandsforanstaltninger til disse regioners fiskerisektorer i betragtning af de særlige karakteristika og forskelle, der kendetegner regionerne i den yderste periferi, på den ene side og den rolle, regionerne spiller i den integrerede EU-havpolitik, på den anden side; mener, at Kommissionen bør give disse regioners fiskeflåder garanti for en positiv forskelsbehandling med hensyn til adgangen til fiskeressourcerne langs med deres kyster og med særlig omhu sikre et bæredygtigt kystfiskeri;

Modningsfase i strategien for et styrket partnerskab for regionerne i den yderste periferi

| 8. | beklager, at de fleste af de forslag, som fremsættes af Kommissionen til brug for modningsfasen, vedrører allerede eksisterende foranstaltninger eller foranstaltninger, der er ved at blive afsluttet (transeuropæiske transportnet, transeuropæiske energinet, syvende rammeprogram for forskning og udvikling, rammeprogrammet for innovation og konkurrenceevne eller regionalpolitiske foranstaltninger); forventer, at det præciseres, hvilke konkrete og effektive midler der tilbydes regionerne i den yderste periferi, for at de kan udnytte disse muligheder; |
| --- | --- |

8.

beklager, at de fleste af de forslag, som fremsættes af Kommissionen til brug for modningsfasen, vedrører allerede eksisterende foranstaltninger eller foranstaltninger, der er ved at blive afsluttet (transeuropæiske transportnet, transeuropæiske energinet, syvende rammeprogram for forskning og udvikling, rammeprogrammet for innovation og konkurrenceevne eller regionalpolitiske foranstaltninger); forventer, at det præciseres, hvilke konkrete og effektive midler der tilbydes regionerne i den yderste periferi, for at de kan udnytte disse muligheder;

| 9. | er foruroliget over den stadig stigende betydning, som Kommissionen tillægger værktøjer til evaluering af EU's politikker og instrumenter til fordel for regionerne i den yderste periferi og til vurdering af de kvantitative virkninger af disse regioners handicap med det formål at udarbejde en metode til udligning af meromkostningerne ved den fjerne beliggenhed; |
| --- | --- |

9.

er foruroliget over den stadig stigende betydning, som Kommissionen tillægger værktøjer til evaluering af EU's politikker og instrumenter til fordel for regionerne i den yderste periferi og til vurdering af de kvantitative virkninger af disse regioners handicap med det formål at udarbejde en metode til udligning af meromkostningerne ved den fjerne beliggenhed;

| 10. | ønsker, at denne tendens til at tage hensyn til stadig mere aritmetiske begrundelser for foranstaltningerne ikke anvendes som påskud for at stille spørgsmålstegn ved en del af Unionens politik til fordel for regionerne i den yderste periferi eller tage modet fra de institutionelle og økonomiske aktører i disse regioner ved at opstille betingelser, som er for vanskelige at opfylde for dem; |
| --- | --- |

10.

ønsker, at denne tendens til at tage hensyn til stadig mere aritmetiske begrundelser for foranstaltningerne ikke anvendes som påskud for at stille spørgsmålstegn ved en del af Unionens politik til fordel for regionerne i den yderste periferi eller tage modet fra de institutionelle og økonomiske aktører i disse regioner ved at opstille betingelser, som er for vanskelige at opfylde for dem;

| 11. | beklager, at Generaldirektoratet for Handel fra første færd i forhandlingerne om de økonomiske partnerskabsaftaler udviste manglende interesse for at tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for regionerne i den yderste periferi, og henstiller kraftigt til Kommissionen at fortsætte bestræbelserne på at skabe kompromiser, der tager hensyn til interesserne for de pågældende regioner i den yderste periferi inden for rammerne af de endegyldige aftaler, der vil blive indgået med AVS-staterne; |
| --- | --- |

11.

beklager, at Generaldirektoratet for Handel fra første færd i forhandlingerne om de økonomiske partnerskabsaftaler udviste manglende interesse for at tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for regionerne i den yderste periferi, og henstiller kraftigt til Kommissionen at fortsætte bestræbelserne på at skabe kompromiser, der tager hensyn til interesserne for de pågældende regioner i den yderste periferi inden for rammerne af de endegyldige aftaler, der vil blive indgået med AVS-staterne;

| 12. | ønsker, at Kommissionen beviser sine reelle hensigter om, at den vil fremme den regionale integration af regionerne i den yderste periferi for at vise, at den »naboskabsaktion«, som den stillede i udsigt i 2004, ikke er tom luft; |
| --- | --- |

12.

ønsker, at Kommissionen beviser sine reelle hensigter om, at den vil fremme den regionale integration af regionerne i den yderste periferi for at vise, at den »naboskabsaktion«, som den stillede i udsigt i 2004, ikke er tom luft;

| 13. | er foruroliget over en række foranstaltninger, som Kommissionen foreslår på transportområdet, navnlig evalueringen af de særlige behov og hensynet til miljøomkostningerne; gentager, at det er nødvendigt, at regionerne i den yderste periferi får særbehandling på dette område, bl.a. når det gælder optagelse af den civile luftfart i den europæiske ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner (Emission Trading Scheme, ETS-systemet), for ikke at skade den indsats, der er gjort for at afhjælpe transportproblemerne; |
| --- | --- |

13.

er foruroliget over en række foranstaltninger, som Kommissionen foreslår på transportområdet, navnlig evalueringen af de særlige behov og hensynet til miljøomkostningerne; gentager, at det er nødvendigt, at regionerne i den yderste periferi får særbehandling på dette område, bl.a. når det gælder optagelse af den civile luftfart i den europæiske ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner (Emission Trading Scheme, ETS-systemet), for ikke at skade den indsats, der er gjort for at afhjælpe transportproblemerne;

| 14. | mener, at EU's foranstaltninger skal have til formål at skabe en katalysatoreffekt for en iværksætterånd, der bevirker, at regionerne i den yderste periferi gennem offentligt-private partnerskaber bliver udgangspunkt for ekspertisecentre inden for de sektorer, som forstår at udnytte disse regioners særlige aktiver og knowhow, f.eks. forvaltning af affald, vedvarende energi, energimæssig selvforsyning, biodiversitet, studerendes mobilitet, klimaforskning og krisestyring; |
| --- | --- |

14.

mener, at EU's foranstaltninger skal have til formål at skabe en katalysatoreffekt for en iværksætterånd, der bevirker, at regionerne i den yderste periferi gennem offentligt-private partnerskaber bliver udgangspunkt for ekspertisecentre inden for de sektorer, som forstår at udnytte disse regioners særlige aktiver og knowhow, f.eks. forvaltning af affald, vedvarende energi, energimæssig selvforsyning, biodiversitet, studerendes mobilitet, klimaforskning og krisestyring;

| 15. | minder om, at flere igangværende og kommende tiltag og programmer rettet mod regionerne i den yderste periferi i væsentlig grad kan bidrage til de fastlagte fællesskabsprioriteter, navnlig inden for områder som den globale opvarmning, beskyttelse af biodiversiteten, vedvarende energi, sundhed i udviklingslande, fødevareområdet og spredning af de økonomiske og produktionsmæssige aktiviteter; glæder sig navnlig over gennemførelsen af NET BIOME-programmet (NETworking tropical and subtropical Biodiversity research in OuterMost regions and territories of Europe in support of sustainable development), der er et vigtigt eksempel på det potentiale, som regionerne i den yderste periferi har på det videnskabelige område; undrer sig imidlertid over, at regionerne i den yderste periferi, til trods for mængden af gennemførte projekter og det potentiale, som de besidder, endnu ikke i tilstrækkelig grad er integreret i det europæiske forskningsrum; |
| --- | --- |

15.

minder om, at flere igangværende og kommende tiltag og programmer rettet mod regionerne i den yderste periferi i væsentlig grad kan bidrage til de fastlagte fællesskabsprioriteter, navnlig inden for områder som den globale opvarmning, beskyttelse af biodiversiteten, vedvarende energi, sundhed i udviklingslande, fødevareområdet og spredning af de økonomiske og produktionsmæssige aktiviteter; glæder sig navnlig over gennemførelsen af NET BIOME-programmet (NETworking tropical and subtropical Biodiversity research in OuterMost regions and territories of Europe in support of sustainable development), der er et vigtigt eksempel på det potentiale, som regionerne i den yderste periferi har på det videnskabelige område; undrer sig imidlertid over, at regionerne i den yderste periferi, til trods for mængden af gennemførte projekter og det potentiale, som de besidder, endnu ikke i tilstrækkelig grad er integreret i det europæiske forskningsrum;

| 16. | anmoder om, at den indsats, der hidtil er gjort til fordel for regionerne i den yderste periferi, fortsættes for dels at bringe de lokale forskningstiltag på højde med regionernes potentiale, dels at fremme og støtte udviklingen af attraktive, konkurrencedygtige universiteter, der råder over reelle midler og er af en standard på højde med universiteterne i det øvrige EU; |
| --- | --- |

16.

anmoder om, at den indsats, der hidtil er gjort til fordel for regionerne i den yderste periferi, fortsættes for dels at bringe de lokale forskningstiltag på højde med regionernes potentiale, dels at fremme og støtte udviklingen af attraktive, konkurrencedygtige universiteter, der råder over reelle midler og er af en standard på højde med universiteterne i det øvrige EU;

Debat om EU's fremtidige strategi for regionerne i den yderste periferi

| 17. | påskønner, at Kommissionen har taget initiativ til en debat om den fremtidige strategi for regionerne i den yderste periferi i form af en offentlig høring, hvis resultater skal danne grundlag for et nyt forslag, der skal udarbejdes inden 2009; |
| --- | --- |

17.

påskønner, at Kommissionen har taget initiativ til en debat om den fremtidige strategi for regionerne i den yderste periferi i form af en offentlig høring, hvis resultater skal danne grundlag for et nyt forslag, der skal udarbejdes inden 2009;

| 18. | insisterer i den forbindelse på, at denne debat ikke begrænser sig til kun at vedrøre de anførte udfordringer (klimaændringer, demografisk udvikling og forvaltning af migrationsstrømme, landbrug og havpolitik), selv om disse spørgsmål naturligvis ikke er til at komme udenom, og mener, at debatten nødvendigvis skal omfatte anvendelsen af Lissabonstrategien på regionerne i den yderste periferi; |
| --- | --- |

18.

insisterer i den forbindelse på, at denne debat ikke begrænser sig til kun at vedrøre de anførte udfordringer (klimaændringer, demografisk udvikling og forvaltning af migrationsstrømme, landbrug og havpolitik), selv om disse spørgsmål naturligvis ikke er til at komme udenom, og mener, at debatten nødvendigvis skal omfatte anvendelsen af Lissabonstrategien på regionerne i den yderste periferi;

| 19. | slår kraftigt til lyd for, at rækkevidden af EF-traktatens artikel 299, stk. 2 (siden hen artikel 349 og 355 i traktaten om Unionens funktionsmåde), som er grundlaget for EU's politik over for regionerne i den yderste periferi og udgangspunktet for Kommissionens og dens tjenestegrenes indsats til fordel for disse regioner, indgår i dagsordenen for drøftelserne for at give dem den juridiske, institutionelle og politiske vægt, som kræves; |
| --- | --- |

19.

slår kraftigt til lyd for, at rækkevidden af EF-traktatens artikel 299, stk. 2 (siden hen artikel 349 og 355 i traktaten om Unionens funktionsmåde), som er grundlaget for EU's politik over for regionerne i den yderste periferi og udgangspunktet for Kommissionens og dens tjenestegrenes indsats til fordel for disse regioner, indgår i dagsordenen for drøftelserne for at give dem den juridiske, institutionelle og politiske vægt, som kræves;

| 20. | understreger den offentlige sektors betydning for den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i regionerne i den yderste periferi, navnlig inden for luft- og søtransportsektoren samt energi-, post- og kommunikationssektoren; |
| --- | --- |

20.

understreger den offentlige sektors betydning for den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i regionerne i den yderste periferi, navnlig inden for luft- og søtransportsektoren samt energi-, post- og kommunikationssektoren;

| 21. | opfordrer til, at der straks vedtages foranstaltninger, der sigter mod at bekæmpe arbejdsløshed, fattigdom og ulighed i fordelingen af indtægter i regionerne i den yderste periferi, som har nogle af de højeste satser herfor i Unionen; |
| --- | --- |

21.

opfordrer til, at der straks vedtages foranstaltninger, der sigter mod at bekæmpe arbejdsløshed, fattigdom og ulighed i fordelingen af indtægter i regionerne i den yderste periferi, som har nogle af de højeste satser herfor i Unionen;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at støtte de medlemsstater, som eventuelt påtænker at gøre brug af »passerelle-bestemmelsen« i artikel 355, stk. 6, i traktaten om Unionens funktionsmåde; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at støtte de medlemsstater, som eventuelt påtænker at gøre brug af »passerelle-bestemmelsen« i artikel 355, stk. 6, i traktaten om Unionens funktionsmåde;

| 23. | mener, at regionerne i den yderste periferi har et potentiale i forbindelse med EU's overvejelser om klimaforstyrrelser, både for så vidt angår observering af farer, forebyggelse af skader, katastrofeberedskab og bevarelse af økosystemerne; anmoder i den forbindelse Rådet om hurtigst muligt at vedtage Europa-Parlamentets og Rådets forslag til forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som udtrykkeligt behandler de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi; ønsker ligeledes, at Kommissionens forslag til styrkelse af Unionens katastrofeberedskab udnytter den ekspertise, der er forbundet med den geografiske placering af disse regioner; |
| --- | --- |

23.

mener, at regionerne i den yderste periferi har et potentiale i forbindelse med EU's overvejelser om klimaforstyrrelser, både for så vidt angår observering af farer, forebyggelse af skader, katastrofeberedskab og bevarelse af økosystemerne; anmoder i den forbindelse Rådet om hurtigst muligt at vedtage Europa-Parlamentets og Rådets forslag til forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som udtrykkeligt behandler de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi; ønsker ligeledes, at Kommissionens forslag til styrkelse af Unionens katastrofeberedskab udnytter den ekspertise, der er forbundet med den geografiske placering af disse regioner;

| 24. | ønsker, at den kommende fælles indvandringspolitik tager særligt hensyn til situationen i regionerne i den yderste periferi, som alle er en del af Unionens ydre grænseområder og omgivet af tredjelande, der er mindre gunstigt stillede, og som er udsat for et meget stærkt indvandringspres og samtidig en demografisk vækst, der stadig mange steder er højere end EU-gennemsnittet, hvilket medfører bekymrende økonomiske og sociale spændinger i de pågældende regioner; |
| --- | --- |

24.

ønsker, at den kommende fælles indvandringspolitik tager særligt hensyn til situationen i regionerne i den yderste periferi, som alle er en del af Unionens ydre grænseområder og omgivet af tredjelande, der er mindre gunstigt stillede, og som er udsat for et meget stærkt indvandringspres og samtidig en demografisk vækst, der stadig mange steder er højere end EU-gennemsnittet, hvilket medfører bekymrende økonomiske og sociale spændinger i de pågældende regioner;

| 25. | ønsker, at EU's støtte til landbruget i regionerne i den yderste periferi, som der tales mindre om end de øvrige spørgsmål, bliver genstand for mere indgående overvejelser om de reelle udfordringer, nødvendigheden af at gøre de lokale samfund selvforsynende, landmændenes indkomstniveau, støtten til producentorganisationerne med henblik på at fremme salget af deres produkter, miljødimensionens betydning og behovet for at tage hensyn til de nye handelsmuligheder, som skabes af de økonomiske partnerskabsaftaler og de kommende frihandelsaftaler med flere regioner i Latinamerika; |
| --- | --- |

25.

ønsker, at EU's støtte til landbruget i regionerne i den yderste periferi, som der tales mindre om end de øvrige spørgsmål, bliver genstand for mere indgående overvejelser om de reelle udfordringer, nødvendigheden af at gøre de lokale samfund selvforsynende, landmændenes indkomstniveau, støtten til producentorganisationerne med henblik på at fremme salget af deres produkter, miljødimensionens betydning og behovet for at tage hensyn til de nye handelsmuligheder, som skabes af de økonomiske partnerskabsaftaler og de kommende frihandelsaftaler med flere regioner i Latinamerika;

| 26. | mener, at regionerne i den yderste periferi skal være centralt placeret i Unionens maritime politik, og fastholder, at drøftelserne om dette spørgsmål især bør fokusere på den rolle, som disse kan spille, for så vidt angår bæredygtig udnyttelse af havene, oceanerne og kystområderne samt international forvaltning af havene; |
| --- | --- |

26.

mener, at regionerne i den yderste periferi skal være centralt placeret i Unionens maritime politik, og fastholder, at drøftelserne om dette spørgsmål især bør fokusere på den rolle, som disse kan spille, for så vidt angår bæredygtig udnyttelse af havene, oceanerne og kystområderne samt international forvaltning af havene;

| 27. | opfordrer Kommissionen, Rådet og andre berørte EU-institutioner til på effektiv og tilstrækkelig vis at sikre fremtidige fællesskabsmidler til Unionens strategi om at bistå regionerne i den yderste periferi og kompensere for de ulemper, der er forbundet med at være placeret i den yderste periferi; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen, Rådet og andre berørte EU-institutioner til på effektiv og tilstrækkelig vis at sikre fremtidige fællesskabsmidler til Unionens strategi om at bistå regionerne i den yderste periferi og kompensere for de ulemper, der er forbundet med at være placeret i den yderste periferi;

| 28. | henstiller, at midler og metoder til at tage de udfordringer op, som er forbundet med de lokale markeders utilstrækkelighed, den stadig større konkurrence og den vanskelige adgang til afsætningsmarkederne på det europæiske kontinent eller i de respektive geografiske områder og forbedringen af koordineringen af finansieringen fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling/Den Europæiske Udviklingsfond (EFRU/EUF) og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling/Instrument til Finansiering af Udviklingssamarbejde (EFRU/DCI) til samarbejdsprojekter med nabolandene, også medtages i overvejelserne som prioriterede spørgsmål i lighed med spørgsmålet om effektiv deltagelse af regionerne i den yderste periferi i den europæiske innovationspolitik og i politikken til overvindelse af it-kløften for at garantere befolkningerne i disse regioner fuld adgang til de medier og kommunikationsmidler, der stilles til rådighed via de nye teknologier, som f.eks. adgangen til bredbåndsinternet; |
| --- | --- |

28.

henstiller, at midler og metoder til at tage de udfordringer op, som er forbundet med de lokale markeders utilstrækkelighed, den stadig større konkurrence og den vanskelige adgang til afsætningsmarkederne på det europæiske kontinent eller i de respektive geografiske områder og forbedringen af koordineringen af finansieringen fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling/Den Europæiske Udviklingsfond (EFRU/EUF) og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling/Instrument til Finansiering af Udviklingssamarbejde (EFRU/DCI) til samarbejdsprojekter med nabolandene, også medtages i overvejelserne som prioriterede spørgsmål i lighed med spørgsmålet om effektiv deltagelse af regionerne i den yderste periferi i den europæiske innovationspolitik og i politikken til overvindelse af it-kløften for at garantere befolkningerne i disse regioner fuld adgang til de medier og kommunikationsmidler, der stilles til rådighed via de nye teknologier, som f.eks. adgangen til bredbåndsinternet;

| 29. | fastholder, at partnerskabet, der er nødvendigt for drøftelsernes succes, ikke kun bør omfatte de europæiske, nationale og lokale offentlige institutioner, men som hidtil bør inddrage hele den økonomiske struktur i regionerne i den yderste periferi repræsenteret ved strukturerede organisationer, der dagligt lever med virkningerne af fællesskabspolitikkerne i regionerne; opfordrer Kommissionen til at forelægge en ny meddelelse straks efter den partnerskabskonference, som Kommissionen organiserede i Bruxelles den 14. og 15. maj 2008 med henblik på at redegøre for de fremskridt, som debatten måtte have givet anledning til; |
| --- | --- |

29.

fastholder, at partnerskabet, der er nødvendigt for drøftelsernes succes, ikke kun bør omfatte de europæiske, nationale og lokale offentlige institutioner, men som hidtil bør inddrage hele den økonomiske struktur i regionerne i den yderste periferi repræsenteret ved strukturerede organisationer, der dagligt lever med virkningerne af fællesskabspolitikkerne i regionerne; opfordrer Kommissionen til at forelægge en ny meddelelse straks efter den partnerskabskonference, som Kommissionen organiserede i Bruxelles den 14. og 15. maj 2008 med henblik på at redegøre for de fremskridt, som debatten måtte have givet anledning til;

| 30. | er af den opfattelse, at en udnyttelse af de særlige værdier, som er knyttet til regionerne i den yderste periferi, navnlig som Unionens forposter uden for det europæiske kontinent, udgør den bedste strategi til at sikre en endogen og bæredygtig udvikling af disse regioner, navnlig gennem turisme, der integrerer hele deres historie og kulturelle, kunstneriske og arkitektoniske arv, som Unionen bør bidrage til at bevare; |
| --- | --- |

30.

er af den opfattelse, at en udnyttelse af de særlige værdier, som er knyttet til regionerne i den yderste periferi, navnlig som Unionens forposter uden for det europæiske kontinent, udgør den bedste strategi til at sikre en endogen og bæredygtig udvikling af disse regioner, navnlig gennem turisme, der integrerer hele deres historie og kulturelle, kunstneriske og arkitektoniske arv, som Unionen bør bidrage til at bevare;

*

- *

| 31. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Regionsudvalget, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, de nationale, regionale og lokale myndigheder i regionerne i den yderste periferi og formanden for konferencen af formænd for regionerne i den yderste periferi. |
| --- | --- |

31.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Regionsudvalget, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, de nationale, regionale og lokale myndigheder i regionerne i den yderste periferi og formanden for konferencen af formænd for regionerne i den yderste periferi.

---

(1)  EFT C 197 af 12.7.2001, s. 197.

(2)  EUT C 157 E af 6.7.2006, s. 497.

(3)  EUT C 227 E af 21.9.2006, s. 512.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/17

---

Forbrugerpolitikken 2007-2013

P6_TA(2008)0211

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om EU's strategi for forbrugerpolitikken 2007-2013 (2007/2189(INI))

(2009/C 279 E/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen »EU's strategi for forbrugerpolitikken 2007-2013 — Stærke forbrugere, højere forbrugervelfærd og effektiv forbrugerbeskyttelse« (KOM(2007)0099), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen »EU's strategi for forbrugerpolitikken 2007-2013 — Stærke forbrugere, højere forbrugervelfærd og effektiv forbrugerbeskyttelse« (KOM(2007)0099),

| — | der henviser til Rådets resolution om EU's forbrugerpolitik (2007-2013), vedtaget på dets møde den 30.-31. maj 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution om EU's forbrugerpolitik (2007-2013), vedtaget på dets møde den 30.-31. maj 2007,

| — | der henviser til sin beslutning af 27. september 2007 om grænseoverskridende servicevirksomheders forpligtelser (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. september 2007 om grænseoverskridende servicevirksomheders forpligtelser (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. september 2007 om grønbog om revisionen af den gældende EU-forbrugerret (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. september 2007 om grønbog om revisionen af den gældende EU-forbrugerret (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. september 2007 om undersøgelse af det indre marked — tackling af barrierer og ineffektivitet ved hjælp af bedre gennemførelse og håndhævelse (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. september 2007 om undersøgelse af det indre marked — tackling af barrierer og ineffektivitet ved hjælp af bedre gennemførelse og håndhævelse (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. juni 2007 om forbrugertillid i et digitalt miljø (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. juni 2007 om forbrugertillid i et digitalt miljø (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om et indre marked for Europa i det 21. århundrede (KOM(2007)0724), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om et indre marked for Europa i det 21. århundrede (KOM(2007)0724),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Bilag til meddelelsen »Et indre marked for Europa i det 21. århundrede« — Tjenesteydelser af almen interesse, herunder sociale ydelser af almen interesse: Europas nye udfordring (KOM(2007)0725), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Bilag til meddelelsen »Et indre marked for Europa i det 21. århundrede« — Tjenesteydelser af almen interesse, herunder sociale ydelser af almen interesse: Europas nye udfordring (KOM(2007)0725),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Muligheder, adgang og solidaritet: en ny social vision for det 21. århundredes Europa (KOM(2007)0726), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Muligheder, adgang og solidaritet: en ny social vision for det 21. århundredes Europa (KOM(2007)0726),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Initiatives in The Area of Retail Financial Services« (initiativer inden for finansielle tjenesteydelser i detailleddet) (SEK(2007)1520), der ledsager Kommissionens meddelelse om et indre marked for Europa i det 21. århundrede, |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Initiatives in The Area of Retail Financial Services« (initiativer inden for finansielle tjenesteydelser i detailleddet) (SEK(2007)1520), der ledsager Kommissionens meddelelse om et indre marked for Europa i det 21. århundrede,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Retsudvalget samt Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0155/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Retsudvalget samt Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0155/2008),

Indledning

| 1. | hilser Kommissionens meddelelse om EU's strategi for forbrugerpolitikken velkommen og påskønner også Kommissionens indsats for at inddrage en forbrugerkultur, der bygger på et højere forbrugerbevidsthedsniveau og danner grundlag for en bedre gennemførelse og implementering af den eksisterende lovgivningsmæssige ramme; |
| --- | --- |

1.

hilser Kommissionens meddelelse om EU's strategi for forbrugerpolitikken velkommen og påskønner også Kommissionens indsats for at inddrage en forbrugerkultur, der bygger på et højere forbrugerbevidsthedsniveau og danner grundlag for en bedre gennemførelse og implementering af den eksisterende lovgivningsmæssige ramme;

| 2. | mener, at en horisontal tilgang til forbrugerpolitikken er nødvendig, og at det er afgørende at tage højde for forbrugernes interesser inden for alle relevante politikområder med henblik på at sikre, at alle europæiske forbrugere nyder den samme høje grad af beskyttelse; finder det derfor positivt, at Kommissionen fremhæver vigtigheden af at sikre, at det indre marked bliver mere lydhørt over for borgernes forventninger og bekymringer; understreger, at forbrugerbeskyttelse og gennemførelsen af det indre marked ikke er modstridende målsætninger, men tværtimod går hånd i hånd; minder i den forbindelse Kommissionen om, at forbrugerpolitik bør være et element i alle politikområder lige fra tidspunktet for udarbejdelse af konsekvensanalyser; |
| --- | --- |

2.

mener, at en horisontal tilgang til forbrugerpolitikken er nødvendig, og at det er afgørende at tage højde for forbrugernes interesser inden for alle relevante politikområder med henblik på at sikre, at alle europæiske forbrugere nyder den samme høje grad af beskyttelse; finder det derfor positivt, at Kommissionen fremhæver vigtigheden af at sikre, at det indre marked bliver mere lydhørt over for borgernes forventninger og bekymringer; understreger, at forbrugerbeskyttelse og gennemførelsen af det indre marked ikke er modstridende målsætninger, men tværtimod går hånd i hånd; minder i den forbindelse Kommissionen om, at forbrugerpolitik bør være et element i alle politikområder lige fra tidspunktet for udarbejdelse af konsekvensanalyser;

| 3. | finder, at behovet for forbrugerbeskyttelse kun kan dækkes ad lovgivningens vej, hvis denne er bedre og mere enkel og udarbejdes med deltagelse af alle kompetente generaldirektorater i Kommissionen: Sundhed og Forbrugerbeskyttelse, Retlige Anliggender, Frihed og Sikkerhed, Det Indre Marked og Tjenesteydelser samt Konkurrence; |
| --- | --- |

3.

finder, at behovet for forbrugerbeskyttelse kun kan dækkes ad lovgivningens vej, hvis denne er bedre og mere enkel og udarbejdes med deltagelse af alle kompetente generaldirektorater i Kommissionen: Sundhed og Forbrugerbeskyttelse, Retlige Anliggender, Frihed og Sikkerhed, Det Indre Marked og Tjenesteydelser samt Konkurrence;

| 4. | understreger, at revisionen af den gældende EU-forbrugerret bør føre til en mere sammenhængende retlig ramme for forbrugernes rettigheder; minder om, at det går ind for en blandet tilgang, dvs. et horisontalt instrument med det primære mål at sikre sammenhæng i den eksisterende lovgivning og gøre det muligt at lukke smuthuller ved i konsekvent lovgivning at samle tværsektorielle spørgsmål, som er fælles for alle direktiver; mener, at specifikke spørgsmål fortsat bør behandles særskilt i sektordirektiverne; finder, at de veletablerede principper om forbrugerrettigheder også skal finde anvendelse på det digitale område; anmoder indtrængende om, at der i forbindelse med revisionen af gældende ret tages yderligere skridt til sikring af forbrugerbeskyttelsen på det digitale område, herunder beskyttelsen af privatlivets fred og sikkerheden, uden at dette dog må medføre yderligere, uberettigede byrder for erhvervslivet; |
| --- | --- |

4.

understreger, at revisionen af den gældende EU-forbrugerret bør føre til en mere sammenhængende retlig ramme for forbrugernes rettigheder; minder om, at det går ind for en blandet tilgang, dvs. et horisontalt instrument med det primære mål at sikre sammenhæng i den eksisterende lovgivning og gøre det muligt at lukke smuthuller ved i konsekvent lovgivning at samle tværsektorielle spørgsmål, som er fælles for alle direktiver; mener, at specifikke spørgsmål fortsat bør behandles særskilt i sektordirektiverne; finder, at de veletablerede principper om forbrugerrettigheder også skal finde anvendelse på det digitale område; anmoder indtrængende om, at der i forbindelse med revisionen af gældende ret tages yderligere skridt til sikring af forbrugerbeskyttelsen på det digitale område, herunder beskyttelsen af privatlivets fred og sikkerheden, uden at dette dog må medføre yderligere, uberettigede byrder for erhvervslivet;

| 5. | beklager den lave prioritering af aftaleretten inden for forbrugerbeskyttelsen og opfordrer Kommissionen til at trække på det arbejde, der er foretaget i aftaleretsprojektet, og om nødvendigt genfokusere det; |
| --- | --- |

5.

beklager den lave prioritering af aftaleretten inden for forbrugerbeskyttelsen og opfordrer Kommissionen til at trække på det arbejde, der er foretaget i aftaleretsprojektet, og om nødvendigt genfokusere det;

| 6. | støtter Kommissionens bestræbelser for at indføre standardkontrakter og standardvilkår for kontrakter indgået online, der skal have samme gyldighed i alle EU-medlemsstater, eftersom usikkerheden omkring forbrugerkontrakter er en af de største hindringer for udviklingen af et indre marked for detailhandelen; |
| --- | --- |

6.

støtter Kommissionens bestræbelser for at indføre standardkontrakter og standardvilkår for kontrakter indgået online, der skal have samme gyldighed i alle EU-medlemsstater, eftersom usikkerheden omkring forbrugerkontrakter er en af de største hindringer for udviklingen af et indre marked for detailhandelen;

| 7. | understreger den vigtige rolle, som forbrugerorganisationer spiller for forbedringen af forbrugerkulturen; betragter stærke og uafhængige forbrugerorganisationer som en forudsætning for en effektiv forbrugerpolitik; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at yde sådanne organisationer tilstrækkelig økonomisk støtte; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med udarbejdelsen af lovgivningsforslag vedrørende forbrugerbeskyttelse at øge kontakten med de ikke-statslige forbrugerorganisationer, som har gode forudsætninger for at identificere forbrugernes faktiske behov; |
| --- | --- |

7.

understreger den vigtige rolle, som forbrugerorganisationer spiller for forbedringen af forbrugerkulturen; betragter stærke og uafhængige forbrugerorganisationer som en forudsætning for en effektiv forbrugerpolitik; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at yde sådanne organisationer tilstrækkelig økonomisk støtte; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med udarbejdelsen af lovgivningsforslag vedrørende forbrugerbeskyttelse at øge kontakten med de ikke-statslige forbrugerorganisationer, som har gode forudsætninger for at identificere forbrugernes faktiske behov;

| 8. | bifalder forslaget om, at der skal udpeges kontaktpersoner for forbrugerspørgsmål inden for Kommissionen; opfordrer indtrængende alle generaldirektorater til at offentliggøre årlige rapporter om, hvordan forbrugerpolitikken integreres i deres respektive ansvarsområde; |
| --- | --- |

8.

bifalder forslaget om, at der skal udpeges kontaktpersoner for forbrugerspørgsmål inden for Kommissionen; opfordrer indtrængende alle generaldirektorater til at offentliggøre årlige rapporter om, hvordan forbrugerpolitikken integreres i deres respektive ansvarsområde;

| 9. | mener, at et stærkt forbrugerbeskyttelsessystem, som er effektivt i hele Europa, vil gavne såvel forbrugerne som konkurrencedygtige producenter og forhandlere; fremhæver, at dette vil give erhvervslivet incitamenter til at fremstille og sælge mere holdbare produkter, hvilket vil resultere i en mere bæredygtig vækst; understreger, at en effektiv og forbedret forbrugerbeskyttelse er en forudsætning for et mere velfungerende indre marked; |
| --- | --- |

9.

mener, at et stærkt forbrugerbeskyttelsessystem, som er effektivt i hele Europa, vil gavne såvel forbrugerne som konkurrencedygtige producenter og forhandlere; fremhæver, at dette vil give erhvervslivet incitamenter til at fremstille og sælge mere holdbare produkter, hvilket vil resultere i en mere bæredygtig vækst; understreger, at en effektiv og forbedret forbrugerbeskyttelse er en forudsætning for et mere velfungerende indre marked;

| 10. | anmoder om foranstaltninger, der kan sikre, at de 27 små nationale markeder i EU rent faktisk omdannes til verdens største detailmarked; mener, at dette forudsætter, at borgerne kan føle sig lige trygge, hvad enten de handler på internettet eller i den lokale nærbutik, og at små og mellemstore virksomheder (SMV'er) kan henholde sig til de samme simple regler overalt i det indre marked; opfordrer Kommissionen til at overveje, på hvilke måder beskyttelsen af SMV'er kan forbedres, navnlig via initiativet »Small Business Act«; |
| --- | --- |

10.

anmoder om foranstaltninger, der kan sikre, at de 27 små nationale markeder i EU rent faktisk omdannes til verdens største detailmarked; mener, at dette forudsætter, at borgerne kan føle sig lige trygge, hvad enten de handler på internettet eller i den lokale nærbutik, og at små og mellemstore virksomheder (SMV'er) kan henholde sig til de samme simple regler overalt i det indre marked; opfordrer Kommissionen til at overveje, på hvilke måder beskyttelsen af SMV'er kan forbedres, navnlig via initiativet »Small Business Act«;

| 11. | understreger, at gennemførelsen af det indre marked skal have høj prioritet; erkender den positive rolle, som euroen har spillet ved at sænke transaktionsomkostningerne, gøre det lettere at sammenligne priser på tværs af grænserne og øge potentialet for det indre detailmarked; opfordrer de nye medlemsstater til at fortsætte reformerne, således at de kan indføre euroen, så snart de opfylder Maastricht-kriterierne, og dermed få det fulde udbytte af den positive indvirkning, den fælles valuta har på det indre marked; opfordrer til, at alle resterende barrierer og hindringer fjernes med henblik på at gøre forbrugerne trygge ved at foretage indkøb eller indgå andre kontrakter på tværs af landegrænser, navnlig hvad angår tjenesteydelser, idet man samtidig skal være opmærksom på behovet for en specifik tilgang til spørgsmålene om sprog, kultur og forbrugerpræferencer; |
| --- | --- |

11.

understreger, at gennemførelsen af det indre marked skal have høj prioritet; erkender den positive rolle, som euroen har spillet ved at sænke transaktionsomkostningerne, gøre det lettere at sammenligne priser på tværs af grænserne og øge potentialet for det indre detailmarked; opfordrer de nye medlemsstater til at fortsætte reformerne, således at de kan indføre euroen, så snart de opfylder Maastricht-kriterierne, og dermed få det fulde udbytte af den positive indvirkning, den fælles valuta har på det indre marked; opfordrer til, at alle resterende barrierer og hindringer fjernes med henblik på at gøre forbrugerne trygge ved at foretage indkøb eller indgå andre kontrakter på tværs af landegrænser, navnlig hvad angår tjenesteydelser, idet man samtidig skal være opmærksom på behovet for en specifik tilgang til spørgsmålene om sprog, kultur og forbrugerpræferencer;

| 12. | understreger, at de europæiske normer for forbrugerpolitik og selvregulerende initiativer bør fungere som reference for globale standarder eller bedste praksis, og glæder sig over, at Europa er trendsættende og anvender sin bløde magt til at forbedre forbrugerrettighederne på globalt plan; |
| --- | --- |

12.

understreger, at de europæiske normer for forbrugerpolitik og selvregulerende initiativer bør fungere som reference for globale standarder eller bedste praksis, og glæder sig over, at Europa er trendsættende og anvender sin bløde magt til at forbedre forbrugerrettighederne på globalt plan;

| 13. | opfordrer Kommissionen til fortsat at yde stærk støtte til forbrugerrettighederne i forbindelse med produktsikkerhed ved at sikre CE-mærkningens integritet og forbedre markedsovervågningen på alle relevante nationale niveauer under anvendelse af RAPEX (system for hurtig udveksling af oplysninger om nonfood-produkter) og gennem udveksling af bedste praksis-løsninger for markedsovervågning blandt medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne om at sikre, at eksisterende lovgivning gennemføres korrekt og håndhæves fuldt ud af medlemsstaterne, og i samme forbindelse overveje muligheden for at tage Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (5) (»det generelle produktsikkerhedsdirektiv«) op til revision; minder om, at CE-mærket kan fejlfortolkes som en generel attestering af tredjepartsafprøvning eller som et oprindelsesmærke, men også at Kommissionen er blevet opfordret (6) til at forelægge en dybtgående analyse af forbrugersikkerhedsmærkninger, om nødvendigt efterfulgt af lovgivningsmæssige forslag; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til fortsat at yde stærk støtte til forbrugerrettighederne i forbindelse med produktsikkerhed ved at sikre CE-mærkningens integritet og forbedre markedsovervågningen på alle relevante nationale niveauer under anvendelse af RAPEX (system for hurtig udveksling af oplysninger om nonfood-produkter) og gennem udveksling af bedste praksis-løsninger for markedsovervågning blandt medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne om at sikre, at eksisterende lovgivning gennemføres korrekt og håndhæves fuldt ud af medlemsstaterne, og i samme forbindelse overveje muligheden for at tage Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (5) (»det generelle produktsikkerhedsdirektiv«) op til revision; minder om, at CE-mærket kan fejlfortolkes som en generel attestering af tredjepartsafprøvning eller som et oprindelsesmærke, men også at Kommissionen er blevet opfordret (6) til at forelægge en dybtgående analyse af forbrugersikkerhedsmærkninger, om nødvendigt efterfulgt af lovgivningsmæssige forslag;

| 14. | ser med tilfredshed på Kommissionens indsats for at styrke samarbejdet inden for produktsikkerhed på internationalt plan, navnlig med de kinesiske, amerikanske og japanske myndigheder; bemærker, at en løbende dialog og informationsdeling vedrørende produktsikkerhed er i alle parters interesse og af afgørende betydning for opbygningen af forbrugertillid; tilskynder Kommissionen til regelmæssigt at rapportere tilbage til Parlamentet om dette spørgsmål; |
| --- | --- |

14.

ser med tilfredshed på Kommissionens indsats for at styrke samarbejdet inden for produktsikkerhed på internationalt plan, navnlig med de kinesiske, amerikanske og japanske myndigheder; bemærker, at en løbende dialog og informationsdeling vedrørende produktsikkerhed er i alle parters interesse og af afgørende betydning for opbygningen af forbrugertillid; tilskynder Kommissionen til regelmæssigt at rapportere tilbage til Parlamentet om dette spørgsmål;

Forbedret vidensgrundlag

| 15. | mener, at forbrugerne som hovedregel kan forventes at foretage et køb på et rationelt grundlag, men ikke altid er fuldt bevidste om deres rettigheder i tilfælde af problemer; opfordrer derfor til øget fokus på den reelle forbrugeradfærd under hensyntagen til de særlige behov hos sårbare grupper, såsom børn, ældre og personer med visse handicap; minder om, at der på forslag af Parlamentet for nyligt er oprettet en budgetpost for et pilotprojekt, der bl.a. går ud på at udvikle en forbrugerdatabase og gennemføre undersøgelser og interviews samt en sammenligning af resultaterne i medlemsstaterne; ser positivt på Kommissionens arbejde med at indføre en resultattavle for forbrugerpolitik, som vil føre til en bedre forståelse af bl.a. prisstrukturer og forbrugeradfærd og -tilfredshed; |
| --- | --- |

15.

mener, at forbrugerne som hovedregel kan forventes at foretage et køb på et rationelt grundlag, men ikke altid er fuldt bevidste om deres rettigheder i tilfælde af problemer; opfordrer derfor til øget fokus på den reelle forbrugeradfærd under hensyntagen til de særlige behov hos sårbare grupper, såsom børn, ældre og personer med visse handicap; minder om, at der på forslag af Parlamentet for nyligt er oprettet en budgetpost for et pilotprojekt, der bl.a. går ud på at udvikle en forbrugerdatabase og gennemføre undersøgelser og interviews samt en sammenligning af resultaterne i medlemsstaterne; ser positivt på Kommissionens arbejde med at indføre en resultattavle for forbrugerpolitik, som vil føre til en bedre forståelse af bl.a. prisstrukturer og forbrugeradfærd og -tilfredshed;

| 16. | understreger behovet for, at alle harmoniseringsforanstaltninger målrettes nøje for at tackle forbrugernes reelle problemer i det indre marked; finder, at harmoniseringen, hvor der forekommer et reelt behov herfor, skal være altomfattende for at undgå, at forbrugerbeskyttelse i EU bliver uensartet og svær for virksomheder at tage hensyn til i marketingsaktiviteter over landegrænserne; påpeger, at den nuværende situation virker afskrækkende for SMV'er, der ønsker at handle i hele i EU, og er forvirrende for forbrugerne; |
| --- | --- |

16.

understreger behovet for, at alle harmoniseringsforanstaltninger målrettes nøje for at tackle forbrugernes reelle problemer i det indre marked; finder, at harmoniseringen, hvor der forekommer et reelt behov herfor, skal være altomfattende for at undgå, at forbrugerbeskyttelse i EU bliver uensartet og svær for virksomheder at tage hensyn til i marketingsaktiviteter over landegrænserne; påpeger, at den nuværende situation virker afskrækkende for SMV'er, der ønsker at handle i hele i EU, og er forvirrende for forbrugerne;

| 17. | mener, at der bør sættes særligt fokus på at udstyre forbrugerne med de færdigheder og redskaber, der er nødvendige for at øge deres tillid til det digitale miljø; påpeger, at personoplysninger er blevet en handelsvare samt et element i kommercielle strategier, såsom adfærdsbaseret markedsføring (behavioural targeting); er derfor af den opfattelse, at bestemmelser for databeskyttelse og privatlivets fred bør indgå i enhver forbrugerstrategi; understreger, at sådanne oplysninger kan fremskaffes på ethvert tidspunkt overalt i verden; understreger, at der er et presserende behov for globale standarder for databeskyttelse, som skal udarbejdes af lovgiverne i fællesskab med erhvervslivet og forbrugerorganisationerne; |
| --- | --- |

17.

mener, at der bør sættes særligt fokus på at udstyre forbrugerne med de færdigheder og redskaber, der er nødvendige for at øge deres tillid til det digitale miljø; påpeger, at personoplysninger er blevet en handelsvare samt et element i kommercielle strategier, såsom adfærdsbaseret markedsføring (behavioural targeting); er derfor af den opfattelse, at bestemmelser for databeskyttelse og privatlivets fred bør indgå i enhver forbrugerstrategi; understreger, at sådanne oplysninger kan fremskaffes på ethvert tidspunkt overalt i verden; understreger, at der er et presserende behov for globale standarder for databeskyttelse, som skal udarbejdes af lovgiverne i fællesskab med erhvervslivet og forbrugerorganisationerne;

| 18. | understreger betydningen af nye og stadig hyppigere anvendte salgskanaler, såsom e-handel, for at styrke konkurrencen i det indre marked og som følge heraf forbrugsevnen; mener, at finans-, bank- og forsikringsmarkederne er særlig åbne for e-handel, og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre mere fordelagtige vilkår for udviklingen af grænseoverskridende e-handel; anmoder Kommissionen om at forestå en undersøgelse af de forskellige mekanismer, som medlemsstaterne anvender ved bilæggelse af tvister mellem forbrugere og virksomheder, med henblik på at identificere og fremme anvendelsen af de mest effektive mekanismer; går ind for, at der skabes et fornuftigt grundlag for forbrugerbeskyttelse, hvilket navnlig er afgørende i relation til de finansielle tjenesteydelser; |
| --- | --- |

18.

understreger betydningen af nye og stadig hyppigere anvendte salgskanaler, såsom e-handel, for at styrke konkurrencen i det indre marked og som følge heraf forbrugsevnen; mener, at finans-, bank- og forsikringsmarkederne er særlig åbne for e-handel, og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre mere fordelagtige vilkår for udviklingen af grænseoverskridende e-handel; anmoder Kommissionen om at forestå en undersøgelse af de forskellige mekanismer, som medlemsstaterne anvender ved bilæggelse af tvister mellem forbrugere og virksomheder, med henblik på at identificere og fremme anvendelsen af de mest effektive mekanismer; går ind for, at der skabes et fornuftigt grundlag for forbrugerbeskyttelse, hvilket navnlig er afgørende i relation til de finansielle tjenesteydelser;

| 19. | bifalder anvendelsen af det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling som et redskab til yderligere at øge den analytiske og empiriske forståelse af forbrugeradfærd; |
| --- | --- |

19.

bifalder anvendelsen af det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling som et redskab til yderligere at øge den analytiske og empiriske forståelse af forbrugeradfærd;

| 20. | mener, at forbrugerbeskyttelse bør være en integrerende del af de erhvervsdrivendes planlægnings- og designproces for produkter og tjenesteydelser, og at analyser af markedsændringer er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

20.

mener, at forbrugerbeskyttelse bør være en integrerende del af de erhvervsdrivendes planlægnings- og designproces for produkter og tjenesteydelser, og at analyser af markedsændringer er af afgørende betydning;

| 21. | opfordrer til foranstaltninger til forbedring af dialogen mellem forbrugerne og erhvervslivet på EU-niveau med henblik på at inddrage alle aktører i værdikæden; mener, at en god dialog, herunder udveksling af god praksis, kan mindske problemerne i det indre marked; støtter initiativer, der har til formål at tilskynde forbrugerpolitikkens interessenter til at deltage i høringer og i udviklingen af politikker; glæder sig over indsatsen for at styrke forbrugerbeskyttelsen og forbrugerbevidstheden i de nyere medlemsstater; understreger vigtigheden af vedvarende støtte til forbrugerorganisationer i EU, særlig i de nyere medlemsstater; |
| --- | --- |

21.

opfordrer til foranstaltninger til forbedring af dialogen mellem forbrugerne og erhvervslivet på EU-niveau med henblik på at inddrage alle aktører i værdikæden; mener, at en god dialog, herunder udveksling af god praksis, kan mindske problemerne i det indre marked; støtter initiativer, der har til formål at tilskynde forbrugerpolitikkens interessenter til at deltage i høringer og i udviklingen af politikker; glæder sig over indsatsen for at styrke forbrugerbeskyttelsen og forbrugerbevidstheden i de nyere medlemsstater; understreger vigtigheden af vedvarende støtte til forbrugerorganisationer i EU, særlig i de nyere medlemsstater;

| 22. | understreger, at udviklingen af en forbrugerkultur kan hjælpes på vej ved systematisk at oplyse forbrugerne om deres rettigheder og om, hvordan de kan gøre dem gældende; mener, at EU og medlemsstaterne derfor i højere grad bør investere i forbrugeroplysning og uddannelseskampagner, der sigter på at formidle de rette budskaber til det rette forbrugersegment; fremhæver, at forbrugeruddannelse skal indgå som led i livslang læring, og anbefaler at anvende nye teknologier (navnlig internettet) som et middel til at informere forbrugerne; |
| --- | --- |

22.

understreger, at udviklingen af en forbrugerkultur kan hjælpes på vej ved systematisk at oplyse forbrugerne om deres rettigheder og om, hvordan de kan gøre dem gældende; mener, at EU og medlemsstaterne derfor i højere grad bør investere i forbrugeroplysning og uddannelseskampagner, der sigter på at formidle de rette budskaber til det rette forbrugersegment; fremhæver, at forbrugeruddannelse skal indgå som led i livslang læring, og anbefaler at anvende nye teknologier (navnlig internettet) som et middel til at informere forbrugerne;

| 23. | er af den opfattelse, at der i forbindelse med udformningen af forbrugerpolitikken i højere grad bør fokuseres på behovene hos sårbare grupper, såsom børn, ældre og personer med visse handicap, og at den demografiske udvikling bør tages i betragtning; |
| --- | --- |

23.

er af den opfattelse, at der i forbindelse med udformningen af forbrugerpolitikken i højere grad bør fokuseres på behovene hos sårbare grupper, såsom børn, ældre og personer med visse handicap, og at den demografiske udvikling bør tages i betragtning;

| 24. | understreger behovet for at tage hensyn til såvel den kønsmæssige som den aldersmæssige og etniske dimension, når der skal udarbejdes indikatorer og statistikker med henblik på at indkredse specifikke problematikker, som forskellige forbrugergrupper står over for; |
| --- | --- |

24.

understreger behovet for at tage hensyn til såvel den kønsmæssige som den aldersmæssige og etniske dimension, når der skal udarbejdes indikatorer og statistikker med henblik på at indkredse specifikke problematikker, som forskellige forbrugergrupper står over for;

Øget fokus på tjenesteydelser

| 25. | minder om sin beslutning om grænseoverskridende servicevirksomheders forpligtelser; ser frem til Kommissionens arbejdsprogram om dette emne; anmoder Kommissionen om at præcisere sine eventuelle intentioner om yderligere initiativer på dette område; |
| --- | --- |

25.

minder om sin beslutning om grænseoverskridende servicevirksomheders forpligtelser; ser frem til Kommissionens arbejdsprogram om dette emne; anmoder Kommissionen om at præcisere sine eventuelle intentioner om yderligere initiativer på dette område;

| 26. | understreger, at det er vigtigt at fremme grænseoverskridende transaktioner med henblik på at give øgede valgmuligheder, at øge konkurrencepolitikkens rolle samt at uddanne til et ansvarligt forbrug, hvis det skal sikres, at forbrugerne får de bedste valgmuligheder, navnlig for så vidt angår basale varer og tjenester, herunder fødevarer, boliger, uddannelse, sundhed, energi, transport og telekommunikation; understreger, at der til fremme af konkurrencen navnlig er behov for en øget liberalisering af markedet for tjenesteydelser, således at der kan tilbydes lavere priser til forbrugerne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme innovationen inden for sektoren for finansielle tjenesteydelser med henblik på at give forbrugerne bedre valgmuligheder; |
| --- | --- |

26.

understreger, at det er vigtigt at fremme grænseoverskridende transaktioner med henblik på at give øgede valgmuligheder, at øge konkurrencepolitikkens rolle samt at uddanne til et ansvarligt forbrug, hvis det skal sikres, at forbrugerne får de bedste valgmuligheder, navnlig for så vidt angår basale varer og tjenester, herunder fødevarer, boliger, uddannelse, sundhed, energi, transport og telekommunikation; understreger, at der til fremme af konkurrencen navnlig er behov for en øget liberalisering af markedet for tjenesteydelser, således at der kan tilbydes lavere priser til forbrugerne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme innovationen inden for sektoren for finansielle tjenesteydelser med henblik på at give forbrugerne bedre valgmuligheder;

| 27. | understreger behovet for — ud over tilstrækkelige og effektive foranstaltninger til beskyttelse af forbrugerne — at sikre god kommunikation om emnet for at gøre forbrugerne bekendt med, hvordan de kan udøve deres rettigheder på grundlag af lovgivningen om det indre marked og anden lovgivning, som de kan få gavn af; |
| --- | --- |

27.

understreger behovet for — ud over tilstrækkelige og effektive foranstaltninger til beskyttelse af forbrugerne — at sikre god kommunikation om emnet for at gøre forbrugerne bekendt med, hvordan de kan udøve deres rettigheder på grundlag af lovgivningen om det indre marked og anden lovgivning, som de kan få gavn af;

| 28. | finder, at der skal udvises særlig opmærksomhed for at sikre forbrugernes beskyttelse og valgmuligheder ved gennemførelsen af det indre marked for finansielle tjenesteydelser; understreger, at finansielle produkter samt bank- og forsikringsprodukter er yderst komplekse, og at bindende politikker, der fremmer forbrugeroplysning og —rådgivning — såfremt borgerne skal tilskyndes til at gøre større brug af sådanne produkter, navnlig når disse omhandler deres fremtidige pension — bør sikre, at forbrugerne er opmærksomme på samtlige valgmuligheder, de har til rådighed; understreger imidlertid, at forbrugerbeskyttelse ikke må bruges som påskud for protektionisme; fremhæver, at det er markedskræfterne, der skal være drivkraften for et fuldstændig integreret detailmarked for finansielle tjenesteydelser; |
| --- | --- |

28.

finder, at der skal udvises særlig opmærksomhed for at sikre forbrugernes beskyttelse og valgmuligheder ved gennemførelsen af det indre marked for finansielle tjenesteydelser; understreger, at finansielle produkter samt bank- og forsikringsprodukter er yderst komplekse, og at bindende politikker, der fremmer forbrugeroplysning og —rådgivning — såfremt borgerne skal tilskyndes til at gøre større brug af sådanne produkter, navnlig når disse omhandler deres fremtidige pension — bør sikre, at forbrugerne er opmærksomme på samtlige valgmuligheder, de har til rådighed; understreger imidlertid, at forbrugerbeskyttelse ikke må bruges som påskud for protektionisme; fremhæver, at det er markedskræfterne, der skal være drivkraften for et fuldstændig integreret detailmarked for finansielle tjenesteydelser;

| 29. | mener, at det afgørende spørgsmål i relation til finansmarkederne er gennemførelsen og den fulde anvendelse af al EU-lovgivning, samt harmoniseringen mellem medlemsstaterne; henstiller, at en ensartet håndhævelse af eksisterende lovgivning fremmes, inden der foreslås nye regler; opfordrer indtrængende Kommissionen til i forbindelse med ny lovgivning at overholde princippet om bedre lovgivning for at undgå, at forbrugerne og erhvervslivet pålægges yderligere unødvendige byrder; |
| --- | --- |

29.

mener, at det afgørende spørgsmål i relation til finansmarkederne er gennemførelsen og den fulde anvendelse af al EU-lovgivning, samt harmoniseringen mellem medlemsstaterne; henstiller, at en ensartet håndhævelse af eksisterende lovgivning fremmes, inden der foreslås nye regler; opfordrer indtrængende Kommissionen til i forbindelse med ny lovgivning at overholde princippet om bedre lovgivning for at undgå, at forbrugerne og erhvervslivet pålægges yderligere unødvendige byrder;

Forbedret klageadgang

| 30. | konstaterer med tilfredshed, at strategien fokuserer på en forbedring af håndhævelsen og klageadgangen; mener, at styrkelsen af forbrugernes tillid er den vigtigste faktor i gennemførelsen af det indre marked for forbrugsvarer og -tjenester; opfordrer til, at der arbejdes yderligere med dette spørgsmål; |
| --- | --- |

30.

konstaterer med tilfredshed, at strategien fokuserer på en forbedring af håndhævelsen og klageadgangen; mener, at styrkelsen af forbrugernes tillid er den vigtigste faktor i gennemførelsen af det indre marked for forbrugsvarer og -tjenester; opfordrer til, at der arbejdes yderligere med dette spørgsmål;

| 31. | mener, at tvister mellem forbrugere og erhvervsdrivende primært bør løses udenretsligt, idet sådanne løsninger kan opnås hurtigere og er forbundet med lavere omkostninger; dette gør det nødvendigt at styrke de europæiske forbrugercentre samt SOLVIT og skaffe flere finansielle ressourcer til deres netværk; minder om, at medlemsstaterne har ret til at kræve, at den part, der agter at indbringe et søgsmål, foretager en forudgående sondering for at give sagsøgte mulighed for at bringe den påståede overtrædelse ud af verden; |
| --- | --- |

31.

mener, at tvister mellem forbrugere og erhvervsdrivende primært bør løses udenretsligt, idet sådanne løsninger kan opnås hurtigere og er forbundet med lavere omkostninger; dette gør det nødvendigt at styrke de europæiske forbrugercentre samt SOLVIT og skaffe flere finansielle ressourcer til deres netværk; minder om, at medlemsstaterne har ret til at kræve, at den part, der agter at indbringe et søgsmål, foretager en forudgående sondering for at give sagsøgte mulighed for at bringe den påståede overtrædelse ud af verden;

| 32. | understreger, at alternative tvistbilæggelsesordninger (Alternative Dispute Resolution — ADR) pr. definition udgør alternativer til de traditionelle mekanismer, der henholder sig strengt til lovens bogstav; påpeger, at motivationen til at bruge ADR derfor afhænger af, om der allerede eksisterer indenretslige alternativer, som giver effektiv, lettilgængelig og ikke-diskriminerende klageadgang for forbrugerne; |
| --- | --- |

32.

understreger, at alternative tvistbilæggelsesordninger (Alternative Dispute Resolution — ADR) pr. definition udgør alternativer til de traditionelle mekanismer, der henholder sig strengt til lovens bogstav; påpeger, at motivationen til at bruge ADR derfor afhænger af, om der allerede eksisterer indenretslige alternativer, som giver effektiv, lettilgængelig og ikke-diskriminerende klageadgang for forbrugerne;

| 33. | påpeger, at væksten i e-handel nødvendiggør en harmonisering af ADR i hele EU, som opfylder kravene i Kommissionens henstilling 98/257/EF af 30. marts 1998 om de principper, der finder anvendelse på organer med ansvar for udenretlig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet (7), og Kommissionens henstilling 2001/310/EF af 4. april 2001 om principper for udenretslige organer til mindelig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet (8); finder, at der bør arbejdes mere på online-tvistbilæggelse, hvilket Parlamentet har opfordret til siden 1999 eller endnu tidligere; |
| --- | --- |

33.

påpeger, at væksten i e-handel nødvendiggør en harmonisering af ADR i hele EU, som opfylder kravene i Kommissionens henstilling 98/257/EF af 30. marts 1998 om de principper, der finder anvendelse på organer med ansvar for udenretlig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet (7), og Kommissionens henstilling 2001/310/EF af 4. april 2001 om principper for udenretslige organer til mindelig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet (8); finder, at der bør arbejdes mere på online-tvistbilæggelse, hvilket Parlamentet har opfordret til siden 1999 eller endnu tidligere;

| 34. | erindrer om, at det i princippet er medlemsstaternes ansvar at sikre en effektiv håndhævelse af rettigheder, der udspringer af fællesskabslovgivningen, og at det således er deres opgave at tilpasse deres nationale procesret for at sikre, at disse rettigheder kan håndhæves direkte til gavn for forbrugere og erhvervsdrivende; påpeger, at Fællesskabet for det første ikke har kompetence til at fastsætte regler for den nationale procesret, og at det for det andet i henhold til EF-traktatens artikel 5 kun må handle i det omfang, det er nødvendigt for at nå traktatens mål; påpeger, at det i henhold til denne artikel derfor er nødvendigt i videst muligt omfang at tage hensyn til de nationale retssystemers specifikke kendetegn ved at lade det være op til medlemsstaterne selv at vælge mellem forskellige foranstaltninger, der har samme virkning; |
| --- | --- |

34.

erindrer om, at det i princippet er medlemsstaternes ansvar at sikre en effektiv håndhævelse af rettigheder, der udspringer af fællesskabslovgivningen, og at det således er deres opgave at tilpasse deres nationale procesret for at sikre, at disse rettigheder kan håndhæves direkte til gavn for forbrugere og erhvervsdrivende; påpeger, at Fællesskabet for det første ikke har kompetence til at fastsætte regler for den nationale procesret, og at det for det andet i henhold til EF-traktatens artikel 5 kun må handle i det omfang, det er nødvendigt for at nå traktatens mål; påpeger, at det i henhold til denne artikel derfor er nødvendigt i videst muligt omfang at tage hensyn til de nationale retssystemers specifikke kendetegn ved at lade det være op til medlemsstaterne selv at vælge mellem forskellige foranstaltninger, der har samme virkning;

| 35. | opfordrer Kommissionen til at overveje fordelene ved at indføre en særlig europæisk forbrugerombudsmand for grænseoverskridende sager; bemærker, at en række medlemsstater har forbrugerombudsmænd inden for flere sektorer, som hjælper forbrugerne i forbindelse med problemer med erhvervsdrivende; mener, at denne tilgang kunne undersøges af Kommissionen land for land; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til at overveje fordelene ved at indføre en særlig europæisk forbrugerombudsmand for grænseoverskridende sager; bemærker, at en række medlemsstater har forbrugerombudsmænd inden for flere sektorer, som hjælper forbrugerne i forbindelse med problemer med erhvervsdrivende; mener, at denne tilgang kunne undersøges af Kommissionen land for land;

| 36. | bemærker, at der i nogle, men ikke alle medlemsstater allerede eksisterer elementer af et særligt klagesystem for forbrugere i form af fælles søgsmål, gruppesøgsmål, repræsentative søgsmål, prøvesager og »skimming-off«-procedurer (tilbagesøgning af uberettiget fortjeneste); påpeger, at forbrugerne som følge heraf kan stå over for forskellig lovgivning i grænseoverskridende sager; |
| --- | --- |

36.

bemærker, at der i nogle, men ikke alle medlemsstater allerede eksisterer elementer af et særligt klagesystem for forbrugere i form af fælles søgsmål, gruppesøgsmål, repræsentative søgsmål, prøvesager og »skimming-off«-procedurer (tilbagesøgning af uberettiget fortjeneste); påpeger, at forbrugerne som følge heraf kan stå over for forskellig lovgivning i grænseoverskridende sager;

| 37. | minder om, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/27/EF af 19. maj 1998 om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser (9) allerede tilsigter at beskytte forbrugernes kollektive interesser; understreger, at dette direktiv bl.a. giver forbrugerorganisationer mulighed for at indlede søgsmål; anmoder Kommissionen om at fremlægge en rapport for Parlamentet og Rådet med en evaluering af, i hvilken grad og af hvilke årsager det er lykkedes eller ikke lykkedes med dette direktiv at skabe de forventede forbedringer af beskyttelsen af forbrugernes kollektive interesser; |
| --- | --- |

37.

minder om, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/27/EF af 19. maj 1998 om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser (9) allerede tilsigter at beskytte forbrugernes kollektive interesser; understreger, at dette direktiv bl.a. giver forbrugerorganisationer mulighed for at indlede søgsmål; anmoder Kommissionen om at fremlægge en rapport for Parlamentet og Rådet med en evaluering af, i hvilken grad og af hvilke årsager det er lykkedes eller ikke lykkedes med dette direktiv at skabe de forventede forbedringer af beskyttelsen af forbrugernes kollektive interesser;

| 38. | mener, at der, inden der gøres nogen nye overvejelser om regler på europæisk plan, bør foretages en tilbundsgående undersøgelse af eventuelle nuværende problemer og de tilsigtede fordele for forbrugerne; |
| --- | --- |

38.

mener, at der, inden der gøres nogen nye overvejelser om regler på europæisk plan, bør foretages en tilbundsgående undersøgelse af eventuelle nuværende problemer og de tilsigtede fordele for forbrugerne;

| 39. | mener, at der i en række medlemsstater er forfatningsmæssige begrænsninger, som det er nødvendigt at tage hensyn til i forbindelse med udviklingen af en europæisk model for forbrugerklageadgang; mener endvidere, at artikel 6 i den europæiske menneskerettighedskonvention skal overholdes til fulde; opfordrer Kommissionen til at forlægge Parlamentet og Rådet en rapport om, hvordan den nødvendige balance mellem forbrugernes, deres organisationers og de erhvervsdrivendes rettigheder i den forbindelse kan sikres; |
| --- | --- |

39.

mener, at der i en række medlemsstater er forfatningsmæssige begrænsninger, som det er nødvendigt at tage hensyn til i forbindelse med udviklingen af en europæisk model for forbrugerklageadgang; mener endvidere, at artikel 6 i den europæiske menneskerettighedskonvention skal overholdes til fulde; opfordrer Kommissionen til at forlægge Parlamentet og Rådet en rapport om, hvordan den nødvendige balance mellem forbrugernes, deres organisationers og de erhvervsdrivendes rettigheder i den forbindelse kan sikres;

| 40. | opfordrer Kommissionen til nøje at vurdere spørgsmålet om klageadgang for forbrugere i medlemsstaterne og i den forbindelse tage hensyn til, at ethvert nyt forslag fra dens side på dette område bør være baseret på en grundig undersøgelse af eksisterende problemer og de forventede fordele for forbrugerne, og at der i forbindelse med grænseoverskridende klagesager og eventuelle ordninger for kollektiv klageadgang bør foretages omfattende undersøgelser på baggrund af erfaringer fra hele verden, særlig med hensyn til de betænkeligheder, der er ytret omkring excesser og ulemper i tilknytning til den amerikanske model, og med en klar fokusering på spørgsmålet om et hensigtsmæssigt retsgrundlag for en sådan ordning på EU-plan; anmoder derfor Kommissionen om i fornødent omfang at foreslå en sammenhængende løsning på europæisk plan, der kan give alle forbrugere adgang til kollektive klageordninger med henblik på afgørelse af grænseoverskridende klagesager; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til nøje at vurdere spørgsmålet om klageadgang for forbrugere i medlemsstaterne og i den forbindelse tage hensyn til, at ethvert nyt forslag fra dens side på dette område bør være baseret på en grundig undersøgelse af eksisterende problemer og de forventede fordele for forbrugerne, og at der i forbindelse med grænseoverskridende klagesager og eventuelle ordninger for kollektiv klageadgang bør foretages omfattende undersøgelser på baggrund af erfaringer fra hele verden, særlig med hensyn til de betænkeligheder, der er ytret omkring excesser og ulemper i tilknytning til den amerikanske model, og med en klar fokusering på spørgsmålet om et hensigtsmæssigt retsgrundlag for en sådan ordning på EU-plan; anmoder derfor Kommissionen om i fornødent omfang at foreslå en sammenhængende løsning på europæisk plan, der kan give alle forbrugere adgang til kollektive klageordninger med henblik på afgørelse af grænseoverskridende klagesager;

| 41. | anmoder Kommissionen om at høre Parlamentet og medlemsstaterne vedrørende vurderingen af ovennævnte undersøgelser; |
| --- | --- |

41.

anmoder Kommissionen om at høre Parlamentet og medlemsstaterne vedrørende vurderingen af ovennævnte undersøgelser;

*

- *

| 42. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

42.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0421.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0383.

(3)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0367.

(4)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0287.

(5)  EFT L 11 af 15.1.2002, s. 4.

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF af 9. juli 2008 om fælles rammer for markedsføring af produkter (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 82), betragtning 52.

(7)  EFT L 115 af 17.4.1998, s. 31.

(8)  EFT L 109 af 19.4.2001, s. 56.

(9)  EFT L 166 af 11.6.1998, s. 51.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/23

---

Ligebehandling og ikke-diskriminering

P6_TA(2008)0212

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om fremskridt på områderne ligebehandling og ikke-diskriminering i EU (gennemførelse af direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF) (2007/2202(INI))

(2009/C 279 E/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om ikke-forskelsbehandling og lige muligheder for alle — en rammestrategi (KOM(2005)0224), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om ikke-forskelsbehandling og lige muligheder for alle — en rammestrategi (KOM(2005)0224),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 13, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 13,

| — | der henviser til Rådets direktiv nr. 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv nr. 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (1),

| — | der henviser til Rådets direktiv nr. 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv nr. 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om anvendelsen af direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (KOM(2006)0643), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om anvendelsen af direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (KOM(2006)0643),

| — | der henviser til Kommissionens rapport »Developing Anti-Discrimination Law in Europe — the 25 EU Member States Compared« fra juli 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport »Developing Anti-Discrimination Law in Europe — the 25 EU Member States Compared« fra juli 2007,

| — | der henviser til de nationale rapporter om gennemførelsen af lovgivning mod forskelsbehandling og temarapporterne fra det europæiske netværk af juridiske eksperter på området ikkeforskelsbehandling for at støtte det arbejde, der er iværksat af Kommissionen med henblik på at yde uafhængig information og rådgivning om den relevante udvikling i medlemsstaterne, |
| --- | --- |

—

der henviser til de nationale rapporter om gennemførelsen af lovgivning mod forskelsbehandling og temarapporterne fra det europæiske netværk af juridiske eksperter på området ikkeforskelsbehandling for at støtte det arbejde, der er iværksat af Kommissionen med henblik på at yde uafhængig information og rådgivning om den relevante udvikling i medlemsstaterne,

| — | der henviser til FN's internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination,

| — | der henviser til FN's konvention om handicappedes rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om handicappedes rettigheder,

| — | der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og den 12. protokol hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og den 12. protokol hertil,

| — | der henviser til spørgeundersøgelsen fra Kommissionens særlige Eurobarometerundersøgelse fra januar 2007 om forskelsbehandling i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til spørgeundersøgelsen fra Kommissionens særlige Eurobarometerundersøgelse fra januar 2007 om forskelsbehandling i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til, at 2007 blev erklæret som det europæiske år for lige muligheder for alle, mens 2008 er blevet udråbt til det europæiske år for interkulturel dialog, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at 2007 blev erklæret som det europæiske år for lige muligheder for alle, mens 2008 er blevet udråbt til det europæiske år for interkulturel dialog,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0159/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0159/2008),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union ifølge artikel 6 i EU-traktaten bygger på principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet, der alle er principper, som medlemsstaterne har til fælles, og at det er vigtigt, at politiske udtalelser om kampen mod forskelsbehandling følges op af en gradvis udvikling og en fuldstændig og korrekt gennemførelse af lovgivning og politiske initiativer, især af direktiverne vedrørende forbud mod forskelsbehandling og projekter, der fremmer ligestillingen, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union ifølge artikel 6 i EU-traktaten bygger på principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet, der alle er principper, som medlemsstaterne har til fælles, og at det er vigtigt, at politiske udtalelser om kampen mod forskelsbehandling følges op af en gradvis udvikling og en fuldstændig og korrekt gennemførelse af lovgivning og politiske initiativer, især af direktiverne vedrørende forbud mod forskelsbehandling og projekter, der fremmer ligestillingen,

| B. | der henviser til, at artikel 6 i traktaten om den Europæiske Union også foreskriver, at Den Europæiske Union respekterer de grundlæggende rettigheder, således som de garanteres i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettighederne og grundlæggende frihedsrettigheder, og at ikkeforskelsbehandling og en bedre beskyttelse af menneskerettighederne bør være en prioritet i EU's lovgivning og politikker, jævnfør artikel 13 i EF-traktaten, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at artikel 6 i traktaten om den Europæiske Union også foreskriver, at Den Europæiske Union respekterer de grundlæggende rettigheder, således som de garanteres i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettighederne og grundlæggende frihedsrettigheder, og at ikkeforskelsbehandling og en bedre beskyttelse af menneskerettighederne bør være en prioritet i EU's lovgivning og politikker, jævnfør artikel 13 i EF-traktaten,

| C. | der henviser til, at beskæftigelse er en af de grundlæggende forudsætninger for social integration, men at arbejdsløsheden blandt mange grupper, især kvinder, migranter, handicappede, etniske minoriteter, ældre og yngre personer og personer med specifikke eller ikke anerkendte kvalifikationer, fortsat er for høj; der henviser til, at ledigheden blandt personer, som er ofre for flere former for forskelsbehandling, er endnu højere, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at beskæftigelse er en af de grundlæggende forudsætninger for social integration, men at arbejdsløsheden blandt mange grupper, især kvinder, migranter, handicappede, etniske minoriteter, ældre og yngre personer og personer med specifikke eller ikke anerkendte kvalifikationer, fortsat er for høj; der henviser til, at ledigheden blandt personer, som er ofre for flere former for forskelsbehandling, er endnu højere,

| D. | der henviser til, at fællesskabsretten ikke dækker forskelsbehandling på de fleste af de områder, hvor Fællesskabet har kompetence, og at direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF fastsætter forskellige grader af beskyttelse, hvilket medfører huller i beskyttelsen mod forskelsbehandling, der får virkninger for beskæftigelsen, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at fællesskabsretten ikke dækker forskelsbehandling på de fleste af de områder, hvor Fællesskabet har kompetence, og at direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF fastsætter forskellige grader af beskyttelse, hvilket medfører huller i beskyttelsen mod forskelsbehandling, der får virkninger for beskæftigelsen,

| E. | der henviser til, at Kommissionens kortlægning af indførelsen af lovgivning mod forskelsbehandling i Europa bekræfter, at der i medlemsstaterne er tale om et sammensurium af lovgivning, der beskytter mod forskelsbehandling på forskellige måder og ofte savner en fælles fremgangsmåde for gennemførelse, hvad der har ført til en uensartet gennemførelse af de eksisterende direktiver samt en situation, hvor borgerne ikke er tilstrækkeligt bevidste om deres rettigheder, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionens kortlægning af indførelsen af lovgivning mod forskelsbehandling i Europa bekræfter, at der i medlemsstaterne er tale om et sammensurium af lovgivning, der beskytter mod forskelsbehandling på forskellige måder og ofte savner en fælles fremgangsmåde for gennemførelse, hvad der har ført til en uensartet gennemførelse af de eksisterende direktiver samt en situation, hvor borgerne ikke er tilstrækkeligt bevidste om deres rettigheder,

| F. | der henviser til, at den inkonsekvente anvendelse af politikker mod forskelsbehandling i Den Europæiske Union fører til manglende gennemførelse i praksis af fællesskabsdirektiver om forbud mod forskelsbehandling, hvilket fremgår af flere rapporter, bl.a. fra the European Group of Experts on Combating Sexual Orientation Discrimination med titlen »Combating sexual orientation discrimination in employment: legislation in fifteen EU member states« (rapporter fra den europæiske ekspertgruppe om bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af seksuel orientering: Om bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af seksuel orientering i beskæftigelsen: lovgivningen i 15 EU-medlemsstater), |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den inkonsekvente anvendelse af politikker mod forskelsbehandling i Den Europæiske Union fører til manglende gennemførelse i praksis af fællesskabsdirektiver om forbud mod forskelsbehandling, hvilket fremgår af flere rapporter, bl.a. fra the European Group of Experts on Combating Sexual Orientation Discrimination med titlen »Combating sexual orientation discrimination in employment: legislation in fifteen EU member states« (rapporter fra den europæiske ekspertgruppe om bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af seksuel orientering: Om bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af seksuel orientering i beskæftigelsen: lovgivningen i 15 EU-medlemsstater),

| G. | der henviser til, at Rådet i sin resolution af 5. december 2007 om opfølgningen af det europæiske år for lige muligheder for alle (2007) (3) opfordrede medlemsstaterne og Kommissionen til, i overensstemmelse med deres respektive beføjelser, at støtte integrationen af handicapspørgsmål i alle relevante politikker, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Rådet i sin resolution af 5. december 2007 om opfølgningen af det europæiske år for lige muligheder for alle (2007) (3) opfordrede medlemsstaterne og Kommissionen til, i overensstemmelse med deres respektive beføjelser, at støtte integrationen af handicapspørgsmål i alle relevante politikker,

| H. | der henviser til, at Kommissionen derfor med rette har taget retlige skridt over for en række medlemsstater og fortsat bør tage sådanne skridt, når det er nødvendigt, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen derfor med rette har taget retlige skridt over for en række medlemsstater og fortsat bør tage sådanne skridt, når det er nødvendigt,

| 1. | opfordrer medlemsstaterne til i deres lovgivning at tage behørigt hensyn til de forskellige årsager til forskelsbehandling, der er omhandlet i artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

1.

opfordrer medlemsstaterne til i deres lovgivning at tage behørigt hensyn til de forskellige årsager til forskelsbehandling, der er omhandlet i artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

| 2. | minder om, at direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF fastsætter mindstekrav og bør danne grundlaget for formuleringen af en mere omfattende fællesskabspolitik over for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

2.

minder om, at direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF fastsætter mindstekrav og bør danne grundlaget for formuleringen af en mere omfattende fællesskabspolitik over for forskelsbehandling;

| 3. | udtrykker bekymring over de mangler, der kan konstateres i gennemførelsen i national ret og anvendelsen af direktiv 2000/43/EF og direktiv 2000/78/EF i nogle medlemsstater og manglen på information henvendt til borgerne i EU om mulige retsmidler i sager om forskelsbehandling; |
| --- | --- |

3.

udtrykker bekymring over de mangler, der kan konstateres i gennemførelsen i national ret og anvendelsen af direktiv 2000/43/EF og direktiv 2000/78/EF i nogle medlemsstater og manglen på information henvendt til borgerne i EU om mulige retsmidler i sager om forskelsbehandling;

| 4. | beklager, at direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF ikke omfatter forskelsbehandling af diskriminerende art baseret på fysiske kriterier som f.eks. højde eller hudfarve, særlig i forbindelse med adgang til jobs, hvor der ikke er nogen direkte forbindelse mellem disse fysiske karakteristika og de færdigheder, der kræves for at bestride de pågældende job; |
| --- | --- |

4.

beklager, at direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF ikke omfatter forskelsbehandling af diskriminerende art baseret på fysiske kriterier som f.eks. højde eller hudfarve, særlig i forbindelse med adgang til jobs, hvor der ikke er nogen direkte forbindelse mellem disse fysiske karakteristika og de færdigheder, der kræves for at bestride de pågældende job;

| 5. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at direktiv 2000/43/EF og direktiv 2000/78/EF efter gennemførelsen i national ret for alle bestemmelsers vedkommende herefter anvendes i deres fulde udstrækning på korrekt og effektiv vis, og at alle undtagelser er objektivt begrundede i overensstemmelse med direktivernes bestemmelser; |
| --- | --- |

5.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at direktiv 2000/43/EF og direktiv 2000/78/EF efter gennemførelsen i national ret for alle bestemmelsers vedkommende herefter anvendes i deres fulde udstrækning på korrekt og effektiv vis, og at alle undtagelser er objektivt begrundede i overensstemmelse med direktivernes bestemmelser;

| 6. | opfordrer de kompetente EU-myndigheder samt nationale og lokale myndigheder til at forbedre koordinationen af deres gennemførelse af direktiverne; opfordrer til, at der indføres en fælles tilgang til bekæmpelse af forskelsbehandling, som omfatter og tager hensyn til alle aspekter af forskelsbehandling under ét; |
| --- | --- |

6.

opfordrer de kompetente EU-myndigheder samt nationale og lokale myndigheder til at forbedre koordinationen af deres gennemførelse af direktiverne; opfordrer til, at der indføres en fælles tilgang til bekæmpelse af forskelsbehandling, som omfatter og tager hensyn til alle aspekter af forskelsbehandling under ét;

| 7. | understreger, at de offentlige myndigheder indtager en nøgleposition i indsatsen for ligestilling og forebyggelse af forskelsbehandling gennem deres politikker, tjenesteydelser og ansættelsespraksis; |
| --- | --- |

7.

understreger, at de offentlige myndigheder indtager en nøgleposition i indsatsen for ligestilling og forebyggelse af forskelsbehandling gennem deres politikker, tjenesteydelser og ansættelsespraksis;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at forpligte sig til at gennemføre en omfattende evaluering af gennemførelsen af direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF og til at udsende retningslinjer for fortolkning af deres gennemførelse for at sikre en fuldstændig og korrekt gennemførelse i medlemsstaterne; opfordrer navnlig Kommissionen til at undersøge, hvordan medlemsstaterne ved gennemførelsen af direktiv 2000/78/EF i national ret har fortolket undtagelserne i artikel 6 og 8; understreger, at begge direktiver forudsætter en vifte af ordninger og strategier, herunder overholdelse, en proaktiv indsats samt styrkelse og en effektiv udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at forpligte sig til at gennemføre en omfattende evaluering af gennemførelsen af direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF og til at udsende retningslinjer for fortolkning af deres gennemførelse for at sikre en fuldstændig og korrekt gennemførelse i medlemsstaterne; opfordrer navnlig Kommissionen til at undersøge, hvordan medlemsstaterne ved gennemførelsen af direktiv 2000/78/EF i national ret har fortolket undtagelserne i artikel 6 og 8; understreger, at begge direktiver forudsætter en vifte af ordninger og strategier, herunder overholdelse, en proaktiv indsats samt styrkelse og en effektiv udveksling af bedste praksis;

| 9. | opfordrer indtrængende til, at sanktioner for brud på nationale lovbestemmelser, som er vedtaget i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 2000/43/EF og direktiv 2000/78/EF i national ret, er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning; |
| --- | --- |

9.

opfordrer indtrængende til, at sanktioner for brud på nationale lovbestemmelser, som er vedtaget i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 2000/43/EF og direktiv 2000/78/EF i national ret, er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at føre nøje kontrol med gennemførelsen i national ret af direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF og med overholdelse af den lovgivning, der tager udgangspunkt i gennemførelsen, og fortsat at lægge pres på medlemsstaterne ved hjælp af overtrædelsesprocedurer for at sikre, at de overholder deres retlige forpligtelse ved fuldt ud at gennemføre direktiverne i national ret så hurtigt som muligt; mener, at Parlamentets kompetente udvalg bør deltage i den løbende overvågning af medlemsstaternes overholdelse af forpligtelserne i medfør af direktiverne; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at føre nøje kontrol med gennemførelsen i national ret af direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF og med overholdelse af den lovgivning, der tager udgangspunkt i gennemførelsen, og fortsat at lægge pres på medlemsstaterne ved hjælp af overtrædelsesprocedurer for at sikre, at de overholder deres retlige forpligtelse ved fuldt ud at gennemføre direktiverne i national ret så hurtigt som muligt; mener, at Parlamentets kompetente udvalg bør deltage i den løbende overvågning af medlemsstaternes overholdelse af forpligtelserne i medfør af direktiverne;

| 11. | minder Kommissionen om, at der i henhold til artikel 4 i direktiv 2000/78/EF kun kan gøres undtagelser, hvis det reelt er objektivt nødvendigt for at udøve en erhvervsmæssig aktivitet på en tilfredsstillende måde; opfordrer Kommissionen til at fortolke denne artikel snævert og at anlægge sag mod medlemsstaterne ved Domstolen, såfremt de anvender en for bred definition i deres nationale lovgivning; |
| --- | --- |

11.

minder Kommissionen om, at der i henhold til artikel 4 i direktiv 2000/78/EF kun kan gøres undtagelser, hvis det reelt er objektivt nødvendigt for at udøve en erhvervsmæssig aktivitet på en tilfredsstillende måde; opfordrer Kommissionen til at fortolke denne artikel snævert og at anlægge sag mod medlemsstaterne ved Domstolen, såfremt de anvender en for bred definition i deres nationale lovgivning;

| 12. | opfordrer til, at der foretages en årlig evaluering af medlemsstaternes gennemførelse som led i den åbne koordinationsmetode og en udvidet gennemgang af gennemførelsen af sådan lovgivning hvert femte år som en del af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden; mener, at uafhængige organer, der beskæftiger sig med ikkeforskelsbehandling, herunder Kommissionens netværk af juridiske eksperter samt ikkestatslige organisationer (ngo'er), som repræsenterer potentielle ofre for forskelsbehandling, bør inddrages i denne årlige evaluering, og at der bør tages konkrete skridt til at opbygge de ngo'ernes kapacitet til at formidle information, yde støtte til ofre og bidrage konstruktivt til den årlige evaluering; |
| --- | --- |

12.

opfordrer til, at der foretages en årlig evaluering af medlemsstaternes gennemførelse som led i den åbne koordinationsmetode og en udvidet gennemgang af gennemførelsen af sådan lovgivning hvert femte år som en del af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden; mener, at uafhængige organer, der beskæftiger sig med ikkeforskelsbehandling, herunder Kommissionens netværk af juridiske eksperter samt ikkestatslige organisationer (ngo'er), som repræsenterer potentielle ofre for forskelsbehandling, bør inddrages i denne årlige evaluering, og at der bør tages konkrete skridt til at opbygge de ngo'ernes kapacitet til at formidle information, yde støtte til ofre og bidrage konstruktivt til den årlige evaluering;

| 13. | mener, at visse kategorier af handicappede, eftersom der i direktiv 2000/78/EF savnes en bestemmelse om nødvendigheden af brede definitioner af handicap, ikke er omfattet af den retlige beskyttelse, som direktivet foreskriver; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til hurtigst muligt at blive enige om en bred definition af handicap med henblik på at lette en harmonisering af lovgivning om ikkeforskelsbehandling, der eventuelt kan tage udgangspunkt i FN's konvention om handicappedes rettigheder; |
| --- | --- |

13.

mener, at visse kategorier af handicappede, eftersom der i direktiv 2000/78/EF savnes en bestemmelse om nødvendigheden af brede definitioner af handicap, ikke er omfattet af den retlige beskyttelse, som direktivet foreskriver; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til hurtigst muligt at blive enige om en bred definition af handicap med henblik på at lette en harmonisering af lovgivning om ikkeforskelsbehandling, der eventuelt kan tage udgangspunkt i FN's konvention om handicappedes rettigheder;

| 14. | mener, at manglen på en bestemmelse vedrørende en tidsfrist for anlæggelse af søgsmål i forbindelse med forskelsbehandling, har fået nogle medlemsstater til at fastsætte meget korte frister, hvilket kan udgøre en hindring for anlæggelse af sådanne søgsmål; |
| --- | --- |

14.

mener, at manglen på en bestemmelse vedrørende en tidsfrist for anlæggelse af søgsmål i forbindelse med forskelsbehandling, har fået nogle medlemsstater til at fastsætte meget korte frister, hvilket kan udgøre en hindring for anlæggelse af sådanne søgsmål;

| 15. | mener, af undtagelserne forbundet med ægteskabelig stilling i direktiv 2000/78/EF har begrænset den beskyttelse, som direktivet yder mod forskelsbehandling på grund af seksuel orientering; |
| --- | --- |

15.

mener, af undtagelserne forbundet med ægteskabelig stilling i direktiv 2000/78/EF har begrænset den beskyttelse, som direktivet yder mod forskelsbehandling på grund af seksuel orientering;

| 16. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til mere effektivt at fremme anvendelsen af EU-borgernes rettigheder i henhold til direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF, og opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne, fagforeningerne, arbejdsgiverne og alle statslige såvel som ikkestatslige involverede parter til at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at øge kendskabet til rettighederne i henhold til disse direktiver og sikre, at ofre for forskelsbehandling får adgang til forskellige former for retshjælp, så de kan gøre deres rettigheder i henhold til direktiverne gældende; bemærker, at i sager om forskelsbehandling påhviler det ofte offeret at anlægge sag med den person, som påstås at have udøvet forskelsbehandling, som regel uden støtte fra nogen offentlig myndighed eller adgang til retshjælp; opfordrer derfor medlemsstaterne til at bemyndige relevante uafhængige organer til at yde effektiv hjælp til ofre for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

16.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til mere effektivt at fremme anvendelsen af EU-borgernes rettigheder i henhold til direktiv 2000/43/EF og 2000/78/EF, og opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne, fagforeningerne, arbejdsgiverne og alle statslige såvel som ikkestatslige involverede parter til at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at øge kendskabet til rettighederne i henhold til disse direktiver og sikre, at ofre for forskelsbehandling får adgang til forskellige former for retshjælp, så de kan gøre deres rettigheder i henhold til direktiverne gældende; bemærker, at i sager om forskelsbehandling påhviler det ofte offeret at anlægge sag med den person, som påstås at have udøvet forskelsbehandling, som regel uden støtte fra nogen offentlig myndighed eller adgang til retshjælp; opfordrer derfor medlemsstaterne til at bemyndige relevante uafhængige organer til at yde effektiv hjælp til ofre for forskelsbehandling;

| 17. | er bekymret over, at borgerne i medlemsstaterne kun har et begrænset kendskab til lovgivning mod forskelsbehandling og opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne, fagforeningerne og arbejdsgiverne til at intensivere deres indsats for at forbedre dette kendskab; minder om, at direktiverne forpligter medlemsstaterne til med alle hensigtsmæssige midler at formidle information til offentligheden om de relevante bestemmelser i direktiverne; |
| --- | --- |

17.

er bekymret over, at borgerne i medlemsstaterne kun har et begrænset kendskab til lovgivning mod forskelsbehandling og opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne, fagforeningerne og arbejdsgiverne til at intensivere deres indsats for at forbedre dette kendskab; minder om, at direktiverne forpligter medlemsstaterne til med alle hensigtsmæssige midler at formidle information til offentligheden om de relevante bestemmelser i direktiverne;

| 18. | henstiller, at medlemsstaterne iværksætter uafhængige undersøgelser af forebyggende og rehabiliterende foranstaltninger mod forskelsbehandling, og sikrer, at både officielle og ikke officielle organer, der medvirker til at forebygge forskelsbehandling, og som bistår ofre for forskelsbehandling, får tilstrækkelige midler stillet til rådighed; henstiller desuden, at Kommissionen inddrager eksperter i det videre overvågningsarbejde; |
| --- | --- |

18.

henstiller, at medlemsstaterne iværksætter uafhængige undersøgelser af forebyggende og rehabiliterende foranstaltninger mod forskelsbehandling, og sikrer, at både officielle og ikke officielle organer, der medvirker til at forebygge forskelsbehandling, og som bistår ofre for forskelsbehandling, får tilstrækkelige midler stillet til rådighed; henstiller desuden, at Kommissionen inddrager eksperter i det videre overvågningsarbejde;

| 19. | anbefaler, at medlemsstaterne tildeler de nødvendige finansielle midler og beføjelser til uafhængige organer, som beskæftiger sig med ligestilling, således at de effektivt og uafhængigt kan udfylde denne rolle, herunder levere relevant ekspertise på alle områder vedrørende forskelsbehandling og tilbud om passende støtte til ofre for forskelsbehandling; opfordrer medlemsstaterne til at sørge for, at disse organers kompetenceområde dækker alle former for forskelsbehandling, og opfordrer Kommissionen til at fastsætte standarder, således at disse specialiserede ligestillingsorganers effektivitet og uafhængighed kan overvåges og sikres; |
| --- | --- |

19.

anbefaler, at medlemsstaterne tildeler de nødvendige finansielle midler og beføjelser til uafhængige organer, som beskæftiger sig med ligestilling, således at de effektivt og uafhængigt kan udfylde denne rolle, herunder levere relevant ekspertise på alle områder vedrørende forskelsbehandling og tilbud om passende støtte til ofre for forskelsbehandling; opfordrer medlemsstaterne til at sørge for, at disse organers kompetenceområde dækker alle former for forskelsbehandling, og opfordrer Kommissionen til at fastsætte standarder, således at disse specialiserede ligestillingsorganers effektivitet og uafhængighed kan overvåges og sikres;

| 20. | henstiller, at medlemsstaterne og Kommissionen yder finansiel støtte og tildeler beføjelser til de ngo'er, som repræsenterer diskriminerede grupper, og til de ngo'er, som beskæftiger sig med oplysning af borgerne og yder retshjælp i sager om forskelsbehandling; |
| --- | --- |

20.

henstiller, at medlemsstaterne og Kommissionen yder finansiel støtte og tildeler beføjelser til de ngo'er, som repræsenterer diskriminerede grupper, og til de ngo'er, som beskæftiger sig med oplysning af borgerne og yder retshjælp i sager om forskelsbehandling;

| 21. | opfordrer medlemsstarterne til at samarbejde med de relevante parter på arbejdsmarkedet om at overvåge, at Fællesskabslovgivningen gennemføres korrekt; |
| --- | --- |

21.

opfordrer medlemsstarterne til at samarbejde med de relevante parter på arbejdsmarkedet om at overvåge, at Fællesskabslovgivningen gennemføres korrekt;

| 22. | understreger, at medlemsstaterne under alle omstændigheder bør sikre, at ofre for forskelsbehandling automatisk modtager støtte i forbindelse med retssager, om nødvendigt i form af økonomisk bistand gennem nationale ordninger for retshjælp; |
| --- | --- |

22.

understreger, at medlemsstaterne under alle omstændigheder bør sikre, at ofre for forskelsbehandling automatisk modtager støtte i forbindelse med retssager, om nødvendigt i form af økonomisk bistand gennem nationale ordninger for retshjælp;

| 23. | opfordrer Kommissionen til på praktisk og effektiv vis at støtte, at medlemsstaterne gennem fællesskabsprogrammet Progress og Den Europæiske Socialfond vedtager foranstaltninger til at støtte programmer for lige muligheder og bekæmpelse af forskelsbehandling; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til på praktisk og effektiv vis at støtte, at medlemsstaterne gennem fællesskabsprogrammet Progress og Den Europæiske Socialfond vedtager foranstaltninger til at støtte programmer for lige muligheder og bekæmpelse af forskelsbehandling;

| 24. | henstiller, at medlemsstaterne med henblik på at sikre et højere beskyttelsesniveau, bør give sammenslutninger, organisationer og andre juridiske enheder beføjelse til at indtræde som part i retssager om forskelsbehandling, herunder på vegne af eller til støtte for ofrene; |
| --- | --- |

24.

henstiller, at medlemsstaterne med henblik på at sikre et højere beskyttelsesniveau, bør give sammenslutninger, organisationer og andre juridiske enheder beføjelse til at indtræde som part i retssager om forskelsbehandling, herunder på vegne af eller til støtte for ofrene;

| 25. | opfordrer indtrængende regeringerne i medlemsstaterne til at sikre ligebehandling og lige muligheder i deres politik vedrørende beskæftigelse og social integration, og især til at afvikle de alvorlige hindringer, der skyldes forskelsbehandling i ansættelsesprocedurer; |
| --- | --- |

25.

opfordrer indtrængende regeringerne i medlemsstaterne til at sikre ligebehandling og lige muligheder i deres politik vedrørende beskæftigelse og social integration, og især til at afvikle de alvorlige hindringer, der skyldes forskelsbehandling i ansættelsesprocedurer;

| 26. | henstiller til medlemsstaterne at garantere, at sammenslutninger, organisationer og andre juridiske personer på vegne af en eller flere sagsøgere kan indtræde som part i enhver retlig procedure vedrørende håndhævelse af direktiverne; |
| --- | --- |

26.

henstiller til medlemsstaterne at garantere, at sammenslutninger, organisationer og andre juridiske personer på vegne af en eller flere sagsøgere kan indtræde som part i enhver retlig procedure vedrørende håndhævelse af direktiverne;

| 27. | opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder og Kommissionen regelmæssigt at indsamle, bearbejde og offentliggøre dækkende, præcise, sammenlignelige, pålidelige og opdelte statistikker om forskelsbehandling og at offentliggøre dem på en sådan måde, at de er letforståelige for borgerne og muliggør en mere effektiv udveksling af bedste praksis; understreger behovet for adgang til tilstrækkelige midler til dette formål og vigtigheden af, at udarbejdes metoder for indsamling af oplysninger om forskelsbehandling i overensstemmelse med lovgivningen om databeskyttelse; |
| --- | --- |

27.

opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder og Kommissionen regelmæssigt at indsamle, bearbejde og offentliggøre dækkende, præcise, sammenlignelige, pålidelige og opdelte statistikker om forskelsbehandling og at offentliggøre dem på en sådan måde, at de er letforståelige for borgerne og muliggør en mere effektiv udveksling af bedste praksis; understreger behovet for adgang til tilstrækkelige midler til dette formål og vigtigheden af, at udarbejdes metoder for indsamling af oplysninger om forskelsbehandling i overensstemmelse med lovgivningen om databeskyttelse;

| 28. | opfordrer til, at der udarbejdes integrerede nationale handlingsplaner imod alle former for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

28.

opfordrer til, at der udarbejdes integrerede nationale handlingsplaner imod alle former for forskelsbehandling;

| 29. | glæder sig over Kommissionens interesse i indsamling af data om ligestilling, herunder udgivelsen af den europæiske håndbog om disse data; anmoder Kommissionen om at foretage en grundig analyse af de forskellige juridiske spørgsmål og rammer, der gør sig gældende i forbindelse med dataindsamling og at fremlægge forslag til en bedre registrering af tilfælde af forskelsbehandling og overveje fælles standarder for dataindsamling; henstiller til Kommissionen fortsat at sørge for videreuddannelse i retlige forhold af dommere, advokater, fagforeninger og ngo'er med henblik på at øge direktivernes virkning på lang sigt og til at foretage flere undersøgelser og analyser af virkningen af den nationale lovgivning til gennemførelse af direktiverne; |
| --- | --- |

29.

glæder sig over Kommissionens interesse i indsamling af data om ligestilling, herunder udgivelsen af den europæiske håndbog om disse data; anmoder Kommissionen om at foretage en grundig analyse af de forskellige juridiske spørgsmål og rammer, der gør sig gældende i forbindelse med dataindsamling og at fremlægge forslag til en bedre registrering af tilfælde af forskelsbehandling og overveje fælles standarder for dataindsamling; henstiller til Kommissionen fortsat at sørge for videreuddannelse i retlige forhold af dommere, advokater, fagforeninger og ngo'er med henblik på at øge direktivernes virkning på lang sigt og til at foretage flere undersøgelser og analyser af virkningen af den nationale lovgivning til gennemførelse af direktiverne;

| 30. | glæder sig over, at Kommissionen er opmærksom på flere forskellige former for forskelsbehandling, bl.a. dens initiativ til at foretage en undersøgelse af området; opfordrer Kommissionen til at anvende en afvejet bred definition af forskelsbehandling under flere forskellige former samt undersøge og fremlægge data om sådan forskelsbehandling og hadforbrydelser; opfordrer Kommissionen til at medtage bestemmelser, der specifikt tager sigte på bekæmpelse af flere former for forskelsbehandling i al fremtidig lovgivning, som vedtages efter EF-traktatens artikel 13, idet denne kan påberåbes med henvisning til en eller en kombination af flere af klagepunkterne; |
| --- | --- |

30.

glæder sig over, at Kommissionen er opmærksom på flere forskellige former for forskelsbehandling, bl.a. dens initiativ til at foretage en undersøgelse af området; opfordrer Kommissionen til at anvende en afvejet bred definition af forskelsbehandling under flere forskellige former samt undersøge og fremlægge data om sådan forskelsbehandling og hadforbrydelser; opfordrer Kommissionen til at medtage bestemmelser, der specifikt tager sigte på bekæmpelse af flere former for forskelsbehandling i al fremtidig lovgivning, som vedtages efter EF-traktatens artikel 13, idet denne kan påberåbes med henvisning til en eller en kombination af flere af klagepunkterne;

| 31. | understreger betydningen af, at grupper, som aktivt beskæftiger sig med at bekæmpe forskelsbehandling, samarbejder gennem netværk på EU-, nationalt, regionalt og lokalt niveau; |
| --- | --- |

31.

understreger betydningen af, at grupper, som aktivt beskæftiger sig med at bekæmpe forskelsbehandling, samarbejder gennem netværk på EU-, nationalt, regionalt og lokalt niveau;

| 32. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemgå deres nationale lovgivning og overveje ophævelse af al lovgivning, som er i modstrid med EF-traktatens artikel 13; |
| --- | --- |

32.

opfordrer medlemsstaterne til at gennemgå deres nationale lovgivning og overveje ophævelse af al lovgivning, som er i modstrid med EF-traktatens artikel 13;

| 33. | anser direktiv 2000/43/EF for at udgøre grundlaget for udformningen af omfattende lovgivningsmæssige rammer til forbud mod forskelsbehandling på grund af race eller etnisk oprindelse; understreger dog, at de problematiske aspekter, som allerede er blevet udpeget, og medlemsstaternes vanskeligheder i forbindelse med en effektiv gennemførelse af direktivet i national ret og anvendelsen af dets bestemmelser, må tages i betragtning; |
| --- | --- |

33.

anser direktiv 2000/43/EF for at udgøre grundlaget for udformningen af omfattende lovgivningsmæssige rammer til forbud mod forskelsbehandling på grund af race eller etnisk oprindelse; understreger dog, at de problematiske aspekter, som allerede er blevet udpeget, og medlemsstaternes vanskeligheder i forbindelse med en effektiv gennemførelse af direktivet i national ret og anvendelsen af dets bestemmelser, må tages i betragtning;

| 34. | betoner, at Kommissionen skal udarbejde en fælles definition gældende for hele EU af betydningen af positiv særbehandling — eller i det mindste arbejde på at opnå konsensus herom — for således at afkræfte de myter om begrebets betydning og anvendelse, som hersker i visse medlemsstater, især i betragtning af hvor effektivt positiv særbehandling bidrager til at bekæmpe forskelsbehandling og fremme lige resultater i visse medlemsstater; |
| --- | --- |

34.

betoner, at Kommissionen skal udarbejde en fælles definition gældende for hele EU af betydningen af positiv særbehandling — eller i det mindste arbejde på at opnå konsensus herom — for således at afkræfte de myter om begrebets betydning og anvendelse, som hersker i visse medlemsstater, især i betragtning af hvor effektivt positiv særbehandling bidrager til at bekæmpe forskelsbehandling og fremme lige resultater i visse medlemsstater;

| 35. | bemærker, at Kommissionen muligvis påtænker kun at foreslå lovgivning om forbud mod forskelsbehandling i forbindelse med adgang til varer og tjenesteydelser af nogle, men ikke alle grunde; minder Kommissionen om dens tilsagn om at foreslå et omfattende direktiv, der dækker handicap, alder, religion eller overbevisning og seksuel orientering for at kompletere lovpakken om bekæmpelse af forskelsbehandling i medfør af EF-traktatens artikel 13 som bebudet i dens lovgivningsprogram for 2008; gentager, at det både ud fra et politisk, socialt og juridisk perspektiv er ønskeligt at afskaffe hierarkiet i beskyttelsen mod forskellige årsager til forskelsbehandling; er overbevist om, at det er formålsløst at forbyde forskelsbehandling på ét område, men tillade det på et andet; |
| --- | --- |

35.

bemærker, at Kommissionen muligvis påtænker kun at foreslå lovgivning om forbud mod forskelsbehandling i forbindelse med adgang til varer og tjenesteydelser af nogle, men ikke alle grunde; minder Kommissionen om dens tilsagn om at foreslå et omfattende direktiv, der dækker handicap, alder, religion eller overbevisning og seksuel orientering for at kompletere lovpakken om bekæmpelse af forskelsbehandling i medfør af EF-traktatens artikel 13 som bebudet i dens lovgivningsprogram for 2008; gentager, at det både ud fra et politisk, socialt og juridisk perspektiv er ønskeligt at afskaffe hierarkiet i beskyttelsen mod forskellige årsager til forskelsbehandling; er overbevist om, at det er formålsløst at forbyde forskelsbehandling på ét område, men tillade det på et andet;

| 36. | afventer med interesse, at der udarbejdes en fællesskabsdefinition af begrebet handicap, som vil sætte handicappede i stand til at nyde samme rettigheder, uanset hvor de befinder sig i Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

36.

afventer med interesse, at der udarbejdes en fællesskabsdefinition af begrebet handicap, som vil sætte handicappede i stand til at nyde samme rettigheder, uanset hvor de befinder sig i Den Europæiske Union;

| 37. | mener, at ethvert nyt forslag til direktiv til bekæmpelse af forskelsbehandling som omhandlet i EF-traktatens artikel 13 skal indeholde et forbud mod enhver form for forskelsbehandling på alle områder, herunder direkte og indirekte forskelsbehandling på alle de områder, der allerede er omfattet af direktiv 2000/43/EC og 2000/78/EF, forskelsbehandling på grund af tilknytning, forskelsbehandling i forbindelse med formodet tilhørsforhold til en beskyttet gruppe og chikane; mener, at instrukser om at forskelsbehandle personer bør betragtes som forskelsbehandling, og at tilfælde, hvor der uden gyldig grund ikke vises rimeligt hensyn, bør betragtes som en form for forskelsbehandling; mener, at det i direktiverne tydeligt bør fastslås, at der ikke er noget hierarki mellem forskellige former for forskelsbehandling, og at de alle skal bekæmpes lige effektivt; betoner, at ethvert forslag til ny lovgivning på behørig vis skal afspejle alle de specifikke hensyn, der skal tages inden for alle områder af forskelsbehandling; |
| --- | --- |

37.

mener, at ethvert nyt forslag til direktiv til bekæmpelse af forskelsbehandling som omhandlet i EF-traktatens artikel 13 skal indeholde et forbud mod enhver form for forskelsbehandling på alle områder, herunder direkte og indirekte forskelsbehandling på alle de områder, der allerede er omfattet af direktiv 2000/43/EC og 2000/78/EF, forskelsbehandling på grund af tilknytning, forskelsbehandling i forbindelse med formodet tilhørsforhold til en beskyttet gruppe og chikane; mener, at instrukser om at forskelsbehandle personer bør betragtes som forskelsbehandling, og at tilfælde, hvor der uden gyldig grund ikke vises rimeligt hensyn, bør betragtes som en form for forskelsbehandling; mener, at det i direktiverne tydeligt bør fastslås, at der ikke er noget hierarki mellem forskellige former for forskelsbehandling, og at de alle skal bekæmpes lige effektivt; betoner, at ethvert forslag til ny lovgivning på behørig vis skal afspejle alle de specifikke hensyn, der skal tages inden for alle områder af forskelsbehandling;

| 38. | er overbevist om, at ethvert direktiv vedrørende bekæmpelse af forskelsbehandling i henhold til EF-traktatens artikel 13 skal have et bredt anvendelsesområde, der skal omfatte alle de områder, som falder ind under Fællesskabets beføjelser, samt uddannelse, livslang læring, velfærd, herunder social sikring, bolig- og sundhedsforhold og fremstilling af diskriminerede grupper i medier og reklamer, og bør sikre handicappede fysisk adgang til telekommunikation, elektronisk kommunikation, transportmidler og offentligt tilgængelige områder samt adgang til og forsyning med de varer og tjenesteydelser, som står til rådighed for offentligheden; mener endvidere, at det nye direktiv også bør udbygge anvendelsesområdet for Rådets direktiv 76/207/EØF/ af 9. februar 1976 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder for så vidt angår adgang til beskæftigelse, erhvervsuddannelse, forfremmelse samt arbejdsvilkår (4), så det bringes i overensstemmelse med beskyttelsen af andre grupper mod forskelsbehandling; |
| --- | --- |

38.

er overbevist om, at ethvert direktiv vedrørende bekæmpelse af forskelsbehandling i henhold til EF-traktatens artikel 13 skal have et bredt anvendelsesområde, der skal omfatte alle de områder, som falder ind under Fællesskabets beføjelser, samt uddannelse, livslang læring, velfærd, herunder social sikring, bolig- og sundhedsforhold og fremstilling af diskriminerede grupper i medier og reklamer, og bør sikre handicappede fysisk adgang til telekommunikation, elektronisk kommunikation, transportmidler og offentligt tilgængelige områder samt adgang til og forsyning med de varer og tjenesteydelser, som står til rådighed for offentligheden; mener endvidere, at det nye direktiv også bør udbygge anvendelsesområdet for Rådets direktiv 76/207/EØF/ af 9. februar 1976 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder for så vidt angår adgang til beskæftigelse, erhvervsuddannelse, forfremmelse samt arbejdsvilkår (4), så det bringes i overensstemmelse med beskyttelsen af andre grupper mod forskelsbehandling;

| 39. | er fast overbevist om, at en helhedsorienteret tilgang til skærpelsen af offentlighedens opmærksomhed er nødvendig for at bekæmpe forskelsbehandling, og at denne tilgang skal begynde med programmer for skoler; |
| --- | --- |

39.

er fast overbevist om, at en helhedsorienteret tilgang til skærpelsen af offentlighedens opmærksomhed er nødvendig for at bekæmpe forskelsbehandling, og at denne tilgang skal begynde med programmer for skoler;

| 40. | opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvordan fremtidig lovgivning baseret på EF-traktatens artikel 13 kan optage yderligere bestemmelser, der kan fremme anvendelsen af de principper om ikkeforskelsbehandling og ligestilling, som ikke er afhængige af søgsmål fra det enkelte offer; mener, at det i denne undersøgelse bør tages op, hvordan fremtidig lovgivning kan indebære en forpligtelse til at indføre positive foranstaltninger og/eller en positiv forpligtelse til at fremme ligestilling og sammenkæde forpligtelser vedrørende ikkeforskelsbehandling og ligestilling med den nationale politik for offentlige indkøb; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvordan fremtidig lovgivning baseret på EF-traktatens artikel 13 kan optage yderligere bestemmelser, der kan fremme anvendelsen af de principper om ikkeforskelsbehandling og ligestilling, som ikke er afhængige af søgsmål fra det enkelte offer; mener, at det i denne undersøgelse bør tages op, hvordan fremtidig lovgivning kan indebære en forpligtelse til at indføre positive foranstaltninger og/eller en positiv forpligtelse til at fremme ligestilling og sammenkæde forpligtelser vedrørende ikkeforskelsbehandling og ligestilling med den nationale politik for offentlige indkøb;

| 41. | er af den opfattelse, at forskelsbehandling på grund af nationalitet og sprog, der hverken er objektivt og rimeligt begrundet med et legitimt mål eller gennemført med hensigtsmæssige og nødvendige midler, kan udgøre en indirekte forskelsbehandling baseret på race eller etnisk oprindelse i strid med direktiv 2000/43/EF; |
| --- | --- |

41.

er af den opfattelse, at forskelsbehandling på grund af nationalitet og sprog, der hverken er objektivt og rimeligt begrundet med et legitimt mål eller gennemført med hensigtsmæssige og nødvendige midler, kan udgøre en indirekte forskelsbehandling baseret på race eller etnisk oprindelse i strid med direktiv 2000/43/EF;

| 42. | mener, at forskelsbehandling også må opfattes som værende i modstrid med de fire grundlæggende friheder — særlig retten til fri bevægelighed for personer — og som sådan udgør en hindring for det indre markeds funktion; opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at revidere deres overgangsbestemmelser om adgang til deres arbejdsmarkeder med henblik på at afskaffe skelnen mellem europæiske borgere på dette område; |
| --- | --- |

42.

mener, at forskelsbehandling også må opfattes som værende i modstrid med de fire grundlæggende friheder — særlig retten til fri bevægelighed for personer — og som sådan udgør en hindring for det indre markeds funktion; opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at revidere deres overgangsbestemmelser om adgang til deres arbejdsmarkeder med henblik på at afskaffe skelnen mellem europæiske borgere på dette område;

| 43. | mener, at mindretalssamfund, og navnlig romabefolkningen, har behov for særlig social beskyttelse, eftersom denne gruppes problemer med udnyttelse, diskrimination og udstødelse siden den seneste udvidelse af den Europæiske Union er blevet endnu mere udtalte inden for uddannelse, sundhed, bolig, beskæftigelse og kvinders rettigheder; |
| --- | --- |

43.

mener, at mindretalssamfund, og navnlig romabefolkningen, har behov for særlig social beskyttelse, eftersom denne gruppes problemer med udnyttelse, diskrimination og udstødelse siden den seneste udvidelse af den Europæiske Union er blevet endnu mere udtalte inden for uddannelse, sundhed, bolig, beskæftigelse og kvinders rettigheder;

| 44. | henstiller, at der med hensyn til adgang til uddannelse af høj kvalitet for ugunstigt stillede børn og børn af romaer og deres ubegrundede klassificering som handicappede tages særligt hensyn til bekæmpelse af alle former for forskelsbehandling på uddannelsesområdet; |
| --- | --- |

44.

henstiller, at der med hensyn til adgang til uddannelse af høj kvalitet for ugunstigt stillede børn og børn af romaer og deres ubegrundede klassificering som handicappede tages særligt hensyn til bekæmpelse af alle former for forskelsbehandling på uddannelsesområdet;

| 45. | betoner, at lovgivning kun fungerer effektivt, når borgerne har kendskab til deres rettigheder og har uhindret adgang til domstolene; mener derfor, at ethvert forslag til direktiv om bekæmpelse af forskelsbehandling som omhandlet i EF-traktatens artikel 13 også bør omhandle retsmidler og håndhævelse, og henstiller, at medlemsstaterne opretter et eller flere uafhængige og effektive organer, der skal fremme ligebehandlingen og bekæmpe de forskellige former for forskelsbehandling og have beføjelse til at dække alle årsager til forskelsbehandling i henhold til artikel 13 og alle de områder, der er omfattet af direktiv 76/207/EØF; mener, at disse organer bør have beføjelser til at yde uafhængig bistand til ofre for forskelsbehandling, så de kan rejse søgsmål vedrørende forskelsbehandling, foretage uafhængige undersøgelser om anvendelsen af lovgivning om ikkeforskelsbehandling samt fremsætte henstillinger om alle spørgsmål, der vedrører forskelsbehandling; |
| --- | --- |

45.

betoner, at lovgivning kun fungerer effektivt, når borgerne har kendskab til deres rettigheder og har uhindret adgang til domstolene; mener derfor, at ethvert forslag til direktiv om bekæmpelse af forskelsbehandling som omhandlet i EF-traktatens artikel 13 også bør omhandle retsmidler og håndhævelse, og henstiller, at medlemsstaterne opretter et eller flere uafhængige og effektive organer, der skal fremme ligebehandlingen og bekæmpe de forskellige former for forskelsbehandling og have beføjelse til at dække alle årsager til forskelsbehandling i henhold til artikel 13 og alle de områder, der er omfattet af direktiv 76/207/EØF; mener, at disse organer bør have beføjelser til at yde uafhængig bistand til ofre for forskelsbehandling, så de kan rejse søgsmål vedrørende forskelsbehandling, foretage uafhængige undersøgelser om anvendelsen af lovgivning om ikkeforskelsbehandling samt fremsætte henstillinger om alle spørgsmål, der vedrører forskelsbehandling;

| 46. | kræver, at al fremtidig lovgivning i henhold til artikel 13 i EF-traktaten indeholder en forpligtelse til at høre og inddrage ngo'er, uafhængige og specialiserede ligestillingsorganer og repræsentative nationale organisationer i arbejdet med at udforme og gennemføre lovgivningen i national ret samt overvåge dens anvendelse; |
| --- | --- |

46.

kræver, at al fremtidig lovgivning i henhold til artikel 13 i EF-traktaten indeholder en forpligtelse til at høre og inddrage ngo'er, uafhængige og specialiserede ligestillingsorganer og repræsentative nationale organisationer i arbejdet med at udforme og gennemføre lovgivningen i national ret samt overvåge dens anvendelse;

| 47. | mener, at det nye direktiv bør indeholde et krav om, at medlemsstaterne anvender integration af ligestillingsaspektet i al planlægning, udformning af politik og udvikling af programmer inden for de områder, som direktivet dækker, at tjenesteudbydere planlægger og systematiserer deres tilgang til ligestilling og at de foretager justeringer og sørger for særlig behandling, således at medlemmer af minoritetsgrupper, der oplever forskelsbehandling, kan få adgang til og drage fordel af den udbudte tjeneste; |
| --- | --- |

47.

mener, at det nye direktiv bør indeholde et krav om, at medlemsstaterne anvender integration af ligestillingsaspektet i al planlægning, udformning af politik og udvikling af programmer inden for de områder, som direktivet dækker, at tjenesteudbydere planlægger og systematiserer deres tilgang til ligestilling og at de foretager justeringer og sørger for særlig behandling, således at medlemmer af minoritetsgrupper, der oplever forskelsbehandling, kan få adgang til og drage fordel af den udbudte tjeneste;

| 48. | bemærker med bekymring, at mens 19 medlemsstater har underskrevet protokol nr. 12 til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, har kun fem ratificeret denne protokol; |
| --- | --- |

48.

bemærker med bekymring, at mens 19 medlemsstater har underskrevet protokol nr. 12 til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, har kun fem ratificeret denne protokol;

| 49. | opfordrer til, at undertegnings- og ratificeringsprocessen vedrørende FN's konvention om handicappedes rettigheder, herunder den tilhørende valgfrie protokol, fortsættes, og minder om, at efter Fællesskabets ratificering af konventionen skal alle forslag til Fællesskabets lovgivning til bekæmpelse af forskelsbehandling være i fuld overensstemmelse med konventionens bestemmelser; minder Rådet om, at det på den uformelle ministerkonference om handicap i juni 2007 opfordrede Kommissionen til at indføre en europæisk strategi for en effektiv gennemførelse af konventionen; opfordrer Kommissionen til, inden for disse rammer, at evaluere behovet for at ændre den afledte fællesskabsret eller tilpasse de relevante politikker; |
| --- | --- |

49.

opfordrer til, at undertegnings- og ratificeringsprocessen vedrørende FN's konvention om handicappedes rettigheder, herunder den tilhørende valgfrie protokol, fortsættes, og minder om, at efter Fællesskabets ratificering af konventionen skal alle forslag til Fællesskabets lovgivning til bekæmpelse af forskelsbehandling være i fuld overensstemmelse med konventionens bestemmelser; minder Rådet om, at det på den uformelle ministerkonference om handicap i juni 2007 opfordrede Kommissionen til at indføre en europæisk strategi for en effektiv gennemførelse af konventionen; opfordrer Kommissionen til, inden for disse rammer, at evaluere behovet for at ændre den afledte fællesskabsret eller tilpasse de relevante politikker;

| 50. | understreger vigtigheden af en horisontal gennemførelse og integration af ligestillingsaspektet i Lissabontraktatens bestemmelse om ikkeforskelsbehandling, når den træder i kraft, som forpligter Den Europæiske Union til at tilstræbe at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn, race, etnisk oprindelse, religion eller overbevisning, handicap, alder eller seksuel orientering i udformningen og gennemførelsen af dens politikker og aktiviteter; |
| --- | --- |

50.

understreger vigtigheden af en horisontal gennemførelse og integration af ligestillingsaspektet i Lissabontraktatens bestemmelse om ikkeforskelsbehandling, når den træder i kraft, som forpligter Den Europæiske Union til at tilstræbe at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn, race, etnisk oprindelse, religion eller overbevisning, handicap, alder eller seksuel orientering i udformningen og gennemførelsen af dens politikker og aktiviteter;

| 51. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at integrere lige muligheder og ikkeforskelsbehandling i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse, i retningslinierne for den åbne koordinationsmetode vedrørende social inddragelse og i de nationale reformprogrammer samt i bestemmelserne angående forvaltning af strukturfondene; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at revidere de integrerede retningslinier for vækst og beskæftigelse og især retningslinierne for beskæftigelse for dermed at sikre og forbedre integrationen og synligheden af den sociale dimension i den næste fase af Lissabonstrategien; betoner, at initiativerne vedrørende ligestilling og ikkeforskelsbehandling for at være virkningsfulde skal kædes snævert sammen med socialpolitikken, hvor arbejdsmarkedets parter bør spille en vigtig rolle; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at integrere lige muligheder og ikkeforskelsbehandling i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse, i retningslinierne for den åbne koordinationsmetode vedrørende social inddragelse og i de nationale reformprogrammer samt i bestemmelserne angående forvaltning af strukturfondene; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at revidere de integrerede retningslinier for vækst og beskæftigelse og især retningslinierne for beskæftigelse for dermed at sikre og forbedre integrationen og synligheden af den sociale dimension i den næste fase af Lissabonstrategien; betoner, at initiativerne vedrørende ligestilling og ikkeforskelsbehandling for at være virkningsfulde skal kædes snævert sammen med socialpolitikken, hvor arbejdsmarkedets parter bør spille en vigtig rolle;

| 52. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at afskaffe enhver forskelsbehandling, der er baseret på ansættelseskontrakter, ved at sikre ligebehandling af alle arbejdstagere, ved beskyttelse af sundhed og sikkerhed, arbejds- og hviletidsregler, organisations- og repræsentationsfrihed, beskyttelse mod urimelig afskedigelse, ved kollektive forhandlinger og kollektive aktioner; understreger vigtigheden af adgang til faglig uddannelse såvel som fortsat beskyttelse af erhvervede rettigheder ved at medtage undervisningsperioder, bedre dagplejemuligheder, opretholdelse af grundlæggende sociale rettigheder, såsom ret til pension, ret til uddannelse og ret til arbejdsløshedsunderstøttelse i perioder med ændringer i beskæftigelsessituationen, mellem to forskellige ansættelsesforhold og mellem ansættelse og selvstændig beskæftigelse; |
| --- | --- |

52.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at afskaffe enhver forskelsbehandling, der er baseret på ansættelseskontrakter, ved at sikre ligebehandling af alle arbejdstagere, ved beskyttelse af sundhed og sikkerhed, arbejds- og hviletidsregler, organisations- og repræsentationsfrihed, beskyttelse mod urimelig afskedigelse, ved kollektive forhandlinger og kollektive aktioner; understreger vigtigheden af adgang til faglig uddannelse såvel som fortsat beskyttelse af erhvervede rettigheder ved at medtage undervisningsperioder, bedre dagplejemuligheder, opretholdelse af grundlæggende sociale rettigheder, såsom ret til pension, ret til uddannelse og ret til arbejdsløshedsunderstøttelse i perioder med ændringer i beskæftigelsessituationen, mellem to forskellige ansættelsesforhold og mellem ansættelse og selvstændig beskæftigelse;

| 53. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og kandidatlandenes parlamenter og regeringer; |
| --- | --- |

53.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og kandidatlandenes parlamenter og regeringer;

---

(1)  EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(2)  EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(3)  EUT C 308 af 19.12.2007, s. 1.

(4)  EFT L 39 af 14.2.1976, s. 40.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/30

---

EU-havpolitik

P6_TA(2008)0213

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om en integreret EU-havpolitik (2008/2009(INI))

(2009/C 279 E/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om en integreret EU-havpolitik (KOM(2007)0575, SEK(2007)1283), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om en integreret EU-havpolitik (KOM(2007)0575, SEK(2007)1283),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om konklusioner fra høringen om en europæisk havpolitik (KOM(2007)0574), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om konklusioner fra høringen om en europæisk havpolitik (KOM(2007)0574),

| — | der henviser til Kommissionens forslag om en fælles trepartserklæring om indførelse af en »europæisk havdag« (SEK(2007)1631), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag om en fælles trepartserklæring om indførelse af en »europæisk havdag« (SEK(2007)1631),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog om en fremtidig havpolitik for EU: en europæisk vision for havene (KOM(2006)0275) og sin beslutning af 12. juli 2007 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog om en fremtidig havpolitik for EU: en europæisk vision for havene (KOM(2006)0275) og sin beslutning af 12. juli 2007 (1),

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 8.-9. marts 2007 vedrørende vedtagelsen af Det Europæiske Råds handlingsplan (2007-2009) — En energipolitik for Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 8.-9. marts 2007 vedrørende vedtagelsen af Det Europæiske Råds handlingsplan (2007-2009) — En energipolitik for Europa,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om to gange 20 % i 2020: Europas muligheder i forbindelse med klimaændringerne (KOM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om to gange 20 % i 2020: Europas muligheder i forbindelse med klimaændringerne (KOM(2008)0030),

| — | der henviser til bestemmelserne i konventionen om søfarendes arbejdsstandarder fra 2006, som blev vedtaget af Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) den 23. februar 2006, og som er et samlet instrument, der indeholder og tilpasser de konventioner om søfarendes arbejdsstandarder, som ILO har vedtaget siden 1919, |
| --- | --- |

—

der henviser til bestemmelserne i konventionen om søfarendes arbejdsstandarder fra 2006, som blev vedtaget af Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) den 23. februar 2006, og som er et samlet instrument, der indeholder og tilpasser de konventioner om søfarendes arbejdsstandarder, som ILO har vedtaget siden 1919,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Fiskeriudvalget (A6-0163/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Fiskeriudvalget (A6-0163/2008),

| A. | der henviser til, at havene er økonomiske og miljømæssige faktorer af stor betydning for EU; der henviser til, at EU med sine kystområder og regioner i den yderste periferi har en 320 000 km lang kyststrækning, hvor en tredjedel af EU's befolkning lever, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at havene er økonomiske og miljømæssige faktorer af stor betydning for EU; der henviser til, at EU med sine kystområder og regioner i den yderste periferi har en 320 000 km lang kyststrækning, hvor en tredjedel af EU's befolkning lever,

| B. | der henviser til, at maritime industrier og tjenesteydelser samt kystområderne samlet set bidrager med 40 % til EU's BNP, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at maritime industrier og tjenesteydelser samt kystområderne samlet set bidrager med 40 % til EU's BNP,

| C. | der henviser til, at klimaændringerne er den største udfordring for alle politikker i det 21. århundrede; der erkender den trussel for kystområderne, som den klimabetingede stigende vandstand i havene udgør, idet denne stigning kan blive meget omfattende og få katastrofale konsekvenser for befolkningen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at klimaændringerne er den største udfordring for alle politikker i det 21. århundrede; der erkender den trussel for kystområderne, som den klimabetingede stigende vandstand i havene udgør, idet denne stigning kan blive meget omfattende og få katastrofale konsekvenser for befolkningen,

| D. | der henviser til, at EU's maritime regioner, og navnlig de mest perifere regioner, spiller en meget vigtig rolle for sikkerheden og beskyttelsen mod kriminelle handlinger såsom ulovlig indvandring, terrorisme og smugleri, og endvidere er udsat for specifikke miljøkatastrofer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU's maritime regioner, og navnlig de mest perifere regioner, spiller en meget vigtig rolle for sikkerheden og beskyttelsen mod kriminelle handlinger såsom ulovlig indvandring, terrorisme og smugleri, og endvidere er udsat for specifikke miljøkatastrofer,

| E. | der henviser til, at såvel antallet som hyppigheden af overfald på fiskeri-, handels- og passagerfartøjer fra Fællesskabet i internationalt farvand nær den afrikanske kyst er taget til det seneste år, og at disse overfald dermed udgør en stor risiko for besætningernes liv og har væsentlige negative konsekvenser for den internationale handel; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at såvel antallet som hyppigheden af overfald på fiskeri-, handels- og passagerfartøjer fra Fællesskabet i internationalt farvand nær den afrikanske kyst er taget til det seneste år, og at disse overfald dermed udgør en stor risiko for besætningernes liv og har væsentlige negative konsekvenser for den internationale handel;

| 1. | glæder sig over, at Kommissionen har vedtaget ovennævnte meddelelser og forelagt handlingsplanen i ovennævnte interne arbejdsdokument, |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at Kommissionen har vedtaget ovennævnte meddelelser og forelagt handlingsplanen i ovennævnte interne arbejdsdokument,

| 2. | bekræfter sin beslutning af 12. juli 2007 og glæder sig over, at Kommissionen i det mindste i en vis udstrækning har medtaget en rimelig del af Europa-Parlamentets krav, |
| --- | --- |

2.

bekræfter sin beslutning af 12. juli 2007 og glæder sig over, at Kommissionen i det mindste i en vis udstrækning har medtaget en rimelig del af Europa-Parlamentets krav,

| 3. | påpeger, at den særlige maritime dimension, som EU har i kraft af sine kyststrækninger og regionerne i den yderste periferi, giver enestående muligheder inden for innovation, forskning, miljøanliggender og biodiversitet, som bør tages i betragtning i forbindelse med EU's integrerede havpolitik, og at regionerne i den yderste periferi desuden udgør fremragende kommunikationsbaser, både hvad angår transport og sikkerhed såvel i EU som på globalt plan; |
| --- | --- |

3.

påpeger, at den særlige maritime dimension, som EU har i kraft af sine kyststrækninger og regionerne i den yderste periferi, giver enestående muligheder inden for innovation, forskning, miljøanliggender og biodiversitet, som bør tages i betragtning i forbindelse med EU's integrerede havpolitik, og at regionerne i den yderste periferi desuden udgør fremragende kommunikationsbaser, både hvad angår transport og sikkerhed såvel i EU som på globalt plan;

| 4. | støtter fuldt ud Kommissionens planer om bedre at udnytte mulighederne inden for nærskibsfarten og transporten ad indre vandveje mellem medlemsstaterne og snarest sørge for, at denne sektor integreres i det indre marked og glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at fremskynde sine forslag om et fælles område for søtransport og en omfattende søtransportstrategi for 2008-2018; |
| --- | --- |

4.

støtter fuldt ud Kommissionens planer om bedre at udnytte mulighederne inden for nærskibsfarten og transporten ad indre vandveje mellem medlemsstaterne og snarest sørge for, at denne sektor integreres i det indre marked og glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at fremskynde sine forslag om et fælles område for søtransport og en omfattende søtransportstrategi for 2008-2018;

| 5. | tilskynder medlemsstaterne til at styrke deres samarbejde både indbyrdes og med nabolandene om en hensigtsmæssig brug af TEN-T og andre europæiske finansieringsmekanismer (såsom Marco Polo) for at gennemføre projekterne om motorveje til søs og netværk for nærskibsfart; |
| --- | --- |

5.

tilskynder medlemsstaterne til at styrke deres samarbejde både indbyrdes og med nabolandene om en hensigtsmæssig brug af TEN-T og andre europæiske finansieringsmekanismer (såsom Marco Polo) for at gennemføre projekterne om motorveje til søs og netværk for nærskibsfart;

| 6. | glæder sig over Kommissionens planer om at forbedre koordineringen af de europæiske agenturer, der beskæftiger sig med overvågning af havene, idet man navnlig fremhæver forebyggelse af ulovlige aktiviteter (menneske- og narkotikasmugling, ulovlig indvandring og terrortrusler) med særligt fokus på internationale farvande; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over Kommissionens planer om at forbedre koordineringen af de europæiske agenturer, der beskæftiger sig med overvågning af havene, idet man navnlig fremhæver forebyggelse af ulovlige aktiviteter (menneske- og narkotikasmugling, ulovlig indvandring og terrortrusler) med særligt fokus på internationale farvande;

| 7. | glæder sig over Kommissionens initiativ til oprettelse af et europæisk netværk for overvågning til søs og fremme af et forstærket samarbejde mellem medlemsstaternes kystvagter; opfordrer Kommissionen til at fremlægge resultaterne af feasibilityundersøgelsen vedrørende en europæisk kystvagt, som skulle offentliggøres og fremlægges for Parlamentet og Rådet inden udgangen af 2006; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over Kommissionens initiativ til oprettelse af et europæisk netværk for overvågning til søs og fremme af et forstærket samarbejde mellem medlemsstaternes kystvagter; opfordrer Kommissionen til at fremlægge resultaterne af feasibilityundersøgelsen vedrørende en europæisk kystvagt, som skulle offentliggøres og fremlægges for Parlamentet og Rådet inden udgangen af 2006;

| 8. | mener, at maritime klynger har særdeles gode muligheder for at bidrage til gennemførelsen af en integreret maritim politik; opfordrer Kommissionen til snarest at indlede projektet om et europæisk netværk for maritime klynger; |
| --- | --- |

8.

mener, at maritime klynger har særdeles gode muligheder for at bidrage til gennemførelsen af en integreret maritim politik; opfordrer Kommissionen til snarest at indlede projektet om et europæisk netværk for maritime klynger;

| 9. | støtter forslaget om at indføre en årlig europæisk »havdag« den 20. maj; mener, at en sådan aktionsdag bør udnyttes til at belyse havpolitikkens betydning uden for det maritime miljø og inddrage almindelige borgere, skoler, universiteter og ngo'er; erindrer Kommissionen om dens forslag om uddeling af en pris til eksemplariske maritime regioner som en metode til fremme af bedste praksis; |
| --- | --- |

9.

støtter forslaget om at indføre en årlig europæisk »havdag« den 20. maj; mener, at en sådan aktionsdag bør udnyttes til at belyse havpolitikkens betydning uden for det maritime miljø og inddrage almindelige borgere, skoler, universiteter og ngo'er; erindrer Kommissionen om dens forslag om uddeling af en pris til eksemplariske maritime regioner som en metode til fremme af bedste praksis;

| 10. | mener dog mere generelt, at handlingsplanen indeholder for få konkrete foranstaltninger, og opfordrer Kommissionen til fremover at anvende de instrumenter, som den ifølge traktaterne har til rådighed, mere ambitiøst; |
| --- | --- |

10.

mener dog mere generelt, at handlingsplanen indeholder for få konkrete foranstaltninger, og opfordrer Kommissionen til fremover at anvende de instrumenter, som den ifølge traktaterne har til rådighed, mere ambitiøst;

| 11. | beklager, at handlingsplanen kun behandler de udfordringer, der er forbundet med klimaændringerne, på en uforpligtende måde; fastholder det synspunkt, at et af formålene med den europæiske havpolitik er at tage højde for følgerne af klimaændringerne, hvorfor man hurtigst mulig bør fastlægge de nødvendige tilpasningsforanstaltninger, navnlig i lyset af gletsjernes afsmeltning, hvilket får vandstanden i havene til at stige og øger risikoen for oversvømmelser i havne og kystområder, og opfordrer i denne sammenhæng til at inddrage alle relevante politikker, herunder især forskningspolitikken; |
| --- | --- |

11.

beklager, at handlingsplanen kun behandler de udfordringer, der er forbundet med klimaændringerne, på en uforpligtende måde; fastholder det synspunkt, at et af formålene med den europæiske havpolitik er at tage højde for følgerne af klimaændringerne, hvorfor man hurtigst mulig bør fastlægge de nødvendige tilpasningsforanstaltninger, navnlig i lyset af gletsjernes afsmeltning, hvilket får vandstanden i havene til at stige og øger risikoen for oversvømmelser i havne og kystområder, og opfordrer i denne sammenhæng til at inddrage alle relevante politikker, herunder især forskningspolitikken;

| 12. | erindrer om, at afsmeltningen af gletsjerne ikke blot forårsager stigende vandstand i havene, men også uigenkaldelige skader på mennesker samt dyre- og planteliv, og glæder sig derfor over, at Kommissionen har til hensigt at fremlægge et arktisk initiativ, og opfordrer det videnskabelige samfund og beslutningstagerne til yderligere at undersøge mulighederne for at beskytte polernes iskalotter; |
| --- | --- |

12.

erindrer om, at afsmeltningen af gletsjerne ikke blot forårsager stigende vandstand i havene, men også uigenkaldelige skader på mennesker samt dyre- og planteliv, og glæder sig derfor over, at Kommissionen har til hensigt at fremlægge et arktisk initiativ, og opfordrer det videnskabelige samfund og beslutningstagerne til yderligere at undersøge mulighederne for at beskytte polernes iskalotter;

| 13. | fastholder, at forsvarlig forvaltning af havene kræver forsvarlig forvaltning af kystområderne, og at der i forbindelse med byggeprojekter på EU's kyster derfor i alle tilfælde skal tages højde for klimaændringernes konsekvenser og den deraf resulterende stigende vandstand i havene, sanderosion og stormenes øgede frekvens og styrke; |
| --- | --- |

13.

fastholder, at forsvarlig forvaltning af havene kræver forsvarlig forvaltning af kystområderne, og at der i forbindelse med byggeprojekter på EU's kyster derfor i alle tilfælde skal tages højde for klimaændringernes konsekvenser og den deraf resulterende stigende vandstand i havene, sanderosion og stormenes øgede frekvens og styrke;

| 14. | støtter Det Europæiske Råds målsætninger fra marts 2007 om at halvere emissionerne af drivhusgasser inden 2050 og bekræfter sit krav om, at havpolitikken skal yde et væsentligt bidrag til nedbringelse af disse emissioner bl.a. ved at inddrage skibsfarten i emissionshandlen og ved at forstærke forskningsindsatsen både med henblik på at udnytte havet som vedvarende energikilde og med henblik på at udvikle nye, renere teknologier til fremdrift af skibe; mener, at EU ved at gå foran i bekæmpelsen af klimaændringerne vil kunne styrke og udbygge sin førende rolle inden for miljøteknologi og forskning; |
| --- | --- |

14.

støtter Det Europæiske Råds målsætninger fra marts 2007 om at halvere emissionerne af drivhusgasser inden 2050 og bekræfter sit krav om, at havpolitikken skal yde et væsentligt bidrag til nedbringelse af disse emissioner bl.a. ved at inddrage skibsfarten i emissionshandlen og ved at forstærke forskningsindsatsen både med henblik på at udnytte havet som vedvarende energikilde og med henblik på at udvikle nye, renere teknologier til fremdrift af skibe; mener, at EU ved at gå foran i bekæmpelsen af klimaændringerne vil kunne styrke og udbygge sin førende rolle inden for miljøteknologi og forskning;

| 15. | opfordrer indtrængende Kommissionen til i højere grad at satse på bekæmpelsen af svovl- og kvælstofoxidemissioner samt fast affald fra skibe; gentager i denne forbindelse, at der er behov for et tættere samarbejde med Den Internationale Søfartsorganisation (IMO), og navnlig, at det kræver






  — | fastsættelse af standarder for kvælstofoxidemissioner for skibe, der anløber havne i EU |
| --- | --- | --- |

15.

opfordrer indtrængende Kommissionen til i højere grad at satse på bekæmpelsen af svovl- og kvælstofoxidemissioner samt fast affald fra skibe; gentager i denne forbindelse, at der er behov for et tættere samarbejde med Den Internationale Søfartsorganisation (IMO), og navnlig, at det kræver

—

fastsættelse af standarder for kvælstofoxidemissioner for skibe, der anløber havne i EU

| — | udlægning af Middelhavet, Sortehavet og den nordøstlige del af Atlanterhavet til overvågningsområder for svovlemissioner (SECA) i henhold til den internationale konvention om forebyggelse af forurening fra skibe (Marpol-konventionen) |
| --- | --- |

—

udlægning af Middelhavet, Sortehavet og den nordøstlige del af Atlanterhavet til overvågningsområder for svovlemissioner (SECA) i henhold til den internationale konvention om forebyggelse af forurening fra skibe (Marpol-konventionen)

| — | reduktion af det maksimalt tilladte svovlindhold i skibsbrændstoffer fra 1,5 % til 0,5 % for passagerskibe, der sejler i SECA-områder |
| --- | --- |

—

reduktion af det maksimalt tilladte svovlindhold i skibsbrændstoffer fra 1,5 % til 0,5 % for passagerskibe, der sejler i SECA-områder

| — | indførelse af skattemæssige foranstaltninger såsom afgifter eller gebyrer på svovldioxid- og kvælstofoxidemissioner fra skibe og identifikation af metoder til indførelse af sådanne foranstaltninger og afgifter for alle skibe, uanset flag, der anløber Fællesskabets havne eller sejler i EU-medlemsstaternes farvande |
| --- | --- |

—

indførelse af skattemæssige foranstaltninger såsom afgifter eller gebyrer på svovldioxid- og kvælstofoxidemissioner fra skibe og identifikation af metoder til indførelse af sådanne foranstaltninger og afgifter for alle skibe, uanset flag, der anløber Fællesskabets havne eller sejler i EU-medlemsstaternes farvande

| — | støtte til indførelse af differentierede havne- og farvandsgebyrer, der favoriserer skibe med lave svovldioxid- og kvælstofoxidemissioner; |
| --- | --- |

—

støtte til indførelse af differentierede havne- og farvandsgebyrer, der favoriserer skibe med lave svovldioxid- og kvælstofoxidemissioner;

| — | gradvis indførelse af et krav om, at skibe i havn skal benytte landbaseret elektricitet |
| --- | --- |

—

gradvis indførelse af et krav om, at skibe i havn skal benytte landbaseret elektricitet

| — | udarbejdelse af et forslag til EU-direktiv om skibsbrændstoffers kvalitet; |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af et forslag til EU-direktiv om skibsbrændstoffers kvalitet;

| 16. | glæder sig over vedtagelsen af de foranstaltninger, der giver mulighed for satellitsporing af ukontrolleret dumping til havs, som nogle skibe foretager; opfordrer imidlertid til indførelse af krav om, at skibe skal anvende enheder i stil med »sorte bokse«, der ikke kan åbnes, som allerede er patenteret, og som giver mulighed for med korte intervaller at måle mængden af væsker, der pumpes ind i eller ud af tanke og ballasttanke; mener, at en undersøgelse af sådanne registreringer vil gøre det muligt at fastslå, om der er dumpet ukontrollerede og ulovlige forurenende olierester; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over vedtagelsen af de foranstaltninger, der giver mulighed for satellitsporing af ukontrolleret dumping til havs, som nogle skibe foretager; opfordrer imidlertid til indførelse af krav om, at skibe skal anvende enheder i stil med »sorte bokse«, der ikke kan åbnes, som allerede er patenteret, og som giver mulighed for med korte intervaller at måle mængden af væsker, der pumpes ind i eller ud af tanke og ballasttanke; mener, at en undersøgelse af sådanne registreringer vil gøre det muligt at fastslå, om der er dumpet ukontrollerede og ulovlige forurenende olierester;

| 17. | gentager sin opfordring til, at medlemsstaterne og Kommissionen i lyset af den luftforurening, der påvirker mange havnebyer og regioner, indfører betydeligt bedre incitamenter til levering af landbaseret elektricitet til skibe, der ligger i havn; opfordrer derfor til vedtagelse af en ændring af Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (2), således at de medlemsstater, der benytter sig af skattefritagelsen for bunkerolie i henhold til artikel 14 i dette direktiv, skal fritage landbaseret elektricitet for afgifter i samme udstrækning; påpeger, at den afgiftsmæssige ligebehandling af elektricitet og bunkerolie vil udgøre et vigtigt incitament for havne og redere til at bidrage til nedbringelse af luftforureningen i havnebyer ved at investere i elektricitetsforsyning til skibe, der ligger i havn; |
| --- | --- |

17.

gentager sin opfordring til, at medlemsstaterne og Kommissionen i lyset af den luftforurening, der påvirker mange havnebyer og regioner, indfører betydeligt bedre incitamenter til levering af landbaseret elektricitet til skibe, der ligger i havn; opfordrer derfor til vedtagelse af en ændring af Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (2), således at de medlemsstater, der benytter sig af skattefritagelsen for bunkerolie i henhold til artikel 14 i dette direktiv, skal fritage landbaseret elektricitet for afgifter i samme udstrækning; påpeger, at den afgiftsmæssige ligebehandling af elektricitet og bunkerolie vil udgøre et vigtigt incitament for havne og redere til at bidrage til nedbringelse af luftforureningen i havnebyer ved at investere i elektricitetsforsyning til skibe, der ligger i havn;

| 18. | henleder på ny opmærksomheden på, at den forurening af havene, der hidrører fra land, udgør en betydelig andel af den samlede forurening af havene, og at Kommissionen hidtil ikke har beskæftiget sig med dette emne; gentager derfor sit krav til Kommissionen om, at der forelægges en handlingsplan til nedbringelse af denne forurening, og understreger sit krav til medlemsstaterne om, at de relevante retsakter som f.eks. vandrammedirektivet (3) gennemføres uden forsinkelser; understreger, at der til gennemførelsen af vandrammedirektivet også hører en handlingsplan til identificering og bortskaffelse af dumpet ammunition fra tidligere krige i Nord- og Østersøen; |
| --- | --- |

18.

henleder på ny opmærksomheden på, at den forurening af havene, der hidrører fra land, udgør en betydelig andel af den samlede forurening af havene, og at Kommissionen hidtil ikke har beskæftiget sig med dette emne; gentager derfor sit krav til Kommissionen om, at der forelægges en handlingsplan til nedbringelse af denne forurening, og understreger sit krav til medlemsstaterne om, at de relevante retsakter som f.eks. vandrammedirektivet (3) gennemføres uden forsinkelser; understreger, at der til gennemførelsen af vandrammedirektivet også hører en handlingsplan til identificering og bortskaffelse af dumpet ammunition fra tidligere krige i Nord- og Østersøen;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at bistå medlemsstaterne med iværksættelsen af en plan for overvågning og kortlægning af skibsvrag og undersøiske arkæologiske fundsteder — eftersom disse er en del af Fællesskabets historiske og kulturelle arv — og dermed lette forståelsen og undersøgelsen af sådanne steder samt bidrage til at hindre den udplyndring, de udsættes for, således at de kan bevares korrekt; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at bistå medlemsstaterne med iværksættelsen af en plan for overvågning og kortlægning af skibsvrag og undersøiske arkæologiske fundsteder — eftersom disse er en del af Fællesskabets historiske og kulturelle arv — og dermed lette forståelsen og undersøgelsen af sådanne steder samt bidrage til at hindre den udplyndring, de udsættes for, således at de kan bevares korrekt;

| 20. | opfordrer indtrængende de berørte institutioner til hurtigst mulig at vedtage Erika III-søfartspakken og opfordrer medlemsstaterne til straks at påbegynde gennemførelsen af pakken og således stille de nødvendige juridiske midler til rådighed til at forhindre eller afhjælpe ulykker eller hændelser med katastrofale følger for udviklingen af maritime regioner, som Erika- og Prestige-ulykkerne er to eksempler på; |
| --- | --- |

20.

opfordrer indtrængende de berørte institutioner til hurtigst mulig at vedtage Erika III-søfartspakken og opfordrer medlemsstaterne til straks at påbegynde gennemførelsen af pakken og således stille de nødvendige juridiske midler til rådighed til at forhindre eller afhjælpe ulykker eller hændelser med katastrofale følger for udviklingen af maritime regioner, som Erika- og Prestige-ulykkerne er to eksempler på;

| 21. | mener, at havstrategirammedirektivet (4) bør udgøre den miljømæssige hjørnesten i den integrerede EU-havpolitik; bemærker, at regioner, hvor havets tilstand er kritisk, ifølge dette direktiv bør udarbejde og gennemføre hurtigere foranstaltninger for at opnå en god miljømæssig status; understreger, at det i sådanne regioner er særligt vigtigt, at Kommissionen koordinerer forskellige sektorer, programmer og strategier og yder tilstrækkelig økonomisk bistand; påpeger, at det for at nå frem til en sådan integreret havpolitik er nødvendigt at medtage landbaserede aktiviteter såsom landbrug, spildevandsbehandling, transport og energiproduktion; mener, at sådanne regioner kan fungere som pilotområder for en reel og fuldt integreret havpolitik; |
| --- | --- |

21.

mener, at havstrategirammedirektivet (4) bør udgøre den miljømæssige hjørnesten i den integrerede EU-havpolitik; bemærker, at regioner, hvor havets tilstand er kritisk, ifølge dette direktiv bør udarbejde og gennemføre hurtigere foranstaltninger for at opnå en god miljømæssig status; understreger, at det i sådanne regioner er særligt vigtigt, at Kommissionen koordinerer forskellige sektorer, programmer og strategier og yder tilstrækkelig økonomisk bistand; påpeger, at det for at nå frem til en sådan integreret havpolitik er nødvendigt at medtage landbaserede aktiviteter såsom landbrug, spildevandsbehandling, transport og energiproduktion; mener, at sådanne regioner kan fungere som pilotområder for en reel og fuldt integreret havpolitik;

| 22. | glæder sig over Kommissionens evaluering af undtagelsen af søfolk fra forskellige dele af den europæiske social- og arbejdsbeskyttelseslovgivning (f.eks. direktiv 98/59/EF (5) vedrørende kollektive afskedigelser, direktiv 2001/23/EF (6) om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter, direktiv 2002/14/EF (7) om information og høring af arbejdstagerne og direktiv 96/71/EF (8) om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser); foreslår en revision af disse direktiver i nært samarbejde med arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over Kommissionens evaluering af undtagelsen af søfolk fra forskellige dele af den europæiske social- og arbejdsbeskyttelseslovgivning (f.eks. direktiv 98/59/EF (5) vedrørende kollektive afskedigelser, direktiv 2001/23/EF (6) om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter, direktiv 2002/14/EF (7) om information og høring af arbejdstagerne og direktiv 96/71/EF (8) om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser); foreslår en revision af disse direktiver i nært samarbejde med arbejdsmarkedets parter;

| 23. | opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, til hurtigst mulig at ratificere konventionen om søfarendes arbejdsstandarder fra 2006 med henblik på at forbedre søfarendes leve- og arbejdsvilkår og forebygge unfair konkurrence inden for skibsfarten ved at ajourføre og kodificere hele det gældende korpus af internationale arbejdsmarkedsstandarder; |
| --- | --- |

23.

opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, til hurtigst mulig at ratificere konventionen om søfarendes arbejdsstandarder fra 2006 med henblik på at forbedre søfarendes leve- og arbejdsvilkår og forebygge unfair konkurrence inden for skibsfarten ved at ajourføre og kodificere hele det gældende korpus af internationale arbejdsmarkedsstandarder;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at ajourføre direktiv 1999/95/EF (9) om søfarendes arbejdstid samt lovgivningen om anliggender, der hører under Kommissionens ansvar, men som ikke er dækket eller kun delvis er dækket på fællesskabsplan, f.eks. reglerne vedrørende vikarbureauer eller arbejdstagernes ret til en underskrevet ansættelseskontrakt; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at ajourføre direktiv 1999/95/EF (9) om søfarendes arbejdstid samt lovgivningen om anliggender, der hører under Kommissionens ansvar, men som ikke er dækket eller kun delvis er dækket på fællesskabsplan, f.eks. reglerne vedrørende vikarbureauer eller arbejdstagernes ret til en underskrevet ansættelseskontrakt;

| 25. | mener, at inddragelsen af regionale og lokale partnere er vigtig for at opnå en vellykket havpolitik; fastholder derfor, at der skal være et tættere samarbejde og indbyrdes forbindelser mellem de europæiske kystområder, hvilket opnås ved at fremme koordinerede strategier til fremme af udvikling og konkurrencedygtighed samt ved at integrere de forskellige forvaltningsniveauer mere effektivt; |
| --- | --- |

25.

mener, at inddragelsen af regionale og lokale partnere er vigtig for at opnå en vellykket havpolitik; fastholder derfor, at der skal være et tættere samarbejde og indbyrdes forbindelser mellem de europæiske kystområder, hvilket opnås ved at fremme koordinerede strategier til fremme af udvikling og konkurrencedygtighed samt ved at integrere de forskellige forvaltningsniveauer mere effektivt;

| 26. | gentager sit krav om en fortsat indsats til fordel for en integreret EU-havpolitik og opfordrer Kommissionen til at styrke den politiske ramme herfor såvel som den territoriale, sociale og økonomiske samhørighed, der udgør forbindelsen til den indlandske del af Europa, og de politikker, der ligger til grund for denne; foreslår, at der hvert andet år offentliggøres en rapport om EU's havpolitik, samt at der regelmæssigt afholdes offentlige drøftelser med alle berørte parter; opfordrer de fremtidige rådsformandskaber til at opføre havpolitikken i deres arbejdsprogrammer; kræver frem for alt, at Kommissionen en gang om året udarbejder en klar oversigt over alle havrelaterede projekter, som har modtaget EU-støtte; |
| --- | --- |

26.

gentager sit krav om en fortsat indsats til fordel for en integreret EU-havpolitik og opfordrer Kommissionen til at styrke den politiske ramme herfor såvel som den territoriale, sociale og økonomiske samhørighed, der udgør forbindelsen til den indlandske del af Europa, og de politikker, der ligger til grund for denne; foreslår, at der hvert andet år offentliggøres en rapport om EU's havpolitik, samt at der regelmæssigt afholdes offentlige drøftelser med alle berørte parter; opfordrer de fremtidige rådsformandskaber til at opføre havpolitikken i deres arbejdsprogrammer; kræver frem for alt, at Kommissionen en gang om året udarbejder en klar oversigt over alle havrelaterede projekter, som har modtaget EU-støtte;

| 27. | glæder sig over Kommissionens initiativ om at tilskynde til forhandlinger om en bedre forvaltning af havområder, der er fælles med tredjelande, og støtter i høj grad et forstærket samarbejde med nabolande om beskyttelse af have, der ligger uden for de nationale jurisdiktioner; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over Kommissionens initiativ om at tilskynde til forhandlinger om en bedre forvaltning af havområder, der er fælles med tredjelande, og støtter i høj grad et forstærket samarbejde med nabolande om beskyttelse af have, der ligger uden for de nationale jurisdiktioner;

| 28. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til inden for FN og IMO at støtte initiativet fra adskillige medlemsstater til at udvide retten til forfølgelse til søs og i luften til kyststaternes territorialfarvande, under forudsætning af, at de berørte lande godkender dette, og at udvikle et instrument til gensidig assistance i forbindelse med sørøveri; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til inden for FN og IMO at støtte initiativet fra adskillige medlemsstater til at udvide retten til forfølgelse til søs og i luften til kyststaternes territorialfarvande, under forudsætning af, at de berørte lande godkender dette, og at udvikle et instrument til gensidig assistance i forbindelse med sørøveri;

| 29. | opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af den nye integrerede havpolitik så hurtigt som muligt at oprette et fællesskabssystem for koordinering og gensidig assistance, der vil gøre det muligt for flådefartøjer, der sejler under en medlemsstats flag i internationalt farvand, at beskytte fiskeri- og handelsfartøjer fra andre medlemsstater; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af den nye integrerede havpolitik så hurtigt som muligt at oprette et fællesskabssystem for koordinering og gensidig assistance, der vil gøre det muligt for flådefartøjer, der sejler under en medlemsstats flag i internationalt farvand, at beskytte fiskeri- og handelsfartøjer fra andre medlemsstater;

| 30. | mener, at en overordnet europæisk strategi for havforskning og maritim forskning er af stor betydning og bør finansieres på en hensigtsmæssig måde, allerede nu inden for det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration og i fremtidige programmer; |
| --- | --- |

30.

mener, at en overordnet europæisk strategi for havforskning og maritim forskning er af stor betydning og bør finansieres på en hensigtsmæssig måde, allerede nu inden for det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration og i fremtidige programmer;

| 31. | mener, at der fra 2013 bør tages passende højde for havpolitikken i EU's budget og instrumenter og opfordrer til, at dette afspejles i sammenfatningerne i de regelmæssige rapporter om den europæiske havpolitik; |
| --- | --- |

31.

mener, at der fra 2013 bør tages passende højde for havpolitikken i EU's budget og instrumenter og opfordrer til, at dette afspejles i sammenfatningerne i de regelmæssige rapporter om den europæiske havpolitik;

| 32. | glæder sig også over henstillingerne fra Det Europæiske Råd af 14. december 2007 om, at havpolitikken bør tilpasses de forskellige særlige forhold i medlemsstaterne og de maritime regioner, herunder kystområder, øer og regionerne i den yderste periferi; |
| --- | --- |

32.

glæder sig også over henstillingerne fra Det Europæiske Råd af 14. december 2007 om, at havpolitikken bør tilpasses de forskellige særlige forhold i medlemsstaterne og de maritime regioner, herunder kystområder, øer og regionerne i den yderste periferi;

| 33. | afventer med interesse Kommissionens offentliggørelse af en køreplan for medlemsstaternes fysiske planlægning på det maritime område, idet der tages hensyn til medlemsstaternes beføjelser på dette område; påpeger behovet for at sikre en passende balance mellem økonomiske, sociale, territoriale og miljømæssige hensyn; |
| --- | --- |

33.

afventer med interesse Kommissionens offentliggørelse af en køreplan for medlemsstaternes fysiske planlægning på det maritime område, idet der tages hensyn til medlemsstaternes beføjelser på dette område; påpeger behovet for at sikre en passende balance mellem økonomiske, sociale, territoriale og miljømæssige hensyn;

| 34. | påpeger, at den særlige maritime dimension, som kystområderne, øerne og regionerne i den yderste periferi giver EU, sikrer enestående muligheder inden for innovation, forskning, miljøanliggender, biodiversitet og andre områder, og at den kommende integrerede havpolitik bør udnytte disse muligheder; finder det ønskværdigt at oprette ekspertisecentre og anbefaler, at der ydes opbakning og støtte til de allerede eksisterende universitetsforskningscentre i kystområderne; |
| --- | --- |

34.

påpeger, at den særlige maritime dimension, som kystområderne, øerne og regionerne i den yderste periferi giver EU, sikrer enestående muligheder inden for innovation, forskning, miljøanliggender, biodiversitet og andre områder, og at den kommende integrerede havpolitik bør udnytte disse muligheder; finder det ønskværdigt at oprette ekspertisecentre og anbefaler, at der ydes opbakning og støtte til de allerede eksisterende universitetsforskningscentre i kystområderne;

| 35. | påpeger betydningen af bølgeenergi som en alternativ, ren energikilde og opfordrer Kommissionen til at tage denne energiform i betragtning i fremtidige handlingsplaner; |
| --- | --- |

35.

påpeger betydningen af bølgeenergi som en alternativ, ren energikilde og opfordrer Kommissionen til at tage denne energiform i betragtning i fremtidige handlingsplaner;

| 36. | mener, at den afgørende målsætning for en integreret EU-havpolitik, når det gælder fiskerisektoren, må være at tilskynde til modernisering og bæredygtig, afbalanceret og retfærdig udvikling inden for denne sektor i hele Den Europæiske Union, ved at sikre sektorens levedygtighed i socioøkonomisk henseende og ressourcernes varige beståen, garantere fødevaresuveræniteten og fødevaresikkerheden, sikre fiskeforsyningerne, opretholde beskæftigelsen og forbedre fiskernes levevilkår; |
| --- | --- |

36.

mener, at den afgørende målsætning for en integreret EU-havpolitik, når det gælder fiskerisektoren, må være at tilskynde til modernisering og bæredygtig, afbalanceret og retfærdig udvikling inden for denne sektor i hele Den Europæiske Union, ved at sikre sektorens levedygtighed i socioøkonomisk henseende og ressourcernes varige beståen, garantere fødevaresuveræniteten og fødevaresikkerheden, sikre fiskeforsyningerne, opretholde beskæftigelsen og forbedre fiskernes levevilkår;

| 37. | mener ikke, at den fælles fiskeripolitik hidtil har sikret havressourcernes bæredygtighed eller EU's fiskerflåders og kystsamfunds økonomiske levedygtighed, og at den integrerede EU-havpolitik derfor bør udvikles på en sådan måde, at man undgår de svagheder, der har kendetegnet den fælles fiskeripolitik, f.eks. uforholdsmæssig centralisering og manglende hensyntagen til de regionale forskelle, der kendetegner EU's farvande; |
| --- | --- |

37.

mener ikke, at den fælles fiskeripolitik hidtil har sikret havressourcernes bæredygtighed eller EU's fiskerflåders og kystsamfunds økonomiske levedygtighed, og at den integrerede EU-havpolitik derfor bør udvikles på en sådan måde, at man undgår de svagheder, der har kendetegnet den fælles fiskeripolitik, f.eks. uforholdsmæssig centralisering og manglende hensyntagen til de regionale forskelle, der kendetegner EU's farvande;

| 38. | mener, at flere og bedre job inden for den maritime sektor, og navnlig inden for fiskerisektoren, også forudsætter, at de erhvervsdrivende i denne sektor sikres en rimelig og passende indtægt, anstændige arbejdsvilkår (navnlig med hensyn til sundhed og sikkerhed) og adgang til uddannelse; |
| --- | --- |

38.

mener, at flere og bedre job inden for den maritime sektor, og navnlig inden for fiskerisektoren, også forudsætter, at de erhvervsdrivende i denne sektor sikres en rimelig og passende indtægt, anstændige arbejdsvilkår (navnlig med hensyn til sundhed og sikkerhed) og adgang til uddannelse;

| 39. | anmoder medlemsstaterne om gensidigt at anerkende beviser for erhvervsuddannelse på mellemniveau for skibsførere og maskinister på fiskerfartøjer; |
| --- | --- |

39.

anmoder medlemsstaterne om gensidigt at anerkende beviser for erhvervsuddannelse på mellemniveau for skibsførere og maskinister på fiskerfartøjer;

| 40. | erindrer om, at der er behov for ordninger, som gør det muligt at yde støtte eller godtgørelse til fiskere, som rammes af de socioøkonomiske konsekvenser af foranstaltninger til genoprettelse af fiskebestande eller beskyttelse af økosystemer, navnlig i de mindst begunstigede områder og samfund og i regionerne i den yderste periferi; |
| --- | --- |

40.

erindrer om, at der er behov for ordninger, som gør det muligt at yde støtte eller godtgørelse til fiskere, som rammes af de socioøkonomiske konsekvenser af foranstaltninger til genoprettelse af fiskebestande eller beskyttelse af økosystemer, navnlig i de mindst begunstigede områder og samfund og i regionerne i den yderste periferi;

| 41. | bekræfter behovet for at øge støtten til videnskabelige undersøgelser på fiskeriområdet i de forskellige medlemsstater, særligt under det syvende rammeprogram; |
| --- | --- |

41.

bekræfter behovet for at øge støtten til videnskabelige undersøgelser på fiskeriområdet i de forskellige medlemsstater, særligt under det syvende rammeprogram;

| 42. | kræver, at der ydes fællesskabsstøtte til konkrete foranstaltninger, der kan sikre hensigtsmæssige metoder til evakuering, bistand og redning af besætninger; |
| --- | --- |

42.

kræver, at der ydes fællesskabsstøtte til konkrete foranstaltninger, der kan sikre hensigtsmæssige metoder til evakuering, bistand og redning af besætninger;

| 43. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. |
| --- | --- |

43.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

---

(1)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0343.

(2)  EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51.

(3)  EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1.

(4)  »Vedtagne tekster« af 11. december 2007, P6_TA(2007)0595.

(5)  EFT L 225 af 12.8.1998, s.16.

(6)  EFT L 82 af 22.3.2001, s.16.

(7)  EFT L 80 af 23.3.2002, s.29.

(8)  EFT L 18 af 21.1.1997, s. 1.

(9)  EFT L 14 af 20.1.2000, s. 29.

---

Onsdag, den 21. maj 2008

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/36

---

Enklere erhvervsbetingelser

P6_TA(2008)0220

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2008 om enklere erhvervsbetingelser for selskaber inden for selskabsret, regnskabsførelse og revision (2007/2254(INI))

(2009/C 279 E/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om enklere erhvervsbetingelser for selskaber inden for selskabsret, regnskabsførelse og revision (KOM(2007)0394), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om enklere erhvervsbetingelser for selskaber inden for selskabsret, regnskabsførelse og revision (KOM(2007)0394),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Et resultatorienteret Europa — anvendelse af fællesskabsretten« (KOM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Et resultatorienteret Europa — anvendelse af fællesskabsretten« (KOM(2007)0502),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Små og mellemstore virksomheder (SMV) — nøglen til øget vækst og beskæftigelse. En midtvejsevaluering af moderne SMV-politik«(KOM(2007)0592), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Små og mellemstore virksomheder (SMV) — nøglen til øget vækst og beskæftigelse. En midtvejsevaluering af moderne SMV-politik«(KOM(2007)0592),

| — | der henviser til konklusionerne fra den 2832. samling i Rådet (konkurrence) den 22. og 23. november 2007 om enklere erhvervsbetingelser for selskaber inden for selskabsret, regnskabsførelse og revision, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra den 2832. samling i Rådet (konkurrence) den 22. og 23. november 2007 om enklere erhvervsbetingelser for selskaber inden for selskabsret, regnskabsførelse og revision,

| — | der henviser til sin beslutning af 24. april 2008 om Internationale regnskabsstandarder (IFRS) og styring af International Accounting Standards Board (IASB) (1), hvori det kritiserede IASB's forslag om en international regnskabsstandard for små og mellemstore virksomheder (IFRS for SMV) og opfordrede Kommissionen til at udvikle en moderne EU-specifik regnskabsramme for SMV, eventuelt ved at gennemarbejde den eksisterende regnskabslovgivning, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. april 2008 om Internationale regnskabsstandarder (IFRS) og styring af International Accounting Standards Board (IASB) (1), hvori det kritiserede IASB's forslag om en international regnskabsstandard for små og mellemstore virksomheder (IFRS for SMV) og opfordrede Kommissionen til at udvikle en moderne EU-specifik regnskabsramme for SMV, eventuelt ved at gennemarbejde den eksisterende regnskabslovgivning,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0101/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0101/2008),

Generelt

| 1. | glæder sig over det almindelige formål med Kommissionens ovennævnte meddelelse om enklere erhvervsbetingelser for selskaber inden for selskabsret, regnskabsførelse og revision (herefter »meddelelsen«) nemlig at begrænse de administrative byrder for virksomhederne i Europa og at sætte dem i stand til at konkurrere mere effektivt og opnå større succes i et globalt miljø, hvor konkurrencen er meget hård; gør opmærksom på, at Kommissionen bør basere lovgivningsmæssige forslag på konsekvensanalyser af lovgivningen, især med henblik på mellemstore og små virksomheder samt mikrovirksomheder, samtidig med at man garanterer retssikkerheden og bevarer den gældende fællesskabslovgivning overalt i det indre marked og sikrer overensstemmelse med den fastlagte harmoniseringsprocedure med hensyn til rapporteringskrav og revision; gør ligeledes opmærksom på, at der på en afbalanceret måde bør tages hensyn til alle berørte parters interesser, herunder investorer, ejere, kreditorer og arbejdstagere samt til subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over det almindelige formål med Kommissionens ovennævnte meddelelse om enklere erhvervsbetingelser for selskaber inden for selskabsret, regnskabsførelse og revision (herefter »meddelelsen«) nemlig at begrænse de administrative byrder for virksomhederne i Europa og at sætte dem i stand til at konkurrere mere effektivt og opnå større succes i et globalt miljø, hvor konkurrencen er meget hård; gør opmærksom på, at Kommissionen bør basere lovgivningsmæssige forslag på konsekvensanalyser af lovgivningen, især med henblik på mellemstore og små virksomheder samt mikrovirksomheder, samtidig med at man garanterer retssikkerheden og bevarer den gældende fællesskabslovgivning overalt i det indre marked og sikrer overensstemmelse med den fastlagte harmoniseringsprocedure med hensyn til rapporteringskrav og revision; gør ligeledes opmærksom på, at der på en afbalanceret måde bør tages hensyn til alle berørte parters interesser, herunder investorer, ejere, kreditorer og arbejdstagere samt til subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet;

Første valgmulighed

| 2. | afviser generelt meddelelsens første valgmulighed, nemlig at se på, om de gældende fællesskabsregler inden for selskabsret bør begrænses til de retsakter, der specifikt regulerer grænseoverskridende situationer; er dog ikke fuldstændig modstander af at ophæve enkelte bestemmelser, som ud fra de berørte parters synspunkt ikke længere er nødvendige eller ikke er til gavn for virksomhederne, forudsat at en sådan ophævelse ikke er i modstrid med offentlighedens interesser; |
| --- | --- |

2.

afviser generelt meddelelsens første valgmulighed, nemlig at se på, om de gældende fællesskabsregler inden for selskabsret bør begrænses til de retsakter, der specifikt regulerer grænseoverskridende situationer; er dog ikke fuldstændig modstander af at ophæve enkelte bestemmelser, som ud fra de berørte parters synspunkt ikke længere er nødvendige eller ikke er til gavn for virksomhederne, forudsat at en sådan ophævelse ikke er i modstrid med offentlighedens interesser;

| 3. | finder i forbindelse med første valgmulighed, at de omhandlede selskabsdirektiver, nemlig andet (2), tredje (3), sjette (4) og tolvte (5) direktiv, har skabt mulighed for at sammenligne virksomheder, hvilket er vigtigt for investorers og kreditorers grænseoverskridende aktiviteter, og at de derfor ikke bør ophæves igen; |
| --- | --- |

3.

finder i forbindelse med første valgmulighed, at de omhandlede selskabsdirektiver, nemlig andet (2), tredje (3), sjette (4) og tolvte (5) direktiv, har skabt mulighed for at sammenligne virksomheder, hvilket er vigtigt for investorers og kreditorers grænseoverskridende aktiviteter, og at de derfor ikke bør ophæves igen;

| 4. | finder i forbindelse med første valgmulighed, at der bør gennemføres en omfattende konsekvensanalyse, hvori de forventede besparelser ved at ophæve direktiver sammenholdes med omkostningerne ved at have et indre marked med 27 forskellige selskabsretssystemer; |
| --- | --- |

4.

finder i forbindelse med første valgmulighed, at der bør gennemføres en omfattende konsekvensanalyse, hvori de forventede besparelser ved at ophæve direktiver sammenholdes med omkostningerne ved at have et indre marked med 27 forskellige selskabsretssystemer;

| 5. | konstaterer, at de vigtigste bureaukratiske hindringer som f.eks. de mange anmodninger om oplysninger og indberetningskravene navnlig på det skattemæssige og sociale område generelt forårsages af medlemsstaternes forvaltninger og falder uden for Fællesskabets kompetenceområde; |
| --- | --- |

5.

konstaterer, at de vigtigste bureaukratiske hindringer som f.eks. de mange anmodninger om oplysninger og indberetningskravene navnlig på det skattemæssige og sociale område generelt forårsages af medlemsstaternes forvaltninger og falder uden for Fællesskabets kompetenceområde;

Gennemførelse i medlemsstaterne

| 6. | understreger, at medlemsstaterne ofte ikke udnytter de valgfrie afbureaukratiseringsforanstaltninger og dermed ikke lader fællesskabsrettens muligheder for forenkling komme virksomhederne til gode, og at medlemsstaterne tværtimod oven i eksisterende fællesskabsbestemmelser indfører strengere nationale bestemmelser; anmoder dog Kommissionen om at undersøge, hvorvidt gennemførelsen af direktiver som f.eks. direktivet om finansiel gennemskuelighed (6) har ført til såkaldt »goldplating« i medlemsstaterne; understreger, at Kommissionen bør fremme en udveksling af god praksis mellem medlemsstaterne og i den forbindelse gøre det klart, hvilken positiv virkning de forskellige initiativer med henblik på en forenkling har; |
| --- | --- |

6.

understreger, at medlemsstaterne ofte ikke udnytter de valgfrie afbureaukratiseringsforanstaltninger og dermed ikke lader fællesskabsrettens muligheder for forenkling komme virksomhederne til gode, og at medlemsstaterne tværtimod oven i eksisterende fællesskabsbestemmelser indfører strengere nationale bestemmelser; anmoder dog Kommissionen om at undersøge, hvorvidt gennemførelsen af direktiver som f.eks. direktivet om finansiel gennemskuelighed (6) har ført til såkaldt »goldplating« i medlemsstaterne; understreger, at Kommissionen bør fremme en udveksling af god praksis mellem medlemsstaterne og i den forbindelse gøre det klart, hvilken positiv virkning de forskellige initiativer med henblik på en forenkling har;

| 7. | foreslår, at der sker en samordning mellem medlemsstaternes skattemyndigheder for i forenklingsøjemed at harmonisere de oplysninger, som virksomhederne skal fremlægge; |
| --- | --- |

7.

foreslår, at der sker en samordning mellem medlemsstaternes skattemyndigheder for i forenklingsøjemed at harmonisere de oplysninger, som virksomhederne skal fremlægge;

Anden valgmulighed

| 8. | foretrækker principielt meddelelsens anden valgmulighed, nemlig at lovgiver i forbindelse med forenklingerne bør koncentrere sig om særskilte konkrete tiltag; er af den opfattelse, at specifikke forenklingsforanstaltninger kan omfatte behandling af spørgsmålet om ophævelse af visse særskilte krav i direktiverne; |
| --- | --- |

8.

foretrækker principielt meddelelsens anden valgmulighed, nemlig at lovgiver i forbindelse med forenklingerne bør koncentrere sig om særskilte konkrete tiltag; er af den opfattelse, at specifikke forenklingsforanstaltninger kan omfatte behandling af spørgsmålet om ophævelse af visse særskilte krav i direktiverne;

| 9. | understreger, at virkningerne af de ændringer, der er foretaget af direktiverne, først kan vurderes med tiden, og gør opmærksom på, at tredje og sjette selskabsdirektiv for kort tid siden er blevet ændret ved direktiv 2007/63/EF (7), og at gennemførelsesfristen for direktiv 2007/63/EF løber indtil den 31. december 2008; fremhæver, at yderligere ændringer af disse direktiver kan medføre en indholdsmæssig udhulning af de harmoniserede regler om omdannelse, men mener, at der er behov for mere ajourføring; |
| --- | --- |

9.

understreger, at virkningerne af de ændringer, der er foretaget af direktiverne, først kan vurderes med tiden, og gør opmærksom på, at tredje og sjette selskabsdirektiv for kort tid siden er blevet ændret ved direktiv 2007/63/EF (7), og at gennemførelsesfristen for direktiv 2007/63/EF løber indtil den 31. december 2008; fremhæver, at yderligere ændringer af disse direktiver kan medføre en indholdsmæssig udhulning af de harmoniserede regler om omdannelse, men mener, at der er behov for mere ajourføring;

| 10. | gør opmærksom på, at andet selskabsdirektiv senest er blevet ændret ved direktiv 2006/68/EF (8), og at gennemførelsesfristen for dette direktiv udløb den 15. april 2008; gør i denne forbindelse opmærksom på KPMS's undersøgelse af gennemførligheden for et alternativt kapitalbevarelsessystem; |
| --- | --- |

10.

gør opmærksom på, at andet selskabsdirektiv senest er blevet ændret ved direktiv 2006/68/EF (8), og at gennemførelsesfristen for dette direktiv udløb den 15. april 2008; gør i denne forbindelse opmærksom på KPMS's undersøgelse af gennemførligheden for et alternativt kapitalbevarelsessystem;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at afklare forholdet mellem selskabsretsdirektiverne, navnlig det andet, tredje og sjette direktiv, og IFRS-standarden; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at afklare forholdet mellem selskabsretsdirektiverne, navnlig det andet, tredje og sjette direktiv, og IFRS-standarden;

| 12. | understreger, at revision og oplysningskrav i forbindelse med børsnoterede selskaber er af væsentlig betydning for, at det indre marked kan fungere på en vellykket måde, og at nye elektroniske salgskanaler og teknologier som f.eks. de elektroniske rapporteringsformater (f.eks. XBRL) skal gøre det muligt at opfylde oplysningskravene på en økonomisk, effektiv og hurtig måde; bifalder den tilstræbte begrænsning af kravene om offentlighed i forbindelse med forenklingerne af første (9) og ellevte (10) selskabsdirektiv; understreger dog, at også oplysningskrav i lighed med andre forenklingsforanstaltninger bør gennemgås i hvert enkelt tilfælde ved hjælp af konkrete særskilte forenklingsforanstaltninger på grundlag af grundige konsekvensanalyser; foreslår, at undtagelsesbestemmelser for små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder især bør have til formål at mindske administrative byrder og omkostninger, men ikke bør bringe begrundede informationsbehov og adgang til finansieringsmuligheder i fare; opfordrer til udveksling af bedste praksis om forenkling og gennemførelse af fællesskabsbestemmelser; |
| --- | --- |

12.

understreger, at revision og oplysningskrav i forbindelse med børsnoterede selskaber er af væsentlig betydning for, at det indre marked kan fungere på en vellykket måde, og at nye elektroniske salgskanaler og teknologier som f.eks. de elektroniske rapporteringsformater (f.eks. XBRL) skal gøre det muligt at opfylde oplysningskravene på en økonomisk, effektiv og hurtig måde; bifalder den tilstræbte begrænsning af kravene om offentlighed i forbindelse med forenklingerne af første (9) og ellevte (10) selskabsdirektiv; understreger dog, at også oplysningskrav i lighed med andre forenklingsforanstaltninger bør gennemgås i hvert enkelt tilfælde ved hjælp af konkrete særskilte forenklingsforanstaltninger på grundlag af grundige konsekvensanalyser; foreslår, at undtagelsesbestemmelser for små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder især bør have til formål at mindske administrative byrder og omkostninger, men ikke bør bringe begrundede informationsbehov og adgang til finansieringsmuligheder i fare; opfordrer til udveksling af bedste praksis om forenkling og gennemførelse af fællesskabsbestemmelser;

| 13. | er enig i, at det bør være lettere for selskaberne at blive børsnoterede og udarbejde, indgive og offentliggøre lovpligtige oplysninger; anbefaler, at forberedelse, indgivelse og offentliggørelse af lovpligtige oplysninger sker via et interoperabelt EU-erhvervsregister; går stærkt ind for anvendelse af ny teknologi som f.eks. XBRL; understreger, at sådanne oplysninger bør være let tilgængelige for investorer, kreditorer, arbejdstagere og de offentlige myndigheder overalt i Den Europæiske Union; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremlægge en køreplan for indføring af XBRL-rapportering i EU; |
| --- | --- |

13.

er enig i, at det bør være lettere for selskaberne at blive børsnoterede og udarbejde, indgive og offentliggøre lovpligtige oplysninger; anbefaler, at forberedelse, indgivelse og offentliggørelse af lovpligtige oplysninger sker via et interoperabelt EU-erhvervsregister; går stærkt ind for anvendelse af ny teknologi som f.eks. XBRL; understreger, at sådanne oplysninger bør være let tilgængelige for investorer, kreditorer, arbejdstagere og de offentlige myndigheder overalt i Den Europæiske Union; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremlægge en køreplan for indføring af XBRL-rapportering i EU;

| 14. | understreger, at der i ændringsforslagene fra 2006 til EU's regnskabsførelsesregler bl.a. kræves en redegørelse for virksomhedsledelse (»Corporate Governance«) og bedre oplysninger om ikke-bogførte ordninger fra børsnoterede selskaber; erindrer om, at fristen for gennemførelsen af disse regler er den 5. september 2008; opfordrer medlemsstaterne til gennemførelse af disse regler så hurtigt som muligt; anmoder Kommissionen om sammen med International Accounting Standards Board (IASB) at sørge for yderligere at forbedre oplysninger i årsregnskaber om ikke-bogførte ordninger; |
| --- | --- |

14.

understreger, at der i ændringsforslagene fra 2006 til EU's regnskabsførelsesregler bl.a. kræves en redegørelse for virksomhedsledelse (»Corporate Governance«) og bedre oplysninger om ikke-bogførte ordninger fra børsnoterede selskaber; erindrer om, at fristen for gennemførelsen af disse regler er den 5. september 2008; opfordrer medlemsstaterne til gennemførelse af disse regler så hurtigt som muligt; anmoder Kommissionen om sammen med International Accounting Standards Board (IASB) at sørge for yderligere at forbedre oplysninger i årsregnskaber om ikke-bogførte ordninger;

| 15. | ser et behov for en gennemgang af statutten for det europæiske aktieselskab med det formål at give det en mere harmoniseret europæisk retlig form; |
| --- | --- |

15.

ser et behov for en gennemgang af statutten for det europæiske aktieselskab med det formål at give det en mere harmoniseret europæisk retlig form;

| 16. | minder om, at målet om forenkling af de administrative krav bør være at tilskynde de små og mellemstore virksomheder til at udnytte de muligheder, som det indre marked rummer, og agere på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

16.

minder om, at målet om forenkling af de administrative krav bør være at tilskynde de små og mellemstore virksomheder til at udnytte de muligheder, som det indre marked rummer, og agere på tværs af grænserne;

| 17. | udtrykker tilfredshed med indførelsen af mikroselskaber, der skal fritages for de fællesskabsretlige krav til regnskabsførelse, revision af årsregnskaber og offentliggørelse; opfordrer til, at de tærskler for mikroselskaber, som nævnes i meddelelsen, i det store og hele bibeholdes, men er bekymret over, at overholdelse af dem alle kan skabe vanskeligheder, navnlig for virksomheder med stor omsætning; foreslår, at overgangsperioderne for rapporteringskravene for de selskaber, der overskrider disse tærskler, bør forlænges på passende vis; foreslår en undersøgelse af, om lignende overgangsperioder skal indføres for selskaber, der ændrer retlig status; |
| --- | --- |

17.

udtrykker tilfredshed med indførelsen af mikroselskaber, der skal fritages for de fællesskabsretlige krav til regnskabsførelse, revision af årsregnskaber og offentliggørelse; opfordrer til, at de tærskler for mikroselskaber, som nævnes i meddelelsen, i det store og hele bibeholdes, men er bekymret over, at overholdelse af dem alle kan skabe vanskeligheder, navnlig for virksomheder med stor omsætning; foreslår, at overgangsperioderne for rapporteringskravene for de selskaber, der overskrider disse tærskler, bør forlænges på passende vis; foreslår en undersøgelse af, om lignende overgangsperioder skal indføres for selskaber, der ændrer retlig status;

| 18. | påpeger i forbindelse med de tærskler, der er fastsat i det fjerde (11) og syvende (12) direktiv med henblik på at fritage små og mellemstore virksomheder for visse krav med hensyn til regnskabsaflæggelse og revision, at stabile og forudsigelige lovgivningsmæssige rammer er et vigtigt element for retssikkerheden og med henblik på at begrænse virksomhedernes administrative omkostninger; understreger i denne forbindelse dels, at de pågældende tærskler i fjerde direktiv netop er blevet ændret ved direktiv 2006/46/EF (13), og at medlemsstaterne har indtil den 5. september 2008 til at gennemføre dette direktiv i national ret, og dels at udvidelsen af EU har øget mangfoldigheden af de europæiske økonomier, og at revision af regnskaberne bidrager til at fremme udviklingen af en effektiv, sund og ansvarlig markedsøkonomi; |
| --- | --- |

18.

påpeger i forbindelse med de tærskler, der er fastsat i det fjerde (11) og syvende (12) direktiv med henblik på at fritage små og mellemstore virksomheder for visse krav med hensyn til regnskabsaflæggelse og revision, at stabile og forudsigelige lovgivningsmæssige rammer er et vigtigt element for retssikkerheden og med henblik på at begrænse virksomhedernes administrative omkostninger; understreger i denne forbindelse dels, at de pågældende tærskler i fjerde direktiv netop er blevet ændret ved direktiv 2006/46/EF (13), og at medlemsstaterne har indtil den 5. september 2008 til at gennemføre dette direktiv i national ret, og dels at udvidelsen af EU har øget mangfoldigheden af de europæiske økonomier, og at revision af regnskaberne bidrager til at fremme udviklingen af en effektiv, sund og ansvarlig markedsøkonomi;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at følge op på den opfordring til aktiv fremme af en åben udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne med henblik på at strømline oplysningskravene og til øget brug af elektroniske midler i forholdet mellem virksomheder og offentlige forvaltninger og mellem virksomheder, som Rådet gav udtryk for i sine konklusioner fra den 22.-23. november 2007; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at følge op på den opfordring til aktiv fremme af en åben udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne med henblik på at strømline oplysningskravene og til øget brug af elektroniske midler i forholdet mellem virksomheder og offentlige forvaltninger og mellem virksomheder, som Rådet gav udtryk for i sine konklusioner fra den 22.-23. november 2007;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at harmonisere klassifikationen af rapporteringskravene for finansielle oplysninger, som det bl.a. praktiseres i Nederlandene, og udnytte de nye teknologier med henblik på at begrænse udgifterne i forbindelse med oplysningskravene, samtidig med at man bevarer de fordele, som disse krav indebærer for markedsaktører, politiske beslutningstagere og offentlige forvaltninger; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at harmonisere klassifikationen af rapporteringskravene for finansielle oplysninger, som det bl.a. praktiseres i Nederlandene, og udnytte de nye teknologier med henblik på at begrænse udgifterne i forbindelse med oplysningskravene, samtidig med at man bevarer de fordele, som disse krav indebærer for markedsaktører, politiske beslutningstagere og offentlige forvaltninger;

Sarbanes-Oxley-lovgivingen

| 21. | kræver, at ikke kun direktiverne nævnt i meddelelsen, men også de direktiver og regler, der er opstået som følge af den amerikanske Sarbanes-Oxley-lovgivning, som f.eks. gennemsigtighedsdirektivets bestemmelser, EU-lovgivningen om prospekter (14) eller fjerde og syvende selskabsdirektiv, bliver undersøgt for administrative byrder; |
| --- | --- |

21.

kræver, at ikke kun direktiverne nævnt i meddelelsen, men også de direktiver og regler, der er opstået som følge af den amerikanske Sarbanes-Oxley-lovgivning, som f.eks. gennemsigtighedsdirektivets bestemmelser, EU-lovgivningen om prospekter (14) eller fjerde og syvende selskabsdirektiv, bliver undersøgt for administrative byrder;

Supplerende lovgivning

| 22. | understreger, at indførelsen af enklere erhvervsbetingelser også indebærer, at der skal skabes nye lovgivningsmæssige rammer for erhvervsvirksomheder; nævner i denne sammenhæng det fjortende selskabsdirektiv om grænseoverskridende flytning af det vedtægtsmæssige hjemsted, retten til at vælge mellem en virksomhedsform med et eller to niveauer i ledelsesstrukturen samt det forslag til retsakt om et europæisk privat selskab, som Kommissionen har stillet i udsigt til midten af 2008; |
| --- | --- |

22.

understreger, at indførelsen af enklere erhvervsbetingelser også indebærer, at der skal skabes nye lovgivningsmæssige rammer for erhvervsvirksomheder; nævner i denne sammenhæng det fjortende selskabsdirektiv om grænseoverskridende flytning af det vedtægtsmæssige hjemsted, retten til at vælge mellem en virksomhedsform med et eller to niveauer i ledelsesstrukturen samt det forslag til retsakt om et europæisk privat selskab, som Kommissionen har stillet i udsigt til midten af 2008;

| 23. | er overbevist om, at styringspolitiske ordninger er nødvendige på visse områder for at skabe et frugtbart erhvervsklima, som f.eks. når det gælder gennemsigtighed for institutionelle investorer; |
| --- | --- |

23.

er overbevist om, at styringspolitiske ordninger er nødvendige på visse områder for at skabe et frugtbart erhvervsklima, som f.eks. når det gælder gennemsigtighed for institutionelle investorer;

| 24. | er af den opfattelse, at tilvejebringelsen af et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag vil gøre statutten for det europæiske aktieselskab mere nyttig og effektiv; |
| --- | --- |

24.

er af den opfattelse, at tilvejebringelsen af et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag vil gøre statutten for det europæiske aktieselskab mere nyttig og effektiv;

| 25. | mener, at angivelse af udskudt skat i regnskaberne er en uforholdsmæssig stor byrde for små og mellemstore virksomheder, og at det ikke giver nogen oplysninger af nogen særlig værdi for dem, der læser årsregnskaberne; foreslår derfor afskaffelse heraf; |
| --- | --- |

25.

mener, at angivelse af udskudt skat i regnskaberne er en uforholdsmæssig stor byrde for små og mellemstore virksomheder, og at det ikke giver nogen oplysninger af nogen særlig værdi for dem, der læser årsregnskaberne; foreslår derfor afskaffelse heraf;

| 26. | henstiller til anvendelse af »én gang for alle-princippet«, således at virksomhederne ikke skal sende de samme oplysninger mere end én gang eller til flere end én modtager; |
| --- | --- |

26.

henstiller til anvendelse af »én gang for alle-princippet«, således at virksomhederne ikke skal sende de samme oplysninger mere end én gang eller til flere end én modtager;

| 27. | henstiller til, at der afholdes høringer vedrørende nødvendigheden af og muligheden for at oprette et reguleringsorgan vedrørende regnskabsføring og revision; |
| --- | --- |

27.

henstiller til, at der afholdes høringer vedrørende nødvendigheden af og muligheden for at oprette et reguleringsorgan vedrørende regnskabsføring og revision;

*

- *

| 28. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

28.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0183.

(2)  Rådets andet direktiv 77/91/EØF af 13. december 1976 om samordning af de garantier, der kræves i medlemsstaterne af de i artikel 58, stk. 2, i traktaten nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, for så vidt angår stiftelsen af aktieselskabet samt bevarelsen af og ændringer i dets kapital, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (EFT L 26 af 31.1.1977, s. 1). Ændret ved direktiv 2006/99/EF (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 137).

(3)  Rådets tredje direktiv 78/855/EØF af 9. oktober 1978 med hjemmel i traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om fusioner af aktieselskaber (EFT L 295 af 20.10.1978, s. 36).

(4)  Rådets sjette direktiv 82/891/EØF af 17. december 1982 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om spaltning af aktieselskaber (EFT L 378 af 31.12.1982, s. 47). Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/63/EF (EUT L 300 af 17.11.2007, s. 47).

(5)  Rådets tolvte direktiv 89/667/EØF af 21. december 1989 på selskabsrettens område om enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar (EFT L 395 af 30.12.1989, s. 40). Ændret ved direktiv 2006/99/EF.

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF af 15. december 2004 om harmonisering af gennemsigtighedskrav i forbindelse med oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked (EUT L 390 af 31.12.2004, s. 38). Ændret ved direktiv 2008/22/EF (EUT L 76 af 19.3.2008, s. 50).

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/63/EF af 13. november 2007 om ændring af Rådets direktiv 78/855/EØF og 82/891/EØF for så vidt angår kravet om udarbejdelse ved en uafhængig sagkyndig af en beretning i forbindelse med en fusion eller spaltning af aktieselskaber (EUT L 300 af 17.11.2007, s. 47).

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/68/EF af 6. september 2006 om ændring af Rådets direktiv 77/91/EØF for så vidt angår stiftelsen af aktieselskabet samt bevarelsen af og ændringer i dets kapital (EUT L 264 af 25.9.2006, s. 32).

(9)  Rådets første direktiv 68/151/EØF af 9. marts 1968 om samordning af de garantier, som kræves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 58, stk. 2, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (EFT L 65 af 14.3.1968, s. 8). Ændret ved direktiv 2006/99/EF.

(10)  Rådets ellevte direktiv 89/666/EØF af 21. december 1989 om offentlighed vedrørende filialer oprettet i en medlemsstat af visse former for selskaber henhørende under en anden stats retsregler (EFT L 395 af 30.12.1989, s. 36).

(11)  Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om årsregnskaberne for visse selskabsformer (EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11). Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/46/EF (EUT L 224 af 16.8.2006, s. 1).

(12)  Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om konsoliderede regnskaber (EFT L 193 af 18.7.1983, s. 1). Senest ændret ved direktiv 2006/99/EF.

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/46/EF af 14. juni 2006 om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF om årsregnskaberne for visse selskabsformer, 83/349/EØF om konsoliderede regnskaber, 86/635/EØF om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber og 91/674/EØF om forsikringsselskabers årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (EUT L 224 af 16.8.2006, s. 1).

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF af 4. november 2003 om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til handel (EUT L 345 af 31.12.2003, s. 64). Ændret ved direktiv 2008/11/EF (EUT L 76 af 19.3.2008, s. 37).

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/40

---

Kvinder og videnskab

P6_TA(2008)0221

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2008 om kvinder og videnskab (2007/2206(INI))

(2009/C 279 E/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets resolution af 20. maj 1999 om kvinder og videnskab (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 20. maj 1999 om kvinder og videnskab (1),

| — | der henviser til Rådets resolution af 26. juni 2001 om videnskab og samfund samt om kvindernes rolle inden for videnskab (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 26. juni 2001 om videnskab og samfund samt om kvindernes rolle inden for videnskab (2),

| — | der henviser til Rådets resolution af 27. november 2003 om kvinder og mænds lige adgang til og deltagelse i vidensamfundet med henblik på vækst og innovation (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 27. november 2003 om kvinder og mænds lige adgang til og deltagelse i vidensamfundet med henblik på vækst og innovation (3),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 18. april 2005 om styrkelse af de menneskelige ressourcer i videnskab og teknologi inden for det europæiske forskningsområde, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 18. april 2005 om styrkelse af de menneskelige ressourcer i videnskab og teknologi inden for det europæiske forskningsområde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/73/EF af 23. september 2002 om ændring af Rådets direktiv 76/207/EØF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder for så vidt angår adgang til beskæftigelse, erhvervsuddannelse, forfremmelse samt arbejdsvilkår (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/73/EF af 23. september 2002 om ændring af Rådets direktiv 76/207/EØF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder for så vidt angår adgang til beskæftigelse, erhvervsuddannelse, forfremmelse samt arbejdsvilkår (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. december 2001»Handlingsplan, Videnskab og samfund« (KOM(2001)0714), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. december 2001»Handlingsplan, Videnskab og samfund« (KOM(2001)0714),

| — | der henviser til Kommissionens interne arbejdsdokument »Women and Science: Excellence and Innovation — Gender Equality in Science« (SEK(2005)0370), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens interne arbejdsdokument »Women and Science: Excellence and Innovation — Gender Equality in Science« (SEK(2005)0370),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog »Nye perspektiver på det europæiske forskningsrum« (KOM(2007)0161) og Kommissionens ledsagende interne arbejdsdokument (SEK(2007)0412), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog »Nye perspektiver på det europæiske forskningsrum« (KOM(2007)0161) og Kommissionens ledsagende interne arbejdsdokument (SEK(2007)0412),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. februar 2000 om Kommissionens meddelelse »Kvinder og videnskab — mobilisere kvinder til berigelse af europæisk forskning« (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. februar 2000 om Kommissionens meddelelse »Kvinder og videnskab — mobilisere kvinder til berigelse af europæisk forskning« (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. marts 2004 om forening af arbejdsliv og familie- og privatliv (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. marts 2004 om forening af arbejdsliv og familie- og privatliv (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. marts 2006»En køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010« (KOM(2006)0092) og sin beslutning herom af 13. marts 2007 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. marts 2006»En køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010« (KOM(2006)0092) og sin beslutning herom af 13. marts 2007 (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. juni 2007 om en regelramme for foranstaltninger, der giver unge kvinder i EU bedre muligheder for at forene familieliv og studieperioder (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2007 om en regelramme for foranstaltninger, der giver unge kvinder i EU bedre muligheder for at forene familieliv og studieperioder (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. september 2007 om ligestilling mellem kønnene i Den Europæiske Union — 2007 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. september 2007 om ligestilling mellem kønnene i Den Europæiske Union — 2007 (10),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0165/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0165/2008),

| A. | der henviser til, at forskning er en afgørende sektor for EU's økonomiske udvikling, og at Den Europæiske Union har brug for at rekruttere 700 000 flere forskere som en del af gennemførelsen af Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forskning er en afgørende sektor for EU's økonomiske udvikling, og at Den Europæiske Union har brug for at rekruttere 700 000 flere forskere som en del af gennemførelsen af Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse,

| B. | der henviser til, at kvindelige forskere er i mindretal i Den Europæiske Union, idet de i gennemsnit udgør 35 % af de forskere, der er ansat i staten og på højere læreanstalter, og kun 18 % af de privatansatte forskere, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at kvindelige forskere er i mindretal i Den Europæiske Union, idet de i gennemsnit udgør 35 % af de forskere, der er ansat i staten og på højere læreanstalter, og kun 18 % af de privatansatte forskere,

| C. | der henviser til, at det er almindelig anerkendt, at mangfoldighed øger kreativiteten inden for forretningslivet, og at dette kunne siges også at gælde for forskningsverdenen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det er almindelig anerkendt, at mangfoldighed øger kreativiteten inden for forretningslivet, og at dette kunne siges også at gælde for forskningsverdenen,

| D. | der henviser til, at andelen af kvinder med de højeste akademikergrader sjældent overstiger 20 %, og at mænd har tre gange så store chancer som kvinder for at få professorater eller lignende stillinger, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at andelen af kvinder med de højeste akademikergrader sjældent overstiger 20 %, og at mænd har tre gange så store chancer som kvinder for at få professorater eller lignende stillinger,

| E. | der henviser til, at der stadig stort set ikke foreligger data opdelt efter køn om forskeres kvalifikationer, forskningsområde og alder, selv ikke i medlemsstaterne, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der stadig stort set ikke foreligger data opdelt efter køn om forskeres kvalifikationer, forskningsområde og alder, selv ikke i medlemsstaterne,

| F. | der henviser til, at kvindelige forskere støder på større vanskeligheder end mandlige forskere, når det gælder om at forene arbejde og familieliv, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at kvindelige forskere støder på større vanskeligheder end mandlige forskere, når det gælder om at forene arbejde og familieliv,

| G. | der henviser til, at der stadig er en markant mangel på kvinder i ledende forskningsstillinger, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der stadig er en markant mangel på kvinder i ledende forskningsstillinger,

| H. | der henviser til, at kvinderne ikke er tilstrækkeligt repræsenteret i universiteternes beslutningstagende organer til, at der kan gennemføres en afbalanceret kønspolitik, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kvinderne ikke er tilstrækkeligt repræsenteret i universiteternes beslutningstagende organer til, at der kan gennemføres en afbalanceret kønspolitik,

| I. | der henviser til, at der i de fleste lande stadig ikke er lige så mange kvinder som mænd i videnskabelige udvalg, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der i de fleste lande stadig ikke er lige så mange kvinder som mænd i videnskabelige udvalg,

| J. | der henviser til, at et af de prioriterede områder for handling på EU-plan i ovennævnte køreplan for ligestilling mellem mænd og kvinder 2006-2010 er ligelig repræsentation i de beslutningstagende organer, bl.a. målet om 25 % kvinder i ledende stillinger inden for forskning i den offentlige sektor, der skal være opfyldt inden udgangen af 2010, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at et af de prioriterede områder for handling på EU-plan i ovennævnte køreplan for ligestilling mellem mænd og kvinder 2006-2010 er ligelig repræsentation i de beslutningstagende organer, bl.a. målet om 25 % kvinder i ledende stillinger inden for forskning i den offentlige sektor, der skal være opfyldt inden udgangen af 2010,

| K. | der henviser til, at Det Europæiske Forskningsråd ikke har opnået balance mellem kønnene, idet kun fem af de 22 medlemmer i forskningsrådet er kvinder, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Det Europæiske Forskningsråd ikke har opnået balance mellem kønnene, idet kun fem af de 22 medlemmer i forskningsrådet er kvinder,

| L. | der henviser til, at kvinder, selv om de udgør over 50 % af de studerende i EU og tager 43 % af ph.d.-graderne i EU, i gennemsnit kun beklæder 15 % af de højere akademiske stillinger og dermed har betydelig mindre indflydelse på beslutningstagningen inden for forskningen, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at kvinder, selv om de udgør over 50 % af de studerende i EU og tager 43 % af ph.d.-graderne i EU, i gennemsnit kun beklæder 15 % af de højere akademiske stillinger og dermed har betydelig mindre indflydelse på beslutningstagningen inden for forskningen,

| M. | der henviser til, at Kommissionens beretning fra 2008 »Mapping the Maze: Getting More Women to the Top in Research« viser, at selv om transparente og retfærdige evaluerings- og forfremmelsesprocedurer er nødvendige instrumenter, er de alene ikke tilstrækkelige, men at der kræves en kulturændring, hvis der skal opnås en bedre balance mellem kønnene i de beslutningstagende organer inden for forskning, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Kommissionens beretning fra 2008 »Mapping the Maze: Getting More Women to the Top in Research« viser, at selv om transparente og retfærdige evaluerings- og forfremmelsesprocedurer er nødvendige instrumenter, er de alene ikke tilstrækkelige, men at der kræves en kulturændring, hvis der skal opnås en bedre balance mellem kønnene i de beslutningstagende organer inden for forskning,

| N. | der henviser til, at det syvende rammeprogram ikke kræver obligatoriske handlingsplaner for ligestilling i projektforslag, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det syvende rammeprogram ikke kræver obligatoriske handlingsplaner for ligestilling i projektforslag,

| O. | der henviser til, at undersøgelser har vist, at eksisterende evaluerings- og ansættelsessystemer ikke er kønsneutrale, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at undersøgelser har vist, at eksisterende evaluerings- og ansættelsessystemer ikke er kønsneutrale,

| 1. | henleder medlemsstaternes opmærksomhed på, at kønsstereotyper stadig opretholdes i uddannelsessystemerne i Den Europæiske Union, især inden for forskningsområder som naturvidenskab; |
| --- | --- |

1.

henleder medlemsstaternes opmærksomhed på, at kønsstereotyper stadig opretholdes i uddannelsessystemerne i Den Europæiske Union, især inden for forskningsområder som naturvidenskab;

| 2. | mener, at det er af største betydning, at videnskab fra et tidligt tidspunkt gøres til et interessant område for begge køn; opfordrer indtrængende til, at dette tages i betragtning i forbindelse med udarbejdelse af undervisningsmateriale og tilrettelæggelse af læreruddannelser; opfordrer universiteter og fakulteter til at analysere deres optagelsessystemer for at finde frem til eventuel skjult kønsdiskriminering og til at ændre optagelsesordningerne i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

2.

mener, at det er af største betydning, at videnskab fra et tidligt tidspunkt gøres til et interessant område for begge køn; opfordrer indtrængende til, at dette tages i betragtning i forbindelse med udarbejdelse af undervisningsmateriale og tilrettelæggelse af læreruddannelser; opfordrer universiteter og fakulteter til at analysere deres optagelsessystemer for at finde frem til eventuel skjult kønsdiskriminering og til at ændre optagelsesordningerne i overensstemmelse hermed;

| 3. | bemærker, at en meget høj andel af kvinder opgiver deres videnskabelige karriere i årenes løb; mener, at dette fænomen, som ofte er blevet betegnet som »den utætte rørledning«, bør undersøges ud fra forskellige modeller, herunder »push and pull factors«-modellen; opfordrer de pågældende myndigheder til, når der foreslås løsninger, at tage højde for forskellige faktorer som f.eks. arbejdsmiljø, faglige stereotyper, konkurrence, mobilitetskrav og familieansvar; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at en meget høj andel af kvinder opgiver deres videnskabelige karriere i årenes løb; mener, at dette fænomen, som ofte er blevet betegnet som »den utætte rørledning«, bør undersøges ud fra forskellige modeller, herunder »push and pull factors«-modellen; opfordrer de pågældende myndigheder til, når der foreslås løsninger, at tage højde for forskellige faktorer som f.eks. arbejdsmiljø, faglige stereotyper, konkurrence, mobilitetskrav og familieansvar;

| 4. | noterer sig, at den konventionelle model til evaluering af »ekspertise« og »præstation«, bl.a. hvad angår antallet af publikationer, måske ikke er kønsneutral, men restriktiv, og ikke tager højde for de ressourcer, der står til rådighed, såsom midler, plads, udstyr og personale, og for de kvaliteter, der er væsentlige for enhver forsker, såsom evnen til at organisere og holde sammen på et forskningsteam eller uddanne unge teammedlemmer; |
| --- | --- |

4.

noterer sig, at den konventionelle model til evaluering af »ekspertise« og »præstation«, bl.a. hvad angår antallet af publikationer, måske ikke er kønsneutral, men restriktiv, og ikke tager højde for de ressourcer, der står til rådighed, såsom midler, plads, udstyr og personale, og for de kvaliteter, der er væsentlige for enhver forsker, såsom evnen til at organisere og holde sammen på et forskningsteam eller uddanne unge teammedlemmer;

| 5. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i definitionerne af ekspertise og en »god forsker« at tage behørigt hensyn til de typiske forskelle mellem mænds og kvinders forskningskarrierer; understreger, at kvindelige forskere også bidrager til forskningsverdenen med andre perspektiver og valg af forskningsemner; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i definitionerne af ekspertise og en »god forsker« at tage behørigt hensyn til de typiske forskelle mellem mænds og kvinders forskningskarrierer; understreger, at kvindelige forskere også bidrager til forskningsverdenen med andre perspektiver og valg af forskningsemner;

| 6. | beklager, at det har negative konsekvenser for kvinders karrieremuligheder, når de afbryder deres videnskabelige karriere af familiemæssige årsager, idet de fleste mandlige kolleger ikke holder sådanne karrieremæssige pauser og dermed kan opnå tilsvarende stillinger i en yngre alder og få fordel heraf i deres senere karriereforløb; anmoder derfor om, at der tages hensyn til alder som kriterium for ekspertise sammenholdt med den pågældende forskers familiemæssige situation, herunder antal pårørende, som ikke kan klare sig selv; opfordrer desuden alle EU-forskningsinstitutter og -universiteter til at indføre støtte til ph.d.-studier i overensstemmelse med de nationale bestemmelser om barselsorlov; |
| --- | --- |

6.

beklager, at det har negative konsekvenser for kvinders karrieremuligheder, når de afbryder deres videnskabelige karriere af familiemæssige årsager, idet de fleste mandlige kolleger ikke holder sådanne karrieremæssige pauser og dermed kan opnå tilsvarende stillinger i en yngre alder og få fordel heraf i deres senere karriereforløb; anmoder derfor om, at der tages hensyn til alder som kriterium for ekspertise sammenholdt med den pågældende forskers familiemæssige situation, herunder antal pårørende, som ikke kan klare sig selv; opfordrer desuden alle EU-forskningsinstitutter og -universiteter til at indføre støtte til ph.d.-studier i overensstemmelse med de nationale bestemmelser om barselsorlov;

| 7. | påpeger, at aldersgrænser for tildeling af legater er en ulempe for unge, der tager sig af pårørende, som ikke kan klare sig selv, og at disse for størstedelens vedkommende er kvinder; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til i sådanne tilfælde at sikre, at deres lovgivning indeholder foranstaltninger, der kan rette op på en sådan skævhed, f.eks. ved i legatansøgninger at forhøje aldersgrænsen med et år for hvert år, en person tager sig af en pårørende; |
| --- | --- |

7.

påpeger, at aldersgrænser for tildeling af legater er en ulempe for unge, der tager sig af pårørende, som ikke kan klare sig selv, og at disse for størstedelens vedkommende er kvinder; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til i sådanne tilfælde at sikre, at deres lovgivning indeholder foranstaltninger, der kan rette op på en sådan skævhed, f.eks. ved i legatansøgninger at forhøje aldersgrænsen med et år for hvert år, en person tager sig af en pårørende;

| 8. | noterer sig, at mobilitet er en af de centrale faktorer, hvis man ønsker at fremme og sikre en forskningskarriere, og bemærker, at det kan være svært at forene mobilitet med familielivet, og at der derfor bør træffes passende politikforanstaltninger for at gøre det lettere; |
| --- | --- |

8.

noterer sig, at mobilitet er en af de centrale faktorer, hvis man ønsker at fremme og sikre en forskningskarriere, og bemærker, at det kan være svært at forene mobilitet med familielivet, og at der derfor bør træffes passende politikforanstaltninger for at gøre det lettere;

| 9. | understreger infrastrukturens rolle med hensyn til at gøre det lettere at skabe en bæredygtig balance mellem arbejds- og familieliv samt vigtigheden af at forbedre sikkerheden i videnskabelige karrierer; |
| --- | --- |

9.

understreger infrastrukturens rolle med hensyn til at gøre det lettere at skabe en bæredygtig balance mellem arbejds- og familieliv samt vigtigheden af at forbedre sikkerheden i videnskabelige karrierer;

| 10. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre situationen ved at integrere familieaspektet i form af mulighed for fleksible arbejdstider, bedre børnepasningsmuligheder og adgang til sociale sikringssystemer på tværs af grænserne; opfordrer til, at der indføres forældreorlovsbetingelser, der reelt giver mænd og kvinder en valgmulighed; understreger, at ansvaret for forening af familie- og arbejdsliv påhviler både mænd og kvinder; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre situationen ved at integrere familieaspektet i form af mulighed for fleksible arbejdstider, bedre børnepasningsmuligheder og adgang til sociale sikringssystemer på tværs af grænserne; opfordrer til, at der indføres forældreorlovsbetingelser, der reelt giver mænd og kvinder en valgmulighed; understreger, at ansvaret for forening af familie- og arbejdsliv påhviler både mænd og kvinder;

| 11. | bemærker, at Kommissionens ovennævnte beretning fra 2008 konkluderer, at tilsagn på topplan er yderst vigtige, hvis der skal opnås ligestilling inden for forskning, og at sådanne tilsagn skal gives på nationalt og institutionelt plan; |
| --- | --- |

11.

bemærker, at Kommissionens ovennævnte beretning fra 2008 konkluderer, at tilsagn på topplan er yderst vigtige, hvis der skal opnås ligestilling inden for forskning, og at sådanne tilsagn skal gives på nationalt og institutionelt plan;

| 12. | opfordrer medlemsstaterne til at analysere de faktorer, der hindrer kvinder i at beklæde seniorstillinger på universiteter og hos uddannelsesmyndigheder og således kraftigt reducerer deres indflydelse på beslutningstagningen inden for forskning i EU, og til at foreslå passende løsninger; |
| --- | --- |

12.

opfordrer medlemsstaterne til at analysere de faktorer, der hindrer kvinder i at beklæde seniorstillinger på universiteter og hos uddannelsesmyndigheder og således kraftigt reducerer deres indflydelse på beslutningstagningen inden for forskning i EU, og til at foreslå passende løsninger;

| 13. | opfordrer universiteter, forskningsinstitutter og private virksomheder til at vedtage og håndhæve ligestillingsstrategier i deres organisationer og til at gennemføre kønsspecifikke konsekvensanalyser i deres beslutningsprocesser; |
| --- | --- |

13.

opfordrer universiteter, forskningsinstitutter og private virksomheder til at vedtage og håndhæve ligestillingsstrategier i deres organisationer og til at gennemføre kønsspecifikke konsekvensanalyser i deres beslutningsprocesser;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte bevidstgørelseskampagner i det videnskabelige miljø og blandt politikere om spørgsmålet om lige muligheder inden for videnskab og forskning; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at iværksætte bevidstgørelseskampagner i det videnskabelige miljø og blandt politikere om spørgsmålet om lige muligheder inden for videnskab og forskning;

| 15. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre mere gennemsigtige ansættelsesprocedurer og til at forpligte sig til at sikre balance mellem kønnene i bedømmelses- og udvælgelsesudvalg og alle andre udpegede råd og udvalg, med et ikke-bindende mål for deltagelse på mindst 40 % kvinder og mindst 40 % mænd; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre mere gennemsigtige ansættelsesprocedurer og til at forpligte sig til at sikre balance mellem kønnene i bedømmelses- og udvælgelsesudvalg og alle andre udpegede råd og udvalg, med et ikke-bindende mål for deltagelse på mindst 40 % kvinder og mindst 40 % mænd;

| 16. | kritiserer det uambitiøse og utilstrækkelige EU-mål om 25 % kvinder i ledende stillinger i den offentlige forskningssektor, og minder Kommissionen og medlemsstaterne om, at lighed mellem kønnene betyder mindst 40 % kvindedeltagelse; |
| --- | --- |

16.

kritiserer det uambitiøse og utilstrækkelige EU-mål om 25 % kvinder i ledende stillinger i den offentlige forskningssektor, og minder Kommissionen og medlemsstaterne om, at lighed mellem kønnene betyder mindst 40 % kvindedeltagelse;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at der tages højde for kvinders deltagelse i videnskabelige forskningsprogrammer ved at sørge for målrettet uddannelse i ligestillingsspørgsmål for personer i beslutningstagende stillinger, som sidder i rådgivende udvalg og bedømmelsesudvalg, udarbejder indkaldelser af bud og afgivelser af bud samt leder kontraktforhandlinger; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at der tages højde for kvinders deltagelse i videnskabelige forskningsprogrammer ved at sørge for målrettet uddannelse i ligestillingsspørgsmål for personer i beslutningstagende stillinger, som sidder i rådgivende udvalg og bedømmelsesudvalg, udarbejder indkaldelser af bud og afgivelser af bud samt leder kontraktforhandlinger;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at en afbalanceret repræsentation af mænd og kvinder bedømmes positivt ved afgivelse af bud i forbindelse med syvende rammeprogram; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe de samme foranstaltninger i deres nationale og regionale programmer; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at en afbalanceret repræsentation af mænd og kvinder bedømmes positivt ved afgivelse af bud i forbindelse med syvende rammeprogram; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe de samme foranstaltninger i deres nationale og regionale programmer;

| 19. | mener, at handlingsplaner for ligestilling i forslags- og bedømmelsesfasen for syvende rammeprogram er en vigtig del af EU's generelle strategi for integrering af ligestillingsaspektet og fremme af ligestilling; mener derfor, at de fortsat bør være en integreret del af forskningsfinansieringen i EU; |
| --- | --- |

19.

mener, at handlingsplaner for ligestilling i forslags- og bedømmelsesfasen for syvende rammeprogram er en vigtig del af EU's generelle strategi for integrering af ligestillingsaspektet og fremme af ligestilling; mener derfor, at de fortsat bør være en integreret del af forskningsfinansieringen i EU;

| 20. | er fast overbevist om, at der bør indføres særlige ansættelses-, uddannelses- og pr-foranstaltninger for at fremme og tilskynde til større deltagelse af kvinder inden for områder som teknologi, fysik, ingeniørvidenskab, computervidenskab og andre områder; |
| --- | --- |

20.

er fast overbevist om, at der bør indføres særlige ansættelses-, uddannelses- og pr-foranstaltninger for at fremme og tilskynde til større deltagelse af kvinder inden for områder som teknologi, fysik, ingeniørvidenskab, computervidenskab og andre områder;

| 21. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage positive initiativer til at opmuntre kvindelige forskere og yderligere udvikle støtte- og mentorordninger samt indføre en forfremmelsespolitik med klare mål; påpeger, at udvikling af støttestrukturer for karrierevejledning og rådgivning, der bl.a. er rettet mod kvindelige videnskabsfolk, ville give særligt positive resultater; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage positive initiativer til at opmuntre kvindelige forskere og yderligere udvikle støtte- og mentorordninger samt indføre en forfremmelsespolitik med klare mål; påpeger, at udvikling af støttestrukturer for karrierevejledning og rådgivning, der bl.a. er rettet mod kvindelige videnskabsfolk, ville give særligt positive resultater;

| 22. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre effektive politikker for fjernelse af lønforskellene mellem mænd og kvinder; bemærker, at ligelønsprincippet på det videnskabelige område også bør omfatte stipendier og legater; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre effektive politikker for fjernelse af lønforskellene mellem mænd og kvinder; bemærker, at ligelønsprincippet på det videnskabelige område også bør omfatte stipendier og legater;

| 23. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at afsætte forskningsmidler, som er øremærket til kvinder, for at imødegå underfinansieringen af kvinder inden for forskning; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at afsætte forskningsmidler, som er øremærket til kvinder, for at imødegå underfinansieringen af kvinder inden for forskning;

| 24. | understreger, at det er vigtigt at opmuntre piger til at vælge en videnskabelig karriere, og foreslår, at Kommissionen og medlemsstaterne gør dette ved at fremhæve kvindelige forskere som rollemodeller samt vedtage og gennemføre andre foranstaltninger, som kan bidrage til at nå dette mål; |
| --- | --- |

24.

understreger, at det er vigtigt at opmuntre piger til at vælge en videnskabelig karriere, og foreslår, at Kommissionen og medlemsstaterne gør dette ved at fremhæve kvindelige forskere som rollemodeller samt vedtage og gennemføre andre foranstaltninger, som kan bidrage til at nå dette mål;

| 25. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme oplysningskampagner for at informere og opmuntre piger til at tage videnskabelige og teknologiske universitetsuddannelser og -grader; opfordrer medlemsstaterne til at forbedre videndelingsprocesserne, eftersom der er meget forskellige mønstre for valg af uddannelse i de forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

25.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme oplysningskampagner for at informere og opmuntre piger til at tage videnskabelige og teknologiske universitetsuddannelser og -grader; opfordrer medlemsstaterne til at forbedre videndelingsprocesserne, eftersom der er meget forskellige mønstre for valg af uddannelse i de forskellige medlemsstater;

| 26. | gør opmærksom på, at det er nødvendigt med særprogrammer på universiteterne for at gøre unge piger og kvinder mere interesserede i at gå i gang med en videnskabelig karriere; |
| --- | --- |

26.

gør opmærksom på, at det er nødvendigt med særprogrammer på universiteterne for at gøre unge piger og kvinder mere interesserede i at gå i gang med en videnskabelig karriere;

| 27. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre programmer for coaching og støtte til unge kvindelige forskere i forbindelse med deres deltagelse i forskningsprogrammer og støtteansøgninger for således at hjælpe dem med at blive inden for den akademiske verden og forskning; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre programmer for coaching og støtte til unge kvindelige forskere i forbindelse med deres deltagelse i forskningsprogrammer og støtteansøgninger for således at hjælpe dem med at blive inden for den akademiske verden og forskning;

| 28. | glæder sig over de aktiviteter, som gennemføres af ikke-statslige organisationer og agenturer på europæisk og nationalt plan, og som sigter mod at forbedre kvinders deltagelse inden for videnskaben og øge antallet af kvindelige forskere i beslutningstagende stillinger; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over de aktiviteter, som gennemføres af ikke-statslige organisationer og agenturer på europæisk og nationalt plan, og som sigter mod at forbedre kvinders deltagelse inden for videnskaben og øge antallet af kvindelige forskere i beslutningstagende stillinger;

| 29. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere at styrke netværk blandt kvindelige forskere på nationalt og regionalt plan samt på EU-plan, fordi netværk har vist sig at være et stærkt værktøj både til at tiltrække flere kvindelige forskere og til at opmuntre kvindelige forskere til at deltage i den politiske debat og forbedre deres faglige forfremmelsesmuligheder; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere at styrke netværk blandt kvindelige forskere på nationalt og regionalt plan samt på EU-plan, fordi netværk har vist sig at være et stærkt værktøj både til at tiltrække flere kvindelige forskere og til at opmuntre kvindelige forskere til at deltage i den politiske debat og forbedre deres faglige forfremmelsesmuligheder;

| 30. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

30.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT C 201 af 16.7.1999, s. 1.

(2)  EFT C 199 af 14.7.2001, s. 1.

(3)  EUT C 317 af 30.12.2003, s. 6.

(4)  EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

(5)  EFT L 269 af 5.10.2002, s. 15.

(6)  EFT C 309 af 27.10.2000, s. 57.

(7)  EUT C 102 E af 28.4.2004, s. 492.

(8)  EUT C 301 E af 13.12.2007, s. 56.

(9)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0265.

(10)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0423.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/44

---

Ophugning af skibe

P6_TA(2008)0222

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2008 om grønbog om forbedret ophugning af skibe (2007/2279(INI))

(2009/C 279 E/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til »Grønbog om forbedret ophugning af skibe« (KOM(2007)0269), vedtaget af Kommissionen den 22. maj 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til »Grønbog om forbedret ophugning af skibe« (KOM(2007)0269), vedtaget af Kommissionen den 22. maj 2007,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 2 og 6, i henhold til hvilke kravene til miljøbeskyttelse ved fastsættelsen og gennemførelsen af Fællesskabets politikker og foranstaltninger skal inddrages navnlig til støtte af en bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 2 og 6, i henhold til hvilke kravene til miljøbeskyttelse ved fastsættelsen og gennemførelsen af Fællesskabets politikker og foranstaltninger skal inddrages navnlig til støtte af en bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til retningslinjerne for sikkerhed og sundhed ved skibsophugning: retningslinjer for asiatiske lande og Tyrkiet, vedtaget af Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) i marts 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til retningslinjerne for sikkerhed og sundhed ved skibsophugning: retningslinjer for asiatiske lande og Tyrkiet, vedtaget af Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) i marts 2004,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 175, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 175,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1013/2006 af 14. juni 2006 om overførsel af affald (1) (nedenfor benævnt »affaldsoverførselsforordningen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1013/2006 af 14. juni 2006 om overførsel af affald (1) (nedenfor benævnt »affaldsoverførselsforordningen«),

| — | der henviser til Baselkonventionen af 22. marts 1989 om kontrol med den grænseoverskridende overførsel af farligt affald og bortskaffelse heraf (Baselkonventionen), med hvilken FN på verdensplan vil muliggøre en miljørigtig affaldshåndtering og kontrol med grænseoverskridende transporter af farligt affald, |
| --- | --- |

—

der henviser til Baselkonventionen af 22. marts 1989 om kontrol med den grænseoverskridende overførsel af farligt affald og bortskaffelse heraf (Baselkonventionen), med hvilken FN på verdensplan vil muliggøre en miljørigtig affaldshåndtering og kontrol med grænseoverskridende transporter af farligt affald,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Transport- og Turismeudvalget (A6-0156/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Transport- og Turismeudvalget (A6-0156/2008),

| A. | der henviser til, at ophugning af store søgående skibe finder sted på sydasiatiske strande og andre steder under forhold, der indebærer miljøskader og ikke respekterer den menneskelige værdighed, og at en del af disse skibe stammer fra Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ophugning af store søgående skibe finder sted på sydasiatiske strande og andre steder under forhold, der indebærer miljøskader og ikke respekterer den menneskelige værdighed, og at en del af disse skibe stammer fra Den Europæiske Union,

| B. | der henviser til, at der ved ophugning af skibe i lande som Bangladesh, Indien, Pakistan på grund af de yderst lave lønudgifter, helt utilstrækkelige sikkerhedsbestemmelser og den fuldstændige mangel på miljølovgivning kan opnås relativt høje priser for skrot, hvilket har gjort disse lande attraktive for skibsejere, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der ved ophugning af skibe i lande som Bangladesh, Indien, Pakistan på grund af de yderst lave lønudgifter, helt utilstrækkelige sikkerhedsbestemmelser og den fuldstændige mangel på miljølovgivning kan opnås relativt høje priser for skrot, hvilket har gjort disse lande attraktive for skibsejere,

| C. | der henviser til, at Kommissionen i et studie i 2000 (2) undersøgte økonomien i forbindelse med ophugning af skibe, men at den undlod at træffe foranstaltninger, fordi undersøgelsen vurderede, at det var meget vanskeligt at gøre skibsophugning økonomisk bæredygtigt samtidig med at sunde miljøstandarder blev overholdt; der henviser til, at denne forrang for kortsigtet profit frem for menneskeliv og miljøforurening er uacceptabel, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen i et studie i 2000 (2) undersøgte økonomien i forbindelse med ophugning af skibe, men at den undlod at træffe foranstaltninger, fordi undersøgelsen vurderede, at det var meget vanskeligt at gøre skibsophugning økonomisk bæredygtigt samtidig med at sunde miljøstandarder blev overholdt; der henviser til, at denne forrang for kortsigtet profit frem for menneskeliv og miljøforurening er uacceptabel,

| D. | der beklager, at drøftelserne om eventuelle indgreb først kommer i gang, når sager som f.eks. den franske regerings forsøg på at skille sig af med sit hangarskib »Clémenceau« uden for EU har skabt offentlig opmærksomhed om emnet, |
| --- | --- |

D.

der beklager, at drøftelserne om eventuelle indgreb først kommer i gang, når sager som f.eks. den franske regerings forsøg på at skille sig af med sit hangarskib »Clémenceau« uden for EU har skabt offentlig opmærksomhed om emnet,

| E. | der henviser til, at den politiske bekymring i både industrilandene og udviklingslandene over de stigende mængder farligt affald, som industrilandene har eksporteret til viderebehandling i udviklingslandene, og som her bortskaffes ukontrolleret og med store risici, i 1995 førte til en ændring at Baselkonventionen, således at OECD-lande fremover ikke længere må overføre farligt affald til ikke-OECD-lande (»Basel-forbuddet«); der henviser til, at selv om denne ændring er blevet integreret i affaldsoverførselsforordningen, er det på internationalt plan beklageligvis stadig ikke trådt i kraft, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den politiske bekymring i både industrilandene og udviklingslandene over de stigende mængder farligt affald, som industrilandene har eksporteret til viderebehandling i udviklingslandene, og som her bortskaffes ukontrolleret og med store risici, i 1995 førte til en ændring at Baselkonventionen, således at OECD-lande fremover ikke længere må overføre farligt affald til ikke-OECD-lande (»Basel-forbuddet«); der henviser til, at selv om denne ændring er blevet integreret i affaldsoverførselsforordningen, er det på internationalt plan beklageligvis stadig ikke trådt i kraft,

| F. | der henviser til, at et skib både kan defineres som affald i henhold til artikel 2 i Baselkonventionen og samtidig defineres som et skib i henhold til internationale bestemmelser; der henviser til, at dette smuthul systematisk udnyttes, således at de fleste EU-skibe ophugges i Asien i fuld omgåelse af Baselforbuddet og de tilsvarende bestemmelser i affaldsoverførselsforordningen, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at et skib både kan defineres som affald i henhold til artikel 2 i Baselkonventionen og samtidig defineres som et skib i henhold til internationale bestemmelser; der henviser til, at dette smuthul systematisk udnyttes, således at de fleste EU-skibe ophugges i Asien i fuld omgåelse af Baselforbuddet og de tilsvarende bestemmelser i affaldsoverførselsforordningen,

| G. | der henviser til, at Parlamentet allerede i 2003 havde opfordret til, at Kommissionen i forbindelse med revisionen af affaldsoverførselsforordningen opstillede retningslinjer for at lukke dette smuthul, men at Rådet nægtede at acceptere dette og i stedet overlod det til de tre internationale organer (Baselkonventionen, ILO, IMO) om sammen at indføre obligatoriske bestemmelser på globalt plan; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Parlamentet allerede i 2003 havde opfordret til, at Kommissionen i forbindelse med revisionen af affaldsoverførselsforordningen opstillede retningslinjer for at lukke dette smuthul, men at Rådet nægtede at acceptere dette og i stedet overlod det til de tre internationale organer (Baselkonventionen, ILO, IMO) om sammen at indføre obligatoriske bestemmelser på globalt plan;

| H. | der henviser til, at skibe, der indeholder betydelige mængder farlige stoffer, eller som i strid med den relevante affaldsdefinition GC 030 fra OECD og ifølge angivelsen i Baselkonventionen ikke på behørig vis er tømt for farlige stoffer, udgør farligt affald, hvorfor det i henhold til affaldsoverførselsforordningen, der indarbejdede Baselkonventionen i fællesskabslovgivningen, er forbudt at overføre et sådant skib fra et EU-land til et ikke-OECD-land med henblik på ophugning, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at skibe, der indeholder betydelige mængder farlige stoffer, eller som i strid med den relevante affaldsdefinition GC 030 fra OECD og ifølge angivelsen i Baselkonventionen ikke på behørig vis er tømt for farlige stoffer, udgør farligt affald, hvorfor det i henhold til affaldsoverførselsforordningen, der indarbejdede Baselkonventionen i fællesskabslovgivningen, er forbudt at overføre et sådant skib fra et EU-land til et ikke-OECD-land med henblik på ophugning,

| I. | der henviser til, at skibe, der gælder som farligt affald, skal ophugges miljøforsvarligt i et OECD-land eller først efter deres sanering (dvs. tømning for alle farlige stoffer) kan overføres til et ikke-OECD-land; der henviser til, at dette krav dog systematisk tilsidesættes, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at skibe, der gælder som farligt affald, skal ophugges miljøforsvarligt i et OECD-land eller først efter deres sanering (dvs. tømning for alle farlige stoffer) kan overføres til et ikke-OECD-land; der henviser til, at dette krav dog systematisk tilsidesættes,

| J. | der henviser til, at kyststater i henhold til gældende havret og i henhold til IMO-aftalen er berettiget og forpligtet til at anvende alle internationale lovbestemmelser vedrørende miljøbeskyttelse, men at der imidlertid ved ophugning af skibe ofte handles i strid med Baselkonventionen, bl.a. på grund af manglende politisk vilje til at lukke for smuthullerne og til at håndtere den strukturelle frasigelse af ansvar inden for søfartsområdet, hvilket bedst illustreres ved fænomenet med flagstater, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at kyststater i henhold til gældende havret og i henhold til IMO-aftalen er berettiget og forpligtet til at anvende alle internationale lovbestemmelser vedrørende miljøbeskyttelse, men at der imidlertid ved ophugning af skibe ofte handles i strid med Baselkonventionen, bl.a. på grund af manglende politisk vilje til at lukke for smuthullerne og til at håndtere den strukturelle frasigelse af ansvar inden for søfartsområdet, hvilket bedst illustreres ved fænomenet med flagstater,

| K. | der henviser til, at det på EU-plan er affaldsoverførselsforordningen, der udgør rammen for gennemførelsen af Baselkonventionen, herunder eksport af udtjente skibe, men at gennemførelsen af denne forordning ikke i tilstrækkelig grad fungerer i forbindelse med ophugning, idet skibe, som ejes af europæere, eller som opererer i europæiske farvande eller under EU-flag tager på en sidste »normal« rejse for først at blive erklæret som affald, når de har forladt europæisk farvand, uden yderligere kontrolmekanismer eller retningslinjer for, hvorledes der kan sættes en stopper for disse overtrædelser af internationale love og fælleskabslovgivningen, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det på EU-plan er affaldsoverførselsforordningen, der udgør rammen for gennemførelsen af Baselkonventionen, herunder eksport af udtjente skibe, men at gennemførelsen af denne forordning ikke i tilstrækkelig grad fungerer i forbindelse med ophugning, idet skibe, som ejes af europæere, eller som opererer i europæiske farvande eller under EU-flag tager på en sidste »normal« rejse for først at blive erklæret som affald, når de har forladt europæisk farvand, uden yderligere kontrolmekanismer eller retningslinjer for, hvorledes der kan sættes en stopper for disse overtrædelser af internationale love og fælleskabslovgivningen,

| L. | der henviser til, at det i præamblen til affaldsoverførselsforordningen slås fast, at »Det er nødvendigt at garantere sikker og miljømæssig forsvarlig ophugning af skibe for at beskytte folkesundheden og miljøet«, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det i præamblen til affaldsoverførselsforordningen slås fast, at »Det er nødvendigt at garantere sikker og miljømæssig forsvarlig ophugning af skibe for at beskytte folkesundheden og miljøet«,

| M. | der henviser til, at IMO med henblik på at lukke smuthullerne i Baselkonventionen er ved at udarbejde en aftale, der skal løse dette problem på verdensplan; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at IMO med henblik på at lukke smuthullerne i Baselkonventionen er ved at udarbejde en aftale, der skal løse dette problem på verdensplan;

| N. | der henviser til, at den syvende konference for parterne i Baselkonventionen, som også omfatter EU's medlemsstater, i et forsøg på mere kosekvent at forhindre eksporten af skibe, der indeholder giftige materialer, har opfordret IMO til at undersøge muligheden for i sit regelsæt at indføre bindende bestemmelser, herunder et indberetningssystem for skibe bestemt til ophugning, som sikrer et kontrolniveau svarende til det, der er fastsat i Baselkonventionen, og til at fortsætte arbejdet med at udarbejde bindende bestemmelser til sikring af en miljømæssig forsvarlig ophugning af skibe, herunder eventuelt præsanering, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den syvende konference for parterne i Baselkonventionen, som også omfatter EU's medlemsstater, i et forsøg på mere kosekvent at forhindre eksporten af skibe, der indeholder giftige materialer, har opfordret IMO til at undersøge muligheden for i sit regelsæt at indføre bindende bestemmelser, herunder et indberetningssystem for skibe bestemt til ophugning, som sikrer et kontrolniveau svarende til det, der er fastsat i Baselkonventionen, og til at fortsætte arbejdet med at udarbejde bindende bestemmelser til sikring af en miljømæssig forsvarlig ophugning af skibe, herunder eventuelt præsanering,

| O. | der henviser til, at udkastet til IMO-aftalen om skibsophugning i sin nuværende form ikke indebærer et kontrolniveau, der svarer til det, der er fastsat i Baselkonventionen og affaldsoverførselsforordningen, og at udkastet ikke indebærer et forsøg på at forhindre eksporten af giftigt affald til udviklingslande eller forslag til mekanismer, der f.eks. bygger på princippet om at forureneren betaler, på substitutionsprincippet for grønt skibsdesign eller på de reviderede standarder for skibsophugningsanlæg, og at udkastet under alle omstændigheder risikerer ikke at blive godkendt af nuværende skibsophugningsstater eller fremtrædende flagstater, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at udkastet til IMO-aftalen om skibsophugning i sin nuværende form ikke indebærer et kontrolniveau, der svarer til det, der er fastsat i Baselkonventionen og affaldsoverførselsforordningen, og at udkastet ikke indebærer et forsøg på at forhindre eksporten af giftigt affald til udviklingslande eller forslag til mekanismer, der f.eks. bygger på princippet om at forureneren betaler, på substitutionsprincippet for grønt skibsdesign eller på de reviderede standarder for skibsophugningsanlæg, og at udkastet under alle omstændigheder risikerer ikke at blive godkendt af nuværende skibsophugningsstater eller fremtrædende flagstater,

| P. | der henviser til, at der i alle tilfælde kan forventes at gå mange år, før en sådan IMO-aftale vedtages, hvorefter der på grund af den langvarige ratificeringsproces igen vil kunne gå år, før den træder i kraft, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der i alle tilfælde kan forventes at gå mange år, før en sådan IMO-aftale vedtages, hvorefter der på grund af den langvarige ratificeringsproces igen vil kunne gå år, før den træder i kraft,

| Q. | der henviser til, at EU i øjeblikket ikke har tilstrækkelig kapacitet til en behørig ophugning af egne skibe (skibe, der sejler under EU-flag eller har EU-ejere), og at dette især gælder handelsflåden; der henviser til, at dette problem vil vokse dramatisk i 2010 som følge af den fremskyndede udfasning af enkeltskrogede tankskibe, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at EU i øjeblikket ikke har tilstrækkelig kapacitet til en behørig ophugning af egne skibe (skibe, der sejler under EU-flag eller har EU-ejere), og at dette især gælder handelsflåden; der henviser til, at dette problem vil vokse dramatisk i 2010 som følge af den fremskyndede udfasning af enkeltskrogede tankskibe,

| R. | der henviser til, at det haster med konkrete lovgivningsinitiativer på EU-plan for at undgå, at disse enkeltskrogede tankskibe skal forurene de sydasiatiske strande og flodbredder yderligere; der henviser til, at der ikke er nogen undskyldning for ikke at skride til handling, eftersom disse enkeltskrogede tankskibe klart kan identificeres, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det haster med konkrete lovgivningsinitiativer på EU-plan for at undgå, at disse enkeltskrogede tankskibe skal forurene de sydasiatiske strande og flodbredder yderligere; der henviser til, at der ikke er nogen undskyldning for ikke at skride til handling, eftersom disse enkeltskrogede tankskibe klart kan identificeres,

| S. | der henviser til, at det primære internationale marked for ophugning af skibe i de fleste tilfælde fungerer under meget dårlige betingelser, hvilket i høj grad strider mod EU's social-, miljø- og sundhedspolitiske principper, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det primære internationale marked for ophugning af skibe i de fleste tilfælde fungerer under meget dårlige betingelser, hvilket i høj grad strider mod EU's social-, miljø- og sundhedspolitiske principper,

| 1. | mener, at det etisk ikke kan forsvares fortsat at lade ophugningen af skibe finde sted under menneskeligt uværdige og miljømæssigt ødelæggende vilkår med accept af, at tusindvis af arbejderes helbred i Det Fjerne Østen sættes på spil; |
| --- | --- |

1.

mener, at det etisk ikke kan forsvares fortsat at lade ophugningen af skibe finde sted under menneskeligt uværdige og miljømæssigt ødelæggende vilkår med accept af, at tusindvis af arbejderes helbred i Det Fjerne Østen sættes på spil;

| 2. | erkender, at EU til dels er ansvarlig for de eksisterende sociale og miljømæssige problemer i forbindelse med ophugning af skibe; kræver derfor, at EU i samarbejde med IMO øjeblikkeligt træffer konkrete foranstaltninger til at stoppe den sociale og miljømæssige dumpning, der er skabt af økonomiske incitamenter, og finde frem til en globalt bæredygtig løsning; |
| --- | --- |

2.

erkender, at EU til dels er ansvarlig for de eksisterende sociale og miljømæssige problemer i forbindelse med ophugning af skibe; kræver derfor, at EU i samarbejde med IMO øjeblikkeligt træffer konkrete foranstaltninger til at stoppe den sociale og miljømæssige dumpning, der er skabt af økonomiske incitamenter, og finde frem til en globalt bæredygtig løsning;

| 3. | mener, at det er etisk uacceptabelt, at visse ophugningsvirksomheder lader børn udføre hårdt og farligt arbejde, og at disse børn i stedet bør få tilstrækkelige uddannelses- og fritidsmuligheder; |
| --- | --- |

3.

mener, at det er etisk uacceptabelt, at visse ophugningsvirksomheder lader børn udføre hårdt og farligt arbejde, og at disse børn i stedet bør få tilstrækkelige uddannelses- og fritidsmuligheder;

| 4. | udtrykker tilfredshed med Kommissionens ovennævnte grønbog, som udførligt redegør for de alvorlige sociale og miljømæssige problemer, der er forbundet med ophugningen af skibe i det sydlige Asien; understreger dog, at dette initiativ kommer mindst ti år for sent; |
| --- | --- |

4.

udtrykker tilfredshed med Kommissionens ovennævnte grønbog, som udførligt redegør for de alvorlige sociale og miljømæssige problemer, der er forbundet med ophugningen af skibe i det sydlige Asien; understreger dog, at dette initiativ kommer mindst ti år for sent;

| 5. | mener, at der straks må træffes foranstaltninger på europæisk og internationalt plan, navnlig med henblik på at beskytte sundheden og miljøet uden at overlade ansvaret til andre stater; understreger, at dette bedst kan opnås ved at vedtage og gennemføre en international konvention, der fastsætter forpligtelser for alle parter i skibsophugningsprocessen, så byder denne vej på mange forhindringer og forsinkelser og bør derfor ikke erstatte hurtig handling fra EU's side; |
| --- | --- |

5.

mener, at der straks må træffes foranstaltninger på europæisk og internationalt plan, navnlig med henblik på at beskytte sundheden og miljøet uden at overlade ansvaret til andre stater; understreger, at dette bedst kan opnås ved at vedtage og gennemføre en international konvention, der fastsætter forpligtelser for alle parter i skibsophugningsprocessen, så byder denne vej på mange forhindringer og forsinkelser og bør derfor ikke erstatte hurtig handling fra EU's side;

| 6. | mener, at ophugning af skibe også på længere sigt vil have sociale og miljømæssige konsekvenser, eftersom antallet af skibe under konstruktion i en årrække har været stigende; understreger derfor, at det stadig er vigtigt med europæisk innovation og udvikling inden for skibsbygningsindustrien, så skibene kan gøres bedre og mindre skadelige for miljøet; opfordrer derfor Kommissionen til helhjertet at gå videre med programmet LeaderSHIP 2015; |
| --- | --- |

6.

mener, at ophugning af skibe også på længere sigt vil have sociale og miljømæssige konsekvenser, eftersom antallet af skibe under konstruktion i en årrække har været stigende; understreger derfor, at det stadig er vigtigt med europæisk innovation og udvikling inden for skibsbygningsindustrien, så skibene kan gøres bedre og mindre skadelige for miljøet; opfordrer derfor Kommissionen til helhjertet at gå videre med programmet LeaderSHIP 2015;

| 7. | påpeger, at der ingen tid er at spilde, da der i 2010 vil blive udfaset næsten 800 enkeltskrogede tankskibe (3); bemærker, at emnet sandsynligvis vil blive taget op i en kommende IMO-konvention, men at konventionen dog sandsynligvis først vil træde i kraft i 2012, kræver, at der på EU-plan træffes effektive foranstaltninger inden 2010 før vedtagelsen af IMO-aftalen og inden året, hvor den fremskyndede udfasning af enkeltskrogede tankskibe topper; |
| --- | --- |

7.

påpeger, at der ingen tid er at spilde, da der i 2010 vil blive udfaset næsten 800 enkeltskrogede tankskibe (3); bemærker, at emnet sandsynligvis vil blive taget op i en kommende IMO-konvention, men at konventionen dog sandsynligvis først vil træde i kraft i 2012, kræver, at der på EU-plan træffes effektive foranstaltninger inden 2010 før vedtagelsen af IMO-aftalen og inden året, hvor den fremskyndede udfasning af enkeltskrogede tankskibe topper;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde de fornødne retningslinjer og mekanismer til sikring af, at ethvert skib, der skal sendes til ophugning, og som ikke opfylder alle krav i de internationale konventioner og derfor ikke har gyldig certificering udstedt af et EU-anerkendt register, betragtes som »affald« i henhold til definitionen i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/12/EF af 5. april 2006 om affald (4) for derved at forhindre fremtidige overtrædelser af affaldsoverførselsforordningen, og for ligeledes at undersøge spørgsmålet om, hvornår en medlemsstat kan opfattes som en »eksportstat« i henhold til affaldsoverførselsforordningen, herunder også havnestater, flagstater og stater med kompetencer over for skibsejere, og for at sikre en gnidningsløs og sikker tilbagetrækning af sådanne udtjente skibe fra markedet; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde de fornødne retningslinjer og mekanismer til sikring af, at ethvert skib, der skal sendes til ophugning, og som ikke opfylder alle krav i de internationale konventioner og derfor ikke har gyldig certificering udstedt af et EU-anerkendt register, betragtes som »affald« i henhold til definitionen i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/12/EF af 5. april 2006 om affald (4) for derved at forhindre fremtidige overtrædelser af affaldsoverførselsforordningen, og for ligeledes at undersøge spørgsmålet om, hvornår en medlemsstat kan opfattes som en »eksportstat« i henhold til affaldsoverførselsforordningen, herunder også havnestater, flagstater og stater med kompetencer over for skibsejere, og for at sikre en gnidningsløs og sikker tilbagetrækning af sådanne udtjente skibe fra markedet;

| 9. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at håndhæve affaldsoverførselsforordningen mere effektivt, ved at medlemsstaternes myndigheder fører strengere kontrol og opsyn, samtidig med at havnestaterne, flagstaterne og stater, der har kompetence over for ejere (affaldsproducenter), skal have beføjelse til at kunne erklære et skib for udtjent og derfor som værende affald, uanset om skibet stadig er funktionsdygtigt eller ej; |
| --- | --- |

9.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at håndhæve affaldsoverførselsforordningen mere effektivt, ved at medlemsstaternes myndigheder fører strengere kontrol og opsyn, samtidig med at havnestaterne, flagstaterne og stater, der har kompetence over for ejere (affaldsproducenter), skal have beføjelse til at kunne erklære et skib for udtjent og derfor som værende affald, uanset om skibet stadig er funktionsdygtigt eller ej;

| 10. | støtter internationale initiativer til indførelse af bindende minimumsstandarder for skibsophugning og fremme af opførelse af ordentlige ophugningsanlæg, der tager behørigt hensyn til arbejdsmiljø og de dermed forbundne sundheds- og sikkerhedsspørgsmål, navnlig i ophugningsanlæg i det sydlige Asien, så arbejderne og miljøet beskyttes mod de skadelige virkninger ved farligt affald og farlige arbejdsmetoder; |
| --- | --- |

10.

støtter internationale initiativer til indførelse af bindende minimumsstandarder for skibsophugning og fremme af opførelse af ordentlige ophugningsanlæg, der tager behørigt hensyn til arbejdsmiljø og de dermed forbundne sundheds- og sikkerhedsspørgsmål, navnlig i ophugningsanlæg i det sydlige Asien, så arbejderne og miljøet beskyttes mod de skadelige virkninger ved farligt affald og farlige arbejdsmetoder;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en fortegnelse over søgående skibe, som inden for en vis periode kan forventes udtjent, og foreslå mekanismer, hvorved sådanne skibe kan betragtes som »præ-affald« med pligt til, at der inden salget af dem til ophugning skal fremlægges en bortskaffelsesplan; opfordrer medlemsstaterne og havnemyndighederne, som bør gives bemyndigelse til at identificere udtjente skibe, til ved hjælp af denne fortegnelse at skærpe deres kontrol med disse skibe; opfordrer i denne forbindelse til hurtig vedtagelse af den foreslåede revision af direktivet om havnestatskontrol (5); |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en fortegnelse over søgående skibe, som inden for en vis periode kan forventes udtjent, og foreslå mekanismer, hvorved sådanne skibe kan betragtes som »præ-affald« med pligt til, at der inden salget af dem til ophugning skal fremlægges en bortskaffelsesplan; opfordrer medlemsstaterne og havnemyndighederne, som bør gives bemyndigelse til at identificere udtjente skibe, til ved hjælp af denne fortegnelse at skærpe deres kontrol med disse skibe; opfordrer i denne forbindelse til hurtig vedtagelse af den foreslåede revision af direktivet om havnestatskontrol (5);

| 12. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at forhandle om en IMO-aftale med vidtrækkende krav og bestemmelser, som:






  — | sikrer et kontrolniveau, der mindst svarer til det, der er fastsat i Baselkonventionen, |
| --- | --- | --- |

12.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at forhandle om en IMO-aftale med vidtrækkende krav og bestemmelser, som:

—

sikrer et kontrolniveau, der mindst svarer til det, der er fastsat i Baselkonventionen,

| — | giver høj global sikkerhed og miljøstandarder for skibsophugning, der er revideret og påtegnet af en tredjepart, |
| --- | --- |

—

giver høj global sikkerhed og miljøstandarder for skibsophugning, der er revideret og påtegnet af en tredjepart,

| — | forhindrer brug af strandværfter som passende metode til ophugning, |
| --- | --- |

—

forhindrer brug af strandværfter som passende metode til ophugning,

| — | ikke tillader, at skibe ophugges af ikke-kontraherende parter; |
| --- | --- |

—

ikke tillader, at skibe ophugges af ikke-kontraherende parter;

| — | stadfæster substitutionsprincippet for at eliminere den nuværende brug af farlige materialer ved konstruktionen af nye skibe; |
| --- | --- |

—

stadfæster substitutionsprincippet for at eliminere den nuværende brug af farlige materialer ved konstruktionen af nye skibe;

og anfører nødvendigheden af, at der i denne nye aftale stilles krav om, at alle farlige materialer fjernes fra udtjente skibe, inden de sendes til ophugning i lande, der ikke er med i OECD, eller til officielt godkendte ophugningsanlæg i OECD- eller EU-lande, der opfylder klart definerede sikkerheds- og miljømæssige krav;

| 13. | opfordrer Kommissionen til at overveje mulige tiltag til reduktion af de eventuelle økonomiske følger af ophugningen af skibe ved at fastlægge strengere produktionsstandarder, f.eks. begrænsninger i anvendelsen af visse farlige materialer; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til at overveje mulige tiltag til reduktion af de eventuelle økonomiske følger af ophugningen af skibe ved at fastlægge strengere produktionsstandarder, f.eks. begrænsninger i anvendelsen af visse farlige materialer;

| 14. | anbefaler på det kraftigste, at EU bestræber sig på at beskytte de minimumsstandarder, der lever op til det højeste niveau for miljø-, sundheds- og sikkerhedsbeskyttelse, og som navnlig omfatter lovmæssige bestemmelser for udformning og konstruktion af skibe, deres drift, forberedelse af skibe til ophugning, driften af ophugningsanlæg og oprettelsen af en passende håndhævelsesmekanisme for ophugning, der omfatter bestemmelser om certificering og indberetning; |
| --- | --- |

14.

anbefaler på det kraftigste, at EU bestræber sig på at beskytte de minimumsstandarder, der lever op til det højeste niveau for miljø-, sundheds- og sikkerhedsbeskyttelse, og som navnlig omfatter lovmæssige bestemmelser for udformning og konstruktion af skibe, deres drift, forberedelse af skibe til ophugning, driften af ophugningsanlæg og oprettelsen af en passende håndhævelsesmekanisme for ophugning, der omfatter bestemmelser om certificering og indberetning;

| 15. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at gennemføre et pålideligt system til kontrol af anvendelsen af Baselkonventionen på skibe, der skal til ophugning; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at gennemføre et pålideligt system til kontrol af anvendelsen af Baselkonventionen på skibe, der skal til ophugning;

| 16. | mener, at tilsynet med gennemførelsen af den kommende IMO-aftale skal være lige så omhyggeligt som for Baselkonventionens vedkommende, nemlig at alle ILO's relevante standarder og forpligtelser skal indarbejdes i tilsynsordningen, at der ikke må gives nogen dispensationer, at alvorlige mangler i fortolkningen og håndhævelsen af de nuværende lovgivningsmæssige bestemmelser udbedres, og at der træffes foranstaltninger til at hindre udtjente skibe, der indeholder farligt affald, eller der selv udgør farligt affald, i at blive bragt til lande, der ikke er OECD-lande, til OECD-lande, der ikke har egnede ophugningsanlæg, eller til lande, som ikke har undertegnet denne aftale; |
| --- | --- |

16.

mener, at tilsynet med gennemførelsen af den kommende IMO-aftale skal være lige så omhyggeligt som for Baselkonventionens vedkommende, nemlig at alle ILO's relevante standarder og forpligtelser skal indarbejdes i tilsynsordningen, at der ikke må gives nogen dispensationer, at alvorlige mangler i fortolkningen og håndhævelsen af de nuværende lovgivningsmæssige bestemmelser udbedres, og at der træffes foranstaltninger til at hindre udtjente skibe, der indeholder farligt affald, eller der selv udgør farligt affald, i at blive bragt til lande, der ikke er OECD-lande, til OECD-lande, der ikke har egnede ophugningsanlæg, eller til lande, som ikke har undertegnet denne aftale;

| 17. | fremhæver behovet for at styrke Kommissionens og medlemsstaternes indsats på EU- og internationalt niveau med det formål at værne om de minimumsstandarder, der sikrer det højeste niveau af miljø-, sundheds- og sikkerhedsbeskyttelse, og på at overholde princippet i artikel 34 og 36 i affaldsoverførselsforordningen (»Baselforbuddet«, der er en ændring til Baselkonventionen), ifølge hvilket det er forbudt at eksportere farligt affald til udviklingslandene; opfordrer med dette for øje Kommissionen til at foreslå en forordning om udformning og konstruktion af skibe, driften heraf i hele skibets levetid og klargøringen af det til genanvendelse, driften af skibsgenanvendelsesfaciliteter og fastlæggelse af en passende håndhævelsesmekanisme for skibsgenanvendelse, der omfatter krav til certificering og rapportering; |
| --- | --- |

17.

fremhæver behovet for at styrke Kommissionens og medlemsstaternes indsats på EU- og internationalt niveau med det formål at værne om de minimumsstandarder, der sikrer det højeste niveau af miljø-, sundheds- og sikkerhedsbeskyttelse, og på at overholde princippet i artikel 34 og 36 i affaldsoverførselsforordningen (»Baselforbuddet«, der er en ændring til Baselkonventionen), ifølge hvilket det er forbudt at eksportere farligt affald til udviklingslandene; opfordrer med dette for øje Kommissionen til at foreslå en forordning om udformning og konstruktion af skibe, driften heraf i hele skibets levetid og klargøringen af det til genanvendelse, driften af skibsgenanvendelsesfaciliteter og fastlæggelse af en passende håndhævelsesmekanisme for skibsgenanvendelse, der omfatter krav til certificering og rapportering;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til beslutningerne fra det forestående tredje møde i den fælles arbejdsgruppe vedrørende ophugning af skibe, som er nedsat mellem ILO, IMO og Baselkonventionen og omhandler fælles tekniske samarbejdsaktiviteter og en koordineret tilgang til foreløbige foranstaltninger, der skal træffes for tiden op til ikrafttrædelsen af den nye IMO-aftale om skibsophugning; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til beslutningerne fra det forestående tredje møde i den fælles arbejdsgruppe vedrørende ophugning af skibe, som er nedsat mellem ILO, IMO og Baselkonventionen og omhandler fælles tekniske samarbejdsaktiviteter og en koordineret tilgang til foreløbige foranstaltninger, der skal træffes for tiden op til ikrafttrædelsen af den nye IMO-aftale om skibsophugning;

| 19. | kræver omgående foranstaltninger til udvikling af en konkurrencedygtig industri til miljørigtig ophugning og oprydning (forhåndsrensning) af skibe i EU; opfordrer medlemsstaterne til i denne forbindelse at stille krav om en forhåndsrensning og miljørigtig genanvendelse af alle statsejede skibe, herunder krigsskibe, samt at disse ophugges på en sikker og miljøvenlig måde på EU-anlæg gennem offentlige udbud med strenge regler for offentlige indkøb i fuld overensstemmelse med affaldsoverførselsforordningen; mener, at udbygningen af genanvendelseskapaciteten på europæiske værfter bør støttes inden for rammerne af den fælles industri-, struktur- og samhørighedspolitik; |
| --- | --- |

19.

kræver omgående foranstaltninger til udvikling af en konkurrencedygtig industri til miljørigtig ophugning og oprydning (forhåndsrensning) af skibe i EU; opfordrer medlemsstaterne til i denne forbindelse at stille krav om en forhåndsrensning og miljørigtig genanvendelse af alle statsejede skibe, herunder krigsskibe, samt at disse ophugges på en sikker og miljøvenlig måde på EU-anlæg gennem offentlige udbud med strenge regler for offentlige indkøb i fuld overensstemmelse med affaldsoverførselsforordningen; mener, at udbygningen af genanvendelseskapaciteten på europæiske værfter bør støttes inden for rammerne af den fælles industri-, struktur- og samhørighedspolitik;

| 20. | mener, at alle fartøjer, der sejler under en medlemsstats flag, og alle skibe, der anløber en medlemsstats havn, bør være forpligtet til at føre fortegnelser over materialer og produkter, der er anvendt til deres bygning og udrustning; |
| --- | --- |

20.

mener, at alle fartøjer, der sejler under en medlemsstats flag, og alle skibe, der anløber en medlemsstats havn, bør være forpligtet til at føre fortegnelser over materialer og produkter, der er anvendt til deres bygning og udrustning;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en fortegnelse over foretrukne ophugningsanlæg, der overholder de anerkendte internationale krav til menneskerettigheder, sundhed og sikkerhed; går ind for Kommissionens forslag om, at der indføres ordninger for certificering og mærkning af sikre og miljøvenlige ophugningsanlæg, og mener, at den økonomiske støtte fra EU til skibsfartsindustrien bør gøres betinget af, at de overholder affaldsoverførselsforordningen og andre EU-bestemmelser, som f.eks. anvendelsen af certificerede og regelmæssigt reviderede værfter; understreger, at det ikke drejer sig om at ødelægge det sydasiatiske marked for skibsophugning, men om at bevare det på basis af miljøvenlige fremgangsmåder; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en fortegnelse over foretrukne ophugningsanlæg, der overholder de anerkendte internationale krav til menneskerettigheder, sundhed og sikkerhed; går ind for Kommissionens forslag om, at der indføres ordninger for certificering og mærkning af sikre og miljøvenlige ophugningsanlæg, og mener, at den økonomiske støtte fra EU til skibsfartsindustrien bør gøres betinget af, at de overholder affaldsoverførselsforordningen og andre EU-bestemmelser, som f.eks. anvendelsen af certificerede og regelmæssigt reviderede værfter; understreger, at det ikke drejer sig om at ødelægge det sydasiatiske marked for skibsophugning, men om at bevare det på basis af miljøvenlige fremgangsmåder;

| 22. | mener, at EU bør foregå med et godt eksempel og tilskynde til samlet handling med det klare mål gradvis at bringe den nuværende praksis for ophugning af skibe i det sydlige Asien til ophør samt at gøre fremskridt mod vedtagelse og gennemførelse af en international aftale, som fastsætter miljømæssige og sociale standarder for alle berørte parter; |
| --- | --- |

22.

mener, at EU bør foregå med et godt eksempel og tilskynde til samlet handling med det klare mål gradvis at bringe den nuværende praksis for ophugning af skibe i det sydlige Asien til ophør samt at gøre fremskridt mod vedtagelse og gennemførelse af en international aftale, som fastsætter miljømæssige og sociale standarder for alle berørte parter;

| 23. | efterlyser en samlet strategi, der sikrer, at genanvendelse af skibe finder sted på en sådan måde, at alle de berørte parter (herunder redere, genanvendelses-/ophugningsanlæg, flagstater, den stat, hvor ophugningen finder sted, osv.), er indbyrdes koordinerede og påtager sig deres del af ansvaret; |
| --- | --- |

23.

efterlyser en samlet strategi, der sikrer, at genanvendelse af skibe finder sted på en sådan måde, at alle de berørte parter (herunder redere, genanvendelses-/ophugningsanlæg, flagstater, den stat, hvor ophugningen finder sted, osv.), er indbyrdes koordinerede og påtager sig deres del af ansvaret;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at foreslå konkrete foranstaltninger til overførsel af viden og teknologi for at gøre det muligt for sydasiatiske ophugningsanlæg at overholde internationale sikkerheds- og miljøstandarder; er af den opfattelse, at der også bør tages hensyn hertil inden for de bredere rammer for EU's udviklingspolitiske målsætninger for de pågældende lande; anser det i denne forbindelse for nyttigt at udnytte fagforeningers og ngo'ers eventuelle relevante knowhow; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at foreslå konkrete foranstaltninger til overførsel af viden og teknologi for at gøre det muligt for sydasiatiske ophugningsanlæg at overholde internationale sikkerheds- og miljøstandarder; er af den opfattelse, at der også bør tages hensyn hertil inden for de bredere rammer for EU's udviklingspolitiske målsætninger for de pågældende lande; anser det i denne forbindelse for nyttigt at udnytte fagforeningers og ngo'ers eventuelle relevante knowhow;

| 25. | glæder sig over de resultater, der allerede er opnået i ShipDismantl-projektet, der finansieres over det syvende rammeprogram for forskning og udvikling, og i hvis regi der udvikles støttesystemer, som vil blive stillet til rådighed gratis for ophugningsindustrien i hele verden; er overbevist om, at det vil være muligt at gennemføre yderligere forbedringer som følge af nye indkaldelser af forslag, der fokuserer specifikt på udrangeringsstrategier for fartøjer; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over de resultater, der allerede er opnået i ShipDismantl-projektet, der finansieres over det syvende rammeprogram for forskning og udvikling, og i hvis regi der udvikles støttesystemer, som vil blive stillet til rådighed gratis for ophugningsindustrien i hele verden; er overbevist om, at det vil være muligt at gennemføre yderligere forbedringer som følge af nye indkaldelser af forslag, der fokuserer specifikt på udrangeringsstrategier for fartøjer;

| 26. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre yderligere undersøgelser og nøje evalueringer af fordelene ved et styrket økonomisk samarbejde med og direkte investeringer i udvalgte sydasiatiske ophugningsanlæg og dermed bidrage til at skabe et netværk af certificerede, EU-godkendte ophugningsanlæg, som kan give større investeringsafkast ud fra en økonomisk, miljømæssig og social betragtning; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre yderligere undersøgelser og nøje evalueringer af fordelene ved et styrket økonomisk samarbejde med og direkte investeringer i udvalgte sydasiatiske ophugningsanlæg og dermed bidrage til at skabe et netværk af certificerede, EU-godkendte ophugningsanlæg, som kan give større investeringsafkast ud fra en økonomisk, miljømæssig og social betragtning;

| 27. | mener, at princippet om, at forureneren betaler, princippet om udvidet producentansvar og princippet om producentansvar skal anvendes bredt med henblik på at opnå en varig løsning på dette problem; |
| --- | --- |

27.

mener, at princippet om, at forureneren betaler, princippet om udvidet producentansvar og princippet om producentansvar skal anvendes bredt med henblik på at opnå en varig løsning på dette problem;

| 28. | mener, at skibets ejer/reder altid er ansvarlig for ophugningens skadelige virkninger på arbejderne, folkesundheden eller miljøet, uanset hvor ophugningen finder sted (i eller uden for EU); |
| --- | --- |

28.

mener, at skibets ejer/reder altid er ansvarlig for ophugningens skadelige virkninger på arbejderne, folkesundheden eller miljøet, uanset hvor ophugningen finder sted (i eller uden for EU);

| 29. | glæder sig over forslaget om at oprette en fond til ophugning af skibe og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til målrettet at arbejde for, at en sådan fond oprettes samtidigt på både IMO- og EU-plan; opfordrer endvidere Kommissionen til at efterprøve tilgængelige finansielle mekanismer, der involverer både skibsværfter og redere, herunder en obligatorisk forsikring og anvendelse af havneafgifter, afgifter på nye skibe og årlige afgifter knyttet til IMO-registrering for miljørigtig genanvendelse lige fra stabelafløbningen, idet der tages højde for, at et fartøj kan have mere end en ejer i løbets af dets levetid; |
| --- | --- |

29.

glæder sig over forslaget om at oprette en fond til ophugning af skibe og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til målrettet at arbejde for, at en sådan fond oprettes samtidigt på både IMO- og EU-plan; opfordrer endvidere Kommissionen til at efterprøve tilgængelige finansielle mekanismer, der involverer både skibsværfter og redere, herunder en obligatorisk forsikring og anvendelse af havneafgifter, afgifter på nye skibe og årlige afgifter knyttet til IMO-registrering for miljørigtig genanvendelse lige fra stabelafløbningen, idet der tages højde for, at et fartøj kan have mere end en ejer i løbets af dets levetid;

| 30. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter, regeringerne i Tyrkiet, Bangladesh, Kina, Pakistan og Indien samt til IMO. |
| --- | --- |

30.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter, regeringerne i Tyrkiet, Bangladesh, Kina, Pakistan og Indien samt til IMO.

---

(1)  EUT L 190 af 12.7.2006, s. 1.

(2)  Det Norske Veritas / Appledore International, Technological and Economic Feasibility Study of Ship Scrapping in Europe. Final Report (No 2000-3527), 13.2.2001.

(3)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for energi og trafik: Studie udarbejdet af COWI om »Oil tanker phase-out and the ship-scrapping industry« fra juni 2004.

(4)  EUT L 114 af 27.4.2006, s. 9.

(5)  Rådets direktiv af 95/21/EF af 19. juni 1995 om håndhævelse over for skibe, der anløber Fællesskabets havne og sejler i farvande under medlemsstaternes jurisdiktion, af internationale standarder for skibes sikkerhed, for forureningsforebyggelse samt for leve- og arbejdsvilkår om bord (havnestatskontrol) (EFT L 157 af 7.7.1995, s. 1).

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/51

---

Klimaændringer

P6_TA(2008)0223

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2008 om de videnskabelige fakta bag klimaændringerne: resultater og anbefalinger i forbindelse med beslutningstagningen (2008/2001(INI))

(2009/C 279 E/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin afgørelse af 25. april 2007 om nedsættelse af et midlertidigt udvalg om klimaændringer (1), vedtaget i henhold til forretningsordenens artikel 175, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 25. april 2007 om nedsættelse af et midlertidigt udvalg om klimaændringer (1), vedtaget i henhold til forretningsordenens artikel 175,

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 8.-9. marts 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 8.-9. marts 2007,

| — | der henviser til erklæringen fra G8-topmødet den 7. juni 2007, som blev offentliggjort i Heiligendamm, om »klimaændringer, energieffektivitet og energisikkerhed — udfordringer og muligheder for verdens økonomiske vækst«, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra G8-topmødet den 7. juni 2007, som blev offentliggjort i Heiligendamm, om »klimaændringer, energieffektivitet og energisikkerhed — udfordringer og muligheder for verdens økonomiske vækst«,

| — | der henviser til konklusionerne i den fjerde vurderingsrapport (AR4) fra Det Mellemstatslige Panel for Klimaændringer (IPCC), offentliggjort den 17. november 2007 i Valencia, Spanien, og til de yderligere undersøgelser, som er bestilt af nationale regeringer eller foretages af andre FN-organer, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne i den fjerde vurderingsrapport (AR4) fra Det Mellemstatslige Panel for Klimaændringer (IPCC), offentliggjort den 17. november 2007 i Valencia, Spanien, og til de yderligere undersøgelser, som er bestilt af nationale regeringer eller foretages af andre FN-organer,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen med titlen »Fremskridt mod Kyoto-målene« (KOM(2007)0757), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen med titlen »Fremskridt mod Kyoto-målene« (KOM(2007)0757),

| — | der henviser til det interparlamentariske møde mellem Europa-Parlamentet og medlemsstaternes og kandidatlandenes nationale parlamenter om klimaændringer den 1.-2. oktober 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til det interparlamentariske møde mellem Europa-Parlamentet og medlemsstaternes og kandidatlandenes nationale parlamenter om klimaændringer den 1.-2. oktober 2007,

| — | der henviser til den 13. partskonference (COP 13) til FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og til den tredje partskonference i dens egenskab af møde mellem parterne under Kyoto-protokollen (COP/MOP 3) afholdt på Bali, Indonesien, den 3.-15. december 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 13. partskonference (COP 13) til FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og til den tredje partskonference i dens egenskab af møde mellem parterne under Kyoto-protokollen (COP/MOP 3) afholdt på Bali, Indonesien, den 3.-15. december 2007,

| — | der henviser til de offentlige høringer og drøftelser med højtstående personer samt resultaterne af delegationsbesøgene, som Parlamentets Midlertidige Udvalg om Klimaændringer har foretaget, og navnlig de oplysninger, der blev indsamlet gennem eksperternes indlæg og den efterfølgende drøftelse ved temamødet den 10. september 2007 om »forskellige opvarmningsniveauers indvirkning på klimaændringerne«, |
| --- | --- |

—

der henviser til de offentlige høringer og drøftelser med højtstående personer samt resultaterne af delegationsbesøgene, som Parlamentets Midlertidige Udvalg om Klimaændringer har foretaget, og navnlig de oplysninger, der blev indsamlet gennem eksperternes indlæg og den efterfølgende drøftelse ved temamødet den 10. september 2007 om »forskellige opvarmningsniveauers indvirkning på klimaændringerne«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til interimsbetænkning fra Det Midlertidige Udvalg om Klimaændringer (A6-0136/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til interimsbetænkning fra Det Midlertidige Udvalg om Klimaændringer (A6-0136/2008),

| A. | der henviser til, at det i mandatet for Det Midlertidige Udvalg om Klimaændringer fastsættes, at udvalget skal fremsætte anbefalinger til EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringer; der henviser til, at sådanne anbefalinger bør baseres på den nyeste forskning og ikke bør udelukke den seneste videnskabelige dokumentation, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i mandatet for Det Midlertidige Udvalg om Klimaændringer fastsættes, at udvalget skal fremsætte anbefalinger til EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringer; der henviser til, at sådanne anbefalinger bør baseres på den nyeste forskning og ikke bør udelukke den seneste videnskabelige dokumentation,

| B. | der henviser til, at Det Midlertidige Udvalgs interimsbetænkning udelukkende vedrører virkninger og følger af klimaændringer baseret på videnskabelige beviser; der henviser til, at den endelige betænkning skal indeholde forslag til EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringer i henhold til udvalgets mandat og på grundlag af alle de oplysninger, som udvalget har indsamlet i forbindelse med sit arbejde; der henviser til, at den endelige betænkning ligeledes vil indeholde Parlamentets holdning i forhandlingerne om de internationale rammer for klimapolitikken efter 2012 med henblik på COP 14, der afholdes i Poznan i Polen i december 2008, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Det Midlertidige Udvalgs interimsbetænkning udelukkende vedrører virkninger og følger af klimaændringer baseret på videnskabelige beviser; der henviser til, at den endelige betænkning skal indeholde forslag til EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringer i henhold til udvalgets mandat og på grundlag af alle de oplysninger, som udvalget har indsamlet i forbindelse med sit arbejde; der henviser til, at den endelige betænkning ligeledes vil indeholde Parlamentets holdning i forhandlingerne om de internationale rammer for klimapolitikken efter 2012 med henblik på COP 14, der afholdes i Poznan i Polen i december 2008,

| C. | der henviser til, at der hersker enighed blandt videnskabsfolk om oprindelsen og årsagerne til klimaændringerne, og at denne enighed er veletableret og anerkendt verden over både inden for og uden for IPCC; der henviser til, at man siden den første IPCC-vurderingsrapport i 1990 har opbygget en meget omfattende viden og forståelse af, at tendensen med den nuværende globale opvarmning skyldes menneskets aktiviteter, og at denne sammenhæng nu betragtes som en videnskabelig kendsgerning; der henviser til, at der i videnskabelige kredse nu hersker bred enighed om, hvilken rolle menneskeskabte emissioner af drivhusgasser spiller for det globale klima; der henviser til, at på baggrund af den risikovurdering, der er forelagt, gør usikkerheden det påkrævet at handle og ikke at udskyde handling, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der hersker enighed blandt videnskabsfolk om oprindelsen og årsagerne til klimaændringerne, og at denne enighed er veletableret og anerkendt verden over både inden for og uden for IPCC; der henviser til, at man siden den første IPCC-vurderingsrapport i 1990 har opbygget en meget omfattende viden og forståelse af, at tendensen med den nuværende globale opvarmning skyldes menneskets aktiviteter, og at denne sammenhæng nu betragtes som en videnskabelig kendsgerning; der henviser til, at der i videnskabelige kredse nu hersker bred enighed om, hvilken rolle menneskeskabte emissioner af drivhusgasser spiller for det globale klima; der henviser til, at på baggrund af den risikovurdering, der er forelagt, gør usikkerheden det påkrævet at handle og ikke at udskyde handling,

| D. | der henviser til, at den viden om klimaændringer og årsagerne til den globale opvarmning, man har indhøstet hidtil gennem forskning og dataindsamling, er tilstrækkelig til at fremkalde handling fra politisk hold samt den tvingende nødvendige beslutningstagning for at sikre en betydelig reduktion af emissionerne og forberede sig på tilpasningen til de uundgåelige klimaændringer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den viden om klimaændringer og årsagerne til den globale opvarmning, man har indhøstet hidtil gennem forskning og dataindsamling, er tilstrækkelig til at fremkalde handling fra politisk hold samt den tvingende nødvendige beslutningstagning for at sikre en betydelig reduktion af emissionerne og forberede sig på tilpasningen til de uundgåelige klimaændringer,

| E. | der henviser til, at de globale CO2 ifølge IPCC AR4 er steget med ca. 80 % mellem 1970 og 2004, og at disse stigninger hovedsagelig skyldes anvendelsen af fossile brændstoffer, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de globale CO2 ifølge IPCC AR4 er steget med ca. 80 % mellem 1970 og 2004, og at disse stigninger hovedsagelig skyldes anvendelsen af fossile brændstoffer,

| F. | der henviser til, at forskning baseret på observationer og modeller viser, at der er risiko for alvorlige påvirkninger af vores planet, hvis der ikke hurtigt træffes foranstaltninger, der kan nedbremse eller helt standse yderligere stigninger i emissionerne af CO2 og andre drivhusgasser, der er opført på IPCC's liste over drivhusgasser, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at forskning baseret på observationer og modeller viser, at der er risiko for alvorlige påvirkninger af vores planet, hvis der ikke hurtigt træffes foranstaltninger, der kan nedbremse eller helt standse yderligere stigninger i emissionerne af CO2 og andre drivhusgasser, der er opført på IPCC's liste over drivhusgasser,

| G. | der henviser til, at siden revisionsperioden og den efterfølgende offentliggørelse af IPCC AR4 har man gennem talrige videnskabelige undersøgelser målt og fremlagt data, der bekræfter tendensen mod global opvarmning, og man har foretaget yderligere vurderinger af klimaændringernes indvirkning på mennesket i social, økonomisk og miljømæssig henseende samt af behovet for en tilpasning til og begrænsning af disse ændringer, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at siden revisionsperioden og den efterfølgende offentliggørelse af IPCC AR4 har man gennem talrige videnskabelige undersøgelser målt og fremlagt data, der bekræfter tendensen mod global opvarmning, og man har foretaget yderligere vurderinger af klimaændringernes indvirkning på mennesket i social, økonomisk og miljømæssig henseende samt af behovet for en tilpasning til og begrænsning af disse ændringer,

| H. | der henviser til, at det i Stern-rapporten konkluderes, at udgifterne til de forudsete klimaændringer årligt vil andrage mellem 5 % og 20 % af BNP i 2050, hvis der ikke træffes nogen foranstaltninger; der henviser til, at det i samme rapport konkluderes, at klimamålsætningerne kan nås, hvis der fra nu af årligt anvendes 1 % af BNP til foranstaltninger på dette område, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det i Stern-rapporten konkluderes, at udgifterne til de forudsete klimaændringer årligt vil andrage mellem 5 % og 20 % af BNP i 2050, hvis der ikke træffes nogen foranstaltninger; der henviser til, at det i samme rapport konkluderes, at klimamålsætningerne kan nås, hvis der fra nu af årligt anvendes 1 % af BNP til foranstaltninger på dette område,

| I. | der henviser til, at man i den løbende videnskabelige debat ikke længere sætter spørgsmålstegn ved de underliggende årsager til den globale opvarmning og klimaændringerne; der henviser til, at enhver videnskabelig debat blot er et udtryk for videnskabelige fremskridt, der har til formål at afklare den resterende usikkerhed eller tvivl, og historisk set er kendetegnet ved en stræben mod en dybere forståelse af menneskets indvirkning på naturprocesserne, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at man i den løbende videnskabelige debat ikke længere sætter spørgsmålstegn ved de underliggende årsager til den globale opvarmning og klimaændringerne; der henviser til, at enhver videnskabelig debat blot er et udtryk for videnskabelige fremskridt, der har til formål at afklare den resterende usikkerhed eller tvivl, og historisk set er kendetegnet ved en stræben mod en dybere forståelse af menneskets indvirkning på naturprocesserne,

| J. | der henviser til, at nye videnskabelige undersøgelser har leveret yderligere bevis for de menneskeskabte forstyrrelser af jordens atmosfære; der henviser til, at man gennem den fysiske videnskab for klimaændringer vurderer de konkrete følger af de eksisterende niveauer af global opvarmning, der er forårsaget af historiske emissioner; der henviser til, at data indsamlet gennem sådanne undersøgelser med al tydelighed viser, at det haster med at indføre tilpasninger og afbødningsforanstaltninger for at begrænse alvorlige risici for mennesker, biodiversiteten inden for flora og fauna, levesteder og infrastruktur, først og fremmest i udviklingslandene, men også i Europa og andre rigere dele af verden, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at nye videnskabelige undersøgelser har leveret yderligere bevis for de menneskeskabte forstyrrelser af jordens atmosfære; der henviser til, at man gennem den fysiske videnskab for klimaændringer vurderer de konkrete følger af de eksisterende niveauer af global opvarmning, der er forårsaget af historiske emissioner; der henviser til, at data indsamlet gennem sådanne undersøgelser med al tydelighed viser, at det haster med at indføre tilpasninger og afbødningsforanstaltninger for at begrænse alvorlige risici for mennesker, biodiversiteten inden for flora og fauna, levesteder og infrastruktur, først og fremmest i udviklingslandene, men også i Europa og andre rigere dele af verden,

| K. | der henviser til, at videnskaben har identificeret en række såkaldte »vippepunkter« i jordens klimasystem; disse »vippepunkter« er punkter, hvorfra der ingen vej er tilbage, og som fører til praktisk talt uoprettelige klimaændringer, hvis virkninger ikke længere kan håndteres af mennesker; disse »vippepunkter« og de uafvendelige bio-geofysiske processer, der derved udløses, kan ikke medtages fuldt ud i de eksisterende scenarier for fremtidens klima; der henviser til, at sådanne »vippepunkter« omfatter optøning af permafrost med heraf følgende udslip af store mængder metan i atmosfæren, smeltning af gletsjere, ledsaget af en stigning i absorptionen af sollys, og lavere CO2-opløselighed i havvand, ledsaget af en temperaturstigning; der henviser til, at efterhånden som temperaturerne stiger, vil disse faktorer gradvist forværre den globale opvarmning som følge af en positiv feedbackvirkning, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at videnskaben har identificeret en række såkaldte »vippepunkter« i jordens klimasystem; disse »vippepunkter« er punkter, hvorfra der ingen vej er tilbage, og som fører til praktisk talt uoprettelige klimaændringer, hvis virkninger ikke længere kan håndteres af mennesker; disse »vippepunkter« og de uafvendelige bio-geofysiske processer, der derved udløses, kan ikke medtages fuldt ud i de eksisterende scenarier for fremtidens klima; der henviser til, at sådanne »vippepunkter« omfatter optøning af permafrost med heraf følgende udslip af store mængder metan i atmosfæren, smeltning af gletsjere, ledsaget af en stigning i absorptionen af sollys, og lavere CO2-opløselighed i havvand, ledsaget af en temperaturstigning; der henviser til, at efterhånden som temperaturerne stiger, vil disse faktorer gradvist forværre den globale opvarmning som følge af en positiv feedbackvirkning,

| L. | der henviser til, at mellem 20 % og 30 % af alle arter skønnes at være udsat for en øget risiko for udryddelse, hvis der sker en temperaturstigning på mellem 1,5 °C og 2,5 °C; der henviser til, at tallet er mellem 40 % og 70 % ved en temperaturstigning på 3,5 °C, og at afbødning af klimaændringernes virkninger er dermed kritisk for bevarelsen af biodiversiteten i verden og opretholdelsen af økosystemerne, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at mellem 20 % og 30 % af alle arter skønnes at være udsat for en øget risiko for udryddelse, hvis der sker en temperaturstigning på mellem 1,5 °C og 2,5 °C; der henviser til, at tallet er mellem 40 % og 70 % ved en temperaturstigning på 3,5 °C, og at afbødning af klimaændringernes virkninger er dermed kritisk for bevarelsen af biodiversiteten i verden og opretholdelsen af økosystemerne,

| M. | der henviser til følgende forhold: over 70 % af verdens overflade er dækket af hav, havene indeholder over 97 % af alle planetens vandressourcer, havene omfatter 99 % af jordens levesteder, fisk udgør den største procentdel af de proteiner, der konsumeres af mennesker i hele verden, og som 3,5 mia. mennesker er afhængige af som deres vigtigste fødevarekilde, og at tre fjerdedele af verdens megabyer ligger ved havet, |
| --- | --- |

M.

der henviser til følgende forhold: over 70 % af verdens overflade er dækket af hav, havene indeholder over 97 % af alle planetens vandressourcer, havene omfatter 99 % af jordens levesteder, fisk udgør den største procentdel af de proteiner, der konsumeres af mennesker i hele verden, og som 3,5 mia. mennesker er afhængige af som deres vigtigste fødevarekilde, og at tre fjerdedele af verdens megabyer ligger ved havet,

| N. | der henviser til, at det på baggrund af den videnskabelige enighed, der kommer til udtryk i IPCC AR4, kan konkluderes, at de globale drivhusgasemissioner må begrænses med mellem 50 % og 85 % i forhold til år 2000 for at undgå alvorlige risici; der henviser til, at det bliver stadig vanskeligere at nå dette mål, hvis de globale drivhusgasemissioner fortsætter med at stige indtil 2020 og derefter; der henviser til, at næsten alle medlemsstater gør udmærkede fremskridt i deres bestræbelser på at overholde deres individuelle EU-mål for fordeling af byrden, hvilket øger sandsynligheden for, at EU når sine Kyoto-mål i 2012; der henviser til, at medlemsstaterne efter 2012 ikke desto mindre skal foretage mere ambitiøse reduktioner af drivhusgasemissionerne, hvis de skal nå de mål om reduktion af deres drivhusgasemissioner med mellem 60 % og 80 % inden 2050 i forhold til 1990, der blev opstillet på ovennævnte møde i Det Europæiske Råd den 8.-9. marts 2007, og som skal opnås af de udviklede lande i fællesskab, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det på baggrund af den videnskabelige enighed, der kommer til udtryk i IPCC AR4, kan konkluderes, at de globale drivhusgasemissioner må begrænses med mellem 50 % og 85 % i forhold til år 2000 for at undgå alvorlige risici; der henviser til, at det bliver stadig vanskeligere at nå dette mål, hvis de globale drivhusgasemissioner fortsætter med at stige indtil 2020 og derefter; der henviser til, at næsten alle medlemsstater gør udmærkede fremskridt i deres bestræbelser på at overholde deres individuelle EU-mål for fordeling af byrden, hvilket øger sandsynligheden for, at EU når sine Kyoto-mål i 2012; der henviser til, at medlemsstaterne efter 2012 ikke desto mindre skal foretage mere ambitiøse reduktioner af drivhusgasemissionerne, hvis de skal nå de mål om reduktion af deres drivhusgasemissioner med mellem 60 % og 80 % inden 2050 i forhold til 1990, der blev opstillet på ovennævnte møde i Det Europæiske Råd den 8.-9. marts 2007, og som skal opnås af de udviklede lande i fællesskab,

| O. | der henviser til, at IPCC AR4 viser, at positive feedbackvirkninger mellem opvarmning og begrænsning af kulstofdræn på landjorden og i havene kan kræve en yderligere væsentlig begrænsning af emissionerne for at stabilisere drivhusgaskoncentrationerne, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at IPCC AR4 viser, at positive feedbackvirkninger mellem opvarmning og begrænsning af kulstofdræn på landjorden og i havene kan kræve en yderligere væsentlig begrænsning af emissionerne for at stabilisere drivhusgaskoncentrationerne,

| P. | der henviser til, at der i EU hersker politisk enighed om, at det er af vital betydning at nå det strategiske mål om en begrænsning af den gennemsnitlige globale temperaturstigning til højst 2 °C over det præindustrielle niveau; der henviser til, at den globale temperatur allerede er steget med 0,74 °C i løbet af det seneste århundrede og uundgåeligt vil fortsætte med at stige med yderligere 0,5-0,7 °C som følge af historiske emissioner, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der i EU hersker politisk enighed om, at det er af vital betydning at nå det strategiske mål om en begrænsning af den gennemsnitlige globale temperaturstigning til højst 2 °C over det præindustrielle niveau; der henviser til, at den globale temperatur allerede er steget med 0,74 °C i løbet af det seneste århundrede og uundgåeligt vil fortsætte med at stige med yderligere 0,5-0,7 °C som følge af historiske emissioner,

| Q. | der henviser til, at de globale drivhusgasemissioner ifølge IPCC AR4 er steget siden den præindustrielle tidsalder og i øjeblikket stiger hurtigere end nogensinde tidligere, med en stigning som følge af menneskelige aktiviteter på 70 % mellem 1970 og 2004 og en betydelig stigning på 24 % siden 1990; der henviser til, at mange natursystemer på alle kontinenter og i de fleste oceaner allerede påvirkes af regionale klimaændringer i form af stigende temperaturer, ændrede regn- og vindmønstre og øget knaphed på vand, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at de globale drivhusgasemissioner ifølge IPCC AR4 er steget siden den præindustrielle tidsalder og i øjeblikket stiger hurtigere end nogensinde tidligere, med en stigning som følge af menneskelige aktiviteter på 70 % mellem 1970 og 2004 og en betydelig stigning på 24 % siden 1990; der henviser til, at mange natursystemer på alle kontinenter og i de fleste oceaner allerede påvirkes af regionale klimaændringer i form af stigende temperaturer, ændrede regn- og vindmønstre og øget knaphed på vand,

| R. | der henviser til, at det for klimasystemet er den samlede mængde drivhusgasser, der udsendes til atmosfæren, der er relevant, og ikke relative emissioner eller relative reduktioner, og at den vigtigste bestemmende faktor med henblik på at undgå farlige klimaændringer dermed er den samlede mængde drivhusgasemissioner i de kommende år og årtier, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det for klimasystemet er den samlede mængde drivhusgasser, der udsendes til atmosfæren, der er relevant, og ikke relative emissioner eller relative reduktioner, og at den vigtigste bestemmende faktor med henblik på at undgå farlige klimaændringer dermed er den samlede mængde drivhusgasemissioner i de kommende år og årtier,

| S. | der henviser til, at IPCC AR4 for første gang har undersøgt og sammenlignet de eksisterende dokumenterede vidtrækkende virkninger af ændringer i de nuværende klimamønstre for Europa såsom skrumpende gletsjere, længere vækstperioder, ændringer af arters udbredelse og sundhedspåvirkninger som følge af en hedebølge af hidtil usete dimensioner; der henviser til, at de observerede ændringer svarer til dem, der forudses i forbindelse med fremtidige klimaændringer; der henviser til, at næsten alle regioner i en samlet balance for Europa vil blive negativt berørt af visse fremtidige virkninger af klimaændringerne, som vil indebære udfordringer i mange socioøkonomiske sektorer; der henviser til, at klimaændringerne forventes at øge de regionale forskelle med hensyn til Europas naturressourcer, f.eks. adgangen til vand, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at IPCC AR4 for første gang har undersøgt og sammenlignet de eksisterende dokumenterede vidtrækkende virkninger af ændringer i de nuværende klimamønstre for Europa såsom skrumpende gletsjere, længere vækstperioder, ændringer af arters udbredelse og sundhedspåvirkninger som følge af en hedebølge af hidtil usete dimensioner; der henviser til, at de observerede ændringer svarer til dem, der forudses i forbindelse med fremtidige klimaændringer; der henviser til, at næsten alle regioner i en samlet balance for Europa vil blive negativt berørt af visse fremtidige virkninger af klimaændringerne, som vil indebære udfordringer i mange socioøkonomiske sektorer; der henviser til, at klimaændringerne forventes at øge de regionale forskelle med hensyn til Europas naturressourcer, f.eks. adgangen til vand,

| T. | der henviser til, at klimaændringerne i kombination med en omfattende urbanisering som følge af befolkningstilvæksten forventes at øge varmeudstrålingen i byerne med direkte negative følger for byboernes sundhed og velfærd, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at klimaændringerne i kombination med en omfattende urbanisering som følge af befolkningstilvæksten forventes at øge varmeudstrålingen i byerne med direkte negative følger for byboernes sundhed og velfærd,

| U. | der henviser til, at de nuværende politikker for afbødning af klimaændringerne og tilhørende praksis for en bæredygtig udvikling, som under alle omstændigheder må styrkes, ikke desto mindre vil være utilstrækkelige til at nedbringe de globale drivhusgaskoncentrationer i løbet af de kommende årtier; der henviser til, at ifølge de videnskabelige anbefalinger vil muligheden for at opnå en stabilisering af den globale drivhusgaskoncentration på et niveau svarende til en 50 procents sandsynlighed for at holde klimaændringerne inden for en temperaturstigning på 2 °C stå åben frem til 2015, hvor de globale emissioner skal toppe, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at de nuværende politikker for afbødning af klimaændringerne og tilhørende praksis for en bæredygtig udvikling, som under alle omstændigheder må styrkes, ikke desto mindre vil være utilstrækkelige til at nedbringe de globale drivhusgaskoncentrationer i løbet af de kommende årtier; der henviser til, at ifølge de videnskabelige anbefalinger vil muligheden for at opnå en stabilisering af den globale drivhusgaskoncentration på et niveau svarende til en 50 procents sandsynlighed for at holde klimaændringerne inden for en temperaturstigning på 2 °C stå åben frem til 2015, hvor de globale emissioner skal toppe,

| V. | der henviser til, at det af Arbejdsgruppe III's bidrag til IPCC AR4 fremgår, at bilag I-parterne i UNFCCC, for at nå frem til de af IPCC hidtil vurderede laveste niveauer og den hertil svarende potentielle begrænsning af skader, som gruppe betragtet inden 2020 vil skulle reducere emissionerne med 2540 % set i forhold til 1990-niveauerne, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at det af Arbejdsgruppe III's bidrag til IPCC AR4 fremgår, at bilag I-parterne i UNFCCC, for at nå frem til de af IPCC hidtil vurderede laveste niveauer og den hertil svarende potentielle begrænsning af skader, som gruppe betragtet inden 2020 vil skulle reducere emissionerne med 2540 % set i forhold til 1990-niveauerne,

| W. | der henviser til, at den næste IPCC-vurderingsrapport formentlig først offentliggøres i 2012 eller 2013; der henviser til, at supplerende viden fra fagfællebedømt videnskabelig litteratur og fra videnskabelige rapporter bestilt af regeringer eller udarbejdet af andre internationale organer eller FN-institutioner såsom Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisationen (FAO), FN's Miljøprogram (UNEP), FN's Udviklingsprogram (UNDP), Den Meteorologiske Verdensorganisation (WMO) eller Verdenssundhedsorganisationen (WHO) yder et betydeligt bidrag til en dybere forståelse af klimaændringernes nuværende og fremtidige påvirkning af mennesker og miljø samt til tilpasningen til og afbødningen af klimaændringer, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at den næste IPCC-vurderingsrapport formentlig først offentliggøres i 2012 eller 2013; der henviser til, at supplerende viden fra fagfællebedømt videnskabelig litteratur og fra videnskabelige rapporter bestilt af regeringer eller udarbejdet af andre internationale organer eller FN-institutioner såsom Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisationen (FAO), FN's Miljøprogram (UNEP), FN's Udviklingsprogram (UNDP), Den Meteorologiske Verdensorganisation (WMO) eller Verdenssundhedsorganisationen (WHO) yder et betydeligt bidrag til en dybere forståelse af klimaændringernes nuværende og fremtidige påvirkning af mennesker og miljø samt til tilpasningen til og afbødningen af klimaændringer,

| X. | der henviser til, at de fleste resultater af disse supplerende undersøgelser understreger, at det haster med at reagere på den globale opvarmning; de seneste data fra WMO, som blev offentliggjort i december 2007, viser navnlig, at årtiet fra 1998 til 2007 er det varmeste, der nogensinde er registreret, og at 2007 i sig selv vil være et af de ti varmeste år, der nogensinde er registreret, med en forventet temperaturafvigelse på 0,41 °C over det langsigtede gennemsnit, og at 2007 var kendetegnet af temperaturafvigelser, der lå mere end 4 °C over de langsigtede månedlige gennemsnit for januar og april 2007 i visse dele af Europa, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at de fleste resultater af disse supplerende undersøgelser understreger, at det haster med at reagere på den globale opvarmning; de seneste data fra WMO, som blev offentliggjort i december 2007, viser navnlig, at årtiet fra 1998 til 2007 er det varmeste, der nogensinde er registreret, og at 2007 i sig selv vil være et af de ti varmeste år, der nogensinde er registreret, med en forventet temperaturafvigelse på 0,41 °C over det langsigtede gennemsnit, og at 2007 var kendetegnet af temperaturafvigelser, der lå mere end 4 °C over de langsigtede månedlige gennemsnit for januar og april 2007 i visse dele af Europa,

| Y. | der henviser til, at den globale opvarmning og de forskellige dimensioner af klimaændringerne skal ses i forhold til andre globale problemer som fattigdom og globale sundhedsproblemer, idet disse problemer vil blive forværret som følge af de stigende temperaturer, tørke, stigende vandstand i havene og stadig hyppigere ekstreme klimafænomener; der henviser til, at klimaændringerne kan hæmme landenes evne til at følge bæredygtige udviklingsretninger og nå millenniumudviklingsmålene, og at de kan udgøre en alvorlig trussel mod eksempler på vellykket udvikling og derfor bør udgøre et overordnet tema i det internationale samarbejde, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at den globale opvarmning og de forskellige dimensioner af klimaændringerne skal ses i forhold til andre globale problemer som fattigdom og globale sundhedsproblemer, idet disse problemer vil blive forværret som følge af de stigende temperaturer, tørke, stigende vandstand i havene og stadig hyppigere ekstreme klimafænomener; der henviser til, at klimaændringerne kan hæmme landenes evne til at følge bæredygtige udviklingsretninger og nå millenniumudviklingsmålene, og at de kan udgøre en alvorlig trussel mod eksempler på vellykket udvikling og derfor bør udgøre et overordnet tema i det internationale samarbejde,

| 1. | glæder sig over, at parterne i UNFCCC på deres møde i Bali anerkendte, at IPCC AR4 er den mest omfattende og autoritative vurdering af klimaændringer hidtil, idet den opstiller et integreret videnskabeligt, teknisk og socioøkonomisk perspektiv på relevante spørgsmål samt rummer en tilskyndelse til at trække på de deri indeholdte oplysninger ved udarbejdelsen og gennemførelsen af nationale politikker for klimaændringer; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at parterne i UNFCCC på deres møde i Bali anerkendte, at IPCC AR4 er den mest omfattende og autoritative vurdering af klimaændringer hidtil, idet den opstiller et integreret videnskabeligt, teknisk og socioøkonomisk perspektiv på relevante spørgsmål samt rummer en tilskyndelse til at trække på de deri indeholdte oplysninger ved udarbejdelsen og gennemførelsen af nationale politikker for klimaændringer;

| 2. | er overbevist om, at videnskaben gør fremskridt ved at foretage sammenligninger mellem accepteret viden og hypoteser på den ene side og konkurrerende idéer på den anden og ved at anvende procedurer med fagfællebedømmelse; roser IPCC for dets arbejde og dets evne til at inddrage tusinder af videnskabsfolks arbejde; mener, at IPCC bør tage nye argumenter alvorligt for fortsat at sikre troværdigheden og kvaliteten af sin forskning; |
| --- | --- |

2.

er overbevist om, at videnskaben gør fremskridt ved at foretage sammenligninger mellem accepteret viden og hypoteser på den ene side og konkurrerende idéer på den anden og ved at anvende procedurer med fagfællebedømmelse; roser IPCC for dets arbejde og dets evne til at inddrage tusinder af videnskabsfolks arbejde; mener, at IPCC bør tage nye argumenter alvorligt for fortsat at sikre troværdigheden og kvaliteten af sin forskning;

| 3. | anser det videnskabelige belæg for klimaændringerne for fastlagt i tilstrækkeligt omfang og gentager sit engagement i EU's strategiske målsætning om at begrænse den gennemsnitlige globale temperaturstigning til højst 2 °C over de præindustrielle niveauer, hvilket ifølge flere videnskabelige rapporter kan opnås med ca. 50 procents sandsynlighed med en drivhusgaskoncentration i atmosfæren på 400-450 ppm CO2-ækvivalent, og hvilket ifølge IPCC AR4 vil kræve, at industrilandene inden 2020 reducerer deres drivhusgasemissioner med 25-40 % set i forhold til 1990-niveauerne; mener ikke desto mindre, at alle bestræbelser på at begrænse emissionerne rent faktisk bør sigte mod at holde sig et godt stykke under målet på 2 °C, idet denne grad af opvarmning allerede vil få omfattende følger for vores samfund og den enkeltes levevis og ligeledes medføre betydelige forandringer af økosystemer og vandressourcer; |
| --- | --- |

3.

anser det videnskabelige belæg for klimaændringerne for fastlagt i tilstrækkeligt omfang og gentager sit engagement i EU's strategiske målsætning om at begrænse den gennemsnitlige globale temperaturstigning til højst 2 °C over de præindustrielle niveauer, hvilket ifølge flere videnskabelige rapporter kan opnås med ca. 50 procents sandsynlighed med en drivhusgaskoncentration i atmosfæren på 400-450 ppm CO2-ækvivalent, og hvilket ifølge IPCC AR4 vil kræve, at industrilandene inden 2020 reducerer deres drivhusgasemissioner med 25-40 % set i forhold til 1990-niveauerne; mener ikke desto mindre, at alle bestræbelser på at begrænse emissionerne rent faktisk bør sigte mod at holde sig et godt stykke under målet på 2 °C, idet denne grad af opvarmning allerede vil få omfattende følger for vores samfund og den enkeltes levevis og ligeledes medføre betydelige forandringer af økosystemer og vandressourcer;

| 4. | understreger, at efterhånden som mængden af menneskeskabte drivhusgasser øges, vil det få dramatiske virkninger for og skabe alvorlige trusler mod de marine økosystemer, de marine ressourcer og fiskersamfundene, og at betydelige ændringer af vandtemperaturen kan føre til, at visse bestande af marine organismer flytter (vandrer), herunder invasion af eksotiske arter og lokale arters forsvinden; |
| --- | --- |

4.

understreger, at efterhånden som mængden af menneskeskabte drivhusgasser øges, vil det få dramatiske virkninger for og skabe alvorlige trusler mod de marine økosystemer, de marine ressourcer og fiskersamfundene, og at betydelige ændringer af vandtemperaturen kan føre til, at visse bestande af marine organismer flytter (vandrer), herunder invasion af eksotiske arter og lokale arters forsvinden;

| 5. | anerkender, at datafremskrivningerne for 2050 klart påviser, at vi må handle nu; understreger, at sidste frist for at iværksætte de nødvendige foranstaltninger for at nå målet på 2 °C er midten af næste årti; |
| --- | --- |

5.

anerkender, at datafremskrivningerne for 2050 klart påviser, at vi må handle nu; understreger, at sidste frist for at iværksætte de nødvendige foranstaltninger for at nå målet på 2 °C er midten af næste årti;

| 6. | understreger, at videnskabelige målinger fra alle kontinenter og de fleste oceaner viser, at mange natursystemer allerede påvirkes af regionale klimaændringer som følge af historiske CO2-emissioner fra de industrialiserede lande; understreger, at det er videnskabeligt bevist, at de underliggende årsager til den globale opvarmning hovedsagelig er menneskeskabte, og at mængden af indsamlet viden udgør tilstrækkeligt bevis for de menneskeskabte forstyrrelser af jordens atmosfære; |
| --- | --- |

6.

understreger, at videnskabelige målinger fra alle kontinenter og de fleste oceaner viser, at mange natursystemer allerede påvirkes af regionale klimaændringer som følge af historiske CO2-emissioner fra de industrialiserede lande; understreger, at det er videnskabeligt bevist, at de underliggende årsager til den globale opvarmning hovedsagelig er menneskeskabte, og at mængden af indsamlet viden udgør tilstrækkeligt bevis for de menneskeskabte forstyrrelser af jordens atmosfære;

| 7. | understreger, at den forventede forsuring af havene som følge af stigende CO2-niveauer kan få meget alvorlige følger for marine økosystemer, og kræver yderligere forskning på dette område for at øge vor forståelse af problemet og identificere implikationerne for den politik, der føres; |
| --- | --- |

7.

understreger, at den forventede forsuring af havene som følge af stigende CO2-niveauer kan få meget alvorlige følger for marine økosystemer, og kræver yderligere forskning på dette område for at øge vor forståelse af problemet og identificere implikationerne for den politik, der føres;

| 8. | mener, at udviklingen i svingningsmønstre for temperatur, ilt, saltindhold, pH, klorofyl og vind først bliver tydelig efter mange år; understreger behovet for datasæt og omfattende hav- og havbundsobservationer, som kan bidrage til at forklare lokale ændringer, der indvirker på fiskeriet, da vores evne til at kortlægge årsagerne og følgerne af ændringer af økosystemer er helt afhængig af tilgængeligheden af kontinuerlige datasæt i tidsrækker og omfattende havobservation; |
| --- | --- |

8.

mener, at udviklingen i svingningsmønstre for temperatur, ilt, saltindhold, pH, klorofyl og vind først bliver tydelig efter mange år; understreger behovet for datasæt og omfattende hav- og havbundsobservationer, som kan bidrage til at forklare lokale ændringer, der indvirker på fiskeriet, da vores evne til at kortlægge årsagerne og følgerne af ændringer af økosystemer er helt afhængig af tilgængeligheden af kontinuerlige datasæt i tidsrækker og omfattende havobservation;

| 9. | understreger, at de videnskabelige resultater klart viser, hvorledes klimaændringerne vil finde sted i den nærmeste fremtid i henhold til forskellige regionale mønstre, og at de ligeledes viser, at den globale opvarmning både er et udviklingsproblem og et globalt miljøproblem, hvor fattige mennesker og udviklingslandene er de mest sårbare; mener, at en tilpasning med henblik på at håndtere de uundgåelige følger af den globale opvarmning, der skyldes historiske emissioner fra de industrialiserede lande, er lige så vigtig som intensive afbødningsforanstaltninger med henblik på at undgå en yderligere ukontrollabel global opvarmning; |
| --- | --- |

9.

understreger, at de videnskabelige resultater klart viser, hvorledes klimaændringerne vil finde sted i den nærmeste fremtid i henhold til forskellige regionale mønstre, og at de ligeledes viser, at den globale opvarmning både er et udviklingsproblem og et globalt miljøproblem, hvor fattige mennesker og udviklingslandene er de mest sårbare; mener, at en tilpasning med henblik på at håndtere de uundgåelige følger af den globale opvarmning, der skyldes historiske emissioner fra de industrialiserede lande, er lige så vigtig som intensive afbødningsforanstaltninger med henblik på at undgå en yderligere ukontrollabel global opvarmning;

| 10. | pointerer, at »vippepunkter«, herunder bl.a. Amazonregnskovens henfald, afsmeltningen af den grønlandske indlandsis og indlandsisen på det vestlige Antarktis, et kollaps af den indiske monsun og en massiv frigivelse af metan fra den sibiriske tundra, er vanskelige at forudsige, men udmærket alle kunne tænkes at blive nået i løbet af dette århundrede under de nuværende klimaændringsforhold; understreger, at det for at undgå, at disse »vippepunkter« nås, vil være nødvendigt med strengere afbødningsforanstaltninger end de af IPCC AR4 angivne; |
| --- | --- |

10.

pointerer, at »vippepunkter«, herunder bl.a. Amazonregnskovens henfald, afsmeltningen af den grønlandske indlandsis og indlandsisen på det vestlige Antarktis, et kollaps af den indiske monsun og en massiv frigivelse af metan fra den sibiriske tundra, er vanskelige at forudsige, men udmærket alle kunne tænkes at blive nået i løbet af dette århundrede under de nuværende klimaændringsforhold; understreger, at det for at undgå, at disse »vippepunkter« nås, vil være nødvendigt med strengere afbødningsforanstaltninger end de af IPCC AR4 angivne;

| 11. | glæder sig i denne forbindelse over resultatet af COP 13 og COP/MOP 3, som er baseret på veletableret videnskabelig rådgivning, og navnlig Bali-køreplanen, som bør evalueres på COP 14 i 2008 og bør kunne føre til en aftale om en omfattende ordning inden 2009; glæder sig også over den opgave, der er tildelt ekspertgruppen om teknologioverførsel, og som drejer sig om vurdering af hullerne i og hindringerne for brugen af og adgangen til de økonomiske ressourcer, der stilles til rådighed for udviklingslandene som følge af deres forpligtelse til at iværksætte nationalt tilpassede afbødningsforanstaltninger på en målbar, rapporterbar og verificerbar måde; glæder sig ligeledes over oprettelsen af tilpasningsfonden og medtagelsen af skove i en ny klimabeskyttelsesaftale, der har til formål at undgå yderligere skovfældning og CO2-emissioner forårsaget af afbrænding af skove eller tørveområder, som også forårsager kolossal skade på lokalsamfundene, og som oven i købet omfatter ekspropriering af deres egen jord gennem ulovlige eller halvulovlige procedurer; |
| --- | --- |

11.

glæder sig i denne forbindelse over resultatet af COP 13 og COP/MOP 3, som er baseret på veletableret videnskabelig rådgivning, og navnlig Bali-køreplanen, som bør evalueres på COP 14 i 2008 og bør kunne føre til en aftale om en omfattende ordning inden 2009; glæder sig også over den opgave, der er tildelt ekspertgruppen om teknologioverførsel, og som drejer sig om vurdering af hullerne i og hindringerne for brugen af og adgangen til de økonomiske ressourcer, der stilles til rådighed for udviklingslandene som følge af deres forpligtelse til at iværksætte nationalt tilpassede afbødningsforanstaltninger på en målbar, rapporterbar og verificerbar måde; glæder sig ligeledes over oprettelsen af tilpasningsfonden og medtagelsen af skove i en ny klimabeskyttelsesaftale, der har til formål at undgå yderligere skovfældning og CO2-emissioner forårsaget af afbrænding af skove eller tørveområder, som også forårsager kolossal skade på lokalsamfundene, og som oven i købet omfatter ekspropriering af deres egen jord gennem ulovlige eller halvulovlige procedurer;

| 12. | tager afstand fra forsøgene på uden videnskabelig argumentation at afbilde resultaterne af undersøgelser af årsager og virkninger i forbindelse med klimaændringer som tvivlsomme og usikre; forstår imidlertid, at videnskabelige fremskridt altid har været kendetegnet af tvivl, den gradvise eliminering af en sådan tvivl og søgen efter forklaringer og modeller, der rækker ud over de nuværende videnskabelige hovedstrømninger; |
| --- | --- |

12.

tager afstand fra forsøgene på uden videnskabelig argumentation at afbilde resultaterne af undersøgelser af årsager og virkninger i forbindelse med klimaændringer som tvivlsomme og usikre; forstår imidlertid, at videnskabelige fremskridt altid har været kendetegnet af tvivl, den gradvise eliminering af en sådan tvivl og søgen efter forklaringer og modeller, der rækker ud over de nuværende videnskabelige hovedstrømninger;

| 13. | mener derfor, at det er vigtigt for en ansvarlig beslutningstagning, at der gennemføres yderligere forskning for at opnå en bedre forståelse af årsagerne til og følgerne af den globale opvarmning; mener ikke desto mindre, at den grad af viden, man hidtil har opnået, er tilstrækkelig til, at man straks kan formulere politikker, hvormed der kan opnås en reduktion af drivhusgasemissionerne, som ville begrænse klimaændringerne til + 2 °C, og foranstaltninger med henblik på tilpasning til de nuværende klimaændringer; |
| --- | --- |

13.

mener derfor, at det er vigtigt for en ansvarlig beslutningstagning, at der gennemføres yderligere forskning for at opnå en bedre forståelse af årsagerne til og følgerne af den globale opvarmning; mener ikke desto mindre, at den grad af viden, man hidtil har opnået, er tilstrækkelig til, at man straks kan formulere politikker, hvormed der kan opnås en reduktion af drivhusgasemissionerne, som ville begrænse klimaændringerne til + 2 °C, og foranstaltninger med henblik på tilpasning til de nuværende klimaændringer;

| 14. | understreger behovet for yderligere analyse af og forskning i følgerne af klimaændringer som f.eks. virkningerne på konkurrenceevnen, energiomkostningerne og den sociale udvikling i Europa, arealanvendelsens, skovenes og afskovningens rolle, havmiljøets rolle og beregning af industrisektorens og ikke mindst transportsektorens eksterne klimaomkostninger, herunder kvantificering af virkningerne af forurening fra fly; mener, at der er behov for yderligere undersøgelser for at integrere tilpasning og risikoreduktion i alle udviklings- og fattigdomsbekæmpelsesstrategier; |
| --- | --- |

14.

understreger behovet for yderligere analyse af og forskning i følgerne af klimaændringer som f.eks. virkningerne på konkurrenceevnen, energiomkostningerne og den sociale udvikling i Europa, arealanvendelsens, skovenes og afskovningens rolle, havmiljøets rolle og beregning af industrisektorens og ikke mindst transportsektorens eksterne klimaomkostninger, herunder kvantificering af virkningerne af forurening fra fly; mener, at der er behov for yderligere undersøgelser for at integrere tilpasning og risikoreduktion i alle udviklings- og fattigdomsbekæmpelsesstrategier;

| 15. | slår til lyd for yderligere forskning i virkningen af politikken med at fremme biobrændstoffer og i disses indflydelse på den tiltagende afskovning, forøgelsen af opdyrkede arealer og verdens fødevareforsyninger; |
| --- | --- |

15.

slår til lyd for yderligere forskning i virkningen af politikken med at fremme biobrændstoffer og i disses indflydelse på den tiltagende afskovning, forøgelsen af opdyrkede arealer og verdens fødevareforsyninger;

| 16. | understreger nødvendigheden af at forske i havfisks fysiologi og økologi, navnlig i troperne, hvor forskningen har været forholdsvis begrænset; påpeger, at efterhånden som vores informationsgrundlag bliver større, vil forskerne kunne udarbejde mere præcise prognoser og foreslå relevante løsninger; mener, at landing af alle bifangster til videnskabelig analyse kunne yde et større bidrag til vor informationsbase; anerkender ligeledes nødvendigheden af vedvarende forskning i klimaændringernes indvirkning på bestandene af havfugle gennem fødestress og deres indvirkning på ynglesucces og overlevelse; |
| --- | --- |

16.

understreger nødvendigheden af at forske i havfisks fysiologi og økologi, navnlig i troperne, hvor forskningen har været forholdsvis begrænset; påpeger, at efterhånden som vores informationsgrundlag bliver større, vil forskerne kunne udarbejde mere præcise prognoser og foreslå relevante løsninger; mener, at landing af alle bifangster til videnskabelig analyse kunne yde et større bidrag til vor informationsbase; anerkender ligeledes nødvendigheden af vedvarende forskning i klimaændringernes indvirkning på bestandene af havfugle gennem fødestress og deres indvirkning på ynglesucces og overlevelse;

| 17. | mener, at formidlingen af videnskabelige beviser på menneskets påvirkning af det globale klima bør være det centrale element i de mere overordnede bestræbelser på at øge borgernes bevidsthed og efterfølgende opnå og holde fast i offentlig opbakning til politiske foranstaltninger til begrænsning af CO2-emissionerne som f.eks. interaktion med forskellige sociale aktører, ikke kun i industrilandene, men også i de nye vækstlande; opfordrer IPCC til med borgerne for øje at offentliggøre sammendrag af sine vurderingsrapporter; mener desuden, at der er behov for individuelle ændringer af livsstil, og at dette bør være en del af oplysningsprogrammer til videreformidling af årsagerne til og virkningerne af den globale opvarmning; |
| --- | --- |

17.

mener, at formidlingen af videnskabelige beviser på menneskets påvirkning af det globale klima bør være det centrale element i de mere overordnede bestræbelser på at øge borgernes bevidsthed og efterfølgende opnå og holde fast i offentlig opbakning til politiske foranstaltninger til begrænsning af CO2-emissionerne som f.eks. interaktion med forskellige sociale aktører, ikke kun i industrilandene, men også i de nye vækstlande; opfordrer IPCC til med borgerne for øje at offentliggøre sammendrag af sine vurderingsrapporter; mener desuden, at der er behov for individuelle ændringer af livsstil, og at dette bør være en del af oplysningsprogrammer til videreformidling af årsagerne til og virkningerne af den globale opvarmning;

| 18. | opfordrer derfor videnskabsfolk og politiske repræsentanter til i fællesskab at bestræbe sig på at øge bevidstheden om og lobbye til fordel for tanken om, at små ting kunne gøre hele forskellen, og til i denne forbindelse at tage hensyn til, at selv samfund med en veludviklet evne til at tilpasse sig virkningerne af klimaændringer stadig er sårbare over for ekstreme forhold og uforudsigelige tildragelser; |
| --- | --- |

18.

opfordrer derfor videnskabsfolk og politiske repræsentanter til i fællesskab at bestræbe sig på at øge bevidstheden om og lobbye til fordel for tanken om, at små ting kunne gøre hele forskellen, og til i denne forbindelse at tage hensyn til, at selv samfund med en veludviklet evne til at tilpasse sig virkningerne af klimaændringer stadig er sårbare over for ekstreme forhold og uforudsigelige tildragelser;

| 19. | understreger, at den detaljerede information, der er brug for med henblik på oplysning om en lav-CO2-livsstil, herunder f.eks. erklæringer om drivhusgasfodaftryk på forbrugsvarer og drivhusgasmærkning, i øjeblikket langtfra er detaljeret nok og hurtigt må forbedres; pointerer, at sådanne initiativer ideelt set bør baseres på fælles standarder og også bør tage hensyn til de i importerede produkter lejrede drivhusgasemissioner; |
| --- | --- |

19.

understreger, at den detaljerede information, der er brug for med henblik på oplysning om en lav-CO2-livsstil, herunder f.eks. erklæringer om drivhusgasfodaftryk på forbrugsvarer og drivhusgasmærkning, i øjeblikket langtfra er detaljeret nok og hurtigt må forbedres; pointerer, at sådanne initiativer ideelt set bør baseres på fælles standarder og også bør tage hensyn til de i importerede produkter lejrede drivhusgasemissioner;

| 20. | beder Det Midlertidige Udvalg om Klimaændringer fortsætte sit arbejde og ved afslutningen af mandatet forelægge en betænkning for Parlamentet, der indeholder anbefalinger til de foranstaltninger eller initiativer såvel som til de tilpasnings- og afbødningsforanstaltninger, der skal træffes som led i EU's fremtidige integrerede politik for klimaændringer i overensstemmelse med EU's målsætning om at begrænse temperaturstigningerne til under 2 °C og resultaterne og anbefalingerne fra IPCC AR4; |
| --- | --- |

20.

beder Det Midlertidige Udvalg om Klimaændringer fortsætte sit arbejde og ved afslutningen af mandatet forelægge en betænkning for Parlamentet, der indeholder anbefalinger til de foranstaltninger eller initiativer såvel som til de tilpasnings- og afbødningsforanstaltninger, der skal træffes som led i EU's fremtidige integrerede politik for klimaændringer i overensstemmelse med EU's målsætning om at begrænse temperaturstigningerne til under 2 °C og resultaterne og anbefalingerne fra IPCC AR4;

| 21. | opfordrer Kommissionen, Rådet og Parlamentet til på højeste niveau at slå til lyd for forhandling og dialog om den strategiske udvidelse af EU- eller tredjelandes højt udviklede strategier, principper og standarder inden for forskning og aktioner til imødegåelse af klimaændringerne til at omfatte alle partnerlande i hele verden, i overensstemmelse med henstillingerne fra videnskabelige kredse; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen, Rådet og Parlamentet til på højeste niveau at slå til lyd for forhandling og dialog om den strategiske udvidelse af EU- eller tredjelandes højt udviklede strategier, principper og standarder inden for forskning og aktioner til imødegåelse af klimaændringerne til at omfatte alle partnerlande i hele verden, i overensstemmelse med henstillingerne fra videnskabelige kredse;

| 22. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

22.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 652.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/57

---

Statusrapport 2007 for Tyrkiet

P6_TA(2008)0224

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2008 om statusrapport 2007 for Tyrkiet (2007/2269(INI))

(2009/C 279 E/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens rapport for 2007 om Tyrkiets fremskridt hen imod tiltrædelse (SEK(2007)1436), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport for 2007 om Tyrkiets fremskridt hen imod tiltrædelse (SEK(2007)1436),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger af 27. september 2006 om Tyrkiets fremskridt imod tiltrædelse (1) og af 24. oktober 2007 om forbindelserne mellem EU og Tyrkiet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger af 27. september 2006 om Tyrkiets fremskridt imod tiltrædelse (1) og af 24. oktober 2007 om forbindelserne mellem EU og Tyrkiet (2),

| — | der henviser til sine beslutninger af 6. juli 2005 (3) og af 13. februar 2007 (4) om kvindernes rolle i det sociale, økonomiske og politiske liv i Tyrkiet, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 6. juli 2005 (3) og af 13. februar 2007 (4) om kvindernes rolle i det sociale, økonomiske og politiske liv i Tyrkiet,

| — | der henviser til forhandlingsrammen for Tyrkiet af 3. oktober 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til forhandlingsrammen for Tyrkiet af 3. oktober 2005,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2008/157/EF af 18. februar 2008 om principperne, prioriteterne og betingelserne for tiltrædelsespartnerskabet med Republikken Tyrkiet (5) (»tiltrædelsespartnerskabet«) samt til Rådets tidligere afgørelser om tiltrædelsespartnerskabet af 2001, 2003 og 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2008/157/EF af 18. februar 2008 om principperne, prioriteterne og betingelserne for tiltrædelsespartnerskabet med Republikken Tyrkiet (5) (»tiltrædelsespartnerskabet«) samt til Rådets tidligere afgørelser om tiltrædelsespartnerskabet af 2001, 2003 og 2006,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0168/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0168/2008),

| A. | der henviser til, at der blev indledt tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet den 3. oktober 2005 efter Rådets godkendelse af forhandlingsrammen, og at indledningen af disse forhandlinger er udgangspunktet for en varig og tidsubegrænset proces, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der blev indledt tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet den 3. oktober 2005 efter Rådets godkendelse af forhandlingsrammen, og at indledningen af disse forhandlinger er udgangspunktet for en varig og tidsubegrænset proces,

| B. | der henviser til, at Tyrkiet har forpligtet sig til reformer, gode naboforbindelser og gradvis tilpasning til EU, og at disse bestræbelser også bør ses som en mulighed for Tyrkiet til selv at modernisere yderligere, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Tyrkiet har forpligtet sig til reformer, gode naboforbindelser og gradvis tilpasning til EU, og at disse bestræbelser også bør ses som en mulighed for Tyrkiet til selv at modernisere yderligere,

| C. | der henviser til, at fuldstændig overholdelse af alle Københavnskriterierne og EU's integrationskapacitet i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i december 2006 fortsat er grundlaget for tiltrædelse af EU, som er et fællesskab baseret på fælles værdier, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at fuldstændig overholdelse af alle Københavnskriterierne og EU's integrationskapacitet i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i december 2006 fortsat er grundlaget for tiltrædelse af EU, som er et fællesskab baseret på fælles værdier,

| D. | der henviser til, at Kommissionen i sin statusrapport for 2007 konkluderede, at der kun er »sket beskedent fremskridt i 2007 med politisk reform« i Tyrkiet, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen i sin statusrapport for 2007 konkluderede, at der kun er »sket beskedent fremskridt i 2007 med politisk reform« i Tyrkiet,

| E. | der henviser til, at Tyrkiets demokrati i 2007 blev styrket, at der blev valgt et nyt parlament, som er repræsentativt for landets politiske mangfoldighed, og at der blev dannet en regering, som har et stærkt mandat, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Tyrkiets demokrati i 2007 blev styrket, at der blev valgt et nyt parlament, som er repræsentativt for landets politiske mangfoldighed, og at der blev dannet en regering, som har et stærkt mandat,

| F. | der henviser til, at Tyrkiet fortsat ikke har gennemført bestemmelserne fra associeringsaftalen mellem EF og Tyrkiet og tillægsprotokollen hertil, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Tyrkiet fortsat ikke har gennemført bestemmelserne fra associeringsaftalen mellem EF og Tyrkiet og tillægsprotokollen hertil,

| G. | der henviser til, at der blev indledt fem forhandlingskapitler i 2007, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der blev indledt fem forhandlingskapitler i 2007,

Reformer i retning af et demokratisk og velstående samfund

| 1. | glæder sig over tilsagnet fra ministerpræsident Erdogan om, at 2008 bliver året for reformer; opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til at opfylde sine løfter ved at gøre brug af sit store flertal i parlamentet til effektivt at tilstræbe reformer, der er afgørende for Tyrkiets omdannelse til et moderne og velstående demokrati baseret på en sekulær stat og et pluralistisk samfund; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over tilsagnet fra ministerpræsident Erdogan om, at 2008 bliver året for reformer; opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til at opfylde sine løfter ved at gøre brug af sit store flertal i parlamentet til effektivt at tilstræbe reformer, der er afgørende for Tyrkiets omdannelse til et moderne og velstående demokrati baseret på en sekulær stat og et pluralistisk samfund;

| 2. | understreger, at en sådan modernisering først og fremmest er i Tyrkiets egen interesse; erkender dog også den strategiske betydning for EU af et stabilt, demokratisk og velstående Tyrkiet; gentager, at opfyldelsen af de forpligtelser, der er anført i tiltrædelsespartnerskabet, er af central betydning for Tyrkiet og dets fremtidige forbindelser med EU; |
| --- | --- |

2.

understreger, at en sådan modernisering først og fremmest er i Tyrkiets egen interesse; erkender dog også den strategiske betydning for EU af et stabilt, demokratisk og velstående Tyrkiet; gentager, at opfyldelsen af de forpligtelser, der er anført i tiltrædelsespartnerskabet, er af central betydning for Tyrkiet og dets fremtidige forbindelser med EU;

| 3. | understreger sin overbevisning om, at kun et samfund, som styres af respekt for menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, og som er baseret på demokrati, retsstatsprincippet og en socialt orienteret markedsøkonomi, kan udvikle sig til et fredeligt, stabilt og velstående samfund; |
| --- | --- |

3.

understreger sin overbevisning om, at kun et samfund, som styres af respekt for menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, og som er baseret på demokrati, retsstatsprincippet og en socialt orienteret markedsøkonomi, kan udvikle sig til et fredeligt, stabilt og velstående samfund;

| 4. | understreger, at det er vigtigt, at Tyrkiet bekæmper alle former for forskelsbehandling i overensstemmelse med artikel 13 i EF-traktaten, som kræver lighed for alle uanset køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering; |
| --- | --- |

4.

understreger, at det er vigtigt, at Tyrkiet bekæmper alle former for forskelsbehandling i overensstemmelse med artikel 13 i EF-traktaten, som kræver lighed for alle uanset køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering;

| 5. | bemærker den seneste revision af tiltrædelsespartnerskabet; er opmærksom på, at denne revision, som er den tredje siden 2001, på de fleste områder forlænger ikke-opfyldte prioriteter i en yderligere periode; opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til nu at omdanne prioriteterne og tidsfristerne som anført i partnerskabet i sine reformplaner, eftersom yderligere forsinkelser alvorligt påvirker tempoet i forhandlingerne; |
| --- | --- |

5.

bemærker den seneste revision af tiltrædelsespartnerskabet; er opmærksom på, at denne revision, som er den tredje siden 2001, på de fleste områder forlænger ikke-opfyldte prioriteter i en yderligere periode; opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til nu at omdanne prioriteterne og tidsfristerne som anført i partnerskabet i sine reformplaner, eftersom yderligere forsinkelser alvorligt påvirker tempoet i forhandlingerne;

| 6. | glæder sig over, at demokrati i 2007 havde forrang for militærets forsøg på at gribe ind i den politiske proces; tilskynder den tyrkiske regering til yderligere systematisk at bestræbe sig på at sikre, at det demokratisk valgte politiske lederskab har det fulde ansvar for formuleringen af indenrigs-, udenrigs- og sikkerhedspolitik, herunder over for Cypern, og at hæren respekterer dette ansvar ved fuldt ud og entydigt at anerkende civil kontrol; påpeger navnlig behovet for at etablere fuldstændig parlamentarisk tilsyn med militær- og forsvarspolitik og alle dermed forbundne udgifter; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over, at demokrati i 2007 havde forrang for militærets forsøg på at gribe ind i den politiske proces; tilskynder den tyrkiske regering til yderligere systematisk at bestræbe sig på at sikre, at det demokratisk valgte politiske lederskab har det fulde ansvar for formuleringen af indenrigs-, udenrigs- og sikkerhedspolitik, herunder over for Cypern, og at hæren respekterer dette ansvar ved fuldt ud og entydigt at anerkende civil kontrol; påpeger navnlig behovet for at etablere fuldstændig parlamentarisk tilsyn med militær- og forsvarspolitik og alle dermed forbundne udgifter;

| 7. | er bekymret over den aktuelle udvikling i forbindelse med mulig opløsning af AKP-partiet; forventer, at den tyrkiske forfatningsdomstol respekterer retsstatsprincipperne, de europæiske standarder og retningslinjerne om forbud mod og opløsning af politiske partier og tilsvarende foranstaltninger, vedtaget af Europarådets Venedigkommission den 10.-11. december 1999; anmoder det tyrkiske parlament om at bringe forfatningen i overensstemmelse med disse standarder for forbud mod politiske partier; |
| --- | --- |

7.

er bekymret over den aktuelle udvikling i forbindelse med mulig opløsning af AKP-partiet; forventer, at den tyrkiske forfatningsdomstol respekterer retsstatsprincipperne, de europæiske standarder og retningslinjerne om forbud mod og opløsning af politiske partier og tilsvarende foranstaltninger, vedtaget af Europarådets Venedigkommission den 10.-11. december 1999; anmoder det tyrkiske parlament om at bringe forfatningen i overensstemmelse med disse standarder for forbud mod politiske partier;

| 8. | opfordrer den tyrkiske regering til, når den tilstræber reformer, at respektere pluralisme og diversitet i et sekulært og demokratisk Tyrkiet, og opfordrer regeringen og samtlige politiske partier til at konstruktivt at engagere sig i at opnå konsensus om de vigtige skridt i forbindelse med modernisering af landet; |
| --- | --- |

8.

opfordrer den tyrkiske regering til, når den tilstræber reformer, at respektere pluralisme og diversitet i et sekulært og demokratisk Tyrkiet, og opfordrer regeringen og samtlige politiske partier til at konstruktivt at engagere sig i at opnå konsensus om de vigtige skridt i forbindelse med modernisering af landet;

| 9. | anser de ændringer af straffelovens artikel 301, som blev vedtaget af det tyrkiske parlament den 30. april 2008, for at være et indledende skridt i retning af en gennemgribende reform af denne artikel samt andre artikler i straffeloven og ser frem til yderligere skridt i denne retning; understreger, at der må gøres fremskridt med hensyn til ytringsfrihed, både i teori og i praksis; beklager, at antallet af personer, der er blevet retsforfulgt i henhold til lovbestemmelser, der muliggør vilkårlige begrænsninger af ikke-voldelige meningstilkendegivelser, er steget yderligere i 2007 (6); er af den opfattelse, at tilbagekaldelsen af artikel 301 og andre lovbestemmelser, der udgør en utilladelig indskrænkning af ytringsfriheden, der er garanteret i international ret, ville være den bedste løsning med henblik på at sikre, at Tyrkiet til fulde garanterer ytringsfrihed og pressefrihed i overensstemmelse med de standarder, der er forankret i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (ECHR); |
| --- | --- |

9.

anser de ændringer af straffelovens artikel 301, som blev vedtaget af det tyrkiske parlament den 30. april 2008, for at være et indledende skridt i retning af en gennemgribende reform af denne artikel samt andre artikler i straffeloven og ser frem til yderligere skridt i denne retning; understreger, at der må gøres fremskridt med hensyn til ytringsfrihed, både i teori og i praksis; beklager, at antallet af personer, der er blevet retsforfulgt i henhold til lovbestemmelser, der muliggør vilkårlige begrænsninger af ikke-voldelige meningstilkendegivelser, er steget yderligere i 2007 (6); er af den opfattelse, at tilbagekaldelsen af artikel 301 og andre lovbestemmelser, der udgør en utilladelig indskrænkning af ytringsfriheden, der er garanteret i international ret, ville være den bedste løsning med henblik på at sikre, at Tyrkiet til fulde garanterer ytringsfrihed og pressefrihed i overensstemmelse med de standarder, der er forankret i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (ECHR);

| 10. | glæder sig over det tyrkiske parlaments nylige vedtagelse af lovgivningen om foreninger; glæder sig over Kommissionens plan om at gennemgå den nye tekst og understreger, at den bør analysere, om lovgivningen omhandler alle mangler, som de ikke muslimske trossamfund står over for med hensyn til ejendomsforvaltning og -erhvervelse, herunder konfiskeret ejendom, der er solgt til tredjemand; opfordrer de tyrkiske myndigheder til at sikre, at lovgivningen gennemføres i overensstemmelse med ECHR og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over det tyrkiske parlaments nylige vedtagelse af lovgivningen om foreninger; glæder sig over Kommissionens plan om at gennemgå den nye tekst og understreger, at den bør analysere, om lovgivningen omhandler alle mangler, som de ikke muslimske trossamfund står over for med hensyn til ejendomsforvaltning og -erhvervelse, herunder konfiskeret ejendom, der er solgt til tredjemand; opfordrer de tyrkiske myndigheder til at sikre, at lovgivningen gennemføres i overensstemmelse med ECHR og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis;

| 11. | tilskynder den tyrkiske regering til efter det positive skridt, der er taget med vedtagelsen af lovgivningen om foreninger, at opfylde sine forpligtelser vedrørende religionsfrihed ved i overensstemmelse med ECHR og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis at etablere en retlig ramme, der gør det muligt for alle trossamfund at fungere uden unødige begrænsninger, navnlig hvad angår deres juridiske status, uddannelse af præster, valg af hierarki, religionsundervisning og bygning af religiøse steder; gentager sin opfordring til øjeblikkelig genåbning af det græsk-ortodokse Halki-præsteseminarium og offentlig brug af den kirkelige titel økumenisk patriark; deler Rådets bekymring af 24. juli 2007 vedrørende den tyrkiske kassationsrets dom over det økumeniske patriarkat og forventer, at denne afgørelse ikke yderligere vil hindre patriarkatets og andre ikkemuslimske trossamfunds udøvelse af deres rettigheder i henhold til ECHR; |
| --- | --- |

11.

tilskynder den tyrkiske regering til efter det positive skridt, der er taget med vedtagelsen af lovgivningen om foreninger, at opfylde sine forpligtelser vedrørende religionsfrihed ved i overensstemmelse med ECHR og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis at etablere en retlig ramme, der gør det muligt for alle trossamfund at fungere uden unødige begrænsninger, navnlig hvad angår deres juridiske status, uddannelse af præster, valg af hierarki, religionsundervisning og bygning af religiøse steder; gentager sin opfordring til øjeblikkelig genåbning af det græsk-ortodokse Halki-præsteseminarium og offentlig brug af den kirkelige titel økumenisk patriark; deler Rådets bekymring af 24. juli 2007 vedrørende den tyrkiske kassationsrets dom over det økumeniske patriarkat og forventer, at denne afgørelse ikke yderligere vil hindre patriarkatets og andre ikkemuslimske trossamfunds udøvelse af deres rettigheder i henhold til ECHR;

| 12. | opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til som en prioritering at iværksætte et politisk initiativ, der fremmer en varig løsning på det kurdiske problem, som kun kan baseres på mærkbare forbedringer i de kulturelle, økonomiske og sociale muligheder, der er til rådighed for de kurdiske borgere, herunder reelle muligheder for at lære kurdisk på statslige og private skoler og universiteter og anvende sproget i radio- og tv-udsendelser, i dagliglivet og i adgangen til offentlige ydelser; mener, at et muligt forbud mod DTP er kontraproduktivt og ikke bidrager til en politisk løsning; |
| --- | --- |

12.

opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til som en prioritering at iværksætte et politisk initiativ, der fremmer en varig løsning på det kurdiske problem, som kun kan baseres på mærkbare forbedringer i de kulturelle, økonomiske og sociale muligheder, der er til rådighed for de kurdiske borgere, herunder reelle muligheder for at lære kurdisk på statslige og private skoler og universiteter og anvende sproget i radio- og tv-udsendelser, i dagliglivet og i adgangen til offentlige ydelser; mener, at et muligt forbud mod DTP er kontraproduktivt og ikke bidrager til en politisk løsning;

| 13. | opfordrer DTP, dets parlamentsmedlemmer og borgmestre til klart at distancere sig fra Kurdistans Arbejderparti (PKK) og gå konstruktivt ind i arbejdet med at finde en politisk løsning på det kurdiske spørgsmål inden for den demokratiske tyrkiske stat; opfordrer også alle andre politiske partier i Tyrkiet til at engagere sig konstruktivt i indsatsen for at nå det samme mål; |
| --- | --- |

13.

opfordrer DTP, dets parlamentsmedlemmer og borgmestre til klart at distancere sig fra Kurdistans Arbejderparti (PKK) og gå konstruktivt ind i arbejdet med at finde en politisk løsning på det kurdiske spørgsmål inden for den demokratiske tyrkiske stat; opfordrer også alle andre politiske partier i Tyrkiet til at engagere sig konstruktivt i indsatsen for at nå det samme mål;

| 14. | beklager, at mange retssager ført imod valgte borgmestre og andre politikere for at bruge det kurdiske sprog eller for at give udtryk for deres mening i det kurdiske spørgsmål, såsom det forløb, der endte med den nylige dom imod Leyla Zana og de 53 DTP-borgmestre; |
| --- | --- |

14.

beklager, at mange retssager ført imod valgte borgmestre og andre politikere for at bruge det kurdiske sprog eller for at give udtryk for deres mening i det kurdiske spørgsmål, såsom det forløb, der endte med den nylige dom imod Leyla Zana og de 53 DTP-borgmestre;

| 15. | gentager sine tidligere opfordringer til den tyrkiske regering om at fremlægge en omfattende masterplan til styrkelse af den samfundsøkonomiske og kulturelle udvikling i det sydøstlige Tyrkiet, hvor over halvdelen af befolkningen fortsat lever under fattigdomsgrænsen; er af den opfattelse, at denne masterplan også bør beskæftige sig med de sociale, miljømæssige, kulturelle og geopolitiske problemer, der hidrører fra Sydøstanatolien-projektet; anmoder Kommissionen om at forbinde det regionale element af bistanden ydet under Instrumentet for Førtiltrædelsesbistand (Ipa) (7) med hurtig udformning af en sådan strategi; |
| --- | --- |

15.

gentager sine tidligere opfordringer til den tyrkiske regering om at fremlægge en omfattende masterplan til styrkelse af den samfundsøkonomiske og kulturelle udvikling i det sydøstlige Tyrkiet, hvor over halvdelen af befolkningen fortsat lever under fattigdomsgrænsen; er af den opfattelse, at denne masterplan også bør beskæftige sig med de sociale, miljømæssige, kulturelle og geopolitiske problemer, der hidrører fra Sydøstanatolien-projektet; anmoder Kommissionen om at forbinde det regionale element af bistanden ydet under Instrumentet for Førtiltrædelsesbistand (Ipa) (7) med hurtig udformning af en sådan strategi;

| 16. | opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til at udvikle en generel national strategi for at tage fat på spørgsmålet om internt fordrevne personer, der ville fjerne de nuværende juridiske og praktiske mangler og tilvejebringe den nødvendige finansielle og anden støtte for at håndtere internt fordrevnes hjemvenden og kompensation korrekt; |
| --- | --- |

16.

opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til at udvikle en generel national strategi for at tage fat på spørgsmålet om internt fordrevne personer, der ville fjerne de nuværende juridiske og praktiske mangler og tilvejebringe den nødvendige finansielle og anden støtte for at håndtere internt fordrevnes hjemvenden og kompensation korrekt;

| 17. | noterer sig den kommende procedure til udarbejdelse af en ny, civil forfatning; betragter det som en afgørende faktor at lade beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder være en central del af forfatningen; gentager, at der er behov for at etablere et system af kontrolforanstaltninger, som garanterer demokratiet, retsstaten, social samhørighed og adskillelse mellem religion og stat; understreger endvidere, at den nye forfatning bør sikre ligestilling mellem mænd og kvinder, at den bør undgå anvendelsen af uklare kriterier som f.eks. almindelig moral; at den bør afholde sig fra primært at opfatte kvinder som familiemedlemmer eller fællesskabets medlemmer, og at den bør bekræfte kvinders menneskerettigheder, herunder deres seksuelle og reproduktive rettigheder, som deres individuelle rettigheder; |
| --- | --- |

17.

noterer sig den kommende procedure til udarbejdelse af en ny, civil forfatning; betragter det som en afgørende faktor at lade beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder være en central del af forfatningen; gentager, at der er behov for at etablere et system af kontrolforanstaltninger, som garanterer demokratiet, retsstaten, social samhørighed og adskillelse mellem religion og stat; understreger endvidere, at den nye forfatning bør sikre ligestilling mellem mænd og kvinder, at den bør undgå anvendelsen af uklare kriterier som f.eks. almindelig moral; at den bør afholde sig fra primært at opfatte kvinder som familiemedlemmer eller fællesskabets medlemmer, og at den bør bekræfte kvinders menneskerettigheder, herunder deres seksuelle og reproduktive rettigheder, som deres individuelle rettigheder;

| 18. | understreger nødvendigheden af en bred inddragelse af civilsamfundet i denne forfatningsproces for at opnå konsensus om Tyrkiets konstitutionelle fremtid med plads til politiske partier, etniske og religiøse mindretal og arbejdsmarkedets parter; konstaterer den skuffelse og bekymring, der hersker i en del af befolkningen, over, at ophævelsen af forbudet mod hovedtørklæder i universiteter ikke var del af en bredere reformpakke baseret på en omfattende høring af civilsamfundet; gentager sin tidligere henstilling indeholdt i den ovennævnte beslutning af 27. september 2006, vedrørende spærregrænsen; |
| --- | --- |

18.

understreger nødvendigheden af en bred inddragelse af civilsamfundet i denne forfatningsproces for at opnå konsensus om Tyrkiets konstitutionelle fremtid med plads til politiske partier, etniske og religiøse mindretal og arbejdsmarkedets parter; konstaterer den skuffelse og bekymring, der hersker i en del af befolkningen, over, at ophævelsen af forbudet mod hovedtørklæder i universiteter ikke var del af en bredere reformpakke baseret på en omfattende høring af civilsamfundet; gentager sin tidligere henstilling indeholdt i den ovennævnte beslutning af 27. september 2006, vedrørende spærregrænsen;

| 19. | bemærker de fremskridt, der er gjort vedrørende domstolenes effektivitet; bifalder den tyrkiske regerings plan om at gennemføre en reformstrategi, der er udformet til at styrke domstolenes uafhængighed og upartiskhed og øge den tillid, som offentligheden har til domstolene; er af den opfattelse, at denne strategi som en prioritet bør sikre at lovgivning vedrørende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fortolkes i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonventions standarder; noterer, at strategiens mål ikke kan opnås uden et ambitiøst genuddannelsesprogram for domstolenes ansatte; er bekymret over den negative holdning, der udvises af visse elementer i retsvæsenet, hvad angår internationale aftaler om grundlæggende rettigheder og friheder, og over for de afgørelser, der er truffet af den europæiske menneskerettighedsdomstol imod Tyrkiet for krænkelser af ECHR; |
| --- | --- |

19.

bemærker de fremskridt, der er gjort vedrørende domstolenes effektivitet; bifalder den tyrkiske regerings plan om at gennemføre en reformstrategi, der er udformet til at styrke domstolenes uafhængighed og upartiskhed og øge den tillid, som offentligheden har til domstolene; er af den opfattelse, at denne strategi som en prioritet bør sikre at lovgivning vedrørende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fortolkes i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonventions standarder; noterer, at strategiens mål ikke kan opnås uden et ambitiøst genuddannelsesprogram for domstolenes ansatte; er bekymret over den negative holdning, der udvises af visse elementer i retsvæsenet, hvad angår internationale aftaler om grundlæggende rettigheder og friheder, og over for de afgørelser, der er truffet af den europæiske menneskerettighedsdomstol imod Tyrkiet for krænkelser af ECHR;

| 20. | opfordrer indtrængende den tyrkiske forfatningsdomstol til at gøre fremskridt med hensyn til sin endelige afgørelse om lovgivningen om ombudsmanden for at give regeringen mulighed for snarest at oprette ombudsmandens kontor; anbefaler Tyrkiet at samarbejde om dette spørgsmål med den europæiske ombudsmand og nationale ombudsmænd i EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

20.

opfordrer indtrængende den tyrkiske forfatningsdomstol til at gøre fremskridt med hensyn til sin endelige afgørelse om lovgivningen om ombudsmanden for at give regeringen mulighed for snarest at oprette ombudsmandens kontor; anbefaler Tyrkiet at samarbejde om dette spørgsmål med den europæiske ombudsmand og nationale ombudsmænd i EU's medlemsstater;

| 21. | er foruroliget over den fjendtlighed over for minoriteter, der stærkt kommer til udtryk i visse dele af samfundet, og over politisk og religiøst motiveret vold; opfordrer den tyrkiske regering til at gribe ind over for de organisationer og grupper, som opildner til denne fjendtlighed, at beskytte alle dem, der er truet og frygter for deres liv, og at gøre en vedvarende indsats for at skabe et miljø, der bidrager til fuld respekt for grundlæggende menneskerettigheder og frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

21.

er foruroliget over den fjendtlighed over for minoriteter, der stærkt kommer til udtryk i visse dele af samfundet, og over politisk og religiøst motiveret vold; opfordrer den tyrkiske regering til at gribe ind over for de organisationer og grupper, som opildner til denne fjendtlighed, at beskytte alle dem, der er truet og frygter for deres liv, og at gøre en vedvarende indsats for at skabe et miljø, der bidrager til fuld respekt for grundlæggende menneskerettigheder og frihedsrettigheder;

| 22. | opfordrer indtrængende de tyrkiske myndigheder til at gennemføre en komplet undersøgelse af mordene på Hrant Dink og på de tre kristne i Malatya samt alle andre tilfælde af politisk, religiøst eller racistisk motiveret vold; beklager de langsommelige retssager i disse sager, mistanken om partiskhed og den fornemmelse af straffrihed, som følger heraf, og anmoder myndighederne om at sørge for en fuldstændig afklaring af beskyldningerne over for de kompetente myndigheder om forsømmelse, og at drage de ansvarlige til ansvar; |
| --- | --- |

22.

opfordrer indtrængende de tyrkiske myndigheder til at gennemføre en komplet undersøgelse af mordene på Hrant Dink og på de tre kristne i Malatya samt alle andre tilfælde af politisk, religiøst eller racistisk motiveret vold; beklager de langsommelige retssager i disse sager, mistanken om partiskhed og den fornemmelse af straffrihed, som følger heraf, og anmoder myndighederne om at sørge for en fuldstændig afklaring af beskyldningerne over for de kompetente myndigheder om forsømmelse, og at drage de ansvarlige til ansvar;

| 23. | opmuntrer de tyrkiske myndigheder til beslutsomt at foretage undersøgelser af den kriminelle organisation Ergenekon under streng overholdelse af retsstatsprincipperne, fuldt ud at afdække gruppens netværk, der strækker sig ind i statsstrukturerne, og at drage de involverede til ansvar for domstolene; |
| --- | --- |

23.

opmuntrer de tyrkiske myndigheder til beslutsomt at foretage undersøgelser af den kriminelle organisation Ergenekon under streng overholdelse af retsstatsprincipperne, fuldt ud at afdække gruppens netværk, der strækker sig ind i statsstrukturerne, og at drage de involverede til ansvar for domstolene;

| 24. | noterer sig Kommissionens vurdering af den fortsatte faldende tendens i antallet af tortur- og mishandlingssager og den positive effekt af de relevante lovgivningsmæssige beskyttelsesforanstaltninger; anmoder imidlertid Kommissionen om at undersøge, om antiterrorlovgivningen og lovgivningen om politiets beføjelser ikke svækker dette positive resultat; opfordrer den tyrkiske regering til at optrappe sin kamp mod tortur, der begås uden for og i tilbageholdelsescentre, og mod straffrihed for retshåndhævelsespersonale, og at ratificere og gennemføre den valgfri protokol til FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, hvorved der tilvejebringes systematisk forebyggelse af tortur og uafhængig overvågning af tilbageholdelsescentre; |
| --- | --- |

24.

noterer sig Kommissionens vurdering af den fortsatte faldende tendens i antallet af tortur- og mishandlingssager og den positive effekt af de relevante lovgivningsmæssige beskyttelsesforanstaltninger; anmoder imidlertid Kommissionen om at undersøge, om antiterrorlovgivningen og lovgivningen om politiets beføjelser ikke svækker dette positive resultat; opfordrer den tyrkiske regering til at optrappe sin kamp mod tortur, der begås uden for og i tilbageholdelsescentre, og mod straffrihed for retshåndhævelsespersonale, og at ratificere og gennemføre den valgfri protokol til FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, hvorved der tilvejebringes systematisk forebyggelse af tortur og uafhængig overvågning af tilbageholdelsescentre;

| 25. | noterer sig ministerpræsident Erdogans vurdering af assimilering som udtrykt under hans nylige officielle besøg i Tyskland; er derfor af den opfattelse, at den tyrkiske regering bør tage skridt til at sætte alle borgere i stand til at udvikle deres kulturelle identitet inden for den demokratiske tyrkiske stat; påpeger i den forbindelse de forpligtelser, der er fastlagt i forhandlingsrammen vedrørende respekt for og beskyttelse af mindretal, og effektiv adgang til uddannelse i og transmission af andre sprog end tyrkisk og adgang til offentlige ydelser på disse andre sprog; |
| --- | --- |

25.

noterer sig ministerpræsident Erdogans vurdering af assimilering som udtrykt under hans nylige officielle besøg i Tyskland; er derfor af den opfattelse, at den tyrkiske regering bør tage skridt til at sætte alle borgere i stand til at udvikle deres kulturelle identitet inden for den demokratiske tyrkiske stat; påpeger i den forbindelse de forpligtelser, der er fastlagt i forhandlingsrammen vedrørende respekt for og beskyttelse af mindretal, og effektiv adgang til uddannelse i og transmission af andre sprog end tyrkisk og adgang til offentlige ydelser på disse andre sprog;

| 26. | glæder sig over de fremskridt, der er opnået vedrørende beskyttelse af kvinder mod vold, og roser det arbejde, der er udført af offentlige institutioner og organisationer i civilsamfundet i denne henseende; opmuntrer de tyrkiske myndigheder til yderligere at udrydde vold i hjemmet, såkaldte »æresdrab« og tvangsægteskaber, navnlig ved fuldt ud at gennemføre den relevante lovgivning, fortsætte en vedvarende offentlig kampagne, stille flere krisecentre til rådighed for ofrene, optrappe uddannelse for retshåndhævende organer og nøje overvåge gennemførte initiativer; konstaterer med bekymring, at adgang til pålidelige data om tilfælde af vold mod kvinder fortsat er et problem, og opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til at afhjælpe denne mangel; |
| --- | --- |

26.

glæder sig over de fremskridt, der er opnået vedrørende beskyttelse af kvinder mod vold, og roser det arbejde, der er udført af offentlige institutioner og organisationer i civilsamfundet i denne henseende; opmuntrer de tyrkiske myndigheder til yderligere at udrydde vold i hjemmet, såkaldte »æresdrab« og tvangsægteskaber, navnlig ved fuldt ud at gennemføre den relevante lovgivning, fortsætte en vedvarende offentlig kampagne, stille flere krisecentre til rådighed for ofrene, optrappe uddannelse for retshåndhævende organer og nøje overvåge gennemførte initiativer; konstaterer med bekymring, at adgang til pålidelige data om tilfælde af vold mod kvinder fortsat er et problem, og opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til at afhjælpe denne mangel;

| 27. | anerkender, at et betragteligt antal kvinder har vigtige stillinger inden for det økonomiske, det politiske og det akademiske område i Tyrkiet, og gentager, at ligebehandling, adgang til uddannelse og styrkelse af kvinders rolle i den politiske, økonomiske og sociale sektor er væsentlig for yderligere økonomisk vækst og velfærd i Tyrkiet; bemærker dog med bekymring, at den samlede erhvervsfrekvens for kvinder i Tyrkiet stadig kun er 23,8 % (8), og at der næsten ikke er sket nogen stigning i kvinders deltagelse i politik; opfordrer derfor den tyrkiske regering til at træffe yderligere mærkbare foranstaltninger til at øge kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet, med særlig fokus på landdistrikter, og at øge deres inddragelse i sundhedssystemer og sociale sikringsordninger samt udforme instrumenter eller midlertidige foranstaltninger for at øge kvinders aktive deltagelse i politik; |
| --- | --- |

27.

anerkender, at et betragteligt antal kvinder har vigtige stillinger inden for det økonomiske, det politiske og det akademiske område i Tyrkiet, og gentager, at ligebehandling, adgang til uddannelse og styrkelse af kvinders rolle i den politiske, økonomiske og sociale sektor er væsentlig for yderligere økonomisk vækst og velfærd i Tyrkiet; bemærker dog med bekymring, at den samlede erhvervsfrekvens for kvinder i Tyrkiet stadig kun er 23,8 % (8), og at der næsten ikke er sket nogen stigning i kvinders deltagelse i politik; opfordrer derfor den tyrkiske regering til at træffe yderligere mærkbare foranstaltninger til at øge kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet, med særlig fokus på landdistrikter, og at øge deres inddragelse i sundhedssystemer og sociale sikringsordninger samt udforme instrumenter eller midlertidige foranstaltninger for at øge kvinders aktive deltagelse i politik;

| 28. | roser den tyrkiske regering for dens støtte af vellykkede samarbejdsprojekter mellem EU og tyrkiske partnere, som f.eks. det parvise projekt, som er ved at forberede vejen for et uafhængigt ligestillingsorgan, og som er ved at uddanne 750 tjenestemænd inden for integration af ligestillingsaspektet, forventer at et sådant ligestillingsorgan oprettes snarest muligt; |
| --- | --- |

28.

roser den tyrkiske regering for dens støtte af vellykkede samarbejdsprojekter mellem EU og tyrkiske partnere, som f.eks. det parvise projekt, som er ved at forberede vejen for et uafhængigt ligestillingsorgan, og som er ved at uddanne 750 tjenestemænd inden for integration af ligestillingsaspektet, forventer at et sådant ligestillingsorgan oprettes snarest muligt;

| 29. | bemærker, at det er uklart, hvilke beføjelser der tillægges det tyrkiske parlaments foreslåede ligestillingskommission; opfordrer det tyrkiske parlament til at nedsætte et specialiseret udvalg med lovgivningsbeføjelser som et vigtigt instrument til at forbedre kvinders rettigheder og ligestilling i Tyrkiet; |
| --- | --- |

29.

bemærker, at det er uklart, hvilke beføjelser der tillægges det tyrkiske parlaments foreslåede ligestillingskommission; opfordrer det tyrkiske parlament til at nedsætte et specialiseret udvalg med lovgivningsbeføjelser som et vigtigt instrument til at forbedre kvinders rettigheder og ligestilling i Tyrkiet;

| 30. | respekterer og går stærkt ind for det arbejde, der udføres af kvindeorganisationer i Tyrkiet, som bidrager til at styrke kvinders rolle i samfundet, bidrager til at beskytte dem mod vold og fremmer deres iværksætterånd, samtidig med at der foregås med et positivt eksempel på styrkelse af kvinders position og bidrages til ligestilling mellem kvinder og mænd; |
| --- | --- |

30.

respekterer og går stærkt ind for det arbejde, der udføres af kvindeorganisationer i Tyrkiet, som bidrager til at styrke kvinders rolle i samfundet, bidrager til at beskytte dem mod vold og fremmer deres iværksætterånd, samtidig med at der foregås med et positivt eksempel på styrkelse af kvinders position og bidrages til ligestilling mellem kvinder og mænd;

| 31. | roser Tyrkiet for den positive udvikling i landets økonomi; gentager sit synspunkt om, at kun et socialt sammenhængende samfund, støttet af en stærk middelklasse, kan nyde velstand; beklager derfor den ringe indvirkning, som den stærke økonomiske vækst har på det fortsat svage arbejdsmarked; påpeger behovet for at løse problemet med den sorte økonomi og at placere det sociale sikringssystem på et bæredygtigt grundlag; mener, at en større rolle til små og mellemstore virksomheder ville kunne bidrage til en hurtigere økonomisk vækst; |
| --- | --- |

31.

roser Tyrkiet for den positive udvikling i landets økonomi; gentager sit synspunkt om, at kun et socialt sammenhængende samfund, støttet af en stærk middelklasse, kan nyde velstand; beklager derfor den ringe indvirkning, som den stærke økonomiske vækst har på det fortsat svage arbejdsmarked; påpeger behovet for at løse problemet med den sorte økonomi og at placere det sociale sikringssystem på et bæredygtigt grundlag; mener, at en større rolle til små og mellemstore virksomheder ville kunne bidrage til en hurtigere økonomisk vækst;

| 32. | påpeger muligheden for en effektiv social dialog til opbygning af de partnerskaber, der er påkrævet, for at en socialt orienteret markedsøkonomi kan fungere; er skuffet over de begrænsede fremskridt, der er gjort med hensyn til styrkelse af mekanismerne i den sociale dialog; opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til fuldt ud at gennemføre ILO-konventionerne og understreger behovet for at fjerne nuværende begrænsninger i forsamlingsfriheden, retten til at strejke og retten til at forhandle kollektive overenskomster; |
| --- | --- |

32.

påpeger muligheden for en effektiv social dialog til opbygning af de partnerskaber, der er påkrævet, for at en socialt orienteret markedsøkonomi kan fungere; er skuffet over de begrænsede fremskridt, der er gjort med hensyn til styrkelse af mekanismerne i den sociale dialog; opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til fuldt ud at gennemføre ILO-konventionerne og understreger behovet for at fjerne nuværende begrænsninger i forsamlingsfriheden, retten til at strejke og retten til at forhandle kollektive overenskomster;

| 33. | er bekymret over det tyrkiske politis overdrevne brug af vold imod demonstranter på første maj-mødet i 2008 i Istanbul; understreger atter, at forsamlingsfrihed og fagforeningernes fredelige udøvelse af deres aktiviteter udgør en grundlæggende rettighed i henhold til ECHR; |
| --- | --- |

33.

er bekymret over det tyrkiske politis overdrevne brug af vold imod demonstranter på første maj-mødet i 2008 i Istanbul; understreger atter, at forsamlingsfrihed og fagforeningernes fredelige udøvelse af deres aktiviteter udgør en grundlæggende rettighed i henhold til ECHR;

| 34. | understeger, at adgang til uddannelse er vigtigt for et socialt sammenhængende samfund; roser den tyrkiske regering og civilsamfundet for kampagnen for at øge pigers optagelse på skoler; påpeger dog behovet for at sikre, at alle børn registreres ved fødslen, og at forbedre overvågning og håndhævelse af undervisningspligten for yderligere at reducere antallet af børn, der ikke går i skole; roser den tyrkiske regering for de positive resultater, der er opnået med hensyn til reduktionen af børnearbejde, og opmuntrer den til at fortsætte sine bestræbelser på dette område; |
| --- | --- |

34.

understeger, at adgang til uddannelse er vigtigt for et socialt sammenhængende samfund; roser den tyrkiske regering og civilsamfundet for kampagnen for at øge pigers optagelse på skoler; påpeger dog behovet for at sikre, at alle børn registreres ved fødslen, og at forbedre overvågning og håndhævelse af undervisningspligten for yderligere at reducere antallet af børn, der ikke går i skole; roser den tyrkiske regering for de positive resultater, der er opnået med hensyn til reduktionen af børnearbejde, og opmuntrer den til at fortsætte sine bestræbelser på dette område;

| 35. | udtrykker sin bekymring med hensyn til korruptionsniveauet; opfordrer indtrængende de tyrkiske myndigheder til at fastlægge en samlet antikorruptionsstrategi, der er udformet til effektivt at bekæmpe korruption; |
| --- | --- |

35.

udtrykker sin bekymring med hensyn til korruptionsniveauet; opfordrer indtrængende de tyrkiske myndigheder til at fastlægge en samlet antikorruptionsstrategi, der er udformet til effektivt at bekæmpe korruption;

| 36. | er bekymret over de store udviklingsmæssige uligheder mellem tyrkiske regioner og også mellem landdistrikter og byområder; opfordrer den tyrkiske regering til at fremlægge en omfattende strategi, der forholder sig til disse uligheder; opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2008 at forsyne Parlamentet med oplysninger om EU's bidrag til denne strategiske planlægning under Ipa-instrumentet i 2007 og 2008; |
| --- | --- |

36.

er bekymret over de store udviklingsmæssige uligheder mellem tyrkiske regioner og også mellem landdistrikter og byområder; opfordrer den tyrkiske regering til at fremlægge en omfattende strategi, der forholder sig til disse uligheder; opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2008 at forsyne Parlamentet med oplysninger om EU's bidrag til denne strategiske planlægning under Ipa-instrumentet i 2007 og 2008;

| 37. | opfordrer den tyrkiske regering til at anvende europæiske standarder for projekter med vidtrækkende virkninger, såsom bygning af dæmninger i Munzur-dalen, Allianoi-dæmningen, bygning af Ilisu-dæmningen og guldudvinding i Bergama og andre regioner, der truer såvel den historiske arv og unikke, værdifulde landskaber; opfordrer den tyrkiske regering til at betragte EU-retten som rettesnor ved udformningen af regionale udviklingsprojekter; |
| --- | --- |

37.

opfordrer den tyrkiske regering til at anvende europæiske standarder for projekter med vidtrækkende virkninger, såsom bygning af dæmninger i Munzur-dalen, Allianoi-dæmningen, bygning af Ilisu-dæmningen og guldudvinding i Bergama og andre regioner, der truer såvel den historiske arv og unikke, værdifulde landskaber; opfordrer den tyrkiske regering til at betragte EU-retten som rettesnor ved udformningen af regionale udviklingsprojekter;

| 38. | fordømmer på det kraftigste den vold, som PKK og andre terrorgrupper i Tyrkiet har begået; fordømmer angrebet i Diyarbakir i januar 2008, hvor seks mennesker blev dræbt og over 60 mennesker såret, og udtrykker sin dybeste medfølelse med familierne til ofrene for denne forbrydelse; gentager sin solidaritet med Tyrkiet i landets kamp mod terrorisme og opfordrer igen PKK til at erklære og respektere øjeblikkelig og betingelsesløs våbenhvile; |
| --- | --- |

38.

fordømmer på det kraftigste den vold, som PKK og andre terrorgrupper i Tyrkiet har begået; fordømmer angrebet i Diyarbakir i januar 2008, hvor seks mennesker blev dræbt og over 60 mennesker såret, og udtrykker sin dybeste medfølelse med familierne til ofrene for denne forbrydelse; gentager sin solidaritet med Tyrkiet i landets kamp mod terrorisme og opfordrer igen PKK til at erklære og respektere øjeblikkelig og betingelsesløs våbenhvile;

| 39. | gentager sine anmodninger til den tyrkiske regering om ikke at deltage i uforholdsmæssige militære operationer, der krænker Iraks territorium; opfordrer indtrængende Tyrkiet til at respektere Iraks territoriale integritet, menneskerettigheder og retsstaten, og til at sikre, at civile dødsfald undgås; opfordrer indtrængende Iraks regering og den kurdiske regionale regering i Irak til ikke at tillade, at irakisk territorium anvendes som base for terrorhandlinger mod Tyrkiet; bifalder den kommunikation, der finder sted mellem Tyrkiets og Iraks regeringer, og opfordrer også til foranstaltninger til en optrapning af samarbejdet med den kurdiske regionale regering i Irak for at muliggøre effektiv bekæmpelse af terrorangreb under irakisk ansvar; |
| --- | --- |

39.

gentager sine anmodninger til den tyrkiske regering om ikke at deltage i uforholdsmæssige militære operationer, der krænker Iraks territorium; opfordrer indtrængende Tyrkiet til at respektere Iraks territoriale integritet, menneskerettigheder og retsstaten, og til at sikre, at civile dødsfald undgås; opfordrer indtrængende Iraks regering og den kurdiske regionale regering i Irak til ikke at tillade, at irakisk territorium anvendes som base for terrorhandlinger mod Tyrkiet; bifalder den kommunikation, der finder sted mellem Tyrkiets og Iraks regeringer, og opfordrer også til foranstaltninger til en optrapning af samarbejdet med den kurdiske regionale regering i Irak for at muliggøre effektiv bekæmpelse af terrorangreb under irakisk ansvar;

Regionale spørgsmål og eksterne forbindelser

| 40. | minder om Tyrkiets engagement i gode naboforbindelser og understreger sin forventning om, at Tyrkiet vil afholde sig fra trusler mod nabolande og løse alle udestående tvister fredeligt i overensstemmelse med FN-pagten og andre relevante internationale konventioner og bilaterale aftaler og forpligtelser; opfordrer navnlig de tyrkiske myndigheder til i det gode naboskabs ånd at intensivere dialogen med Grækenland (f.eks. om den ægæiske fastlandssokkel) og Bulgarien (f.eks. om ejendomsrettigheder for bulgarske flygtninge fra Trakien) med henblik på at finde en løsning på alle uafklarede bilaterale spørgsmål; |
| --- | --- |

40.

minder om Tyrkiets engagement i gode naboforbindelser og understreger sin forventning om, at Tyrkiet vil afholde sig fra trusler mod nabolande og løse alle udestående tvister fredeligt i overensstemmelse med FN-pagten og andre relevante internationale konventioner og bilaterale aftaler og forpligtelser; opfordrer navnlig de tyrkiske myndigheder til i det gode naboskabs ånd at intensivere dialogen med Grækenland (f.eks. om den ægæiske fastlandssokkel) og Bulgarien (f.eks. om ejendomsrettigheder for bulgarske flygtninge fra Trakien) med henblik på at finde en løsning på alle uafklarede bilaterale spørgsmål;

| 41. | understreger behovet for at nå frem til en bred løsning på Cypern-problemet; glæder sig over aftalen mellem lederne af de to samfund på Cypern den 21. marts 2008 og opfordrer begge parter til at anvende det nuværende vindue af muligheder med henblik på at opnå en bred løsning inden for FN-systemet på grundlag af de principper, som EU hviler på; minder i den forbindelse om sine tidligere beslutninger, hvori det fastslås, at tilbagetrækning af de tyrkiske styrker ville lette forhandlingerne om en løsning; |
| --- | --- |

41.

understreger behovet for at nå frem til en bred løsning på Cypern-problemet; glæder sig over aftalen mellem lederne af de to samfund på Cypern den 21. marts 2008 og opfordrer begge parter til at anvende det nuværende vindue af muligheder med henblik på at opnå en bred løsning inden for FN-systemet på grundlag af de principper, som EU hviler på; minder i den forbindelse om sine tidligere beslutninger, hvori det fastslås, at tilbagetrækning af de tyrkiske styrker ville lette forhandlingerne om en løsning;

| 42. | er tilfreds med, at der er oprettet et finansielt støtteinstrument for at opmuntre til økonomisk udvikling af det tyrkisk-cypriotiske samfund; opfordrer igen Kommissionen til specifikt at rapportere om gennemførelsen og effektiviteten af dette instrument; |
| --- | --- |

42.

er tilfreds med, at der er oprettet et finansielt støtteinstrument for at opmuntre til økonomisk udvikling af det tyrkisk-cypriotiske samfund; opfordrer igen Kommissionen til specifikt at rapportere om gennemførelsen og effektiviteten af dette instrument;

| 43. | glæder sig over de bedre forbindelser, der er opnået mellem Grækenland og Tyrkiet gennem det sidste årti, og videreførelsen af det gode politiske klima, som kom til udtryk under Den Hellenske Republiks premierminister Kostas Karamanlis' officielle besøg i Tyrkiet, som give håb om en yderligere forbedring af forholdet mellem Grækenland og Tyrkiet, navnlig en fredelig løsning af alle punkter, der er gjort opmærksom på i Parlamentets tidligere beslutninger, på grundlag af folkeretten og i overensstemmelse med de forpligtelser, der er indgået i forhandlingsrammen; |
| --- | --- |

43.

glæder sig over de bedre forbindelser, der er opnået mellem Grækenland og Tyrkiet gennem det sidste årti, og videreførelsen af det gode politiske klima, som kom til udtryk under Den Hellenske Republiks premierminister Kostas Karamanlis' officielle besøg i Tyrkiet, som give håb om en yderligere forbedring af forholdet mellem Grækenland og Tyrkiet, navnlig en fredelig løsning af alle punkter, der er gjort opmærksom på i Parlamentets tidligere beslutninger, på grundlag af folkeretten og i overensstemmelse med de forpligtelser, der er indgået i forhandlingsrammen;

| 44. | opfordrer den tyrkiske regering til at genåbne sin grænse til Armenien og genoprette fulde økonomiske og politiske forbindelser med landet; opfordrer igen den tyrkiske og den armenske regering til at indlede en forsoningsproces vedrørende nutiden og fortiden, der gør det muligt åbent og ærligt at drøfte fortidens begivenheder; opfordrer Kommissionen til at lette denne forsoningsproces; |
| --- | --- |

44.

opfordrer den tyrkiske regering til at genåbne sin grænse til Armenien og genoprette fulde økonomiske og politiske forbindelser med landet; opfordrer igen den tyrkiske og den armenske regering til at indlede en forsoningsproces vedrørende nutiden og fortiden, der gør det muligt åbent og ærligt at drøfte fortidens begivenheder; opfordrer Kommissionen til at lette denne forsoningsproces;

| 45. | anerkender Tyrkiets rolle som en vigtig partner for EU med henblik på realisering af EU's udenrigspolitiske mål i Sortehavsområdet, Centralasien og Mellemøsten i bredere forstand; opfordrer Kommissionen og Rådet til bedre at udnytte potentialet i nære forbindelser mellem EU og Tyrkiet i disse regioner; |
| --- | --- |

45.

anerkender Tyrkiets rolle som en vigtig partner for EU med henblik på realisering af EU's udenrigspolitiske mål i Sortehavsområdet, Centralasien og Mellemøsten i bredere forstand; opfordrer Kommissionen og Rådet til bedre at udnytte potentialet i nære forbindelser mellem EU og Tyrkiet i disse regioner;

| 46. | opfordrer indtrængende Tyrkiet til at underskrive Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol, da denne er et vigtigt multilateralt instrument; |
| --- | --- |

46.

opfordrer indtrængende Tyrkiet til at underskrive Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol, da denne er et vigtigt multilateralt instrument;

| 47. | roser Tyrkiets bidrag til missioner og operationer som led i Den Europæiske Sikkerheds- og Forsvarspolitik (ESFP) i Bosnien-Hercegovina og Den Demokratiske Republik Congo og dets bidrag til NATO-ledede operationer i Kosovo, Darfur og Afghanistan; |
| --- | --- |

47.

roser Tyrkiets bidrag til missioner og operationer som led i Den Europæiske Sikkerheds- og Forsvarspolitik (ESFP) i Bosnien-Hercegovina og Den Demokratiske Republik Congo og dets bidrag til NATO-ledede operationer i Kosovo, Darfur og Afghanistan;

| 48. | beklager imidlertid Tyrkiets indsigelser mod at gennemføre EU's og NATO's strategiske samarbejde baseret på og rækkende udover Berlin Plus-aftalen; er bekymret over de negative følger heraf for beskyttelsen af EU's udsendte personale, især EU's politimission i Afghanistan og EU's retsstatsmission i Kosovo (EULEX-missionen), og opfordrer til, at Tyrkiet trækker sine indsigelser tilbage så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

48.

beklager imidlertid Tyrkiets indsigelser mod at gennemføre EU's og NATO's strategiske samarbejde baseret på og rækkende udover Berlin Plus-aftalen; er bekymret over de negative følger heraf for beskyttelsen af EU's udsendte personale, især EU's politimission i Afghanistan og EU's retsstatsmission i Kosovo (EULEX-missionen), og opfordrer til, at Tyrkiet trækker sine indsigelser tilbage så hurtigt som muligt;

Forbindelserne mellem EU og Tyrkiet

| 49. | opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til fuldt ud og øjeblikkeligt at gennemføre bestemmelserne i associeringsaftalen mellem EF og Tyrkiet samt tillægsprotokollen; erindrer om, at manglende opfyldelse af Tyrkiets forpligtelser vil fortsætte med alvorligt at påvirke forhandlingsprocessen; |
| --- | --- |

49.

opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til fuldt ud og øjeblikkeligt at gennemføre bestemmelserne i associeringsaftalen mellem EF og Tyrkiet samt tillægsprotokollen; erindrer om, at manglende opfyldelse af Tyrkiets forpligtelser vil fortsætte med alvorligt at påvirke forhandlingsprocessen;

| 50. | anerkender Tyrkiets ambition om at blive et omdrejningspunkt for energi i de eurasiske lande og den rolle, som landet kan spille ved at bidrage til Europas energisikkerhed; roser de fremskridt, som Tyrkiet har opnået inden for energi; erindrer om sin ovennævnte beslutning af 24. oktober 2007, som støtter indledningen af forhandlinger på området; opmuntrer Tyrkiet til at tilslutte sig det europæiske energifællesskab som fuldgyldigt medlem for at styrke energisamarbejdet mellem EU og Tyrkiet, hvilket kan gavne alle involverede parter; opfordrer Tyrkiet til fuldt ud at støtte Nabucco-rørledningsprojektet, som er et europæisk prioriteret projekt; |
| --- | --- |

50.

anerkender Tyrkiets ambition om at blive et omdrejningspunkt for energi i de eurasiske lande og den rolle, som landet kan spille ved at bidrage til Europas energisikkerhed; roser de fremskridt, som Tyrkiet har opnået inden for energi; erindrer om sin ovennævnte beslutning af 24. oktober 2007, som støtter indledningen af forhandlinger på området; opmuntrer Tyrkiet til at tilslutte sig det europæiske energifællesskab som fuldgyldigt medlem for at styrke energisamarbejdet mellem EU og Tyrkiet, hvilket kan gavne alle involverede parter; opfordrer Tyrkiet til fuldt ud at støtte Nabucco-rørledningsprojektet, som er et europæisk prioriteret projekt;

| 51. | opfordrer Kommissionen og den tyrkiske regering til at indlede forhandlinger om en aftale om lettelse af udstedelse af visum mellem EU og Tyrkiet; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen og den tyrkiske regering til at indlede forhandlinger om en aftale om lettelse af udstedelse af visum mellem EU og Tyrkiet;

| 52. | påpeger, at en af de vigtigste immigrationsruter til Europa fra Mellemøsten i bred forstand og Sydasien går gennem Tyrkiets territorium; bemærker de begrænsede fremskridt, der er opnået inden for forvaltningen af migration; opfordrer Kommissionen og Tyrkiet til at intensivere forhandlingerne om en tilbagetagelsesaftale i overensstemmelse med grundlæggende menneskerettigheder med henblik på straks at indgå en sådan aftale; opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til korrekt at gennemføre de eksisterende bilaterale tilbagetagelsesaftaler og -protokoller med EU-medlemsstater; |
| --- | --- |

52.

påpeger, at en af de vigtigste immigrationsruter til Europa fra Mellemøsten i bred forstand og Sydasien går gennem Tyrkiets territorium; bemærker de begrænsede fremskridt, der er opnået inden for forvaltningen af migration; opfordrer Kommissionen og Tyrkiet til at intensivere forhandlingerne om en tilbagetagelsesaftale i overensstemmelse med grundlæggende menneskerettigheder med henblik på straks at indgå en sådan aftale; opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til korrekt at gennemføre de eksisterende bilaterale tilbagetagelsesaftaler og -protokoller med EU-medlemsstater;

| 53. | glæder sig over de fremskridt, der er opnået af den tyrkiske regering inden for uddannelse, ungdom og kultur, for så vidt angår tilpasning til den gældende EU-ret; understreger betydningen af nært og bæredygtigt samarbejde mellem EU og Tyrkiet på disse områder, som er afgørende for en vellykket langsigtet modernisering af det tyrkiske samfund; |
| --- | --- |

53.

glæder sig over de fremskridt, der er opnået af den tyrkiske regering inden for uddannelse, ungdom og kultur, for så vidt angår tilpasning til den gældende EU-ret; understreger betydningen af nært og bæredygtigt samarbejde mellem EU og Tyrkiet på disse områder, som er afgørende for en vellykket langsigtet modernisering af det tyrkiske samfund;

| 54. | glæder sig over udpegelsen af Istanbul som europæisk kulturby i 2010 som en mulighed for at styrke den interkulturelle dialog og samarbejdet mellem EU og Tyrkiet; |
| --- | --- |

54.

glæder sig over udpegelsen af Istanbul som europæisk kulturby i 2010 som en mulighed for at styrke den interkulturelle dialog og samarbejdet mellem EU og Tyrkiet;

| 55. | gentager sin støtte til civilsamfundsdialogen mellem EU og Tyrkiet og anmoder Kommissionen om at aflægge rapport om aktiviteter, der udføres inden for denne ramme, samt om bistand ydet til det tyrkiske civilsamfund under Ipa-instrumentet; opfordrer den tyrkiske regering til i højere grad at inddrage civilsamfundet i reformprocessen; |
| --- | --- |

55.

gentager sin støtte til civilsamfundsdialogen mellem EU og Tyrkiet og anmoder Kommissionen om at aflægge rapport om aktiviteter, der udføres inden for denne ramme, samt om bistand ydet til det tyrkiske civilsamfund under Ipa-instrumentet; opfordrer den tyrkiske regering til i højere grad at inddrage civilsamfundet i reformprocessen;

| 56. | bifalder den kendsgerning, at Ipa skaber grundlag for støtte til aktioner, der fremmer en mere velinformeret offentlig debat om EU's udvidelse; opfordrer såvel den tyrkiske regering som ikke-statslige aktører i Tyrkiet og EU til fuldt ud at gøre brug af disse midler for at øge støtten til reformprocessen og yderligere styrke forbindelserne mellem EU og Tyrkiet; |
| --- | --- |

56.

bifalder den kendsgerning, at Ipa skaber grundlag for støtte til aktioner, der fremmer en mere velinformeret offentlig debat om EU's udvidelse; opfordrer såvel den tyrkiske regering som ikke-statslige aktører i Tyrkiet og EU til fuldt ud at gøre brug af disse midler for at øge støtten til reformprocessen og yderligere styrke forbindelserne mellem EU og Tyrkiet;

| 57. | beklager, at Kommissionen ikke har udsendt en opfølgning på den konsekvensanalyse, der blev præsenteret i 2004, og opfordrer indtrængende til, at en sådan straks forelægges for Parlamentet; |
| --- | --- |

57.

beklager, at Kommissionen ikke har udsendt en opfølgning på den konsekvensanalyse, der blev præsenteret i 2004, og opfordrer indtrængende til, at en sådan straks forelægges for Parlamentet;

| 58. | opfordrer den tyrkiske regering til at oprette alle de strukturer, der er nødvendige for fuldt ud at gennemføre Ipa-bistanden og øge Tyrkiets absorptionskapacitet; opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2008 at aflægge rapport om bistand ydet til Tyrkiet under Ipa siden 2007; |
| --- | --- |

58.

opfordrer den tyrkiske regering til at oprette alle de strukturer, der er nødvendige for fuldt ud at gennemføre Ipa-bistanden og øge Tyrkiets absorptionskapacitet; opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2008 at aflægge rapport om bistand ydet til Tyrkiet under Ipa siden 2007;

| 59. | gentager vigtigheden af bilaterale og trilaterale grænseoverskridende samarbejdsprogrammer (Tyrkiet-Grækenland-Bulgarien) og ligeledes de programmer, der gennemføres under ENPI (europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument)/CBC (samarbejde over landegrænser)-Sortehavsprogrammet, som et væsentligt instrument til opmuntring af tættere sociale, kulturelle og økonomiske kontakter mellem de lokale partnere i grænseregionerne; |
| --- | --- |

59.

gentager vigtigheden af bilaterale og trilaterale grænseoverskridende samarbejdsprogrammer (Tyrkiet-Grækenland-Bulgarien) og ligeledes de programmer, der gennemføres under ENPI (europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument)/CBC (samarbejde over landegrænser)-Sortehavsprogrammet, som et væsentligt instrument til opmuntring af tættere sociale, kulturelle og økonomiske kontakter mellem de lokale partnere i grænseregionerne;

*

- *

| 60. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Europarådets generalsekretær, præsidenten for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Tyrkiske Republiks regering og parlament. |
| --- | --- |

60.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Europarådets generalsekretær, præsidenten for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Tyrkiske Republiks regering og parlament.

---

(1)  EUT C 306 E af 15.12.2006, s. 284.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0472.

(3)  EUT C 157 E af 6.7.2006, s. 385.

(4)  EUT C 287 E af 29.11.2007, s. 174.

(5)  EUT L 51 af 26.2.2008, s. 4.

(6)  Kommissionens meddelelse med titlen »Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2007-2008« (KOM(2007)0663), s. 60.

(7)  Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 af 17. juli 2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 82).

(8)  Statistisk bilag til ovennævnte rapport om Tyrkiets fremskridt 2007.

---

Torsdag, den 22. maj 2008

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/65 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/65

---

Strategi for vækst og beskæftigelse

P6_TA(2008)0226

Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om midtvejsevaluering af industripolitikken — et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse (2007/2257(INI))

(2009/C 279 E/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om midtvejsevaluering af industripolitikken — et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse (KOM(2007)0374) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2007)0917), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om midtvejsevaluering af industripolitikken — et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse (KOM(2007)0374) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2007)0917),

| — | der henviser til konklusionerne fra samlingerne i Rådet (konkurrenceevne) den 22. og 23. november 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra samlingerne i Rådet (konkurrenceevne) den 22. og 23. november 2007,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om små og mellemstore virksomheder (SMV'er) — nøglen til øget vækst og beskæftigelse. En midtvejsevaluering af moderne SMV-politik (KOM(2007)0592), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om små og mellemstore virksomheder (SMV'er) — nøglen til øget vækst og beskæftigelse. En midtvejsevaluering af moderne SMV-politik (KOM(2007)0592),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om et lead market-initiativ til fordel for Europa (KOM(2007)0860), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om et lead market-initiativ til fordel for Europa (KOM(2007)0860),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2006 om politiske rammer til styrkelse af fremstillingsindustrien i EU — mod en mere integreret industripolitisk strategi (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2006 om politiske rammer til styrkelse af fremstillingsindustrien i EU — mod en mere integreret industripolitisk strategi (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 30. november 2006 om fuld fart fremad — opbygning af et Europa med iværksætterkultur og vækst (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 30. november 2006 om fuld fart fremad — opbygning af et Europa med iværksætterkultur og vækst (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0167/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0167/2008),

| A. | der henviser til, at Kommissionen i sin midtvejsevaluering af industripolitikken gør status over de fremskridt, der er gjort til og med 2005 i gennemførelsen af den integrerede tilgang til industripolitik, og fastlægger de foranstaltninger, der skal træffes i de kommende år, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionen i sin midtvejsevaluering af industripolitikken gør status over de fremskridt, der er gjort til og med 2005 i gennemførelsen af den integrerede tilgang til industripolitik, og fastlægger de foranstaltninger, der skal træffes i de kommende år,

| B. | der henviser til, at industrisektoren i EU bidrager med over 80 % af de midler, der investeres i forskning og udvikling i den private sektor, og at de innovative produkter, som produceres i sektoren, udgør 73 % af EU's eksport og dermed spiller en vigtig rolle i omdannelsen af EU til en videnbaseret økonomi, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at industrisektoren i EU bidrager med over 80 % af de midler, der investeres i forskning og udvikling i den private sektor, og at de innovative produkter, som produceres i sektoren, udgør 73 % af EU's eksport og dermed spiller en vigtig rolle i omdannelsen af EU til en videnbaseret økonomi,

| C. | der henviser til, at industrien i EU sammenlignet med andre regioner, som f.eks. USA eller Asien, stadig tilpasser sig relativt langsomt på grund af stærk markedsregulering til de skiftende markedsforhold og nye teknologiske landvindinger, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at industrien i EU sammenlignet med andre regioner, som f.eks. USA eller Asien, stadig tilpasser sig relativt langsomt på grund af stærk markedsregulering til de skiftende markedsforhold og nye teknologiske landvindinger,

| D. | der henviser til, at strømninger som globalisering, teknologisk udvikling og bæredygtig udvikling byder på vigtige og endnu uudnyttede muligheder for industrisektoren i EU, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at strømninger som globalisering, teknologisk udvikling og bæredygtig udvikling byder på vigtige og endnu uudnyttede muligheder for industrisektoren i EU,

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om de fremskridt, der er gjort i gennemførelsen af den integrerede tilgang til industripolitikken og understreger, at en blomstrende industrisektor er afgørende for at nå Lissabon-målene; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens meddelelse om de fremskridt, der er gjort i gennemførelsen af den integrerede tilgang til industripolitikken og understreger, at en blomstrende industrisektor er afgørende for at nå Lissabon-målene;

| 2. | bemærker de fremskridt, der er opnået med både horisontale og sektorspecifikke initiativer, og hilser de nye sektorspecifikke initiativer inden for fødevare- og elektroindustrien velkommen; |
| --- | --- |

2.

bemærker de fremskridt, der er opnået med både horisontale og sektorspecifikke initiativer, og hilser de nye sektorspecifikke initiativer inden for fødevare- og elektroindustrien velkommen;

| 3. | beklager den utilstrækkelige forbindelse mellem EU's og medlemsstaternes industripolitik og støtter Kommissionen og medlemsstaterne i deres initiativer til at styrke denne forbindelse; |
| --- | --- |

3.

beklager den utilstrækkelige forbindelse mellem EU's og medlemsstaternes industripolitik og støtter Kommissionen og medlemsstaterne i deres initiativer til at styrke denne forbindelse;

| 4. | mener, at EU's industripolitiks vigtigste rolle er at skabe de rette rammebetingelser for virksomhedsudvikling, erhvervsinvestering, innovation og jobskabelse under særlig hensyntagen til små og mellemstore virksomheders (SMV) behov; |
| --- | --- |

4.

mener, at EU's industripolitiks vigtigste rolle er at skabe de rette rammebetingelser for virksomhedsudvikling, erhvervsinvestering, innovation og jobskabelse under særlig hensyntagen til små og mellemstore virksomheders (SMV) behov;

| 5. | er af den opfattelse, at et åbent og konkurrencedygtigt indre marked inden for tjenester og industri bidrager til sektorens muligheder for innovation og øger industrisektorens konkurrenceevne; mener, at konkurrencepolitikken spiller en altafgørende rolle med hensyn til at sikre, at forbrugerne kan nyde godt af et åbent europæisk marked; |
| --- | --- |

5.

er af den opfattelse, at et åbent og konkurrencedygtigt indre marked inden for tjenester og industri bidrager til sektorens muligheder for innovation og øger industrisektorens konkurrenceevne; mener, at konkurrencepolitikken spiller en altafgørende rolle med hensyn til at sikre, at forbrugerne kan nyde godt af et åbent europæisk marked;

| 6. | understreger, at en effektiv ordning for offentlige indkøb er af betydning for den europæiske industris konkurrencedygtighed; mener, at prækommercielle offentlige indkøb er et vigtigt værktøj til fremme af europæiske virksomheders innovationsmuligheder; tilskynder medlemsstaterne til i lyset af dette at revidere deres offentlige indkøbspolitik og anmoder Kommissionen om at fremme udveksling af bedste praksis på dette område; |
| --- | --- |

6.

understreger, at en effektiv ordning for offentlige indkøb er af betydning for den europæiske industris konkurrencedygtighed; mener, at prækommercielle offentlige indkøb er et vigtigt værktøj til fremme af europæiske virksomheders innovationsmuligheder; tilskynder medlemsstaterne til i lyset af dette at revidere deres offentlige indkøbspolitik og anmoder Kommissionen om at fremme udveksling af bedste praksis på dette område;

| 7. | glæder sig over Kommissionens forslag om konsolidering af det europæiske marked for forsvarsudstyr og forbedring af forsvarsindustriens globale konkurrenceevne i EU, |
| --- | --- |

7.

glæder sig over Kommissionens forslag om konsolidering af det europæiske marked for forsvarsudstyr og forbedring af forsvarsindustriens globale konkurrenceevne i EU,

| 8. | tilskynder Kommissionen til at intensivere dens markedskontrol af forsyningskæden for industri- og forbrugervarer, herunder distributions- og detailledet, med henblik på at sikre, at der er mulighed for konkurrence på alle trin inden for forsyningskæden; |
| --- | --- |

8.

tilskynder Kommissionen til at intensivere dens markedskontrol af forsyningskæden for industri- og forbrugervarer, herunder distributions- og detailledet, med henblik på at sikre, at der er mulighed for konkurrence på alle trin inden for forsyningskæden;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at intensivere sine bestræbelser for at fjerne unødvendige administrative hindringer for adgangen til det indre marked, og til at forenkle og forbedre lovgivningsrammerne og lette virksomhedernes administrative byrde, blandt andet ved at sikre, at der sker fremskridt på de 13 prioriterede områder i Kommissionens handlingsplan for at mindske den administrative byrde, og ved at gennemføre den anden pakke ekspresforanstaltninger med henblik på at rydde administrative hindringer af vejen; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at intensivere sine bestræbelser for at fjerne unødvendige administrative hindringer for adgangen til det indre marked, og til at forenkle og forbedre lovgivningsrammerne og lette virksomhedernes administrative byrde, blandt andet ved at sikre, at der sker fremskridt på de 13 prioriterede områder i Kommissionens handlingsplan for at mindske den administrative byrde, og ved at gennemføre den anden pakke ekspresforanstaltninger med henblik på at rydde administrative hindringer af vejen;

| 10. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gøre fremskridt i fastsættelsen og opnåelsen af ambitiøse nationale mål til begrænsning af den administrative byrde, især på de områder, der stimulerer væksten og udviklingen af SMV'er, som f.eks. forenklede indberetningskrav og dispensationer; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gøre fremskridt i fastsættelsen og opnåelsen af ambitiøse nationale mål til begrænsning af den administrative byrde, især på de områder, der stimulerer væksten og udviklingen af SMV'er, som f.eks. forenklede indberetningskrav og dispensationer;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at bruge en sammenhængende fremgangsmåde overfor SMV'er i alle EU-politikker ved på korrekt vis at anvende princippet om at »tænke småt først« (»think small first«); |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at bruge en sammenhængende fremgangsmåde overfor SMV'er i alle EU-politikker ved på korrekt vis at anvende princippet om at »tænke småt først« (»think small first«);

| 12. | støtter stærkt initiativet til en europæisk retsakt om små virksomheder; mener, at den bør tage form af et lovgivningsmæssigt forslag og omfatte nye, konkrete initiativer til at mindske den administrative byrde for SMV'er gennem dispensationer og lette deres adgang til det indre marked og til offentlige udbudsprocedurer samt sikre, at de har rimelig adgang til finansieringskilder og forskningsinfrastruktur; |
| --- | --- |

12.

støtter stærkt initiativet til en europæisk retsakt om små virksomheder; mener, at den bør tage form af et lovgivningsmæssigt forslag og omfatte nye, konkrete initiativer til at mindske den administrative byrde for SMV'er gennem dispensationer og lette deres adgang til det indre marked og til offentlige udbudsprocedurer samt sikre, at de har rimelig adgang til finansieringskilder og forskningsinfrastruktur;

| 13. | understreger Basel II-aftalens (3) betydning med hensyn til at påvirke bankernes adfærd og beredvillighed til at yde lån til kunder med relativt høj risiko, herunder til SMV'er; opfatter denne udvikling som afgørende i bestræbelserne på at støtte SMV'er i deres investeringer i og gennemførelse af erhvervsrelateret forskning; |
| --- | --- |

13.

understreger Basel II-aftalens (3) betydning med hensyn til at påvirke bankernes adfærd og beredvillighed til at yde lån til kunder med relativt høj risiko, herunder til SMV'er; opfatter denne udvikling som afgørende i bestræbelserne på at støtte SMV'er i deres investeringer i og gennemførelse af erhvervsrelateret forskning;

| 14. | glæder sig over de partnerskabsgrupperinger, som Kommissionen har etableret, f.eks. CARS 21 og Gruppen På Højt Plan vedrørende tekstil- og beklædningsartikler; mener, at disse grupperinger er vigtige fora til styrkelse af EU's industripolitik; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over de partnerskabsgrupperinger, som Kommissionen har etableret, f.eks. CARS 21 og Gruppen På Højt Plan vedrørende tekstil- og beklædningsartikler; mener, at disse grupperinger er vigtige fora til styrkelse af EU's industripolitik;

| 15. | understreger vigtigheden af at etablere et marked for risikovillig kapital i hele EU ved at fjerne eksisterende lovgivnings- og skattemæssige hindringer for investeringer af risikovillig kapital i Europas mest innovative små virksomheder; |
| --- | --- |

15.

understreger vigtigheden af at etablere et marked for risikovillig kapital i hele EU ved at fjerne eksisterende lovgivnings- og skattemæssige hindringer for investeringer af risikovillig kapital i Europas mest innovative små virksomheder;

| 16. | minder om betydningen af moderne standardiseringssystemer og opfordrer Kommissionen til at fremskynde gennemførelsen af standarder i henhold til den nye metode samtidig med, at SMV'ernes behov respekteres, og SMV-repræsentanternes deltagelse styrkes; |
| --- | --- |

16.

minder om betydningen af moderne standardiseringssystemer og opfordrer Kommissionen til at fremskynde gennemførelsen af standarder i henhold til den nye metode samtidig med, at SMV'ernes behov respekteres, og SMV-repræsentanternes deltagelse styrkes;

| 17. | mener, at EU's miljømæssige mål ikke bør ses som en trussel for industrien, men som en mulighed for at opnå en fordel ved at være de første, der tager den slags initiativer, og gøre EU's industri førende på verdensplan inden for miljøvenlige og socialt acceptable teknologier, produkter og tjenester; understreger imidlertid, at anvendelsen af nye teknologier bør ledsages af foranstaltninger til beskyttelse af de europæiske virksomheders internationale konkurrenceevne; |
| --- | --- |

17.

mener, at EU's miljømæssige mål ikke bør ses som en trussel for industrien, men som en mulighed for at opnå en fordel ved at være de første, der tager den slags initiativer, og gøre EU's industri førende på verdensplan inden for miljøvenlige og socialt acceptable teknologier, produkter og tjenester; understreger imidlertid, at anvendelsen af nye teknologier bør ledsages af foranstaltninger til beskyttelse af de europæiske virksomheders internationale konkurrenceevne;

| 18. | mener, at den industrielle udvikling hænger tæt sammen med tilstedeværelsen af en effektiv transportinfrastruktur på europæisk plan, og at en sådan velfungerende transportinfrastruktur muliggør udviklingen af industrizoner, herunder zoner uden for byerne, og at medlemsstaterne bør være i stand til at udnytte midler fra regionaludviklingsfondene til oprettelse af industri- og teknologiparker i landdistrikter, som grænser op til byområder; |
| --- | --- |

18.

mener, at den industrielle udvikling hænger tæt sammen med tilstedeværelsen af en effektiv transportinfrastruktur på europæisk plan, og at en sådan velfungerende transportinfrastruktur muliggør udviklingen af industrizoner, herunder zoner uden for byerne, og at medlemsstaterne bør være i stand til at udnytte midler fra regionaludviklingsfondene til oprettelse af industri- og teknologiparker i landdistrikter, som grænser op til byområder;

| 19. | mener, at Kommissionens foreslåede handlingsplan for en bæredygtig industripolitik bør fastsætte rammer for en gradvis overgang til en energi- og ressourceeffektiv industri med lavt CO2-udslip, som vil bidrage til opnåelse af målsætningerne inden for områderne miljø og klimaændringer som fastlagt af Det Europæiske Råd på mødet den 8. og 9. marts 2007; mener, at »lead market«-initiativet og standardhandlingsprogrammet kan spille en vigtig rolle heri; |
| --- | --- |

19.

mener, at Kommissionens foreslåede handlingsplan for en bæredygtig industripolitik bør fastsætte rammer for en gradvis overgang til en energi- og ressourceeffektiv industri med lavt CO2-udslip, som vil bidrage til opnåelse af målsætningerne inden for områderne miljø og klimaændringer som fastlagt af Det Europæiske Råd på mødet den 8. og 9. marts 2007; mener, at »lead market«-initiativet og standardhandlingsprogrammet kan spille en vigtig rolle heri;

| 20. | understreger især behovet for en bæredygtig og afbalanceret udvikling i hele EU, både geografisk og med hensyn til projekternes størrelse; mener, at en virkelig afvejet fremgangsmåde er den eneste måde til at stimulere industriudviklingen i EU, skabe nye beskæftigelsesmuligheder og fremme succesrige regioner i EU; mener, at klyngeinitiativet kan tjene som en stærk løftestang for innovation og en bæredygtig regionaludvikling; |
| --- | --- |

20.

understreger især behovet for en bæredygtig og afbalanceret udvikling i hele EU, både geografisk og med hensyn til projekternes størrelse; mener, at en virkelig afvejet fremgangsmåde er den eneste måde til at stimulere industriudviklingen i EU, skabe nye beskæftigelsesmuligheder og fremme succesrige regioner i EU; mener, at klyngeinitiativet kan tjene som en stærk løftestang for innovation og en bæredygtig regionaludvikling;

| 21. | glæder sig over samhørighedspolitikkens væsentlige bidrag til at sikre konkurrence inden for industrisektoren og opfordrer medlemsstaterne til at koncentrere deres investeringer inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond på områder, der fremmer en styrkelse af menneskelig kapital, forskning, innovation og iværksætterånd, og på støtte til smv'er; |
| --- | --- |

21.

glæder sig over samhørighedspolitikkens væsentlige bidrag til at sikre konkurrence inden for industrisektoren og opfordrer medlemsstaterne til at koncentrere deres investeringer inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond på områder, der fremmer en styrkelse af menneskelig kapital, forskning, innovation og iværksætterånd, og på støtte til smv'er;

| 22. | påpeger, at der øjeblikkeligt bør tages hensyn til følgerne af miljølovgivningen for energiintensive industrivirksomheders internationale konkurrenceevne i EU for at undgå CO2-udslip og arbejdsløshed; opfordrer i denne forbindelse indtrængende Kommissionen til aktivt at fremme og støtte oprettelsen af globale sektorspecifikke aftaler, der kan bidrage til at mindske de miljømæssige følger af visse industrier over hele verden og samtidig sikre lige konkurrencevilkår. |
| --- | --- |

22.

påpeger, at der øjeblikkeligt bør tages hensyn til følgerne af miljølovgivningen for energiintensive industrivirksomheders internationale konkurrenceevne i EU for at undgå CO2-udslip og arbejdsløshed; opfordrer i denne forbindelse indtrængende Kommissionen til aktivt at fremme og støtte oprettelsen af globale sektorspecifikke aftaler, der kan bidrage til at mindske de miljømæssige følger af visse industrier over hele verden og samtidig sikre lige konkurrencevilkår.

| 23. | støtter Kommissionen i dens bestræbelser på at underkaste alle nye lovforslag en omfattende og grundig konsekvensanalyse, hvor det især undersøges, om hvert enkelt forslag vil få negative følger for det indre markeds funktion eller den europæiske industris konkurrenceevne i henhold til bæredygtighedsprincippet; |
| --- | --- |

23.

støtter Kommissionen i dens bestræbelser på at underkaste alle nye lovforslag en omfattende og grundig konsekvensanalyse, hvor det især undersøges, om hvert enkelt forslag vil få negative følger for det indre markeds funktion eller den europæiske industris konkurrenceevne i henhold til bæredygtighedsprincippet;

| 24. | henleder opmærksomheden på den aktuelle udvikling vedrørende adgang til råstoffer; påpeger, at EU er fuldstændigt afhængig af import af flere metaller; opfordrer Kommissionen til at udarbejde et forslag til en integreret fremgangsmåde til sikring af en bæredygtig adgang til råstoffer, hvorved ressourceeffektiviteten forbedres, og udviklingen af efterforskningsteknologier underbygges; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte og fremskynde gennemførelsen af de projekter, som ifølge Det Europæiske Råd er af interesse for Fællesskabet for energisikkerheden og diversificeringen af EU's energikilder; |
| --- | --- |

24.

henleder opmærksomheden på den aktuelle udvikling vedrørende adgang til råstoffer; påpeger, at EU er fuldstændigt afhængig af import af flere metaller; opfordrer Kommissionen til at udarbejde et forslag til en integreret fremgangsmåde til sikring af en bæredygtig adgang til råstoffer, hvorved ressourceeffektiviteten forbedres, og udviklingen af efterforskningsteknologier underbygges; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte og fremskynde gennemførelsen af de projekter, som ifølge Det Europæiske Råd er af interesse for Fællesskabet for energisikkerheden og diversificeringen af EU's energikilder;

| 25. | minder om den vigtige strukturændring som følge af omlægningen inden for beskæftigelsen i retning af industrirelaterede tjenester; støtter derfor det planlagte initiativ i forbindelse med industri og tjenester, som skal analysere servicesektorerne og deres indvirkning på industriens konkurrenceevne; henleder især Kommissionens opmærksomhed på forbedringen i kvaliteten, produktiviteten og værdien af de tjenester, der ydes til industrien, især videnintensive tjenester for erhvervslivet; |
| --- | --- |

25.

minder om den vigtige strukturændring som følge af omlægningen inden for beskæftigelsen i retning af industrirelaterede tjenester; støtter derfor det planlagte initiativ i forbindelse med industri og tjenester, som skal analysere servicesektorerne og deres indvirkning på industriens konkurrenceevne; henleder især Kommissionens opmærksomhed på forbedringen i kvaliteten, produktiviteten og værdien af de tjenester, der ydes til industrien, især videnintensive tjenester for erhvervslivet;

| 26. | glæder sig over Kommissionens initiativ til strukturændringer, som vil fremme udvekslingen af bedste praksis blandt medlemsstaterne; tilskynder stærkt Kommissionen til ved den fornyede gennemgang af meddelelsen med titlen »Omstruktureringer og beskæftigelsen — foregribende og ledsagende foranstaltninger til fremme af beskæftigelsen på baggrund af omstruktureringer på arbejdsmarkedet: Den Europæiske Unions rolle« (KOM(2005)0120), at støtte oprettelsen af omfattende partnerskaber på EU-plan såvel som netværk til udveksling af informationer og bedste praksis blandt eksperter i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

26.

glæder sig over Kommissionens initiativ til strukturændringer, som vil fremme udvekslingen af bedste praksis blandt medlemsstaterne; tilskynder stærkt Kommissionen til ved den fornyede gennemgang af meddelelsen med titlen »Omstruktureringer og beskæftigelsen — foregribende og ledsagende foranstaltninger til fremme af beskæftigelsen på baggrund af omstruktureringer på arbejdsmarkedet: Den Europæiske Unions rolle« (KOM(2005)0120), at støtte oprettelsen af omfattende partnerskaber på EU-plan såvel som netværk til udveksling af informationer og bedste praksis blandt eksperter i medlemsstaterne;

| 27. | henleder opmærksomheden på behovet for en fortsat prioritering af investeringer inden for undervisning, uddannelse og forskning og også på den omstændighed, at den industrielle udvikling og EU-produkternes konkurrenceevne afhænger af kvaliteten af de menneskelige ressourcer og den globale innovation i nye produkter; |
| --- | --- |

27.

henleder opmærksomheden på behovet for en fortsat prioritering af investeringer inden for undervisning, uddannelse og forskning og også på den omstændighed, at den industrielle udvikling og EU-produkternes konkurrenceevne afhænger af kvaliteten af de menneskelige ressourcer og den globale innovation i nye produkter;

| 28. | understreger, at innovative produkter i betydelig grad styrker EU's konkurrencefordel og udgør 73 % af EU's eksport; bemærker dog, at EU stadig halter bagefter USA og Japan med hensyn til innovation, især inden for industriel forskning og udvikling; mener derfor, at Fællesskabets finansieringsprogrammer, som f.eks. det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling og demonstration og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi, bør udnyttes fuldt ud; hilser i denne sammenhæng »lead market«-initiativet og standardhandlingsprogrammet velkommen som bidrag til at frigøre markedets potentiale for innovative produkter og tjenester inden for specifikke områder af betydende samfundsmæssig værdi; opfordrer indtrængende Kommissionen til at vise, at det forpligter sig til at gennemføre en bedre lovgivning i denne forbindelse, og advarer mod, at man foretrækker visse teknologiske løsninger frem for andre; |
| --- | --- |

28.

understreger, at innovative produkter i betydelig grad styrker EU's konkurrencefordel og udgør 73 % af EU's eksport; bemærker dog, at EU stadig halter bagefter USA og Japan med hensyn til innovation, især inden for industriel forskning og udvikling; mener derfor, at Fællesskabets finansieringsprogrammer, som f.eks. det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling og demonstration og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi, bør udnyttes fuldt ud; hilser i denne sammenhæng »lead market«-initiativet og standardhandlingsprogrammet velkommen som bidrag til at frigøre markedets potentiale for innovative produkter og tjenester inden for specifikke områder af betydende samfundsmæssig værdi; opfordrer indtrængende Kommissionen til at vise, at det forpligter sig til at gennemføre en bedre lovgivning i denne forbindelse, og advarer mod, at man foretrækker visse teknologiske løsninger frem for andre;

| 29. | mener, at det for at fremme innovation i hele EU er afgørende at støtte opfindelsesrelaterede aktiviteter og beskytte produkter, der hidrører fra disse aktiviteter; påpeger derfor vigtigheden af en gennemsigtig, forenklet politik om intellektuelle ejendomsrettigheder, der rent faktisk håndhæves; opfordrer Rådet til at skride til handling og snarest muligt indføre et fællesskabspatent, og opfordrer Kommissionen til fortsat at bekæmpe forfalskning og at arbejde hen imod globale løsninger på dette område, som i første række er baseret på europæiske modeller; |
| --- | --- |

29.

mener, at det for at fremme innovation i hele EU er afgørende at støtte opfindelsesrelaterede aktiviteter og beskytte produkter, der hidrører fra disse aktiviteter; påpeger derfor vigtigheden af en gennemsigtig, forenklet politik om intellektuelle ejendomsrettigheder, der rent faktisk håndhæves; opfordrer Rådet til at skride til handling og snarest muligt indføre et fællesskabspatent, og opfordrer Kommissionen til fortsat at bekæmpe forfalskning og at arbejde hen imod globale løsninger på dette område, som i første række er baseret på europæiske modeller;

| 30. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

30.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 303 E af 13.12.2006, s. 646.

(2)  EUT C 316 E af 22.12.2006, s. 378.

(3)  International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards: A Revised Framework, Baselkomitéen for Banktilsyn, juni 2004.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/69

---

Situationen i Libanon

P6_TA(2008)0228

Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om situationen i Libanon

(2009/C 279 E/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Mellemøsten, navnlig beslutning af 16. januar 2003 om indgåelsen af en associeringsaftale med Den Libanesiske Republik (1), af 10. marts 2005 om situationen i Libanon (2), af 7. september 2006 om situationen i Mellemøsten (3), af 12. juli 2007 om situationen i Mellemøsten (4) og sin lovgivningsmæssige beslutning af 29. november 2007 om forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand fra Fællesskabet til Libanon (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Mellemøsten, navnlig beslutning af 16. januar 2003 om indgåelsen af en associeringsaftale med Den Libanesiske Republik (1), af 10. marts 2005 om situationen i Libanon (2), af 7. september 2006 om situationen i Mellemøsten (3), af 12. juli 2007 om situationen i Mellemøsten (4) og sin lovgivningsmæssige beslutning af 29. november 2007 om forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand fra Fællesskabet til Libanon (5),

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1559 (2004), 1636 (2005), 1680 (2006), 1701 (2006) og 1757 (2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1559 (2004), 1636 (2005), 1680 (2006), 1701 (2006) og 1757 (2007),

| — | der henviser til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Libanesiske Republik på den anden side (6) (associeringsaftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Libanesiske Republik på den anden side (6) (associeringsaftalen),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2007/860/EF af 10. december 2007 om makrofinansiel bistand fra Fællesskabet til Libanon (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2007/860/EF af 10. december 2007 om makrofinansiel bistand fra Fællesskabet til Libanon (7),

| — | der henviser til erklæringen fra den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik Javier Solana om situationen i Libanon af 16. maj 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik Javier Solana om situationen i Libanon af 16. maj 2008,

| — | der henviser til formandskabets erklæring på vegne af Den Europæiske Union om Mellemøsten af 14. marts 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets erklæring på vegne af Den Europæiske Union om Mellemøsten af 14. marts 2008,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der er stærkt bekymret over optrapningen af volden i Libanon og dybt foruroliget over den institutionelle situation i landet som følge af, at det ikke lykkedes at vælge en præsident, |
| --- | --- |

A.

der er stærkt bekymret over optrapningen af volden i Libanon og dybt foruroliget over den institutionelle situation i landet som følge af, at det ikke lykkedes at vælge en præsident,

| B. | der henviser til, at de seneste voldsomme sammenstød mellem Hizbollah og andre militser i Beirut og andre dele af Libanon efter den libanesiske regerings beslutninger den 6. maj 2008 og den vold, der fulgte efter afskedigelsen af generalen med ansvar for sikkerhed i lufthavnen og forbuddet mod Hizbollahs kommunikationssystemer, hvilket resulterede i, at mange blev dræbt og flere hundrede såret, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de seneste voldsomme sammenstød mellem Hizbollah og andre militser i Beirut og andre dele af Libanon efter den libanesiske regerings beslutninger den 6. maj 2008 og den vold, der fulgte efter afskedigelsen af generalen med ansvar for sikkerhed i lufthavnen og forbuddet mod Hizbollahs kommunikationssystemer, hvilket resulterede i, at mange blev dræbt og flere hundrede såret,

| C. | der henviser til, at den libanesiske regering for at standse kampene har ophævet de beslutninger, der udløste volden, og har overdraget løsningen af krisen til den libanesiske hær, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den libanesiske regering for at standse kampene har ophævet de beslutninger, der udløste volden, og har overdraget løsningen af krisen til den libanesiske hær,

| D. | der henviser til, at det libanesiske parlament heller ikke før november 2007, hvor mandatet for Den Libanesiske Republiks præsident udløb, udøvede sin forfatningsmæssige funktion, og at landet befinder sig i et fuldstændigt dødvande på det institutionelle område, hvilket indebærer alvorlige hindringer for, at demokratiet kan fungere, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det libanesiske parlament heller ikke før november 2007, hvor mandatet for Den Libanesiske Republiks præsident udløb, udøvede sin forfatningsmæssige funktion, og at landet befinder sig i et fuldstændigt dødvande på det institutionelle område, hvilket indebærer alvorlige hindringer for, at demokratiet kan fungere,

| E. | der henviser til, at Hizbollah ikke kun er et politisk oppositionsparti, men også en væbnet gruppe, der kontrollerer en betydelig del af det libanesiske territorium, særlig den del, der er beboet af den shiitiske del af befolkningen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Hizbollah ikke kun er et politisk oppositionsparti, men også en væbnet gruppe, der kontrollerer en betydelig del af det libanesiske territorium, særlig den del, der er beboet af den shiitiske del af befolkningen,

| F. | der henviser til, at de berørte parter på grundlag af initiativet fra Den Arabiske Liga den 15. maj 2008 indgik en aftale om omgående at indstille kampene, at genoptage den nationale dialog vedrørende spørgsmålene om den nationale samlingsregering og den nye valglov og at vende tilbage til normale tilstande og situationen, som den var forud for de seneste begivenheder, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de berørte parter på grundlag af initiativet fra Den Arabiske Liga den 15. maj 2008 indgik en aftale om omgående at indstille kampene, at genoptage den nationale dialog vedrørende spørgsmålene om den nationale samlingsregering og den nye valglov og at vende tilbage til normale tilstande og situationen, som den var forud for de seneste begivenheder,

| G. | der henviser til, at det nuværende politiske dødvande i Libanon lammer landet, så det reelt ikke fungerer; der henviser til, at denne politiske krise udgør en betydelig trussel mod den skrøbelige stabilitet i Libanon og i regionen som helhed; der henviser til, at et stabilt, fuldt suverænt, forenet og demokratisk Libanons er af afgørende betydning for en fredelig udvikling i hele Mellemøsten, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det nuværende politiske dødvande i Libanon lammer landet, så det reelt ikke fungerer; der henviser til, at denne politiske krise udgør en betydelig trussel mod den skrøbelige stabilitet i Libanon og i regionen som helhed; der henviser til, at et stabilt, fuldt suverænt, forenet og demokratisk Libanons er af afgørende betydning for en fredelig udvikling i hele Mellemøsten,

| H. | der henviser til, at Libanon er et land med stærke politiske, økonomiske og kulturelle bånd til Europa og er en vigtig partner for EU i Mellemøsten; der henviser til, at et suverænt og demokratisk Libanon kan spille en afgørende rolle for udviklingen af et stærkt Euro-Middelhavspartnerskab, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Libanon er et land med stærke politiske, økonomiske og kulturelle bånd til Europa og er en vigtig partner for EU i Mellemøsten; der henviser til, at et suverænt og demokratisk Libanon kan spille en afgørende rolle for udviklingen af et stærkt Euro-Middelhavspartnerskab,

| I. | der henviser til, at det i artikel 2 i associeringsaftalen fastsættes, at forbindelserne mellem parterne samt alle aftalens bestemmelser bygger på respekten for de demokratiske principper og grundlæggende menneskerettigheder, som de er stadfæstet i verdenserklæringen om menneskerettighederne, og som ligger til grund for parternes interne og internationale politik og udgør et grundlæggende element i denne aftale; der henviser til, at Associeringsrådet har beføjelse til at træffe de nødvendige foranstaltninger inden for rammerne af den regelmæssige politiske dialog, der skal finde sted i henhold til aftalen, med henblik på at fremme samarbejdet mellem Europa-Parlamentet og det libanesiske parlament, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det i artikel 2 i associeringsaftalen fastsættes, at forbindelserne mellem parterne samt alle aftalens bestemmelser bygger på respekten for de demokratiske principper og grundlæggende menneskerettigheder, som de er stadfæstet i verdenserklæringen om menneskerettighederne, og som ligger til grund for parternes interne og internationale politik og udgør et grundlæggende element i denne aftale; der henviser til, at Associeringsrådet har beføjelse til at træffe de nødvendige foranstaltninger inden for rammerne af den regelmæssige politiske dialog, der skal finde sted i henhold til aftalen, med henblik på at fremme samarbejdet mellem Europa-Parlamentet og det libanesiske parlament,

| J. | der henviser til, at der med FN's Sikkerhedsråds resolution 1757 (2007) blev oprettet en international domstol, der har til opgave at retsforfølge de personer, som er ansvarlige for mordet på den tidligere premierminister Rafik Hariri og for andre politiske drab i Libanon, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der med FN's Sikkerhedsråds resolution 1757 (2007) blev oprettet en international domstol, der har til opgave at retsforfølge de personer, som er ansvarlige for mordet på den tidligere premierminister Rafik Hariri og for andre politiske drab i Libanon,

| K. | der henviser til, at Libanon fortsat står over for betydelige finansielle og økonomiske udfordringer; der henviser til, at myndighederne i Libanon den 4. januar 2007 vedtog et omfattende socioøkonomisk reformprogram, og at EU har tilbudt en makrofinansiel bistand på 80 mio. EUR med henblik på at støtte Libanons nationale indsats for at genopbygge landet efter krigen og sørge for en bæredygtig økonomisk genopretning, således at de finansielle byrder ved gennemførelsen af regeringens økonomiske program lettes, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Libanon fortsat står over for betydelige finansielle og økonomiske udfordringer; der henviser til, at myndighederne i Libanon den 4. januar 2007 vedtog et omfattende socioøkonomisk reformprogram, og at EU har tilbudt en makrofinansiel bistand på 80 mio. EUR med henblik på at støtte Libanons nationale indsats for at genopbygge landet efter krigen og sørge for en bæredygtig økonomisk genopretning, således at de finansielle byrder ved gennemførelsen af regeringens økonomiske program lettes,

| L. | der henviser til, at over 300 000 palæstinensiske flygtninge stadig lever under kummerlige vilkår i Libanon; der henviser til, at volden og de kampe med hæren, der har fundet sted i nogle palæstinensiske flygtningelejre, har gjort situationen i landet mere anspændt, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at over 300 000 palæstinensiske flygtninge stadig lever under kummerlige vilkår i Libanon; der henviser til, at volden og de kampe med hæren, der har fundet sted i nogle palæstinensiske flygtningelejre, har gjort situationen i landet mere anspændt,

| M. | der henviser til, at spørgsmålet om Shebaa Farms' territoriale integritet fortsat er uafklaret, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at spørgsmålet om Shebaa Farms' territoriale integritet fortsat er uafklaret,

| 1. | glæder sig over den aftale, som er blevet indgået i Doha, om at vælge general Michel Sleiman til præsident for Libanon i de kommende dage, at udnævne en ny national samlingsregering og at vedtage den nye valglov; opfordrer aftalens parter til fuldt ud at gennemføre den; understreger betydningen af det internationale samfunds positive reaktion; ønsker de libanesiske parter tillykke med aftalen og Qatar og Den Arabiske Liga tillykke med den vellykkede mægling; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over den aftale, som er blevet indgået i Doha, om at vælge general Michel Sleiman til præsident for Libanon i de kommende dage, at udnævne en ny national samlingsregering og at vedtage den nye valglov; opfordrer aftalens parter til fuldt ud at gennemføre den; understreger betydningen af det internationale samfunds positive reaktion; ønsker de libanesiske parter tillykke med aftalen og Qatar og Den Arabiske Liga tillykke med den vellykkede mægling;

| 2. | understreger betydningen af Libanons stabilitet, suverænitet, uafhængighed, enhed og territoriale integritet; understreger, at politisk stabilitet i Libanon kun kan skabes i kraft af opbygningen af et tillidsforhold mellem alle parter og afstandtagen fra voldsanvendelse og ekstern indblanding; |
| --- | --- |

2.

understreger betydningen af Libanons stabilitet, suverænitet, uafhængighed, enhed og territoriale integritet; understreger, at politisk stabilitet i Libanon kun kan skabes i kraft af opbygningen af et tillidsforhold mellem alle parter og afstandtagen fra voldsanvendelse og ekstern indblanding;

| 3. | glæder sig over den positive måde, hvorpå hæren og sikkerhedsstyrkerne har bidraget til at bremse den seneste udvikling; opfordrer alle parter til at støtte den libanesiske hær, så denne fuldt ud kan garantere sikkerhed, lov og orden, suverænitet og stabilitet i Libanon, således at landet kan fungere; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over den positive måde, hvorpå hæren og sikkerhedsstyrkerne har bidraget til at bremse den seneste udvikling; opfordrer alle parter til at støtte den libanesiske hær, så denne fuldt ud kan garantere sikkerhed, lov og orden, suverænitet og stabilitet i Libanon, således at landet kan fungere;

| 4. | er derfor af den opfattelse, at landets og hele det libanesiske folks sikkerhed afhænger af, at der gennemføres en afvæbning af samtlige væbnede grupper, navnlig Hizbollah, og at den ulovlige handel med våben til Libanon kontrolleres; mener, at det er af afgørende betydning, at der i Libanon udelukkende indføres våben til den regulære libanesiske hær; gentager sin anmodning til Libanons regering om i samarbejde med FN's fredsbevarende styrke i Libanon (UNIFIL) at udøve fuld suverænitet og føre effektiv kontrol med landets grænser og territorium i denne henseende; opfordrer derfor alle parter til at afstå fra voldsanvendelse, fuldt ud acceptere de demokratiske regler og anerkende alle de statslige myndigheder og institutioner, der er demokratisk valgte, uanset deres etniske, religiøse eller partipolitiske tilhørsforhold og oprindelse; |
| --- | --- |

4.

er derfor af den opfattelse, at landets og hele det libanesiske folks sikkerhed afhænger af, at der gennemføres en afvæbning af samtlige væbnede grupper, navnlig Hizbollah, og at den ulovlige handel med våben til Libanon kontrolleres; mener, at det er af afgørende betydning, at der i Libanon udelukkende indføres våben til den regulære libanesiske hær; gentager sin anmodning til Libanons regering om i samarbejde med FN's fredsbevarende styrke i Libanon (UNIFIL) at udøve fuld suverænitet og føre effektiv kontrol med landets grænser og territorium i denne henseende; opfordrer derfor alle parter til at afstå fra voldsanvendelse, fuldt ud acceptere de demokratiske regler og anerkende alle de statslige myndigheder og institutioner, der er demokratisk valgte, uanset deres etniske, religiøse eller partipolitiske tilhørsforhold og oprindelse;

| 5. | minder om, at der i medfør af associeringsaftalen skal gennemføres en politisk dialog mellem Europa-Parlamentet og det libanesiske parlament på grundlag af et etableret politisk samarbejde mellem de to institutioner; |
| --- | --- |

5.

minder om, at der i medfør af associeringsaftalen skal gennemføres en politisk dialog mellem Europa-Parlamentet og det libanesiske parlament på grundlag af et etableret politisk samarbejde mellem de to institutioner;

| 6. | understreger på ny betydningen af UNIFIL's rolle; anser det for afgørende, at den libanesiske regering udøver fuld suverænitet over og effektiv kontrol med landets grænser og territorium i forbindelse med alle de aktiviteter, der henhører under statens jurisdiktion, på en sådan måde, at landets og borgernes sikkerhed garanteres; |
| --- | --- |

6.

understreger på ny betydningen af UNIFIL's rolle; anser det for afgørende, at den libanesiske regering udøver fuld suverænitet over og effektiv kontrol med landets grænser og territorium i forbindelse med alle de aktiviteter, der henhører under statens jurisdiktion, på en sådan måde, at landets og borgernes sikkerhed garanteres;

| 7. | gentager sin opfordring til alle berørte parter om at støtte den internationale domstols arbejde med at retsforfølge de personer, der er ansvarlige for mordet på den tidligere premierminister Rafik Hariri, og at behandle andre politisk motiverede attentater i Libanon, og opfordrer indtrængende Syrien til at samarbejde fuldt ud med den; |
| --- | --- |

7.

gentager sin opfordring til alle berørte parter om at støtte den internationale domstols arbejde med at retsforfølge de personer, der er ansvarlige for mordet på den tidligere premierminister Rafik Hariri, og at behandle andre politisk motiverede attentater i Libanon, og opfordrer indtrængende Syrien til at samarbejde fuldt ud med den;

| 8. | anmoder indtrængende de libanesiske myndigheder om at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at indstille enhver form for forskelsbehandling af de palæstinensiske flygtninge; gentager sin opfordring til det internationale samfund om at øge sin indsats for at nå frem til en varig løsning; |
| --- | --- |

8.

anmoder indtrængende de libanesiske myndigheder om at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at indstille enhver form for forskelsbehandling af de palæstinensiske flygtninge; gentager sin opfordring til det internationale samfund om at øge sin indsats for at nå frem til en varig løsning;

| 9. | opfordrer Syrien til at afstå fra enhver indblanding, der kan påvirke Libanons indre anliggender negativt, og til at spille en aktiv rolle i bestræbelserne på at skabe stabilitet i landet; appellerer til Iran og Syrien om at spille en konstruktiv rolle; henstiller til alle de involverede parter at overholde FN's resolutioner nr. 1559 (2004) og 1701 (2006) for så vidt angår respekt for Libanons uafhængighed, suverænitet, sikkerhed og stabilitet, og minder om forbuddet mod at sælge våben til væbnede militser; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Syrien til at afstå fra enhver indblanding, der kan påvirke Libanons indre anliggender negativt, og til at spille en aktiv rolle i bestræbelserne på at skabe stabilitet i landet; appellerer til Iran og Syrien om at spille en konstruktiv rolle; henstiller til alle de involverede parter at overholde FN's resolutioner nr. 1559 (2004) og 1701 (2006) for så vidt angår respekt for Libanons uafhængighed, suverænitet, sikkerhed og stabilitet, og minder om forbuddet mod at sælge våben til væbnede militser;

| 10. | gentager, at det tilslutter sig EU's intentioner om at bistå Libanon med den økonomiske omstrukturering af landet; opfordrer Rådet og Kommissionen til at fortsætte indsatsen for at støtte genopbygningen og den økonomiske genopretning af Libanon og for at etablere et nærmere samarbejde med landets civilsamfund med henblik på at fremme yderligere demokratisering af landet; |
| --- | --- |

10.

gentager, at det tilslutter sig EU's intentioner om at bistå Libanon med den økonomiske omstrukturering af landet; opfordrer Rådet og Kommissionen til at fortsætte indsatsen for at støtte genopbygningen og den økonomiske genopretning af Libanon og for at etablere et nærmere samarbejde med landets civilsamfund med henblik på at fremme yderligere demokratisering af landet;

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær, Den Arabiske Ligas generalsekretær, kvartettens udsending til Mellemøsten, formanden for Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavs-samarbejdet, Libanons regering og parlament, Syriens præsident og parlament samt Irans regering og parlament. |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær, Den Arabiske Ligas generalsekretær, kvartettens udsending til Mellemøsten, formanden for Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavs-samarbejdet, Libanons regering og parlament, Syriens præsident og parlament samt Irans regering og parlament.

---

(1)  EUT C 38 E af 12.2.2004, s. 307.

(2)  EUT C 320 E af 15.12.2005, s. 257.

(3)  EUT C 305 E af 14.12. 2006, s. 236.

(4)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0350.

(5)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0550.

(6)  EUT L 143 af 30.5.2006, s. 2.

(7)  EUT L 337 af 21.12.2007, s. 111.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/71

---

Prisstigninger på fødevarer i Den Europæiske Union og i udviklingslandene

P6_TA(2008)0229

Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om de stigende fødevarepriser i EU og udviklingslandene

(2009/C 279 E/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser der henviser til 60-året for verdenserklæringen om menneskerettigheder, hvis artikel 25, stk. 1, omhandler retten til føde, |
| --- | --- |

—

der henviser der henviser til 60-året for verdenserklæringen om menneskerettigheder, hvis artikel 25, stk. 1, omhandler retten til føde,

| — | der henviser til konklusionerne fra verdensfødevaretopmødet i 1996 og målsætningen om at halvere antallet af sultende mennesker inden 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra verdensfødevaretopmødet i 1996 og målsætningen om at halvere antallet af sultende mennesker inden 2015,

| — | der henviser til de forpligtelser, der er indeholdt i FN's internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, særlig artikel 11 om retten til adgang til fødevarer, hvor samtlige EU-medlemsstater er deltagende stater, |
| --- | --- |

—

der henviser til de forpligtelser, der er indeholdt i FN's internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, særlig artikel 11 om retten til adgang til fødevarer, hvor samtlige EU-medlemsstater er deltagende stater,

| — | der henviser til den særlige samling i FN's Menneskerettighedsråd om »de negative følger, som den skærpede fødevarekrise har for retten til føde, og som bl.a. er forårsaget af de kraftige prisstigninger«, der vil blive afholdt i Genève den 22. maj 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den særlige samling i FN's Menneskerettighedsråd om »de negative følger, som den skærpede fødevarekrise har for retten til føde, og som bl.a. er forårsaget af de kraftige prisstigninger«, der vil blive afholdt i Genève den 22. maj 2008,

| — | der henviser til den Fælles erklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen om humanitær bistand i Den Europæiske Union med titlen »europæiske konsensus om humanitær bistand« (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den Fælles erklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen om humanitær bistand i Den Europæiske Union med titlen »europæiske konsensus om humanitær bistand« (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 33, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 33,

| — | der henviser til det igangværende sundhedstjek af den fælles landbrugspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til det igangværende sundhedstjek af den fælles landbrugspolitik,

| — | der henviser til de nylige henstillinger fra FN's Landbrugspanel, IAASTD, om den globale fødevareproduktion, som iværksættes og gennemføres med støtte fra bl.a. FN's Udviklingsprogram (UNDP), Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisationen (FAO) og Verdensbanken og andre internationale organer, |
| --- | --- |

—

der henviser til de nylige henstillinger fra FN's Landbrugspanel, IAASTD, om den globale fødevareproduktion, som iværksættes og gennemføres med støtte fra bl.a. FN's Udviklingsprogram (UNDP), Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisationen (FAO) og Verdensbanken og andre internationale organer,

| — | der henviser til rapporterne fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC),

| — | der henviser til de igangværende forhandlinger som led i Dohaudviklingsrunden, |
| --- | --- |

—

der henviser til de igangværende forhandlinger som led i Dohaudviklingsrunden,

| — | der henviser til Kigalierklæringen af 22. november 2007 om udviklingsfremmende økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er), som blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kigalierklæringen af 22. november 2007 om udviklingsfremmende økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er), som blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2007 om de stigende foder- og fødevarepriser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2007 om de stigende foder- og fødevarepriser (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at hvedepriserne på verdensplan er steget med 181 % i løbet af de 36 måneder frem til februar 2008, at priserne på ris er steget med 141 % siden januar 2008, og at fødevarepriserne i hele verden er steget med 83 %, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at hvedepriserne på verdensplan er steget med 181 % i løbet af de 36 måneder frem til februar 2008, at priserne på ris er steget med 141 % siden januar 2008, og at fødevarepriserne i hele verden er steget med 83 %,

| B. | der henviser til, at prisstigningerne har forsinket målsætningerne om fattigdomsreduktion med syv år, og til, at ifølge Verdensbankens beregninger risikerer over 100 mio. mennesker i udviklingslandene at blive tvunget ud i endnu dybere fattigdom, hvis fødevarepriserne fortsætter med at stige, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at prisstigningerne har forsinket målsætningerne om fattigdomsreduktion med syv år, og til, at ifølge Verdensbankens beregninger risikerer over 100 mio. mennesker i udviklingslandene at blive tvunget ud i endnu dybere fattigdom, hvis fødevarepriserne fortsætter med at stige,

| C. | der henviser til, at 854 mio. mennesker på verdensplan lider af sult eller underernæring (manglende fødevaresikkerhed), og at dette tal stiger med yderligere 4 mio. hvert år; der henviser til, at 170 mio. børn er underernærede, og at der årligt dør 5,6 mio. børn på grund af underernæring; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at 854 mio. mennesker på verdensplan lider af sult eller underernæring (manglende fødevaresikkerhed), og at dette tal stiger med yderligere 4 mio. hvert år; der henviser til, at 170 mio. børn er underernærede, og at der årligt dør 5,6 mio. børn på grund af underernæring;

| D. | der henviser til, at den nuværende fødevarekrise også er en følge af den øgede spekulation i landbrugsråvarer og fødevarer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den nuværende fødevarekrise også er en følge af den øgede spekulation i landbrugsråvarer og fødevarer,

| E. | der henviser til, at fødevarer ifølge FAO tegner sig for 60-80 % af privatforbruget i udviklingslandene og omkring 10-20 % i industrilandene; der henviser til, at de stigende fødevarepriser rammer lavindkomsthusholdninger hårdest, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at fødevarer ifølge FAO tegner sig for 60-80 % af privatforbruget i udviklingslandene og omkring 10-20 % i industrilandene; der henviser til, at de stigende fødevarepriser rammer lavindkomsthusholdninger hårdest,

| F. | der henviser til, at Verdensbanken, Den Internationale Valutafond og Verdenshandelsorganisationen igennem de seneste årtier har pålagt udviklingslandene en liberalisering af handelen med henblik på indførelse af en dominerende model med et eksportorienteret stordriftslandbrug på bekostning af en bæredygtig lokal fødevareproduktion og lokale fødevaremarkeder, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Verdensbanken, Den Internationale Valutafond og Verdenshandelsorganisationen igennem de seneste årtier har pålagt udviklingslandene en liberalisering af handelen med henblik på indførelse af en dominerende model med et eksportorienteret stordriftslandbrug på bekostning af en bæredygtig lokal fødevareproduktion og lokale fødevaremarkeder,

| G. | der henviser til, at prisstigningerne forværrer problemerne med adgang til fødevarer, især for personer med en lav eller slet ingen indkomst, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at prisstigningerne forværrer problemerne med adgang til fødevarer, især for personer med en lav eller slet ingen indkomst,

| H. | der henviser til, at efterspørgslen efter fødevarer er stigende, især i vækstlande som Kina og Indien, i takt med at verdens befolkning vokser; der henviser til, at der ikke generelt på kloden, der ifølge FAO kan ernære 12 mia. mennesker, hersker mangel på fødevarer; der henviser til, at både hvedehøsten og rishøsten var særdeles gode i 2007; der henviser til, at kun 1,01 mia. tons af høsten i 2007 formentlig vil blive anvendt til fødevarer, mens en væsentlig del vil blive brugt til foder (760 mio. tons), mens ca. 100 mio. tons vil blive benyttet til fremstilling af biobrændstoffer; der henviser til, at verdens kornproduktion i 2008 ifølge de seneste beregninger vil stige med 2,6 % til en rekordstor mængde på 2 164 mia. tons, men at disse beregninger forudsætter gunstige klimabetingelser, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at efterspørgslen efter fødevarer er stigende, især i vækstlande som Kina og Indien, i takt med at verdens befolkning vokser; der henviser til, at der ikke generelt på kloden, der ifølge FAO kan ernære 12 mia. mennesker, hersker mangel på fødevarer; der henviser til, at både hvedehøsten og rishøsten var særdeles gode i 2007; der henviser til, at kun 1,01 mia. tons af høsten i 2007 formentlig vil blive anvendt til fødevarer, mens en væsentlig del vil blive brugt til foder (760 mio. tons), mens ca. 100 mio. tons vil blive benyttet til fremstilling af biobrændstoffer; der henviser til, at verdens kornproduktion i 2008 ifølge de seneste beregninger vil stige med 2,6 % til en rekordstor mængde på 2 164 mia. tons, men at disse beregninger forudsætter gunstige klimabetingelser,

| I. | der henviser til, at mange udviklingslande ikke fuldt ud udnytter deres potentiale til produktion af fødevarer; der henviser til, at eftersom de internationale finansinstitutioner ikke har investeret tilstrækkeligt i landbrug, udvikling af landdistrikterne og uddannelse af landbrugere, udsættes navnlig mindre landbrugere for illoyal konkurrence, hvilket har gjort dem fattigere og mere sårbare og mindsket deres evne til at producere tilstrækkeligt med fødevarer, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at mange udviklingslande ikke fuldt ud udnytter deres potentiale til produktion af fødevarer; der henviser til, at eftersom de internationale finansinstitutioner ikke har investeret tilstrækkeligt i landbrug, udvikling af landdistrikterne og uddannelse af landbrugere, udsættes navnlig mindre landbrugere for illoyal konkurrence, hvilket har gjort dem fattigere og mere sårbare og mindsket deres evne til at producere tilstrækkeligt med fødevarer,

| J. | der henviser til, at en større landbrugsproduktion i udviklingslandene i alvorlig grad hindres af, at små landbrugere ofte mangler adgang til lån eller mikrokreditter til investeringer i en forbedring af såsæd, gødningsstoffer, vandingssystemer og de fornødne værktøjer til beskyttelse af afgrøderne mod skadedyr og sygdomme, hvilket undertiden skyldes, at de pågældende ikke selv ejer jorden og derfor ikke kan stille nogen lånesikkerhed, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en større landbrugsproduktion i udviklingslandene i alvorlig grad hindres af, at små landbrugere ofte mangler adgang til lån eller mikrokreditter til investeringer i en forbedring af såsæd, gødningsstoffer, vandingssystemer og de fornødne værktøjer til beskyttelse af afgrøderne mod skadedyr og sygdomme, hvilket undertiden skyldes, at de pågældende ikke selv ejer jorden og derfor ikke kan stille nogen lånesikkerhed,

| K. | der henviser til, at Verdensfødevareprogrammet (WFP) har oplyst, at der hidtil kun er givet klare tilsagn om 260 mio. USD ud af de 750 mio. USD, der er nødvendige for at dække behovet i 2008, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Verdensfødevareprogrammet (WFP) har oplyst, at der hidtil kun er givet klare tilsagn om 260 mio. USD ud af de 750 mio. USD, der er nødvendige for at dække behovet i 2008,

| L. | der henviser til, at konsekvenserne af de stigende råvarepriser er ved at udvikle sig til en destabiliserende faktor i den globale økonomi og allerede har udløst optøjer i flere lande, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at konsekvenserne af de stigende råvarepriser er ved at udvikle sig til en destabiliserende faktor i den globale økonomi og allerede har udløst optøjer i flere lande,

| M. | der henviser til, at der med de stigende priser på fødevarer er et større behov for en samlet politisk reaktion på og en overordnet strategi for at løse fødevareproblemet, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der med de stigende priser på fødevarer er et større behov for en samlet politisk reaktion på og en overordnet strategi for at løse fødevareproblemet,

Retten til fødevarer

| 1. | understreger, at retten til fødevarer er af grundlæggende karakter, og at der er behov for at forbedre alle menneskers vedvarende adgang til de fødevarer, der er påkrævet for at opretholde en aktiv og sund livsstil; understreger, at staterne er forpligtede til at beskytte, respektere og konkretisere denne grundlæggende menneskerettighed; påpeger, at det faktum, at 2 mia. mennesker lever i dyb fattigdom og 850 mio. mennesker sulter hver dag, må betegnes som en systematisk krænkelse af retten til fødevarer, som fastslået i international menneskerettighedslovgivning; anmoder derfor om, at der træffes relevante foranstaltninger til gennemførelse af bestemmelserne i verdenserklæringen om menneskerettigheder om retten til føde; opfordrer indtrængende Rådet til at sikre, at alle fødevarerelaterede nationale og internationale politikker afspejler de forpligtelser, der følger af retten til fødevarer; |
| --- | --- |

1.

understreger, at retten til fødevarer er af grundlæggende karakter, og at der er behov for at forbedre alle menneskers vedvarende adgang til de fødevarer, der er påkrævet for at opretholde en aktiv og sund livsstil; understreger, at staterne er forpligtede til at beskytte, respektere og konkretisere denne grundlæggende menneskerettighed; påpeger, at det faktum, at 2 mia. mennesker lever i dyb fattigdom og 850 mio. mennesker sulter hver dag, må betegnes som en systematisk krænkelse af retten til fødevarer, som fastslået i international menneskerettighedslovgivning; anmoder derfor om, at der træffes relevante foranstaltninger til gennemførelse af bestemmelserne i verdenserklæringen om menneskerettigheder om retten til føde; opfordrer indtrængende Rådet til at sikre, at alle fødevarerelaterede nationale og internationale politikker afspejler de forpligtelser, der følger af retten til fødevarer;

| 2. | opfordrer Rådet til at lægge større vægt på sine forpligtelser i henhold til millenniumudviklingsmålene og i den forbindelse bekræfte sine finansieringsforpligtelser og vedtage en EU-handlingsplan for millenniumudviklingsmålene på Det Europæiske Råd i juni; mener, at denne EU-handlingsplan bør identificere specifikke milepæle og foranstaltninger inden for bestemte tidsrammer på centrale områder som uddannelse, sundhed, vand, landbrug, vækst og infrastruktur, som kan bidrage til at sikre, at millenniumudviklingsmålene nås inden 2015, og at, blandt andre målsætninger, sult udryddes i 2015; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at lægge større vægt på sine forpligtelser i henhold til millenniumudviklingsmålene og i den forbindelse bekræfte sine finansieringsforpligtelser og vedtage en EU-handlingsplan for millenniumudviklingsmålene på Det Europæiske Råd i juni; mener, at denne EU-handlingsplan bør identificere specifikke milepæle og foranstaltninger inden for bestemte tidsrammer på centrale områder som uddannelse, sundhed, vand, landbrug, vækst og infrastruktur, som kan bidrage til at sikre, at millenniumudviklingsmålene nås inden 2015, og at, blandt andre målsætninger, sult udryddes i 2015;

| 3. | er bekymret over de virkninger, som spekulation i fødevarer, herunder gennem hedgefonde for fødevarer, har for sulten og fattigdommen; opfordrer Kommissionen til at analysere konsekvenserne af spekulationen i fødevarepriser og til at foreslå passende foranstaltninger på grundlag af denne analyse; |
| --- | --- |

3.

er bekymret over de virkninger, som spekulation i fødevarer, herunder gennem hedgefonde for fødevarer, har for sulten og fattigdommen; opfordrer Kommissionen til at analysere konsekvenserne af spekulationen i fødevarepriser og til at foreslå passende foranstaltninger på grundlag af denne analyse;

| 4. | påpeger, at denne fødevarekrise er tæt forbundet med finanskrisen, hvor de likviditetsindsprøjtninger, som centralbankerne har foretaget for at undgå konkurser, kan have medført øget spekulation i råvarer; opfordrer IMF og Forum for Finansiel Stabilitet til at vurdere denne »bivirkning« og tage hensyn hertil, når der fremsættes forslag om globale løsningsmodeller; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at denne fødevarekrise er tæt forbundet med finanskrisen, hvor de likviditetsindsprøjtninger, som centralbankerne har foretaget for at undgå konkurser, kan have medført øget spekulation i råvarer; opfordrer IMF og Forum for Finansiel Stabilitet til at vurdere denne »bivirkning« og tage hensyn hertil, når der fremsættes forslag om globale løsningsmodeller;

| 5. | erindrer om, at de, der lider mest under denne krise, er de mindrebemidlede befolkningsgrupper og understreger derfor behovet for en målrettet socialpolitik for at styrke fattige eller underprivilegerede befolkninger og afbøde virkningerne af den igangværende fødevarekrise; |
| --- | --- |

5.

erindrer om, at de, der lider mest under denne krise, er de mindrebemidlede befolkningsgrupper og understreger derfor behovet for en målrettet socialpolitik for at styrke fattige eller underprivilegerede befolkninger og afbøde virkningerne af den igangværende fødevarekrise;

En bæredygtig fødevareproduktion

| 6. | understreger, at fødevareforsyning til alle mennesker på kloden bør have forrang frem for ethvert andet mål; betoner, at der bør være adgang til fødevarer til rimelige priser, jf. EF-traktatens artikel 33; |
| --- | --- |

6.

understreger, at fødevareforsyning til alle mennesker på kloden bør have forrang frem for ethvert andet mål; betoner, at der bør være adgang til fødevarer til rimelige priser, jf. EF-traktatens artikel 33;

| 7. | henviser til, at det er nødvendigt at sikre en intern og global regulering af landbrugsmarkederne til gavn for forbrugerne, landbrugernes indkomst og forarbejdningsindustrien og en bæredygtig politik for fødevarer i EU; |
| --- | --- |

7.

henviser til, at det er nødvendigt at sikre en intern og global regulering af landbrugsmarkederne til gavn for forbrugerne, landbrugernes indkomst og forarbejdningsindustrien og en bæredygtig politik for fødevarer i EU;

| 8. | erindrer om, at de primære formål med den fælles landbrugspolitik er at sikre markedsstabilitet, forsyningssikkerhed og rimelige priser for forbrugerne; understreger behovet for en fælles landbrugspolitik efter 2013 for at sikre EU's bæredygtige fødevarepolitik, idet der tages hensyn til landbrugsprodukternes bæredygtighed, sikkerhed og kvalitet; |
| --- | --- |

8.

erindrer om, at de primære formål med den fælles landbrugspolitik er at sikre markedsstabilitet, forsyningssikkerhed og rimelige priser for forbrugerne; understreger behovet for en fælles landbrugspolitik efter 2013 for at sikre EU's bæredygtige fødevarepolitik, idet der tages hensyn til landbrugsprodukternes bæredygtighed, sikkerhed og kvalitet;

| 9. | betoner, at råvarepriserne udgør en relativt lille del af de samlede udgifter til mange fødevarer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at analysere de store forskelle mellem producentpriserne og de priser, de større detailhandlere forlanger; |
| --- | --- |

9.

betoner, at råvarepriserne udgør en relativt lille del af de samlede udgifter til mange fødevarer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at analysere de store forskelle mellem producentpriserne og de priser, de større detailhandlere forlanger;

| 10. | kræver derfor, at der gennemføres en konsekvensanalyse af detailhandelens rolle i fødevarekæden, eftersom detailfødevarepriserne er steget uforholdsmæssigt i forhold til leveomkostningerne; opfordrer detailhandlerne til at tilbyde producenterne en rimelig pris og samtidig sikre forbrugerne fødevarer til en fornuftig pris; |
| --- | --- |

10.

kræver derfor, at der gennemføres en konsekvensanalyse af detailhandelens rolle i fødevarekæden, eftersom detailfødevarepriserne er steget uforholdsmæssigt i forhold til leveomkostningerne; opfordrer detailhandlerne til at tilbyde producenterne en rimelig pris og samtidig sikre forbrugerne fødevarer til en fornuftig pris;

| 11. | påpeger, at de nuværende kornlagre i EU kun rækker til 30 dage, og sætter spørgsmålstegn ved, om fødevarelagrene i EU har det rette omfang, navnlig på baggrund af udsigten til eventuelle kriser; opfordrer Kommissionen til at udarbejde strategier for etablering af fødevarelagre for at forebygge fremtidige kriser; |
| --- | --- |

11.

påpeger, at de nuværende kornlagre i EU kun rækker til 30 dage, og sætter spørgsmålstegn ved, om fødevarelagrene i EU har det rette omfang, navnlig på baggrund af udsigten til eventuelle kriser; opfordrer Kommissionen til at udarbejde strategier for etablering af fødevarelagre for at forebygge fremtidige kriser;

| 12. | efterlyser bedre prognoser for landbrugets produktion, således at det bliver muligt på et meget tidligere tidspunkt at identificere fremherskende tendenser i den globale fødevareforsyningssituation; |
| --- | --- |

12.

efterlyser bedre prognoser for landbrugets produktion, således at det bliver muligt på et meget tidligere tidspunkt at identificere fremherskende tendenser i den globale fødevareforsyningssituation;

| 13. | understreger, at indkomstsituationen for landbrugerne i EU må respekteres; påpeger, at med de stigende omkostninger til foder, energi, gødning mv. og med stadig omkostningstungere krydsoverensstemmelsesstandarder har landbrugerne brug for en mærkbar indtægtsstigning, hvis de fortsat skal kunne imødekomme behovet for fødevarer; påpeger, at landbrugets indkomster kun er steget svagt, og at landbrugere i nogle medlemsstater endda har oplevet indkomstnedgang; |
| --- | --- |

13.

understreger, at indkomstsituationen for landbrugerne i EU må respekteres; påpeger, at med de stigende omkostninger til foder, energi, gødning mv. og med stadig omkostningstungere krydsoverensstemmelsesstandarder har landbrugerne brug for en mærkbar indtægtsstigning, hvis de fortsat skal kunne imødekomme behovet for fødevarer; påpeger, at landbrugets indkomster kun er steget svagt, og at landbrugere i nogle medlemsstater endda har oplevet indkomstnedgang;

| 14. | kræver, at fremme af en bæredygtig landbrugspolitik indgår i samtlige udvidelses- og naboskabsinstrumenter; |
| --- | --- |

14.

kræver, at fremme af en bæredygtig landbrugspolitik indgår i samtlige udvidelses- og naboskabsinstrumenter;

| 15. | opfordrer til, at tredjelandsoperatører underkastes det samme kontrolniveau som EU-producenter, men anerkender, at der er behov for at hjælpe udviklingslandene med at leve op til EU's plantesundhedsstandarder; |
| --- | --- |

15.

opfordrer til, at tredjelandsoperatører underkastes det samme kontrolniveau som EU-producenter, men anerkender, at der er behov for at hjælpe udviklingslandene med at leve op til EU's plantesundhedsstandarder;

| 16. | glæder sig over, at EU-landbrugsministrene har besluttet at vedtage Kommissionens forslag om at suspendere udtagningskravene for 2008 og bemærker, at Kommissionen anslår, at denne foranstaltning vil frigøre op mod 2,9 mio. hektar til kornproduktion og øge dette års høst med ca. 10 mio. tons; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over, at EU-landbrugsministrene har besluttet at vedtage Kommissionens forslag om at suspendere udtagningskravene for 2008 og bemærker, at Kommissionen anslår, at denne foranstaltning vil frigøre op mod 2,9 mio. hektar til kornproduktion og øge dette års høst med ca. 10 mio. tons;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en analyse af konsekvenserne på fødevaresikkerhedsområdet af EU's nuværende politik vedrørende den fælles landbrugspolitik, målene for vedvarende energi, udviklingsbistand og internationale handelsaftaler for at forbedre den globale fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en analyse af konsekvenserne på fødevaresikkerhedsområdet af EU's nuværende politik vedrørende den fælles landbrugspolitik, målene for vedvarende energi, udviklingsbistand og internationale handelsaftaler for at forbedre den globale fødevaresikkerhed;

| 18. | fremhæver, at fødevarer må prioriteres frem for brændstoffer, og at fremstillingen af biobrændstoffer bør kædes nøje sammen med konsekvente bæredygtighedskriterier; bemærker, at disse kriterier skal overholdes, når det foreslåede mål for biobrændstoffer skal nås; |
| --- | --- |

18.

fremhæver, at fødevarer må prioriteres frem for brændstoffer, og at fremstillingen af biobrændstoffer bør kædes nøje sammen med konsekvente bæredygtighedskriterier; bemærker, at disse kriterier skal overholdes, når det foreslåede mål for biobrændstoffer skal nås;

| 19. | erkender, at støtte til afgrøder beregnet til produktion af biobrændsel ikke længere er berettiget, men understreger så kraftigt som muligt, at det kun er 2-3 % af EU's landbrugsareal, der i øjeblikket anvendes til denne form for produktion, og at de mediereportager, der anklager biobrændslet for den nuværende krise, er overdrevne for EU's vedkommende; er imidlertid enig i, at den politik, der føres i lande som USA med at afsætte flere arealer til dyrkning af majs med henblik på produktion af bioetanol, har haft betydelige konsekvenser for prisen på og mængden af majs og andre kornprodukter på det globale fødevaremarked; |
| --- | --- |

19.

erkender, at støtte til afgrøder beregnet til produktion af biobrændsel ikke længere er berettiget, men understreger så kraftigt som muligt, at det kun er 2-3 % af EU's landbrugsareal, der i øjeblikket anvendes til denne form for produktion, og at de mediereportager, der anklager biobrændslet for den nuværende krise, er overdrevne for EU's vedkommende; er imidlertid enig i, at den politik, der føres i lande som USA med at afsætte flere arealer til dyrkning af majs med henblik på produktion af bioetanol, har haft betydelige konsekvenser for prisen på og mængden af majs og andre kornprodukter på det globale fødevaremarked;

| 20. | anmoder imidlertid Kommissionen og medlemsstaterne om at gøre en større indsats for at fremme anvendelse og produktion af andengenerationsbioenergi, som i højere grad forarbejder gødning og affald fra landbruget end primære landbrugsprodukter; |
| --- | --- |

20.

anmoder imidlertid Kommissionen og medlemsstaterne om at gøre en større indsats for at fremme anvendelse og produktion af andengenerationsbioenergi, som i højere grad forarbejder gødning og affald fra landbruget end primære landbrugsprodukter;

| 21. | understreger navnlig, at indsamlingen af byaffald og af landbrugs- og skovningsaffald og omdannelse heraf til gas bør prioriteres højt; pointerer, at der som resultat heraf vil kunne udvikles relevante teknologier, ligesom der vil blive tid til at undersøge, om der er kompatibilitet mellem produktion af fødevarer og energi; |
| --- | --- |

21.

understreger navnlig, at indsamlingen af byaffald og af landbrugs- og skovningsaffald og omdannelse heraf til gas bør prioriteres højt; pointerer, at der som resultat heraf vil kunne udvikles relevante teknologier, ligesom der vil blive tid til at undersøge, om der er kompatibilitet mellem produktion af fødevarer og energi;

| 22. | konstaterer med stor bekymring, at udgifterne til blandingsfoder er steget med 75 EUR pr. ton og fortsat stiger på grund af en akut mangel på foderkorn, og at dette indebærer en supplerende udgift på 15 mia. EUR for EU's kvægproduktion; |
| --- | --- |

22.

konstaterer med stor bekymring, at udgifterne til blandingsfoder er steget med 75 EUR pr. ton og fortsat stiger på grund af en akut mangel på foderkorn, og at dette indebærer en supplerende udgift på 15 mia. EUR for EU's kvægproduktion;

| 23. | mener, at den nuværende krise nødvendiggør en omgående og dybtgående drøftelse mellem EU's institutioner og medlemsstater om den rolle, som den moderne bioteknologi kan spille i forbindelse med sikring af en fortsat produktion af fødevarer til rimelige priser; |
| --- | --- |

23.

mener, at den nuværende krise nødvendiggør en omgående og dybtgående drøftelse mellem EU's institutioner og medlemsstater om den rolle, som den moderne bioteknologi kan spille i forbindelse med sikring af en fortsat produktion af fødevarer til rimelige priser;

En bedre politik for udvikling

| 24. | mener, at reel bekæmpelse af sult forudsætter en global bæredygtig udviklingspolitik, der skal sætte udviklingslandene i stand til at producere og levere tilstrækkeligt med vand og fødevarer til deres befolkninger; |
| --- | --- |

24.

mener, at reel bekæmpelse af sult forudsætter en global bæredygtig udviklingspolitik, der skal sætte udviklingslandene i stand til at producere og levere tilstrækkeligt med vand og fødevarer til deres befolkninger;

| 25. | støtter udviklingslandene i deres bestræbelser på at sikre deres befolkningers adgang til fødevarer; mener, at der bør gøres en yderligere indsats for at skabe større politisk råderum, således at der bliver plads til nationale regler og foranstaltninger til udvikling af denne sektor; mener, at Malawi er et positivt eksempel på et udviklingsland, hvor fødevareproduktionen er blevet fordoblet i de seneste tre år, og understreger, at EU spiller en rolle ved at støtte denne udvikling; opfordrer Kommissionen til at bistå med at udbrede kendskabet til dette forhold, således at det kan fungere som et eksempel for andre udviklingslande; |
| --- | --- |

25.

støtter udviklingslandene i deres bestræbelser på at sikre deres befolkningers adgang til fødevarer; mener, at der bør gøres en yderligere indsats for at skabe større politisk råderum, således at der bliver plads til nationale regler og foranstaltninger til udvikling af denne sektor; mener, at Malawi er et positivt eksempel på et udviklingsland, hvor fødevareproduktionen er blevet fordoblet i de seneste tre år, og understreger, at EU spiller en rolle ved at støtte denne udvikling; opfordrer Kommissionen til at bistå med at udbrede kendskabet til dette forhold, således at det kan fungere som et eksempel for andre udviklingslande;

| 26. | opfordrer medlemsstaterne og det internationale samfund til omgående at imødekomme Verdensfødevareprogrammets ekstraordinære anmodning og bistå det med at tage de nye udfordringer i kampen mod hungersnød op; mener ikke desto mindre, at afhængigheden af fødevarebistandsaktioner bør mindskes, og understreger derfor, at der er behov for mellem- og langsigtede initiativer for at forebygge mere skadelige konsekvenser og tage fat på de grundlæggende årsager til denne krise; |
| --- | --- |

26.

opfordrer medlemsstaterne og det internationale samfund til omgående at imødekomme Verdensfødevareprogrammets ekstraordinære anmodning og bistå det med at tage de nye udfordringer i kampen mod hungersnød op; mener ikke desto mindre, at afhængigheden af fødevarebistandsaktioner bør mindskes, og understreger derfor, at der er behov for mellem- og langsigtede initiativer for at forebygge mere skadelige konsekvenser og tage fat på de grundlæggende årsager til denne krise;

| 27. | slår til lyd for, at der sker en omgående og markant forøgelse af investeringerne i landbrug, akvakultur, udvikling af landdistrikter og agroindustri i udviklingslandene, hvor der fokuseres på fattige landbrugere og små landbrugsbedrifter, som baserer sig på agro-økologiske fødevareproduktionssystemer; henviser til, at 75 % af verdens fattige lever i landdistrikterne, men at kun 4 % af den officielle udviklingsbistand (ODA) afsættes til landbruget; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til i deres udviklingspolitik i højere grad at tage hensyn til landbruget, at støtte tilpasningen af programmeringen af den 10. Europæiske Udviklingsfond (EUF) i nært samarbejde med udviklingslandene og at tage landestrategipapirerne op til revision for at give landbruget højere prioritet; understreger, at ngo'erne og de lokale myndigheder medvirker til at fremme innovative løsningsmodeller på landbrugsområdet i samarbejde med udviklingslandenes befolkninger, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte og fremme deres projekter; |
| --- | --- |

27.

slår til lyd for, at der sker en omgående og markant forøgelse af investeringerne i landbrug, akvakultur, udvikling af landdistrikter og agroindustri i udviklingslandene, hvor der fokuseres på fattige landbrugere og små landbrugsbedrifter, som baserer sig på agro-økologiske fødevareproduktionssystemer; henviser til, at 75 % af verdens fattige lever i landdistrikterne, men at kun 4 % af den officielle udviklingsbistand (ODA) afsættes til landbruget; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til i deres udviklingspolitik i højere grad at tage hensyn til landbruget, at støtte tilpasningen af programmeringen af den 10. Europæiske Udviklingsfond (EUF) i nært samarbejde med udviklingslandene og at tage landestrategipapirerne op til revision for at give landbruget højere prioritet; understreger, at ngo'erne og de lokale myndigheder medvirker til at fremme innovative løsningsmodeller på landbrugsområdet i samarbejde med udviklingslandenes befolkninger, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte og fremme deres projekter;

| 28. | understreger, at det er nødvendigt at give mindre landbrugere i de fattige lande, som fortrinsvis er kvinder, adgang til jord, finansielle tjenesteydelser og kredit, højtydende frømateriale og såsæd, vandingssystemer og gødningsstoffer; understreger, at det er nødvendigt i højere grad at målrette investeringerne i landbrugssektoren mod kunstvanding, vejanlæg i landdistrikter, forskning og lokal viden, erhvervsuddannelse og udveksling af bedste praksis med henblik på at indføre bæredygtige og effektive afgrødesystemer, rent drikkevand og almen uddannelse, og mod at øge lokal produktion og markedsudveksling; opfordrer derfor Kommissionen til at styrke disse områder som led i sine aktioner og til at støtte producentorganisationer, mikrokredit og andre finansieringsprogrammer samt øgede investeringer i landbruget; |
| --- | --- |

28.

understreger, at det er nødvendigt at give mindre landbrugere i de fattige lande, som fortrinsvis er kvinder, adgang til jord, finansielle tjenesteydelser og kredit, højtydende frømateriale og såsæd, vandingssystemer og gødningsstoffer; understreger, at det er nødvendigt i højere grad at målrette investeringerne i landbrugssektoren mod kunstvanding, vejanlæg i landdistrikter, forskning og lokal viden, erhvervsuddannelse og udveksling af bedste praksis med henblik på at indføre bæredygtige og effektive afgrødesystemer, rent drikkevand og almen uddannelse, og mod at øge lokal produktion og markedsudveksling; opfordrer derfor Kommissionen til at styrke disse områder som led i sine aktioner og til at støtte producentorganisationer, mikrokredit og andre finansieringsprogrammer samt øgede investeringer i landbruget;

| 29. | opfordrer Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til at undersøge mulighederne for straks at oprette en garantifond til støtte for nationale mikrokreditordninger og låneordninger og risikostyringsinstrumenter, som er indrettet efter de lokale fødevareproducenters behov, særlig i de fattigste udviklingslande; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til at undersøge mulighederne for straks at oprette en garantifond til støtte for nationale mikrokreditordninger og låneordninger og risikostyringsinstrumenter, som er indrettet efter de lokale fødevareproducenters behov, særlig i de fattigste udviklingslande;

| 30. | fremhæver behovet for, at EU og udviklingslandene samarbejder om klimaændringerne, særlig hvad angår nødvendigheden af teknologioverførsel og kapacitetsopbygning; understreger, at klimaændringer skal integereres i alt EU-udviklingssamarbejde, ligesom en række enkle sikkerhedsforanstaltninger kan hjælpe landbrugerne med at beskytte afgrøderne mod tørke og andre naturkatastrofer, og opfordrer Kommissionen til at undersøge disse foranstaltninger nærmere; opfordrer det internationale samfund til at intensivere sine bestræbelser på at bekæmpe ørkendannelse, jordforringelse og tørke med henblik på at forbedre fødevaresikkerheden og adgangen til vand, navnlig i fattige lande; |
| --- | --- |

30.

fremhæver behovet for, at EU og udviklingslandene samarbejder om klimaændringerne, særlig hvad angår nødvendigheden af teknologioverførsel og kapacitetsopbygning; understreger, at klimaændringer skal integereres i alt EU-udviklingssamarbejde, ligesom en række enkle sikkerhedsforanstaltninger kan hjælpe landbrugerne med at beskytte afgrøderne mod tørke og andre naturkatastrofer, og opfordrer Kommissionen til at undersøge disse foranstaltninger nærmere; opfordrer det internationale samfund til at intensivere sine bestræbelser på at bekæmpe ørkendannelse, jordforringelse og tørke med henblik på at forbedre fødevaresikkerheden og adgangen til vand, navnlig i fattige lande;

| 31. | understreger betydningen af passende investeringer i forskning i større høstudbytte i alle regioner i verden; |
| --- | --- |

31.

understreger betydningen af passende investeringer i forskning i større høstudbytte i alle regioner i verden;

| 32. | opfordrer navnlig til, at enhver udvikling i på området genetisk modificerede organismer (GMO) og den offentlige debat desangående følges tæt; |
| --- | --- |

32.

opfordrer navnlig til, at enhver udvikling i på området genetisk modificerede organismer (GMO) og den offentlige debat desangående følges tæt;

| 33. | mener, at landene skal have ret til fødevaresuverænitet og fødevaresikkerhed, og at de skal kunne beskytte deres markeder mod indførsel af subsidierede varer; mener, at subsidieringen af landbrugsvarer til eksport skaber usikkerhed på de lokale markeder i udviklingslandene; |
| --- | --- |

33.

mener, at landene skal have ret til fødevaresuverænitet og fødevaresikkerhed, og at de skal kunne beskytte deres markeder mod indførsel af subsidierede varer; mener, at subsidieringen af landbrugsvarer til eksport skaber usikkerhed på de lokale markeder i udviklingslandene;

Retfærdig samhandel

| 34. | mener, at åbningen af landbrugsmarkederne bør ske gradvist, i overensstemmelse med de fremskridt på udviklingsområdet, der gøres i de enkelte udviklingslande og med udgangspunkt i socialt retfærdige og miljømæssigt forsvarlige handelsregler; bemærker, at følsomme produkter, der dækker grundlæggende behov hos mennesker i udviklingslandene eller er af særlig betydning for fødevaresikkerhed og udvikling af landdistrikter i udviklingslandene, bør udelukkes fra fuldstændig liberalisering for at undgå at skade de lokale producenters interesser uopretteligt; understreger, at EU skal fremme et asymmetrisk præferencesystem i handelsforhandlingerne med udviklingslande for at sætte dem i stand til at bibeholde visse instrumenter til styring af efterspørgslen og til fremme af udviklingen på deres markeder; påpeger, at de mindst udviklede lande har kvote- og toldfri markedsadgang til EU i medfør af »alt undtagen våben«-aftalen; |
| --- | --- |

34.

mener, at åbningen af landbrugsmarkederne bør ske gradvist, i overensstemmelse med de fremskridt på udviklingsområdet, der gøres i de enkelte udviklingslande og med udgangspunkt i socialt retfærdige og miljømæssigt forsvarlige handelsregler; bemærker, at følsomme produkter, der dækker grundlæggende behov hos mennesker i udviklingslandene eller er af særlig betydning for fødevaresikkerhed og udvikling af landdistrikter i udviklingslandene, bør udelukkes fra fuldstændig liberalisering for at undgå at skade de lokale producenters interesser uopretteligt; understreger, at EU skal fremme et asymmetrisk præferencesystem i handelsforhandlingerne med udviklingslande for at sætte dem i stand til at bibeholde visse instrumenter til styring af efterspørgslen og til fremme af udviklingen på deres markeder; påpeger, at de mindst udviklede lande har kvote- og toldfri markedsadgang til EU i medfør af »alt undtagen våben«-aftalen;

| 35. | understreger, at Kommissionen som led i de igangværende forhandlinger om økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er) skal reagere på de udviklingsbehov, som landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) giver udtryk for; henviser til, at ØPA'er for at imødegå denne udfordring skal være ledsaget af den lovede nye finansiering til handelsbistand (2 mia. EUR om året inden 2010) og af fremme af regional integration; |
| --- | --- |

35.

understreger, at Kommissionen som led i de igangværende forhandlinger om økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er) skal reagere på de udviklingsbehov, som landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) giver udtryk for; henviser til, at ØPA'er for at imødegå denne udfordring skal være ledsaget af den lovede nye finansiering til handelsbistand (2 mia. EUR om året inden 2010) og af fremme af regional integration;

| 36. | understreger behovet for et positivt, afbalanceret og retfærdigt resultat af Doharunden; understreger, at resultaterne af Doharunden bør give udviklingslandene positive incitamenter til at investere i deres egen landbrugs- og fødevareproduktion; opfordrer Kommissionen til at støtte forslag om at inddrage spørgsmålet om priser på basisfødevarer i den igangværende WTO-forhandlingsrunde; |
| --- | --- |

36.

understreger behovet for et positivt, afbalanceret og retfærdigt resultat af Doharunden; understreger, at resultaterne af Doharunden bør give udviklingslandene positive incitamenter til at investere i deres egen landbrugs- og fødevareproduktion; opfordrer Kommissionen til at støtte forslag om at inddrage spørgsmålet om priser på basisfødevarer i den igangværende WTO-forhandlingsrunde;

| 37. | opfordrer atter Kommissionen og Rådet til at fremme fair handel og andre etiske ordninger, der bidrager til at højne de sociale og miljømæssige standarder ved at støtte små og marginaliserede producenter i udviklingslandene med øget stabilitet og garanti for mere rimelige priser og indkomster, og opfordrer de offentlige myndigheder i EU til at integrere kriterier for fair handel og bæredygtighed i deres politik for offentlige udbud og indkøb; |
| --- | --- |

37.

opfordrer atter Kommissionen og Rådet til at fremme fair handel og andre etiske ordninger, der bidrager til at højne de sociale og miljømæssige standarder ved at støtte små og marginaliserede producenter i udviklingslandene med øget stabilitet og garanti for mere rimelige priser og indkomster, og opfordrer de offentlige myndigheder i EU til at integrere kriterier for fair handel og bæredygtighed i deres politik for offentlige udbud og indkøb;

Fremme af demokrati

| 38. | understreger, at den igangværende fødevarekrise illustrerer behovet for at fremme politisk stabilitet, regional integration, demokrati og menneskerettigheder, ikke kun inden for EU, men også på verdensplan; opfordrer derfor alle relevante aktører til at fremme menneskelige og demokratiske værdier og retsstatsprincippet, når de beskæftiger sig med den igangværende fødevarekrise og håndterer langsigtede fødevaresikkerhedsproblemer; |
| --- | --- |

38.

understreger, at den igangværende fødevarekrise illustrerer behovet for at fremme politisk stabilitet, regional integration, demokrati og menneskerettigheder, ikke kun inden for EU, men også på verdensplan; opfordrer derfor alle relevante aktører til at fremme menneskelige og demokratiske værdier og retsstatsprincippet, når de beskæftiger sig med den igangværende fødevarekrise og håndterer langsigtede fødevaresikkerhedsproblemer;

*

- *

| 39. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Verdensbanken, G8-landene, FN's generalsekretær og FN's Generalforsamling, medformændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og Det Panafrikanske Parlament (PAP). |
| --- | --- |

39.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Verdensbanken, G8-landene, FN's generalsekretær og FN's Generalforsamling, medformændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og Det Panafrikanske Parlament (PAP).

---

(1)  EUT C 25 af 30.1.2008, s. 1.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0480.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/77 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/77

---

EU-USA forhandlinger vedrørende visa

P6_TA(2008)0230

Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om forhandlinger mellem EU og USA om undtagelser fra visumregler (visa waiver)

(2009/C 279 E/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 2, 6, 24 og 29 og EF-traktatens artikel 62, 63, 286 og 300, der er det retlige grundlag for et europæisk område med frihed, sikkerhed og retfærdighed og for internationale forhandlinger med tredjelande og organisationer, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 2, 6, 24 og 29 og EF-traktatens artikel 62, 63, 286 og 300, der er det retlige grundlag for et europæisk område med frihed, sikkerhed og retfærdighed og for internationale forhandlinger med tredjelande og organisationer,

| — | der henviser til Rådets og Kommissionens redegørelser af 6. marts 2008 og 21. april 2008 til Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets og Kommissionens redegørelser af 6. marts 2008 og 21. april 2008 til Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 83 og artikel 103, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 83 og artikel 103, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Rådet siden ikrafttrædelsen af Amsterdamtraktaten i 1999 har været ansvarlig for fastsættelsen af visumregler, herunder listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum eller er fritaget for visumkravet (EF-traktatens artikel 62, nr. 2), litra b), nr. i), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Rådet siden ikrafttrædelsen af Amsterdamtraktaten i 1999 har været ansvarlig for fastsættelsen af visumregler, herunder listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum eller er fritaget for visumkravet (EF-traktatens artikel 62, nr. 2), litra b), nr. i),

| B. | der henviser til, at Fællesskabets kompetence i visumspørgsmål omfatter de betingelser, under hvilke der bevilges visumfri status til tredjelandsstatsborgere, og der henviser til, at sådanne betingelser skal sikre lige behandling af alle EU's borgere, ikke kun hvad angår bevilling eller nægtelse af visumfri status i sig selv, men også hvad angår de vilkår og betingelser, under hvilke tredjelande giver eller nægter forskellige medlemsstater en sådan status, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Fællesskabets kompetence i visumspørgsmål omfatter de betingelser, under hvilke der bevilges visumfri status til tredjelandsstatsborgere, og der henviser til, at sådanne betingelser skal sikre lige behandling af alle EU's borgere, ikke kun hvad angår bevilling eller nægtelse af visumfri status i sig selv, men også hvad angår de vilkår og betingelser, under hvilke tredjelande giver eller nægter forskellige medlemsstater en sådan status,

| C. | der henviser til, at Rådet siden 2001 har undtaget amerikanske statsborgere fra visumkravet (1); der henviser til, at en tilsvarende undtagelse desværre ikke gælder for alle EU's borgere, eftersom USA stadig fastholder visumkravet for statsborgere fra visse medlemsstater (i øjeblikket Bulgarien, Cypern, Den Tjekkiske Republik, Estland, Grækenland, Ungarn, Letland, Litauen, Malta, Polen, Rumænien og Slovakiet), som følge bl.a. af, at satsen for visumafslag, som er baseret på uigennemsigtige kriterier, for de fleste af disse landes vedkommende er højere end 3 % af ansøgningerne (i visse tilfælde 10 %), |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Rådet siden 2001 har undtaget amerikanske statsborgere fra visumkravet (1); der henviser til, at en tilsvarende undtagelse desværre ikke gælder for alle EU's borgere, eftersom USA stadig fastholder visumkravet for statsborgere fra visse medlemsstater (i øjeblikket Bulgarien, Cypern, Den Tjekkiske Republik, Estland, Grækenland, Ungarn, Letland, Litauen, Malta, Polen, Rumænien og Slovakiet), som følge bl.a. af, at satsen for visumafslag, som er baseret på uigennemsigtige kriterier, for de fleste af disse landes vedkommende er højere end 3 % af ansøgningerne (i visse tilfælde 10 %),

| D. | der henviser til, at en gensidighedsmekanisme siden 2005 kan træde i kraft på fællesskabsplan (2) som følge af en meddelelse fra en medlemsstat, Kommissionens kontakt til det pågældende tredjeland og en rapport fra Kommissionen til Rådet, som derefter kan beslutte en »midlertidig genindførelse af visumpligten for det pågældende tredjelands statsborgere« |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en gensidighedsmekanisme siden 2005 kan træde i kraft på fællesskabsplan (2) som følge af en meddelelse fra en medlemsstat, Kommissionens kontakt til det pågældende tredjeland og en rapport fra Kommissionen til Rådet, som derefter kan beslutte en »midlertidig genindførelse af visumpligten for det pågældende tredjelands statsborgere«

| E. | der henviser til, at selv om der er opnået gensidighed med adskillige tredjelande, er dette stadig ikke tilfældet med USA, hvilket førte til at Kommissionen i 2006 foreslog »midlertidig genindførelse af visumpligt for personer med diplomat- og tjenestepas, for at fremskynde en udvikling i retning af reel gensidighed« (3); der dog henviser til, at dette symbolske forslag ikke blev fulgt af Rådet, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at selv om der er opnået gensidighed med adskillige tredjelande, er dette stadig ikke tilfældet med USA, hvilket førte til at Kommissionen i 2006 foreslog »midlertidig genindførelse af visumpligt for personer med diplomat- og tjenestepas, for at fremskynde en udvikling i retning af reel gensidighed« (3); der dog henviser til, at dette symbolske forslag ikke blev fulgt af Rådet,

| F. | der henviser til, at adskillige medlemsstater fortsatte deres direkte bilaterale kontakter med den amerikanske administration uanset Fællesskabets klare kompetence i dette spørgsmål, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at adskillige medlemsstater fortsatte deres direkte bilaterale kontakter med den amerikanske administration uanset Fællesskabets klare kompetence i dette spørgsmål,

| G. | der henviser til, at situationen blev juridisk kompliceret, da USA den 3. august 2007 med vedtagelsen af sektion 711 i »Implementing Recommendations of the 9/11 Commission Act of 2007« (4), særlig »Secure Travel and Counterterrorism Partnership Act of 2007«, reformerede sin visumfritagelsesordning ved at tilføje syv forøgelser af sikkerheden (5), så det kræves af alle medlemsstater, der ønsker at deltage i visumfritagelsesprogrammet, at de skal underskrive et bilateralt aftalememorandum og dets bindende »gennemførelsesbestemmelser«, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at situationen blev juridisk kompliceret, da USA den 3. august 2007 med vedtagelsen af sektion 711 i »Implementing Recommendations of the 9/11 Commission Act of 2007« (4), særlig »Secure Travel and Counterterrorism Partnership Act of 2007«, reformerede sin visumfritagelsesordning ved at tilføje syv forøgelser af sikkerheden (5), så det kræves af alle medlemsstater, der ønsker at deltage i visumfritagelsesprogrammet, at de skal underskrive et bilateralt aftalememorandum og dets bindende »gennemførelsesbestemmelser«,

| H. | der henviser til, at selv om indholdet af disse såkaldte »gennemførelsesbestemmelser« endnu er ukendte for EU-institutionerne, fremgår det klart af aftalememorandummet, at nogle af de nye »forøgelser af sikkerheden« henhører under Fællesskabets kompetence (såsom den, der omhandler udleveringen af visum eller de yderligere forpligtelser, som Electronic System Travel Authorization (ESTA) vil få i fremtiden), nogle under EU's kompetence (såsom stjålne pas (6), PNR-oplysninger eller oplysninger i forbindelse med Schengen-kriminalitet), og de resterende forøgelser henhører under hver medlemsstats enekompetence (såsom dem, der er forbundet med straffeattester for dens egne statsborgere eller dem, der omhandler tilstedeværelsen af sikkerhedsvagter på transatlantiske flyvninger), |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at selv om indholdet af disse såkaldte »gennemførelsesbestemmelser« endnu er ukendte for EU-institutionerne, fremgår det klart af aftalememorandummet, at nogle af de nye »forøgelser af sikkerheden« henhører under Fællesskabets kompetence (såsom den, der omhandler udleveringen af visum eller de yderligere forpligtelser, som Electronic System Travel Authorization (ESTA) vil få i fremtiden), nogle under EU's kompetence (såsom stjålne pas (6), PNR-oplysninger eller oplysninger i forbindelse med Schengen-kriminalitet), og de resterende forøgelser henhører under hver medlemsstats enekompetence (såsom dem, der er forbundet med straffeattester for dens egne statsborgere eller dem, der omhandler tilstedeværelsen af sikkerhedsvagter på transatlantiske flyvninger),

| I. | der henviser til, at Rådet for at løse dette spørgsmål og for at gøre det muligt for alle medlemsstater at deltage i den reformerede visumfritagelsesordning i 2009 den 18. april 2008 vedtog en fremgangsmåde i to etaper ved at:






  a) | give Kommissionen et formelt mandat til at forhandle med USA om alle Fællesskabsrelaterede spørgsmål, og |
| --- | --- | --- |

I.

der henviser til, at Rådet for at løse dette spørgsmål og for at gøre det muligt for alle medlemsstater at deltage i den reformerede visumfritagelsesordning i 2009 den 18. april 2008 vedtog en fremgangsmåde i to etaper ved at:

a)

give Kommissionen et formelt mandat til at forhandle med USA om alle Fællesskabsrelaterede spørgsmål, og

| b) | vedtage de »røde linjer«, som alle medlemsstaterne skal respektere i deres dialog med USA forud for afslutningen af forhandlingerne mellem Det Europæiske Fællesskab og USA; disse »røde linjer« markerer, hvad der henhører under EF's/EU's kompetence, og hvad der, idet det henhører under national kompetence, kan forhandles bilateralt, og gør det klart, at medlemsstaterne i forbindelse med bilaterale forhandlinger skal respektere princippet om loyalt samarbejde med de andre medlemsstater og EU-institutionerne som fastsat i EF-traktatens artikel 10 og i EF-Domstolens dom (C-105/03) med hensyn til opfyldelsen af forpligtelserne i henhold til EU-traktaten, |
| --- | --- |

b)

vedtage de »røde linjer«, som alle medlemsstaterne skal respektere i deres dialog med USA forud for afslutningen af forhandlingerne mellem Det Europæiske Fællesskab og USA; disse »røde linjer« markerer, hvad der henhører under EF's/EU's kompetence, og hvad der, idet det henhører under national kompetence, kan forhandles bilateralt, og gør det klart, at medlemsstaterne i forbindelse med bilaterale forhandlinger skal respektere princippet om loyalt samarbejde med de andre medlemsstater og EU-institutionerne som fastsat i EF-traktatens artikel 10 og i EF-Domstolens dom (C-105/03) med hensyn til opfyldelsen af forpligtelserne i henhold til EU-traktaten,

| J. | der henviser til, at princippet om loyalt samarbejde selv i spørgsmål, der falder inden for medlemsstaternes enekompetence, kan være truet af bilaterale aftaler, der indeholder forskellige betingelser for bevilling af visumfri status til borgere i visse medlemsstater, hvilket vil resultere i forskelsbehandling af medlemsstaternes borgere på visumområdet; der henviser til, at Kommissionen bør værne om princippet om loyalt samarbejde, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at princippet om loyalt samarbejde selv i spørgsmål, der falder inden for medlemsstaternes enekompetence, kan være truet af bilaterale aftaler, der indeholder forskellige betingelser for bevilling af visumfri status til borgere i visse medlemsstater, hvilket vil resultere i forskelsbehandling af medlemsstaternes borgere på visumområdet; der henviser til, at Kommissionen bør værne om princippet om loyalt samarbejde,

| K. | der henviser til, at det transatlantiske samarbejde for bedre at beskytte amerikanske statsborgere og EU's borgere mod terrortruslen bør forbedre: a) identificeringen af truslen gennem fælles undersøgelser og en bred udveksling af oplysninger, herunder udveksling af bedste praksis, inden for rammerne af strenge databeskyttelsesforanstaltninger, b) koordinering på EU- og transatlantisk niveau mellem retshåndhævende myndigheder og efterretningstjenester, idet retsstaten, grundlæggende rettigheder og privatlivets fred respekteres, og c) den operationelle kapacitet gennem et tættere samarbejde mellem EU's og USA's retshåndhævende myndigheder og efterretningstjenester på grundlag af en dybere gensidig tillid mellem de involverede tjenester og organer, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det transatlantiske samarbejde for bedre at beskytte amerikanske statsborgere og EU's borgere mod terrortruslen bør forbedre: a) identificeringen af truslen gennem fælles undersøgelser og en bred udveksling af oplysninger, herunder udveksling af bedste praksis, inden for rammerne af strenge databeskyttelsesforanstaltninger, b) koordinering på EU- og transatlantisk niveau mellem retshåndhævende myndigheder og efterretningstjenester, idet retsstaten, grundlæggende rettigheder og privatlivets fred respekteres, og c) den operationelle kapacitet gennem et tættere samarbejde mellem EU's og USA's retshåndhævende myndigheder og efterretningstjenester på grundlag af en dybere gensidig tillid mellem de involverede tjenester og organer,

| L. | der henviser til, at det amerikanske ministerium for indenrigssikkerhed agter at indføre anvendelse af biometriske udrejseprocedurer inden for luft- og søfart fra januar 2009, at udrejseprogrammet anses for at være en nøgleløsning for effektivt at forvalte visumfritagelsesordningen, og at de amerikanske myndigheder agter at undlade at udvide visumfritagelsesprogrammet til flere af De Forenede Staters allierede, såfremt de foreslåede udrejseprocedurer ikke er blevet indført inden den 30. juni 2009, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det amerikanske ministerium for indenrigssikkerhed agter at indføre anvendelse af biometriske udrejseprocedurer inden for luft- og søfart fra januar 2009, at udrejseprogrammet anses for at være en nøgleløsning for effektivt at forvalte visumfritagelsesordningen, og at de amerikanske myndigheder agter at undlade at udvide visumfritagelsesprogrammet til flere af De Forenede Staters allierede, såfremt de foreslåede udrejseprocedurer ikke er blevet indført inden den 30. juni 2009,

| 1. | mener, at enhver form for direkte eller indirekte forskelsbehandling mellem europæiske borgere, der udøves bl.a. på grundlag af nationalitet, bør forbydes, ikke kun inden for EU som fastsat i EF-traktatens artikel 12, men også uden for EU, navnlig når en sådan forskelsbehandling er et resultat af manglende koordinering i internationale forhandlinger mellem EU's institutioner og medlemsstaterne; |
| --- | --- |

1.

mener, at enhver form for direkte eller indirekte forskelsbehandling mellem europæiske borgere, der udøves bl.a. på grundlag af nationalitet, bør forbydes, ikke kun inden for EU som fastsat i EF-traktatens artikel 12, men også uden for EU, navnlig når en sådan forskelsbehandling er et resultat af manglende koordinering i internationale forhandlinger mellem EU's institutioner og medlemsstaterne;

| 2. | bemærker, at USA for første gang anerkendte Fællesskabets beføjelse til at forhandle internationale aftaler om visumpolitik på det møde mellem trojkaen bestående af justits- og indenrigsministrene, der fandt sted den 13. marts 2008, ved i en fælles erklæring at nå til enighed om at følge en »tosporet« tilgang; bemærker, at erklæringen indeholder ordene: »de spørgsmål, der henhører under nationalt ansvar vil blive drøftet med nationale myndigheder, mens dem, der henhører under EU's ansvar vil blive drøftet med EU's myndigheder«; mener, at USA i henhold til denne erklæring fra nu af bør forhandle på de samme betingelser:






  — | med Kommissionen om visumspørgsmål, som de allerede har gjort med lufttransport (7), |
| --- | --- | --- |

2.

bemærker, at USA for første gang anerkendte Fællesskabets beføjelse til at forhandle internationale aftaler om visumpolitik på det møde mellem trojkaen bestående af justits- og indenrigsministrene, der fandt sted den 13. marts 2008, ved i en fælles erklæring at nå til enighed om at følge en »tosporet« tilgang; bemærker, at erklæringen indeholder ordene: »de spørgsmål, der henhører under nationalt ansvar vil blive drøftet med nationale myndigheder, mens dem, der henhører under EU's ansvar vil blive drøftet med EU's myndigheder«; mener, at USA i henhold til denne erklæring fra nu af bør forhandle på de samme betingelser:

—

med Kommissionen om visumspørgsmål, som de allerede har gjort med lufttransport (7),

| — | med Rådet om EU-politikker om sikkerhedsrelaterede spørgsmål (PNR-ordningen eller aftaler mellem EU og USA om udlevering og gensidig retshjælp), og |
| --- | --- |

—

med Rådet om EU-politikker om sikkerhedsrelaterede spørgsmål (PNR-ordningen eller aftaler mellem EU og USA om udlevering og gensidig retshjælp), og

| — | med medlemsstaterne om tilstedeværelsen af sikkerhedsvagter på transatlantiske flyvninger og sikkerhedsrelaterede spørgsmål, i det omfang de har forbindelse til deres egne statsborgere; |
| --- | --- |

—

med medlemsstaterne om tilstedeværelsen af sikkerhedsvagter på transatlantiske flyvninger og sikkerhedsrelaterede spørgsmål, i det omfang de har forbindelse til deres egne statsborgere;

| 3. | minder om, at enhver aftale, som EF/EU indgår, bør være i overensstemmelse med grundlæggende rettigheder og individuelle frihedsrettigheder som fastsat i EU-traktatens artikel 6, stk. 2, herunder retten til privatliv og beskyttelse af personoplysninger som fastsat i:






  — | artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- | --- |

3.

minder om, at enhver aftale, som EF/EU indgår, bør være i overensstemmelse med grundlæggende rettigheder og individuelle frihedsrettigheder som fastsat i EU-traktatens artikel 6, stk. 2, herunder retten til privatliv og beskyttelse af personoplysninger som fastsat i:

—

artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | direktiv 95/46/EF og specifikke bestemmelser i Fællesskabsretten (og foranstaltninger relateret til Schengen), når der er tale om overførsel til et tredjeland, |
| --- | --- |

—

direktiv 95/46/EF og specifikke bestemmelser i Fællesskabsretten (og foranstaltninger relateret til Schengen), når der er tale om overførsel til et tredjeland,

| — | Europarådets konvention nr. 108 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger og dens tillægsprotokol 181 vedrørende tilsynsmyndigheder og grænseoverskridende dataudveksling; |
| --- | --- |

—

Europarådets konvention nr. 108 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger og dens tillægsprotokol 181 vedrørende tilsynsmyndigheder og grænseoverskridende dataudveksling;

| 4. | opfordrer indtrængende Kommissionen til under forhandlingerne at drøfte spørgsmålet om udelukkelse af hiv-positive europæiske borgere fra visumfritagelsesprogrammet og sikre lige behandling af alle EU's borgere; er enig med Kommissionen i, at der ikke er objektive grunde til at indføre rejseforbud for hiv-positive personer (som det fremgår af dens svar af 19. februar 2008 på Parlamentets forespørgsel E-6038/07); |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende Kommissionen til under forhandlingerne at drøfte spørgsmålet om udelukkelse af hiv-positive europæiske borgere fra visumfritagelsesprogrammet og sikre lige behandling af alle EU's borgere; er enig med Kommissionen i, at der ikke er objektive grunde til at indføre rejseforbud for hiv-positive personer (som det fremgår af dens svar af 19. februar 2008 på Parlamentets forespørgsel E-6038/07);

| 5. | støtter Rådets mandat til Kommissionen til at forhandle en aftale, der sikrer visumfritagelse til alle EU-borgere, der rejser ind på USA's område, hvilket allerede gælder for amerikanske statsborgere, der rejser ind på EU's område; opfordrer Kommissionen til at underrette det kompetente parlamentsudvalg efter hvert forhandlingsmøde (om nødvendigt på fortroligt grundlag); |
| --- | --- |

5.

støtter Rådets mandat til Kommissionen til at forhandle en aftale, der sikrer visumfritagelse til alle EU-borgere, der rejser ind på USA's område, hvilket allerede gælder for amerikanske statsborgere, der rejser ind på EU's område; opfordrer Kommissionen til at underrette det kompetente parlamentsudvalg efter hvert forhandlingsmøde (om nødvendigt på fortroligt grundlag);

| 6. | mener, at forhandlingerne bør afsluttes inden juni 2009, og at der ikke bør tillades forskelsbehandling mellem EU's borgere; |
| --- | --- |

6.

mener, at forhandlingerne bør afsluttes inden juni 2009, og at der ikke bør tillades forskelsbehandling mellem EU's borgere;

| 7. | deler det synspunkt, at medlemsstaterne bør følge Rådets »røde linjer« (8) i henhold til princippet om loyalt samarbejde som fastsat i EF-traktatens artikel 10, og som også ifølge Domstolens retspraksis (C-105/03 eller »AETR«-sagen (22/70)) gælder opfyldelsen af de forpligtelser, som er fastsat i EU-traktaten; understreger især det forhold, at






  — | deltagelse i visumfritagelsesordningen snarest muligt bør indføre de samme rettigheder for alle medlemsstaternes borgere, på de samme betingelser, hvad angår status for deres pas, |
| --- | --- | --- |

7.

deler det synspunkt, at medlemsstaterne bør følge Rådets »røde linjer« (8) i henhold til princippet om loyalt samarbejde som fastsat i EF-traktatens artikel 10, og som også ifølge Domstolens retspraksis (C-105/03 eller »AETR«-sagen (22/70)) gælder opfyldelsen af de forpligtelser, som er fastsat i EU-traktaten; understreger især det forhold, at

—

deltagelse i visumfritagelsesordningen snarest muligt bør indføre de samme rettigheder for alle medlemsstaternes borgere, på de samme betingelser, hvad angår status for deres pas,

| — | enhver adgang for USA til EU's/EF's databaser eller informationssystemer bør forbydes, medmindre Fællesskabsretten udtrykkeligt tillader det, og bør i dette tilfælde vedtages af EU i fællesskab og baseres på fuld respekt for gensidighedsprincippet, hvorfor der kun bør gives adgang, for så vidt som det harmonerer med disse EU-informationssystemers særlige formål, således som det fremgår af deres respektive retsgrundlag; desuden skal der sørges for et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau i overensstemmelse med de fastlagte kriterier i de relevante EU-retsakter om databeskyttelse, hvad enten disse er generelle (direktiv 95/46/EF) eller specifikke (såsom Europolkonventionen, Eurodacforordningen, Schengenkonventionen), |
| --- | --- |

—

enhver adgang for USA til EU's/EF's databaser eller informationssystemer bør forbydes, medmindre Fællesskabsretten udtrykkeligt tillader det, og bør i dette tilfælde vedtages af EU i fællesskab og baseres på fuld respekt for gensidighedsprincippet, hvorfor der kun bør gives adgang, for så vidt som det harmonerer med disse EU-informationssystemers særlige formål, således som det fremgår af deres respektive retsgrundlag; desuden skal der sørges for et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau i overensstemmelse med de fastlagte kriterier i de relevante EU-retsakter om databeskyttelse, hvad enten disse er generelle (direktiv 95/46/EF) eller specifikke (såsom Europolkonventionen, Eurodacforordningen, Schengenkonventionen),

| — | enhver udvidelse af dataoplysningerne til Interpol om tabte og stjålne pas bør vedtages af EU i fællesskab, |
| --- | --- |

—

enhver udvidelse af dataoplysningerne til Interpol om tabte og stjålne pas bør vedtages af EU i fællesskab,

| — | lufthavnssikkerheden i overensstemmelse med de standarder, der gælder for Den Internationale Organisation for Civil Luftfart (ICAO), er tilstrækkeligt garanteret af gældende fællesskabsbestemmelser (amerikanske inspektioner kan vedtages i tilfælde af direkte flyvninger mellem lufthavne på EU's område og USA), |
| --- | --- |

—

lufthavnssikkerheden i overensstemmelse med de standarder, der gælder for Den Internationale Organisation for Civil Luftfart (ICAO), er tilstrækkeligt garanteret af gældende fællesskabsbestemmelser (amerikanske inspektioner kan vedtages i tilfælde af direkte flyvninger mellem lufthavne på EU's område og USA),

| — | enhver formel aftale om hjemsendelse af EU's borgere kun bør accepteres på grundlag af gensidighed, som skal forhandles og besluttes mellem EF og USA, |
| --- | --- |

—

enhver formel aftale om hjemsendelse af EU's borgere kun bør accepteres på grundlag af gensidighed, som skal forhandles og besluttes mellem EF og USA,

| — | forpligtelser vedrørende den mulige indførelse af et elektronisk system for rejsetilladelser for amerikanske statsborgere, der rejser ind i EU, bør forhandles af EF; |
| --- | --- |

—

forpligtelser vedrørende den mulige indførelse af et elektronisk system for rejsetilladelser for amerikanske statsborgere, der rejser ind i EU, bør forhandles af EF;

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter og regeringer, den amerikanske Kongres og den amerikanske minister for indenrigssikkerhed. |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter og regeringer, den amerikanske Kongres og den amerikanske minister for indenrigssikkerhed.

---

(1)  Se bilag II til Rådets forordning (EF) nr. 539/2001.

(2)  Se artikel 1, stk. 4, i den konsoliderede udgave af Rådets forordning (EF) nr. 539/2001.

(3)  Anden »gensidigheds«-rapport KOM(2006)0568 af 3. oktober 2006.

(4)  Tilgængelig på http://www.ise.gov/docs/nsis/Implementing911_Act.pdf.

(5)  Fire af dem er obligatoriske, såsom: (1) et elektronisk system for rejsetilladelser (ESTA), (2) øgede sikkerhedsbestræbelser inden for fælles brug af data, (3) krav om rettidig indberetning af blanke såvel som udstedte pas og (4) garantier for, at lande med visumfritagelsesordning accepterer hjemsendelsen af deres statsborgere, som beordres fjernet fra USA. Der er endvidere tre skønsmæssige øgede sikkerhedsfaktorer at tage hensyn til, når det skal besluttes, om satsen for visumafslag på 3 % kan ophæves: (1) standarder for luftfartssikkerhed, (2) sikkerhedsvagtprogrammer og (3) standarder for nationale rejsedokumenter.

(6)  Se Rådets fælles holdning 2005/69/RIA af 24. januar 2005 om udveksling af bestemte oplysninger med Interpol (EUT L 27 af 29.1.2005, s. 61).

(7)  Aftalen om »Open Skies« (EUT L 134 af 25.5.2007, s. 4).

(8)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st07/st07337.en08.pdf.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/80

---

Den tragiske situation i Burma

P6_TA(2008)0231

Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om den tragiske situation i Burma

(2009/C 279 E/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Burma, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Burma,

| — | der henviser til konklusionerne fra det ekstraordinære møde i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 13. maj 2008 om den humanitære situation i Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det ekstraordinære møde i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 13. maj 2008 om den humanitære situation i Burma/Myanmar,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 60/1 af 24. oktober 2005 om resultatet af verdenstopmødet, hvor det i artikel 139 anføres, at det er muligt at indlede en fælles samordnet aktion mod enkeltstater, hvis et lands »nationale myndigheder åbenlyst ikke formår at beskytte deres befolkninger mod folkedrab, krigsforbrydelser, etnisk udrensning og forbrydelser mod menneskeheden«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 60/1 af 24. oktober 2005 om resultatet af verdenstopmødet, hvor det i artikel 139 anføres, at det er muligt at indlede en fælles samordnet aktion mod enkeltstater, hvis et lands »nationale myndigheder åbenlyst ikke formår at beskytte deres befolkninger mod folkedrab, krigsforbrydelser, etnisk udrensning og forbrydelser mod menneskeheden«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at cyklonen Nargis den 2. og 3. maj 2008 forrettede alvorlige skader i den sydlige del af Burma, herunder i landet største by, Rangoon, og Irrawaddydeltaet, hvor knap halvdelen af Burmas befolkning lever, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at cyklonen Nargis den 2. og 3. maj 2008 forrettede alvorlige skader i den sydlige del af Burma, herunder i landet største by, Rangoon, og Irrawaddydeltaet, hvor knap halvdelen af Burmas befolkning lever,

| B. | der henviser til, at Burmas statsstyrede medier rapporterer om 77 738 døde hidtil og 55 917 savnede, mens uafhængige observatører og internationale hjælpeorganisationer anslår antallet af døde til mindst 100 000, der henviser til, at FN skønner, at mellem 1,6 og 2,5 mio. mennesker er alvorligt ramt og har akut behov for nødhjælp, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Burmas statsstyrede medier rapporterer om 77 738 døde hidtil og 55 917 savnede, mens uafhængige observatører og internationale hjælpeorganisationer anslår antallet af døde til mindst 100 000, der henviser til, at FN skønner, at mellem 1,6 og 2,5 mio. mennesker er alvorligt ramt og har akut behov for nødhjælp,

| C. | der henviser til, at det regerende det burmesiske Nationale Råd for Fred og Udvikling ignorerede advarslerne og var meget lang tid om at reagere på nødsituationen og acceptere udenlandsk bistand, idet det hidtil kun har givet tilladelse til meget begrænsede leverancer af international humanitær bistand til landet og insisteret på, at de skal distribueres af militæret, og har forhalet udstedelsen af visa til FN og andre eksperter i katastrofehjælp og logistik, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det regerende det burmesiske Nationale Råd for Fred og Udvikling ignorerede advarslerne og var meget lang tid om at reagere på nødsituationen og acceptere udenlandsk bistand, idet det hidtil kun har givet tilladelse til meget begrænsede leverancer af international humanitær bistand til landet og insisteret på, at de skal distribueres af militæret, og har forhalet udstedelsen af visa til FN og andre eksperter i katastrofehjælp og logistik,

| D. | der henviser til, at ifølge international humanitær folkeret skal uddelingen af humanitær bistand være neutral og uafhængig, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ifølge international humanitær folkeret skal uddelingen af humanitær bistand være neutral og uafhængig,

| E. | der henviser til, at juntaen gennemtvang folkeafstemningen den 10. maj 2008, selv om titusinder var ramt af cyklonens ødelæggelser, og at den kun blev udsat til den 24. maj 2008 i de hårdest ramte distrikter til trods for henstillingerne om annullering eller udsættelse fra De Forenede Nationers vicegeneralsekretær for humanitære anliggender, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at juntaen gennemtvang folkeafstemningen den 10. maj 2008, selv om titusinder var ramt af cyklonens ødelæggelser, og at den kun blev udsat til den 24. maj 2008 i de hårdest ramte distrikter til trods for henstillingerne om annullering eller udsættelse fra De Forenede Nationers vicegeneralsekretær for humanitære anliggender,

| F. | der henviser til, at Burmas regering har blokeret det internationale hjælpearbejde fuldstændigt uden hensyntagen til, at manglen på ret vand, mad og lægehjælp sandsynligvis vil føre til udbredelsen af smitsomme sygdomme og øge antallet af ofre betragteligt, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Burmas regering har blokeret det internationale hjælpearbejde fuldstændigt uden hensyntagen til, at manglen på ret vand, mad og lægehjælp sandsynligvis vil føre til udbredelsen af smitsomme sygdomme og øge antallet af ofre betragteligt,

| G. | der henviser til, at de etniske nationaliteter, særlig karenerne, som i forvejen led under omfattende diskrimination og armod, er blevet alvorligt ramt i deltaregionen, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de etniske nationaliteter, særlig karenerne, som i forvejen led under omfattende diskrimination og armod, er blevet alvorligt ramt i deltaregionen,

| H. | der henviser til, at mulighederne for at yde humanitær bistand allerede blev væsentligt begrænsede, da Burmas regering i februar 2006 udstedte nye retningslinjer, som indebar komplicerede rejse- og overvågningsprocedurer for udenlandsk personale, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at mulighederne for at yde humanitær bistand allerede blev væsentligt begrænsede, da Burmas regering i februar 2006 udstedte nye retningslinjer, som indebar komplicerede rejse- og overvågningsprocedurer for udenlandsk personale,

| I. | der henviser til, at to dage efter cyklonen udbetalte Kommissionen 2 mio. EUR til hjælp til dækning af de overlevendes grundlæggende behov i katastrofeområdet, der henviser til, at der hidtil er givet tilsagn om EU-bistand for i alt 17 mio. EUR, og at den kunne være på over 30 mio. EUR, hvis Burmas styre gav tilladelse til international bistand, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at to dage efter cyklonen udbetalte Kommissionen 2 mio. EUR til hjælp til dækning af de overlevendes grundlæggende behov i katastrofeområdet, der henviser til, at der hidtil er givet tilsagn om EU-bistand for i alt 17 mio. EUR, og at den kunne være på over 30 mio. EUR, hvis Burmas styre gav tilladelse til international bistand,

| J. | der henviser til, at kommissæren med ansvar for udvikling ikke har fået tilladelse til at besøge de hårdest ramte områder, og at hans krav om bedre adgang for hjælpearbejdere til Irrawaddydeltaet er blevet ignoreret, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at kommissæren med ansvar for udvikling ikke har fået tilladelse til at besøge de hårdest ramte områder, og at hans krav om bedre adgang for hjælpearbejdere til Irrawaddydeltaet er blevet ignoreret,

| K. | der henviser til, at flere regeringer, herunder EU's medlemsstaters regeringer, har krævet, at princippet om »beskyttelsesansvar«, som FN har indført for at kunne komme ofre for folkedrab og forbrydelser mod menneskeheden til undsætning, finder anvendelse i forhold til Burma, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at flere regeringer, herunder EU's medlemsstaters regeringer, har krævet, at princippet om »beskyttelsesansvar«, som FN har indført for at kunne komme ofre for folkedrab og forbrydelser mod menneskeheden til undsætning, finder anvendelse i forhold til Burma,

| 1. | udtrykker sin dybe medfølelse og solidaritet med Burmas befolkning og de mange ofre og sørger med alle, der lider under følgerne af katastrofen; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin dybe medfølelse og solidaritet med Burmas befolkning og de mange ofre og sørger med alle, der lider under følgerne af katastrofen;

| 2. | fordømmer på det skarpeste, at de burmesiske myndigheder har reageret så helt uacceptabelt langsomt på denne alvorlige humanitære krise og har prioriteret bevarelsen af sin egen magt højere end borgernes overlevelse, |
| --- | --- |

2.

fordømmer på det skarpeste, at de burmesiske myndigheder har reageret så helt uacceptabelt langsomt på denne alvorlige humanitære krise og har prioriteret bevarelsen af sin egen magt højere end borgernes overlevelse,

| 3. | opfordrer på det stærkeste Burmas regering til at prioritere disse menneskers liv og åbne de cyklonramte områder for de internationale humanitære bistandsoperationer, til øjeblikkeligt at udstede visa til hjælpearbejderne, til at give FN og de internationale humanitære organisationer tilladelse til at distribuere hjælpen direkte til de trængende og til at give de nærliggende lande tilladelse til at levere nødhjælp med fly og skib til ofre, man ikke hurtigt kan nå frem til ad anden vej; |
| --- | --- |

3.

opfordrer på det stærkeste Burmas regering til at prioritere disse menneskers liv og åbne de cyklonramte områder for de internationale humanitære bistandsoperationer, til øjeblikkeligt at udstede visa til hjælpearbejderne, til at give FN og de internationale humanitære organisationer tilladelse til at distribuere hjælpen direkte til de trængende og til at give de nærliggende lande tilladelse til at levere nødhjælp med fly og skib til ofre, man ikke hurtigt kan nå frem til ad anden vej;

| 4. | beklager regimets forvrængede prioriteringer, som indebærer, at det insisterede på at gennemføre den såkaldte folkeafstemning om forfatningen, og afviser det utroværdige resultat af denne folkeafstemning afholdt på et tidspunkt, hvor landet er ødelagt og millioner af mennesker lider under det, der ganske rammende er blevet beskrevet som en naturkatastrofe, der er blevet til en menneskeskabt katastrofe; |
| --- | --- |

4.

beklager regimets forvrængede prioriteringer, som indebærer, at det insisterede på at gennemføre den såkaldte folkeafstemning om forfatningen, og afviser det utroværdige resultat af denne folkeafstemning afholdt på et tidspunkt, hvor landet er ødelagt og millioner af mennesker lider under det, der ganske rammende er blevet beskrevet som en naturkatastrofe, der er blevet til en menneskeskabt katastrofe;

| 5. | gentager, at det ikke er acceptabelt at give en nations suverænitet forrang for befolkningens humanitære rettigheder, jf. FN-princippet om »beskyttelsesansvar«; opfordrer Det Forenede Kongeriges regering, der i maj varetager formandskabet for FN's Sikkerhedsråd, til øjeblikkeligt at sætte situationen i Burma på Sikkerhedsrådets dagsorden, og opfordrer Sikkerhedsrådet til at undersøge, om det er muligt at tillade bistandssendinger til Burma uden den burmesiske militærjuntas accept; |
| --- | --- |

5.

gentager, at det ikke er acceptabelt at give en nations suverænitet forrang for befolkningens humanitære rettigheder, jf. FN-princippet om »beskyttelsesansvar«; opfordrer Det Forenede Kongeriges regering, der i maj varetager formandskabet for FN's Sikkerhedsråd, til øjeblikkeligt at sætte situationen i Burma på Sikkerhedsrådets dagsorden, og opfordrer Sikkerhedsrådet til at undersøge, om det er muligt at tillade bistandssendinger til Burma uden den burmesiske militærjuntas accept;

| 6. | glæder sig over, at Indien og Kina på ASEAN-topmødet i Singapore den 19. maj 2008 nåede til enighed om at lade Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien samordne den internationale nødhjælpsindsats, og over beslutningen om at afholde en international donorkonference i FN-regi i Rangoon den 25. maj 2008 for at samle støtten til ofrene, |
| --- | --- |

6.

glæder sig over, at Indien og Kina på ASEAN-topmødet i Singapore den 19. maj 2008 nåede til enighed om at lade Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien samordne den internationale nødhjælpsindsats, og over beslutningen om at afholde en international donorkonference i FN-regi i Rangoon den 25. maj 2008 for at samle støtten til ofrene,

| 7. | opfordrer i denne forbindelse til, at der snarest oprettes en særlig fond i FN-regi, der kan fremme en effektiv distribution af bistanden til landet; |
| --- | --- |

7.

opfordrer i denne forbindelse til, at der snarest oprettes en særlig fond i FN-regi, der kan fremme en effektiv distribution af bistanden til landet;

| 8. | opfordrer Kinas og Indiens regeringer til at bruge deres indflydelse i forhold til de burmesiske myndigheder til at sikre alle former for humanitær nødhjælp øjeblikkelig adgang til Burma; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kinas og Indiens regeringer til at bruge deres indflydelse i forhold til de burmesiske myndigheder til at sikre alle former for humanitær nødhjælp øjeblikkelig adgang til Burma;

| 9. | understreger nødvendigheden af hurtig bistand til den nødstedte befolkning, eftersom vejrforholdene i de ramte områder forværres pga. den begyndende monsunregn, der udgør en yderligere trussel mod de forarmede overlevende; finder det vigtig at sikre, at de ramte bønder modtager bistand til at tilplante rismarkerne i tide, så man undgår endnu en katastrofe; |
| --- | --- |

9.

understreger nødvendigheden af hurtig bistand til den nødstedte befolkning, eftersom vejrforholdene i de ramte områder forværres pga. den begyndende monsunregn, der udgør en yderligere trussel mod de forarmede overlevende; finder det vigtig at sikre, at de ramte bønder modtager bistand til at tilplante rismarkerne i tide, så man undgår endnu en katastrofe;

| 10. | støtter den indsats, EU, FN, enkeltlande og andre internationale og ikke-statslige organisationer har gjort for at opnå adgang for humanitære hjælpearbejdere, og understreger, at hvis ikke de burmesiske myndigheder samarbejder fuldt ud, er der alvorlig fare for en endnu større tragedie; stiller store forhåbninger til det besøg, FN's generalsekretær, Ban Ki-moon, vil aflægge efter indbydelse til forhandlinger med de burmesiske myndigheder; opfordrer FN's generalsekretær til at bruge sin indflydelse i forhold til de burmesiske myndigheder til at sikre alle former for humanitær nødhjælp øjeblikkelig adgang til Burma; |
| --- | --- |

10.

støtter den indsats, EU, FN, enkeltlande og andre internationale og ikke-statslige organisationer har gjort for at opnå adgang for humanitære hjælpearbejdere, og understreger, at hvis ikke de burmesiske myndigheder samarbejder fuldt ud, er der alvorlig fare for en endnu større tragedie; stiller store forhåbninger til det besøg, FN's generalsekretær, Ban Ki-moon, vil aflægge efter indbydelse til forhandlinger med de burmesiske myndigheder; opfordrer FN's generalsekretær til at bruge sin indflydelse i forhold til de burmesiske myndigheder til at sikre alle former for humanitær nødhjælp øjeblikkelig adgang til Burma;

| 11. | mener, at hvis de burmesiske myndigheder fortsat hindrer hjælpen i at nå de personer, der er i fare, bør der rejses sag mod dem ved Den Internationale Straffedomstol for forbrydelser mod menneskeheden; opfordrer EU's medlemsstater til at kræve en resolution fra FN's Sikkerhedsråd om indbringelse af sagen for Straffedomstolens anklager til efterforskning og strafforfølgning; |
| --- | --- |

11.

mener, at hvis de burmesiske myndigheder fortsat hindrer hjælpen i at nå de personer, der er i fare, bør der rejses sag mod dem ved Den Internationale Straffedomstol for forbrydelser mod menneskeheden; opfordrer EU's medlemsstater til at kræve en resolution fra FN's Sikkerhedsråd om indbringelse af sagen for Straffedomstolens anklager til efterforskning og strafforfølgning;

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, EU's særlige udsending til Burma, Det Burmesiske Nationale Råd for Fred og Udvikling, ASEAN- og ASEM-medlemsstaternes regeringer, ASEAN's Interparlamentariske Myanmar-Forsamling, Aung San Suu Kyi, Nationalforbundet for Demokrati, FN's generalsekretær, FN's højkommissær for menneskerettigheder og FN's særlige repræsentant for menneskerettigheder i Burma. |
| --- | --- |

12.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, EU's særlige udsending til Burma, Det Burmesiske Nationale Råd for Fred og Udvikling, ASEAN- og ASEM-medlemsstaternes regeringer, ASEAN's Interparlamentariske Myanmar-Forsamling, Aung San Suu Kyi, Nationalforbundet for Demokrati, FN's generalsekretær, FN's højkommissær for menneskerettigheder og FN's særlige repræsentant for menneskerettigheder i Burma.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/82 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/82

---

Naturkatastrofen i Kina

P6_TA(2008)0232

Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om naturkatastrofen i Kina

(2009/C 279 E/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til konklusionerne fra det ekstraordinære møde i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 13. maj 2008 og Kommissionens redegørelse om situationen i Sichuanprovinsen i Kina, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det ekstraordinære møde i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 13. maj 2008 og Kommissionens redegørelse om situationen i Sichuanprovinsen i Kina,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at den sydvestlige del af Kina den 12. maj 2008 blev ramt af et jordskælv, der blev målt til 7,8 på richterskalaen, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den sydvestlige del af Kina den 12. maj 2008 blev ramt af et jordskælv, der blev målt til 7,8 på richterskalaen,

| B. | der henviser til, at jordskælvet har dræbt titusinder af mennesker, navnlig i Sichuanprovinsen, og at mange stadig savnes, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at jordskælvet har dræbt titusinder af mennesker, navnlig i Sichuanprovinsen, og at mange stadig savnes,

| C. | der henviser til, at redningsarbejdet vanskeliggøres af de geografiske forhold i Sichuanprovinsen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at redningsarbejdet vanskeliggøres af de geografiske forhold i Sichuanprovinsen,

| D. | der henviser til, at den kinesiske regering har indsat ekstraordinære beredskabsressourcer og -personale, bl.a. soldater og sundhedspersonale, som arbejder i det katastroferamte område, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den kinesiske regering har indsat ekstraordinære beredskabsressourcer og -personale, bl.a. soldater og sundhedspersonale, som arbejder i det katastroferamte område,

| E. | der henviser til, at Det Internationale Forbund af Røde Kors- og Røde Halvmåneselskaber har udsendt en katastrofeappel om hjælp, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Det Internationale Forbund af Røde Kors- og Røde Halvmåneselskaber har udsendt en katastrofeappel om hjælp,

| 1. | udtrykker sin dybe medfølelse og solidaritet med Kinas befolkning og de mange ofre og sørger med alle, der lider under følgerne af jordskælvet; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin dybe medfølelse og solidaritet med Kinas befolkning og de mange ofre og sørger med alle, der lider under følgerne af jordskælvet;

| 2. | glæder sig over de kinesiske myndigheders hurtige reaktion på katastrofen gennem iværksættelse af deres katastrofeberedskab; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over de kinesiske myndigheders hurtige reaktion på katastrofen gennem iværksættelse af deres katastrofeberedskab;

| 3. | bemærker med tilfredshed, at Kina er parat til at tage imod hjælp fra udlandet, og opfordrer den kinesiske regering til at lette de humanitære nødhjælpsorganisationers og de frivillige organisationers arbejde for at få hjælpen ud samt til at sikre alle nødstedte adgang til hjælpen; |
| --- | --- |

3.

bemærker med tilfredshed, at Kina er parat til at tage imod hjælp fra udlandet, og opfordrer den kinesiske regering til at lette de humanitære nødhjælpsorganisationers og de frivillige organisationers arbejde for at få hjælpen ud samt til at sikre alle nødstedte adgang til hjælpen;

| 4. | opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at yde nødhjælp, teknisk bistand og genopbygningshjælp til det ramte område; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at yde nødhjælp, teknisk bistand og genopbygningshjælp til det ramte område;

| 5. | understreger, at det haster at yde akut humanitær nødhjælp via ECHO-programmet på grundlag af et stort og tilstrækkeligt budget; tager til efterretning, at Kommissionens ekspert i humanitær bistand er ankommet til Chengu for at vurdere behovene; |
| --- | --- |

5.

understreger, at det haster at yde akut humanitær nødhjælp via ECHO-programmet på grundlag af et stort og tilstrækkeligt budget; tager til efterretning, at Kommissionens ekspert i humanitær bistand er ankommet til Chengu for at vurdere behovene;

| 6. | støtter det bidrag, som medlemsstaterne yder gennem civilbeskyttelsesordningen, der koordineres af Kommissionen, samt andre bidrag til det internationale samfunds nødhjælpsindsats; |
| --- | --- |

6.

støtter det bidrag, som medlemsstaterne yder gennem civilbeskyttelsesordningen, der koordineres af Kommissionen, samt andre bidrag til det internationale samfunds nødhjælpsindsats;

| 7. | udtrykker tilfredshed med, at kinesiske og udenlandske medier får lov til at give detaljeret og præcis information om katastrofen; |
| --- | --- |

7.

udtrykker tilfredshed med, at kinesiske og udenlandske medier får lov til at give detaljeret og præcis information om katastrofen;

| 8. | fremhæver betydningen af god regeringsførelse, når det gælder forebyggelse og beredskab i tilfælde af mulige naturkatastrofer; opfordrer til udvikling af teknologi til et omfattende og effektivt tidligt varslingssystem for at sætte befolkningerne i stand til at forberede sig på jordskælv og andre naturkatastrofer; |
| --- | --- |

8.

fremhæver betydningen af god regeringsførelse, når det gælder forebyggelse og beredskab i tilfælde af mulige naturkatastrofer; opfordrer til udvikling af teknologi til et omfattende og effektivt tidligt varslingssystem for at sætte befolkningerne i stand til at forberede sig på jordskælv og andre naturkatastrofer;

| 9. | hilser med tilfredshed det internationale samfunds bestræbelser på at give adgang til bedste praksis inden for civilbeskyttelses- og nødhjælpsarbejde for at hjælpe Kina og landets jordskælvsramte befolkning; opfordrer de deltagende organisationer til at yde tilstrækkelig økonomisk støtte til at kunne opfylde de indgåede forpligtelser; |
| --- | --- |

9.

hilser med tilfredshed det internationale samfunds bestræbelser på at give adgang til bedste praksis inden for civilbeskyttelses- og nødhjælpsarbejde for at hjælpe Kina og landets jordskælvsramte befolkning; opfordrer de deltagende organisationer til at yde tilstrækkelig økonomisk støtte til at kunne opfylde de indgåede forpligtelser;

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og Kinas regering. |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og Kinas regering.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/84 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/84

---

Global konvention om et forbud mod uranvåben

P6_TA(2008)0233

Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om uranvåben (våben af forarmet uran) og deres indflydelse på menneskers sundhed og på miljøet — hen imod et globalt forbud mod anvendelse af sådanne våben

(2009/C 279 E/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om de skadelige virkninger af anvendelse af uran (herunder forarmet uran) i konventionelle våben, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om de skadelige virkninger af anvendelse af uran (herunder forarmet uran) i konventionelle våben,

| — | der henviser til FN's generalsekretærs tale i anledning af den internationale dag for forebyggelse af miljøskader i krig og under væbnede konflikter (den 6. november 2002), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's generalsekretærs tale i anledning af den internationale dag for forebyggelse af miljøskader i krig og under væbnede konflikter (den 6. november 2002),

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution A/RES/62/30 af 5. december 2007, der belyser de alvorlige sundhedsmæssige betænkeligheder i forbindelse med anvendelse af våben indeholdende forarmet uran, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution A/RES/62/30 af 5. december 2007, der belyser de alvorlige sundhedsmæssige betænkeligheder i forbindelse med anvendelse af våben indeholdende forarmet uran,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til, at der i vid udstrækning er blevet anvendt (forarmet) uran i moderne krigsførelse både som ammunition mod hårde mål i landdistrikter og byområder og som panserbeskyttelse mod missiler og artilleriangreb, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der i vid udstrækning er blevet anvendt (forarmet) uran i moderne krigsførelse både som ammunition mod hårde mål i landdistrikter og byområder og som panserbeskyttelse mod missiler og artilleriangreb,

| B. | der henviser til, at den radiologiske og kemiske toksicitet i de fine uranpartikler, som opstår, når disse våben rammer hårde mål, har givet anledning til alvorlig bekymring, lige siden de allierede styrker benyttede uran under den første krig mod Irak; der henviser til, at der også er blevet udtrykt bekymring over, at jord og grundvand forurenes af brugt ammunition, som har ramt ved siden af målet, og følgerne heraf for civilbefolkningen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den radiologiske og kemiske toksicitet i de fine uranpartikler, som opstår, når disse våben rammer hårde mål, har givet anledning til alvorlig bekymring, lige siden de allierede styrker benyttede uran under den første krig mod Irak; der henviser til, at der også er blevet udtrykt bekymring over, at jord og grundvand forurenes af brugt ammunition, som har ramt ved siden af målet, og følgerne heraf for civilbefolkningen,

| C. | der henviser til, at der foreligger adskillige vidneudsagn om de skadelige og ofte dødelige følger for både militærpersonel og civile på trods af, at man inden for den videnskabelige forskning hidtil ikke har været i stand til at finde afgørende beviser på skader, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der foreligger adskillige vidneudsagn om de skadelige og ofte dødelige følger for både militærpersonel og civile på trods af, at man inden for den videnskabelige forskning hidtil ikke har været i stand til at finde afgørende beviser på skader,

| D. | der henviser til, at der i de seneste år er sket store fremskridt med hensyn til forståelsen af den miljø- og sundhedsmæssige risiko, der udgår fra forarmet uran, og at det er på høje tid, at dette afspejler sig i de internationale militære standarder, efterhånden som de ændres, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der i de seneste år er sket store fremskridt med hensyn til forståelsen af den miljø- og sundhedsmæssige risiko, der udgår fra forarmet uran, og at det er på høje tid, at dette afspejler sig i de internationale militære standarder, efterhånden som de ændres,

| E. | der henviser til, at anvendelsen af forarmet uran under krigsførelse er i modstrid med de grundlæggende regler og principper, der er nedfældet og praksis i international ret, humanitærret og miljøret, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at anvendelsen af forarmet uran under krigsførelse er i modstrid med de grundlæggende regler og principper, der er nedfældet og praksis i international ret, humanitærret og miljøret,

| 1. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at overholde punkt 1 i FN's ovennævnte resolution og aflægge beretning om deres syn på virkningerne af anvendelsen af våben og ammunition, der indeholder forarmet uran; |
| --- | --- |

1.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at overholde punkt 1 i FN's ovennævnte resolution og aflægge beretning om deres syn på virkningerne af anvendelsen af våben og ammunition, der indeholder forarmet uran;

| 2. | anbefaler, at EU's højtstående repræsentant lader den kommende revision af EU's sikkerhedsstrategi tage højde for nødvendigheden af seriøst at overveje det hensigtsmæssige i at benytte ustyrede våben, klyngebomber, miner og andre våben med vilkårlig virkning som f.eks. våben indeholdende forarmet uran; |
| --- | --- |

2.

anbefaler, at EU's højtstående repræsentant lader den kommende revision af EU's sikkerhedsstrategi tage højde for nødvendigheden af seriøst at overveje det hensigtsmæssige i at benytte ustyrede våben, klyngebomber, miner og andre våben med vilkårlig virkning som f.eks. våben indeholdende forarmet uran;

| 3. | anmoder Rådet og Kommissionen om at lade foretage en videnskabelig undersøgelse af anvendelsen af forarmet uran i alle områder, hvor europæisk og internationalt militært og civilt personel har været udstationeret; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet og Kommissionen om at lade foretage en videnskabelig undersøgelse af anvendelsen af forarmet uran i alle områder, hvor europæisk og internationalt militært og civilt personel har været udstationeret;

| 4. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til i forbindelse med fremtidige operationer at undlade at anvende våben indeholdende forarmet uran som led i operationer under den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik-og at udstationere militært og civilt personel i områder, hvor der ikke kan gives garanti for, at der ikke er blevet eller vil blive anvendt forarmet uran; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til i forbindelse med fremtidige operationer at undlade at anvende våben indeholdende forarmet uran som led i operationer under den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik-og at udstationere militært og civilt personel i områder, hvor der ikke kan gives garanti for, at der ikke er blevet eller vil blive anvendt forarmet uran;

| 5. | opfordrer medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen til at give deres udsendte militære og civile personel samt dette personels faglige organisationer fuldstændige oplysninger om sandsynligheden for, at der er blevet eller kan blive anvendt forarmet uran i det område, hvor operationerne finder sted, og at træffe tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

5.

opfordrer medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen til at give deres udsendte militære og civile personel samt dette personels faglige organisationer fuldstændige oplysninger om sandsynligheden for, at der er blevet eller kan blive anvendt forarmet uran i det område, hvor operationerne finder sted, og at træffe tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger;

| 6. | opfordrer medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen til at udarbejde et miljøregister over områder, der er forurenet med forarmet uran (herunder øvelsesarealer) og yde deres fulde støtte — herunder også finansiel støtte — til projekter, der kan støtte ofrene og deres familier, samt til oprensningsaktioner i de berørte områder, såfremt det bekræftes, at der er tale om en negativ virkning på menneskers sundhed og miljøet; |
| --- | --- |

6.

opfordrer medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen til at udarbejde et miljøregister over områder, der er forurenet med forarmet uran (herunder øvelsesarealer) og yde deres fulde støtte — herunder også finansiel støtte — til projekter, der kan støtte ofrene og deres familier, samt til oprensningsaktioner i de berørte områder, såfremt det bekræftes, at der er tale om en negativ virkning på menneskers sundhed og miljøet;

| 7. | gentager med eftertryk sin opfordring til alle medlemsstater og alle NATO-lande om at indføre et moratorium for anvendelse af våben, der indeholder forarmet uran, og forstærke bestræbelserne på at få indført et globalt forbud samt systematisk indstille produktion og indkøb af denne type våben; |
| --- | --- |

7.

gentager med eftertryk sin opfordring til alle medlemsstater og alle NATO-lande om at indføre et moratorium for anvendelse af våben, der indeholder forarmet uran, og forstærke bestræbelserne på at få indført et globalt forbud samt systematisk indstille produktion og indkøb af denne type våben;

| 8. | opfordrer medlemsstaterne og Rådet til at gå foran i bestræbelserne på at få udarbejdet en international traktat — i FN-regi eller via en »koalition af frivillige« — om et forbud mod udvikling, fremstilling, oplagring, overførsel, afprøvning og anvendelse af uranvåben samt mod destruktion eller genanvendelse af eksisterende lagre, hvis der findes afgørende videnskabelige beviser for skader forvoldt af sådanne våben; |
| --- | --- |

8.

opfordrer medlemsstaterne og Rådet til at gå foran i bestræbelserne på at få udarbejdet en international traktat — i FN-regi eller via en »koalition af frivillige« — om et forbud mod udvikling, fremstilling, oplagring, overførsel, afprøvning og anvendelse af uranvåben samt mod destruktion eller genanvendelse af eksisterende lagre, hvis der findes afgørende videnskabelige beviser for skader forvoldt af sådanne våben;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, NATO og NATO's Parlamentariske Forsamling, FN og FN's Miljøprogram, Den Europæiske Organisation af Militærforeninger, Komiteen for Det Internationale Røde Kors og Verdenssundhedsorganisationen. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, NATO og NATO's Parlamentariske Forsamling, FN og FN's Miljøprogram, Den Europæiske Organisation af Militærforeninger, Komiteen for Det Internationale Røde Kors og Verdenssundhedsorganisationen.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/85 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/85

---

Udkast til forordning om REACH-testmetoder

P6_TA(2008)0234

Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om udkast til Kommissionens forordning om fastlæggelse af forsøgsmetoder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)

(2009/C 279 E/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) og om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur (1), og særlig dennes artikel 13, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) og om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur (1), og særlig dennes artikel 13,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens forordning om fastlæggelse af forsøgsmetoder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (CMT(2007)1792/7) (herefter Kommissionens udkast til forordning), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens forordning om fastlæggelse af forsøgsmetoder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (CMT(2007)1792/7) (herefter Kommissionens udkast til forordning),

| — | der henviser til udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 133 i REACH-forordningen, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 133 i REACH-forordningen,

| — | der henviser til artikel 5a, stk. 3, litra b) i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 5a, stk. 3, litra b) i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (2),

| — | der henviser forespørgsel til mundtlig besvarelse B6-0158/2008 fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser forespørgsel til mundtlig besvarelse B6-0158/2008 fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til, at udkastet til Kommissionens forordning tager sigte på






  — | at flytte forsøgsmetoder, der for øjeblikket er indeholdt i bilag V til Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (3), til en ny kommissionsforordning og |
| --- | --- | --- |

A.

der henviser til, at udkastet til Kommissionens forordning tager sigte på

—

at flytte forsøgsmetoder, der for øjeblikket er indeholdt i bilag V til Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (3), til en ny kommissionsforordning og

| — | at medtage nye eller ændrede forsøgsmetoder, som for øjeblikket ikke er indeholdt i bilag V til direktiv 67/548/EØF, men som skulle indarbejdes i dette bilag som led i den 30. tilpasning til den tekniske udvikling inden den 1. juni 2008, |
| --- | --- |

—

at medtage nye eller ændrede forsøgsmetoder, som for øjeblikket ikke er indeholdt i bilag V til direktiv 67/548/EØF, men som skulle indarbejdes i dette bilag som led i den 30. tilpasning til den tekniske udvikling inden den 1. juni 2008,

| B. | der henviser til, at udkastet til Kommissionens forordning også er af særlig betydning for lovgivningen inden for andre sektorer som f.eks. kosmetiksektoren (4) og pesticidsektoren (5), da der i retsakter, der vedrører dem, henvises til forsøgsmetoder, der er omfattet af kemikalielovgivningen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at udkastet til Kommissionens forordning også er af særlig betydning for lovgivningen inden for andre sektorer som f.eks. kosmetiksektoren (4) og pesticidsektoren (5), da der i retsakter, der vedrører dem, henvises til forsøgsmetoder, der er omfattet af kemikalielovgivningen,

| C. | der henviser til, at det samlede antal dyr, der blev anvendt til forsøg og andre videnskabelige formål i medlemsstaterne i 2005, androg ca. 12 mio. (6), og at en betydelig del af disse dyr blev anvendt til lovmæssige forsøg, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det samlede antal dyr, der blev anvendt til forsøg og andre videnskabelige formål i medlemsstaterne i 2005, androg ca. 12 mio. (6), og at en betydelig del af disse dyr blev anvendt til lovmæssige forsøg,

| D. | der henviser til, at det fastsættes i protokollen om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd, der er knyttet som bilag til Amsterdamtraktaten, at Fællesskabet og medlemsstaterne ved fastlæggelsen og gennemførelsen af politikker inden for landbrug, transport, det indre marked og forskning skal tage fuldt hensyn til dyrs velfærd, samtidig med at de respekterer medlemsstaternes love og administrative bestemmelser samt deres sædvaner, navnlig med hensyn til religiøse ritualer, kulturelle traditioner og regionale skikke, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det fastsættes i protokollen om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd, der er knyttet som bilag til Amsterdamtraktaten, at Fællesskabet og medlemsstaterne ved fastlæggelsen og gennemførelsen af politikker inden for landbrug, transport, det indre marked og forskning skal tage fuldt hensyn til dyrs velfærd, samtidig med at de respekterer medlemsstaternes love og administrative bestemmelser samt deres sædvaner, navnlig med hensyn til religiøse ritualer, kulturelle traditioner og regionale skikke,

| E. | der henviser til, at det fastsættes i REACH-forordningen, at forsøg med hvirveldyr i forbindelse med denne forordning kun må udføres som en sidste løsningsmulighed for at undgå dyreforsøg, og at navnlig oplysninger om toksicitet for mennesker så vidt muligt skal fremskaffes ved alternative metoder, der ikke omfatter forsøg med hvirveldyr, f.eks. in vitro-metoder eller modeller for kvantitative eller kvalitative struktur-aktivitets-relationer, eller på grundlag af oplysninger om strukturelt beslægtede stoffer (gruppering eller analogislutning), |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det fastsættes i REACH-forordningen, at forsøg med hvirveldyr i forbindelse med denne forordning kun må udføres som en sidste løsningsmulighed for at undgå dyreforsøg, og at navnlig oplysninger om toksicitet for mennesker så vidt muligt skal fremskaffes ved alternative metoder, der ikke omfatter forsøg med hvirveldyr, f.eks. in vitro-metoder eller modeller for kvantitative eller kvalitative struktur-aktivitets-relationer, eller på grundlag af oplysninger om strukturelt beslægtede stoffer (gruppering eller analogislutning),

| F. | der henviser til, at det fastsættes i Rådets direktiv 86/609/EØF af 24. november 1986 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige formål (7), at forsøg ikke må udføres, hvis der på rimelig og praktisk måde kan benyttes en anden videnskabeligt tilfredsstillende metode, som ikke medfører anvendelse af dyr, for at opnå de tilstræbte resultater, og at der ved valget af forsøgsformer skal vælges sådanne, hvortil der anvendes så få dyr som muligt, hvortil der anvendes dyr med laveste neuro-fysiologiske følsomhed, samt former, som forårsager mindst smerte, lidelse, angst eller varigt men, og som giver størst sandsynlighed for tilfredsstillende resultater, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det fastsættes i Rådets direktiv 86/609/EØF af 24. november 1986 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige formål (7), at forsøg ikke må udføres, hvis der på rimelig og praktisk måde kan benyttes en anden videnskabeligt tilfredsstillende metode, som ikke medfører anvendelse af dyr, for at opnå de tilstræbte resultater, og at der ved valget af forsøgsformer skal vælges sådanne, hvortil der anvendes så få dyr som muligt, hvortil der anvendes dyr med laveste neuro-fysiologiske følsomhed, samt former, som forårsager mindst smerte, lidelse, angst eller varigt men, og som giver størst sandsynlighed for tilfredsstillende resultater,

| G. | der henviser til, at Det Europæiske Center for Validering af Alternative Metoder (CEVMA) validerede en række alternative metoder i 2006/2007 (8), som imidlertid ikke indgår i udkastet til Kommissionens forordning, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Det Europæiske Center for Validering af Alternative Metoder (CEVMA) validerede en række alternative metoder i 2006/2007 (8), som imidlertid ikke indgår i udkastet til Kommissionens forordning,

| H. | der henviser til, at udkastet til Kommissionens forordning desuden omfatter en dyreforsøgsmetode, der er forældet, da det samme udkast også indeholder en alternativ metode med samme formål, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at udkastet til Kommissionens forordning desuden omfatter en dyreforsøgsmetode, der er forældet, da det samme udkast også indeholder en alternativ metode med samme formål,

| I. | der henviser til, at Kommissionen begrunder udeladelsen af de validerede alternative forsøgsmetoder med, at de endnu ikke er godkendt til retlige formål, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kommissionen begrunder udeladelsen af de validerede alternative forsøgsmetoder med, at de endnu ikke er godkendt til retlige formål,

| J. | der henviser til, at Kommissionen overdrager tre af de fem forsøgsmetoder til OECD med henblik på den retlige godkendelsesprocedure, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kommissionen overdrager tre af de fem forsøgsmetoder til OECD med henblik på den retlige godkendelsesprocedure,

| K. | der henviser til, at udviklingen og offentliggørelsen af en OECD Test Guideline normalt tager mindst 3 år, da de relevante organer kun mødes en gang om året, og at OECD Test Guidelines ikke altid anvendes på samme måde i alle OECD-medlemsstater, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at udviklingen og offentliggørelsen af en OECD Test Guideline normalt tager mindst 3 år, da de relevante organer kun mødes en gang om året, og at OECD Test Guidelines ikke altid anvendes på samme måde i alle OECD-medlemsstater,

| L. | der henviser til, at Kommissionen har gjort det klart, at den altid først forsøger at følge OECD-proceduren; der henviser til, at dette er i modstrid med EU-lovgivningen og ånden i kosmetikdirektiv 76/768/EØF, som giver EU-proceduren forrang, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kommissionen har gjort det klart, at den altid først forsøger at følge OECD-proceduren; der henviser til, at dette er i modstrid med EU-lovgivningen og ånden i kosmetikdirektiv 76/768/EØF, som giver EU-proceduren forrang,

| M. | der henviser til, at man ved på forhånd at give forrang til OECD-proceduren for retlig godkendelse i bedste fald forårsager store forsinkelser, men også risikerer at forhindre ibrugtagningen af at en alternativ metode, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at man ved på forhånd at give forrang til OECD-proceduren for retlig godkendelse i bedste fald forårsager store forsinkelser, men også risikerer at forhindre ibrugtagningen af at en alternativ metode,

| N. | der henviser til, at der ikke synes at være tilstrækkelige regler for en effektiv forhåndsanalyse af den retlige relevans, før CEVMA foretager den videnskabelige validering af en alternativ forsøgsmetode, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der ikke synes at være tilstrækkelige regler for en effektiv forhåndsanalyse af den retlige relevans, før CEVMA foretager den videnskabelige validering af en alternativ forsøgsmetode,

| O. | der henviser til, at de grundlæggende begreber »validering« og »lovmæssig godkendelse« ikke anvendes ens på nationalt plan, fællesskabsplan og internationalt plan, og at EU-lovgivningen ikke giver nogen definition på »validering« (eller kriterier for validatorer) eller »retlig (eller lovmæssig) godkendelse« (9), |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de grundlæggende begreber »validering« og »lovmæssig godkendelse« ikke anvendes ens på nationalt plan, fællesskabsplan og internationalt plan, og at EU-lovgivningen ikke giver nogen definition på »validering« (eller kriterier for validatorer) eller »retlig (eller lovmæssig) godkendelse« (9),

| P. | der henviser til, at Kommissionen i meddelelsen SEK(1991)1794 kun giver CEVMA et forholdsvis begrænset mandat til at validere alternative forsøgsmetoder, men at CEVMA alligevel har leveret et meget værdsat og værdifuldt output i de seneste år, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Kommissionen i meddelelsen SEK(1991)1794 kun giver CEVMA et forholdsvis begrænset mandat til at validere alternative forsøgsmetoder, men at CEVMA alligevel har leveret et meget værdsat og værdifuldt output i de seneste år,

| Q. | der henviser til, at validering også foretages af andre nationale og internationale organer, og at det derfor bør vurderes og afklares, hvilket behov der er for formel validering, og hvilken type validering/vurdering der er egnet til de enkelte sektorer/formål (9), |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at validering også foretages af andre nationale og internationale organer, og at det derfor bør vurderes og afklares, hvilket behov der er for formel validering, og hvilken type validering/vurdering der er egnet til de enkelte sektorer/formål (9),

| R. | der henviser til den interne procedure for retlig godkendelse, der anvendes i European Chemicals Bureau efter CEVMA's validering og før iværksættelsen af proceduren for mulig optagelse af en forsøgsmetode i lovgivningen synes uhensigtsmæssig, |
| --- | --- |

R.

der henviser til den interne procedure for retlig godkendelse, der anvendes i European Chemicals Bureau efter CEVMA's validering og før iværksættelsen af proceduren for mulig optagelse af en forsøgsmetode i lovgivningen synes uhensigtsmæssig,

| S. | der henviser til, at betingelserne for, at beslutninger, som kan få vidtrækkende konsekvenser, f.eks. beslutninger om at drage CEVMA's videnskabelige validering i tvivl eller overdrage valideringen og den retlig godkendelse til OECD, kan træffes som led i denne procedure, bør fastsættes på politisk plan fra sag til sag og være gennemsigtige og kontrollerbare, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at betingelserne for, at beslutninger, som kan få vidtrækkende konsekvenser, f.eks. beslutninger om at drage CEVMA's videnskabelige validering i tvivl eller overdrage valideringen og den retlig godkendelse til OECD, kan træffes som led i denne procedure, bør fastsættes på politisk plan fra sag til sag og være gennemsigtige og kontrollerbare,

| T. | der henviser til, at det er uacceptabelt, at det endnu ikke muligt rettidigt at optage nye alternative forsøgsmetoder, som CEVMA for nylig har valideret, i udkastet til Kommissionens forordning på grund af forsinkelser, der skyldes de uigennemsigtige, langsommelige, besværlige og delvis uhensigtsmæssige procedurer for retlig godkendelse af validerede alternative metoder for dyreforsøg, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at det er uacceptabelt, at det endnu ikke muligt rettidigt at optage nye alternative forsøgsmetoder, som CEVMA for nylig har valideret, i udkastet til Kommissionens forordning på grund af forsinkelser, der skyldes de uigennemsigtige, langsommelige, besværlige og delvis uhensigtsmæssige procedurer for retlig godkendelse af validerede alternative metoder for dyreforsøg,

| U. | der henviser til, at de problemer vedrørende validering og retlig godkendelse af alternative forsøgsmetoder, der er konstateret i forbindelse med kemikalielovgivningen, sågar kan være endnu mere vidtrækkende, når man tager andre industrisektorer i betragtning, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at de problemer vedrørende validering og retlig godkendelse af alternative forsøgsmetoder, der er konstateret i forbindelse med kemikalielovgivningen, sågar kan være endnu mere vidtrækkende, når man tager andre industrisektorer i betragtning,

| 1. | vil ikke modsætte sig vedtagelsen af udkastet til Kommissionens forordning i betragtning af det formelle løfte, Kommissionen gav i sin skrivelse af 5. maj 2008, om at træffe følgende foranstaltninger for at strømline og fremskynde de interne procedurer i Kommissionen for validering og retlig godkendelse af nye alternative forsøgsmetoder:






  — | Kommissionen vil i alle tilfælde foretage en forhåndsanalyse af den lovmæssige relevans for at sikre, at en efterfølgende videnskabelig validering fokuserer på forsøgsmetoder, som har den bedste udsigt til at blive fundet egnet til klart definerede retlige formål; |
| --- | --- | --- |

1.

vil ikke modsætte sig vedtagelsen af udkastet til Kommissionens forordning i betragtning af det formelle løfte, Kommissionen gav i sin skrivelse af 5. maj 2008, om at træffe følgende foranstaltninger for at strømline og fremskynde de interne procedurer i Kommissionen for validering og retlig godkendelse af nye alternative forsøgsmetoder:

—

Kommissionen vil i alle tilfælde foretage en forhåndsanalyse af den lovmæssige relevans for at sikre, at en efterfølgende videnskabelig validering fokuserer på forsøgsmetoder, som har den bedste udsigt til at blive fundet egnet til klart definerede retlige formål;

| — | Kommissionen vil reducere antallet af trin og fastsætte nye klare frister for at strømline og fremskynde den nuværende proces, hvad angår de rådgivende udvalgs rolle og høringen af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

—

Kommissionen vil reducere antallet af trin og fastsætte nye klare frister for at strømline og fremskynde den nuværende proces, hvad angår de rådgivende udvalgs rolle og høringen af medlemsstaterne;

| — | alle vigtige proceduremæssige afgørelser, som skal træffes af Kommissionens tjenestegrene, vil blive truffet på generaldirektørniveau; |
| --- | --- |

—

alle vigtige proceduremæssige afgørelser, som skal træffes af Kommissionens tjenestegrene, vil blive truffet på generaldirektørniveau;

| — | den igangværende omstrukturering af Instituttet for Sundheds- og Forbrugerbeskyttelse (IHCP) under Det Fælles Forskningscenter vil bidrage betydeligt til at fremskynde de løbende bestræbelser på at fremme alternative metoder, herunder valideringen af disse metoder, via CEVMA; dette vil involvere en styrkelse af CEVMA's arbejde igennem støtte fra IHCP-grupper; IHCP er også i færd med at udvikle en integreret forsøgsstrategi, som vil udnytte synergierne mellem mange komplementære aktiviteter inden for IHCP og muliggøre en mere holistisk og effektiv tilgang til spørgsmålet om risikovurdering, som er af central betydning for reguleringsprocessen, for derved at undgå unødige interne overførselsforsinkelser; det integrerede undersøgelsesteam vil i 2009 bestå af ca. 85 ansatte (inklusive de 62, der for øjeblikket er ansat i CEVMA); IHCP vil som led i sine bestræbelser på at strømline processen fra videnskabelig validering til retlig godkendelse sikre en tæt og konsekvent opfølgning af processen for retlig godkendelse både i Kommissionen og på OECD-niveau; |
| --- | --- |

—

den igangværende omstrukturering af Instituttet for Sundheds- og Forbrugerbeskyttelse (IHCP) under Det Fælles Forskningscenter vil bidrage betydeligt til at fremskynde de løbende bestræbelser på at fremme alternative metoder, herunder valideringen af disse metoder, via CEVMA; dette vil involvere en styrkelse af CEVMA's arbejde igennem støtte fra IHCP-grupper; IHCP er også i færd med at udvikle en integreret forsøgsstrategi, som vil udnytte synergierne mellem mange komplementære aktiviteter inden for IHCP og muliggøre en mere holistisk og effektiv tilgang til spørgsmålet om risikovurdering, som er af central betydning for reguleringsprocessen, for derved at undgå unødige interne overførselsforsinkelser; det integrerede undersøgelsesteam vil i 2009 bestå af ca. 85 ansatte (inklusive de 62, der for øjeblikket er ansat i CEVMA); IHCP vil som led i sine bestræbelser på at strømline processen fra videnskabelig validering til retlig godkendelse sikre en tæt og konsekvent opfølgning af processen for retlig godkendelse både i Kommissionen og på OECD-niveau;

| — | den ændrede proces bliver mere gennemsigtig; proceduren for retlig godkendelse af nye forsøgsmetoder vil blive offentliggjort på Kommissionens webside, når den igangværende revision er formelt afsluttet; den gældende status for foreslåede alternative metoder vil fremgå af en specifik webside, som vil blive oprettet af Det Fælles Forskningscenter for at give interesserede parter mulighed for at følge med i udviklingen; oplysningerne vil blive ajourført løbende; dette vil ske fra det tidspunkt, hvor en foreslået ny alternativ metode underkastes en forhåndsanalyse med henblik på retlig godkendelse; denne webside vil også indeholde oplysninger om beslutninger om ikke at anvende en bestemt forsøgsmetode og baggrunden for sådanne beslutninger; |
| --- | --- |

—

den ændrede proces bliver mere gennemsigtig; proceduren for retlig godkendelse af nye forsøgsmetoder vil blive offentliggjort på Kommissionens webside, når den igangværende revision er formelt afsluttet; den gældende status for foreslåede alternative metoder vil fremgå af en specifik webside, som vil blive oprettet af Det Fælles Forskningscenter for at give interesserede parter mulighed for at følge med i udviklingen; oplysningerne vil blive ajourført løbende; dette vil ske fra det tidspunkt, hvor en foreslået ny alternativ metode underkastes en forhåndsanalyse med henblik på retlig godkendelse; denne webside vil også indeholde oplysninger om beslutninger om ikke at anvende en bestemt forsøgsmetode og baggrunden for sådanne beslutninger;

| — | Kommissionen sikrer, at interesserede parter får mulighed for at deltage som observatører i de kompetente myndigheders møder og i udvalg under Det Europæiske Kemikalieagentur (for industrikemikalier), når der behandles spørgsmål vedrørende validering af forsøgsmetoder uden brug af dyr; |
| --- | --- |

—

Kommissionen sikrer, at interesserede parter får mulighed for at deltage som observatører i de kompetente myndigheders møder og i udvalg under Det Europæiske Kemikalieagentur (for industrikemikalier), når der behandles spørgsmål vedrørende validering af forsøgsmetoder uden brug af dyr;

| — | i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, i REACH-forordningen vil Kommissionen sikre en mere gennemsigtig proces med høring af interesserede parter forud for ethvert forslag om tilpasning af forordningen om forsøgsmetoder til den tekniske udvikling; |
| --- | --- |

—

i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, i REACH-forordningen vil Kommissionen sikre en mere gennemsigtig proces med høring af interesserede parter forud for ethvert forslag om tilpasning af forordningen om forsøgsmetoder til den tekniske udvikling;

| — | Kommissionen vil stille de nødvendige midler til rådighed for at sikre, at reelle forbedringer er opnået, især ved at indkalde ansøgninger fra kvalificerede ansatte med relevant erfaring med henblik på udstationering til OECD's Test Guidelines Programme inden for den nærmeste fremtid; den vil undersøge mulighederne for at yde økonomisk støtte til sekretariatet for OECD's Test Guidelines Programme med særligt fokus på retlig godkendelse af alternative metoder; |
| --- | --- |

—

Kommissionen vil stille de nødvendige midler til rådighed for at sikre, at reelle forbedringer er opnået, især ved at indkalde ansøgninger fra kvalificerede ansatte med relevant erfaring med henblik på udstationering til OECD's Test Guidelines Programme inden for den nærmeste fremtid; den vil undersøge mulighederne for at yde økonomisk støtte til sekretariatet for OECD's Test Guidelines Programme med særligt fokus på retlig godkendelse af alternative metoder;

| — | Kommissionen vil omhyggeligt overvåge OECD-processen i hvert enkelt tilfælde for at sikre, at denne fremgangsmåde ikke medfører unødige forsinkelser; overvågningen vil omfatte systematisk status over fremskridtene med hver enkelt alternativ metode med regelmæssige mellemrum; eventuelle urimelige forsinkelser i forbindelse med en bestemt metode vil få Kommissionen til at indlede EU-proceduren for retlig godkendelse af den pågældende metode; |
| --- | --- |

—

Kommissionen vil omhyggeligt overvåge OECD-processen i hvert enkelt tilfælde for at sikre, at denne fremgangsmåde ikke medfører unødige forsinkelser; overvågningen vil omfatte systematisk status over fremskridtene med hver enkelt alternativ metode med regelmæssige mellemrum; eventuelle urimelige forsinkelser i forbindelse med en bestemt metode vil få Kommissionen til at indlede EU-proceduren for retlig godkendelse af den pågældende metode;

| 2. | forstår, at strømliningen og fremskyndelsen af de interne procedurer gælder for hele den fortløbende proces fra validering til retlig godkendelse; |
| --- | --- |

2.

forstår, at strømliningen og fremskyndelsen af de interne procedurer gælder for hele den fortløbende proces fra validering til retlig godkendelse;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at sikre fuld inddragelse af interesserede parter i hele processen fra validering til retlig godkendelse; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at sikre fuld inddragelse af interesserede parter i hele processen fra validering til retlig godkendelse;

| 4. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremsætte et forslag til den første tilpasning af forordningen til den tekniske udvikling inden udgangen af 2008 som en lakmusprøve på opfyldelsen af de i punkt 1 angivne løfter; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremsætte et forslag til den første tilpasning af forordningen til den tekniske udvikling inden udgangen af 2008 som en lakmusprøve på opfyldelsen af de i punkt 1 angivne løfter;

| 5. | opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2008 at aflægge beretning til Parlamentet om opfyldelsen af disse løfter; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2008 at aflægge beretning til Parlamentet om opfyldelsen af disse løfter;

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1. Berigtiget i EFT L 136 af 29.5.2007, s. 3. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1354/2007 (EUT L 304 af 22.11.2007, s. 1).

(2)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11).

(3)  EFT 196 af 16.8.1967, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/121/EF (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 853).

(4)  Rådets direktiv 76/768/EØF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om kosmetiske midler (EFT L 262 af 27.9.1976, s. 169). Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2008/42/EF (EUT L 93 af 4.4.2008, s. 13).

(5)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1). Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2008/45/EF (EUT L 94 af 5.4.2008, s. 21).

(6)  Kommissionens femte rapport om de statistiske oplysninger om antallet af dyr anvendt til forsøg og andre videnskabelige formål i EU's medlemsstater (KOM(2007)0675).

(7)  EFT L 358 af 18.12.1986, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/65/EF (EUT L 230 af 16.9.2003, s. 32).

(8)  EpiDERM and EPISKIN (ECVAM/ESAC erklæring af 27. april 2007), Reduced Local Lymph Node Assay (ECVAM/ESAC erklæring af 27. april 2007), Bovine Corneal Opacity and Permeability (BCOP) and Isolated Chicken Eye (ICE) Tests (ECVAM/ESAC erklæring af 27. april 2007), Acute Toxicity for Fish (ECVAM/ESAC erklæring af 21. marts 2006).

(9)  European Partnership for Alternative Approaches to Animal Testing, First Annual Progress Report, december 2006, s. 19, http://ec.europa.eu/enterprise/epaa/conf_2006.htm.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/89 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/89

---

Dyresundhedsstrategi (2007-2013)

P6_TA(2008)0235

Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om en ny dyresundhedsstrategi for Den Europæiske Union (2007-2013) (2007/2260(INI))

(2009/C 279 E/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om en ny dyresundhedsstrategi for Den Europæiske Union (2007-2013) (KOM(2007)0539) (»dyresundhedsstrategi«) ifølge hvilken »Det er bedre at forebygge end at helbrede« og til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (Konsekvensanalyse og Resumé af konsekvensanalysen) vedføjet meddelelsen (SEK(2007)1189 og SEK(2007)1190), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om en ny dyresundhedsstrategi for Den Europæiske Union (2007-2013) (KOM(2007)0539) (»dyresundhedsstrategi«) ifølge hvilken »Det er bedre at forebygge end at helbrede« og til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (Konsekvensanalyse og Resumé af konsekvensanalysen) vedføjet meddelelsen (SEK(2007)1189 og SEK(2007)1190),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A6-0147/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A6-0147/2008),

| A. | der henviser til, at dyresundhed er tæt forbundet med menneskers sundhed på grund af muligheden for direkte eller indirekte overførsel af visse sygdomme, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dyresundhed er tæt forbundet med menneskers sundhed på grund af muligheden for direkte eller indirekte overførsel af visse sygdomme,

| B. | der henviser til, at dyresundhed er vigtig ud fra et økonomisk synspunkt, fordi dyresygdomme mindsker husdyrproduktionen og medfører dyredødelighed, nedslagtning og heraf følgende økonomiske tab, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at dyresundhed er vigtig ud fra et økonomisk synspunkt, fordi dyresygdomme mindsker husdyrproduktionen og medfører dyredødelighed, nedslagtning og heraf følgende økonomiske tab,

| C. | der henviser til, at dyr er levende, sansende væsener og deres beskyttelse og korrekte behandling er en af udfordringerne for et kulturelt og civilisationsrelateret Europa i det 21. århundrede, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at dyr er levende, sansende væsener og deres beskyttelse og korrekte behandling er en af udfordringerne for et kulturelt og civilisationsrelateret Europa i det 21. århundrede,

| D. | der henviser til, at større udbrud af dyresygdomme ofte kan resultere i social opløsning og sociale problemer i landdistrikter, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at større udbrud af dyresygdomme ofte kan resultere i social opløsning og sociale problemer i landdistrikter,

| E. | der henviser til, at dyrevelfærd er en, men ikke den eneste, af de faktorer, som bidrager til dyresundhed, og er berettiget af etiske, sociale, moralske og økonomiske grunde og bør baseres på et solidt videnskabeligt grundlag, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at dyrevelfærd er en, men ikke den eneste, af de faktorer, som bidrager til dyresundhed, og er berettiget af etiske, sociale, moralske og økonomiske grunde og bør baseres på et solidt videnskabeligt grundlag,

| F. | der henviser til, at handelen i stigende grad globaliseres, og at handelen med dyreprodukter er voksende både i EU og internationalt, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at handelen i stigende grad globaliseres, og at handelen med dyreprodukter er voksende både i EU og internationalt,

| G. | der henviser til, at der er et behov for et koordineret samarbejde om dyresundhedsspørgsmål på europæisk og globalt plan, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der er et behov for et koordineret samarbejde om dyresundhedsspørgsmål på europæisk og globalt plan,

| H. | der henviser til, at effektiviteten af aktioner vedrørende dyresundhed ikke blot er afhængig af de administrative foranstaltninger, der træffes, men også af et informeret og engageret samarbejde mellem alle berørte parter, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at effektiviteten af aktioner vedrørende dyresundhed ikke blot er afhængig af de administrative foranstaltninger, der træffes, men også af et informeret og engageret samarbejde mellem alle berørte parter,

| I. | der henviser til, at den bedste måde at bekæmpe dyresygdomme på er at forhindre dem i at opstå overhovedet i overensstemmelse med principperne »det er bedre at forebygge end at helbrede« og »vaccination er bedre end unødvendig nedslagtning«, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den bedste måde at bekæmpe dyresygdomme på er at forhindre dem i at opstå overhovedet i overensstemmelse med principperne »det er bedre at forebygge end at helbrede« og »vaccination er bedre end unødvendig nedslagtning«,

| J. | der henviser til, at der ikke er nogen forskel mellem kvaliteten af produkter stammende fra (nød)vaccinerede dyr og produkter stammende fra uvaccinerede dyr, men at markederne i og uden for EU vil måske ikke acceptere produkter stammende fra (nød)vaccinerede dyr, og at husdyravlere og andre aktører har behov for tilstrækkelige garantier for, at markederne er rede til at modtage disse produkter uden prisnedslag, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der ikke er nogen forskel mellem kvaliteten af produkter stammende fra (nød)vaccinerede dyr og produkter stammende fra uvaccinerede dyr, men at markederne i og uden for EU vil måske ikke acceptere produkter stammende fra (nød)vaccinerede dyr, og at husdyravlere og andre aktører har behov for tilstrækkelige garantier for, at markederne er rede til at modtage disse produkter uden prisnedslag,

| K. | der henviser til, at mere åbne grænser og en øget global efterspørgsel efter fødevarer, global handel, global mobilitet for personer, global opvarmning og ulovlig handel medfører øgede dyresundhedsrisici, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at mere åbne grænser og en øget global efterspørgsel efter fødevarer, global handel, global mobilitet for personer, global opvarmning og ulovlig handel medfører øgede dyresundhedsrisici,

| 1. | glæder sig over udviklingen af en strategisk fremgangsmåde i forbindelse med EU's dyresundhedspolitik og støtter de generelle mål, formål og principper, der er fastlagt i meddelelsen om en dyresundhedsstrategi, som vil sætte EU i stand til at styrke sine forebyggelsesmekanismer og sit beredskab over for udbrud af nye epizootier; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over udviklingen af en strategisk fremgangsmåde i forbindelse med EU's dyresundhedspolitik og støtter de generelle mål, formål og principper, der er fastlagt i meddelelsen om en dyresundhedsstrategi, som vil sætte EU i stand til at styrke sine forebyggelsesmekanismer og sit beredskab over for udbrud af nye epizootier;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge en handlingsplan, således som det er fastsat i dens meddelelse om en dyresundhedsstrategi; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at fremlægge en handlingsplan, således som det er fastsat i dens meddelelse om en dyresundhedsstrategi;

| 3. | gør Rådet og Kommissionen opmærksom på, at tidsrammen 2007-2013, som er fastlagt i meddelelsen om en dyresundhedsstrategi, er umulig at overholde, eftersom drøftelserne omkring meddelelsen stadig er i gang, og den grundlæggende lovgivning, der er nødvendig for dens gennemførelse, tidligst vil foreligge i 2010; |
| --- | --- |

3.

gør Rådet og Kommissionen opmærksom på, at tidsrammen 2007-2013, som er fastlagt i meddelelsen om en dyresundhedsstrategi, er umulig at overholde, eftersom drøftelserne omkring meddelelsen stadig er i gang, og den grundlæggende lovgivning, der er nødvendig for dens gennemførelse, tidligst vil foreligge i 2010;

| 4. | efterlyser i denne forbindelse et højere ambitionsniveau og en mere langsigtet tilgang fra Kommissionens side, når denne fremsætter lovforslag, hvorved der kan drages nytte af andre kommende drøftelser, som vil påvirke EF's budgetmidler og fremtidige politiske prioriteter; |
| --- | --- |

4.

efterlyser i denne forbindelse et højere ambitionsniveau og en mere langsigtet tilgang fra Kommissionens side, når denne fremsætter lovforslag, hvorved der kan drages nytte af andre kommende drøftelser, som vil påvirke EF's budgetmidler og fremtidige politiske prioriteter;

| 5. | tilslutter sig det udtrykte ønske om at opbygge en ny strategi/politik vedrørende en fælles lovramme for dyresundhed i EU, der på behørig vis tager hensyn til standarder og retningslinjer i Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE); |
| --- | --- |

5.

tilslutter sig det udtrykte ønske om at opbygge en ny strategi/politik vedrørende en fælles lovramme for dyresundhed i EU, der på behørig vis tager hensyn til standarder og retningslinjer i Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE);

| 6. | understreger, at landbrugere, avlere og ejere spiller en vigtig rolle ved overvågningen, opretholdelsen og forbedringen af husdyrenes sundhed og i forebyggelsen og sporingen af sygdomme; |
| --- | --- |

6.

understreger, at landbrugere, avlere og ejere spiller en vigtig rolle ved overvågningen, opretholdelsen og forbedringen af husdyrenes sundhed og i forebyggelsen og sporingen af sygdomme;

| 7. | understreger vigtigheden af den rolle, dyrlægerne og husdyravlerne skal spille, idet de bør være helt fremme i forbindelse med udvikling og levering af specialiserede og proaktive tjenester som f.eks. dyresundhedsplanlægning; udtrykker betænkelighed ved dyrlægedækningen af visse landdistrikter i EU; |
| --- | --- |

7.

understreger vigtigheden af den rolle, dyrlægerne og husdyravlerne skal spille, idet de bør være helt fremme i forbindelse med udvikling og levering af specialiserede og proaktive tjenester som f.eks. dyresundhedsplanlægning; udtrykker betænkelighed ved dyrlægedækningen af visse landdistrikter i EU;

| 8. | understreger desuden menneskers rolle med hensyn til spredningen af dyresygdomme som følge af den øgede mobilitet; |
| --- | --- |

8.

understreger desuden menneskers rolle med hensyn til spredningen af dyresygdomme som følge af den øgede mobilitet;

| 9. | er enig i målet for dyresundhedsstrategien, der går ud på at investere mere i præventive foranstaltninger og en kontrolordning, hvorved man mindsker sandsynligheden for udbrud af sygdomme; er enig i princippet om, at det er bedre at forebygge end at helbrede; |
| --- | --- |

9.

er enig i målet for dyresundhedsstrategien, der går ud på at investere mere i præventive foranstaltninger og en kontrolordning, hvorved man mindsker sandsynligheden for udbrud af sygdomme; er enig i princippet om, at det er bedre at forebygge end at helbrede;

| 10. | understreger, at der ikke er nogen forskel mellem varer stammende fra vaccinerede dyr og varer fra uvaccinerede dyr; |
| --- | --- |

10.

understreger, at der ikke er nogen forskel mellem varer stammende fra vaccinerede dyr og varer fra uvaccinerede dyr;

| 11. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at produkter fra vaccinerede dyr (beskyttende vaccinering) kan markedsføres i hele EU; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at produkter fra vaccinerede dyr (beskyttende vaccinering) kan markedsføres i hele EU;

| 12. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at produkter fra vaccinerede dyr accepteres på internationalt plan; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at produkter fra vaccinerede dyr accepteres på internationalt plan;

| 13. | tilslutter sigs visionen og formålet i meddelelsen om en dyresundhedsstrategi, hvorefter »omfattende høringer af de berørte parter« og »et stærkt engagement med hensyn til at sikre højere dyresundhedsnormer« vil gøre det lettere både at prioritere foranstaltninger, der er i overensstemmelse med de strategiske mål, og opdatere acceptable og passende standarder; |
| --- | --- |

13.

tilslutter sigs visionen og formålet i meddelelsen om en dyresundhedsstrategi, hvorefter »omfattende høringer af de berørte parter« og »et stærkt engagement med hensyn til at sikre højere dyresundhedsnormer« vil gøre det lettere både at prioritere foranstaltninger, der er i overensstemmelse med de strategiske mål, og opdatere acceptable og passende standarder;

| 14. | glæder sig over anerkendelsen i meddelelsen om en dyresundhedsstrategi af det vigtige forhold mellem dyresundhed og dyrevelfærd i strategien og forventer at se begge spørgsmål sammenhængende i den kommende politik; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over anerkendelsen i meddelelsen om en dyresundhedsstrategi af det vigtige forhold mellem dyresundhed og dyrevelfærd i strategien og forventer at se begge spørgsmål sammenhængende i den kommende politik;

| 15. | afventer med interesse resultatet af det forberedende projekt om rastepladser for dyr og resultaterne af en undersøgelse, som omfatter behovene og de nødvendige midler til at forbedre dyresundheden under transport og ophold ved kontrolstationer; |
| --- | --- |

15.

afventer med interesse resultatet af det forberedende projekt om rastepladser for dyr og resultaterne af en undersøgelse, som omfatter behovene og de nødvendige midler til at forbedre dyresundheden under transport og ophold ved kontrolstationer;

| 16. | konstaterer med tilfredshed, at strategien dækker sundheden for alle dyr i EU, således at vilde kæledyr, der ikke er udtrykkeligt nævnt, også er omfattet, hvis der er en risiko for, at de kan overføre sygdomme til andre dyr eller mennesker; |
| --- | --- |

16.

konstaterer med tilfredshed, at strategien dækker sundheden for alle dyr i EU, således at vilde kæledyr, der ikke er udtrykkeligt nævnt, også er omfattet, hvis der er en risiko for, at de kan overføre sygdomme til andre dyr eller mennesker;

| 17. | konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen agter at vedtage en kommunikationsstrategi vedrørende risici, som forvaltes af de berørte parter og forbrugerne; understreger, at selv om Europas husdyrproduktion er sikrere end nogensinde og genstand for stram kontrol, er offentlighedens opfattelse af dette område langt fra tilfredsstillende, hvilket i forbindelse med en række nylige kriser allerede har skabt problemer for markedet på grund af svigtende tillid; |
| --- | --- |

17.

konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen agter at vedtage en kommunikationsstrategi vedrørende risici, som forvaltes af de berørte parter og forbrugerne; understreger, at selv om Europas husdyrproduktion er sikrere end nogensinde og genstand for stram kontrol, er offentlighedens opfattelse af dette område langt fra tilfredsstillende, hvilket i forbindelse med en række nylige kriser allerede har skabt problemer for markedet på grund af svigtende tillid;

| 18. | er enig i strategiens målgruppe, der er nævnt i meddelelsen om en dyresundhedsstrategi: dyreejere, dyrlæger, fødevarevirksomheder, dyresundhedssektoren, dyrebeskyttelsesgrupper, forskere og undervisere, bestyrelserne i sports- og fritidsorganisationer, uddannelsesinstitutioner, forbrugerne, de rejsende, medlemsstaternes kompetente myndigheder og EU-institutionerne og anser det for nødvendigt at inkludere repræsentanter for husdyravlere; |
| --- | --- |

18.

er enig i strategiens målgruppe, der er nævnt i meddelelsen om en dyresundhedsstrategi: dyreejere, dyrlæger, fødevarevirksomheder, dyresundhedssektoren, dyrebeskyttelsesgrupper, forskere og undervisere, bestyrelserne i sports- og fritidsorganisationer, uddannelsesinstitutioner, forbrugerne, de rejsende, medlemsstaternes kompetente myndigheder og EU-institutionerne og anser det for nødvendigt at inkludere repræsentanter for husdyravlere;

| 19. | understreger, at dyresundhedsstrategien også bør omfatte arbejdet på slagterier, dyretransportvirksomheder og foderleverandører, samtidig med at der tages hensyn til behovet for administrativ forenkling; |
| --- | --- |

19.

understreger, at dyresundhedsstrategien også bør omfatte arbejdet på slagterier, dyretransportvirksomheder og foderleverandører, samtidig med at der tages hensyn til behovet for administrativ forenkling;

| 20. | understreger, at dyresundhedsstrategien med dens forebyggende tilgang bør udvikle de nødvendige lovgivningsmæssige og finansielle foranstaltninger både med henblik på at overvåge kæledyr og omstrejfende dyr og forhindre spredning af zoonotiske sygdomme og dyresundhedsproblemer; strategien bør navnlig omfatte vaccinationsprogrammer og andre forebyggende foranstaltninger i forbindelse med sygdomme, der overføres via omstrejfende hunde og katte, især i tilfælde, hvor vaccination på nuværende tidspunkt er udelukket; opfordrer Kommissionen til at vurdere de eventuelle økonomiske og sociale følger, som spredningen af zoonotiske sygdomme og folks og deres kæledyrs mobilitet kan medføre; |
| --- | --- |

20.

understreger, at dyresundhedsstrategien med dens forebyggende tilgang bør udvikle de nødvendige lovgivningsmæssige og finansielle foranstaltninger både med henblik på at overvåge kæledyr og omstrejfende dyr og forhindre spredning af zoonotiske sygdomme og dyresundhedsproblemer; strategien bør navnlig omfatte vaccinationsprogrammer og andre forebyggende foranstaltninger i forbindelse med sygdomme, der overføres via omstrejfende hunde og katte, især i tilfælde, hvor vaccination på nuværende tidspunkt er udelukket; opfordrer Kommissionen til at vurdere de eventuelle økonomiske og sociale følger, som spredningen af zoonotiske sygdomme og folks og deres kæledyrs mobilitet kan medføre;

| 21. | understreger, at den foreslåede strategi kan give positive resultater, hvis der fastlægges klare og gennemskuelige bestemmelser for finansieringen af de enkelte foranstaltninger, hvilket dyresundhedsstrategien ikke gør; bebrejder Kommissionen, at den i ovennævnte meddelelse ikke anfører nogen finansieringskrav i forbindelse med denne politik; |
| --- | --- |

21.

understreger, at den foreslåede strategi kan give positive resultater, hvis der fastlægges klare og gennemskuelige bestemmelser for finansieringen af de enkelte foranstaltninger, hvilket dyresundhedsstrategien ikke gør; bebrejder Kommissionen, at den i ovennævnte meddelelse ikke anfører nogen finansieringskrav i forbindelse med denne politik;

| 22. | understreger, at der med henblik på at sikre lige vilkår er behov for at afklare EU's, medlemsstaternes og landbrugssektorens rolle med hensyn til finansieringen af dyresundhedsforanstaltninger som f.eks. sikring af biologisk sikkerhed på landbrug, vaccinationsprogrammer, videnskabelig forskning og højere dyrevelfærdsstandarder, og opfordrer derfor Kommissionen til at sørge for, at dette sker i dyresundhedsstrategien; |
| --- | --- |

22.

understreger, at der med henblik på at sikre lige vilkår er behov for at afklare EU's, medlemsstaternes og landbrugssektorens rolle med hensyn til finansieringen af dyresundhedsforanstaltninger som f.eks. sikring af biologisk sikkerhed på landbrug, vaccinationsprogrammer, videnskabelig forskning og højere dyrevelfærdsstandarder, og opfordrer derfor Kommissionen til at sørge for, at dette sker i dyresundhedsstrategien;

| 23. | henleder opmærksomheden på, at den fælles dyresundhedspolitik er en af de mest integrerede EU-politikker, og at størstedelen af dens finansiering bør dækkes via fællesskabsbudgettet, hvilket ikke bør udelukke medlemsstaternes og landbrugernes finansielle ansvar; |
| --- | --- |

23.

henleder opmærksomheden på, at den fælles dyresundhedspolitik er en af de mest integrerede EU-politikker, og at størstedelen af dens finansiering bør dækkes via fællesskabsbudgettet, hvilket ikke bør udelukke medlemsstaternes og landbrugernes finansielle ansvar;

| 24. | erkender, at markederne i og uden for Europa ikke desto mindre ikke altid er villige til at importere vaccineret og beskyttet kød; understreger, at husdyravlere og andre markedsaktører behøver garantier for, at de vil kunne sælge deres produkter uden prisreduktioner; finder, at dette er et vigtigt spørgsmål, som EU bør løse hurtigt for at sikre den fri bevægelighed for varer; |
| --- | --- |

24.

erkender, at markederne i og uden for Europa ikke desto mindre ikke altid er villige til at importere vaccineret og beskyttet kød; understreger, at husdyravlere og andre markedsaktører behøver garantier for, at de vil kunne sælge deres produkter uden prisreduktioner; finder, at dette er et vigtigt spørgsmål, som EU bør løse hurtigt for at sikre den fri bevægelighed for varer;

| 25. | gør opmærksom på det voksende problem med bakteriel modstandsdygtighed over for antibiotika i en række dyreavlssektorer, hvilket også kan medføre problemer, hvad angår den offentlige sundhed; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at fremlægge en analyse af disse problemer, om nødvendigt ledsaget af forslag inden for rammerne af dyresundhedsstrategien; |
| --- | --- |

25.

gør opmærksom på det voksende problem med bakteriel modstandsdygtighed over for antibiotika i en række dyreavlssektorer, hvilket også kan medføre problemer, hvad angår den offentlige sundhed; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at fremlægge en analyse af disse problemer, om nødvendigt ledsaget af forslag inden for rammerne af dyresundhedsstrategien;

| 26. | udtrykker sin utilfredshed med de oplysninger, hvorefter de enkelte foranstaltninger skal finansieres af de »eksisterende« støttemidler, og opfordrer Kommissionen til at slå til lyd for, at den nuværende veterinærfonds muligheder styrkes, idet den forbereder sine argumenter med henblik på budgetforhandlingerne, som starter i 2009; |
| --- | --- |

26.

udtrykker sin utilfredshed med de oplysninger, hvorefter de enkelte foranstaltninger skal finansieres af de »eksisterende« støttemidler, og opfordrer Kommissionen til at slå til lyd for, at den nuværende veterinærfonds muligheder styrkes, idet den forbereder sine argumenter med henblik på budgetforhandlingerne, som starter i 2009;

| 27. | understreger vigtigheden af en EU-dækkende koordinering af dyresundhedsforanstaltninger og opfordrer Kommissionen til at spille en mere aktiv koordinerende rolle, end den hidtil har gjort; |
| --- | --- |

27.

understreger vigtigheden af en EU-dækkende koordinering af dyresundhedsforanstaltninger og opfordrer Kommissionen til at spille en mere aktiv koordinerende rolle, end den hidtil har gjort;

| 28. | henleder opmærksomheden på voksende dyresundhedsrisici som følge af den øgede globale mobilitet, den stigende efterspørgsel efter fødevarer, væksten i den internationale handel og klimaændringerne, og understreger behovet for en fyldestgørende vaccinationsstrategi for både eksisterende og nye sygdomme; |
| --- | --- |

28.

henleder opmærksomheden på voksende dyresundhedsrisici som følge af den øgede globale mobilitet, den stigende efterspørgsel efter fødevarer, væksten i den internationale handel og klimaændringerne, og understreger behovet for en fyldestgørende vaccinationsstrategi for både eksisterende og nye sygdomme;

Søjle 1 — Prioritering af EU's foranstaltninger

| 29. | anerkender den afgørende betydning af risikoprofilering og -kategorisering, herunder fastsættelse af et acceptabelt risikoniveau for Fællesskabet og den relative prioritering af aktionen med henblik på at mindske risikoen; mener, at der bør gøres en indsats for klart at definere de situationer, hvor risikoen for sygdomme er forhøjet og overstiger det acceptable niveau såvel som konsekvenserne heraf; |
| --- | --- |

29.

anerkender den afgørende betydning af risikoprofilering og -kategorisering, herunder fastsættelse af et acceptabelt risikoniveau for Fællesskabet og den relative prioritering af aktionen med henblik på at mindske risikoen; mener, at der bør gøres en indsats for klart at definere de situationer, hvor risikoen for sygdomme er forhøjet og overstiger det acceptable niveau såvel som konsekvenserne heraf;

| 30. | understreger, at høj husdyrtæthed ved intensive avlssystemer kan øge risikoen for sygdomsspredning og hæmme sygdomsbekæmpelsen i tilfælde, hvor sygdomskontrolforanstaltningerne er utilstrækkelige, og at det samme kan ske i andre landbrugssystemer, hvis sygdomskontrolforanstaltninger ikke gennemføres ordentligt; |
| --- | --- |

30.

understreger, at høj husdyrtæthed ved intensive avlssystemer kan øge risikoen for sygdomsspredning og hæmme sygdomsbekæmpelsen i tilfælde, hvor sygdomskontrolforanstaltningerne er utilstrækkelige, og at det samme kan ske i andre landbrugssystemer, hvis sygdomskontrolforanstaltninger ikke gennemføres ordentligt;

| 31. | understreger, at afstanden mellem intensive bedrifter har stor betydning for bekæmpelsen af epidemiske sygdomme; |
| --- | --- |

31.

understreger, at afstanden mellem intensive bedrifter har stor betydning for bekæmpelsen af epidemiske sygdomme;

| 32. | erkender, at EU har indført stramme regler for dyretransport, som opfylder behovet for høje dyrevelfærdsstandarder og sygdomsforebyggelses- og kontrolforanstaltninger; opfordrer indtrængende til, at disse høje standarder gennemføres fuldt ud af alle medlemsstater; mener, at standarderne bør opfyldes af lande, der eksporterer dyreprodukter til EU, med henblik på at fremme og sikre høje dyrevelfærds- og dyresundhedsstandarder på globalt plan; peger på de potentielt forøgede risici i forbindelse med transport af levende dyr over lange afstande, hvilket indebærer en mulighed for spredning af sygdomme og hæmmer sygdomskontrolforanstaltninger i tilfælde, hvor de sygdomsforebyggende tiltag er utilstrækkelige; er derfor af den mening, at sanitærebestemmelser og dyrevelfærdsbestemmelser vedrørende transport af levende dyr nøje bør kontrolleres og strammes, hvis det anses for nødvendigt; opfordrer til, at der hurtigt indføres et europæisk integreret elektronisk registreringssystem for dyr, herunder GPS-sporing af lastvogne; mener, at kvaliteten af transporten er mere vigtig end varigheden for dyrenes velfærd; |
| --- | --- |

32.

erkender, at EU har indført stramme regler for dyretransport, som opfylder behovet for høje dyrevelfærdsstandarder og sygdomsforebyggelses- og kontrolforanstaltninger; opfordrer indtrængende til, at disse høje standarder gennemføres fuldt ud af alle medlemsstater; mener, at standarderne bør opfyldes af lande, der eksporterer dyreprodukter til EU, med henblik på at fremme og sikre høje dyrevelfærds- og dyresundhedsstandarder på globalt plan; peger på de potentielt forøgede risici i forbindelse med transport af levende dyr over lange afstande, hvilket indebærer en mulighed for spredning af sygdomme og hæmmer sygdomskontrolforanstaltninger i tilfælde, hvor de sygdomsforebyggende tiltag er utilstrækkelige; er derfor af den mening, at sanitærebestemmelser og dyrevelfærdsbestemmelser vedrørende transport af levende dyr nøje bør kontrolleres og strammes, hvis det anses for nødvendigt; opfordrer til, at der hurtigt indføres et europæisk integreret elektronisk registreringssystem for dyr, herunder GPS-sporing af lastvogne; mener, at kvaliteten af transporten er mere vigtig end varigheden for dyrenes velfærd;

| 33. | mener, at det også er nødvendigt at tage hensyn til det forhold, at globalisering, klimaændringer og folks bevægelser er faktorer, som fremmer spredningen af dyresygdomme, hvilket gør det vanskeligere at bekæmpe disse; |
| --- | --- |

33.

mener, at det også er nødvendigt at tage hensyn til det forhold, at globalisering, klimaændringer og folks bevægelser er faktorer, som fremmer spredningen af dyresygdomme, hvilket gør det vanskeligere at bekæmpe disse;

| 34. | understreger behovet for en sammenhængende kommunikationsstrategi i forbindelse med den nye dyresundhedsstrategi, som bør omfatte et nært samarbejde blandt alle interessentorganisationer på europæisk, nationalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

34.

understreger behovet for en sammenhængende kommunikationsstrategi i forbindelse med den nye dyresundhedsstrategi, som bør omfatte et nært samarbejde blandt alle interessentorganisationer på europæisk, nationalt og lokalt plan;

Søjle 2 — EU-lovramme

| 35. | er også af den opfattelse, at den eksisterende EU-dyresundhedsramme er kompliceret og fragmenteret og derfor bør forenkles; er af den opfattelse, at de grundlæggende regler vedrørende foranstaltninger vedrørende dyresundhed om muligt bør fastlægges i en fælles retsakt; |
| --- | --- |

35.

er også af den opfattelse, at den eksisterende EU-dyresundhedsramme er kompliceret og fragmenteret og derfor bør forenkles; er af den opfattelse, at de grundlæggende regler vedrørende foranstaltninger vedrørende dyresundhed om muligt bør fastlægges i en fælles retsakt;

| 36. | understreger endvidere, at erstatningen af det eksisterende sæt af indbyrdes forbundne og afhængige politikforanstaltninger med en fælles lovramme, som specielt tager højde for OIE-henstillingerne, standarderne og retningslinjerne og Verdenssundhedsorganisationen/Levnedsmiddel-og Landbrugsorganisations Codex Alimentarius (»kodeksen«), bør være en central del af strategien, uden at EU-regler såsom gennemsigtighed og inddragelse af alle berørte parter tilsidesættes, samtidig med at man undgår en forringelse af EU's sundhedsstatus; |
| --- | --- |

36.

understreger endvidere, at erstatningen af det eksisterende sæt af indbyrdes forbundne og afhængige politikforanstaltninger med en fælles lovramme, som specielt tager højde for OIE-henstillingerne, standarderne og retningslinjerne og Verdenssundhedsorganisationen/Levnedsmiddel-og Landbrugsorganisations Codex Alimentarius (»kodeksen«), bør være en central del af strategien, uden at EU-regler såsom gennemsigtighed og inddragelse af alle berørte parter tilsidesættes, samtidig med at man undgår en forringelse af EU's sundhedsstatus;

| 37. | er enig i, at der er et behov for at sikre, at uberettigede nationale eller regionale dyresundhedsregler ikke udgør en hindring for det indre markeds funktion, og i særdeleshed at de ressourcer, der anvendes som reaktion på udbrud af sygdom, er proportionelle med den givne trussel og ikke anvendes til uberettigede handelsdiskriminerende formål, specielt hvad angår produkter stammende fra vaccinerede dyr; |
| --- | --- |

37.

er enig i, at der er et behov for at sikre, at uberettigede nationale eller regionale dyresundhedsregler ikke udgør en hindring for det indre markeds funktion, og i særdeleshed at de ressourcer, der anvendes som reaktion på udbrud af sygdom, er proportionelle med den givne trussel og ikke anvendes til uberettigede handelsdiskriminerende formål, specielt hvad angår produkter stammende fra vaccinerede dyr;

| 38. | er af den opfattelse, at EU-lovrammen klart og på en tilstrækkelig fleksibel måde bør fastlægge forpligtelserne for ejere af dyr, herunder dyr, der holdes til ikke-kommercielle formål, i risikosituationer på en sådan måde, at der ikke gives anledning til uberettigede konflikter og stridsspørgsmål; mener, at bekæmpelse af sygdomme blandt vilde dyr også er et væsentligt element i den forebyggende strategi; |
| --- | --- |

38.

er af den opfattelse, at EU-lovrammen klart og på en tilstrækkelig fleksibel måde bør fastlægge forpligtelserne for ejere af dyr, herunder dyr, der holdes til ikke-kommercielle formål, i risikosituationer på en sådan måde, at der ikke gives anledning til uberettigede konflikter og stridsspørgsmål; mener, at bekæmpelse af sygdomme blandt vilde dyr også er et væsentligt element i den forebyggende strategi;

| 39. | tilslutter sig konklusionerne fra »feasibilityforundersøgelsen« af 25. juli 2006 om muligheder for harmoniserede udgiftsfordelingsordninger for epidemiske husdyrsygdomme udarbejdet af Civic Consulting (i forbindelse med Evaluering af Fællesskabets dyresundhedspolitik 1995-2004 og alternativer for fremtiden udarbejdet for Kommissionen og som led i pilotprojektet om finansiering af smitsomme dyresygdomme indsat af Parlamentet i 2004-budgettet), hvori der opfordredes til en harmonisering af medlemsstaternes udgiftsfordelingsordninger; bemærker endvidere, at sådanne ordninger kræver fuld deltagelse og tilslutning af alle parter, inklusive dyreejere, idet udgiftsfordeling går hånd i hånd med ansvarsdeling, og at der bør indføres nye mekanismer med henblik på at inddrage de berørte parter i beslutningstagningen omkring væsentlige politikemner; |
| --- | --- |

39.

tilslutter sig konklusionerne fra »feasibilityforundersøgelsen« af 25. juli 2006 om muligheder for harmoniserede udgiftsfordelingsordninger for epidemiske husdyrsygdomme udarbejdet af Civic Consulting (i forbindelse med Evaluering af Fællesskabets dyresundhedspolitik 1995-2004 og alternativer for fremtiden udarbejdet for Kommissionen og som led i pilotprojektet om finansiering af smitsomme dyresygdomme indsat af Parlamentet i 2004-budgettet), hvori der opfordredes til en harmonisering af medlemsstaternes udgiftsfordelingsordninger; bemærker endvidere, at sådanne ordninger kræver fuld deltagelse og tilslutning af alle parter, inklusive dyreejere, idet udgiftsfordeling går hånd i hånd med ansvarsdeling, og at der bør indføres nye mekanismer med henblik på at inddrage de berørte parter i beslutningstagningen omkring væsentlige politikemner;

| 40. | anerkender behovet for at revidere det gældende samfinansieringsinstrument, således at det er muligt at sikre, at alle aktører påtager sig et ansvar og deltager i sporingen og udryddelsen af sygdomme, og at forhindre konkurrencefordrejning mellem landbrugerne i de forskellige medlemsstater; opfordrer til kategorisering af dyresygdomme inden for rammerne af de fremtidige samfinansieringsordninger på grundlag af arten af de bekæmpelsesforanstaltninger, der skal indsættes, risici for folkesundheden og andre eksterne virkninger; bemærker, at kompensationsfonde for dyreejere baseret på en reserveordning styrker det individuelle og delte ansvar; |
| --- | --- |

40.

anerkender behovet for at revidere det gældende samfinansieringsinstrument, således at det er muligt at sikre, at alle aktører påtager sig et ansvar og deltager i sporingen og udryddelsen af sygdomme, og at forhindre konkurrencefordrejning mellem landbrugerne i de forskellige medlemsstater; opfordrer til kategorisering af dyresygdomme inden for rammerne af de fremtidige samfinansieringsordninger på grundlag af arten af de bekæmpelsesforanstaltninger, der skal indsættes, risici for folkesundheden og andre eksterne virkninger; bemærker, at kompensationsfonde for dyreejere baseret på en reserveordning styrker det individuelle og delte ansvar;

| 41. | er fuldstændig enig i, at kompensationsordningen ikke bør begrænses til ydelse af kompensation til ejere af dyr, der slås ned som følge af sygdomsudbrud, men bør kombineres med risikoforebyggende incitamenter bestående i, at landbrugernes bidrag til nationale eller regionale dyresundhedsfonde nedsættes, såfremt de træffer ekstra risikobegrænsende foranstaltninger, og som fremmer brugen af (nød)vaccination i stedet for »stamping out«, idet det erkendes, at dette ville udgøre en indkomstgaranti for ejeren af den (nød)vaccinerede besætning; er af den opfattelse, at det samme princip også bør finde anvendelse på medlemsstaterne som et incitament til at mindske risikoniveauerne; |
| --- | --- |

41.

er fuldstændig enig i, at kompensationsordningen ikke bør begrænses til ydelse af kompensation til ejere af dyr, der slås ned som følge af sygdomsudbrud, men bør kombineres med risikoforebyggende incitamenter bestående i, at landbrugernes bidrag til nationale eller regionale dyresundhedsfonde nedsættes, såfremt de træffer ekstra risikobegrænsende foranstaltninger, og som fremmer brugen af (nød)vaccination i stedet for »stamping out«, idet det erkendes, at dette ville udgøre en indkomstgaranti for ejeren af den (nød)vaccinerede besætning; er af den opfattelse, at det samme princip også bør finde anvendelse på medlemsstaterne som et incitament til at mindske risikoniveauerne;

| 42. | erkender i forbindelse med den spændte situation på verdensmarkedet for dyrefoder, at de europæiske landbrugere har et presserende behov for førsteklasses, sikre, proteinholdige foderstoffer — udover fiskemel — til rimelige priser; understreger samtidig betydningen af den konsekvente anvendelse af forsigtighedsprincippet ved en genindførelse af animalsk protein i dyrefoder — udover for drøvtyggere — og dermed i fødekæden i overensstemmelse med den nye dyresundhedsstrategi, nemlig at »det er bedre at forebygge end at helbrede«; henviser til, at det er nødvendigt at intensivere indsatsen for at indføre effektive kontrol- og overvågningsmekanismer vedrørende afskaffelse af alle patogener ved fremstilling, sikring af sporbarhed samt undgåelse af forurening og sammenblanding af dyremelsarter i dyrefoder, der er importeret eller produceret i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

42.

erkender i forbindelse med den spændte situation på verdensmarkedet for dyrefoder, at de europæiske landbrugere har et presserende behov for førsteklasses, sikre, proteinholdige foderstoffer — udover fiskemel — til rimelige priser; understreger samtidig betydningen af den konsekvente anvendelse af forsigtighedsprincippet ved en genindførelse af animalsk protein i dyrefoder — udover for drøvtyggere — og dermed i fødekæden i overensstemmelse med den nye dyresundhedsstrategi, nemlig at »det er bedre at forebygge end at helbrede«; henviser til, at det er nødvendigt at intensivere indsatsen for at indføre effektive kontrol- og overvågningsmekanismer vedrørende afskaffelse af alle patogener ved fremstilling, sikring af sporbarhed samt undgåelse af forurening og sammenblanding af dyremelsarter i dyrefoder, der er importeret eller produceret i medlemsstaterne;

| 43. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en sammenlignende analyse af eksisterende kompensationsordninger i medlemsstaterne og på dette grundlag udarbejde en EU-dækkende rammemodel; opfordrer endvidere Kommissionen til at skabe en retlig ramme for en effektiv udgiftsfordelingsordning i medlemsstaterne for at sikre, at de direkte udgifter til bekæmpelse af en dyresygdom også samfinansieres af sektoren; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre en sammenlignende analyse af eksisterende kompensationsordninger i medlemsstaterne og på dette grundlag udarbejde en EU-dækkende rammemodel; opfordrer endvidere Kommissionen til at skabe en retlig ramme for en effektiv udgiftsfordelingsordning i medlemsstaterne for at sikre, at de direkte udgifter til bekæmpelse af en dyresygdom også samfinansieres af sektoren;

| 44. | peger på behovet for et væsentligt fællesskabsbidrag med hensyn til disse større sygdomme for at sikre ligebehandling og samme muligheder i tilfælde, hvor dette overstiger de pågældende landes og producenters ressourcer; |
| --- | --- |

44.

peger på behovet for et væsentligt fællesskabsbidrag med hensyn til disse større sygdomme for at sikre ligebehandling og samme muligheder i tilfælde, hvor dette overstiger de pågældende landes og producenters ressourcer;

| 45. | glæder sig over, at Kommissionen har lovet at fremsende en rapport, hvori den redegør for mulighederne for et effektivt system for finansiel sikkerhedsstillelse for foderstofvirksomhedsledere; |
| --- | --- |

45.

glæder sig over, at Kommissionen har lovet at fremsende en rapport, hvori den redegør for mulighederne for et effektivt system for finansiel sikkerhedsstillelse for foderstofvirksomhedsledere;

| 46. | tilslutter sig, at der fastlægges bestemmelser i EU-lovrammen om støtte til muligheden af at dække indirekte tab, der ikke udelukkende skyldes sygdomsudryddelsesforanstaltninger; understreger, at indirekte tab i visse tilfælde kan være alvorligere end direkte tab, og at der derfor bør fastsættes bestemmelser om kompensation for disse tab; udtrykker derfor sin støtte til mere forskning i og EU's fremme af etableringen af nationale forsikringsinstrumenter for husdyravlere; bemærker imidlertid, at privat forsikring i visse tilfælde kunne udgøre et mere effektivt instrument til imødegåelse af sådanne tab; |
| --- | --- |

46.

tilslutter sig, at der fastlægges bestemmelser i EU-lovrammen om støtte til muligheden af at dække indirekte tab, der ikke udelukkende skyldes sygdomsudryddelsesforanstaltninger; understreger, at indirekte tab i visse tilfælde kan være alvorligere end direkte tab, og at der derfor bør fastsættes bestemmelser om kompensation for disse tab; udtrykker derfor sin støtte til mere forskning i og EU's fremme af etableringen af nationale forsikringsinstrumenter for husdyravlere; bemærker imidlertid, at privat forsikring i visse tilfælde kunne udgøre et mere effektivt instrument til imødegåelse af sådanne tab;

| 47. | understreger, at EU-lovgivningen i forvejen i betydeligt omfang er baseret på overholdelse af OIE/Codex-standarderne, og at der er en god grund til at bestræbe sig på i fuldt omfang at overholde disse standarder, og at EU fremmer sine egne dyresundhedsstandarder med henblik på at få disse vedtaget på internationalt plan; støtter derfor et eventuelt EU-medlemskab af OIE med henblik på at styrke EU's forhandlingsposition i dette organ; understreger desuden vigtigheden af at sikre de interesserede parters input på OIE/Codex-niveau; |
| --- | --- |

47.

understreger, at EU-lovgivningen i forvejen i betydeligt omfang er baseret på overholdelse af OIE/Codex-standarderne, og at der er en god grund til at bestræbe sig på i fuldt omfang at overholde disse standarder, og at EU fremmer sine egne dyresundhedsstandarder med henblik på at få disse vedtaget på internationalt plan; støtter derfor et eventuelt EU-medlemskab af OIE med henblik på at styrke EU's forhandlingsposition i dette organ; understreger desuden vigtigheden af at sikre de interesserede parters input på OIE/Codex-niveau;

| 48. | opfordrer indtrængende EU til at forsvare sine høje dyresundheds- og dyrevelfærdsstandarder på internationalt plan i Verdenshandelsorganisationen for at højne dyresundheds- og dyrevelfærdsstandarderne globalt; erkender, at EU-producenterne har større udgifter som følge af de gældende højere EU-standarder, og at de bør beskyttes mod importerede animalske produkter, hvis produktion er underlagt lavere standarder; |
| --- | --- |

48.

opfordrer indtrængende EU til at forsvare sine høje dyresundheds- og dyrevelfærdsstandarder på internationalt plan i Verdenshandelsorganisationen for at højne dyresundheds- og dyrevelfærdsstandarderne globalt; erkender, at EU-producenterne har større udgifter som følge af de gældende højere EU-standarder, og at de bør beskyttes mod importerede animalske produkter, hvis produktion er underlagt lavere standarder;

| 49. | udtrykker tilfredshed med de foreslåede skridt hen imod en eksportstrategi på fællesskabsplan og understreger, at Kommissionen bør bestræbe sig på at forbedre adgangen til tredjelandsmarkeder og fjerne eksportbarrierer; |
| --- | --- |

49.

udtrykker tilfredshed med de foreslåede skridt hen imod en eksportstrategi på fællesskabsplan og understreger, at Kommissionen bør bestræbe sig på at forbedre adgangen til tredjelandsmarkeder og fjerne eksportbarrierer;

Søjle 3 — Forebyggelse og overvågning af samt kriseberedskab over for dyrerelaterede trusler

| 50. | peger på behovet for at forbedre biosikkerhedsniveauet på bedrifterne og tilskynde landbrugerne til at hæve standarden, samtidig med at det erkendes, at smitsomme sygdomme kan ramme både små og store landbrug, bedrifter, hvor dyrene holdes til fritidsbrug, zoologiske haver, naturreservater, slagterier og under dyretransport og -transit; mener, at foranstaltninger som f.eks. isolation af nye dyr, der indsættes på bedriften, og af syge dyr og kontrol med menneskers bevægelser kan være af stor betydning i forbindelse med hindring af sygdomsspredning; |
| --- | --- |

50.

peger på behovet for at forbedre biosikkerhedsniveauet på bedrifterne og tilskynde landbrugerne til at hæve standarden, samtidig med at det erkendes, at smitsomme sygdomme kan ramme både små og store landbrug, bedrifter, hvor dyrene holdes til fritidsbrug, zoologiske haver, naturreservater, slagterier og under dyretransport og -transit; mener, at foranstaltninger som f.eks. isolation af nye dyr, der indsættes på bedriften, og af syge dyr og kontrol med menneskers bevægelser kan være af stor betydning i forbindelse med hindring af sygdomsspredning;

| 51. | understreger, at det at holde fritgående dyr er et karakteristisk træk ved forskellige produktionssystemer og stadig navnlig er en hyppig foreteelse i bestemte regioner og for bestemte arters vedkommende; erkender, at denne praksis understøttes af offentligheden og med offentlige midler; understreger, at den praksis kan være i modstrid med målsætningerne for biosikkerhed; indtager det synspunkt, at landbrugerne bør modtage støtte fra samfundet i forbindelse med forsikringen imod den større risiko for dyresundhed, som er forbundet med disse former for husdyravl, og at de politiske målsætninger inden for dyresundhed og dyrebeskyttelse bør stemme overens; |
| --- | --- |

51.

understreger, at det at holde fritgående dyr er et karakteristisk træk ved forskellige produktionssystemer og stadig navnlig er en hyppig foreteelse i bestemte regioner og for bestemte arters vedkommende; erkender, at denne praksis understøttes af offentligheden og med offentlige midler; understreger, at den praksis kan være i modstrid med målsætningerne for biosikkerhed; indtager det synspunkt, at landbrugerne bør modtage støtte fra samfundet i forbindelse med forsikringen imod den større risiko for dyresundhed, som er forbundet med disse former for husdyravl, og at de politiske målsætninger inden for dyresundhed og dyrebeskyttelse bør stemme overens;

| 52. | understreger, at uddannelse for bedriftsledere og ansatte på bedrifterne er af afgørende betydning for dyrevelfærden og dyresundheden; slår derfor til lyd for, at der ydes støtte til uddannelses- og videreuddannelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

52.

understreger, at uddannelse for bedriftsledere og ansatte på bedrifterne er af afgørende betydning for dyrevelfærden og dyresundheden; slår derfor til lyd for, at der ydes støtte til uddannelses- og videreuddannelsesforanstaltninger;

| 53. | afventer anerkendelsen af kvalitetsstyringssystemer for risikoklassificering i tilknytning til forskellige produktionssystemer; er overbevist om, at avlssystemer, som forbrugerne foretrækker, og som rejser visse problemer med hensyn til biosikkerhed (avl af fritgående dyr), kan gøres sikrere gennem passende styring; |
| --- | --- |

53.

afventer anerkendelsen af kvalitetsstyringssystemer for risikoklassificering i tilknytning til forskellige produktionssystemer; er overbevist om, at avlssystemer, som forbrugerne foretrækker, og som rejser visse problemer med hensyn til biosikkerhed (avl af fritgående dyr), kan gøres sikrere gennem passende styring;

| 54. | mener, at sporing baseret på identifikation og registrering er af særlig betydning for kontrollen af dyresundhed og for sygdomsforebyggelse og fødevaresikkerheden; støtter i denne forbindelse foranstaltninger vedrørende obligatorisk elektronisk identifikation og DNA-baseret genetisk identifikation af dyr og indførelse et omfattende og sikkert system til kontrol af dyrs bevægelser, men henleder opmærksomheden på omkostningerne ved et sådant system, især for bedrifter, som er kendetegnet ved økonomisk ugunstige bedriftsstrukturer; opfordrer Kommissionen til at hjælpe landbrugerne med at bære de høje omkostninger ved anskaffelsen af det nødvendige udstyr ved at skabe mulighed for, at medlemsstaterne inkorporerer sådanne foranstaltninger i deres programmer for udvikling af landdistrikterne; |
| --- | --- |

54.

mener, at sporing baseret på identifikation og registrering er af særlig betydning for kontrollen af dyresundhed og for sygdomsforebyggelse og fødevaresikkerheden; støtter i denne forbindelse foranstaltninger vedrørende obligatorisk elektronisk identifikation og DNA-baseret genetisk identifikation af dyr og indførelse et omfattende og sikkert system til kontrol af dyrs bevægelser, men henleder opmærksomheden på omkostningerne ved et sådant system, især for bedrifter, som er kendetegnet ved økonomisk ugunstige bedriftsstrukturer; opfordrer Kommissionen til at hjælpe landbrugerne med at bære de høje omkostninger ved anskaffelsen af det nødvendige udstyr ved at skabe mulighed for, at medlemsstaterne inkorporerer sådanne foranstaltninger i deres programmer for udvikling af landdistrikterne;

| 55. | henleder opmærksomheden på de store forskelle mellem medlemsstaterne, hvad angår antallet af kvæg destrueret som følge af manglende opfyldelse af EU-reglerne om kortlægning og registrering; afventer Kommissionens redegørelse for disse afvigelser inden for EU; |
| --- | --- |

55.

henleder opmærksomheden på de store forskelle mellem medlemsstaterne, hvad angår antallet af kvæg destrueret som følge af manglende opfyldelse af EU-reglerne om kortlægning og registrering; afventer Kommissionens redegørelse for disse afvigelser inden for EU;

| 56. | deler det synspunkt, at bedre biosikkerhed ved grænserne er særdeles vigtig i betragtning af, at EU er verdens største importør af levnedsmidler herunder animalske produkter; mener, at eftersom der er risiko for, at smittebærere eller syge dyr bliver indført i EU, er veterinære og sanitære kontrolforanstaltninger ved EU's grænser nødt til at være særlig grundige og strenge og bør ikke begrænses til blot at kontrollere dokumenter, men bør også gøre det muligt at fastslå, om dyrene er avlet i overensstemmelse med dyrevelfærdsstandarder i henhold til EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

56.

deler det synspunkt, at bedre biosikkerhed ved grænserne er særdeles vigtig i betragtning af, at EU er verdens største importør af levnedsmidler herunder animalske produkter; mener, at eftersom der er risiko for, at smittebærere eller syge dyr bliver indført i EU, er veterinære og sanitære kontrolforanstaltninger ved EU's grænser nødt til at være særlig grundige og strenge og bør ikke begrænses til blot at kontrollere dokumenter, men bør også gøre det muligt at fastslå, om dyrene er avlet i overensstemmelse med dyrevelfærdsstandarder i henhold til EU-lovgivningen;

| 57. | understreger vigtigheden af dyresundhedsinspektioner i tredjelande og anmoder om, at Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterinærkontors finansielle midler øges; |
| --- | --- |

57.

understreger vigtigheden af dyresundhedsinspektioner i tredjelande og anmoder om, at Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterinærkontors finansielle midler øges;

| 58. | er af den opfattelse, at dyrlæge- og toldkontrollen ved EU's grænser bør være særlig streng med henblik på at forhindre ulovlig import af eller handel med dyr og dyreprodukter på baggrund af den store risiko for spredning af sygdom, som ulovlig import og handel medfører; henleder i denne forbindelse opmærksomheden på behovet for organisatorisk, uddannelsesmæssig og finansiel bistand til veterinærtjenesterne ved EU's eksterne grænser, herunder dets søgrænser, især i de nye medlemsstater, i tredjelande, der grænser op til EU, og i udviklingslandene; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde tilstrækkelige kommunikationsplaner for at orientere civilbefolkningen om de risici, der er forbundet med privat import af dyr og dyreprodukter; |
| --- | --- |

58.

er af den opfattelse, at dyrlæge- og toldkontrollen ved EU's grænser bør være særlig streng med henblik på at forhindre ulovlig import af eller handel med dyr og dyreprodukter på baggrund af den store risiko for spredning af sygdom, som ulovlig import og handel medfører; henleder i denne forbindelse opmærksomheden på behovet for organisatorisk, uddannelsesmæssig og finansiel bistand til veterinærtjenesterne ved EU's eksterne grænser, herunder dets søgrænser, især i de nye medlemsstater, i tredjelande, der grænser op til EU, og i udviklingslandene; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde tilstrækkelige kommunikationsplaner for at orientere civilbefolkningen om de risici, der er forbundet med privat import af dyr og dyreprodukter;

| 59. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at indføre mekanismer til sikring af en bedre koordinering mellem toldtjenester, veterinærtjenester og rejsearrangører med henblik på at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og med tredjelande; |
| --- | --- |

59.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at indføre mekanismer til sikring af en bedre koordinering mellem toldtjenester, veterinærtjenester og rejsearrangører med henblik på at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og med tredjelande;

| 60. | opfordrer Kommissionen til i væsentlig grad at styrke samarbejdet med udviklingslandene, idet den yder dem teknisk bistand for på den ene side at hjælpe dem med at opfylde EU's sundhedsstandarder og på den ande side at reducere risikoen for spredning af dyresygdomme fra disse lande til EU; mener, at man i veterinærsamarbejdet med tredjelande bør give førsteprioritet til lande, som grænser op til EU; |
| --- | --- |

60.

opfordrer Kommissionen til i væsentlig grad at styrke samarbejdet med udviklingslandene, idet den yder dem teknisk bistand for på den ene side at hjælpe dem med at opfylde EU's sundhedsstandarder og på den ande side at reducere risikoen for spredning af dyresygdomme fra disse lande til EU; mener, at man i veterinærsamarbejdet med tredjelande bør give førsteprioritet til lande, som grænser op til EU;

| 61. | understreger betydningen af dyrlægekontrol i krisesituationer og i forbindelse med kriseforebyggelse med henblik på at give tidligt varsel og hurtigt opdage dyrerelaterede trusler; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at undersøge muligheden af at indføre et besætningstilsyn på bedrifter, som ikke modtager regelmæssige dyrlægebesøg; |
| --- | --- |

61.

understreger betydningen af dyrlægekontrol i krisesituationer og i forbindelse med kriseforebyggelse med henblik på at give tidligt varsel og hurtigt opdage dyrerelaterede trusler; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at undersøge muligheden af at indføre et besætningstilsyn på bedrifter, som ikke modtager regelmæssige dyrlægebesøg;

| 62. | understreger, at det er nødvendigt, at driftsledere, repræsentanter for de zootekniske erhverv og disses assistenter, kontrolorganer og andre kompetente myndigheder får effektiv uddannelse for hurtigt at kunne opdage dyrerelaterede trusler, at der gennemføres en ajourføring af EU-minimumsnormerne for dyrlægeuddannelse, og at der ydes støtte til en sådan uddannelse på EU-plan, samt at der træffes foranstaltninger til at sikre gennemførelsen heraf, og hurtigst muligt at sikre en harmonisering af skole- og universitetslæseplaner på dette område; foreslår i denne forbindelse, at en europæisk ordning for godkendelse af dyrlægeskoler kunne bidrage til at realisere målsætningen om en dyrlægeuddannelse af høj standard; |
| --- | --- |

62.

understreger, at det er nødvendigt, at driftsledere, repræsentanter for de zootekniske erhverv og disses assistenter, kontrolorganer og andre kompetente myndigheder får effektiv uddannelse for hurtigt at kunne opdage dyrerelaterede trusler, at der gennemføres en ajourføring af EU-minimumsnormerne for dyrlægeuddannelse, og at der ydes støtte til en sådan uddannelse på EU-plan, samt at der træffes foranstaltninger til at sikre gennemførelsen heraf, og hurtigst muligt at sikre en harmonisering af skole- og universitetslæseplaner på dette område; foreslår i denne forbindelse, at en europæisk ordning for godkendelse af dyrlægeskoler kunne bidrage til at realisere målsætningen om en dyrlægeuddannelse af høj standard;

| 63. | går stærkt ind for foranstaltninger til at udvide anvendelsen af nødvaccination (både smittespredningshæmmende og beskyttende), som burde resultere i en mere effektiv sygdomsforebyggelse som led i sygdomsudryddende foranstaltninger; henleder opmærksomheden på, at indførelsen af et effektivt vaccinationssystem kræver indkomstgarantier for ejerne af vaccinerede dyr, som kunne få problemer med at sælge produkter fra vaccinerede dyr, og tilstrækkelig finansiel støtte for at fremme anvendelsen af et sådant system og sikre, at produkter fra vaccinerede dyr ikke underkastes nogen restriktioner; anser det endvidere for vigtigt, at EU's vaccinebanker udvides; mener også, at det er nødvendigt at iværksætte alle foranstaltninger, der kan bidrage til at mindske antallet af sunde dyr, som slagtes og destrueres f.eks. prøver, der viser, at dyrene er patogenfrie og dermed egnede til normal slagtning; |
| --- | --- |

63.

går stærkt ind for foranstaltninger til at udvide anvendelsen af nødvaccination (både smittespredningshæmmende og beskyttende), som burde resultere i en mere effektiv sygdomsforebyggelse som led i sygdomsudryddende foranstaltninger; henleder opmærksomheden på, at indførelsen af et effektivt vaccinationssystem kræver indkomstgarantier for ejerne af vaccinerede dyr, som kunne få problemer med at sælge produkter fra vaccinerede dyr, og tilstrækkelig finansiel støtte for at fremme anvendelsen af et sådant system og sikre, at produkter fra vaccinerede dyr ikke underkastes nogen restriktioner; anser det endvidere for vigtigt, at EU's vaccinebanker udvides; mener også, at det er nødvendigt at iværksætte alle foranstaltninger, der kan bidrage til at mindske antallet af sunde dyr, som slagtes og destrueres f.eks. prøver, der viser, at dyrene er patogenfrie og dermed egnede til normal slagtning;

| 64. | støtter udviklingen af vaccinationsstrategier for alle relevante arter og sygdomme; |
| --- | --- |

64.

støtter udviklingen af vaccinationsstrategier for alle relevante arter og sygdomme;

| 65. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger for at sikre en ikkediskriminerende markedsføring af produkter stammende fra vaccinerede dyr, idet manglen på en sådan indtil dato har udgjort en væsentlig hindring for anvendelsen af vaccination som et værktøj til bekæmpelse af spredningen af smitsomme dyresygdomme; opfordrer derfor bl.a. til, at der indføres et forbud mod varedeklarationer for produkter stammende fra vaccinerede dyr samt effektive offentlige kommunikationsstrategier om uskadeligheden af produkter stammende fra vaccinerede dyr, og til, at der indgås aftaler om fri omsætning af produkter stammende fra vaccinerede dyr mellem det offentlige, landbrugerorganisationerne, forbrugerorganisationerne samt detail- og engroshandelen; |
| --- | --- |

65.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger for at sikre en ikkediskriminerende markedsføring af produkter stammende fra vaccinerede dyr, idet manglen på en sådan indtil dato har udgjort en væsentlig hindring for anvendelsen af vaccination som et værktøj til bekæmpelse af spredningen af smitsomme dyresygdomme; opfordrer derfor bl.a. til, at der indføres et forbud mod varedeklarationer for produkter stammende fra vaccinerede dyr samt effektive offentlige kommunikationsstrategier om uskadeligheden af produkter stammende fra vaccinerede dyr, og til, at der indgås aftaler om fri omsætning af produkter stammende fra vaccinerede dyr mellem det offentlige, landbrugerorganisationerne, forbrugerorganisationerne samt detail- og engroshandelen;

| 66. | er af den opfattelse, at det i forbindelse med aktioner som reaktion på truslen om en krise er vigtigt at sikre, at der er fagkundskab til rådighed og menneskelige ressourcer til at foretage en eventuel nødvendig slagtning af dyr, som vil skåne dem for unødvendige lidelser i betragtning af, at de er levende sansende væsener; |
| --- | --- |

66.

er af den opfattelse, at det i forbindelse med aktioner som reaktion på truslen om en krise er vigtigt at sikre, at der er fagkundskab til rådighed og menneskelige ressourcer til at foretage en eventuel nødvendig slagtning af dyr, som vil skåne dem for unødvendige lidelser i betragtning af, at de er levende sansende væsener;

| 67. | understreger, at veterinærmedicin og dyrevacciner indgår som et led i sikringen af dyresundhed, og at ansvarsfordelingen i Kommissionen bør omlægges i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

67.

understreger, at veterinærmedicin og dyrevacciner indgår som et led i sikringen af dyresundhed, og at ansvarsfordelingen i Kommissionen bør omlægges i overensstemmelse hermed;

Søjle 4 — Videnskab, innovation og forskning

| 68. | understreger, at videnskabelig forskning spiller en vigtig rolle for dyresundhedssystemer, da den gør det muligt at gøre fremskridt, især i forbindelse med overvågning af diagnose og kontrol af dyresygdomme, risikoanalyse, udvikling af vaccine og tests og effektive behandlingsmetoder, som bør være baseret på videnskabelig viden; minder i denne forbindelse om Parlamentets ændringsforslag til EU-budgettet for 2008 om en forhøjelse af bevillingerne til udvikling af (markør)vacciner og testmetoder; opfordrer Kommissionen til at anvende disse øgede bevillinger effektivt; |
| --- | --- |

68.

understreger, at videnskabelig forskning spiller en vigtig rolle for dyresundhedssystemer, da den gør det muligt at gøre fremskridt, især i forbindelse med overvågning af diagnose og kontrol af dyresygdomme, risikoanalyse, udvikling af vaccine og tests og effektive behandlingsmetoder, som bør være baseret på videnskabelig viden; minder i denne forbindelse om Parlamentets ændringsforslag til EU-budgettet for 2008 om en forhøjelse af bevillingerne til udvikling af (markør)vacciner og testmetoder; opfordrer Kommissionen til at anvende disse øgede bevillinger effektivt;

| 69. | henleder opmærksomheden på behovet for en mere detaljeret videnskabelig forskning i indvirkningen af foder på dyresundhed og indirekte menneskers sundhed; |
| --- | --- |

69.

henleder opmærksomheden på behovet for en mere detaljeret videnskabelig forskning i indvirkningen af foder på dyresundhed og indirekte menneskers sundhed;

| 70. | mener, at forskning i dyresundhed og -velfærd foretaget under det syvende rammeforskningsprogram og andre former for forskning på nationalt og europæisk plan bidrager til mere effektive foranstaltninger vedrørende dyresundhed; |
| --- | --- |

70.

mener, at forskning i dyresundhed og -velfærd foretaget under det syvende rammeforskningsprogram og andre former for forskning på nationalt og europæisk plan bidrager til mere effektive foranstaltninger vedrørende dyresundhed;

| 71. | understreger behovet for at udvikle et net af fællesskabs- og nationale referencelaboratorier, der beskæftiger sig med dyresygdomme, og er enig i, at der bør anvendes videnskabelige ensartede testmetoder, som er »handelskompatible« (godkendt og accepteret af OIE og handelspartnere i tredjelande); |
| --- | --- |

71.

understreger behovet for at udvikle et net af fællesskabs- og nationale referencelaboratorier, der beskæftiger sig med dyresygdomme, og er enig i, at der bør anvendes videnskabelige ensartede testmetoder, som er »handelskompatible« (godkendt og accepteret af OIE og handelspartnere i tredjelande);

| 72. | understreger betydningen af at samle videnskabelige oplysninger om dyresundhed og -velfærd og understreger behovet for at udvikle ERANET- og European Technology Platform for Global Animal Health-informationsplatformene; forslår, at fordelene og ulemperne ved nye og videreudviklede diagnosemetoder (f.eks. Polymerase Chain Reaction) bør videreformidles og udnyttes bedre til fordel for dyr og mennesker både med henblik på dyrebeskyttelse og den globale forsyning af sikre fødevarer til konsum, specielt i de nye medlemsstater; |
| --- | --- |

72.

understreger betydningen af at samle videnskabelige oplysninger om dyresundhed og -velfærd og understreger behovet for at udvikle ERANET- og European Technology Platform for Global Animal Health-informationsplatformene; forslår, at fordelene og ulemperne ved nye og videreudviklede diagnosemetoder (f.eks. Polymerase Chain Reaction) bør videreformidles og udnyttes bedre til fordel for dyr og mennesker både med henblik på dyrebeskyttelse og den globale forsyning af sikre fødevarer til konsum, specielt i de nye medlemsstater;

| 73. | understreger vigtigheden af at kommunikere med forbrugerne for at sikre, at forbrugerne forstår de mekanismer, hvorved dyresygdomme spredes og deres kraftige indvirkning på og dermed deres betydning for forsyningen af sikre fødevarer; |
| --- | --- |

73.

understreger vigtigheden af at kommunikere med forbrugerne for at sikre, at forbrugerne forstår de mekanismer, hvorved dyresygdomme spredes og deres kraftige indvirkning på og dermed deres betydning for forsyningen af sikre fødevarer;

| 74. | er fast overbevist om, at kloning af dyr af økonomiske årsager bør forbydes; |
| --- | --- |

74.

er fast overbevist om, at kloning af dyr af økonomiske årsager bør forbydes;

| 75. | er bekymret over, at europæiske standarder kan undermineres af import fra tredjelande, hvis landbrugere ikke har de samme forpligtelser med hensyn til dyresundhed og -velfærd; anmoder Kommissionen om at undersøge muligheder, hvorpå man kan beskytte sig mod denne konkurrence fra tredjelandene, bl.a. at overveje importforanstaltninger og tage dette spørgsmål op til debat i de relevante WTO-fora; |
| --- | --- |

75.

er bekymret over, at europæiske standarder kan undermineres af import fra tredjelande, hvis landbrugere ikke har de samme forpligtelser med hensyn til dyresundhed og -velfærd; anmoder Kommissionen om at undersøge muligheder, hvorpå man kan beskytte sig mod denne konkurrence fra tredjelandene, bl.a. at overveje importforanstaltninger og tage dette spørgsmål op til debat i de relevante WTO-fora;

| 76. | mener, at den forsinkede indførelse af foranstaltninger til sikring af, at importeret brasiliansk oksekød udelukkende stammer fra kvæg, der er fri for mund- og klovsyge, risikerer at undergrave offentlighedens tillid til EU's dyresundhedsordning, |
| --- | --- |

76.

mener, at den forsinkede indførelse af foranstaltninger til sikring af, at importeret brasiliansk oksekød udelukkende stammer fra kvæg, der er fri for mund- og klovsyge, risikerer at undergrave offentlighedens tillid til EU's dyresundhedsordning,

| 77. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at resultatet af WTO-forhandlingerne ikke fører til, at europæiske landbrugere ikke kan opretholde og hæve standarderne for dyresundhed og -velfærd; mener, at muligheden for at underkaste importerede produkter de samme krav som europæiske produkter har afgørende betydning for sikringen af et afbalanceret resultat af forhandlingerne; |
| --- | --- |

77.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at resultatet af WTO-forhandlingerne ikke fører til, at europæiske landbrugere ikke kan opretholde og hæve standarderne for dyresundhed og -velfærd; mener, at muligheden for at underkaste importerede produkter de samme krav som europæiske produkter har afgørende betydning for sikringen af et afbalanceret resultat af forhandlingerne;

| 78. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at æg betegnes som et følsomt produkt som et resultat af WTO-forhandlingerne med henblik på at beskytte de fremskridt, der er sket inden for dyresundhed og -velfærd på dette område af landbruget; |
| --- | --- |

78.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at æg betegnes som et følsomt produkt som et resultat af WTO-forhandlingerne med henblik på at beskytte de fremskridt, der er sket inden for dyresundhed og -velfærd på dette område af landbruget;

| 79. | er bekymret over, at mere og mere tyder på, at der er en forbindelse mellem den stadig større internationale handel med levende fugle og fjerkræprodukter og udviklingen og spredningen af sygdomme som f.eks. fugleinfluenza; anmoder Kommissionen om at undersøge bevismaterialet og udarbejde passende forslag til politikker alt efter behov; |
| --- | --- |

79.

er bekymret over, at mere og mere tyder på, at der er en forbindelse mellem den stadig større internationale handel med levende fugle og fjerkræprodukter og udviklingen og spredningen af sygdomme som f.eks. fugleinfluenza; anmoder Kommissionen om at undersøge bevismaterialet og udarbejde passende forslag til politikker alt efter behov;

| 80. | glæder sig over Kommissionens planer om at overholde WTO-forpligtelserne med hensyn til sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger (SPS), men mener ikke, at dette bør udelukke muligheden — specifikt nævnt i WTO Agreement on the Application of Sanitary and Phytosanitary Measures-aftalen — for at indføre foranstaltninger, der fører til højere beskyttelsesstandarder, hvor dette er tilstrækkelig videnskabeligt begrundet; mener desuden, at det er vigtigt at fremme vedtagelsen af sådanne foranstaltninger på internationalt plan for at sikre et stadig højere konvergensniveau; |
| --- | --- |

80.

glæder sig over Kommissionens planer om at overholde WTO-forpligtelserne med hensyn til sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger (SPS), men mener ikke, at dette bør udelukke muligheden — specifikt nævnt i WTO Agreement on the Application of Sanitary and Phytosanitary Measures-aftalen — for at indføre foranstaltninger, der fører til højere beskyttelsesstandarder, hvor dette er tilstrækkelig videnskabeligt begrundet; mener desuden, at det er vigtigt at fremme vedtagelsen af sådanne foranstaltninger på internationalt plan for at sikre et stadig højere konvergensniveau;

| 81. | mener, at den nye generation af frihandelsaftaler med Indien, Korea og landene i Sydøstasien bør indeholde et afbalanceret kapitel om SPS-foranstaltninger og dyrevelfærd; |
| --- | --- |

81.

mener, at den nye generation af frihandelsaftaler med Indien, Korea og landene i Sydøstasien bør indeholde et afbalanceret kapitel om SPS-foranstaltninger og dyrevelfærd;

| 82. | opfordrer Kommissionen til at integrere dyresundhed og -velfærd i alle sine udviklingsprogrammer med henblik på at opnå sammenhæng med den internationale tilgang og udvide fordelene ved disse politikker til også at omfatte partnerlande; |
| --- | --- |

82.

opfordrer Kommissionen til at integrere dyresundhed og -velfærd i alle sine udviklingsprogrammer med henblik på at opnå sammenhæng med den internationale tilgang og udvide fordelene ved disse politikker til også at omfatte partnerlande;

| 83. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at indgå veterinærprotokoller med potentielle eksportmarkeder såsom i Kina. |
| --- | --- |

83.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at indgå veterinærprotokoller med potentielle eksportmarkeder såsom i Kina.

*

- *

| 84. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

84.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/98

---

Kommissionens strategi for det tredje møde mellem mellem parterne i Århuskonventionen

P6_TA(2008)0236

Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om EU's strategi for det tredje møde mellem de kontraherende parter i Århuskonventionen i Riga, Letland

(2009/C 279 E/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Århuskonventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse af 25. juni 1998 og til det kommende tredje møde mellem de kontraherende parter (MOP-3), der skal afholdes i Riga, Letland, den 11.-13. juni 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til Århuskonventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse af 25. juni 1998 og til det kommende tredje møde mellem de kontraherende parter (MOP-3), der skal afholdes i Riga, Letland, den 11.-13. juni 2008,

| — | der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse B6-0157/2008 fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse B6-0157/2008 fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til, at Århuskonventionen trådte i kraft den 30. oktober 2001, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Århuskonventionen trådte i kraft den 30. oktober 2001,

| B. | der henviser til, at konventionen har 10-års-jubilæum i juni 2008, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at konventionen har 10-års-jubilæum i juni 2008,

| C. | der henviser til, at Århuskonventionen blev ratificeret af Det Europæiske Fællesskab den 17. februar 2005 (1) og er blevet ratificeret af alle på nær en enkelt af medlemsstaterne, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Århuskonventionen blev ratificeret af Det Europæiske Fællesskab den 17. februar 2005 (1) og er blevet ratificeret af alle på nær en enkelt af medlemsstaterne,

| D. | der henviser til, at der på nuværende tidspunkt er 41 kontraherende parter i Århuskonventionen, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der på nuværende tidspunkt er 41 kontraherende parter i Århuskonventionen,

| E. | der henviser til, at Europa-Parlamentet og Rådet allerede har vedtaget tre retsakter med henblik på gennemførelsen af Århuskonventionen (2), og til, at vedtagelsen af en retsakt om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet stadig blokeres af Rådet (3), |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Europa-Parlamentet og Rådet allerede har vedtaget tre retsakter med henblik på gennemførelsen af Århuskonventionen (2), og til, at vedtagelsen af en retsakt om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet stadig blokeres af Rådet (3),

| F. | der henviser til, at Århuskonventionen har til formål at give offentlige myndigheder og borgere mulighed for at påtage sig deres individuelle og kollektive ansvar for at beskytte og forbedre miljøet med henblik på at sikre nuværende og kommende generationers velfærd og således fremme en bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Århuskonventionen har til formål at give offentlige myndigheder og borgere mulighed for at påtage sig deres individuelle og kollektive ansvar for at beskytte og forbedre miljøet med henblik på at sikre nuværende og kommende generationers velfærd og således fremme en bæredygtig udvikling,

| G. | der henviser til, at protokollen om registre over udledning og overførsel af forureningsstoffer (4) bidrager til at gøre virksomhederne mere ansvarlige, reducere forureningen og fremme en bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at protokollen om registre over udledning og overførsel af forureningsstoffer (4) bidrager til at gøre virksomhederne mere ansvarlige, reducere forureningen og fremme en bæredygtig udvikling,

| 1. | opfordrer indtrængende EU til at påtage sig en ledende, transparent og konstruktiv rolle i forhandlingerne og aktivt bidrage til en langsigtet strategisk plan for konventionen, herunder udarbejdelsen af et eventuelt bredere anvendelsesområde for konventionen, således at alle aspekter af bæredygtig udvikling omfattes af de samme principper om gennemsigtighed, deltagelse og ansvarlighed; |
| --- | --- |

1.

opfordrer indtrængende EU til at påtage sig en ledende, transparent og konstruktiv rolle i forhandlingerne og aktivt bidrage til en langsigtet strategisk plan for konventionen, herunder udarbejdelsen af et eventuelt bredere anvendelsesområde for konventionen, således at alle aspekter af bæredygtig udvikling omfattes af de samme principper om gennemsigtighed, deltagelse og ansvarlighed;

| 2. | mener, at MOP-3 vil frembyde en god lejlighed for både at evaluere hidtidige fremskridt og vurdere fremtidige udfordringer; finder, at en af de vigtigste opgaver for fremtiden bør være at sikre en effektiv gennemførelse af konventionen; |
| --- | --- |

2.

mener, at MOP-3 vil frembyde en god lejlighed for både at evaluere hidtidige fremskridt og vurdere fremtidige udfordringer; finder, at en af de vigtigste opgaver for fremtiden bør være at sikre en effektiv gennemførelse af konventionen;

| 3. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at de beslutninger, der træffes på MOP-3, vil bidrage til at gennemføre og udvikle konventionen yderligere, og at der skabes synergi mellem Århuskonventionen og de relevante multilaterale miljøaftaler; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at de beslutninger, der træffes på MOP-3, vil bidrage til at gennemføre og udvikle konventionen yderligere, og at der skabes synergi mellem Århuskonventionen og de relevante multilaterale miljøaftaler;

| 4. | opfordrer indtrængende Kommissionen og især medlemsstaterne til at sørge for,






  — | at den langsigtede strategiske plan indeholder bestemmelser, hvis sigte er at øge offentlighedens bevidsthed om dens rettigheder og ansvar i henhold til Århuskonventionen |
| --- | --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende Kommissionen og især medlemsstaterne til at sørge for,

—

at den langsigtede strategiske plan indeholder bestemmelser, hvis sigte er at øge offentlighedens bevidsthed om dens rettigheder og ansvar i henhold til Århuskonventionen

| — | at MOP-3 præciserer betingelserne for ikrafttrædelse af ændringen vedtaget i 2005 vedrørende GMO'er (5) og fremtidige ændringer af konventionen med henblik på at sikre en hurtig gennemførelse |
| --- | --- |

—

at MOP-3 præciserer betingelserne for ikrafttrædelse af ændringen vedtaget i 2005 vedrørende GMO'er (5) og fremtidige ændringer af konventionen med henblik på at sikre en hurtig gennemførelse

| — | at der vedtages forudsigelige, stabile og passende finansieringsbestemmelser for konventionen |
| --- | --- |

—

at der vedtages forudsigelige, stabile og passende finansieringsbestemmelser for konventionen

| — | at kontrolmekanismen forbedres yderligere på grundlag af de indhøstede erfaringer |
| --- | --- |

—

at kontrolmekanismen forbedres yderligere på grundlag af de indhøstede erfaringer

| — | at arbejdet med adgang til klage og domstolsprøvelse fortsætter ved at sikre, at offentlige myndigheder på alle forvaltningsniveauer er fuldt bevidste om deres forpligtelser i henhold til Århuskonventionen, og ved at tilskynde de offentlige myndigheder til at bevilge de nødvendige menneskelige, økonomiske og materielle ressourcer til at opfylde deres forpligtelser |
| --- | --- |

—

at arbejdet med adgang til klage og domstolsprøvelse fortsætter ved at sikre, at offentlige myndigheder på alle forvaltningsniveauer er fuldt bevidste om deres forpligtelser i henhold til Århuskonventionen, og ved at tilskynde de offentlige myndigheder til at bevilge de nødvendige menneskelige, økonomiske og materielle ressourcer til at opfylde deres forpligtelser

| — | at de kontraherende parter træffer de nødvendige retlige og budgetmæssige foranstaltninger til at garantere fuld gennemførelse af konventionens tredje søjle, at der stilles effektive midler til rådighed for adgang til klage og domstolsprøvelse, og at denne adgang er retfærdig, rimelig, rettidig og ikke uoverkommelig dyr |
| --- | --- |

—

at de kontraherende parter træffer de nødvendige retlige og budgetmæssige foranstaltninger til at garantere fuld gennemførelse af konventionens tredje søjle, at der stilles effektive midler til rådighed for adgang til klage og domstolsprøvelse, og at denne adgang er retfærdig, rimelig, rettidig og ikke uoverkommelig dyr

| — | at der nedsættes en arbejdsgruppe, der skal vurdere gennemførelsen af konventionens søjle om offentlig deltagelse og om nødvendigt fremsætte forslag til yderligere forbedring af konventionen; |
| --- | --- |

—

at der nedsættes en arbejdsgruppe, der skal vurdere gennemførelsen af konventionens søjle om offentlig deltagelse og om nødvendigt fremsætte forslag til yderligere forbedring af konventionen;

| 5. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at genoptage lovgivningsarbejdet med henblik på at vedtage en retsakt til gennemførelse af konventionens artikel 9 i Den Europæiske Union, idet denne sidste tilbageværende søjle ikke er blevet fuldstændig gennemført i fællesskabsretten; glæder sig over Kommissionens plan om at organisere en konference om adgang til klage og domstolsprøvelse i 2008 med henblik på at sætte yderligere skub i lovgivningsarbejdet inden for Fællesskabet; |
| --- | --- |

5.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at genoptage lovgivningsarbejdet med henblik på at vedtage en retsakt til gennemførelse af konventionens artikel 9 i Den Europæiske Union, idet denne sidste tilbageværende søjle ikke er blevet fuldstændig gennemført i fællesskabsretten; glæder sig over Kommissionens plan om at organisere en konference om adgang til klage og domstolsprøvelse i 2008 med henblik på at sætte yderligere skub i lovgivningsarbejdet inden for Fællesskabet;

| 6. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge synergien og forbindelserne mellem andre relevante internationale organisationer og konventioner, navnlig Cartagenaprotokollen om biosikkerhed; mener dog, at Århuskonventionen er det passende forum for drøftelser om horisontale principper for offentlig adgang til oplysninger, deltagelse samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge synergien og forbindelserne mellem andre relevante internationale organisationer og konventioner, navnlig Cartagenaprotokollen om biosikkerhed; mener dog, at Århuskonventionen er det passende forum for drøftelser om horisontale principper for offentlig adgang til oplysninger, deltagelse samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at vise medlemsstaternes offentlige myndigheder et godt eksempel ved at gennemføre Århuskonventionen på konsekvent vis; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at vise medlemsstaternes offentlige myndigheder et godt eksempel ved at gennemføre Århuskonventionen på konsekvent vis;

| 8. | opfordrer indtrængende de lande, som endnu ikke har ratificeret Århuskonventionen og protokollen om registre over udledning og overførsel af forureningsstoffer, til at gøre det, og til at opfordre andre lande uden for De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa til at blive part i konventionen; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende de lande, som endnu ikke har ratificeret Århuskonventionen og protokollen om registre over udledning og overførsel af forureningsstoffer, til at gøre det, og til at opfordre andre lande uden for De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa til at blive part i konventionen;

| 9. | mener, at de medlemmer af Europa-Parlamentet, som er medlem af EF-delegationen, har et væsentligt bidrag at yde, og forventer derfor, at de vil få adgang til EU's koordinationsmøder i Riga uden taleret; |
| --- | --- |

9.

mener, at de medlemmer af Europa-Parlamentet, som er medlem af EF-delegationen, har et væsentligt bidrag at yde, og forventer derfor, at de vil få adgang til EU's koordinationsmøder i Riga uden taleret;

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og sekretariatet for De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa med anmodning om, at den bliver fremsendt til alle kontraherende parter uden for EU. |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og sekretariatet for De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa med anmodning om, at den bliver fremsendt til alle kontraherende parter uden for EU.

---

(1)  Rådets afgørelse 2005/370/EF af 17. februar 2005 om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (EUT L 124 af 17.5.2005, s. 1).

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF om offentlig adgang til miljøoplysninger (EUT L 41 af 14.2.2003, s. 26); direktiv 2003/35/EF om mulighed for offentlig deltagelse i forbindelse med udarbejdelse af visse planer og programmer på miljøområdet (EUT L 156 af 25.6.2003, s. 17); forordning (EF) nr. 1367/2006 om anvendelse af Århuskonventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13).

(3)  Forslag til direktiv om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (KOM(2003)0624).

(4)  Rådets afgørelse 2006/61/EF af 2. december 2005 om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af UNECE's protokol om registre over udledning og overførsel af forureningsstoffer (EUT L 32 af 4.2.2006, s. 54).

(5)  Rådets afgørelse 2006/957/EF af 18. december 2006 om godkendelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af en ændring af konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (EUT L 386 af 29.12.2006, s. 46).

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/100 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/100

---

Pariserklæringen om bistandseffektivitet

P6_TA(2008)0237

Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om opfølgning af Pariserklæringen fra 2005 om bistandseffektivitet (2008/2048(INI))

(2009/C 279 E/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 177, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 177,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om EU-adfærdskodeks om arbejdsdeling i udviklingspolitik (KOM(2007)0072), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om EU-adfærdskodeks om arbejdsdeling i udviklingspolitik (KOM(2007)0072),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om EU's handelsstøtte (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om EU's handelsstøtte (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. september 2006 (2) om mere, bedre og hurtigere EU-udviklingsbistand: 2006-bistandseffektivitetspakken, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. september 2006 (2) om mere, bedre og hurtigere EU-udviklingsbistand: 2006-bistandseffektivitetspakken,

| — | under henvisning til meddelelse fra Kommissionen om mere, bedre og hurtigere EU-udviklingsbistand (KOM(2006)0087), |
| --- | --- |

—

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen om mere, bedre og hurtigere EU-udviklingsbistand (KOM(2006)0087),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om mere effektiv EU-udviklingsbistand: en fælles ramme for udarbejdelsen af landestrategipapirer og fælles flerårig programmering (KOM(2006)0088), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om mere effektiv EU-udviklingsbistand: en fælles ramme for udarbejdelsen af landestrategipapirer og fælles flerårig programmering (KOM(2006)0088),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om udviklingsfinansiering og bistandseffektivitet — udfordringer i forbindelse med optrapning af EU-bistanden 2006-2010 (KOM(2006)0085), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om udviklingsfinansiering og bistandseffektivitet — udfordringer i forbindelse med optrapning af EU-bistanden 2006-2010 (KOM(2006)0085),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om hurtigere opfyldelse af millenniumudviklingsmålene — Udviklingsfinansiering og udviklingsbistandens nyttevirkning (KOM(2005)0133), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om hurtigere opfyldelse af millenniumudviklingsmålene — Udviklingsfinansiering og udviklingsbistandens nyttevirkning (KOM(2005)0133),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om sammenhæng i udviklingspolitikken — hurtigere opfyldelse af millenniumudviklingsmålene (KOM(2005)0134), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om sammenhæng i udviklingspolitikken — hurtigere opfyldelse af millenniumudviklingsmålene (KOM(2005)0134),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om »gennemførelse af Monterrey-konsensussen i praksis: Den Europæiske Unions bidrag« (KOM(2004)0150), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om »gennemførelse af Monterrey-konsensussen i praksis: Den Europæiske Unions bidrag« (KOM(2004)0150),

| — | der henviser til fælleserklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik: Den europæiske konsensus (den europæiske konsensus om udvikling), der blev undertegnet den 20. december 2005 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik: Den europæiske konsensus (den europæiske konsensus om udvikling), der blev undertegnet den 20. december 2005 (3),

| — | der henviser til Romerklæringen om harmonisering, vedtaget den 25. februar 2003 efter afholdelsen af forummet på højt plan om harmonisering i Rom, og Pariserklæringen om bistandseffektivitet (Pariserklæringen), vedtaget den 2. marts 2005, efter afholdelsen af forummet på højt plan om harmonisering og tilpasning for bistandseffektivitet i Paris (Paris-forummet på højt plan), |
| --- | --- |

—

der henviser til Romerklæringen om harmonisering, vedtaget den 25. februar 2003 efter afholdelsen af forummet på højt plan om harmonisering i Rom, og Pariserklæringen om bistandseffektivitet (Pariserklæringen), vedtaget den 2. marts 2005, efter afholdelsen af forummet på højt plan om harmonisering og tilpasning for bistandseffektivitet i Paris (Paris-forummet på højt plan),

| — | der henviser til resolution A/RES/55/2 fra FN's Generalforsamling om millenniumerklæringen, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution A/RES/55/2 fra FN's Generalforsamling om millenniumerklæringen,

| — | der henviser til Monterreykonsenssussen, som blev vedtaget på FN's internationale konference om udviklingsfinansiering den 21.-22. marts 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til Monterreykonsenssussen, som blev vedtaget på FN's internationale konference om udviklingsfinansiering den 21.-22. marts 2002,

| — | der henviser til de vigtigste resultater og anbefalinger fra Komitéen for Udviklingsbistand under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) i forbindelse med ekspertevalueringen af De Europæiske Fællesskaber i 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til de vigtigste resultater og anbefalinger fra Komitéen for Udviklingsbistand under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) i forbindelse med ekspertevalueringen af De Europæiske Fællesskaber i 2007,

| — | der henviser til de vigtigste resultater af den undersøgelse fra 2007 »How Effective is EU Aid on the ground?«, som var bestilt af Europa-Parlamentets Udviklingsudvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til de vigtigste resultater af den undersøgelse fra 2007 »How Effective is EU Aid on the ground?«, som var bestilt af Europa-Parlamentets Udviklingsudvalg,

| — | der henviser til FN's rapport fra 2007 om millenniumudviklingsmålene, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's rapport fra 2007 om millenniumudviklingsmålene,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A6-0171/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A6-0171/2008),

| A. | der henviser til, at den nuværende fokus på bistandseffektivisering har ført til den konklusion, at udviklingsbistanden giver for få resultater på grund af manglende koordinering mellem donorerne, og fordi der findes for mange projekter og programmer med forskellige procedurer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den nuværende fokus på bistandseffektivisering har ført til den konklusion, at udviklingsbistanden giver for få resultater på grund af manglende koordinering mellem donorerne, og fordi der findes for mange projekter og programmer med forskellige procedurer,

| B. | der henviser til, at denne situation med utilstrækkelige resultater fører til en beskeden grad af ejerskab, mindre effektive programmer, og til, at udviklingslandene overbebyrdes med donorkrav, en opsplitning mellem såkaldte »donor-darlings« og »donor-orphans« (lande, der hhv. favoriseres og forsømmes af donorerne) og tilsidesættelse af vigtige sektorer såsom sundhed, uddannelse og programmer, der fokuserer på ligestillingsspørgsmål, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at denne situation med utilstrækkelige resultater fører til en beskeden grad af ejerskab, mindre effektive programmer, og til, at udviklingslandene overbebyrdes med donorkrav, en opsplitning mellem såkaldte »donor-darlings« og »donor-orphans« (lande, der hhv. favoriseres og forsømmes af donorerne) og tilsidesættelse af vigtige sektorer såsom sundhed, uddannelse og programmer, der fokuserer på ligestillingsspørgsmål,

| C. | der henviser til, at EU står for mere end halvdelen af den offentlige udviklingsbistand i verden, at EU har kapacitet til at blive den mest effektive donor og derfor bør påtage sig en ledende rolle på den internationale scene for at fremme de reformer, der er nødvendige for at gøre bistanden mere effektiv, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU står for mere end halvdelen af den offentlige udviklingsbistand i verden, at EU har kapacitet til at blive den mest effektive donor og derfor bør påtage sig en ledende rolle på den internationale scene for at fremme de reformer, der er nødvendige for at gøre bistanden mere effektiv,

| D. | der henviser til, at det overordnede mål for EU's udviklingspolitik er at udrydde fattigdommen inden for rammerne af den nye bistandsarkitektur, der har til formål at nå millenniumudviklingsmålene, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det overordnede mål for EU's udviklingspolitik er at udrydde fattigdommen inden for rammerne af den nye bistandsarkitektur, der har til formål at nå millenniumudviklingsmålene,

| E. | der henviser til, at økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse er indbyrdes afhængige elementer, der går hånd i hånd med den bæredygtige udvikling, som vores bestræbelser på at forbedre livskvaliteten for alle indgår i, som det fremgår af punkt 36 i Beijingerklæringen, som vedtoges den 15. september 1995 på den 4. verdenskvindekonference i Beijing, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse er indbyrdes afhængige elementer, der går hånd i hånd med den bæredygtige udvikling, som vores bestræbelser på at forbedre livskvaliteten for alle indgår i, som det fremgår af punkt 36 i Beijingerklæringen, som vedtoges den 15. september 1995 på den 4. verdenskvindekonference i Beijing,

| F. | der henviser til, at miljøbeskyttelse er en af EU's prioriteter, og at Kommissionen derfor skal tage hensyn til dette mål i alle de politikker, den gennemfører i relation til udviklingslandene, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at miljøbeskyttelse er en af EU's prioriteter, og at Kommissionen derfor skal tage hensyn til dette mål i alle de politikker, den gennemfører i relation til udviklingslandene,

| G. | der henviser til, at Kommissionen ønsker at være fortaler for dagsordenen for bistandseffektivisering og i den forbindelse har to nært sammenhængende mål: i) at gennemføre Pariserklæringen og forbedre kvaliteten af sine egne bistandsprogrammer og ii) at hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre Pariserklæringen og forbedre deres egen bistandseffektivitet, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionen ønsker at være fortaler for dagsordenen for bistandseffektivisering og i den forbindelse har to nært sammenhængende mål: i) at gennemføre Pariserklæringen og forbedre kvaliteten af sine egne bistandsprogrammer og ii) at hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre Pariserklæringen og forbedre deres egen bistandseffektivitet,

| H. | der henviser til, at det af de seneste oplysninger fra OECD fremgår, at EU-bistanden faldt betydeligt i 2007, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det af de seneste oplysninger fra OECD fremgår, at EU-bistanden faldt betydeligt i 2007,

| I. | der henviser til, at EU's forpligtelse til at yde mere og bedre bistand bør omfatte en forøgelse af den offentlige udviklingsbistand til at udgøre 0,56 % af bruttonationalindkomsten (BNI) inden 2010, udvikling af nye og mere forudsigelige bistandsmekanismer, der er præget af færre udsving, og samtidig fremme af bedre koordinering og komplementaritet ved at arbejde hen imod fælles, flerårige programmer baseret på partnerlandenes planer og systemer, gennemførelse af yderligere afkobling af støtten og reformering af den tekniske bistand med henblik på at imødekomme de nationale prioriteringer; der henviser til, at procentdelen af EU's BNI, der blev afsat til officiel udviklingsbistand mellem 2006 og 2007, for første gang siden 2000 faldt fra 0,41 % til 0,38 %, og at EU derfor bør intensivere bestræbelserne på at nå det fastsatte mål i forbindelse med millenniumudviklingsmålene om at afsætte 0,7 % af EU's BNI til offentlig udviklingsbistand i 2015, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU's forpligtelse til at yde mere og bedre bistand bør omfatte en forøgelse af den offentlige udviklingsbistand til at udgøre 0,56 % af bruttonationalindkomsten (BNI) inden 2010, udvikling af nye og mere forudsigelige bistandsmekanismer, der er præget af færre udsving, og samtidig fremme af bedre koordinering og komplementaritet ved at arbejde hen imod fælles, flerårige programmer baseret på partnerlandenes planer og systemer, gennemførelse af yderligere afkobling af støtten og reformering af den tekniske bistand med henblik på at imødekomme de nationale prioriteringer; der henviser til, at procentdelen af EU's BNI, der blev afsat til officiel udviklingsbistand mellem 2006 og 2007, for første gang siden 2000 faldt fra 0,41 % til 0,38 %, og at EU derfor bør intensivere bestræbelserne på at nå det fastsatte mål i forbindelse med millenniumudviklingsmålene om at afsætte 0,7 % af EU's BNI til offentlig udviklingsbistand i 2015,

| J. | der henviser til, at det i artikel 180 i EF-traktaten, som styrkes med artikel 188 D, der er tilføjet med Lissabontraktaten, kræves, at Unionens og medlemsstaternes politik med hensyn til udviklingssamarbejde supplerer og styrker hinanden gensidigt, ligesom det kræves, at medlemsstaterne og Unionen tilstræber en bedre donorkoordinering og en bedre arbejdsfordeling, hvilket vil bidrage til større bistandseffektivitet, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det i artikel 180 i EF-traktaten, som styrkes med artikel 188 D, der er tilføjet med Lissabontraktaten, kræves, at Unionens og medlemsstaternes politik med hensyn til udviklingssamarbejde supplerer og styrker hinanden gensidigt, ligesom det kræves, at medlemsstaterne og Unionen tilstræber en bedre donorkoordinering og en bedre arbejdsfordeling, hvilket vil bidrage til større bistandseffektivitet,

| K. | der henviser til, at der er risiko for, at de ambitiøse mål for den europæiske konsensus for udvikling, herunder også på andre politiske områder såsom indvandring og samhandel, kan svække fokuseringen på udviklingen og undergrave den konsensus, der er opnået om den internationale bistandsdagsorden for fattigdomsreduktion som følge af manglende sammenhæng mellem de forskellige EU-politikker, og henviser i denne forbindelse til punkt 35 i den europæiske konsensus om udvikling, hvoraf det fremgår, at det er vigtigt, at politikker inden for andre områder end udviklingssamarbejde bidrager til udviklingslandenes bestræbelser på at nå millenniumudviklingsmålene, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der er risiko for, at de ambitiøse mål for den europæiske konsensus for udvikling, herunder også på andre politiske områder såsom indvandring og samhandel, kan svække fokuseringen på udviklingen og undergrave den konsensus, der er opnået om den internationale bistandsdagsorden for fattigdomsreduktion som følge af manglende sammenhæng mellem de forskellige EU-politikker, og henviser i denne forbindelse til punkt 35 i den europæiske konsensus om udvikling, hvoraf det fremgår, at det er vigtigt, at politikker inden for andre områder end udviklingssamarbejde bidrager til udviklingslandenes bestræbelser på at nå millenniumudviklingsmålene,

| L. | der henviser til, at hjerneflugten har ført til en kritisk mangel på sundhedsmedarbejdere og andet centralt faglært personale i udviklingslandene, hvilket igen ofte forhindrer, at bistanden giver effektive resultater i marken, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at hjerneflugten har ført til en kritisk mangel på sundhedsmedarbejdere og andet centralt faglært personale i udviklingslandene, hvilket igen ofte forhindrer, at bistanden giver effektive resultater i marken,

| M. | der henviser til, at bistandssystemet bliver stadig mere komplekst og er kendetegnet ved stadig flere bistandskanaler, fragmentering af bistandsstrømmene, en stadig højere grad af øremærkning af bistanden, at de nye vækstøkonomier bliver stadig stærkere aktører i samarbejdet med udviklingslandene, hvilket fører til en fragmentering af bistanden og til overlapning inden for donoraktiviteterne på globalt, nationalt eller sektorplan, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at bistandssystemet bliver stadig mere komplekst og er kendetegnet ved stadig flere bistandskanaler, fragmentering af bistandsstrømmene, en stadig højere grad af øremærkning af bistanden, at de nye vækstøkonomier bliver stadig stærkere aktører i samarbejdet med udviklingslandene, hvilket fører til en fragmentering af bistanden og til overlapning inden for donoraktiviteterne på globalt, nationalt eller sektorplan,

| N. | der henviser til, at en af de institutionelle udfordringer i de kommende år vil bestå i at integrere EU's 12 nye medlemmer bedst muligt i deres rolle som nye donorer, eftersom nogle af disse donorer finder det vanskeligt at overholde de gængse retningslinjer for udviklingssamarbejde i bistandssystemet, som anbefales af OECD's Komité for Udviklingsbistand, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at en af de institutionelle udfordringer i de kommende år vil bestå i at integrere EU's 12 nye medlemmer bedst muligt i deres rolle som nye donorer, eftersom nogle af disse donorer finder det vanskeligt at overholde de gængse retningslinjer for udviklingssamarbejde i bistandssystemet, som anbefales af OECD's Komité for Udviklingsbistand,

| O. | der henviser til, at denne situation kan udgøre en hindring for bistandseffektiviteten, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at denne situation kan udgøre en hindring for bistandseffektiviteten,

| P. | der henviser til, at det nuværende system for bistandstildeling ofte kommer til kort, idet der er mange fattige lande og kritiske områder, såsom sundhed, uddannelse, social samhørighed og ligestilling mellem mænd og kvinder, der kun modtager en begrænset bistand, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det nuværende system for bistandstildeling ofte kommer til kort, idet der er mange fattige lande og kritiske områder, såsom sundhed, uddannelse, social samhørighed og ligestilling mellem mænd og kvinder, der kun modtager en begrænset bistand,

| Q. | der henviser til, at EU lægger vægt på at løse problemet med »forladte« eller forsømte lande og sektorer i forbindelse med ovennævnte adfærdskodeks om arbejdsfordeling i udviklingspolitikken, og er begyndt at behandle bistandstildelinger i vanskelige situationer, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at EU lægger vægt på at løse problemet med »forladte« eller forsømte lande og sektorer i forbindelse med ovennævnte adfærdskodeks om arbejdsfordeling i udviklingspolitikken, og er begyndt at behandle bistandstildelinger i vanskelige situationer,

| R. | der henviser til, at Parlamentet gennem kontrolmekanismen i instrumentet for udviklingssamarbejde (DCI), som blev indført med forordning (EF) nr. 1905/2006 (4) (DCI-forordningen), ligesom enkelte medlemsstater har udtrykt bekymring over, at den primære målsætning om fattigdomsbekæmpelse ikke altid afspejles i den konkrete levering af bistanden, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Parlamentet gennem kontrolmekanismen i instrumentet for udviklingssamarbejde (DCI), som blev indført med forordning (EF) nr. 1905/2006 (4) (DCI-forordningen), ligesom enkelte medlemsstater har udtrykt bekymring over, at den primære målsætning om fattigdomsbekæmpelse ikke altid afspejles i den konkrete levering af bistanden,

| S. | der henviser til, at det i et stort antal undersøgelser er blevet påvist, at en effektiv regnskabsaflæggelse for anvendelsen af bistanden, der også inddrager borgerne, er en af de vigtigste indikatorer for bistandseffektivitet, men at bistanden fortsat er præget af manglende gennemsigtighed og åbenhed; der henviser til, at denne manglende åbenhed gør det vanskeligere for regeringerne, de lokale myndigheder og civilsamfundet i modtagerlandene at få adgang til oplysninger og i denne henseende udgør en stor hindring for en bedre tilegnelse af bistanden, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det i et stort antal undersøgelser er blevet påvist, at en effektiv regnskabsaflæggelse for anvendelsen af bistanden, der også inddrager borgerne, er en af de vigtigste indikatorer for bistandseffektivitet, men at bistanden fortsat er præget af manglende gennemsigtighed og åbenhed; der henviser til, at denne manglende åbenhed gør det vanskeligere for regeringerne, de lokale myndigheder og civilsamfundet i modtagerlandene at få adgang til oplysninger og i denne henseende udgør en stor hindring for en bedre tilegnelse af bistanden,

| T. | der henviser til, at bistanden ofte ydes ud fra donorernes egne prioriteringer og tidsplaner, og at der ikke gøres nok for at respektere og tilpasse sig de nationale planlægnings- og udviklingsprioriteringer eller tidsplanen for de nationale budgetter, hvilket gør det meget vanskeligt for modtagerne at udarbejde effektive budgetter eller planlægge, og dette gør det ligeledes vanskeligt for parlamenter, civilsamfundet og andre aktører at overvåge bistandsstrømmene og bistandens effektivitet, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at bistanden ofte ydes ud fra donorernes egne prioriteringer og tidsplaner, og at der ikke gøres nok for at respektere og tilpasse sig de nationale planlægnings- og udviklingsprioriteringer eller tidsplanen for de nationale budgetter, hvilket gør det meget vanskeligt for modtagerne at udarbejde effektive budgetter eller planlægge, og dette gør det ligeledes vanskeligt for parlamenter, civilsamfundet og andre aktører at overvåge bistandsstrømmene og bistandens effektivitet,

| U. | der henviser til, at anvendelsen af landesystemer er afgørende for bistandseffektiviteten og anses for at være et vigtigt middel til at styrke partnerlandenes ejerskab til udformningen og gennemførelsen af politikken; der derfor henviser til, at landesystemerne forventes at styrke partnerlandenes nationale udviklingsstrategier og rammer for gennemførelse, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at anvendelsen af landesystemer er afgørende for bistandseffektiviteten og anses for at være et vigtigt middel til at styrke partnerlandenes ejerskab til udformningen og gennemførelsen af politikken; der derfor henviser til, at landesystemerne forventes at styrke partnerlandenes nationale udviklingsstrategier og rammer for gennemførelse,

| V. | der henviser til, at en nylig OECD-undersøgelse af kontrollen med Pariserklæringen har vist, at manglen på efterspørgselsstyret teknisk bistand er et centralt problem for udviklingslandenes regeringer som følge af det forhold, at en stor del af den tekniske bistand fortsat er bundet og prissat for højt, og at den ofte er ineffektiv, når det drejer sig om at opbygge lokal kapacitet, jf. artikel 31 i DCI-forordningen, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at en nylig OECD-undersøgelse af kontrollen med Pariserklæringen har vist, at manglen på efterspørgselsstyret teknisk bistand er et centralt problem for udviklingslandenes regeringer som følge af det forhold, at en stor del af den tekniske bistand fortsat er bundet og prissat for højt, og at den ofte er ineffektiv, når det drejer sig om at opbygge lokal kapacitet, jf. artikel 31 i DCI-forordningen,

| W. | der henviser til, at de nationale parlamenter spiller en vigtig rolle med hensyn til at skabe øget bevidsthed og presse på for en reform af bistandens organisering, gennem debat og godkendelse af udviklingsrammer og budgetter, tildeling af finansiering til fattigdomsrelaterede sektorer, fremme af arbejdsdelingen samt at gøre regeringerne ansvarlige for at levere resultater i henhold til Pariserklæringen, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at de nationale parlamenter spiller en vigtig rolle med hensyn til at skabe øget bevidsthed og presse på for en reform af bistandens organisering, gennem debat og godkendelse af udviklingsrammer og budgetter, tildeling af finansiering til fattigdomsrelaterede sektorer, fremme af arbejdsdelingen samt at gøre regeringerne ansvarlige for at levere resultater i henhold til Pariserklæringen,

| X. | der henviser til, at de lokale myndigheder er helt afgørende aktører i udviklingspolitikkerne, da deres ekspertise og kendskab til de lokale behov sætter dem i stand til at formidle befolkningernes forventninger i hverdagen og slå bro over den kløft, der er mellem dem og staten, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at de lokale myndigheder er helt afgørende aktører i udviklingspolitikkerne, da deres ekspertise og kendskab til de lokale behov sætter dem i stand til at formidle befolkningernes forventninger i hverdagen og slå bro over den kløft, der er mellem dem og staten,

| Y. | der henviser til, at civilsamfundet spiller en vigtig rolle både som partner i den politiske dialog om bistandens effektivitet og fastsættelse af prioriterede områder for bistanden og som kontrolinstans, der fører tilsyn med regeringens udgifter, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at civilsamfundet spiller en vigtig rolle både som partner i den politiske dialog om bistandens effektivitet og fastsættelse af prioriterede områder for bistanden og som kontrolinstans, der fører tilsyn med regeringens udgifter,

| Z. | der henviser til, at det i instrumentet for udviklingssamarbejde er fastsat, at højst 15 % af den tematiske budgetpost til fordel for ikke-statslige aktører og lokale myndigheder vil blive afsat til sidstnævnte, og at denne positive udvikling, der vil bidrage til at gøre bistanden mere effektiv, i medlemsstaterne bør ledsages af en større anvendelse af decentraliseret samarbejde, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at det i instrumentet for udviklingssamarbejde er fastsat, at højst 15 % af den tematiske budgetpost til fordel for ikke-statslige aktører og lokale myndigheder vil blive afsat til sidstnævnte, og at denne positive udvikling, der vil bidrage til at gøre bistanden mere effektiv, i medlemsstaterne bør ledsages af en større anvendelse af decentraliseret samarbejde,

| AA. | der henviser til, at EU bør sikre, at den dagsorden for bistandseffektivitet, der bliver resultatet af forummet på højt niveau om bistandseffektivitet i Accra i september 2008, bliver fokuseret på bekæmpelse og på længere sigt udryddelse af fattigdommen, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at EU bør sikre, at den dagsorden for bistandseffektivitet, der bliver resultatet af forummet på højt niveau om bistandseffektivitet i Accra i september 2008, bliver fokuseret på bekæmpelse og på længere sigt udryddelse af fattigdommen,

| AB. | der henviser til, at såvel en forbedring af bistandens kvalitet som en forøgelse af dens kvantitet er afgørende for realiseringen af millenniumudviklingsmålene, og at bistandseffektivitet ikke må benyttes som et påskud til ikke at overholde de tilsagn, som medlemsstaterne i 2002 afgav som led i den ovennævnte Monterreykonsensus, |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at såvel en forbedring af bistandens kvalitet som en forøgelse af dens kvantitet er afgørende for realiseringen af millenniumudviklingsmålene, og at bistandseffektivitet ikke må benyttes som et påskud til ikke at overholde de tilsagn, som medlemsstaterne i 2002 afgav som led i den ovennævnte Monterreykonsensus,

| AC. | der henviser til, at det i den europæiske konsensus om udvikling erkendes, at ligestilling mellem mænd og kvinder er et mål i sig selv, og EU forpligtes heri til at styrke sin fremgangsmåde i forbindelse med ligestilling i alt EU's udviklingssamarbejde, og som henviser til, at EU-donorer i Europa-Kommissionens meddelelse om ligestilling og styrkelse af kvinders position i udviklingssamarbejdet (KOM(2007)0100) forpligtes til at sikre en effektiv gennemførelse af strategier og praksis, der reelt medfører positive resultater for kvinder, |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at det i den europæiske konsensus om udvikling erkendes, at ligestilling mellem mænd og kvinder er et mål i sig selv, og EU forpligtes heri til at styrke sin fremgangsmåde i forbindelse med ligestilling i alt EU's udviklingssamarbejde, og som henviser til, at EU-donorer i Europa-Kommissionens meddelelse om ligestilling og styrkelse af kvinders position i udviklingssamarbejdet (KOM(2007)0100) forpligtes til at sikre en effektiv gennemførelse af strategier og praksis, der reelt medfører positive resultater for kvinder,

| AD. | der henviser til, at det er muligt at skabe fred på lokalt, nationalt, regionalt og internationalt plan, og at dette hænger uløseligt sammen med fremme af kvinders deltagelse, idet de er en vigtig drivkraft ikke blot i familielivet og børnenes uddannelse, men også i offentlige initiativer, bilæggelse af konflikter og fremme af en varig fred på alle niveauer, som det fremgår af punkt 18 i den ovennævnte Beijingerklæring, |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at det er muligt at skabe fred på lokalt, nationalt, regionalt og internationalt plan, og at dette hænger uløseligt sammen med fremme af kvinders deltagelse, idet de er en vigtig drivkraft ikke blot i familielivet og børnenes uddannelse, men også i offentlige initiativer, bilæggelse af konflikter og fremme af en varig fred på alle niveauer, som det fremgår af punkt 18 i den ovennævnte Beijingerklæring,

| 1. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til i fællesskab at yde den størst mulige indsats for, at EU taler med én stemme, til at koordinere leveringen af bistand med partnerlandenes prioriteringer og til at gøre deres foranstaltninger mere harmoniserede, gennemsigtige, forudsigelige og kollektivt effektive; |
| --- | --- |

1.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til i fællesskab at yde den størst mulige indsats for, at EU taler med én stemme, til at koordinere leveringen af bistand med partnerlandenes prioriteringer og til at gøre deres foranstaltninger mere harmoniserede, gennemsigtige, forudsigelige og kollektivt effektive;

| 2. | understreger, at Kommissionen nødvendigvis skal opretholde udviklingsdagsordenens integritet og fastholde en klar fokusering på det endelige mål, som er udryddelse af fattigdom, og fremhæve betydningen af en effektiv gennemførelse af de prioriterede politikker, herunder en klar fokusering på resultater; |
| --- | --- |

2.

understreger, at Kommissionen nødvendigvis skal opretholde udviklingsdagsordenens integritet og fastholde en klar fokusering på det endelige mål, som er udryddelse af fattigdom, og fremhæve betydningen af en effektiv gennemførelse af de prioriterede politikker, herunder en klar fokusering på resultater;

| 3. | understreger, at stigningerne i priserne på råstoffer har spillet en afgørende rolle i udløsningen af den nuværende verdensomspændende fødevarekrise, en krise, der risikerer at tilintetgøre alle de bestræbelser, der allerede er udfoldet for at forbedre bistandens effektivitet, og opfordrer Kommissionen og alle medlemsstaterne til at støtte enhver foranstaltning, der kan bidrage til at stabilisere priserne på råstoffer for udviklingslandene; |
| --- | --- |

3.

understreger, at stigningerne i priserne på råstoffer har spillet en afgørende rolle i udløsningen af den nuværende verdensomspændende fødevarekrise, en krise, der risikerer at tilintetgøre alle de bestræbelser, der allerede er udfoldet for at forbedre bistandens effektivitet, og opfordrer Kommissionen og alle medlemsstaterne til at støtte enhver foranstaltning, der kan bidrage til at stabilisere priserne på råstoffer for udviklingslandene;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at bistå med at integrere nye medlemmer i de stadigt bedre koordinerede, internationale metoder vedrørende udviklingspolitik og levering af bistand ved hjælp af hensigtsmæssige mekanismer, til at samarbejde med de nye medlemsstater om, hvordan de vil nå EU's supplerende mål om bistandens effektivitet, der blev vedtaget af Parisforummet på højt plan, og til at undersøge, hvordan eventuelle fælles programmer kan gennemføres; minder i denne forbindelse om, at de nye medlemsstater har forpligtet sig til at nå et mål for den offentlige udviklingsbistand på 0,17 % af deres BNI frem til 2010 og på 0,33 % frem til 2015, idet deres bidrag vil styrke EU's rolle inden for udviklingssamarbejdet; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at bistå med at integrere nye medlemmer i de stadigt bedre koordinerede, internationale metoder vedrørende udviklingspolitik og levering af bistand ved hjælp af hensigtsmæssige mekanismer, til at samarbejde med de nye medlemsstater om, hvordan de vil nå EU's supplerende mål om bistandens effektivitet, der blev vedtaget af Parisforummet på højt plan, og til at undersøge, hvordan eventuelle fælles programmer kan gennemføres; minder i denne forbindelse om, at de nye medlemsstater har forpligtet sig til at nå et mål for den offentlige udviklingsbistand på 0,17 % af deres BNI frem til 2010 og på 0,33 % frem til 2015, idet deres bidrag vil styrke EU's rolle inden for udviklingssamarbejdet;

| 5. | anerkender den afgørende rolle, som demokratisk ejerskab og parlamentarisk kontrol spiller i udviklingslandene med hensyn til at sikre bistandens effektivitet, og anerkender behovet for, at EU yder ressourcer og støtte til kapacitetsudvikling til udviklingslandenes parlamenter for at sikre, at de har tilstrækkelig kapacitet til at føre kontrol og tilsyn med deres regeringers budgetter, og anerkender endelig betydningen af, at bedre indrapportering af resultater til Europa-Parlamentet, civilsamfundet og medlemsstaterne kan bidrage til at skabe tillid til fællesskabsprogrammerne og give mulighed for mere strategiske tilsynsmetoder; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at foreslå en ny indikator for tilsyn med den parlamentariske kontrol; |
| --- | --- |

5.

anerkender den afgørende rolle, som demokratisk ejerskab og parlamentarisk kontrol spiller i udviklingslandene med hensyn til at sikre bistandens effektivitet, og anerkender behovet for, at EU yder ressourcer og støtte til kapacitetsudvikling til udviklingslandenes parlamenter for at sikre, at de har tilstrækkelig kapacitet til at føre kontrol og tilsyn med deres regeringers budgetter, og anerkender endelig betydningen af, at bedre indrapportering af resultater til Europa-Parlamentet, civilsamfundet og medlemsstaterne kan bidrage til at skabe tillid til fællesskabsprogrammerne og give mulighed for mere strategiske tilsynsmetoder; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at foreslå en ny indikator for tilsyn med den parlamentariske kontrol;

| 6. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om i fællesskab at fastsætte resultatindikatorer, som er fokuseret på indikatorerne for millenniumudviklingsmålene, navnlig for så vidt angår budgetstøtten, således at de nationale parlamenter, de lokale myndigheder og det lokale civilsamfund samt Europa-Parlamentet kan spore resultaterne af EU's bidrag; |
| --- | --- |

6.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om i fællesskab at fastsætte resultatindikatorer, som er fokuseret på indikatorerne for millenniumudviklingsmålene, navnlig for så vidt angår budgetstøtten, således at de nationale parlamenter, de lokale myndigheder og det lokale civilsamfund samt Europa-Parlamentet kan spore resultaterne af EU's bidrag;

| 7. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at EU's politikker og bistandsstrukturen er i overensstemmelse med princippet i Pariserklæringen om en resultatstyret forvaltning, navnlig for at nå resultater inden for de millenniumudviklingsmål, der ifølge FN's rapport fra 2007 om disse mål har mindst sandsynlighed for vil blive nået, som f.eks. det femte millenniumudviklingsmål; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at EU's politikker og bistandsstrukturen er i overensstemmelse med princippet i Pariserklæringen om en resultatstyret forvaltning, navnlig for at nå resultater inden for de millenniumudviklingsmål, der ifølge FN's rapport fra 2007 om disse mål har mindst sandsynlighed for vil blive nået, som f.eks. det femte millenniumudviklingsmål;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en model for alle de finansielle instrumenter, fra hvilke den har bevilget midler til god regeringsførelse, uanset om der er tale om Den Europæiske Udviklingsfond, instrumentet for udviklingssamarbejde, EU-strategien for Afrika eller midler, der er afsat til de afrikanske regeringer til god regeringsførelse, for at kontrollere sammenhængen i politikkerne og en god forvaltning af disse midler; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en model for alle de finansielle instrumenter, fra hvilke den har bevilget midler til god regeringsførelse, uanset om der er tale om Den Europæiske Udviklingsfond, instrumentet for udviklingssamarbejde, EU-strategien for Afrika eller midler, der er afsat til de afrikanske regeringer til god regeringsførelse, for at kontrollere sammenhængen i politikkerne og en god forvaltning af disse midler;

| 9. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte udviklingen og anvendelsen af nyskabende finansieringsmekanismer, hvis sigte er at yde et væsentligt bidrag til realiseringen af millenniumudviklingsmålene inden for de fastsatte frister; understreger, at disse supplerende ressourcer ikke kan træde i stedet for de forpligtelser, der allerede er indgået med hensyn til offentlig udviklingsbistand; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte udviklingen og anvendelsen af nyskabende finansieringsmekanismer, hvis sigte er at yde et væsentligt bidrag til realiseringen af millenniumudviklingsmålene inden for de fastsatte frister; understreger, at disse supplerende ressourcer ikke kan træde i stedet for de forpligtelser, der allerede er indgået med hensyn til offentlig udviklingsbistand;

| 10. | støtter Kommissionens valg, der går ud på i stigende grad at anvende budgetstøtte, men opfordrer samtidig Kommissionen til at undersøge udfordringerne i forbindelse med denne bistandsmulighed yderligere; |
| --- | --- |

10.

støtter Kommissionens valg, der går ud på i stigende grad at anvende budgetstøtte, men opfordrer samtidig Kommissionen til at undersøge udfordringerne i forbindelse med denne bistandsmulighed yderligere;

| 11. | opfordrer medlemsstaterne og de nationale parlamenter til at støtte dagsordenen for arbejdsdeling, der specielt er fastsat i ovennævnte adfærdskodeks om arbejdsdeling i udviklingspolitik, og til at udarbejde handlingsplaner for, hvordan de agter at gennemføre dem for at forbedre den europæiske bistandsindsats og samtidig sikre, at denne dagsorden styres af partnerlandene og ikke af donorlandene alene; |
| --- | --- |

11.

opfordrer medlemsstaterne og de nationale parlamenter til at støtte dagsordenen for arbejdsdeling, der specielt er fastsat i ovennævnte adfærdskodeks om arbejdsdeling i udviklingspolitik, og til at udarbejde handlingsplaner for, hvordan de agter at gennemføre dem for at forbedre den europæiske bistandsindsats og samtidig sikre, at denne dagsorden styres af partnerlandene og ikke af donorlandene alene;

| 12. | understreger, at arbejdsdelingen bør være landestyret, baseret på Pariserklæringens principper og være resultatfokuseret og bør føre til en tilstrækkelig finansiering af alle sektorer i de enkelte partnerlande; |
| --- | --- |

12.

understreger, at arbejdsdelingen bør være landestyret, baseret på Pariserklæringens principper og være resultatfokuseret og bør føre til en tilstrækkelig finansiering af alle sektorer i de enkelte partnerlande;

| 13. | støtter revisionen og udvidelsen af initiativet om et donoratlas for at fremme en mere konsekvent grænseoverskridende dialog mellem de europæiske donorer; |
| --- | --- |

13.

støtter revisionen og udvidelsen af initiativet om et donoratlas for at fremme en mere konsekvent grænseoverskridende dialog mellem de europæiske donorer;

| 14. | minder om, at korruption medfører anvendelse af de midler, som er afsat til udvikling, til andre formål, hvad der udgør en væsentlig hindring for en større bistandseffektivitet; opfordrer Kommissionen til at forbedre opfølgningen af udviklingsbistanden og til at opfordre modtagerne af udviklingsbistanden til at ratificere og nøje anvende de internationale og regionale aftaler, der findes på dette område; |
| --- | --- |

14.

minder om, at korruption medfører anvendelse af de midler, som er afsat til udvikling, til andre formål, hvad der udgør en væsentlig hindring for en større bistandseffektivitet; opfordrer Kommissionen til at forbedre opfølgningen af udviklingsbistanden og til at opfordre modtagerne af udviklingsbistanden til at ratificere og nøje anvende de internationale og regionale aftaler, der findes på dette område;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at sikre større ansvarlighed og åbenhed i landenes offentlige systemer til finanskontrol, så man kan sikre sig, at bistanden anvendes til de planlagte formål for at sikre både ejerskab og fattigdomsbekæmpelse; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at sikre større ansvarlighed og åbenhed i landenes offentlige systemer til finanskontrol, så man kan sikre sig, at bistanden anvendes til de planlagte formål for at sikre både ejerskab og fattigdomsbekæmpelse;

| 16. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at træffe konkrete foranstaltninger til at bekæmpe korruption, navnlig ved at støtte civilsamfundets initiativer, der har til formål at sikre åbenhed omkring anvendelsen af den bistand, som EU yder, og ved indtrængende at opfordre alle medlemsstaterne og partnerlandene til at ratificere FN's konvention mod korruption fra 2003; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at træffe konkrete foranstaltninger til at bekæmpe korruption, navnlig ved at støtte civilsamfundets initiativer, der har til formål at sikre åbenhed omkring anvendelsen af den bistand, som EU yder, og ved indtrængende at opfordre alle medlemsstaterne og partnerlandene til at ratificere FN's konvention mod korruption fra 2003;

| 17. | støtter den rolle, som Kommissionen allerede spiller med hensyn til at harmonisere udviklingssamarbejdet mellem medlemsstaterne centralt og i marken og understreger den merværdi, som vil ligge i, at Kommissionen påtager sig en ledende rolle i den politiske dialog mellem EU og partnerlandene baseret på EU's fælles værdier såsom fremme af menneskerettigheder og ligestilling mellem mænd og kvinder; |
| --- | --- |

17.

støtter den rolle, som Kommissionen allerede spiller med hensyn til at harmonisere udviklingssamarbejdet mellem medlemsstaterne centralt og i marken og understreger den merværdi, som vil ligge i, at Kommissionen påtager sig en ledende rolle i den politiske dialog mellem EU og partnerlandene baseret på EU's fælles værdier såsom fremme af menneskerettigheder og ligestilling mellem mænd og kvinder;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte forenklingen af procedurerne, herunder procedurerne for levering af bistand, til at decentralisere ansvaret yderligere og at stille tilstrækkelig kapacitet (i form af personale og kvalifikationer) til rådighed for delegationerne, så de efter behov kan føre tilsyn med eller påvirke udformningen af og procedurerne for godkendelse af de tematiske og regionale budgetposter for udførelsen af deres opgaver; understreger betydningen af, at den fremtidige Tjeneste for EU's Optræden Udadtil får tilstrækkelig udviklingsorienteret kapacitet; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at fortsætte forenklingen af procedurerne, herunder procedurerne for levering af bistand, til at decentralisere ansvaret yderligere og at stille tilstrækkelig kapacitet (i form af personale og kvalifikationer) til rådighed for delegationerne, så de efter behov kan føre tilsyn med eller påvirke udformningen af og procedurerne for godkendelse af de tematiske og regionale budgetposter for udførelsen af deres opgaver; understreger betydningen af, at den fremtidige Tjeneste for EU's Optræden Udadtil får tilstrækkelig udviklingsorienteret kapacitet;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at fremme regelmæssig kontakt og samarbejde mellem sine delegationer på den ene side og civilsamfundet og de lokale myndigheder på den anden side for bedre at tage hensyn til partnerlandenes behov og prioriteringer og således fremme en bedre tilegnelse af bistanden, hvilket er den vigtigste målsætning i Pariserklæringen; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at fremme regelmæssig kontakt og samarbejde mellem sine delegationer på den ene side og civilsamfundet og de lokale myndigheder på den anden side for bedre at tage hensyn til partnerlandenes behov og prioriteringer og således fremme en bedre tilegnelse af bistanden, hvilket er den vigtigste målsætning i Pariserklæringen;

| 20. | understreger behovet for at forbedre retningslinjerne og fremgangsmåderne for overvågningen af Pariserklæringen for at forbedre den kollektive forståelse af den dagsorden, der er blevet udarbejdet af Parisforummet på højt plan, og for at sikre en konsekvent indsamling af oplysninger om indikatorer i de største modtagere af bistand; understreger, at det er nødvendigt at sikre, at donorlandene overholder deres tilsagn om bistand, og opfordrer medlemsstaterne til at yde bedre adgang til deres relevante data for at fremme en større åbenhed og ansvarlighed i regnskabsaflæggelsen i forbindelse med bistanden; understreger derfor behovet for at anvende præcise indikatorer for foreløbig evaluering, hvis resultater gør det muligt at tilpasse og/eller intensivere de aktioner, der er nødvendige for at nå de mål, der er fastsat for 2010; |
| --- | --- |

20.

understreger behovet for at forbedre retningslinjerne og fremgangsmåderne for overvågningen af Pariserklæringen for at forbedre den kollektive forståelse af den dagsorden, der er blevet udarbejdet af Parisforummet på højt plan, og for at sikre en konsekvent indsamling af oplysninger om indikatorer i de største modtagere af bistand; understreger, at det er nødvendigt at sikre, at donorlandene overholder deres tilsagn om bistand, og opfordrer medlemsstaterne til at yde bedre adgang til deres relevante data for at fremme en større åbenhed og ansvarlighed i regnskabsaflæggelsen i forbindelse med bistanden; understreger derfor behovet for at anvende præcise indikatorer for foreløbig evaluering, hvis resultater gør det muligt at tilpasse og/eller intensivere de aktioner, der er nødvendige for at nå de mål, der er fastsat for 2010;

| 21. | understreger behovet for at udvikle en overvågningsplan på mellemlangt sigt, der skal anvendes til at overvåge fremskridtene og fremme handlingsorienterede skridt i retning af at tilskynde til brugen af overvågning på landeniveau, give mulighed for synergier mellem den nationale og internationale overvågningsindsats og reducere dobbeltarbejde i forbindelse med overvågningen af EU's forpligtelser i henhold til Pariserklæringen; |
| --- | --- |

21.

understreger behovet for at udvikle en overvågningsplan på mellemlangt sigt, der skal anvendes til at overvåge fremskridtene og fremme handlingsorienterede skridt i retning af at tilskynde til brugen af overvågning på landeniveau, give mulighed for synergier mellem den nationale og internationale overvågningsindsats og reducere dobbeltarbejde i forbindelse med overvågningen af EU's forpligtelser i henhold til Pariserklæringen;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at gøre definitionerne i forbindelse med sektorfordelingen i den offentlige udviklingsbistand tydeligere med henblik på at forbedre konsistensen af resultaterne og mindske transaktionsomkostningerne ved forvaltningen af Kommissionens og medlemsstaternes data på landeniveau; opfordrer Kommissionen til at sikre, at definitionerne af offentlig udviklingsbistand ikke udvides til at omfatte emner, der ikke vedrører udvikling, f.eks. militærudgifter; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at gøre definitionerne i forbindelse med sektorfordelingen i den offentlige udviklingsbistand tydeligere med henblik på at forbedre konsistensen af resultaterne og mindske transaktionsomkostningerne ved forvaltningen af Kommissionens og medlemsstaternes data på landeniveau; opfordrer Kommissionen til at sikre, at definitionerne af offentlig udviklingsbistand ikke udvides til at omfatte emner, der ikke vedrører udvikling, f.eks. militærudgifter;

| 23. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i overensstemmelse med de forpligtelser, der blev indgået på verdenstopmødet om social udvikling i København den 5.-12. marts 1995, at efterkomme kravet fra civilsamfundets organisationer om, at mindst 20 % af udviklingsbistanden skal afsættes til forbedring af de grundlæggende offentlige tjenester såsom uddannelse, sundhed, adgang til vand og sanitære infrastrukturer; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i overensstemmelse med de forpligtelser, der blev indgået på verdenstopmødet om social udvikling i København den 5.-12. marts 1995, at efterkomme kravet fra civilsamfundets organisationer om, at mindst 20 % af udviklingsbistanden skal afsættes til forbedring af de grundlæggende offentlige tjenester såsom uddannelse, sundhed, adgang til vand og sanitære infrastrukturer;

| 24. | opfordrer medlemmerne af OECD's Komité for Udviklingsbistand, der er en vigtig autoritet på området, til hurtigst muligt at udarbejde en definition af udviklingssamarbejde, der definitivt kan gøre en ende på misbruget af bistanden til målsætninger, der ikke vedrører udvikling, idet dette misbrug kun er muligt, fordi den nuværende officielle definition af udviklingsbistanden er ekstremt bred; |
| --- | --- |

24.

opfordrer medlemmerne af OECD's Komité for Udviklingsbistand, der er en vigtig autoritet på området, til hurtigst muligt at udarbejde en definition af udviklingssamarbejde, der definitivt kan gøre en ende på misbruget af bistanden til målsætninger, der ikke vedrører udvikling, idet dette misbrug kun er muligt, fordi den nuværende officielle definition af udviklingsbistanden er ekstremt bred;

| 25. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at afkoble deres bistand fuldstændigt, især den tekniske bistand, fødevarebistanden og fødevaretransportbistanden, i overensstemmelse med henstillingen fra 2001 fra OECD's Komité for Udviklingsbistand for lande, der er støtteberettigede i henhold til Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) og artikel 31 i DCI-forordningen; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at afkoble deres bistand fuldstændigt, især den tekniske bistand, fødevarebistanden og fødevaretransportbistanden, i overensstemmelse med henstillingen fra 2001 fra OECD's Komité for Udviklingsbistand for lande, der er støtteberettigede i henhold til Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) og artikel 31 i DCI-forordningen;

| 26. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udfase politisk orienteret konditionalitet, navnlig konditionaliteten i den økonomiske politik, til at støtte en fælles prioritering af de vigtigste mål og at benytte sin indflydelse til at overtale Verdensbanken og Den Internationale Valutafond til at støtte dette synspunkt; opfordrer navnlig til, at Aid for Trade-strategien bliver til gavn for alle udviklingslandene, og ikke kun for dem, der accepterer en større liberalisering af deres markeder, især som led i økonomiske partnerskabsaftaler; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udfase politisk orienteret konditionalitet, navnlig konditionaliteten i den økonomiske politik, til at støtte en fælles prioritering af de vigtigste mål og at benytte sin indflydelse til at overtale Verdensbanken og Den Internationale Valutafond til at støtte dette synspunkt; opfordrer navnlig til, at Aid for Trade-strategien bliver til gavn for alle udviklingslandene, og ikke kun for dem, der accepterer en større liberalisering af deres markeder, især som led i økonomiske partnerskabsaftaler;

| 27. | understreger behovet for, at de internationale finansielle institutioner og donorlandene offentliggør vilkårene for tildeling af udviklingsbistand, så parlamenterne, de lokale myndigheder og civilsamfundets aktører kan udøve en reel demokratisk kontrol; |
| --- | --- |

27.

understreger behovet for, at de internationale finansielle institutioner og donorlandene offentliggør vilkårene for tildeling af udviklingsbistand, så parlamenterne, de lokale myndigheder og civilsamfundets aktører kan udøve en reel demokratisk kontrol;

| 28. | understreger behovet for at tildele bistanden i henhold til partnernes egne prioriteringer og tidsplaner og for at overholde de nationale planlægnings- og udviklingsprioriteringer samt den nationale budgetlægningstidsramme; |
| --- | --- |

28.

understreger behovet for at tildele bistanden i henhold til partnernes egne prioriteringer og tidsplaner og for at overholde de nationale planlægnings- og udviklingsprioriteringer samt den nationale budgetlægningstidsramme;

| 29. | understreger, at problemet med »glemte« lande og sektorer bør tages op som led i samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne, og understreger betydningen af en opdateret og mere udbygget version af donoratlasset i denne forbindelse; |
| --- | --- |

29.

understreger, at problemet med »glemte« lande og sektorer bør tages op som led i samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne, og understreger betydningen af en opdateret og mere udbygget version af donoratlasset i denne forbindelse;

| 30. | understreger behovet for at forbedre mere fremskridt i opnåelsen af millenniumudviklingsmålene om sundhed, særligt i relation til vanskelige situationer, og for, at Kommissionens Generaldirektorat for Humanitær Bistand (ECHO) og Generaldirektorat for Udvikling koordinerer deres arbejde i den humanitære hjælpefase, overgangsfasen og udviklingsfasen (sammenkobling af nødhjælp, rehabilitering og udvikling) som det er fastsat i f.eks. den europæiske konsensus om humanitær bistand (5); |
| --- | --- |

30.

understreger behovet for at forbedre mere fremskridt i opnåelsen af millenniumudviklingsmålene om sundhed, særligt i relation til vanskelige situationer, og for, at Kommissionens Generaldirektorat for Humanitær Bistand (ECHO) og Generaldirektorat for Udvikling koordinerer deres arbejde i den humanitære hjælpefase, overgangsfasen og udviklingsfasen (sammenkobling af nødhjælp, rehabilitering og udvikling) som det er fastsat i f.eks. den europæiske konsensus om humanitær bistand (5);

| 31. | fremhæver behovet for at intensivere Kommissionens høringer af partnerne i det civile samfund centralt og i marken gennem mere strukturerede møder om politik, strategisk programmering og spørgsmål om støtteeffektivitet, herunder krav om indkaldelser af forslag, udbetalingsprocedurer, finansiel kontrol af projekter og overvågnings- og evalueringsprocesser; opfordrer donorer og regeringerne i partnerlandene til at sikre en fuldstændig og meningsfuld inddragelse af civilsamfundet i planlægningen, gennemførelsen, overvågningen og vurderingen af udviklingsbudgetter og -programmer og til at støtte de betingelser, der er nødvendige for, at de kan udføre deres opgaver; |
| --- | --- |

31.

fremhæver behovet for at intensivere Kommissionens høringer af partnerne i det civile samfund centralt og i marken gennem mere strukturerede møder om politik, strategisk programmering og spørgsmål om støtteeffektivitet, herunder krav om indkaldelser af forslag, udbetalingsprocedurer, finansiel kontrol af projekter og overvågnings- og evalueringsprocesser; opfordrer donorer og regeringerne i partnerlandene til at sikre en fuldstændig og meningsfuld inddragelse af civilsamfundet i planlægningen, gennemførelsen, overvågningen og vurderingen af udviklingsbudgetter og -programmer og til at støtte de betingelser, der er nødvendige for, at de kan udføre deres opgaver;

| 32. | lægger vægt på inddragelse af kvinder og kvindebevægelser i udformningen og gennemførelsen af politikker og programmer, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen bør ses som en integrerende del af at sikre et reelt ejerskab som følge af fattigdommens uforholdsmæssigt store indvirkning på kvinder; |
| --- | --- |

32.

lægger vægt på inddragelse af kvinder og kvindebevægelser i udformningen og gennemførelsen af politikker og programmer, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen bør ses som en integrerende del af at sikre et reelt ejerskab som følge af fattigdommens uforholdsmæssigt store indvirkning på kvinder;

| 33. | understreger behovet for at inddrage de lokale myndigheder i både medlemsstaterne og EU's partnerlande i processen for at nå målene i Pariserklæringen, navnlig i alle faser af udformningen, gennemførelsen og evalueringen af udviklingspolitikkerne; |
| --- | --- |

33.

understreger behovet for at inddrage de lokale myndigheder i både medlemsstaterne og EU's partnerlande i processen for at nå målene i Pariserklæringen, navnlig i alle faser af udformningen, gennemførelsen og evalueringen af udviklingspolitikkerne;

| 34. | minder om den afgørende rolle, som medlemmerne af indvandrersamfundene kan spille med hensyn til at forbedre effektiviteten af den europæiske bistand, og opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at inddrage dem yderligere i udformningen og gennemførelsen af de europæiske udviklingsprogrammer; understreger endvidere, at inddragelse af udenlandske personer eller personer af udenlandsk oprindelse i et partnerskab mellem EU og deres oprindelsesland bidrager væsentligt til integrationen; |
| --- | --- |

34.

minder om den afgørende rolle, som medlemmerne af indvandrersamfundene kan spille med hensyn til at forbedre effektiviteten af den europæiske bistand, og opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at inddrage dem yderligere i udformningen og gennemførelsen af de europæiske udviklingsprogrammer; understreger endvidere, at inddragelse af udenlandske personer eller personer af udenlandsk oprindelse i et partnerskab mellem EU og deres oprindelsesland bidrager væsentligt til integrationen;

| 35. | mener, at øget gennemsigtighed af oplysningerne om bistandsstrømme er af central betydning for en forbedring af den effektive anvendelse af støtten og for en forbedring af den gensidige ansvarlighed, og at det bør sikres, at der ydes en rettidig offentlig formidling af fuldstændig information om al den bistand, der er forpligtet, tildelt og udbetalt, herunder offentliggørelse af pålidelige tidsplaner for de enkelte lande, for bistandsforpligtelser og udgifter; mener at medlemsstaterne og partnerne automatisk, rettidigt og på en proaktiv måde bør offentliggøre alle dokumenter i tilknytning til planlægning, gennemførelse og evaluering af bistandsstrategier og -projekter, og at denne offentliggørelse bør omfatte information, der gør det muligt for offentligheden at deltage i beslutningstagningen, og som er udformet på et sprog og i en form, der er hensigtsmæssig for de berørte aktører; |
| --- | --- |

35.

mener, at øget gennemsigtighed af oplysningerne om bistandsstrømme er af central betydning for en forbedring af den effektive anvendelse af støtten og for en forbedring af den gensidige ansvarlighed, og at det bør sikres, at der ydes en rettidig offentlig formidling af fuldstændig information om al den bistand, der er forpligtet, tildelt og udbetalt, herunder offentliggørelse af pålidelige tidsplaner for de enkelte lande, for bistandsforpligtelser og udgifter; mener at medlemsstaterne og partnerne automatisk, rettidigt og på en proaktiv måde bør offentliggøre alle dokumenter i tilknytning til planlægning, gennemførelse og evaluering af bistandsstrategier og -projekter, og at denne offentliggørelse bør omfatte information, der gør det muligt for offentligheden at deltage i beslutningstagningen, og som er udformet på et sprog og i en form, der er hensigtsmæssig for de berørte aktører;

| 36. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre fremskridt på dette område ved at støtte indførelsen af regnskabsstandarder for offentlighedskrav inden for den eksterne bistand og ved at samarbejde med organisationer i civilsamfundet, nationale parlamenter, lokale myndigheder og internationale organisationer om at fastlægge god praksis for registrering af bistandsstrømme i de nationale budgetter; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre fremskridt på dette område ved at støtte indførelsen af regnskabsstandarder for offentlighedskrav inden for den eksterne bistand og ved at samarbejde med organisationer i civilsamfundet, nationale parlamenter, lokale myndigheder og internationale organisationer om at fastlægge god praksis for registrering af bistandsstrømme i de nationale budgetter;

| 37. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at tilpasse deres bistand til landesystemerne ved at anvende generel og sektorbaseret budgetstøtte, der skal være baseret på en solid plan for fattigdomsbekæmpelse, som styrker ansvarligheden i det pågældende land, og som skal knyttes sammen med den fælles forpligtelse til at nedbringe fattigdom og nå millenniumudviklingsmålene, om respekt for menneskerettighederne og om styrkelse og forbedring af overvågning, finansiel forvaltning og ansvarlighed; |
| --- | --- |

37.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at tilpasse deres bistand til landesystemerne ved at anvende generel og sektorbaseret budgetstøtte, der skal være baseret på en solid plan for fattigdomsbekæmpelse, som styrker ansvarligheden i det pågældende land, og som skal knyttes sammen med den fælles forpligtelse til at nedbringe fattigdom og nå millenniumudviklingsmålene, om respekt for menneskerettighederne og om styrkelse og forbedring af overvågning, finansiel forvaltning og ansvarlighed;

| 38. | understreger behovet for gradvis og forudsigelig finansiering fra Kommissionen og medlemsstaterne i form af flerårige støtteforpligtelser (tre år eller mere), som er baseret på klare og gennemsigtige kriterier, der er aftalt med partnerlandene, og som leveres til tiden på en gennemsigtig måde, og de opnåede resultater i forbindelse med fattigdomsudryddelse, herunder de specifikke resultater inden for enkelte sektorer, for at muliggøre investering i opbygning af de menneskelige ressourcer, der er meget vigtige for forbedring af bistandens effektivitet; glæder sig over initiativet vedrørende en kontraktmekanisme i forbindelse med millenniumudviklingsmålene for at sikre en mere forudsigelig form for budgetstøtte på længere sigt; betoner dog, at dette indebærer en stærk forpligtelse fra partnerlandenes side til at nå millenniumudviklingsmålene, ligesom der er behov for en løbende overvågning med et kraftigt fokus på resultaterne; hilser kontrakten om millenniumudviklingsmålene velkommen som en af metoderne til at øge bistandens forudsigelighed; |
| --- | --- |

38.

understreger behovet for gradvis og forudsigelig finansiering fra Kommissionen og medlemsstaterne i form af flerårige støtteforpligtelser (tre år eller mere), som er baseret på klare og gennemsigtige kriterier, der er aftalt med partnerlandene, og som leveres til tiden på en gennemsigtig måde, og de opnåede resultater i forbindelse med fattigdomsudryddelse, herunder de specifikke resultater inden for enkelte sektorer, for at muliggøre investering i opbygning af de menneskelige ressourcer, der er meget vigtige for forbedring af bistandens effektivitet; glæder sig over initiativet vedrørende en kontraktmekanisme i forbindelse med millenniumudviklingsmålene for at sikre en mere forudsigelig form for budgetstøtte på længere sigt; betoner dog, at dette indebærer en stærk forpligtelse fra partnerlandenes side til at nå millenniumudviklingsmålene, ligesom der er behov for en løbende overvågning med et kraftigt fokus på resultaterne; hilser kontrakten om millenniumudviklingsmålene velkommen som en af metoderne til at øge bistandens forudsigelighed;

| 39. | bemærker, at de fleste af millenniummålene ikke vil blive nået i de fleste udviklingslande inden 2015, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udarbejde årlige tidsplaner for opfyldelse af de løfter, de har givet; |
| --- | --- |

39.

bemærker, at de fleste af millenniummålene ikke vil blive nået i de fleste udviklingslande inden 2015, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udarbejde årlige tidsplaner for opfyldelse af de løfter, de har givet;

| 40. | anerkender betydningen af at opstille mål for gradvist at nå frem til en situation, hvor den tekniske bistand er 100 % efterspørgselsstyret og tilpasset partnernes nationale strategier; |
| --- | --- |

40.

anerkender betydningen af at opstille mål for gradvist at nå frem til en situation, hvor den tekniske bistand er 100 % efterspørgselsstyret og tilpasset partnernes nationale strategier;

| 41. | understreger, at teknisk bistand udformet på grundlag af de behov, som modtagerlandene og civilsamfundets organisationer har givet udtryk for, og ikke på grundlag af donorlandenes prioriteringer, skal gøre det muligt både at styrke EU's partneres kapacitet og den lokale tilegnelse; |
| --- | --- |

41.

understreger, at teknisk bistand udformet på grundlag af de behov, som modtagerlandene og civilsamfundets organisationer har givet udtryk for, og ikke på grundlag af donorlandenes prioriteringer, skal gøre det muligt både at styrke EU's partneres kapacitet og den lokale tilegnelse;

| 42. | bemærker, at bistandsreformen kun er et af de skridt, som EU skal tage og samtidig skabe overensstemmelse mellem politikkerne for samhandel, sikkerhed, migration, landbrug, fiskeri, energi, miljø, klimaændringer og andre politikker, der er i overensstemmelse med målene, for at gavne udviklingslandene og fremme et retfærdigt finansierings- og samhandelssystem til gavn for udviklingen; minder i denne forbindelse om punkt 35 i den europæiske konsensus om udvikling, hvori det hedder, at det er vigtigt, at politikker inden for andre områder end udviklingssamarbejde bidrager til udviklingslandenes bestræbelser på at nå millenniumudviklingsmålene; |
| --- | --- |

42.

bemærker, at bistandsreformen kun er et af de skridt, som EU skal tage og samtidig skabe overensstemmelse mellem politikkerne for samhandel, sikkerhed, migration, landbrug, fiskeri, energi, miljø, klimaændringer og andre politikker, der er i overensstemmelse med målene, for at gavne udviklingslandene og fremme et retfærdigt finansierings- og samhandelssystem til gavn for udviklingen; minder i denne forbindelse om punkt 35 i den europæiske konsensus om udvikling, hvori det hedder, at det er vigtigt, at politikker inden for andre områder end udviklingssamarbejde bidrager til udviklingslandenes bestræbelser på at nå millenniumudviklingsmålene;

| 43. | henviser til de forpligtelser, som de lande, der har underskrevet Pariserklæringen, har afgivet om at gennemføre strategiske miljøevalueringer på sektorplan og nationalt plan; opfordrer derfor Kommissionen til at leve op til denne målsætning, så virkningerne af dens politikker, navnlig for klimaændringer, ørkendannelse og biodiversitet i udviklingslandene, kan evalueres; |
| --- | --- |

43.

henviser til de forpligtelser, som de lande, der har underskrevet Pariserklæringen, har afgivet om at gennemføre strategiske miljøevalueringer på sektorplan og nationalt plan; opfordrer derfor Kommissionen til at leve op til denne målsætning, så virkningerne af dens politikker, navnlig for klimaændringer, ørkendannelse og biodiversitet i udviklingslandene, kan evalueres;

| 44. | understreger, at arbejdet vedrørende bistandens effektivitet bør ledsages af en bedre orientering af borgerne i donorlandene om målsætningerne, retningslinjerne for gennemførelsen og modtagerne af udviklingsbistanden; |
| --- | --- |

44.

understreger, at arbejdet vedrørende bistandens effektivitet bør ledsages af en bedre orientering af borgerne i donorlandene om målsætningerne, retningslinjerne for gennemførelsen og modtagerne af udviklingsbistanden;

| 45. | minder om, at den europæiske konsensus om udvikling anerkender ligestilling mellem mænd og kvinder som et mål i sig selv, og som derfor bør udgøre et centralt element i drøftelserne om bistandseffektivitet; |
| --- | --- |

45.

minder om, at den europæiske konsensus om udvikling anerkender ligestilling mellem mænd og kvinder som et mål i sig selv, og som derfor bør udgøre et centralt element i drøftelserne om bistandseffektivitet;

| 46. | erkender, at dagsordenerne for bistandens størrelse og dens kvalitet hænger uløseligt sammen, og hvis målene for bistandseffektivitet skal nås, må man fortsat forpligte sig til de eksisterende kvantitative mål, som alle EU's medlemsstater har godkendt; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at bekræfte deres tilsagn om at nå det kollektive mål for den offentlige udviklingsbistands størrelse i forhold til BNI på 0,56 % i 2010 og 0,7 % i 2015 for at øge bistanden og fastsætte ambitiøse flerårige tidsplaner som mål for den gradvise stigning i bistandsbudgetterne; |
| --- | --- |

46.

erkender, at dagsordenerne for bistandens størrelse og dens kvalitet hænger uløseligt sammen, og hvis målene for bistandseffektivitet skal nås, må man fortsat forpligte sig til de eksisterende kvantitative mål, som alle EU's medlemsstater har godkendt; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at bekræfte deres tilsagn om at nå det kollektive mål for den offentlige udviklingsbistands størrelse i forhold til BNI på 0,56 % i 2010 og 0,7 % i 2015 for at øge bistanden og fastsætte ambitiøse flerårige tidsplaner som mål for den gradvise stigning i bistandsbudgetterne;

| 47. | understreger betydningen af at indarbejde et mere udtalt kønsperspektiv i alle faser af programmeringen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen; |
| --- | --- |

47.

understreger betydningen af at indarbejde et mere udtalt kønsperspektiv i alle faser af programmeringen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen;

| 48. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, OECD's Komité for Udviklingsbistand samt medlemsstaternes nationale parlamenter. |
| --- | --- |

48.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, OECD's Komité for Udviklingsbistand samt medlemsstaternes nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 291.

(2)  EUT C 306 E af 15.12.2006, s. 373.

(3)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41).

(5)  Fælles erklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen om humanitær bistand, underskrevet den 18. december 2007 (EUT C 25 af 30.1.2008, s. 1).

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/109 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/109

---

Sudan og Den Internationale Straffedomstol

P6_TA(2008)0238

Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om Sudan og Den Internationale Straffedomstol

(2009/C 279 E/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger,

| — | der henviser til Rom-statutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC) og dens ikrafttræden den 1. juli 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rom-statutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC) og dens ikrafttræden den 1. juli 2002,

| — | der henviser til vedtagelsen af De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1593 den 31. marts 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til vedtagelsen af De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1593 den 31. marts 2005,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om Sudan/Chad af 11. december 2007 og 30. januar 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om Sudan/Chad af 11. december 2007 og 30. januar 2008,

| — | der henviser til formandskabets erklæring på EU's vegne på årsdagen for henvisningen af spørgsmålet om situationen i Darfur/Sudan til ICC, som blev vedtaget den 31. marts 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets erklæring på EU's vegne på årsdagen for henvisningen af spørgsmålet om situationen i Darfur/Sudan til ICC, som blev vedtaget den 31. marts 2008,

| — | der henviser til tildelingen af 2007-Sakharov-prisen til Salih Mahmoud Osman, en sudanesisk menneskerettighedssagfører, der arbejder i Darfur-regionen i Sudan, for hans arbejde for at forsøge af opnå retfærdighed for ofrene for borgerkrigen i Darfur, |
| --- | --- |

—

der henviser til tildelingen af 2007-Sakharov-prisen til Salih Mahmoud Osman, en sudanesisk menneskerettighedssagfører, der arbejder i Darfur-regionen i Sudan, for hans arbejde for at forsøge af opnå retfærdighed for ofrene for borgerkrigen i Darfur,

| — | der henviser til Justice for Darfur-kampagnen, der blev iværksat af en stor gruppe ikke-statslige organisationer med det formål at presse Sudan til at samarbejde med ICC og efterleve ICC's arrestordrer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Justice for Darfur-kampagnen, der blev iværksat af en stor gruppe ikke-statslige organisationer med det formål at presse Sudan til at samarbejde med ICC og efterleve ICC's arrestordrer,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at sikkerhedssituationen i Darfur stadig er overordentlig ustabil, og at der har fundet store sammenstød sted mellem oprørebevægelser og regeringsstyrker, som påvirker de humanitære operationer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at sikkerhedssituationen i Darfur stadig er overordentlig ustabil, og at der har fundet store sammenstød sted mellem oprørebevægelser og regeringsstyrker, som påvirker de humanitære operationer,

| B. | der er dybt chokeret over de lidelser, der er overgået hundrede tusinder af kvinder, mænd og børn, der er blevet slået, dræbt, voldtaget, fordrevet eller på anden måde er blevet ofre for konflikten i Darfur; der desuden henviser til, at situationen er blevet stadig værre siden 2003, og at vilkårlige luftangreb på civile fortsætter, |
| --- | --- |

B.

der er dybt chokeret over de lidelser, der er overgået hundrede tusinder af kvinder, mænd og børn, der er blevet slået, dræbt, voldtaget, fordrevet eller på anden måde er blevet ofre for konflikten i Darfur; der desuden henviser til, at situationen er blevet stadig værre siden 2003, og at vilkårlige luftangreb på civile fortsætter,

| C. | der henviser til, at det fastsættes i FN's doktrin om »beskyttelsesansvar«, at andre har ansvaret for den nødvendige beskyttelse, såfremt de nationale myndigheder åbenlyst ikke formår at beskytte deres befolkninger, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det fastsættes i FN's doktrin om »beskyttelsesansvar«, at andre har ansvaret for den nødvendige beskyttelse, såfremt de nationale myndigheder åbenlyst ikke formår at beskytte deres befolkninger,

| D. | der henviser til, at FN's Sikkerhedsråd henviste spørgsmålet om situationen i Darfur til ICC i marts 2005, hvorefter der blev iværksat en undersøgelse, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at FN's Sikkerhedsråd henviste spørgsmålet om situationen i Darfur til ICC i marts 2005, hvorefter der blev iværksat en undersøgelse,

| E. | der henviser til, at Sudan har undertegnet, men ikke ratificeret Rom-statutten om oprettelse af ICC i 2002, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Sudan har undertegnet, men ikke ratificeret Rom-statutten om oprettelse af ICC i 2002,

| F. | der henviser til, at Sudans regering, da Sudan er medlem af FN, er forpligtet til at samarbejde med ICC i henhold til resolution 1593, som Sikkerhedsrådet vedtog under dets kapitel 7-beføjelser, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Sudans regering, da Sudan er medlem af FN, er forpligtet til at samarbejde med ICC i henhold til resolution 1593, som Sikkerhedsrådet vedtog under dets kapitel 7-beføjelser,

| G. | der er dybt rystet over, at Sudans regering siden udstedelsen af arrestordrene gentagne gange har nægtet at samarbejde med ICC og i stadig flere tilfælde har trodset ICC og det internationale samfund, |
| --- | --- |

G.

der er dybt rystet over, at Sudans regering siden udstedelsen af arrestordrene gentagne gange har nægtet at samarbejde med ICC og i stadig flere tilfælde har trodset ICC og det internationale samfund,

| H. | der henviser til, at ICC i april 2007 udstedte arrestordre mod Sudans tidligere indenrigsminister, Ahmad Harun, og den tidligere leder af Janjaweed-militsen, Ali Muhammad Ali Abd-Al -Rahman, også kendt som »Ali Kushayb«, der anklages for at have begået 51 krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ICC i april 2007 udstedte arrestordre mod Sudans tidligere indenrigsminister, Ahmad Harun, og den tidligere leder af Janjaweed-militsen, Ali Muhammad Ali Abd-Al -Rahman, også kendt som »Ali Kushayb«, der anklages for at have begået 51 krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden,

| I. | der henviser til, at Ahmad Harun nu er minister for humanitære anliggender og dermed ansvarlig for velfærden for netop ofrene for hans påståede forbrydelser samt ansvarlig for forbindelserne med den internationale fredsbevarende styrke fra FN og Den Afrikanske Union i Darfur (UNAMID), at han også er blevet formand for et regeringsudvalg, der skal tage sig af behandlingen af menneskerettighedsklager, og at Ali Kushayb — som, da arrestordrerne blev udstedt, var varetægtsfængslet i Sudan på grundlag af andre anklager — blev løsladt i oktober 2007, på trods af at han var eftersøgt af ICC, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Ahmad Harun nu er minister for humanitære anliggender og dermed ansvarlig for velfærden for netop ofrene for hans påståede forbrydelser samt ansvarlig for forbindelserne med den internationale fredsbevarende styrke fra FN og Den Afrikanske Union i Darfur (UNAMID), at han også er blevet formand for et regeringsudvalg, der skal tage sig af behandlingen af menneskerettighedsklager, og at Ali Kushayb — som, da arrestordrerne blev udstedt, var varetægtsfængslet i Sudan på grundlag af andre anklager — blev løsladt i oktober 2007, på trods af at han var eftersøgt af ICC,

| J. | der henviser til, at anklagermyndigheden i juni 2007 og igen i december 2007 meddelte FN's Sikkerhedsråd, at den sudanesiske regering ikke havde samarbejdet med ICC og var uvillig hertil, og at den havde konstateret, at der ikke var taget skridt til at arrestere og udlevere Ahmad Harun og Ali Kushayb, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at anklagermyndigheden i juni 2007 og igen i december 2007 meddelte FN's Sikkerhedsråd, at den sudanesiske regering ikke havde samarbejdet med ICC og var uvillig hertil, og at den havde konstateret, at der ikke var taget skridt til at arrestere og udlevere Ahmad Harun og Ali Kushayb,

| K. | der bemærker, at ICC's chefanklager, Luis Moreno Ocampo, den 5. juni 2008 for syvende gang vil aflægge beretning for FN's Sikkerhedsråd om forløbet af undersøgelserne i Darfur og om samarbejdet med de sudanesiske myndigheder, |
| --- | --- |

K.

der bemærker, at ICC's chefanklager, Luis Moreno Ocampo, den 5. juni 2008 for syvende gang vil aflægge beretning for FN's Sikkerhedsråd om forløbet af undersøgelserne i Darfur og om samarbejdet med de sudanesiske myndigheder,

| L. | der er fast besluttet på at støtte ICC i denne vigtige fase af dens arbejde, og der er fuldt ud overbevist om, at det er af afgørende betydning for en løsning på situationen i Darfur, at der sættes en stopper for straffrihed for bagmændene og gerningsmændene til de forfærdelige forbrydelser, der begås i Darfur, |
| --- | --- |

L.

der er fast besluttet på at støtte ICC i denne vigtige fase af dens arbejde, og der er fuldt ud overbevist om, at det er af afgørende betydning for en løsning på situationen i Darfur, at der sættes en stopper for straffrihed for bagmændene og gerningsmændene til de forfærdelige forbrydelser, der begås i Darfur,

| M. | der henviser til, at Justice and Equality Movement (JEM)-oprørere den 10. og 11. maj 2008 angreb Omdurman nær Khartoum, hvilket krævede mindst 200 ofre, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Justice and Equality Movement (JEM)-oprørere den 10. og 11. maj 2008 angreb Omdurman nær Khartoum, hvilket krævede mindst 200 ofre,

| N. | der henviser til, at der den 20. maj 2008 i Abyei, en by, der er rig på olie, og som både nord og syd gør krav på, efter en første bølge af sammenstød ugen i forvejen udbrød voldsomme kampe mellem den sudanesiske hær og Det Sudanske Folks Befrielsesbevægelse (SPLA), hvilket ifølge FN indebar 30 000 til 50 000 internt fordrevne (IDP) og tab af et endnu ukendt antal menneskeliv, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der den 20. maj 2008 i Abyei, en by, der er rig på olie, og som både nord og syd gør krav på, efter en første bølge af sammenstød ugen i forvejen udbrød voldsomme kampe mellem den sudanesiske hær og Det Sudanske Folks Befrielsesbevægelse (SPLA), hvilket ifølge FN indebar 30 000 til 50 000 internt fordrevne (IDP) og tab af et endnu ukendt antal menneskeliv,

| O. | der henviser til, at sudanesiske fly den 4. maj 2008 bombarderede civile mål i den nordlige del af Darfur, hvilket krævede 12 civile ofre, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at sudanesiske fly den 4. maj 2008 bombarderede civile mål i den nordlige del af Darfur, hvilket krævede 12 civile ofre,

| P. | der henviser til, at konflikten i Sudan hidtil har krævet omkring 300 000 ofre (i henhold til nylige skøn fra FN) og 2 500 000 IDP'er og flygtninge; der desuden henviser til, at usikkerheden i Darfur-regionen bliver stadig større, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at konflikten i Sudan hidtil har krævet omkring 300 000 ofre (i henhold til nylige skøn fra FN) og 2 500 000 IDP'er og flygtninge; der desuden henviser til, at usikkerheden i Darfur-regionen bliver stadig større,

| Q. | der henviser til, at UNAMID stadig kun har omkring 7 500 soldater og under 2 000 politifolk på stedet af de 26 000, der er givet tilladelse til, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at UNAMID stadig kun har omkring 7 500 soldater og under 2 000 politifolk på stedet af de 26 000, der er givet tilladelse til,

| 1. | fordømmer på det kraftigste, at Sudan fortsat ikke vil samarbejde med ICC, ikke har arresteret og udleveret Ahmad Harun og Ali Kushayb til ICC og ikke opfylder sine forpligtelser i henhold til international folkeret, hvilket er udtryk for en dyb foragt for de hundrede tusinder af ofre og deres familier og for de millioner af mennesker, der siden konfliktens begyndelse er blevet tvunget til at forlade deres hjem; |
| --- | --- |

1.

fordømmer på det kraftigste, at Sudan fortsat ikke vil samarbejde med ICC, ikke har arresteret og udleveret Ahmad Harun og Ali Kushayb til ICC og ikke opfylder sine forpligtelser i henhold til international folkeret, hvilket er udtryk for en dyb foragt for de hundrede tusinder af ofre og deres familier og for de millioner af mennesker, der siden konfliktens begyndelse er blevet tvunget til at forlade deres hjem;

| 2. | opfordrer indtrængende Sudans regering til at ratificere statutten for ICC, efterleve FN's Sikkerhedsråds resolution 1593 (2005), betingelsesløst samarbejde med ICC og gennemføre en hensigtsmæssig og effektiv undersøgelse og retsforfølgelse i forbindelse med krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden begået i Darfur-regionen; |
| --- | --- |

2.

opfordrer indtrængende Sudans regering til at ratificere statutten for ICC, efterleve FN's Sikkerhedsråds resolution 1593 (2005), betingelsesløst samarbejde med ICC og gennemføre en hensigtsmæssig og effektiv undersøgelse og retsforfølgelse i forbindelse med krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden begået i Darfur-regionen;

| 3. | opfordrer indtrængende myndighederne i Khartoum til straks at arrestere og udlevere de to ICC-mistænkte, øjeblikkeligt at sætte en stopper for de mange tilfælde af straffrihed i Darfur og samarbejde i forbindelse med kommende ICC-undersøgelser i Darfur; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende myndighederne i Khartoum til straks at arrestere og udlevere de to ICC-mistænkte, øjeblikkeligt at sætte en stopper for de mange tilfælde af straffrihed i Darfur og samarbejde i forbindelse med kommende ICC-undersøgelser i Darfur;

| 4. | opfordrer Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) (den 16.-17. juni 2008) og Det Europæiske Råd (den 19.-20. juni 2008) til at behandle ICC's rapport og til at tage skridt til at vedtage målrettede EU-straffeforanstaltninger mod en klart identificeret gruppe af sudanesiske embedsmænd, som har ansvaret for, at Sudan ikke samarbejder med domstolen, herunder:






  — | indefrysning og inddragelse af midler tilhørende personer, som det er konstateret forhindrer samarbejdet med ICC, og identifikation af og målrettet indsats mod offshoremidler tilhørende virksomheder, der er tilknyttet National Congress Party (regeringsflertalspartiet), som er en vigtig kilde til finansiering af militser i Darfur |
| --- | --- | --- |

4.

opfordrer Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) (den 16.-17. juni 2008) og Det Europæiske Råd (den 19.-20. juni 2008) til at behandle ICC's rapport og til at tage skridt til at vedtage målrettede EU-straffeforanstaltninger mod en klart identificeret gruppe af sudanesiske embedsmænd, som har ansvaret for, at Sudan ikke samarbejder med domstolen, herunder:

—

indefrysning og inddragelse af midler tilhørende personer, som det er konstateret forhindrer samarbejdet med ICC, og identifikation af og målrettet indsats mod offshoremidler tilhørende virksomheder, der er tilknyttet National Congress Party (regeringsflertalspartiet), som er en vigtig kilde til finansiering af militser i Darfur

| — | foranstaltninger, der forhindrer adgang til EU-banker med henblik på enhver form for finansielle transaktioner eller betalinger foretaget af eller på vegne af sådanne personer |
| --- | --- |

—

foranstaltninger, der forhindrer adgang til EU-banker med henblik på enhver form for finansielle transaktioner eller betalinger foretaget af eller på vegne af sådanne personer

| — | foranstaltninger til at forhindre forretninger og andre økonomiske forbindelser eller handelsforbindelser mellem disse personer eller enhver anden juridisk enhed eller sammenslutning, der kontrolleres af dem, og EU-virksomheder med specifik sigte på indtægterne fra oliesektoren; |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til at forhindre forretninger og andre økonomiske forbindelser eller handelsforbindelser mellem disse personer eller enhver anden juridisk enhed eller sammenslutning, der kontrolleres af dem, og EU-virksomheder med specifik sigte på indtægterne fra oliesektoren;

| 5. | opfordrer indtrængende de medlemsstater og kandidatlande, der sidder i FN's Sikkerhedsråd — dvs. Belgien, Frankrig, Italien, Det Forenede Kongerige og Kroatien — til at indtage et principielt standpunkt under anklagemyndighedens briefing den 5. juni 2008 i overensstemmelse med EU's fælles holdning vedrørende ICC og til på en passende måde at følge op på anklagemyndighedens undersøgelsesresultater ved at opfordre Sudan til straks at efterleve FN's Sikkerhedsråds resolution 1593 (2005) og ICC's anmodninger; |
| --- | --- |

5.

opfordrer indtrængende de medlemsstater og kandidatlande, der sidder i FN's Sikkerhedsråd — dvs. Belgien, Frankrig, Italien, Det Forenede Kongerige og Kroatien — til at indtage et principielt standpunkt under anklagemyndighedens briefing den 5. juni 2008 i overensstemmelse med EU's fælles holdning vedrørende ICC og til på en passende måde at følge op på anklagemyndighedens undersøgelsesresultater ved at opfordre Sudan til straks at efterleve FN's Sikkerhedsråds resolution 1593 (2005) og ICC's anmodninger;

| 6. | opfordrer alle andre stater, der er repræsenteret i FN's Sikkerhedsråd, til at støtte enhver anmodning om samarbejde fra ICC's anklagemyndighed på domstolens vegne, og opfordrer især Kina, Rusland, Sydafrika og Libyen til at leve op til deres egne ord i Sikkerhedsrådets resolution 1593 (2005) og ikke hindre Sikkerhedsrådets aktion den 5. juni 2008; |
| --- | --- |

6.

opfordrer alle andre stater, der er repræsenteret i FN's Sikkerhedsråd, til at støtte enhver anmodning om samarbejde fra ICC's anklagemyndighed på domstolens vegne, og opfordrer især Kina, Rusland, Sydafrika og Libyen til at leve op til deres egne ord i Sikkerhedsrådets resolution 1593 (2005) og ikke hindre Sikkerhedsrådets aktion den 5. juni 2008;

| 7. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og FN's Sikkerhedsråd til at presse på for en specifik henvisning til straffrihed og inddragelse af ICC's arrestordrer i mandatet for FN's Sikkerhedsråds kommende besøg i Khartoum sidst i maj 2008; |
| --- | --- |

7.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne og FN's Sikkerhedsråd til at presse på for en specifik henvisning til straffrihed og inddragelse af ICC's arrestordrer i mandatet for FN's Sikkerhedsråds kommende besøg i Khartoum sidst i maj 2008;

| 8. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sørge for, at den omfattende udviklingsbistand til Sudan ikke leveres via Ahmad Haruns ministerium for humanitære anliggender, og opfordrer indtrængende donorer til formelt at lægge pres på Sudans regering for at få den til at afsætte Ahmad Harum; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sørge for, at den omfattende udviklingsbistand til Sudan ikke leveres via Ahmad Haruns ministerium for humanitære anliggender, og opfordrer indtrængende donorer til formelt at lægge pres på Sudans regering for at få den til at afsætte Ahmad Harum;

| 9. | opfordrer EU til at lægge pres på Kina med henblik på at få landet til at tilslutte sig de internationale bestræbelser for at få afsluttet konflikten og udnytte sin store indflydelse på Sudans regering, en indflydelse som skyldes, at Kina er den vigtigste indtægtskilde for Sudans regering fra salg af olie; opfordrer indtrængende Kina til at ophøre med at levere våben til Sudan; |
| --- | --- |

9.

opfordrer EU til at lægge pres på Kina med henblik på at få landet til at tilslutte sig de internationale bestræbelser for at få afsluttet konflikten og udnytte sin store indflydelse på Sudans regering, en indflydelse som skyldes, at Kina er den vigtigste indtægtskilde for Sudans regering fra salg af olie; opfordrer indtrængende Kina til at ophøre med at levere våben til Sudan;

| 10. | opfordrer Den Afrikanske Union og Den Arabiske Liga til at engagere sig aktivt i Darfur ved at presse Sudans regering til at samarbejde med anklagemyndigheden i den nuværende undersøgelse og fremtidige undersøgelser og opfordrer EU's formandskab til at sætte Sudans samarbejde med ICC på dagsordenen for politiske dialoger og topmøder med nøglepartnere som Kina, De Forenede Stater, Den Afrikanske Union og Den Arabiske Liga; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Den Afrikanske Union og Den Arabiske Liga til at engagere sig aktivt i Darfur ved at presse Sudans regering til at samarbejde med anklagemyndigheden i den nuværende undersøgelse og fremtidige undersøgelser og opfordrer EU's formandskab til at sætte Sudans samarbejde med ICC på dagsordenen for politiske dialoger og topmøder med nøglepartnere som Kina, De Forenede Stater, Den Afrikanske Union og Den Arabiske Liga;

| 11. | opfordrer Rådet og Kommissionen til regelmæssigt at informere Parlamentet om deres nuværende og fremtidige bestræbelser for at presse Sudans regering til at samarbejde med ICC, og påtager sig at holde sig orienteret om sagen og benytte sig af enhver lejlighed til at rejse spørgsmålet med såvel sudanesiske embedsmænd som andre partnere; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Rådet og Kommissionen til regelmæssigt at informere Parlamentet om deres nuværende og fremtidige bestræbelser for at presse Sudans regering til at samarbejde med ICC, og påtager sig at holde sig orienteret om sagen og benytte sig af enhver lejlighed til at rejse spørgsmålet med såvel sudanesiske embedsmænd som andre partnere;

| 12. | fordømmer JEM-oprørernes angreb på Omdurman den 10. og 11 maj 2008 og luftangrebene den 4. maj 2008 i den nordlige del af Darfur, hvor 12 blev dræbt og andre 30 såret, og hvor en skole, et vandanlæg og et marked blev ødelagt; |
| --- | --- |

12.

fordømmer JEM-oprørernes angreb på Omdurman den 10. og 11 maj 2008 og luftangrebene den 4. maj 2008 i den nordlige del af Darfur, hvor 12 blev dræbt og andre 30 såret, og hvor en skole, et vandanlæg og et marked blev ødelagt;

| 13. | er alvorligt bekymret over de nye kampe mellem den sudanesiske hær og SPLA i Abyei, da de øger de humanitære behov, hindrer humanitære aktioner og potentielt kan true fredsaftalen fra 2005; |
| --- | --- |

13.

er alvorligt bekymret over de nye kampe mellem den sudanesiske hær og SPLA i Abyei, da de øger de humanitære behov, hindrer humanitære aktioner og potentielt kan true fredsaftalen fra 2005;

| 14. | fordømmer alle parters eventuelle krænkelser af freds- og våbenhvileaftalerne og navnlig al vold mod civilbefolkningen og aktionerne mod den humanitære bistand; |
| --- | --- |

14.

fordømmer alle parters eventuelle krænkelser af freds- og våbenhvileaftalerne og navnlig al vold mod civilbefolkningen og aktionerne mod den humanitære bistand;

| 15. | opfordrer de sudanesiske myndigheder og især den nationale samlingsregering til fuldt ud at støtte en effektiv etablering af UNAMID og alle bestræbelser for at skabe stabilitet og sikkerhed; |
| --- | --- |

15.

opfordrer de sudanesiske myndigheder og især den nationale samlingsregering til fuldt ud at støtte en effektiv etablering af UNAMID og alle bestræbelser for at skabe stabilitet og sikkerhed;

| 16. | understreger endnu en gang, at der ikke kan blive varig fred uden retfærdighed i forbindelse med alvorlige forbrydelser; opfordrer EU's observatører ved fredsforhandlingerne til at understrege vigtigheden af at få sat en stopper for straffrihed i forbindelse med opbygning af varig overholdelse af retsstatsprincipperne og menneskerettighederne i Sudan; |
| --- | --- |

16.

understreger endnu en gang, at der ikke kan blive varig fred uden retfærdighed i forbindelse med alvorlige forbrydelser; opfordrer EU's observatører ved fredsforhandlingerne til at understrege vigtigheden af at få sat en stopper for straffrihed i forbindelse med opbygning af varig overholdelse af retsstatsprincipperne og menneskerettighederne i Sudan;

| 17. | opfordrer Sudans regering og alle væbnede grupper til at respektere menneskerettighederne og den humanitære folkeret ved at afstå fra enhver form for vilkårlige angreb på civile, herunder seksuelle overgreb mod kvinder; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Sudans regering og alle væbnede grupper til at respektere menneskerettighederne og den humanitære folkeret ved at afstå fra enhver form for vilkårlige angreb på civile, herunder seksuelle overgreb mod kvinder;

| 18. | opfordrer alle involverede parter i konflikten til at afstå fra at hverve og anvende børnesoldater under 18 år, og opfordrer de sudanesiske myndigheder til at beskytte de fordrevne børn, navnlig uledsagede mindreårige, som fastsat i de relevante konventioner; |
| --- | --- |

18.

opfordrer alle involverede parter i konflikten til at afstå fra at hverve og anvende børnesoldater under 18 år, og opfordrer de sudanesiske myndigheder til at beskytte de fordrevne børn, navnlig uledsagede mindreårige, som fastsat i de relevante konventioner;

| 19. | opfordrer endvidere alle tredjeparter til at ophøre med at eksportere våben til alle parter, der er involveret i konflikten i regionen, og til at respektere menneskerettighederne og international fred og sikkerhed i deres forbindelser med Sudan; |
| --- | --- |

19.

opfordrer endvidere alle tredjeparter til at ophøre med at eksportere våben til alle parter, der er involveret i konflikten i regionen, og til at respektere menneskerettighederne og international fred og sikkerhed i deres forbindelser med Sudan;

| 20. | er foruroliget over rapporter om massearrestationer i Khartoum efter oprørernes angreb; henleder Sudans regerings opmærksomhed på dens forpligtelser i henhold til Den Afrikanske Unions charter om menneskerettigheder og folkets rettigheder, hvor det blandt andet er fastsat, at ingen kan arresteres eller tilbageholdes vilkårligt, og at alle har ret til et forsvar og til at blive stillet for en dommer inden for en rimelig tid; |
| --- | --- |

20.

er foruroliget over rapporter om massearrestationer i Khartoum efter oprørernes angreb; henleder Sudans regerings opmærksomhed på dens forpligtelser i henhold til Den Afrikanske Unions charter om menneskerettigheder og folkets rettigheder, hvor det blandt andet er fastsat, at ingen kan arresteres eller tilbageholdes vilkårligt, og at alle har ret til et forsvar og til at blive stillet for en dommer inden for en rimelig tid;

| 21. | opfordrer indtrængende EU's særlige repræsentant for Sudan, Pekka Haavisto, til i henhold til hans mandat og EU's fælles holdning vedrørende ICC at spille en proaktiv rolle og udnytte alle muligheder for over for sudanesiske samtalepartnere og andre partnere at rejse spørgsmålet om nødvendigheden af at arrestere og udlevere Ahmad Harun og Ali Kushayb og samarbejde med ICC; opfordrer desuden den særlige repræsentant til regelmæssigt at aflægge beretning for de øvrige EU-institutioner om udviklingen i denne forbindelse; |
| --- | --- |

21.

opfordrer indtrængende EU's særlige repræsentant for Sudan, Pekka Haavisto, til i henhold til hans mandat og EU's fælles holdning vedrørende ICC at spille en proaktiv rolle og udnytte alle muligheder for over for sudanesiske samtalepartnere og andre partnere at rejse spørgsmålet om nødvendigheden af at arrestere og udlevere Ahmad Harun og Ali Kushayb og samarbejde med ICC; opfordrer desuden den særlige repræsentant til regelmæssigt at aflægge beretning for de øvrige EU-institutioner om udviklingen i denne forbindelse;

| 22. | udtrykker dyb bekymring over den alvorlige mangel på midler til UNAMID og opfordrer Den Afrikanske Unions medlemslande og det internationale samfund til at øge deres bidrag, så der kan sendes yderligere soldater og udstyr til Darfur, hvilket er hårdt tiltrængt; |
| --- | --- |

22.

udtrykker dyb bekymring over den alvorlige mangel på midler til UNAMID og opfordrer Den Afrikanske Unions medlemslande og det internationale samfund til at øge deres bidrag, så der kan sendes yderligere soldater og udstyr til Darfur, hvilket er hårdt tiltrængt;

| 23. | opfordrer indtrængende Sudans regering til at overholde sit løfte om at ophøre med at lægge begrænsninger på og hindringer i vejen for alle nødhjælpsarbejdere; understreger, at den stigende vold i den seneste måned også har haft indvirkning på humanitære aktioner, da bandekriminalitet og bortførelser har betydet mistet nødhjælp og på det seneste har tvunget fødevarehjælpeorganisationerne til at halvere rationerne til mere end tre millioner nødlidende i Darfur; |
| --- | --- |

23.

opfordrer indtrængende Sudans regering til at overholde sit løfte om at ophøre med at lægge begrænsninger på og hindringer i vejen for alle nødhjælpsarbejdere; understreger, at den stigende vold i den seneste måned også har haft indvirkning på humanitære aktioner, da bandekriminalitet og bortførelser har betydet mistet nødhjælp og på det seneste har tvunget fødevarehjælpeorganisationerne til at halvere rationerne til mere end tre millioner nødlidende i Darfur;

| 24. | opfordrer EU og andre internationale aktører til at anvende passende foranstaltninger over for alle personer, der udøver vold, som krænker våbenhvilen eller angriber civile, fredsbevarende styrker eller humanitære aktioner, og til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at bringe straffriheden til ophør; |
| --- | --- |

24.

opfordrer EU og andre internationale aktører til at anvende passende foranstaltninger over for alle personer, der udøver vold, som krænker våbenhvilen eller angriber civile, fredsbevarende styrker eller humanitære aktioner, og til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at bringe straffriheden til ophør;

| 25. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, EU's særlige repræsentant for Sudan, Sudans regering, medlemsstaternes regeringer og medlemmerne af FN's Sikkerhedsråd, Den Afrikanske Unions institutioner, Den Arabiske Ligas institutioner og ICC's anklagemyndighed. |
| --- | --- |

25.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, EU's særlige repræsentant for Sudan, Sudans regering, medlemsstaternes regeringer og medlemmerne af FN's Sikkerhedsråd, Den Afrikanske Unions institutioner, Den Arabiske Ligas institutioner og ICC's anklagemyndighed.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/113 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/113

---

Tilbageholdelse af medlemmer af oppositionen i Belarus

P6_TA(2008)0239

Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om tilbageholdelse af medlemmer af oppositionen i Belarus

(2009/C 279 E/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Belarus, navnlig beslutningen af 21. februar 2008 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Belarus, navnlig beslutningen af 21. februar 2008 (1),

| — | der henviser til Kommissionens erklæring af 21. november 2006 om EU's vilje til at forny sine forbindelser med Belarus og dets befolkning som led i den europæiske naboskabspolitik (ENP), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens erklæring af 21. november 2006 om EU's vilje til at forny sine forbindelser med Belarus og dets befolkning som led i den europæiske naboskabspolitik (ENP),

| — | der henviser til erklæringen fra EU's formandskab af 28. marts 2008 om Belarus, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra EU's formandskab af 28. marts 2008 om Belarus,

| — | der henviser til erklæringen fra EU's formandskab af 29. april 2008 om, at politiske modstandere i Belarus på ny fængsles og udsættes for chikane, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra EU's formandskab af 29. april 2008 om, at politiske modstandere i Belarus på ny fængsles og udsættes for chikane,

| — | der henviser til erklæringen fra EU's formandskab om den seneste udvikling i forholdet mellem Belarus og USA af 6. maj 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra EU's formandskab om den seneste udvikling i forholdet mellem Belarus og USA af 6. maj 2008,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at to prodemokratiske aktivister, Andrei Kim og Siarhei Parsyukevich, er blevet idømt strenge straffe for at have deltaget i erhvervsdrivendes fredelige demonstration den 10. og 21. januar 2008, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at to prodemokratiske aktivister, Andrei Kim og Siarhei Parsyukevich, er blevet idømt strenge straffe for at have deltaget i erhvervsdrivendes fredelige demonstration den 10. og 21. januar 2008,

| B. | der henviser til, at tilbageholdelsen af Aliaksandr Kazulin er endnu et eksempel på, at Belarus lader hånt om sine forpligtelser til at respektere de principper og tilsagn, der er opstillet af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), som landet er medlem af, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at tilbageholdelsen af Aliaksandr Kazulin er endnu et eksempel på, at Belarus lader hånt om sine forpligtelser til at respektere de principper og tilsagn, der er opstillet af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), som landet er medlem af,

| C. | der henviser til, at Europa-Parlamentet har opfordret Rådet og Kommissionen til at fremsætte forslag med henblik på at lægge yderligere pres på Lukashenko-styret i internationale organisationer, og har krævet, at der forelægges en pakke med specifikke og målrettede sanktioner, der vil ramme de skyldige i undertrykkelsen hårdt uden samtidig at forvolde Belarus' borgere yderligere lidelse, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Europa-Parlamentet har opfordret Rådet og Kommissionen til at fremsætte forslag med henblik på at lægge yderligere pres på Lukashenko-styret i internationale organisationer, og har krævet, at der forelægges en pakke med specifikke og målrettede sanktioner, der vil ramme de skyldige i undertrykkelsen hårdt uden samtidig at forvolde Belarus' borgere yderligere lidelse,

| D. | der henviser til sin fordømmelse af volden over for og arrestationerne af et stort antal deltagere i forbindelse med markeringen af frihedens dag i Minsk og i andre belarussiske byer den 25. marts 2008, |
| --- | --- |

D.

der henviser til sin fordømmelse af volden over for og arrestationerne af et stort antal deltagere i forbindelse med markeringen af frihedens dag i Minsk og i andre belarussiske byer den 25. marts 2008,

| E. | der henviser til den belarussiske regerings beslutning om at erklære ti amerikanske diplomater for uønskede og til den tvungne udvisning af den amerikanske ambassadør i Minsk som en uberettiget handling, der skader det belarussiske folks interesser, |
| --- | --- |

E.

der henviser til den belarussiske regerings beslutning om at erklære ti amerikanske diplomater for uønskede og til den tvungne udvisning af den amerikanske ambassadør i Minsk som en uberettiget handling, der skader det belarussiske folks interesser,

| 1. | beklager dybt, at situationen vedrørende demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet ikke forbedres i Belarus; understreger, at fortsat vilkårlig anholdelse af medlemmer af civilsamfundet og oppositionen, især den nylige tilbageholdelse af og retssagen mod Aleksandr Milinkevitj, og den hårde linje over for de uafhængige medier, modsiger den belarussiske regerings nylige udtalelser om, at den ønsker at forbedre forbindelserne til EU; |
| --- | --- |

1.

beklager dybt, at situationen vedrørende demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet ikke forbedres i Belarus; understreger, at fortsat vilkårlig anholdelse af medlemmer af civilsamfundet og oppositionen, især den nylige tilbageholdelse af og retssagen mod Aleksandr Milinkevitj, og den hårde linje over for de uafhængige medier, modsiger den belarussiske regerings nylige udtalelser om, at den ønsker at forbedre forbindelserne til EU;

| 2. | fordømmer de hårde domme over Syarhei Parsyukevich og Andrei Kim den 22. og 23. april 2008 i Minsk på grund af deres deltagelse i de erhvervsdrivendes demonstration den 10. januar 2008; beklager samtidig de belarussiske sikkerhedsstyrkers overdrevne voldsanvendelse over for og arrestationerne af fredelige borgere, der den 25. marts 2008 samledes i Minsk for at markere 90-året for grundlæggelsen af den uafhængige belarussiske folkerepublik; opfordrer de belarussiske myndigheder til betingelsesløst at afstå fra enhver form for magtanvendelse over for repræsentanter for den demokratiske opposition; |
| --- | --- |

2.

fordømmer de hårde domme over Syarhei Parsyukevich og Andrei Kim den 22. og 23. april 2008 i Minsk på grund af deres deltagelse i de erhvervsdrivendes demonstration den 10. januar 2008; beklager samtidig de belarussiske sikkerhedsstyrkers overdrevne voldsanvendelse over for og arrestationerne af fredelige borgere, der den 25. marts 2008 samledes i Minsk for at markere 90-året for grundlæggelsen af den uafhængige belarussiske folkerepublik; opfordrer de belarussiske myndigheder til betingelsesløst at afstå fra enhver form for magtanvendelse over for repræsentanter for den demokratiske opposition;

| 3. | opfordrer indtrængende de belarussiske myndigheder til øjeblikkeligt og betingelsesløst at løslade den politiske fange Aliaksandr Kazulin, som stadig sidder fængslet, og fremover at undlade at gøre brug af intimidering, chikane, målrettede arrestationer og politisk motiveret retsforfølgelse af aktivister fra den demokratiske opposition og civilsamfundet i Belarus; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende de belarussiske myndigheder til øjeblikkeligt og betingelsesløst at løslade den politiske fange Aliaksandr Kazulin, som stadig sidder fængslet, og fremover at undlade at gøre brug af intimidering, chikane, målrettede arrestationer og politisk motiveret retsforfølgelse af aktivister fra den demokratiske opposition og civilsamfundet i Belarus;

| 4. | gentager, at respekt for de demokratiske principper er afgørende for, at forbindelserne med Belarus kan normaliseres; |
| --- | --- |

4.

gentager, at respekt for de demokratiske principper er afgørende for, at forbindelserne med Belarus kan normaliseres;

| 5. | fordømmer det belarussiske efterretningsvæsens (KGB) tilbageholdelse af uafhængige journalister, undersøgelser af deres boliger og beslaglæggelse eller ødelæggelse af deres udstyr, ligesom det fordømmer de belarussiske myndigheders initiativer til at indskrænke mediernes frihed; |
| --- | --- |

5.

fordømmer det belarussiske efterretningsvæsens (KGB) tilbageholdelse af uafhængige journalister, undersøgelser af deres boliger og beslaglæggelse eller ødelæggelse af deres udstyr, ligesom det fordømmer de belarussiske myndigheders initiativer til at indskrænke mediernes frihed;

| 6. | anmoder Rådet og Kommissionen om at give yderligere omfattende støtte til ofrene for overtrædelserne af menneskerettighederne i Belarus; mener, at en forhøjelse af den økonomiske støtte til organisationerne i civilsamfundet, især de frie medier, er en forudsætning for en forbedring af menneskerettighederne i landet; |
| --- | --- |

6.

anmoder Rådet og Kommissionen om at give yderligere omfattende støtte til ofrene for overtrædelserne af menneskerettighederne i Belarus; mener, at en forhøjelse af den økonomiske støtte til organisationerne i civilsamfundet, især de frie medier, er en forudsætning for en forbedring af menneskerettighederne i landet;

| 7. | minder om, at EU den 21. november 2006 erklærede sig rede til som led i den europæiske naboskabspolitik (ENP) at forny sine forbindelser med Belarus og dets befolkning, så snart den belarussiske regering har godtgjort, at den respekterer de demokratiske værdier og det belarussiske folks grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

7.

minder om, at EU den 21. november 2006 erklærede sig rede til som led i den europæiske naboskabspolitik (ENP) at forny sine forbindelser med Belarus og dets befolkning, så snart den belarussiske regering har godtgjort, at den respekterer de demokratiske værdier og det belarussiske folks grundlæggende rettigheder;

| 8. | betoner, at Belarus for at kunne indgå i en reel dialog med EU skal opfylde de resterende betingelser i Kommissionens uofficielle dokument »What the European Union could bring to Belarus«, som omfatter løsladelse af alle politiske fanger, afskaffelse af dødsstraffen, sikring af medie- og ytringsfriheden, retsvæsenets uafhængighed og respekt for de demokratiske værdier og for det belarussiske folks grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

8.

betoner, at Belarus for at kunne indgå i en reel dialog med EU skal opfylde de resterende betingelser i Kommissionens uofficielle dokument »What the European Union could bring to Belarus«, som omfatter løsladelse af alle politiske fanger, afskaffelse af dødsstraffen, sikring af medie- og ytringsfriheden, retsvæsenets uafhængighed og respekt for de demokratiske værdier og for det belarussiske folks grundlæggende rettigheder;

| 9. | fordømmer det forhold, at Belarus er det eneste land i Europa, der har bevaret dødsstraffen, hvilket er i strid med europæiske og universelle værdier; |
| --- | --- |

9.

fordømmer det forhold, at Belarus er det eneste land i Europa, der har bevaret dødsstraffen, hvilket er i strid med europæiske og universelle værdier;

| 10. | anser det for yderst beklageligt, at loven om religionsudøvelse fra 2002 er i strid med de internationale principper om religionsfrihed og menneskerettigheder, herunder de principper, som er indeholdt i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, og konstaterer, at som følge af denne lovgivning har mange religiøse samfund været udsat for begrænsninger, mens lederne til stadighed udsættes for chikane, retsforfølgning, bøder og fængsling; |
| --- | --- |

10.

anser det for yderst beklageligt, at loven om religionsudøvelse fra 2002 er i strid med de internationale principper om religionsfrihed og menneskerettigheder, herunder de principper, som er indeholdt i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, og konstaterer, at som følge af denne lovgivning har mange religiøse samfund været udsat for begrænsninger, mens lederne til stadighed udsættes for chikane, retsforfølgning, bøder og fængsling;

| 11. | opfordrer indtrængende de belarussiske myndigheder til fuldt ud at gennemføre OSCE-standarderne ved tilrettelæggelsen af det næste parlamentsvalg, der forventes afholdt i efteråret 2008, og til at tilvejebringe vilkårene for en fri og fair stemmeafgivning; opfordrer regeringen i Belarus til at give repræsentanterne for den demokratiske situation uhindret adgang til distriktsvalgkommissionerne, at tillade registrering af alle parlamentskandidater og deres observatører og ikke skabe hindringer for en omfattende og fuldstændig international valgobservationsmission; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende de belarussiske myndigheder til fuldt ud at gennemføre OSCE-standarderne ved tilrettelæggelsen af det næste parlamentsvalg, der forventes afholdt i efteråret 2008, og til at tilvejebringe vilkårene for en fri og fair stemmeafgivning; opfordrer regeringen i Belarus til at give repræsentanterne for den demokratiske situation uhindret adgang til distriktsvalgkommissionerne, at tillade registrering af alle parlamentskandidater og deres observatører og ikke skabe hindringer for en omfattende og fuldstændig international valgobservationsmission;

| 12. | opfordrer den belarussiske regering til at fremme og støtte beskyttelsen af alle grundlæggende menneskerettigheder og sikre, at landet overholder de internationale standarder, især artikel 18 i den internationale konvention om civile og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

12.

opfordrer den belarussiske regering til at fremme og støtte beskyttelsen af alle grundlæggende menneskerettigheder og sikre, at landet overholder de internationale standarder, især artikel 18 i den internationale konvention om civile og politiske rettigheder;

| 13. | anmoder den belarussiske regering om at ændre loven fra 2002 om religionsfrihed og religiøse organisationer og om at genindføre procedurer, der sikrer overholdelsen af religionsfriheden; |
| --- | --- |

13.

anmoder den belarussiske regering om at ændre loven fra 2002 om religionsfrihed og religiøse organisationer og om at genindføre procedurer, der sikrer overholdelsen af religionsfriheden;

| 14. | udtrykker sin solidaritet med den forenede demokratiske opposition i Belarus og alle de belarussiske borgere, der kæmper for et uafhængigt, åbent og demokratisk Belarus, som bygger på retsstatsprincipperne; opfordrer oppositionens ledere til at udvise sammenhold og beslutsomhed i forbindelse med det kommende parlamentsvalg; |
| --- | --- |

14.

udtrykker sin solidaritet med den forenede demokratiske opposition i Belarus og alle de belarussiske borgere, der kæmper for et uafhængigt, åbent og demokratisk Belarus, som bygger på retsstatsprincipperne; opfordrer oppositionens ledere til at udvise sammenhold og beslutsomhed i forbindelse med det kommende parlamentsvalg;

| 15. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at træffe yderligere foranstaltninger med henblik på visumlempelse og -liberalisering for belarussiske borgere, da det kun på denne måde er muligt at opfylde EU's overordnede mål for sin politik over for landet, nemlig at lette og styrke forbindelserne mellem borgerne i EU og Belarus og at demokratisere Belarus; opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til i denne sammenhæng at overveje muligheden for at nedsætte omkostningerne ved udstedelse af visum til belarussiske borgere, der rejser ind i Schengenområdet, hvilket er det eneste middel til at hindre, at Belarus og dets borgere bliver stadig mere isolerede; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at træffe yderligere foranstaltninger med henblik på visumlempelse og -liberalisering for belarussiske borgere, da det kun på denne måde er muligt at opfylde EU's overordnede mål for sin politik over for landet, nemlig at lette og styrke forbindelserne mellem borgerne i EU og Belarus og at demokratisere Belarus; opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til i denne sammenhæng at overveje muligheden for at nedsætte omkostningerne ved udstedelse af visum til belarussiske borgere, der rejser ind i Schengenområdet, hvilket er det eneste middel til at hindre, at Belarus og dets borgere bliver stadig mere isolerede;

| 16. | beklager de belarussiske myndigheders gentagne afslag igennem de seneste år på at give indrejsevisum til medlemmer af Europa-Parlamentet og til medlemmer af EU-landenes parlamenter; opfordrer de belarussiske myndigheder til at undlade at lægge yderligere hindringer i vejen for, at Europa-Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Belarus kan aflægge et besøg i landet for at overvåge de kommende valg og således opnå førstehåndskendskab i Belarus; |
| --- | --- |

16.

beklager de belarussiske myndigheders gentagne afslag igennem de seneste år på at give indrejsevisum til medlemmer af Europa-Parlamentet og til medlemmer af EU-landenes parlamenter; opfordrer de belarussiske myndigheder til at undlade at lægge yderligere hindringer i vejen for, at Europa-Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Belarus kan aflægge et besøg i landet for at overvåge de kommende valg og således opnå førstehåndskendskab i Belarus;

| 17. | udtrykker sin solidaritet med USA og dets diplomatiske tjeneste, og opfordrer Belarus' regering til at tage sin beslutning op til fornyet overvejelse og omgående at tage skridt til at åbne op for en normalisering af forbindelserne mellem Belarus og USA på grundlag af et gensidigt fordelagtigt samarbejde; |
| --- | --- |

17.

udtrykker sin solidaritet med USA og dets diplomatiske tjeneste, og opfordrer Belarus' regering til at tage sin beslutning op til fornyet overvejelse og omgående at tage skridt til at åbne op for en normalisering af forbindelserne mellem Belarus og USA på grundlag af et gensidigt fordelagtigt samarbejde;

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter og regeringer, FN's generalsekretær, OSCE's Parlamentariske Forsamling og Europarådet samt regeringen i Belarus. |
| --- | --- |

18.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter og regeringer, FN's generalsekretær, OSCE's Parlamentariske Forsamling og Europarådet samt regeringen i Belarus.

---

(1)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0071.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/115 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/115

---

Den kritiske situation i Burundi

P6_TA(2008)0240

Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om den kritiske situation i Burundi

(2009/C 279 E/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Burundi, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Burundi,

| — | der henviser til våbenhvileaftalen fra Dar es Salaam mellem Burundis regering og den nationale befrielsesfront (FNL) undertegnet den 7. september 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til våbenhvileaftalen fra Dar es Salaam mellem Burundis regering og den nationale befrielsesfront (FNL) undertegnet den 7. september 2006,

| — | der henviser til handlingsplanen vedtaget i Cape Town den 22.-23. februar 2008 (handlingsplanen), |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsplanen vedtaget i Cape Town den 22.-23. februar 2008 (handlingsplanen),

| — | der henviser til formandskabets erklæring på Den Europæiske Unions vegne om angrebene ved Bujumbura den af 23. april 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets erklæring på Den Europæiske Unions vegne om angrebene ved Bujumbura den af 23. april 2008,

| — | der henviser til erklæringen af 24. april 2008 fra formanden for FN's Sikkerhedsråd om situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 24. april 2008 fra formanden for FN's Sikkerhedsråd om situationen i Burundi,

| — | der henviser til rapporterne fra FN's integrerede kontor i Burundi, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra FN's integrerede kontor i Burundi,

| — | der henviser til Human Rights Watch' rapport fra april 2008 med titlen »Every Morning They Beat Me: Police Abuses in Burundi«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Human Rights Watch' rapport fra april 2008 med titlen »Every Morning They Beat Me: Police Abuses in Burundi«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at der siden den 17. april 2008 igen er udbrudt kampe mellem regeringsstyrker og FNL i Burundi, hvilket har tvunget tusinder af civile på flugt fra deres hjem og krævet 50 dødsofre blandt oprørssoldaterne, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der siden den 17. april 2008 igen er udbrudt kampe mellem regeringsstyrker og FNL i Burundi, hvilket har tvunget tusinder af civile på flugt fra deres hjem og krævet 50 dødsofre blandt oprørssoldaterne,

| B. | der henviser til, at der efter 14 års borgerkrig stadig ikke er skabt varig fred i Burundi, og at konflikten har skabt en vanskelig humanitær og socioøkonomisk situation, der truer den regionale stabilitet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der efter 14 års borgerkrig stadig ikke er skabt varig fred i Burundi, og at konflikten har skabt en vanskelig humanitær og socioøkonomisk situation, der truer den regionale stabilitet,

| C. | der henviser til, at det til trods for de sidste to års internationale indsats — herunder det regionale initiativ for fred i Burundi — ikke har været muligt at etablere en fredsaftale mellem Burundis regering og FNL; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det til trods for de sidste to års internationale indsats — herunder det regionale initiativ for fred i Burundi — ikke har været muligt at etablere en fredsaftale mellem Burundis regering og FNL;

| D. | der henviser til, at forhandlingerne mellem Burundis regering og FNL brød samme i juli 2007, da FNL forlod den fælles kontrol- og opfølgningsmekanisme (Joint Verification and Monitoring Mechanism (JVMM)), som blev indført for at overvåge overholdelsen af en våbenhvileaftale, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forhandlingerne mellem Burundis regering og FNL brød samme i juli 2007, da FNL forlod den fælles kontrol- og opfølgningsmekanisme (Joint Verification and Monitoring Mechanism (JVMM)), som blev indført for at overvåge overholdelsen af en våbenhvileaftale,

| E. | der henviser til, at FNL's vedvarende oprør ofte betragtes som den sidste hindring for varig stabilitet i Burundi, og at en politisk løsning er nødvendig, hvis man vil nå frem til en afvæbning af FNL; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at FNL's vedvarende oprør ofte betragtes som den sidste hindring for varig stabilitet i Burundi, og at en politisk løsning er nødvendig, hvis man vil nå frem til en afvæbning af FNL;

| F. | der henviser til, at Tanzanias og Ugandas udenrigsministre under et møde i starten af maj 2008 som led i det regionale initiativ for fred i Burundi indtrængende opfordrede FNL og andre oprørsledere til at forlade Tanzania, hvor de er baseret, og rejse til Burundi for at indlede fredsforhandlinger, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Tanzanias og Ugandas udenrigsministre under et møde i starten af maj 2008 som led i det regionale initiativ for fred i Burundi indtrængende opfordrede FNL og andre oprørsledere til at forlade Tanzania, hvor de er baseret, og rejse til Burundi for at indlede fredsforhandlinger,

| G. | der henviser til, at fremtrædende politikere, der ikke eller ikke længere støtter Burundis præsident Pierre Nkurunziza, i august 2007 blev angrebet i deres hjem, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at fremtrædende politikere, der ikke eller ikke længere støtter Burundis præsident Pierre Nkurunziza, i august 2007 blev angrebet i deres hjem,

| H. | der henviser til, at 46 burundiske parlamentsmedlemmer, som frygter for deres fysiske integritet, i en henvendelse til FN's generalsekretær har anmodet om FN-beskyttelse, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at 46 burundiske parlamentsmedlemmer, som frygter for deres fysiske integritet, i en henvendelse til FN's generalsekretær har anmodet om FN-beskyttelse,

| I. | der henviser til, at EU har valgt Burundi til et pilotprojekt for iværksættelse af en prioriteret handlingsplan, der har til formål at sikre hurtigere og mere effektiv bistand til udviklingslande i vanskelige situationer, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU har valgt Burundi til et pilotprojekt for iværksættelse af en prioriteret handlingsplan, der har til formål at sikre hurtigere og mere effektiv bistand til udviklingslande i vanskelige situationer,

| J. | der henviser til, at mere end 700 husholdninger (ca. 3 500 personer) angiveligt skulle være i myndighedernes varetægt nu og afvente fødevare- og nødforsyninger, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at mere end 700 husholdninger (ca. 3 500 personer) angiveligt skulle være i myndighedernes varetægt nu og afvente fødevare- og nødforsyninger,

| K. | der henviser til, at de seneste kamphandlinger udgør en del af en række sammenstød, som har fordrevet endnu flere fra deres hjem (35 000 personer) og bragt det samlede antal internt fordrevne personer op på over 100 000, der henviser til, at Tanzania ønsker, at de burundiske flygtninge skal vende tilbage til Burundi, og at Burundi stadig modtager flere tusinde flygtninge fra Rwanda og Congo, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de seneste kamphandlinger udgør en del af en række sammenstød, som har fordrevet endnu flere fra deres hjem (35 000 personer) og bragt det samlede antal internt fordrevne personer op på over 100 000, der henviser til, at Tanzania ønsker, at de burundiske flygtninge skal vende tilbage til Burundi, og at Burundi stadig modtager flere tusinde flygtninge fra Rwanda og Congo,

| L. | der henviser til, at Burundis sikkerhedsstyrker angiveligt ulovligt skulle have tilbageholdt omkring 200 personer anklaget for at støtte FNL-oprørere, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Burundis sikkerhedsstyrker angiveligt ulovligt skulle have tilbageholdt omkring 200 personer anklaget for at støtte FNL-oprørere,

| M. | der henviser til, at Burundis regering den 2. maj 2008 rapporterede, at fire oprørssoldater og en soldat fra Burundis hær var døde i hvad der blev beskrevet som et FNL-bagholdsangreb, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Burundis regering den 2. maj 2008 rapporterede, at fire oprørssoldater og en soldat fra Burundis hær var døde i hvad der blev beskrevet som et FNL-bagholdsangreb,

| N. | der henviser til, at den straffrihed, der præger Burundi, har skabt en situation, hvor politiet og sikkerhedsstyrkerne ofte gør brug af tortur og ulovlig tilbageholdelse, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den straffrihed, der præger Burundi, har skabt en situation, hvor politiet og sikkerhedsstyrkerne ofte gør brug af tortur og ulovlig tilbageholdelse,

| O. | der henviser til, at Burundis nationale politistyrke, der blev oprettet under en overgangsregering i 2004, ikke er korrekt uddannet og er sammensat af tidligere oprørere, soldater og politibetjente, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Burundis nationale politistyrke, der blev oprettet under en overgangsregering i 2004, ikke er korrekt uddannet og er sammensat af tidligere oprørere, soldater og politibetjente,

| P. | der henviser til, at UNICEF bidrog til demobiliseringen af over 3 000 børnesoldater mellem 2004 og 2006, der henviser til, at flere børn for nylig flygtede fra et demobiliseringscenter og vendte tilbage til krigshandlingerne, og at 500 børn stadig er i hænderne på FNL, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at UNICEF bidrog til demobiliseringen af over 3 000 børnesoldater mellem 2004 og 2006, der henviser til, at flere børn for nylig flygtede fra et demobiliseringscenter og vendte tilbage til krigshandlingerne, og at 500 børn stadig er i hænderne på FNL,

| Q. | der henviser til, at Burundi er det eneste tredjeland ud over Uganda og Etiopien, der bidrager til Den Afrikanske Unions fredsbevarende kontingent i Mogadishu i Somalia (AMISON), idet landet sender 800 soldater til trods for den vanskelige situation i Burundi, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Burundi er det eneste tredjeland ud over Uganda og Etiopien, der bidrager til Den Afrikanske Unions fredsbevarende kontingent i Mogadishu i Somalia (AMISON), idet landet sender 800 soldater til trods for den vanskelige situation i Burundi,

| 1. | er alvorligt bekymret over de seneste militære sammenstød i Burundi mellem de nationale forsvarsstyrker og FNL, som har ført til tab af uskyldiges liv; |
| --- | --- |

1.

er alvorligt bekymret over de seneste militære sammenstød i Burundi mellem de nationale forsvarsstyrker og FNL, som har ført til tab af uskyldiges liv;

| 2. | opfordrer alle parter til at overholde våbenhvileaftalen, genoptage forhandlingerne og hurtigt gå over til implementeringen af den fælles kontrol- og opfølgningsmekanisme, der blev indført i forbindelse med våbenhvilen; |
| --- | --- |

2.

opfordrer alle parter til at overholde våbenhvileaftalen, genoptage forhandlingerne og hurtigt gå over til implementeringen af den fælles kontrol- og opfølgningsmekanisme, der blev indført i forbindelse med våbenhvilen;

| 3. | opfordrer især FNL og bevægelsens leder, Agathon Rwasa, til at indgå konstruktivt i fredsprocessen; |
| --- | --- |

3.

opfordrer især FNL og bevægelsens leder, Agathon Rwasa, til at indgå konstruktivt i fredsprocessen;

| 4. | anmoder Burundis nabostater om at sikre, at de ikke tjener som baser for oprørsbevægelsen, og glæder sig over Tanzanias beslutning om ikke længere at huse FNL's ledere; |
| --- | --- |

4.

anmoder Burundis nabostater om at sikre, at de ikke tjener som baser for oprørsbevægelsen, og glæder sig over Tanzanias beslutning om ikke længere at huse FNL's ledere;

| 5. | anmoder Kommissionen om at forberede foranstaltninger, der i tilfælde af en aftale kan lette den sociale integration af FNL-soldaterne; |
| --- | --- |

5.

anmoder Kommissionen om at forberede foranstaltninger, der i tilfælde af en aftale kan lette den sociale integration af FNL-soldaterne;

| 6. | anmoder Kommissionen om at forstærke sin humanitære bistand til fordel for bl.a. flygtningene og de internt fordrevne og om kun at reducere denne bistand, efterhånden som den reelt erstattes af udviklingsforanstaltninger, således at man sikrer en blid overgang mellem humanitære operationer og udviklingspolitiske foranstaltninger; |
| --- | --- |

6.

anmoder Kommissionen om at forstærke sin humanitære bistand til fordel for bl.a. flygtningene og de internt fordrevne og om kun at reducere denne bistand, efterhånden som den reelt erstattes af udviklingsforanstaltninger, således at man sikrer en blid overgang mellem humanitære operationer og udviklingspolitiske foranstaltninger;

| 7. | opfordrer donorerne til at overholde deres forpligtelser og styrke den indledende samordning, således at bistanden bliver mere effektiv; |
| --- | --- |

7.

opfordrer donorerne til at overholde deres forpligtelser og styrke den indledende samordning, således at bistanden bliver mere effektiv;

| 8. | anmoder Kommissionen om at foreslå en hurtig og betragtelig forhøjelse af de finansielle midler fra EU til Burundi i forbindelse med bl.a. midtvejsrevisionen af den 10. Europæiske Udviklingsfond; |
| --- | --- |

8.

anmoder Kommissionen om at foreslå en hurtig og betragtelig forhøjelse af de finansielle midler fra EU til Burundi i forbindelse med bl.a. midtvejsrevisionen af den 10. Europæiske Udviklingsfond;

| 9. | anmoder Kommissionen om i betragtning af Burundis vanskelige situation og som led i den handlingsplan, der skal iværksættes, først og fremmest at støtte






  — | programmer til forbedring af landets regeringsførelse og demokratiske forvaltning |
| --- | --- | --- |

9.

anmoder Kommissionen om i betragtning af Burundis vanskelige situation og som led i den handlingsplan, der skal iværksættes, først og fremmest at støtte

—

programmer til forbedring af landets regeringsførelse og demokratiske forvaltning

| — | sundhedspolitikker gennem oprettelsen af sundhedscentre og den påkrævede renovering af hospitalssystemet |
| --- | --- |

—

sundhedspolitikker gennem oprettelsen af sundhedscentre og den påkrævede renovering af hospitalssystemet

| — | Burundis regerings beslutning om at indføre gratis grundskoleundervisning |
| --- | --- |

—

Burundis regerings beslutning om at indføre gratis grundskoleundervisning

| — | den fortsatte renovering af Burundis infrastrukturer; |
| --- | --- |

—

den fortsatte renovering af Burundis infrastrukturer;

| 10. | understeger i betragtning af situationens hastende karakter, at vægten bør lægges på konkrete tiltag, der er synlige for befolkningen i Burundi; |
| --- | --- |

10.

understeger i betragtning af situationens hastende karakter, at vægten bør lægges på konkrete tiltag, der er synlige for befolkningen i Burundi;

| 11. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke deres tilstedeværelse i Burundi; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke deres tilstedeværelse i Burundi;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at fremme aktioner gennemført af ngo'er og lokale myndigheder i Den Europæiske Union til fordel for de lokale myndigheder og civilsamfundet i Burundi; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at fremme aktioner gennemført af ngo'er og lokale myndigheder i Den Europæiske Union til fordel for de lokale myndigheder og civilsamfundet i Burundi;

| 13. | gentager sin støtte til den sydafrikanske mæglingsindsats og det regionale initiativ og er fortsat fast besluttet på at spille en aktiv rolle i det politiske direktorium med henblik på at fjerne hindringerne for gennemførelsen af handlingsplanen og at støtte alle bestræbelser på at genstarte forhandlingerne og konsolidere freden i Burundi; støtter desuden FN's fredskonsoliderende kommissions mæglingsindsats; |
| --- | --- |

13.

gentager sin støtte til den sydafrikanske mæglingsindsats og det regionale initiativ og er fortsat fast besluttet på at spille en aktiv rolle i det politiske direktorium med henblik på at fjerne hindringerne for gennemførelsen af handlingsplanen og at støtte alle bestræbelser på at genstarte forhandlingerne og konsolidere freden i Burundi; støtter desuden FN's fredskonsoliderende kommissions mæglingsindsats;

| 14. | bemærker, at den nye forfatnings ikrafttræden og det efterfølgende parlamentsvalg har skabt større stabilitet i Burundi, men opfordrer til oprettelse af en freds- og forsoningskommission som en tillidsskabende foranstaltning, der kan bidrage til at genskabe et klima med tillid og stabilitet blandt de forskellige berørte parter, og opfordrer medlemsstaternes regeringer til at støtte et sådant initiativ finansielt og logistisk; |
| --- | --- |

14.

bemærker, at den nye forfatnings ikrafttræden og det efterfølgende parlamentsvalg har skabt større stabilitet i Burundi, men opfordrer til oprettelse af en freds- og forsoningskommission som en tillidsskabende foranstaltning, der kan bidrage til at genskabe et klima med tillid og stabilitet blandt de forskellige berørte parter, og opfordrer medlemsstaternes regeringer til at støtte et sådant initiativ finansielt og logistisk;

| 15. | opfordrer Burundis regering til øjeblikkeligt at træffe foranstaltninger til sikring af retsstatsprincippets overholdelse, straffrihedens ophævelse, retsforfølgning af lovovertrædere og forbedring af politistyrkernes uddannelse; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Burundis regering til øjeblikkeligt at træffe foranstaltninger til sikring af retsstatsprincippets overholdelse, straffrihedens ophævelse, retsforfølgning af lovovertrædere og forbedring af politistyrkernes uddannelse;

| 16. | glæder sig over, at 232 børn for nylig er blevet løsladt, efter at Burundis regering, civilsamfundet, FN-organer og andre i otte måneder havde forhandlet med en udbrydergruppe fra FNL; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over, at 232 børn for nylig er blevet løsladt, efter at Burundis regering, civilsamfundet, FN-organer og andre i otte måneder havde forhandlet med en udbrydergruppe fra FNL;

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, formændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's Sikkerhedsråd, Den Afrikanske Union samt regeringerne og parlamenterne i landene i De Store Søers Område og i Sydafrika. |
| --- | --- |

17.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, formændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's Sikkerhedsråd, Den Afrikanske Union samt regeringerne og parlamenterne i landene i De Store Søers Område og i Sydafrika.

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 20. maj 2008

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/119 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/119

---

Sammenlignelighed af opnåede kvalifikationer ved erhvervsuddannelse ***I

P6_TA(2008)0200

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ophævelse af Rådets beslutning 85/368/EØF om sammenlignelighed af de ved erhvervsuddannelse i medlemsstaterne opnåede kvalifikationer (KOM(2007)0680 — C6-0398/2007 — 2007/0234(COD))

(2009/C 279 E/26)

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0680), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0680),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 150, stk. 4, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0398/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 150, stk. 4, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0398/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 43, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 43, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0132/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0132/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/120

---

Oplysninger på veterinærområdet og det zootekniske område *

P6_TA(2008)0201

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Rådets direktiv om forenkling af procedurerne for udarbejdelse af lister og offentliggørelse af oplysninger på veterinærområdet og det zootekniske område og om ændring af direktiv 64/432/EØF, 77/504/EØF, 88/407/EØF, 88/661/EØF, 89/361/EØF, 89/556/EØF, 90/427/EØF, 90/428/EØF, 90/429/EØF, 90/539/EØF, 91/68/EØF, 92/35/EØF, 92/65/EØF, 92/66/EØF, 92/119/EØF, 94/28/EF, 2000/75/EF, beslutning 2000/258/EF og direktiv 2001/89/EF, 2002/60/EF og 2005/94/EF (KOM(2008)0120 — C6-0156/2008 — 2008/0046(CNS))

(2009/C 279 E/27)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0120), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0120),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0156/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0156/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 43, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 43, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0160/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0160/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/120

---

Tilbagelevering af kulturgoder (kodificeret udgave) ***I

P6_TA(2008)0202

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tilbagelevering af kulturgoder, som ulovligt er fjernet fra en medlemsstats område (kodificeret udgave) (KOM(2007)0873 — C6-0025/2008 — 2007/0299(COD))

(2009/C 279 E/28)

(Fælles beslutningsprocedure — kodifikation)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0873), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0873),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0025/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0025/2008),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0152/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0152/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/121 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/121

---

Brændselsceller og brint *

P6_TA(2008)0203

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint (KOM(2007)0571 — C6-0446/2007 — 2007/0211(CNS))

(2009/C 279 E/29)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0571), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0571),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1) (finansforordningen), særlig artikel 185, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1) (finansforordningen), særlig artikel 185,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (IIA) (2), særlig punkt 47, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (IIA) (2), særlig punkt 47,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 171 og 172, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0446/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 171 og 172, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0446/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget (A6-0145/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget (A6-0145/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | finder, at det referencebeløb, der er angivet i lovgivningsforslaget, skal være foreneligt med loftet for udgiftsområde 1 a i den nuværende flerårige finansielle ramme 2007-2013 og med bestemmelserne i punkt 47 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006; gør opmærksom på, at enhver finansiering efter 2013 skal vurderes i forbindelse med forhandlingerne om den næste finansielle ramme; |
| --- | --- |

2.

finder, at det referencebeløb, der er angivet i lovgivningsforslaget, skal være foreneligt med loftet for udgiftsområde 1 a i den nuværende flerårige finansielle ramme 2007-2013 og med bestemmelserne i punkt 47 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006; gør opmærksom på, at enhver finansiering efter 2013 skal vurderes i forbindelse med forhandlingerne om den næste finansielle ramme;

| 3. | påpeger, at Budgetudvalgets udtalelse ikke foregriber resultatet af proceduren i punkt 47 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, der finder anvendelse på oprettelsen af fællesforetagendet for brændselsceller og brint; |
| --- | --- |

3.

påpeger, at Budgetudvalgets udtalelse ikke foregriber resultatet af proceduren i punkt 47 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, der finder anvendelse på oprettelsen af fællesforetagendet for brændselsceller og brint;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 5. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 6. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

6.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 7. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| (7a) | I marts 2007 vedtog den europæiske teknologiplatform for brint og brændselscellers gennemførelsespanel en gennemførelsesplan, hvori det på baggrund af de teknologiske udfordringer skønsmæssigt ansatte det nødvendige budget til 7,4 mia. EUR for perioden 2007-2015 og afsatte en tredjedel heraf til forskning og udvikling. Hvis EU skal være i stand til at udvikle teknologier, der er bæredygtige på lang sigt, bør en betydelig del af dette budget til forskning og udvikling afsættes til nyskabende forskning. |
| --- | --- |

(7a)

I marts 2007 vedtog den europæiske teknologiplatform for brint og brændselscellers gennemførelsespanel en gennemførelsesplan, hvori det på baggrund af de teknologiske udfordringer skønsmæssigt ansatte det nødvendige budget til 7,4 mia. EUR for perioden 2007-2015 og afsatte en tredjedel heraf til forskning og udvikling. Hvis EU skal være i stand til at udvikle teknologier, der er bæredygtige på lang sigt, bør en betydelig del af dette budget til forskning og udvikling afsættes til nyskabende forskning.

| (9) | FTI's mål, for så vidt angår »brændselsceller og brint«, er at gennemføre et program for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktiviteter inden for brændselscelle- og brintområdet i Europa.
  Dette
  bør ske i samarbejde med og under inddragelse af interesserede parter fra erhvervslivet, herunder SMV'er, forskningscentre, universiteter og regioner. |
| --- | --- |

(9)

FTI's mål, for så vidt angår »brændselsceller og brint«, er at gennemføre et program for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktiviteter inden for brændselscelle- og brintområdet i Europa.
  Dette
  bør ske i samarbejde med og under inddragelse af interesserede parter fra erhvervslivet, herunder SMV'er, forskningscentre, universiteter og regioner.

| (9) | FTI's mål, for så vidt angår »brændselsceller og brint«, er at gennemføre et program for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktiviteter inden for brændselscelle- og brintområdet i Europa.
  Disse aktiviteter, som bør bygge på det arbejde, den europæiske teknologiplatform for brint og brændselsceller har udført,
  bør ske i samarbejde med og under inddragelse af interesserede parter fra erhvervslivet, herunder SMV'er, forskningscentre, universiteter og regioner. |
| --- | --- |

(9)

FTI's mål, for så vidt angår »brændselsceller og brint«, er at gennemføre et program for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktiviteter inden for brændselscelle- og brintområdet i Europa.
  Disse aktiviteter, som bør bygge på det arbejde, den europæiske teknologiplatform for brint og brændselsceller har udført,
  bør ske i samarbejde med og under inddragelse af interesserede parter fra erhvervslivet, herunder SMV'er, forskningscentre, universiteter og regioner.

| (10) | Idet der tages hensyn til det offentligt-private partnerskab, der omfatter vigtige interesserede parter, og dets aktiviteter på lang sigt, de samfundsøkonomiske fordele for de europæiske borgere, samlingen af finansielle ressourcer og Kommissionens og erhvervslivets samfinansiering af RTD&D-aktiviteter inden for brændselsceller og brint, behovet for højtkvalificeret videnskabelig og teknisk ekspertise og anvendelsen af industrielle ejendomsrettigheder, er det afgørende, at der oprettes et fællesforetagende for brændselsceller og brint (i det følgende benævnt »fællesforetagendet BCB«) i medfør af traktatens artikel 171. Denne juridiske enhed skal sikre samordnet og effektiv forvaltning af de midler, der tildeles FTI vedrørende »brændselsceller og brint«. Med henblik på at sikre fornuftig forvaltning af aktiviteter, der er indledt, men som endnu ikke er afsluttet, under det syvende rammeprogram (2007-2013) bør fællesforetagendet BCB oprettes for en
  indledende
  periode
  på ti år, der strækker sig
  frem til den 31. december 2017.
  Denne periode kan forlænges. |
| --- | --- |

(10)

Idet der tages hensyn til det offentligt-private partnerskab, der omfatter vigtige interesserede parter, og dets aktiviteter på lang sigt, de samfundsøkonomiske fordele for de europæiske borgere, samlingen af finansielle ressourcer og Kommissionens og erhvervslivets samfinansiering af RTD&D-aktiviteter inden for brændselsceller og brint, behovet for højtkvalificeret videnskabelig og teknisk ekspertise og anvendelsen af industrielle ejendomsrettigheder, er det afgørende, at der oprettes et fællesforetagende for brændselsceller og brint (i det følgende benævnt »fællesforetagendet BCB«) i medfør af traktatens artikel 171. Denne juridiske enhed skal sikre samordnet og effektiv forvaltning af de midler, der tildeles FTI vedrørende »brændselsceller og brint«. Med henblik på at sikre fornuftig forvaltning af aktiviteter, der er indledt, men som endnu ikke er afsluttet, under det syvende rammeprogram (2007-2013) bør fællesforetagendet BCB oprettes for en
  indledende
  periode
  på ti år, der strækker sig
  frem til den 31. december 2017.
  Denne periode kan forlænges.

| (10) | Idet der tages hensyn til det offentligt-private partnerskab, der omfatter vigtige interesserede parter, og dets aktiviteter på lang sigt, de samfundsøkonomiske fordele for de europæiske borgere, samlingen af finansielle ressourcer og Kommissionens og erhvervslivets samfinansiering af RTD&D-aktiviteter inden for brændselsceller og brint, behovet for højtkvalificeret videnskabelig og teknisk ekspertise og anvendelsen af industrielle ejendomsrettigheder, er det afgørende, at der oprettes et fællesforetagende for brændselsceller og brint (i det følgende benævnt »fællesforetagendet BCB«) i medfør af traktatens artikel 171. Denne juridiske enhed skal sikre samordnet og effektiv forvaltning af de midler, der tildeles FTI vedrørende »brændselsceller og brint«. Med henblik på at sikre fornuftig forvaltning af aktiviteter, der er indledt, men som endnu ikke afsluttet, under det syvende rammeprogram (2007-2013) bør fællesforetagendet BCB oprettes for en periode frem til den 31. december 2017.
  Det bør sikres, at igangværende projekter efter den sidste indkaldelse af forslag i 2013 gennemføres, kontrolleres og støttes frem til 2017. |
| --- | --- |

(10)

Idet der tages hensyn til det offentligt-private partnerskab, der omfatter vigtige interesserede parter, og dets aktiviteter på lang sigt, de samfundsøkonomiske fordele for de europæiske borgere, samlingen af finansielle ressourcer og Kommissionens og erhvervslivets samfinansiering af RTD&D-aktiviteter inden for brændselsceller og brint, behovet for højtkvalificeret videnskabelig og teknisk ekspertise og anvendelsen af industrielle ejendomsrettigheder, er det afgørende, at der oprettes et fællesforetagende for brændselsceller og brint (i det følgende benævnt »fællesforetagendet BCB«) i medfør af traktatens artikel 171. Denne juridiske enhed skal sikre samordnet og effektiv forvaltning af de midler, der tildeles FTI vedrørende »brændselsceller og brint«. Med henblik på at sikre fornuftig forvaltning af aktiviteter, der er indledt, men som endnu ikke afsluttet, under det syvende rammeprogram (2007-2013) bør fællesforetagendet BCB oprettes for en periode frem til den 31. december 2017.
  Det bør sikres, at igangværende projekter efter den sidste indkaldelse af forslag i 2013 gennemføres, kontrolleres og støttes frem til 2017.

| (10a) | Der er behov for betragtelige nyskabelser på en række områder, hvis brændselscelle- og brintteknologierne reelt skal kunne anvendes. Kommissionen bør derfor spille en nøglerolle i bestræbelserne på at sikre, at der lægges tilstrækkelig vægt på langsigtet forskning og ydes passende støtte hertil under hensyntagen til henstillingerne fra fællesforetagendet BCB's rådgivende organer, nemlig det videnskabelige udvalg og High Level Member States Group. |
| --- | --- |

(10a)

Der er behov for betragtelige nyskabelser på en række områder, hvis brændselscelle- og brintteknologierne reelt skal kunne anvendes. Kommissionen bør derfor spille en nøglerolle i bestræbelserne på at sikre, at der lægges tilstrækkelig vægt på langsigtet forskning og ydes passende støtte hertil under hensyntagen til henstillingerne fra fællesforetagendet BCB's rådgivende organer, nemlig det videnskabelige udvalg og High Level Member States Group.

| (11a) | SMV'ernes, forskningscentrenes og universiteternes deltagelse i FTU-aktiviteterne bør fremmes. I overensstemmelse med reglerne for deltagelse i syvende rammeprogram bør det maksimale niveau for offentlig finansiering af støtteberettigede omkostninger være 50 % højere for SMV'er, forskningscentre og universiteter end for andre enheder. |
| --- | --- |

(11a)

SMV'ernes, forskningscentrenes og universiteternes deltagelse i FTU-aktiviteterne bør fremmes. I overensstemmelse med reglerne for deltagelse i syvende rammeprogram bør det maksimale niveau for offentlig finansiering af støtteberettigede omkostninger være 50 % højere for SMV'er, forskningscentre og universiteter end for andre enheder.

| (12) | De stiftende medlemmer af fællesforetagendet BCB bør være Det Europæiske Fællesskab og European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping (i det følgende benævnt »industrigruppen«), som repræsenterer erhvervslivets interesser og er åben for private virksomheder. En forskningsgruppe kan blive medlem af fællesforetagendet BCB. |
| --- | --- |

(12)

De stiftende medlemmer af fællesforetagendet BCB bør være Det Europæiske Fællesskab og European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping (i det følgende benævnt »industrigruppen«), som repræsenterer erhvervslivets interesser og er åben for private virksomheder. En forskningsgruppe kan blive medlem af fællesforetagendet BCB.

| (12) | De stiftende medlemmer af fællesforetagendet BCB bør være Det Europæiske Fællesskab
  repræsenteret ved Kommissionen
  og European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping (i det følgende benævnt »industrigruppen«), som repræsenterer erhvervslivets interesser og er åben for private virksomheder
  og erhvervssammenslutninger inden for brændselscelle og brintsektoren
  . En forskningsgruppe kan blive medlem af fællesforetagendet BCB. |
| --- | --- |

(12)

De stiftende medlemmer af fællesforetagendet BCB bør være Det Europæiske Fællesskab
  repræsenteret ved Kommissionen
  og European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping (i det følgende benævnt »industrigruppen«), som repræsenterer erhvervslivets interesser og er åben for private virksomheder
  og erhvervssammenslutninger inden for brændselscelle og brintsektoren
  . En forskningsgruppe kan blive medlem af fællesforetagendet BCB.

| (13) | Fællesforetagendet BCB's løbende omkostninger bør fra starten dækkes af kontanttilskud fra Det Europæiske Fællesskab og industrigruppen. Hvis der nedsættes en forskningsgruppe, bør denne bidrage
  med 1/12
  til de løbende omkostninger. |
| --- | --- |

(13)

Fællesforetagendet BCB's løbende omkostninger bør fra starten dækkes af kontanttilskud fra Det Europæiske Fællesskab og industrigruppen. Hvis der nedsættes en forskningsgruppe, bør denne bidrage
  med 1/12
  til de løbende omkostninger.

| (13) | Fællesforetagendet BCB's løbende omkostninger bør fra starten dækkes af kontanttilskud fra Det Europæiske Fællesskab og industrigruppen. Hvis der nedsættes en forskningsgruppe, bør denne
  også
  bidrage til de løbende omkostninger. |
| --- | --- |

(13)

Fællesforetagendet BCB's løbende omkostninger bør fra starten dækkes af kontanttilskud fra Det Europæiske Fællesskab og industrigruppen. Hvis der nedsættes en forskningsgruppe, bør denne
  også
  bidrage til de løbende omkostninger.

| (13a) | De løbende omkostninger og især de administrative omkostninger bør holdes på et absolut minimum og eksisterende organers ressourcer og organisationssystemer bør udnyttes fuldt ud. |
| --- | --- |

(13a)

De løbende omkostninger og især de administrative omkostninger bør holdes på et absolut minimum og eksisterende organers ressourcer og organisationssystemer bør udnyttes fuldt ud.

| (14) | Driftsomkostningerne
  til RTD&D
  bør finansieres af Fællesskabet
  og den private sektor. |
| --- | --- |

(14)

Driftsomkostningerne
  til RTD&D
  bør finansieres af Fællesskabet
  og den private sektor.

| (14) | Driftsomkostningerne bør finansieres af Fællesskabet
  , industrien og andre offentlige og private juridiske enheder, der deltager i aktiviteterne. Der er måske yderligere finansieringsmuligheder, bl.a. Den Europæiske Investeringsbank (EIB), især gennem den finansieringsfacilitet for risikodeling, der er udviklet i fællesskab af EIB og Kommissionen, i henhold til bilag III i beslutning 2006/971/EF. |
| --- | --- |

(14)

Driftsomkostningerne bør finansieres af Fællesskabet
  , industrien og andre offentlige og private juridiske enheder, der deltager i aktiviteterne. Der er måske yderligere finansieringsmuligheder, bl.a. Den Europæiske Investeringsbank (EIB), især gennem den finansieringsfacilitet for risikodeling, der er udviklet i fællesskab af EIB og Kommissionen, i henhold til bilag III i beslutning 2006/971/EF.

| (14a) | For at sikre personalet stabile ansættelsesvilkår og ligebehandling samt for at tiltrække specialiseret videnskabeligt og teknisk personale af højeste kvalitet bør Kommissionen bemyndiges til at udstationere så mange tjenestemænd til fællesforetagendet BCB, som den anser for nødvendigt. Det øvrige personale ansættes af fællesforetagendet BCB efter værtslandets arbejdsretlige bestemmelser. |
| --- | --- |

(14a)

For at sikre personalet stabile ansættelsesvilkår og ligebehandling samt for at tiltrække specialiseret videnskabeligt og teknisk personale af højeste kvalitet bør Kommissionen bemyndiges til at udstationere så mange tjenestemænd til fællesforetagendet BCB, som den anser for nødvendigt. Det øvrige personale ansættes af fællesforetagendet BCB efter værtslandets arbejdsretlige bestemmelser.

| (15) | Fællesforetagendet BCB bør være et organ, der oprettes af Fællesskabet, og decharge for gennemførelsen af dets budget bør meddeles af Europa-Parlamentet
  efter
  henstilling fra Rådet.
  Der bør imidlertid tages hensyn til de særlige aspekter, der følger af FTI's særlige status som et offentligt-privat partnerskab, og navnlig til den private sektors bidrag til budgettet. |
| --- | --- |

(15)

Fællesforetagendet BCB bør være et organ, der oprettes af Fællesskabet, og decharge for gennemførelsen af dets budget bør meddeles af Europa-Parlamentet
  efter
  henstilling fra Rådet.
  Der bør imidlertid tages hensyn til de særlige aspekter, der følger af FTI's særlige status som et offentligt-privat partnerskab, og navnlig til den private sektors bidrag til budgettet.

| (15) | Fællesforetagendet BCB bør være et organ, der oprettes af Fællesskabet, og decharge for gennemførelsen af dets budget bør meddeles af Europa-Parlamentet
  under hensyntagen til en
  henstilling fra Rådet. |
| --- | --- |

(15)

Fællesforetagendet BCB bør være et organ, der oprettes af Fællesskabet, og decharge for gennemførelsen af dets budget bør meddeles af Europa-Parlamentet
  under hensyntagen til en
  henstilling fra Rådet.

| (16) | Fællesforetagendet BCB bør
  efter forudgående samråd med Kommissionen vedtage specifikke finansielle bestemmelser baseret på principperne i
  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002
  af 25. juni 2002
  om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget1.
  Disse bestemmelser bør tage hensyn til de specifikke driftsbehov, der opstår som følge af
  behovet for at kombinere Fællesskabsfinansiering og privat finansiering. |
| --- | --- |

(16)

Fællesforetagendet BCB bør
  efter forudgående samråd med Kommissionen vedtage specifikke finansielle bestemmelser baseret på principperne i
  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002
  af 25. juni 2002
  om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget1.
  Disse bestemmelser bør tage hensyn til de specifikke driftsbehov, der opstår som følge af
  behovet for at kombinere Fællesskabsfinansiering og privat finansiering.

| (16) | De finansielle bestemmelser for
  fællesforetagendet BCB bør
  ikke afvige fra Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i
  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

   (3), medmindre dette er nødvendigt af hensyn til særlige driftsbehov, navnlig
  behovet for at kombinere fællesskabsfinansiering og privat finansiering.
  Der bør kræves forudgående samtykke fra Kommissionen for vedtagelse af regler, der fraviger bestemmelserne i forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002. Budgetmyndigheden bør informeres om disse fravigelser. |
| --- | --- |

(16)

De finansielle bestemmelser for
  fællesforetagendet BCB bør
  ikke afvige fra Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i
  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

   (3), medmindre dette er nødvendigt af hensyn til særlige driftsbehov, navnlig
  behovet for at kombinere fællesskabsfinansiering og privat finansiering.
  Der bør kræves forudgående samtykke fra Kommissionen for vedtagelse af regler, der fraviger bestemmelserne i forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002. Budgetmyndigheden bør informeres om disse fravigelser.

1.   Med henblik på gennemførelse af det fælles teknologiinitiativ (i det følgende benævnt »FTI«) vedrørende »brændselsceller og brint« oprettes der herved et fællesforetagende (i det følgende benævnt »fællesforetagendet BCB«), jf. EF-traktatens artikel 171, for en periode, der udløber den 31. december 2017.
  Denne periode kan forlænges ved revision af denne forordning.

1.   Med henblik på gennemførelse af det fælles teknologiinitiativ (i det følgende benævnt »FTI«) vedrørende »brændselsceller og brint« oprettes der herved et fællesforetagende (i det følgende benævnt »fællesforetagendet BCB«), jf. EF-traktatens artikel 171, for en periode, der udløber den 31. december 2017.
  Det sikres, at igangværende projekter efter den sidste indkaldelse af forslag i 2013 gennemføres, kontrolleres og støttes frem til 2017.

2.   Fællesforetagendet BCB har status som
  juridisk person
  . Det har i medlemsstaterne den mest vidtgående rets- og handleevne, som disse staters lovgivning tillægger juridiske personer. Det kan eksempelvis erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i retssager.

2.   Fællesforetagendet BCB har status som
  et organ som omhandlet i finansforordningens artikel 185 og punkt 47 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (4).
  Det har i
  alle
  medlemsstaterne den videstgående rets- og handleevne, som disse staters lovgivning tillægger juridiske personer. Det kan navnlig erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i retssager.

3.
     
  Fællesforetagendet BCB anses for en international organisation, jf. artikel 22, litra c), i direktiv 2004/17/EF og artikel 15, litra c), i direktiv 2004/18/EF.

4.   Fællesforetagendet BCB har hjemsted i Bruxelles, Belgien.

4.   Fællesforetagendet BCB har hjemsted i Bruxelles, Belgien.

5.   Fællesforetagendet BCB's vedtægter er anført i bilaget.

5.   Fællesforetagendet BCB's vedtægter er anført i bilaget.

2.   Det har især til formål at:

2.   Det har især til formål at:

| – a) | sikre Den Europæiske Union en fremtrædende plads inden for brændselscelle- og brintteknologier og fremme et markedsgennembrud for brændselscelle- og brintteknologierne, således at markedet får mulighed for at skabe de væsentlige fordele, der forventes af disse teknologier. |
| --- | --- |

– a)

sikre Den Europæiske Union en fremtrædende plads inden for brændselscelle- og brintteknologier og fremme et markedsgennembrud for brændselscelle- og brintteknologierne, således at markedet får mulighed for at skabe de væsentlige fordele, der forventes af disse teknologier.

| a) | støtte koordineret forskning, teknologisk udvikling og demonstration
  (RTD&D)
  i medlemsstaterne og associerede lande med henblik på at overvinde markedssvigt og målrettet udvikle markedsapplikationer og dermed fremme en yderligere industriel indsats for hurtig udbredelse af brændselscelle- og brintteknologier |
| --- | --- |

a)

støtte koordineret forskning, teknologisk udvikling og demonstration
  (RTD&D)
  i medlemsstaterne og associerede lande med henblik på at overvinde markedssvigt og målrettet udvikle markedsapplikationer og dermed fremme en yderligere industriel indsats for hurtig udbredelse af brændselscelle- og brintteknologier

| a) | støtte koordineret forskning, teknologisk udvikling og demonstration
  (FTU)
  i medlemsstaterne og
  lande, der er tilknyttet det syvende rammeprogram (i det følgende benævnt »associerede lande«)
  med henblik på at overvinde markedssvigt og målrettet udvikle markedsapplikationer og dermed fremme en yderligere industriel indsats for hurtig udbredelse af brændselscelle- og brintteknologier |
| --- | --- |

a)

støtte koordineret forskning, teknologisk udvikling og demonstration
  (FTU)
  i medlemsstaterne og
  lande, der er tilknyttet det syvende rammeprogram (i det følgende benævnt »associerede lande«)
  med henblik på at overvinde markedssvigt og målrettet udvikle markedsapplikationer og dermed fremme en yderligere industriel indsats for hurtig udbredelse af brændselscelle- og brintteknologier

| b) | støtte gennemførelsen af forskningsprioriteterne under FTI vedrørende brændselsceller og brint, navnlig ved at yde tilskud efter indkaldelser af konkurrerende forslag |
| --- | --- |

b)

støtte gennemførelsen af forskningsprioriteterne under FTI vedrørende brændselsceller og brint, navnlig ved at yde tilskud efter indkaldelser af konkurrerende forslag

| b) | støtte gennemførelsen af forskningsprioriteterne under FTI vedrørende brændselsceller og brint,
  herunder innovativ forskning,
  navnlig ved at yde tilskud efter indkaldelser af konkurrerende forslag |
| --- | --- |

b)

støtte gennemførelsen af forskningsprioriteterne under FTI vedrørende brændselsceller og brint,
  herunder innovativ forskning,
  navnlig ved at yde tilskud efter indkaldelser af konkurrerende forslag

| c) | fremme øget offentlig og privat forskningsinvestering i brændselscelle- og brintteknologier i medlemsstaterne og associerede lande |
| --- | --- |

c)

fremme øget offentlig og privat forskningsinvestering i brændselscelle- og brintteknologier i medlemsstaterne og associerede lande

| c) | fremme øget offentlig og privat forskningsinvestering i brændselscelle- og brintteknologier i medlemsstaterne og associerede lande |
| --- | --- |

c)

fremme øget offentlig og privat forskningsinvestering i brændselscelle- og brintteknologier i medlemsstaterne og associerede lande

| d) | indgå de tjenesteydelses- og indkøbskontrakter, der er nødvendige for driften af fællesforetagendet BCB |
| --- | --- |

d)

indgå de tjenesteydelses- og indkøbskontrakter, der er nødvendige for driften af fællesforetagendet BCB

| e) | sikre effektivitet i FTI vedrørende brændselsceller og brint. |
| --- | --- |

e)

sikre effektivitet i FTI vedrørende brændselsceller og brint.

Artikel 3

Medlemmer

1.
     
  De stiftende medlemmer af fællesforetagendet BCB (i det følgende benævnt »stiftende medlemmer«) er:

| a) | Det Europæiske Fællesskab repræsenteret ved Kommissionen og |
| --- | --- |

a)

Det Europæiske Fællesskab repræsenteret ved Kommissionen og

| b) | European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping Aisbl, der er nedsat i overensstemmelse med belgisk lovgivning (i det følgende benævnt »industrigruppen«). |
| --- | --- |

b)

European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping Aisbl, der er nedsat i overensstemmelse med belgisk lovgivning (i det følgende benævnt »industrigruppen«).

2.
     
  En forskningsgruppe, der repræsenterer non profit-forskningsorganisationer, universiteter og forskningscentre, kan blive medlem (i det følgende benævnt »medlem«), forudsat at der er etableret en enhed, der skal repræsentere forskningsmiljøet. Såfremt der nedsættes en sådan forskningsgruppe, har den én plads i bestyrelsen.

udgår

Artikel 4

Organer

1.
     
  Fællesforetagendet BCB har følgende forvaltningsorganer:

| a) | bestyrelsen og |
| --- | --- |

a)

bestyrelsen og

| b) | programkontoret. |
| --- | --- |

b)

programkontoret.

2.
     
  Fællesforetagendet BCB har følgende rådgivende organer:

| a) | High Level Member States Group og |
| --- | --- |

a)

High Level Member States Group og

| b) | det videnskabelige udvalg. |
| --- | --- |

b)

det videnskabelige udvalg.

3.
     
  De interesserede parters generalforsamling er et forum for høring om fremskridt, gennembrud inden for teknologien samt tilpasning og målretning af forskningsaktiviteterne i fremtiden.

De interesserede parters generalforsamling er åben for alle offentlige og private interesserede parter og internationale interessegrupper fra medlemsstater og tredjelande. Der afholdes generalforsamling én gang om året.

udgår

Finansieringskilder

Fællesskabstilskud

1.
     
  Fællesforetagendet BCB's aktiviteter samfinansieres gennem bidrag fra de stiftende medlemmer og medlemmerne. Der kan endvidere accepteres bidrag til projekterne fra medlemsstater, associerede stater, regioner eller andre interesserede parter, der deler FTI's målsætninger.

2.
     
  Fællesforetagendet BCB's løbende omkostninger dækkes fra starten i lige dele af kontanttilskud fra Det Europæiske Fællesskab og industrigruppen. Hvis der nedsættes en forskningsgruppe, bidrager denne med 1/12 til de løbende omkostninger. I givet fald nedsættes Kommissionens bidrag tilsvarende.

3.
     
  Driftsomkostningerne til RTD&D samfinansieres gennem Fællesskabets finansielle bidrag og bidrag i form af naturalydelser fra private juridiske enheder, der deltager i aktiviteterne, svarende til et beløb, der mindst er lig med Fællesskabets bidrag.

4.   Fællesskabets
  maksimale
  bidrag til fællesforetagendet BCB's løbende omkostninger og driftsomkostninger er på 470 mio. EUR.
  Det skønnes, at de løbende omkostninger ikke overstiger 20 mio. EUR. Bidragene stammer fra
  særprogrammet »Samarbejde« til gennemførelse af det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013), som gennemfører Fællesskabets budget i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, litra b), i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.
  De nærmere bestemmelser for Fællesskabets finansielle bidrag fastlægges i en generel aftale og årlige finansielle gennemførelsesaftaler, som indgås mellem Kommissionen på Fællesskabets vegne og fællesforetagendet BCB
  .

4.   Fællesskabets
  første
  bidrag til fællesforetagendet BCB's løbende omkostninger
  (inklusive administrative omkostninger)
  og driftsomkostninger er på 470 mio. EUR.
  Bidraget betales over den bevilling i Den Europæiske Unions almindelige budget, der er afsat til temaerne »energi«, »nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi«, »miljø (herunder klimaændringer)« og »transport (herunder luftfartsteknik)« under
  særprogrammet »Samarbejde« til gennemførelse af det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013), som gennemfører Fællesskabets budget i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, litra b), i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.
  Bidraget kan ændres som led i en midtvejsevaluering i lyset af de konstaterede fremskridt og fællesforetagendet BCB's resultater og indvirkning

5.   
  Medmindre der tilbydes finansiering efter 2013 (når RP7 afsluttes), fortsætter kun projekter, for hvilke der er undertegnet en støtteaftale senest den 31. december 2013, i perioden 2014-2017.

5.   
  De nærmere bestemmelser for Fællesskabets finansielle bidrag fastlægges i en generel aftale og årlige finansielle gennemførelsesaftaler, som indgås mellem Kommissionen på Fællesskabets vegne og fællesforetagendet BCB.

5a.   
  Den andel af fællesskabsbidraget til fællesforetagendet BCB, der anvendes til finansiering af FTU-aktiviteter, tildeles på grundlag af åbne indkaldelser af konkurrerende forslag og en evaluering af det foreslåede projekt gennemført med bistand fra uafhængige eksperter.

5b.
     
  Kommissionens bidrag til de løbende udgifter må ikke overstige 20 mio. EUR og udbetales i årlige rater på op til 2 mio. EUR; enhver del af dette bidrag, som ikke udnyttes i årets løb, skal stilles til rådighed for FTU-aktiviteter i de følgende år.

Artikel 6

Deltagelse i projekter

1.
     
  Deltagelse i projekter er åben for juridiske enheder og internationale organisationer, der er etableret i en medlemsstat, og associerede lande eller tredjelande, såfremt minimumsbetingelserne er opfyldt.

2.
     
  Følgende minimumsbetingelser gælder for projekter, der modtager støtte fra fællesforetagendet BCB:

| a) | mindst tre juridiske enheder skal deltage, hvoraf hver enhed er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, og hvoraf to ikke må være etableret i samme medlemsstat eller associerede land; |
| --- | --- |

a)

mindst tre juridiske enheder skal deltage, hvoraf hver enhed er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, og hvoraf to ikke må være etableret i samme medlemsstat eller associerede land;

| b) | alle tre juridiske enheder skal være indbyrdes uafhængige i henhold til artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013); |
| --- | --- |

b)

alle tre juridiske enheder skal være indbyrdes uafhængige i henhold til artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013);

| c) | Mindst én juridisk enhed skal være medlem af industrigruppen eller forskningsgruppen, hvis der er nedsat en sådan forskningsgruppe. |
| --- | --- |

c)

Mindst én juridisk enhed skal være medlem af industrigruppen eller forskningsgruppen, hvis der er nedsat en sådan forskningsgruppe.

3.
     
  De juridiske enheder, der ønsker at deltage i et projekt, danner et konsortium og udpeger et af deres medlemmer til at fungere som projektkoordinator. Koordinatoren er sædvanligvis medlem af industrigruppen eller forskningsgruppen, hvis der er nedsat en sådan forskningsgruppe. Undtagelser godkendes af bestyrelsen.

4.
     
  I forbindelse med tjenesteydelses- og indkøbskontrakter, støtteaktioner, undersøgelser og uddannelsesaktiviteter, der finansieres af fællesforetagendet BCB, kræves det som minimum, at én juridisk enhed deltager heri.

udgår

Artikel 7

Støtteberettigelse

1.
     
  Fællesskabets bidrag til fællesforetagendet BCB til finansiering af RTD&D-aktiviteterne tildeles efter indkaldelser af konkurrerende forslag.

2.
     
  I særlige tilfælde kan fællesforetagendet BCB anvende udbud, hvis det skønnes formålstjenligt for effektivt at kunne opfylde forskningsmålsætningerne.

3.
     
  Private juridiske enheder, der opfylder alle nedenstående kriterier, kan modtage støtte:

| a) | de er etableret i en medlemsstat eller har deres hjemsted eller centrale kontor eller hovedkontor i en stat, der er kontrahent i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, eller som er et associeret land eller kandidatland; |
| --- | --- |

a)

de er etableret i en medlemsstat eller har deres hjemsted eller centrale kontor eller hovedkontor i en stat, der er kontrahent i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, eller som er et associeret land eller kandidatland;

| b) | de varetager relevante RTD&D-, industrialiserings- eller udbredelsesaktiviteter inden for brændselsceller og/eller brint og/eller konkrete planer om at gøre dette i den nærmeste fremtid i Den Europæiske Union eller Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. |
| --- | --- |

b)

de varetager relevante RTD&D-, industrialiserings- eller udbredelsesaktiviteter inden for brændselsceller og/eller brint og/eller konkrete planer om at gøre dette i den nærmeste fremtid i Den Europæiske Union eller Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

4.
     
  Følgende enheder kan ligeledes modtage støtte:

| a) | offentlige non profit-organisationer, der er etableret i en medlemsstat, et associeret land, et kandidatland eller inden for EØS, herunder sekundære og højere uddannelsesinstitutioner; |
| --- | --- |

a)

offentlige non profit-organisationer, der er etableret i en medlemsstat, et associeret land, et kandidatland eller inden for EØS, herunder sekundære og højere uddannelsesinstitutioner;

| b) | internationale organisationer, der har status som juridisk person i henhold til folkeretten, samt specialiserede agenturer, der er etableret af sådanne mellemstatslige organisationer; |
| --- | --- |

b)

internationale organisationer, der har status som juridisk person i henhold til folkeretten, samt specialiserede agenturer, der er etableret af sådanne mellemstatslige organisationer;

| c) | juridiske enheder fra tredjelande, forudsat at bestyrelsen skønner, at deres deltagelse er særligt gavnlig for projektet. |
| --- | --- |

c)

juridiske enheder fra tredjelande, forudsat at bestyrelsen skønner, at deres deltagelse er særligt gavnlig for projektet.

udgår

1.   De finansielle bestemmelser for fællesforetagendet BCB
  er baseret på principperne i forordning nr. 1605/2002 (Euratom). Bestemmelserne kan afvige fra forordning nr. 1605/2002, hvor det er nødvendigt af hensyn til de særlige krav, som fællesforetagendet BCB's drift stiller, og forudsat at afvigelserne på
  forhånd er aftalt med Kommissionen.

1.   De finansielle bestemmelser for fællesforetagendet BCB 
  må ikke afvige fra forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002, medmindre dette er nødvendigt af hensyn til særlige driftsbehov, og forudsat at det
  på forhånd er aftalt med Kommissionen.
  Budgetmyndigheden informeres om sådanne afvigelser.

1.   Fællesforetagendet BCB's
  personale er omfattet af vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber samt de regler, som De Europæiske Fællesskabers institutioner sammen har vedtaget om anvendelsen af disse bestemmelser.

1.   Fællesforetagendet BCB
  ansætter sit personale i overensstemmelse med værtslandets bestemmelser. Kommissionen kan udstationere så mange tjenestemænd til fællesforetagendet BCB, som den anser for nødvendigt.

2.
     
  Fællesforetagendet BCB udøver over for personalet de beføjelser, som er overdraget til ansættelsesmyndigheden i henhold til vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og til den myndighed, der har kompetence til at indgå ansættelseskontrakter i henhold til ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber.

udgår

3.   Bestyrelsen vedtager efter aftale med Kommissionen de nødvendige gennemførelsesbestemmelser
  under iagttagelse af artikel 110 i vedtægten
  for tjenestemænd
  i De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte
  i De Europæiske Fællesskaber.

3.   Bestyrelsen vedtager efter aftale med Kommissionen de nødvendige gennemførelsesbestemmelser for
  udstationering af
  tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber.

Artikel 10

Privilegier og immuniteter

Protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter gælder for fællesforetagendet BCB og dets personale.

udgår

1.   Kommissionen forelægger Rådet og Europa-Parlamentet en årlig rapport over de fremskridt, som fællesforetagendet BCB har gjort.

1.   Kommissionen forelægger Rådet og Europa-Parlamentet en årlig rapport over de fremskridt, som fællesforetagendet BCB har gjort.
  Rapporten skal indeholde oplysninger om antallet af modtagne forslag, antallet af forslag, der er udvalgt til finansiering, deltagertyper (herunder SMV'er) og landestatistikker.

2.   
  Senest to år efter fællesforetagendet BCB's oprettelse og under alle omstændigheder
  senest
  i 2010 foretager
  Kommissionen
  en foreløbig evaluering
  af fællesforetagendet BCB med bistand fra uafhængige eksperter.
  Evalueringen
  omhandler kvaliteten og effektiviteten i fællesforetagendet BCB samt fremskridt mod opfyldelsen af de fastlagte mål. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet
  konklusionen
  af
  evalueringen
  sammen med sine bemærkninger.

2.   Senest
  den 31. december 2011 og den 31. december 2014 gennemfører
  Kommissionen
  foreløbige evalueringer
  af fællesforetagendet BCB med bistand fra uafhængige eksperter.
  Evalueringerne
  omhandler kvaliteten og effektiviteten i fællesforetagendet BCB samt fremskridt mod opfyldelsen af de fastlagte mål. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet
  konklusionerne
  af
  evalueringerne
  sammen med sine bemærkninger hertil
  og, hvis det er relevant, forslag til ændring af denne forordning
  .

3.   
  Ved udgangen af 2017
  foretager Kommissionen en endelig evaluering af fællesforetagendet BCB med bistand fra uafhængige eksperter. Resultaterne af den endelige evaluering forelægges Europa-Parlamentet og Rådet.

3.   
  Senest seks måneder efter fællesforetagendet BCB's ophør
  foretager Kommissionen en endelig evaluering af fællesforetagendet BCB med bistand fra uafhængige eksperter. Resultaterne af den endelige evaluering forelægges Europa-Parlamentet og Rådet.

4.   Decharge for gennemførelsen af fællesforetagendet BCB's budget meddeles af Europa-Parlamentet
  efter
  henstilling fra Rådet
  i overensstemmelse med en procedure i henhold til finansforordningen for fællesforetagendet BCB.

4.   Decharge for gennemførelsen af fællesforetagendet BCB's budget meddeles af Europa-Parlamentet
  under hensyntagen til en
  henstilling fra Rådet.

Fællesforetagendet BCB vedtager bestemmelser vedrørende anvendelse og formidling af
  RTD&D-resultater, herunder, hvor det er relevant, bestemmelser om udøvelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder, der genereres i forbindelse med RTD&D-aktiviteter i medfør af denne forordning. Disse bestemmelser sikrer, at RTD&D-resultater
  anvendes og formidles.

Fællesforetagendet BCB vedtager bestemmelser vedrørende anvendelse og formidling af
  forskningsresultater på grundlag af principperne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 af 18. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under det syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013) (5) (i det følgende benævnt »reglerne for deltagelse i det syvende rammeprogram«), der, hvor det er relevant, sikrer, at intellektuelle ejendomsrettigheder, der genereres i forbindelse med FTU, beskyttes, og at forskningsresultater
  anvendes og formidles.

Der indgås en værtsstatsaftale mellem fællesforetagendet BCB og Belgien om kontorlokaler, privilegier og immuniteter og anden støtte fra Belgien til fællesforetagendet BCB.

Der indgås en værtsstatsaftale mellem fællesforetagendet BCB og Belgien om
  værtslandets bistand med hensyn til
  kontorlokaler, privilegier og immuniteter og anden støtte fra Belgien til fællesforetagendet BCB.

| 3. | Fællesforetagendet BCB oprettes fra offentliggørelsen af disse vedtægter i Den Europæiske Unions Tidende for en første periode, der udløber den 31. december 2017. |
| --- | --- |

3.

Fællesforetagendet BCB oprettes fra offentliggørelsen af disse vedtægter i Den Europæiske Unions Tidende for en første periode, der udløber den 31. december 2017.

| 3. | Fællesforetagendet BCB oprettes fra offentliggørelsen af disse vedtægter i Den Europæiske Unions Tidende for en første periode, der udløber den 31. december 2017.
  Det er et organ som omhandlet i artikel 185 i finansforordningen og punkt 47 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006. |
| --- | --- |

3.

Fællesforetagendet BCB oprettes fra offentliggørelsen af disse vedtægter i Den Europæiske Unions Tidende for en første periode, der udløber den 31. december 2017.
  Det er et organ som omhandlet i artikel 185 i finansforordningen og punkt 47 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006.

Målsætninger og
  primære opgaver

Primære opgaver
  og aktiviteter

| 1. | Fællesforetagendet
  BCB arbejder som led i RP7 mod at sikre et markedsgennembrud for brændselscelle- og brintteknologier med det formål at give de kommercielle markedskræfter mulighed for at skabe væsentlige potentielle offentlige fordele. |
| --- | --- |

1.

Fællesforetagendet
  BCB arbejder som led i RP7 mod at sikre et markedsgennembrud for brændselscelle- og brintteknologier med det formål at give de kommercielle markedskræfter mulighed for at skabe væsentlige potentielle offentlige fordele.

| 1. | Fællesforetagendet
  BCB's hovedopgaver og -aktiviteter er følgende: |
| --- | --- |

1.

Fællesforetagendet
  BCB's hovedopgaver og -aktiviteter er følgende:

| 2. | Blandt målsætningerne kan følgende fremhæves: |
| --- | --- |

2.

| — | at sikre, at
  Europa er på forkant med udviklingen inden for brændselscelle- og brintteknologier på globalt plan; |
| --- | --- |

—

at sikre, at
  Europa er på forkant med udviklingen inden for brændselscelle- og brintteknologier på globalt plan;

| a) | at sikre, at
  det fælles teknologiinitiativ vedrørende brændselsceller og brint oprettes og forvaltes på en effektiv måde; |
| --- | --- |

a)

at sikre, at
  det fælles teknologiinitiativ vedrørende brændselsceller og brint oprettes og forvaltes på en effektiv måde;

| — | at nå den kritiske masse i forskningsindsatsen med henblik på at sikre, at erhvervslivet, de offentlige og private investorer, beslutningstagerne og andre interesserede parter i nødvendigt omfang føler sig rustet til at give sig i kast med et langsigtet program; |
| --- | --- |

—

at nå den kritiske masse i forskningsindsatsen med henblik på at sikre, at erhvervslivet, de offentlige og private investorer, beslutningstagerne og andre interesserede parter i nødvendigt omfang føler sig rustet til at give sig i kast med et langsigtet program;

| b) | at nå den kritiske masse i forskningsindsatsen med henblik på at sikre, at erhvervslivet, de offentlige og private investorer, beslutningstagerne og andre interessenter i nødvendigt omfang føler sig rustet til at give sig i kast med et langsigtet program; |
| --- | --- |

b)

at nå den kritiske masse i forskningsindsatsen med henblik på at sikre, at erhvervslivet, de offentlige og private investorer, beslutningstagerne og andre interessenter i nødvendigt omfang føler sig rustet til at give sig i kast med et langsigtet program;

| — | at fremme yderligere industrielle, nationale og regionale RTD&D-investeringer; |
| --- | --- |

—

at fremme yderligere industrielle, nationale og regionale RTD&D-investeringer;

| c) | at fremme yderligere industrielle, nationale og regionale RTD&D-investeringer; |
| --- | --- |

c)

at fremme yderligere industrielle, nationale og regionale RTD&D-investeringer;

| — | at opbygge det europæiske forskningsrum gennem et tæt samarbejde med forskningsmiljøer på nationalt og regionalt niveau — idet subsidiaritetsprincippet respekteres; |
| --- | --- |

—

at opbygge det europæiske forskningsrum gennem et tæt samarbejde med forskningsmiljøer på nationalt og regionalt niveau — idet subsidiaritetsprincippet respekteres;

| — | at integrere forskning, teknologisk udvikling og demonstration, fokusere på at nå langsigtede mål for bæredygtighed og industriel konkurrencedygtighed, for så vidt angår omkostninger, præstationer og varighed, og løse kritiske teknologiske flaskehalsproblemer; |
| --- | --- |

—

at integrere forskning, teknologisk udvikling og demonstration, fokusere på at nå langsigtede mål for bæredygtighed og industriel konkurrencedygtighed, for så vidt angår omkostninger, præstationer og varighed, og løse kritiske teknologiske flaskehalsproblemer;

| d) | at integrere forskning, teknologisk udvikling og demonstration, fokusere på at nå langsigtede mål for bæredygtighed og industriel konkurrencedygtighed for så vidt angår omkostninger, præstationer og varighed og løse kritiske teknologiske flaskehalsproblemer; |
| --- | --- |

d)

at integrere forskning, teknologisk udvikling og demonstration, fokusere på at nå langsigtede mål for bæredygtighed og industriel konkurrencedygtighed for så vidt angår omkostninger, præstationer og varighed og løse kritiske teknologiske flaskehalsproblemer;

| — | at stimulere innovation og fremkomsten af nye værdikæder, som omfatter SMV'er; |
| --- | --- |

—

at stimulere innovation og fremkomsten af nye værdikæder, som omfatter SMV'er;

| e) | at stimulere innovation og fremkomsten af nye værdikæder, som omfatter SMV'er; |
| --- | --- |

e)

at stimulere innovation og fremkomsten af nye værdikæder, som omfatter SMV'er;

| — | at fremme samarbejdet mellem erhvervsliv, universiteter og forskningscentre, herunder om grundforskning; |
| --- | --- |

—

at fremme samarbejdet mellem erhvervsliv, universiteter og forskningscentre, herunder om grundforskning;

| f) | at fremme samarbejdet mellem erhvervsliv, universiteter og forskningscentre, herunder om grundforskning; |
| --- | --- |

f)

at fremme samarbejdet mellem erhvervsliv, universiteter og forskningscentre, herunder om grundforskning;

| g) | at fremme SMV'ers inddragelse i dets aktiviteter i overensstemmelse med syvende rammeprograms formål; |
| --- | --- |

g)

at fremme SMV'ers inddragelse i dets aktiviteter i overensstemmelse med syvende rammeprograms formål;

| — | at fremme deltagelse af institutioner fra alle medlemsstater
  , herunder nye medlemsstater og kandidatlande
  ; |
| --- | --- |

—

at fremme deltagelse af institutioner fra alle medlemsstater
  , herunder nye medlemsstater og kandidatlande
  ;

| h) | at fremme deltagelse af institutioner fra alle medlemsstater
  og associerede lande; |
| --- | --- |

h)

at fremme deltagelse af institutioner fra alle medlemsstater
  og associerede lande;

| — | at gennemføre bredt funderet samfundsøkonomisk-teknologisk forskning med henblik på at vurdere og overvåge teknologiske fremskridt og ikke-tekniske hindringer for markedsadgang; |
| --- | --- |

—

at gennemføre bredt funderet samfundsøkonomisk-teknologisk forskning med henblik på at vurdere og overvåge teknologiske fremskridt og ikke-tekniske hindringer for markedsadgang;

| i) | at gennemføre bredt funderet samfundsøkonomisk-teknologisk forskning med henblik på at vurdere og overvåge teknologiske fremskridt og ikke-tekniske hindringer for markedsadgang; |
| --- | --- |

i)

at gennemføre bredt funderet samfundsøkonomisk-teknologisk forskning med henblik på at vurdere og overvåge teknologiske fremskridt og ikke-tekniske hindringer for markedsadgang;

| — | at gennemføre forskning med henblik på at støtte udviklingen af nye og gennemgangen af eksisterende forordninger og standarder med henblik på at eliminere kunstige hindringer for markedsadgang og støtte udskiftelighed, interoperabilitet, grænseoverskridende handel med brint og eksportmarkeder, idet der samtidig sikres sikker drift, og idet det sikres, at innovationen ikke begrænses; |
| --- | --- |

—

at gennemføre forskning med henblik på at støtte udviklingen af nye og gennemgangen af eksisterende forordninger og standarder med henblik på at eliminere kunstige hindringer for markedsadgang og støtte udskiftelighed, interoperabilitet, grænseoverskridende handel med brint og eksportmarkeder, idet der samtidig sikres sikker drift, og idet det sikres, at innovationen ikke begrænses;

| j) | at gennemføre forskning med henblik på at støtte udviklingen af nye og gennemgangen af eksisterende forordninger og standarder med henblik på at eliminere kunstige hindringer for markedsadgang og støtte udskiftelighed, interoperabilitet, grænseoverskridende handel med brint og eksportmarkeder, idet der samtidig sikres sikker drift, og idet det sikres, at innovationen ikke begrænses; |
| --- | --- |

j)

at gennemføre forskning med henblik på at støtte udviklingen af nye og gennemgangen af eksisterende forordninger og standarder med henblik på at eliminere kunstige hindringer for markedsadgang og støtte udskiftelighed, interoperabilitet, grænseoverskridende handel med brint og eksportmarkeder, idet der samtidig sikres sikker drift, og idet det sikres, at innovationen ikke begrænses;

| — | at stille pålidelig information til rådighed for at øge offentlighedens bevidsthed om og skabe offentlig accept af brintsikkerhed og fordelene ved de nye teknologier, for så vidt angår miljø, forsyningssikkerhed, energiomkostninger og beskæftigelse. |
| --- | --- |

—

at stille pålidelig information til rådighed for at øge offentlighedens bevidsthed om og skabe offentlig accept af brintsikkerhed og fordelene ved de nye teknologier, for så vidt angår miljø, forsyningssikkerhed, energiomkostninger og beskæftigelse.

| k) | at
  forelægge og formidle nyttige oplysninger om sine aktiviteter, især til SMV'er og forskningscentre og
  stille pålidelig information til rådighed for at øge offentlighedens bevidsthed om og skabe offentlig accept af brintsikkerhed og fordelene ved de nye teknologier, for så vidt angår miljø, forsyningssikkerhed, energiomkostninger og beskæftigelse; |
| --- | --- |

k)

at
  forelægge og formidle nyttige oplysninger om sine aktiviteter, især til SMV'er og forskningscentre og
  stille pålidelig information til rådighed for at øge offentlighedens bevidsthed om og skabe offentlig accept af brintsikkerhed og fordelene ved de nye teknologier, for så vidt angår miljø, forsyningssikkerhed, energiomkostninger og beskæftigelse;

| 3. | Fællesforetagendet BCB's primære opgaver er at sikre oprettelsen og den effektive forvaltning af det fælles teknologiinitiativ vedrørende brændselsceller og brint. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Opgaverne omfatter følgende elementer: |
| --- | --- |

4.

| — | at udarbejde og gennemføre en flerårig forskningsaktivitetsplan; |
| --- | --- |

—

at udarbejde og gennemføre en flerårig forskningsaktivitetsplan;

| l) | at udarbejde og gennemføre en flerårig forskningsaktivitetsplan; |
| --- | --- |

l)

at udarbejde og gennemføre en flerårig forskningsaktivitetsplan;

| — | at fordele Fællesskabsmidlerne og mobilisere de ressourcer fra den private sektor og andre ressourcer fra den offentlige sektor, der er nødvendige for at gennemføre foretagendets
  RTD&D-aktiviteter
  ; |
| --- | --- |

—

at fordele Fællesskabsmidlerne og mobilisere de ressourcer fra den private sektor og andre ressourcer fra den offentlige sektor, der er nødvendige for at gennemføre foretagendets
  RTD&D-aktiviteter
  ;

| m) | at fordele Fællesskabsmidlerne og mobilisere de ressourcer fra den private sektor og andre ressourcer fra den offentlige sektor, der er nødvendige for at gennemføre foretagendets
  FTU-aktiviteter; |
| --- | --- |

m)

at fordele Fællesskabsmidlerne og mobilisere de ressourcer fra den private sektor og andre ressourcer fra den offentlige sektor, der er nødvendige for at gennemføre foretagendets
  FTU-aktiviteter;

| — | at sikre fornuftig drift af
  RTD&D-aktiviteterne
  og fornuftig finansiel forvaltning af ressourcerne; |
| --- | --- |

—

at sikre fornuftig drift af
  RTD&D-aktiviteterne
  og fornuftig finansiel forvaltning af ressourcerne;

| n) | at sikre fornuftig drift af
  FTU-aktiviteterne
  og fornuftig finansiel forvaltning af ressourcerne; |
| --- | --- |

n)

at sikre fornuftig drift af
  FTU-aktiviteterne
  og fornuftig finansiel forvaltning af ressourcerne;

| — | at samarbejde med og høre High Level Member States Group; |
| --- | --- |

—

at samarbejde med og høre High Level Member States Group;

| — | at samarbejde med og høre det videnskabelige udvalg; |
| --- | --- |

—

at samarbejde med og høre det videnskabelige udvalg;

| — | at afholde årlige møder i de interesserede parters generalforsamling; |
| --- | --- |

—

at afholde årlige møder i de interesserede parters generalforsamling;

| — | at meddele og formidle oplysninger om projekterne, herunder deltagernes navne, resultaterne af
  RTD&D-aktiviteterne
  og beløbet for fællesforetagendet BCB's finansielle bidrag; |
| --- | --- |

—

at meddele og formidle oplysninger om projekterne, herunder deltagernes navne, resultaterne af
  RTD&D-aktiviteterne
  og beløbet for fællesforetagendet BCB's finansielle bidrag;

| o) | at meddele og formidle oplysninger om projekterne, herunder deltagernes navne, resultaterne af
  FTU-aktiviteterne
  og størrelsen af fællesforetagendet BCB's finansielle bidrag; |
| --- | --- |

o)

at meddele og formidle oplysninger om projekterne, herunder deltagernes navne, resultaterne af
  FTU-aktiviteterne
  og størrelsen af fællesforetagendet BCB's finansielle bidrag;

| — | at underrette de juridiske enheder, der har indgået en støtteaftale med fællesforetagendet BCB, om de potentielle lånemuligheder fra Den Europæiske Investeringsbank, især finansieringsfaciliteten for risikodeling, der er oprettet under det syvende rammeprogram; |
| --- | --- |

—

at underrette de juridiske enheder, der har indgået en støtteaftale med fællesforetagendet BCB, om de potentielle lånemuligheder fra Den Europæiske Investeringsbank, især finansieringsfaciliteten for risikodeling, der er oprettet under det syvende rammeprogram;

| p) | at underrette de juridiske enheder, der har indgået en støtteaftale med fællesforetagendet BCB, om de potentielle lånemuligheder fra Den Europæiske Investeringsbank, især finansieringsfaciliteten for risikodeling, der er oprettet under det syvende rammeprogram; |
| --- | --- |

p)

at underrette de juridiske enheder, der har indgået en støtteaftale med fællesforetagendet BCB, om de potentielle lånemuligheder fra Den Europæiske Investeringsbank, især finansieringsfaciliteten for risikodeling, der er oprettet under det syvende rammeprogram;

| — | at sikre et højt niveau for gennemsigtighed og loyal konkurrence under betingelser med lige adgang for alle ansøgere til forsknings- og demonstrationsaktiviteterne under fællesforetagendet BCB, uanset om de er medlemmer af forskningsgruppen eller industrigruppen (navnlig små og mellemstore virksomheder); |
| --- | --- |

—

at sikre et højt niveau for gennemsigtighed og loyal konkurrence under betingelser med lige adgang for alle ansøgere til forsknings- og demonstrationsaktiviteterne under fællesforetagendet BCB, uanset om de er medlemmer af forskningsgruppen eller industrigruppen (navnlig små og mellemstore virksomheder);

| q) | at sikre et højt niveau for gennemsigtighed og loyal konkurrence under betingelser med lige adgang for alle ansøgere til forsknings- og demonstrationsaktiviteterne under fællesforetagendet BCB, uanset om de er medlemmer af forskningsgruppen eller industrigruppen (navnlig små og mellemstore virksomheder); |
| --- | --- |

q)

at sikre et højt niveau for gennemsigtighed og loyal konkurrence under betingelser med lige adgang for alle ansøgere til forsknings- og demonstrationsaktiviteterne under fællesforetagendet BCB, uanset om de er medlemmer af forskningsgruppen eller industrigruppen (navnlig små og mellemstore virksomheder);

| — | at følge den internationale udvikling inden for området og om nødvendigt indgå i internationalt samarbejde. |
| --- | --- |

—

at følge den internationale udvikling inden for området og om nødvendigt indgå i internationalt samarbejde.

| r) | at følge den internationale udvikling inden for området og om nødvendigt indgå i internationalt samarbejde; |
| --- | --- |

r)

at følge den internationale udvikling inden for området og om nødvendigt indgå i internationalt samarbejde;

| s) | at udvikle et tæt samarbejde og sikre samordning med syvende rammeprogram og andre europæiske, nationale og tværnationale aktiviteter, organer og aktører; |
| --- | --- |

s)

at udvikle et tæt samarbejde og sikre samordning med syvende rammeprogram og andre europæiske, nationale og tværnationale aktiviteter, organer og aktører;

| t) | at overvåge fremskridtet i forhold til målene for fællesforetagendet BCB; |
| --- | --- |

t)

at overvåge fremskridtet i forhold til målene for fællesforetagendet BCB;

| u) | at gennemføre andre aktiviteter, der måtte være nødvendige for at nå dets mål. |
| --- | --- |

u)

at gennemføre andre aktiviteter, der måtte være nødvendige for at nå dets mål.

Medlemmer

  og interessegrupper

Medlemmer

| 1. | De stiftende medlemmer (i det følgende benævnt »stiftende medlemmer«) af fællesforetagendet BCB er: |
| --- | --- |

1.

De stiftende medlemmer (i det følgende benævnt »stiftende medlemmer«) af fællesforetagendet BCB er:

| 1. | De stiftende medlemmer (i det følgende benævnt »stiftende medlemmer«) af fællesforetagendet BCB er: |
| --- | --- |

1.

De stiftende medlemmer (i det følgende benævnt »stiftende medlemmer«) af fællesforetagendet BCB er:

| — | Det Europæiske Fællesskab repræsenteret ved Europa-Kommissionen og |
| --- | --- |

—

Det Europæiske Fællesskab repræsenteret ved Europa-Kommissionen og

| a) | Det Europæiske Fællesskab repræsenteret ved Europa-Kommissionen og |
| --- | --- |

a)

Det Europæiske Fællesskab repræsenteret ved Europa-Kommissionen og

| — | European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping Aisbl, der er nedsat i overensstemmelse med belgisk lovgivning (i det følgende benævnt »industrigruppen«). |
| --- | --- |

—

European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping Aisbl, der er nedsat i overensstemmelse med belgisk lovgivning (i det følgende benævnt »industrigruppen«).

| b) | efter accept af vedtægterne
  European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping Aisbl,
  en non profit-organisation
  , der er nedsat i overensstemmelse med belgisk lovgivning,
  og som har til formål at bidrage til at nå målsætningerne for fællesforetagendet BCB
  (i det følgende benævnt »industrigruppen«). |
| --- | --- |

b)

efter accept af vedtægterne
  European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping Aisbl,
  en non profit-organisation
  , der er nedsat i overensstemmelse med belgisk lovgivning,
  og som har til formål at bidrage til at nå målsætningerne for fællesforetagendet BCB
  (i det følgende benævnt »industrigruppen«).

| 2. | Industrigruppen: |
| --- | --- |

2.

Industrigruppen:

| 2. | Industrigruppen: |
| --- | --- |

2.

Industrigruppen:

| — | er en non profit-organisation, hvis formål er at bidrage til at nå målsætningerne for fællesforetagendet BCB; |
| --- | --- |

—

er en non profit-organisation, hvis formål er at bidrage til at nå målsætningerne for fællesforetagendet BCB;

| — | er nedsat i overensstemmelse med belgisk lovgivning og opererer under sine registrerede vedtægter, der er behørigt vedtaget, således at de er i overensstemmelse med det fælles teknologiinitiativ; |
| --- | --- |

—

er nedsat i overensstemmelse med belgisk lovgivning og opererer under sine registrerede vedtægter, der er behørigt vedtaget, således at de er i overensstemmelse med det fælles teknologiinitiativ;

| — | sikrer, at dets bidrag til fællesforetagendet BCB's ressourcer i henhold til
  artikel 5
  i denne forordning ydes på forhånd som et kontanttilskud til dækning af 50 % af fællesforetagendet BCB's løbende omkostninger og overføres til fællesforetagendet BCB's budget inden hvert regnskabsårs påbegyndelse; |
| --- | --- |

—

sikrer, at dets bidrag til fællesforetagendet BCB's ressourcer i henhold til
  artikel 5
  i denne forordning ydes på forhånd som et kontanttilskud til dækning af 50 % af fællesforetagendet BCB's løbende omkostninger og overføres til fællesforetagendet BCB's budget inden hvert regnskabsårs påbegyndelse;

| — | sikrer, at dets bidrag til fællesforetagendet BCB's ressourcer i henhold til
  bestemmelserne
  i denne forordning ydes på forhånd som et kontanttilskud til dækning af 50 % af fællesforetagendet BCB's løbende omkostninger og overføres til fællesforetagendet BCB's budget inden hvert regnskabsårs påbegyndelse; |
| --- | --- |

—

sikrer, at dets bidrag til fællesforetagendet BCB's ressourcer i henhold til
  bestemmelserne
  i denne forordning ydes på forhånd som et kontanttilskud til dækning af 50 % af fællesforetagendet BCB's løbende omkostninger og overføres til fællesforetagendet BCB's budget inden hvert regnskabsårs påbegyndelse;

| — | sikrer, at erhvervslivets bidrag til gennemførelsen af de
  RTD&D-aktiviteter
  , der finansieres af fællesforetagendet BCB,
  ydes som naturalydelser og dækker mindst 50 % af de samlede projektomkostninger, beregnet på årsbasis; |
| --- | --- |

—

sikrer, at erhvervslivets bidrag til gennemførelsen af de
  RTD&D-aktiviteter
  , der finansieres af fællesforetagendet BCB,
  ydes som naturalydelser og dækker mindst 50 % af de samlede projektomkostninger, beregnet på årsbasis;

| — | sikrer, at erhvervslivets bidrag til gennemførelsen af de
  FTU-aktiviteter
  , der finansieres af fællesforetagendet BCB,
  mindst svarer til Fællesskabets bidrag |
| --- | --- |

—

sikrer, at erhvervslivets bidrag til gennemførelsen af de
  FTU-aktiviteter
  , der finansieres af fællesforetagendet BCB,
  mindst svarer til Fællesskabets bidrag

| — | er åben for medlemskab for private juridiske enheder (herunder små og mellemstore virksomheder), der er dannet i overensstemmelse med lovgivningen i en medlemsstat
  ,
  et associeret land eller en
  EØF-stat
  , og som har sit hjemsted, centrale administration eller hovedkontor i dette område, forudsat at de er aktive inden for brændselsceller og brint i Europa og har forpligtet sig til at bidrage til fællesforetagendet BCB's målsætninger og ressourcer. |
| --- | --- |

—

er åben for medlemskab for private juridiske enheder (herunder små og mellemstore virksomheder), der er dannet i overensstemmelse med lovgivningen i en medlemsstat
  ,
  et associeret land eller en
  EØF-stat
  , og som har sit hjemsted, centrale administration eller hovedkontor i dette område, forudsat at de er aktive inden for brændselsceller og brint i Europa og har forpligtet sig til at bidrage til fællesforetagendet BCB's målsætninger og ressourcer.

| — | er åben for medlemskab
  på fair og rimelige vilkår
  for private juridiske enheder (herunder små og mellemstore virksomheder
  og relevante sammenslutninger inden for brændselscelle- og brintsektoren
  ), der er dannet i overensstemmelse med lovgivningen i en medlemsstat
  eller
  et associeret land, og som har sit hjemsted, centrale administration eller hovedkontor i dette område, forudsat at de er aktive inden for brændselsceller og brint i Europa og har forpligtet sig til at bidrage til fællesforetagendet BCB's målsætninger og ressourcer. |
| --- | --- |

—

er åben for medlemskab
  på fair og rimelige vilkår
  for private juridiske enheder (herunder små og mellemstore virksomheder
  og relevante sammenslutninger inden for brændselscelle- og brintsektoren
  ), der er dannet i overensstemmelse med lovgivningen i en medlemsstat
  eller
  et associeret land, og som har sit hjemsted, centrale administration eller hovedkontor i dette område, forudsat at de er aktive inden for brændselsceller og brint i Europa og har forpligtet sig til at bidrage til fællesforetagendet BCB's målsætninger og ressourcer.

| 3. | En forskningsgruppe
  , der repræsenterer non profit-forskningsorganisationer, universiteter og forskningscentre,
  kan blive medlem efter oprettelsen af fællesforetagendet BCB, forudsat at
  der er oprettet en enhed, der skal repræsentere forskningsmiljøet. Bestyrelsen behandler og træffer afgørelse om ansøgningen fra forskningsgruppen. |
| --- | --- |

3.

En forskningsgruppe
  , der repræsenterer non profit-forskningsorganisationer, universiteter og forskningscentre,
  kan blive medlem efter oprettelsen af fællesforetagendet BCB, forudsat at
  der er oprettet en enhed, der skal repræsentere forskningsmiljøet. Bestyrelsen behandler og træffer afgørelse om ansøgningen fra forskningsgruppen.

| 3. | En forskningsgruppe kan blive medlem efter oprettelsen af fællesforetagendet BCB, forudsat at
  den har accepteret disse vedtægter
  . |
| --- | --- |

3.

En forskningsgruppe kan blive medlem efter oprettelsen af fællesforetagendet BCB, forudsat at
  den har accepteret disse vedtægter
  .

| 4. | Forskningsgruppen: |
| --- | --- |

4.

Forskningsgruppen:

| 4. | Forskningsgruppen: |
| --- | --- |

4.

Forskningsgruppen:

| — | er en non profit-organisation, hvis formål er at bidrage til at nå målsætningerne for fællesforetagendet BCB; |
| --- | --- |

—

er en non profit-organisation, hvis formål er at bidrage til at nå målsætningerne for fællesforetagendet BCB;

| — | er en non profit-organisation, hvis formål er at bidrage til at nå målsætningerne for fællesforetagendet BCB; |
| --- | --- |

—

er en non profit-organisation, hvis formål er at bidrage til at nå målsætningerne for fællesforetagendet BCB;

| — | er nedsat i overensstemmelse med belgisk lovgivning og opererer i henhold til sine registrerede vedtægter, der er behørigt vedtaget, således at de er i overensstemmelse med det fælles teknologiinitiativ; |
| --- | --- |

—

er nedsat i overensstemmelse med belgisk lovgivning og opererer i henhold til sine registrerede vedtægter, der er behørigt vedtaget, således at de er i overensstemmelse med det fælles teknologiinitiativ;

| — | er nedsat i overensstemmelse med belgisk lovgivning og opererer i henhold til sine registrerede vedtægter, der er behørigt vedtaget, således at de er i overensstemmelse med det fælles teknologiinitiativ; |
| --- | --- |

—

er nedsat i overensstemmelse med belgisk lovgivning og opererer i henhold til sine registrerede vedtægter, der er behørigt vedtaget, således at de er i overensstemmelse med det fælles teknologiinitiativ;

| — | sikrer, at dets bidrag til fællesforetagendet BCB's ressourcer ydes på forhånd som et kontanttilskud til dækning af
  1/12
  af fællesforetagendets løbende omkostninger og overføres til fællesforetagendet BCB's budget inden hvert regnskabsårs påbegyndelse; |
| --- | --- |

—

sikrer, at dets bidrag til fællesforetagendet BCB's ressourcer ydes på forhånd som et kontanttilskud til dækning af
  1/12
  af fællesforetagendets løbende omkostninger og overføres til fællesforetagendet BCB's budget inden hvert regnskabsårs påbegyndelse;

| — | sikrer, at dets bidrag til fællesforetagendet BCB's ressourcer ydes på forhånd som et kontanttilskud til dækning af
  1/20
  af fællesforetagendets løbende omkostninger og overføres til fællesforetagendet BCB's budget inden hvert regnskabsårs påbegyndelse; |
| --- | --- |

—

sikrer, at dets bidrag til fællesforetagendet BCB's ressourcer ydes på forhånd som et kontanttilskud til dækning af
  1/20
  af fællesforetagendets løbende omkostninger og overføres til fællesforetagendet BCB's budget inden hvert regnskabsårs påbegyndelse;

| — | er åben for medlemskab for non profit-forskningsorganisationer, universiteter eller forskningscentre, der er etableret i en medlemsstat, et associeret land eller et kandidatland. |
| --- | --- |

—

er åben for medlemskab for non profit-forskningsorganisationer, universiteter eller forskningscentre, der er etableret i en medlemsstat, et associeret land eller et kandidatland.

| 5. | Et stiftende medlem kan ophæve sit medlemskab af fællesforetagendet BCB. I givet fald afvikles fællesforetagendet BCB i overensstemmelse med artikel I.22. |
| --- | --- |

5.

Et stiftende medlem kan ophæve sit medlemskab af fællesforetagendet BCB. I givet fald afvikles fællesforetagendet BCB i overensstemmelse med artikel I.22.

| 5. | Et stiftende medlem kan ophæve sit medlemskab af fællesforetagendet BCB. I givet fald afvikles fællesforetagendet BCB i overensstemmelse med artikel I.22. |
| --- | --- |

5.

Et stiftende medlem kan ophæve sit medlemskab af fællesforetagendet BCB. I givet fald afvikles fællesforetagendet BCB i overensstemmelse med artikel I.22.

| 6. | Forskningsgruppen kan ophæve sit medlemskab af fællesforetagendet BCB. Ophævelsen træder i kraft og bliver uigenkaldelig seks måneder efter meddelelsen til de stiftende medlemmer, hvorefter det udtrædende medlem fritages for andre forpligtelser end de forpligtelser, der blev godkendt af fællesforetagendet BCB forud for ophævelsen af medlemskabet. |
| --- | --- |

6.

Forskningsgruppen kan ophæve sit medlemskab af fællesforetagendet BCB. Ophævelsen træder i kraft og bliver uigenkaldelig seks måneder efter meddelelsen til de stiftende medlemmer, hvorefter det udtrædende medlem fritages for andre forpligtelser end de forpligtelser, der blev godkendt af fællesforetagendet BCB forud for ophævelsen af medlemskabet.

| 6. | Forskningsgruppen kan ophæve sit medlemskab af fællesforetagendet BCB. Ophævelsen træder i kraft og bliver uigenkaldelig seks måneder efter meddelelsen til de stiftende medlemmer, hvorefter det udtrædende medlem fritages for andre forpligtelser end de forpligtelser, der blev godkendt af fællesforetagendet BCB forud for ophævelsen af medlemskabet. |
| --- | --- |

6.

Forskningsgruppen kan ophæve sit medlemskab af fællesforetagendet BCB. Ophævelsen træder i kraft og bliver uigenkaldelig seks måneder efter meddelelsen til de stiftende medlemmer, hvorefter det udtrædende medlem fritages for andre forpligtelser end de forpligtelser, der blev godkendt af fællesforetagendet BCB forud for ophævelsen af medlemskabet.

Fællesforetagendet
  BCB's forvaltningsorganer er
  bestyrelsen
  og programkontoret. Fællesforetagendet BCB's rådgivende organer er High Level Member States Group, de interesserede parters generalforsamling og
  det videnskabelige udvalg.

| 1. | Fællesforetagendet
  BCB har følgende organer
  : |
| --- | --- |

1.

Fællesforetagendet
  BCB har følgende organer
  :

| a) | bestyrelsen
  , |
| --- | --- |

a)

bestyrelsen
  ,

| b) | den administrerende direktør, |
| --- | --- |

b)

den administrerende direktør,

| c) | det videnskabelige udvalg. |
| --- | --- |

c)

det videnskabelige udvalg.

| 2. | Såfremt en bestemt opgave ikke hører under et af disse organers normale kompetenceområder, er bestyrelsen det kompetente organ. |
| --- | --- |

2.

| 3. | High Level Member States Group og de interesserede parters generalforsamling er fællesforetagendet BCB's eksterne rådgivende organer. |
| --- | --- |

3.

| 2. | Hvis der nedsættes en forskningsgruppe, overdrager Kommissionen
  en plads
  til dennes
  repræsentant
  . |
| --- | --- |

2.

Hvis der nedsættes en forskningsgruppe, overdrager Kommissionen
  en plads
  til dennes
  repræsentant
  .

| 2. | Hvis der nedsættes en forskningsgruppe, overdrager Kommissionen
  mindst én plads
  til dennes
  repræsentant(er)
  . |
| --- | --- |

2.

Hvis der nedsættes en forskningsgruppe, overdrager Kommissionen
  mindst én plads
  til dennes
  repræsentant(er)
  .

| 4. | Bestyrelsen
  vælger
  sin formand. Formanden
  vælges for to år
  . |
| --- | --- |

4.

Bestyrelsen
  vælger
  sin formand. Formanden
  vælges for to år
  .

| 4. | Bestyrelsen
  udnævner
  sin formand
  blandt industrigruppens medlemmer.
  Formanden
  udnævnes for et år og kan genudnævnes én gang. SMV'ernes repræsentant og forskningsgruppens repræsentant udnævnes til næstformænd. |
| --- | --- |

4.

Bestyrelsen
  udnævner
  sin formand
  blandt industrigruppens medlemmer.
  Formanden
  udnævnes for et år og kan genudnævnes én gang. SMV'ernes repræsentant og forskningsgruppens repræsentant udnævnes til næstformænd.

| 8. | Bestyrelsen kan fra gang til gang invitere observatører til at deltage i møderne uden stemmeret, navnlig repræsentanter for regionerne og regelfastsættende organer. |
| --- | --- |

8.

Bestyrelsen kan fra gang til gang invitere observatører til at deltage i møderne uden stemmeret, navnlig repræsentanter for regionerne og regelfastsættende organer.

| 8. | Bestyrelsen kan fra gang til gang invitere observatører til at deltage i møderne uden stemmeret, navnlig repræsentanter for regionerne og regelfastsættende organer
  samt relevante erhvervssammenslutninger inden for brændselscelle- og brintsektoren. |
| --- | --- |

8.

Bestyrelsen kan fra gang til gang invitere observatører til at deltage i møderne uden stemmeret, navnlig repræsentanter for regionerne og regelfastsættende organer
  samt relevante erhvervssammenslutninger inden for brændselscelle- og brintsektoren.

| — | godkende indkaldelser af forslag; |
| --- | --- |

—

godkende indkaldelser af forslag;

| — | begrundelse og
  godkendelse af
  eventuelle afvigelser fra finansforordningen
  for fællesforetagendet BCB i overensstemmelse med artikel 8; |
| --- | --- |

—

begrundelse og
  godkendelse af
  eventuelle afvigelser fra finansforordningen
  for fællesforetagendet BCB i overensstemmelse med artikel 8;

| — | godkendelse af
  de finansielle bestemmelser
  for fællesforetagendet BCB i overensstemmelse med artikel 8
  efter høring af Kommissionen
  ; |
| --- | --- |

—

godkendelse af
  de finansielle bestemmelser
  for fællesforetagendet BCB i overensstemmelse med artikel 8
  efter høring af Kommissionen
  ;

| — | begrundelse af eventuelle ønsker om afvigelser fra forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002, godkendelse af eventuelle afvigelser efter forudgående samtykke fra Kommissionen og oplysning til budgetmyndigheden om eventuelle godkendte afvigelser; |
| --- | --- |

—

begrundelse af eventuelle ønsker om afvigelser fra forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002, godkendelse af eventuelle afvigelser efter forudgående samtykke fra Kommissionen og oplysning til budgetmyndigheden om eventuelle godkendte afvigelser;

| 6. | Direktøren er fællesforetagendet BCB's retlige repræsentant. Han/hun udfører sine opgaver i uafhængighed og står til ansvar over for bestyrelsen. |
| --- | --- |

6.

Direktøren er fællesforetagendet BCB's retlige repræsentant. Han/hun udfører sine opgaver i uafhængighed og står til ansvar over for bestyrelsen.

| 6. | Direktøren er fællesforetagendet BCB's retlige repræsentant. Han/hun udfører sine opgaver i uafhængighed
  , især hvad angår udvælgelsen af projektforslag og forvaltningen af forslagene,
  og står til ansvar over for bestyrelsen. |
| --- | --- |

6.

Direktøren er fællesforetagendet BCB's retlige repræsentant. Han/hun udfører sine opgaver i uafhængighed
  , især hvad angår udvælgelsen af projektforslag og forvaltningen af forslagene,
  og står til ansvar over for bestyrelsen.

| 8. | Direktøren ansættes af bestyrelsen for en
  første
  periode på
  op til
  tre år
  på grundlag af en liste over ansøgere foreslået af Kommissionen.
  Efter en evaluering af direktørens præstationer kan bestyrelsen forlænge ansættelsesperioden én gang med en periode på højst fire år. |
| --- | --- |

8.

Direktøren ansættes af bestyrelsen for en
  første
  periode på
  op til
  tre år
  på grundlag af en liste over ansøgere foreslået af Kommissionen.
  Efter en evaluering af direktørens præstationer kan bestyrelsen forlænge ansættelsesperioden én gang med en periode på højst fire år.

| 8. | Direktøren ansættes af bestyrelsen for en periode på tre år
  efter offentliggørelse af en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende og andre offentligt tilgængelige tidsskrifter eller på internettet
  . Efter en evaluering af direktørens præstationer kan bestyrelsen forlænge ansættelsesperioden én gang med en periode på højst fire år,
  hvorefter der vil blive offentliggjort en indkaldelse af interessetilkendegivelser på samme måde
  . |
| --- | --- |

8.

Direktøren ansættes af bestyrelsen for en periode på tre år
  efter offentliggørelse af en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende og andre offentligt tilgængelige tidsskrifter eller på internettet
  . Efter en evaluering af direktørens præstationer kan bestyrelsen forlænge ansættelsesperioden én gang med en periode på højst fire år,
  hvorefter der vil blive offentliggjort en indkaldelse af interessetilkendegivelser på samme måde
  .

Det videnskabelige udvalg
  varetager følgende opgaver
  :

| — | udarbejdelse af udtalelser om relevansen af og fremskridtene i de årlige RTD&D-aktiviteter og henstillinger til ændringer; |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af udtalelser om relevansen af og fremskridtene i de årlige RTD&D-aktiviteter og henstillinger til ændringer;

| — | udarbejdelse af
  udtalelser om de videnskabelige
  prioriteter for den flerårige RTD&D-aktivitetsplan
  ; |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af
  udtalelser om de videnskabelige
  prioriteter for den flerårige RTD&D-aktivitetsplan
  ;

| — | rådgivning af bestyrelsen om de videnskabelige gennembrud, der er beskrevet i den årlige aktivitetsrapport. |
| --- | --- |

—

rådgivning af bestyrelsen om de videnskabelige gennembrud, der er beskrevet i den årlige aktivitetsrapport.

Det videnskabelige udvalg
  har til opgave at
  :

| a) | opstille de videnskabelige prioriteter for forlagene til de årlige og flerårlige gennemførelsesplaner; |
| --- | --- |

a)

opstille de videnskabelige prioriteter for forlagene til de årlige og flerårlige gennemførelsesplaner;

| b) | udarbejde
  udtalelser om de videnskabelige
  resultater, der er beskrevet i den årlige aktivitetsrapport; |
| --- | --- |

b)

udarbejde
  udtalelser om de videnskabelige
  resultater, der er beskrevet i den årlige aktivitetsrapport;

| c) | rådgive om sammensætningen af peer review-udvalg
  . |
| --- | --- |

c)

rådgive om sammensætningen af peer review-udvalg
  .

| 1. | Det samlede bidrag fra Fællesskabet til fællesforetagendet BCB's løbende omkostninger og driftsomkostninger til RTD&D-aktiviteter overstiger ikke 470 mio. EUR fra det syvende rammeprogram. Det forventes, at de løbende omkostninger ikke overstiger 20 mio. EUR. |
| --- | --- |

1.

| 1. | Fællesforetagendet BCB finansieres i fællesskab af medlemmerne via finansielle bidrag, der betales i rater, og bidrag i naturalier fra juridiske enheder, der deltager i aktiviteterne. Fællesforetagendet BCB's løbende omkostninger dækkes fra starten ligeligt af kontanttilskud fra Fællesskabet og industrigruppen. Så snart forskningsgruppen bliver medlem af fællesforetagendet BCB, bidrager den med 1/20 til de løbende omkostninger, og Kommissionens bidrag til de løbende omkostninger nedskæres tilsvarende. Fællesskabets samlede bidrag til fællesforetagendet BCB's løbende omkostninger må ikke overstige 20 mio. EUR. Hvis en del af Fællesskabets bidrag ikke anvendes, stilles det til rådighed for fællesforetagendet BCB's aktiviteter. |
| --- | --- |

1.

| 7. | Den private sektor, navnlig medlemmerne af industrigruppen, bidrager til projektets driftsomkostninger i form af naturalydelser. Bidragene i form af naturalydelser svarer som minimum til den offentlige finansiering. Det samlede niveau for bidrag i form af naturalydelser beregnet på årsbasis vurderes én gang om året. Den første vurdering indledes ved afslutningen af hvert regnskabsår efter påbegyndelsen af fællesforetagendet BCB. Vurderingen foretages derefter hvert regnskabsår af en uafhængig enhed. Resultaterne af vurderingen forelægges Kommissionen senest fire måneder efter udgangen af hvert regnskabsår. |
| --- | --- |

7.

Den private sektor, navnlig medlemmerne af industrigruppen, bidrager til projektets driftsomkostninger i form af naturalydelser. Bidragene i form af naturalydelser svarer som minimum til den offentlige finansiering. Det samlede niveau for bidrag i form af naturalydelser beregnet på årsbasis vurderes én gang om året. Den første vurdering indledes ved afslutningen af hvert regnskabsår efter påbegyndelsen af fællesforetagendet BCB. Vurderingen foretages derefter hvert regnskabsår af en uafhængig enhed. Resultaterne af vurderingen forelægges Kommissionen senest fire måneder efter udgangen af hvert regnskabsår.

| 7. | Den private sektor, navnlig medlemmerne af industrigruppen, bidrager til projektets driftsomkostninger i form af naturalydelser. Bidragene i form af naturalydelser svarer som minimum til den offentlige finansiering.
  Hvis Kommissionens Fælles Forskningscenter deltager i projekter, anses Forskningscentrets naturalydelser ikke som en del af Fællesskabets bidrag.
  Det samlede niveau for bidrag i form af naturalydelser beregnet på årsbasis vurderes én gang om året. Den første vurdering indledes ved afslutningen af hvert regnskabsår efter påbegyndelsen af fællesforetagendet BCB. Vurderingen foretages derefter hvert regnskabsår af en uafhængig enhed. Resultaterne af vurderingen forelægges Kommissionen senest fire måneder efter udgangen af hvert regnskabsår. |
| --- | --- |

7.

Den private sektor, navnlig medlemmerne af industrigruppen, bidrager til projektets driftsomkostninger i form af naturalydelser. Bidragene i form af naturalydelser svarer som minimum til den offentlige finansiering.
  Hvis Kommissionens Fælles Forskningscenter deltager i projekter, anses Forskningscentrets naturalydelser ikke som en del af Fællesskabets bidrag.
  Det samlede niveau for bidrag i form af naturalydelser beregnet på årsbasis vurderes én gang om året. Den første vurdering indledes ved afslutningen af hvert regnskabsår efter påbegyndelsen af fællesforetagendet BCB. Vurderingen foretages derefter hvert regnskabsår af en uafhængig enhed. Resultaterne af vurderingen forelægges Kommissionen senest fire måneder efter udgangen af hvert regnskabsår.

| 3. | De juridiske enheder, der ønsker at deltage i et projekt, danner et konsortium og udpeger et af deres medlemmer til at fungere som projektkoordinator.
  Koordinatoren er sædvanligvis medlem af industrigruppen eller forskningsgruppen, hvis der er nedsat en sådan forskningsgruppe. Undtagelser godkendes af bestyrelsen. |
| --- | --- |

3.

De juridiske enheder, der ønsker at deltage i et projekt, danner et konsortium og udpeger et af deres medlemmer til at fungere som projektkoordinator.
  Koordinatoren er sædvanligvis medlem af industrigruppen eller forskningsgruppen, hvis der er nedsat en sådan forskningsgruppe. Undtagelser godkendes af bestyrelsen.

| 3. | De juridiske enheder, der ønsker at deltage i et projekt, danner et konsortium og udpeger et af deres medlemmer til at fungere som projektkoordinator. |
| --- | --- |

3.

De juridiske enheder, der ønsker at deltage i et projekt, danner et konsortium og udpeger et af deres medlemmer til at fungere som projektkoordinator.

Artikel I.9a

Gennemførelse af FTU-aktiviteter

| 1. | Fællesforetagendet BCB støtter FTU-aktiviteter efter åbne indkaldelser af konkurrerende forslag, en uafhængig evaluering og indgåelse af en tilskudsaftale og en konsortieaftale for hvert projekt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I særlige tilfælde kan fællesforetagendet BCB anvende udbud, hvis det skønnes nødvendigt for effektivt at kunne opfylde forskningsmålsætningerne. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fællesforetagendet BCB definerer procedurerne og mekanismerne for gennemførelse, overvågning og kontrol af tilskudsaftalerne. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tilskudsaftalen
  :






  — | sikrer passende foranstaltninger med henblik på gennemførelsen af FTU-aktiviteterne; |
| --- | --- | --- |

4.

Tilskudsaftalen
  :

—

sikrer passende foranstaltninger med henblik på gennemførelsen af FTU-aktiviteterne;

| — | fastlægger passende finansielle ordninger og bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder på basis af principperne i artikel 17 i denne forordning; |
| --- | --- |

—

fastlægger passende finansielle ordninger og bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder på basis af principperne i artikel 17 i denne forordning;

| — | indeholder bestemmelser om forholdet mellem projektkonsortiet og fællesforetagendet BCB. |
| --- | --- |

—

indeholder bestemmelser om forholdet mellem projektkonsortiet og fællesforetagendet BCB.

| 5. | Konsortieaftalen indgås af projektdeltagerne forud for indgåelsen af støtteaftalen. Den:







  — | sikrer passende foranstaltninger med henblik på gennemførelsen af støtteaftalen; |
| --- | --- | --- |

5.

—

sikrer passende foranstaltninger med henblik på gennemførelsen af støtteaftalen;

| — | indeholder bestemmelser om forholdet mellem deltagere i et projekt, navnlig bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder. |
| --- | --- |

—

indeholder bestemmelser om forholdet mellem deltagere i et projekt, navnlig bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder.

Støtteberettigelse

Finansiering af aktiviteter

| 1. | Fællesskabets bidrag til fællesforetagendet BCB anvendes til finansiering af RTD&D-aktiviteterne efter indkaldelser af konkurrerende forslag. |
| --- | --- |

1.

| 1. | Følgende enheder kan modtage støtte: |
| --- | --- |

1.

| a) | juridiske enheder, der er etableret i en medlemsstat eller et associeret land; |
| --- | --- |

a)

juridiske enheder, der er etableret i en medlemsstat eller et associeret land;

| b) | internationale organisationer, der har status som juridisk person i henhold til den internationale offentlige ret, samt specialiserede agenturer, der er oprettet af sådanne organisationer; |
| --- | --- |

b)

internationale organisationer, der har status som juridisk person i henhold til den internationale offentlige ret, samt specialiserede agenturer, der er oprettet af sådanne organisationer;

| c) | juridiske enheder fra tredjelande, forudsat at bestyrelsen skønner, at deres deltagelse er særligt gavnlig for projektet. |
| --- | --- |

c)

juridiske enheder fra tredjelande, forudsat at bestyrelsen skønner, at deres deltagelse er særligt gavnlig for projektet.

| 2. | I særlige tilfælde kan fællesforetagendet BCB anvende udbud, hvis det skønnes nødvendigt for effektivt at kunne opfylde forskningsmålsætningerne. |
| --- | --- |

2.

| 2. | For at kunne komme i betragtning til fællesskabsfinansiering skal udgifter i forbindelse med gennemførelsen af FTU-aktiviteter være uden moms. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Private juridiske enheder, der opfylder alle nedenstående kriterier, kan modtage støtte: |
| --- | --- |

3.

| 3. | De øvre grænser for Fællesskabets finansielle bidrag til projekter skal være i overensstemmelse med dem, der er fastsat i reglerne for deltagelse i det syvende rammeprogram. Hvis et lavere bidragsniveau er nødvendigt for at opfylde de relevante principper omhandlet i artikel I.8, skal nedskæringen stå i rimeligt forhold til ovennævnte øvre grænser for finansielle bidrag fastsat i reglerne for deltagelse i det syvende rammeprogram for alle kategorier deltagere i hvert enkelt projekt. |
| --- | --- |

3.

| a) | de er etableret i en medlemsstat eller har deres hjemsted eller centrale kontor eller hovedkontor i en stat, der er kontrahent i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, eller som er et associeret land eller kandidatland; |
| --- | --- |

a)

de er etableret i en medlemsstat eller har deres hjemsted eller centrale kontor eller hovedkontor i en stat, der er kontrahent i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, eller som er et associeret land eller kandidatland;

| b) | de varetager relevante RTD&D-, industrialiserings- eller udbredelsesaktiviteter inden for brændselsceller og/eller brint og/eller konkrete planer om at gøre dette i den nærmeste fremtid i Den Europæiske Union eller Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. |
| --- | --- |

b)

de varetager relevante RTD&D-, industrialiserings- eller udbredelsesaktiviteter inden for brændselsceller og/eller brint og/eller konkrete planer om at gøre dette i den nærmeste fremtid i Den Europæiske Union eller Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

| 4. | Følgende enheder kan ligeledes modtage støtte: |
| --- | --- |

4.

| a) | offentlige non profit-organisationer, der er etableret i en medlemsstat, et associeret land, et kandidatland eller inden for EØS, herunder sekundære og højere uddannelsesinstitutioner; |
| --- | --- |

a)

offentlige non profit-organisationer, der er etableret i en medlemsstat, et associeret land, et kandidatland eller inden for EØS, herunder sekundære og højere uddannelsesinstitutioner;

| b) | internationale organisationer, der har status som juridisk person i henhold til folkeretten, samt specialiserede agenturer, der er etableret af sådanne mellemstatslige organisationer; |
| --- | --- |

b)

internationale organisationer, der har status som juridisk person i henhold til folkeretten, samt specialiserede agenturer, der er etableret af sådanne mellemstatslige organisationer;

| c) | juridiske enheder fra tredjelande, forudsat at bestyrelsen skønner, at deres deltagelse er særligt gavnlig for projektet. |
| --- | --- |

c)

juridiske enheder fra tredjelande, forudsat at bestyrelsen skønner, at deres deltagelse er særligt gavnlig for projektet.

| 1. | De finansielle bestemmelser for fællesforetagendet BCB
  er baseret på principperne i forordning nr. 1605/2002 (Euratom). Bestemmelserne kan afvige fra forordning nr. 1605/2002, hvor det er nødvendigt af hensyn til de særlige krav, som fællesforetagendet BCB's drift stiller, og forudsat at afvigelserne på forhånd er aftalt med Kommissionen. |
| --- | --- |

1.

De finansielle bestemmelser for fællesforetagendet BCB
  er baseret på principperne i forordning nr. 1605/2002 (Euratom). Bestemmelserne kan afvige fra forordning nr. 1605/2002, hvor det er nødvendigt af hensyn til de særlige krav, som fællesforetagendet BCB's drift stiller, og forudsat at afvigelserne på forhånd er aftalt med Kommissionen.

| 1. | De finansielle bestemmelser for fællesforetagendet BCB
  må ikke afvige fra forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002, medmindre dette er nødvendigt af hensyn til særlige driftsbehov. Kommissionens forudgående samtykke er nødvendigt for vedtagelsen af regler, der afviger fra forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002. Budgetmyndigheden informeres om sådanne afvigelser. |
| --- | --- |

1.

De finansielle bestemmelser for fællesforetagendet BCB
  må ikke afvige fra forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002, medmindre dette er nødvendigt af hensyn til særlige driftsbehov. Kommissionens forudgående samtykke er nødvendigt for vedtagelsen af regler, der afviger fra forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002. Budgetmyndigheden informeres om sådanne afvigelser.

| 5. | Senest to måneder efter hvert regnskabsårs afslutning forelægges fællesforetagendets foreløbige årsregnskab for Kommissionen og Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber (»Revisionsretten«). Revisionsretten fremsætter senest den 15. juni efter hvert regnskabsårs afslutning sine bemærkninger til fællesskabsforetagendets foreløbige årsregnskab. Regnskabsårets regnskaber sendes i det følgende år til Kommissionens regnskabsfører i henhold til fristen i rammefinansforordningen, så Kommissionens regnskabsfører kan konsolidere disse med |
| --- | --- |

5.

Senest to måneder efter hvert regnskabsårs afslutning forelægges fællesforetagendets foreløbige årsregnskab for Kommissionen og Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber (»Revisionsretten«). Revisionsretten fremsætter senest den 15. juni efter hvert regnskabsårs afslutning sine bemærkninger til fællesskabsforetagendets foreløbige årsregnskab. Regnskabsårets regnskaber sendes i det følgende år til Kommissionens regnskabsfører i henhold til fristen i rammefinansforordningen, så Kommissionens regnskabsfører kan konsolidere disse med

| 5. | Senest to måneder efter hvert regnskabsårs afslutning forelægges fællesforetagendets foreløbige årsregnskab for Kommissionen og Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber (»Revisionsretten«). Revisionsretten fremsætter senest den 15. juni efter hvert regnskabsårs afslutning sine bemærkninger til fællesskabsforetagendets foreløbige årsregnskab. Regnskabsårets regnskaber sendes i det følgende år til Kommissionens regnskabsfører i henhold til fristen i rammefinansforordningen, så Kommissionens regnskabsfører kan konsolidere disse med |
| --- | --- |

5.

Senest to måneder efter hvert regnskabsårs afslutning forelægges fællesforetagendets foreløbige årsregnskab for Kommissionen og Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber (»Revisionsretten«). Revisionsretten fremsætter senest den 15. juni efter hvert regnskabsårs afslutning sine bemærkninger til fællesskabsforetagendets foreløbige årsregnskab. Regnskabsårets regnskaber sendes i det følgende år til Kommissionens regnskabsfører i henhold til fristen i rammefinansforordningen, så Kommissionens regnskabsfører kan konsolidere disse med

Fællesskabets årsregnskaber. Fællesforetagendet årsregnskab skal udarbejdes og revideres i henhold til EF-regnskabsreglerne som vedtaget af Kommissionens regnskabsfører.

Fællesskabets årsregnskaber.
  Den årlige resultatopgørelse og balance for det foregående år skal forelægges for budgetmyndigheden.
  Fællesforetagendet årsregnskab skal udarbejdes og revideres i henhold til EF-regnskabsreglerne som vedtaget af Kommissionens regnskabsfører.

| 6. | Decharge for gennemførelsen af
  budgettet
  meddeles af Europa-Parlamentet
  efter henstilling fra Rådet i overensstemmelse med
  en procedure i
  henhold til finansforordningen
  for fællesforetagendet BCB. |
| --- | --- |

6.

Decharge for gennemførelsen af
  budgettet
  meddeles af Europa-Parlamentet
  efter henstilling fra Rådet i overensstemmelse med
  en procedure i
  henhold til finansforordningen
  for fællesforetagendet BCB.

| 6. | Decharge for gennemførelsen af
  fællesforetagendet BCB's budget
  meddeles af Europa-Parlamentet
  under hensyntagen til Rådets henstilling efter
  en procedure
  , der fastsættes
  i
  de finansielle bestemmelser
  for fællesforetagendet BCB. |
| --- | --- |

6.

Decharge for gennemførelsen af
  fællesforetagendet BCB's budget
  meddeles af Europa-Parlamentet
  under hensyntagen til Rådets henstilling efter
  en procedure
  , der fastsættes
  i
  de finansielle bestemmelser
  for fællesforetagendet BCB.

| 1. | Personaleressourcerne fastlægges i stillingsfortegnelsen, der vil blive opstillet i det årlige budget. |
| --- | --- |

1.

Personaleressourcerne fastlægges i stillingsfortegnelsen, der vil blive opstillet i det årlige budget.

| 1. | Personaleressourcerne fastlægges i stillingsfortegnelsen, der vil blive opstillet i det årlige budget
  og fremsendt af Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet sammen med Den Europæiske Unions foreløbige budgetforslag
  . |
| --- | --- |

1.

Personaleressourcerne fastlægges i stillingsfortegnelsen, der vil blive opstillet i det årlige budget
  og fremsendt af Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet sammen med Den Europæiske Unions foreløbige budgetforslag
  .

| 2. | Fællesforetagendet BCB's medarbejdere ansættes som midlertidigt ansatte og kontraktansatte på tidsbegrænsede kontrakter, der kan forlænges en gang til en maksimal samlet periode på syv år. |
| --- | --- |

2.

udgår

Oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint

udgår

| 1. | Fællesforetagendet BCB støtter RTD&D-aktiviteter efter indkaldelser af konkurrerende forslag, en uafhængig evaluering og indgåelse af en støtteaftale og en konsortieaftale for hvert projekt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fællesforetagendet BCB definerer procedurerne og mekanismerne for gennemførelse, overvågning og kontrol af støtteaftalerne. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Støtteaftalen:







  — | sikrer passende foranstaltninger med henblik på gennemførelsen af RTD&D-aktiviteterne; |
| --- | --- | --- |

3.

—

sikrer passende foranstaltninger med henblik på gennemførelsen af RTD&D-aktiviteterne;

| — | fastlægger passende finansielle ordninger og bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder på basis af principperne i artikel I.24; |
| --- | --- |

—

fastlægger passende finansielle ordninger og bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder på basis af principperne i artikel I.24;

| — | indeholder bestemmelser om forholdet mellem projektkonsortiet og fællesforetagendet BCB. |
| --- | --- |

—

indeholder bestemmelser om forholdet mellem projektkonsortiet og fællesforetagendet BCB.

| 4. | Konsortieaftalen:







  — | indgås af projektdeltagerne forud for indgåelsen af støtteaftalen; |
| --- | --- | --- |

4.

—

indgås af projektdeltagerne forud for indgåelsen af støtteaftalen;

| — | sikrer passende foranstaltninger med henblik på gennemførelsen af støtteaftalen; |
| --- | --- |

—

sikrer passende foranstaltninger med henblik på gennemførelsen af støtteaftalen;

| — | indeholder bestemmelser om forholdet mellem deltagere i et projekt, navnlig bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder. |
| --- | --- |

—

indeholder bestemmelser om forholdet mellem deltagere i et projekt, navnlig bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder.

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1525/2007 (EUT L 343 af 27.12.2007, s. 9).

(2)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. Ændret ved afgørelse 2008/29/EF (EUT L 6 af 10.1.2008, s. 7).

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/144 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/144

---

Fællesskabsfonden for Tobak *

P6_TA(2008)0204

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003 for så vidt angår overførsel af tobaksstøtte til Fællesskabsfonden for Tobak for 2008 og 2009 og forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår finansiering af Fællesskabsfonden for Tobak (KOM(2008)0051 — C6-0062/2008 — 2008/0020(CNS))

(2009/C 279 E/30)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0051), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0051),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, stk. 2, tredje afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0062/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, stk. 2, tredje afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0062/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Budgetudvalget (A6-0164/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Budgetudvalget (A6-0164/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | finder, at den finansieringsramme, der er angivet, skal være forenelig med loftet for udgiftsområde 2 i den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2007-2013, og påpeger, at det årlige beløb vil blive fastsat under den årlige budgetprocedure og vurderet i en flerårig sammenhæng; |
| --- | --- |

2.

finder, at den finansieringsramme, der er angivet, skal være forenelig med loftet for udgiftsområde 2 i den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2007-2013, og påpeger, at det årlige beløb vil blive fastsat under den årlige budgetprocedure og vurderet i en flerårig sammenhæng;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 4. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 5. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

5.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| (1) | Efter artikel 110j i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere og om ændring af visse forordninger kan der ydes tobaksstøtte til producenter af råtobak
  for høstårene 2006 til 2009
  . |
| --- | --- |

(1)

Efter artikel 110j i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere og om ændring af visse forordninger kan der ydes tobaksstøtte til producenter af råtobak
  for høstårene 2006 til 2009
  .

| (1) | Efter artikel 110j i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere og om ændring af visse forordninger kan der ydes tobaksstøtte til producenter af råtobak
  indtil høståret 2012
  . |
| --- | --- |

(1)

Efter artikel 110j i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere og om ændring af visse forordninger kan der ydes tobaksstøtte til producenter af råtobak
  indtil høståret 2012
  .

| (1a) | I betragtning af de talrige reformer, der har fundet sted siden 2004, navnlig inden for frugt- og grøntsektoren, er det vigtigt, at producenterne af råtobak ikke udsættes for forskelsbehandling i forhold til de øvrige europæiske landbrugere. |
| --- | --- |

(1a)

I betragtning af de talrige reformer, der har fundet sted siden 2004, navnlig inden for frugt- og grøntsektoren, er det vigtigt, at producenterne af råtobak ikke udsættes for forskelsbehandling i forhold til de øvrige europæiske landbrugere.

| (3) | De foranstaltninger, som Fællesskabsfonden for Tobak har finansieret, har haft stor succes og har tjent som et positivt eksempel på samarbejdet mellem landbrug og sundhedspolitikker. Med henblik på at sikre videreførelsen af sådanne foranstaltninger, og fordi fonden altid er blevet finansieret ved overførsel af tobaksstøtte, bør der overføres et beløb svarende til
  5 %
  af den tobaksstøtte, der for kalenderårene
  2008 og 2009
  ydes til Fællesskabsfonden for Tobak. |
| --- | --- |

(3)

De foranstaltninger, som Fællesskabsfonden for Tobak har finansieret, har haft stor succes og har tjent som et positivt eksempel på samarbejdet mellem landbrug og sundhedspolitikker. Med henblik på at sikre videreførelsen af sådanne foranstaltninger, og fordi fonden altid er blevet finansieret ved overførsel af tobaksstøtte, bør der overføres et beløb svarende til
  5 %
  af den tobaksstøtte, der for kalenderårene
  2008 og 2009
  ydes til Fællesskabsfonden for Tobak.

| (3) | De foranstaltninger, som Fællesskabsfonden for Tobak har finansieret, har haft stor succes og har tjent som et positivt eksempel på samarbejdet mellem landbrug og sundhedspolitikker. Med henblik på at sikre videreførelsen af sådanne foranstaltninger, og fordi fonden altid er blevet finansieret ved overførsel af tobaksstøtte, bør der overføres et beløb svarende til
  6 %
  af den tobaksstøtte, der for kalenderårene
  2009 til 2012
  ydes til Fællesskabsfonden for Tobak. |
| --- | --- |

(3)

De foranstaltninger, som Fællesskabsfonden for Tobak har finansieret, har haft stor succes og har tjent som et positivt eksempel på samarbejdet mellem landbrug og sundhedspolitikker. Med henblik på at sikre videreførelsen af sådanne foranstaltninger, og fordi fonden altid er blevet finansieret ved overførsel af tobaksstøtte, bør der overføres et beløb svarende til
  6 %
  af den tobaksstøtte, der for kalenderårene
  2009 til 2012
  ydes til Fællesskabsfonden for Tobak.

Forordning (EF) nr. 1782/2003 ændres således:

| – 1) | Artikel 110j affattes således:




  Artikel 110j




  Anvendelsesområde




  For høstårene indtil 2012 kan der ydes støtte til landbrugere, som producerer råtobak henhørende under KN-kode 2401, på de betingelser, der er fastsat i dette kapitel. |
| --- | --- |

– 1)

Artikel 110j affattes således:

Artikel 110j

Anvendelsesområde

For høstårene indtil 2012 kan der ydes støtte til landbrugere, som producerer råtobak henhørende under KN-kode 2401, på de betingelser, der er fastsat i dette kapitel.

| – 1a) | I artikel 110l affattes tabellen således:








  (i mio EUR) |
| --- | --- |
| | 2009-2012 |
| Tyskland | p.m. |
| Spanien | p.m. |
| Frankrig | p.m. |
| Italien (undtagen Puglia) | p.m. |
| Portugal | p.m. |

– 1a)

I artikel 110l affattes tabellen således:

(i mio EUR)

2009-2012

Tyskland

p.m.

Spanien

p.m.

Frankrig

p.m.

Italien (undtagen Puglia)

p.m.

Portugal

p.m.

Artikel 110m
  i forordning (EF) nr. 1782/2003
  affattes således:

| – 1b) | Artikel 110m affattes således: |
| --- | --- |

– 1b)

Artikel 110m affattes således:

Artikel 110 m

Artikel 110 m

Overførsel til Fællesskabsfonden for Tobak

Overførsel til Fællesskabsfonden for Tobak

Et beløb svarende til 4 % for kalenderåret 2006
  og
  5 % for
  kalenderårene 2007, 2008 og 2009
  af den støtte, der ydes i henhold til dette kapitel, tjener til finansiering af oplysningskampagner, der tilrettelægges af Fællesskabsfonden for Tobak, jf. artikel 13 i forordning (EØF) nr. 2075/92.

Et beløb svarende til 4 % for kalenderåret 2006
  ,
  5 % for
  kalenderåret 2007 og 6 % for kalenderårene 2009-2012
  af den støtte, der ydes i henhold til dette kapitel, tjener til finansiering af oplysningskampagner, der tilrettelægges af Fællesskabsfonden for Tobak, jf. artikel 13 i forordning (EØF) nr. 2075/92.

| – 1c) | Artikel 143e udgår. |
| --- | --- |

– 1c)

Artikel 143e udgår.

| – 1d) | Bilag VII, punkt I, andet afsnit, udgår. |
| --- | --- |

– 1d)

Bilag VII, punkt I, andet afsnit, udgår.

| b) | for kalenderårene
  2006 til 2009
  i henhold til artikel 110m i forordning (EF) nr. 1782/2003. |
| --- | --- |

b)

for kalenderårene
  2006 til 2009
  i henhold til artikel 110m i forordning (EF) nr. 1782/2003.

| b) | for kalenderårene
  2006 og 2007 samt 2009 til 2012
  i henhold til artikel 110m i forordning (EF) nr. 1782/2003. |
| --- | --- |

b)

for kalenderårene
  2006 og 2007 samt 2009 til 2012
  i henhold til artikel 110m i forordning (EF) nr. 1782/2003.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/148 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/148

---

Kød- og husdyrsstatistik ***I

P6_TA(2008)0206

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistikker over husdyrbestande og kødproduktion (KOM(2007)0129 — C6-0099/2007 — 2007/0051(COD))

(2009/C 279 E/31)

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0129), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0129),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0099/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0099/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0130/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0130/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

P6_TC1-COD(2007)0051

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om statistikker over husdyrbestande og kødproduktion og om ophævelse af Rådets direktiv 93/23/EØF, 93/24/EØF og 93/25/EØF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. ...)

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/149 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/149

---

Medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker *

P6_TA(2008)0207

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 20. maj 2008 om forslag til Rådets beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (KOM(2007)0803 DEL V — C6-0031/2008 — 2007/0300(CNS))

(2009/C 279 E/32)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0803) DEL V, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0803) DEL V,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 128, stk. 2, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0031/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 128, stk. 2, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0031/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0172/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0172/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| 2. | Gennemgangen af medlemsstaternes nationale reformprogrammer i Kommissionens årlige statusrapport og i udkastet til en fælles beskæftigelsesrapport viser, at medlemsstaterne på følgende prioriterede områder fortsat skal gøre en indsats for: |
| --- | --- |

2.

Gennemgangen af medlemsstaternes nationale reformprogrammer i Kommissionens årlige statusrapport og i udkastet til en fælles beskæftigelsesrapport viser, at medlemsstaterne på følgende prioriterede områder fortsat skal gøre en indsats for:

| 2. | Gennemgangen af medlemsstaternes nationale reformprogrammer i Kommissionens årlige statusrapport og i udkastet til en fælles beskæftigelsesrapport viser, at medlemsstaterne på følgende prioriterede områder fortsat skal gøre en indsats for
  at opnå fuld beskæftigelse, forbedre kvaliteten i arbejdet og de lige muligheder og skabe social samhørighed og for
  : |
| --- | --- |

2.

Gennemgangen af medlemsstaternes nationale reformprogrammer i Kommissionens årlige statusrapport og i udkastet til en fælles beskæftigelsesrapport viser, at medlemsstaterne på følgende prioriterede områder fortsat skal gøre en indsats for
  at opnå fuld beskæftigelse, forbedre kvaliteten i arbejdet og de lige muligheder og skabe social samhørighed og for
  :

| — | at få flere personer i
  beskæftigelse
  og holde dem på arbejdsmarkedet, øge arbejdskraftudbuddet og modernisere de sociale beskyttelsessystemer |
| --- | --- |

—

at få flere personer i
  beskæftigelse
  og holde dem på arbejdsmarkedet, øge arbejdskraftudbuddet og modernisere de sociale beskyttelsessystemer

| — | at
  skabe mere og bedre beskæftigelse,
  få flere personer i
  kvalitetsbeskæftigelse
  og holde dem på arbejdsmarkedet, øge arbejdskraftudbuddet og modernisere de sociale beskyttelsessystemer
  og sikre rummelige arbejdsmarkeder |
| --- | --- |

—

at
  skabe mere og bedre beskæftigelse,
  få flere personer i
  kvalitetsbeskæftigelse
  og holde dem på arbejdsmarkedet, øge arbejdskraftudbuddet og modernisere de sociale beskyttelsessystemer
  og sikre rummelige arbejdsmarkeder

| — | at forbedre arbejdstageres og virksomheders omstillingsevne |
| --- | --- |

—

at forbedre arbejdstageres og virksomheders omstillingsevne

| — | at forbedre arbejdstageres og virksomheders omstillingsevne
  og sikkerhed for at fremme et fleksibelt arbejdsmarked og fremme arbejdstageres beskæftigelsesevne ved hjælp af livslang læring og akkreditering af de opnåede færdigheder |
| --- | --- |

—

at forbedre arbejdstageres og virksomheders omstillingsevne
  og sikkerhed for at fremme et fleksibelt arbejdsmarked og fremme arbejdstageres beskæftigelsesevne ved hjælp af livslang læring og akkreditering af de opnåede færdigheder

| — | at øge investeringerne i menneskelig kapital gennem bedre uddannelse og kompetenceopbygning. |
| --- | --- |

—

at øge investeringerne i menneskelig kapital gennem bedre uddannelse og kompetenceopbygning.

| — | at øge investeringerne i menneskelig kapital gennem bedre uddannelse og kompetenceopbygning
  og udvide de livslange læringsmuligheder samt |
| --- | --- |

—

at øge investeringerne i menneskelig kapital gennem bedre uddannelse og kompetenceopbygning
  og udvide de livslange læringsmuligheder samt

| — | at fremme arbejdstagernes mobilitet på et europæisk arbejdsmarked. |
| --- | --- |

—

at fremme arbejdstagernes mobilitet på et europæisk arbejdsmarked.

| 3. | På baggrund af både Kommissionens gennemgang af de nationale reformprogrammer og Det Europæiske Råds konklusioner bør der være fokus på en effektiv og rettidig gennemførelse med særlig vægt på de vedtagne kvantitative mål og benchmarks i overensstemmelse med Det Europæiske Råds konklusioner. |
| --- | --- |

3.

På baggrund af både Kommissionens gennemgang af de nationale reformprogrammer og Det Europæiske Råds konklusioner bør der være fokus på en effektiv og rettidig gennemførelse med særlig vægt på de vedtagne kvantitative mål og benchmarks i overensstemmelse med Det Europæiske Råds konklusioner.

| 3. | På baggrund af både Kommissionens gennemgang af de nationale reformprogrammer og Det Europæiske Råds konklusioner bør der være fokus på
  en styrkelse af den sociale dimension i retningslinjerne for beskæftigelsen og
  en effektiv og rettidig gennemførelse med særlig vægt på de vedtagne
  kvalitative og
  kvantitative mål og benchmarks i overensstemmelse med Det Europæiske Råds konklusioner. |
| --- | --- |

3.

På baggrund af både Kommissionens gennemgang af de nationale reformprogrammer og Det Europæiske Råds konklusioner bør der være fokus på
  en styrkelse af den sociale dimension i retningslinjerne for beskæftigelsen og
  en effektiv og rettidig gennemførelse med særlig vægt på de vedtagne
  kvalitative og
  kvantitative mål og benchmarks i overensstemmelse med Det Europæiske Råds konklusioner.

| 5. | Medlemsstaterne bør tage højde for retningslinjerne for beskæftigelsen, når de planlægger anvendelsen af fællesskabsmidler, navnlig fra Den Europæiske Socialfond. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaterne bør tage højde for retningslinjerne for beskæftigelsen, når de planlægger anvendelsen af fællesskabsmidler, navnlig fra Den Europæiske Socialfond.

| 5. | Medlemsstaterne bør tage højde for retningslinjerne for beskæftigelsen, når de planlægger anvendelsen af fællesskabsmidler, navnlig fra Den Europæiske Socialfond
  , Den Europæiske Fond for Regional Udvikling og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen
  . |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaterne bør tage højde for retningslinjerne for beskæftigelsen, når de planlægger anvendelsen af fællesskabsmidler, navnlig fra Den Europæiske Socialfond
  , Den Europæiske Fond for Regional Udvikling og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen
  .

| 6. | Da der er tale om en integreret pakke af retningslinjer, bør medlemsstaterne fuldt ud
  gennemføre
  de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker. |
| --- | --- |

6.

Da der er tale om en integreret pakke af retningslinjer, bør medlemsstaterne fuldt ud
  gennemføre
  de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker.

| 6. | Da der er tale om en integreret pakke af retningslinjer, bør medlemsstaterne fuldt ud
  tage retningslinjerne for beskæftigelsen i betragtning, når de gennemfører
  de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker. |
| --- | --- |

6.

Da der er tale om en integreret pakke af retningslinjer, bør medlemsstaterne fuldt ud
  tage retningslinjerne for beskæftigelsen i betragtning, når de gennemfører
  de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker.

Artikel 2a

1.
     
  Ved gennemførelsen af retningslinjerne som anført i bilaget skal medlemsstaterne:

| — | tage hensyn til krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for almen og faglig uddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed og |
| --- | --- |

—

tage hensyn til krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for almen og faglig uddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed og

| — | forsøge at bekæmpe forskelsbehandling på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller overbevisning, handicap, alder eller seksuel orientering. |
| --- | --- |

—

forsøge at bekæmpe forskelsbehandling på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller overbevisning, handicap, alder eller seksuel orientering.

2.
     
  Medlemsstaterne sikrer et styrket samspil mellem retningslinjerne og den åbne koordinationsmetode i forbindelse med social beskyttelse og social inklusion.

3.
     
  Medlemsstaterne undersøger i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter og oplyser i deres nationale handlingsplaner, hvordan de vil forbedre overholdelsen og gennemførelsen af principper og regler i den europæiske sociallovgivning, af aftalerne mellem arbejdsmarkedets parter og af de grundlæggende principper om ligebehandling og forbud mod diskrimination.

Retningslinjerne for beskæftigelsen er en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2008-2010, der er baseret på tre søjler, navnlig makroøkonomiske politikker, mikroøkonomiske reformer og beskæftigelsespolitikker, der tilsammen bidrager til at nå målene for bæredygtig ekspansion og beskæftigelse og til at styrke den sociale samhørighed.

Medlemsstaterne skal i samarbejde med arbejdsmarkedets parter gennemføre deres politikker med henblik på at opfylde nedenstående mål og handlingsprioriteter, således at flere og bedre arbejdspladser kan fremme et rummeligt arbejdsmarked. I overensstemmelse med Lissabonstrategien og under hensyntagen til de fælles sociale mål skal medlemsstaternes politikker på en afbalanceret måde fremme:

Medlemsstaterne skal i samarbejde med arbejdsmarkedets parter
  og andre interessenter og med respekt for nationale traditioner
  gennemføre deres politikker med henblik på at opfylde nedenstående mål og handlingsprioriteter, således at flere og bedre arbejdspladser
  og en bedre uddannet og mere specialiseret arbejdsstyrke
  kan fremme et rummeligt arbejdsmarked. I overensstemmelse med Lissabonstrategien og under hensyntagen til de fælles sociale mål skal medlemsstaternes politikker på en afbalanceret måde fremme:

| — | Fuld beskæftigelse: For at understøtte økonomisk vækst og styrke den sociale samhørighed er det afgørende at opnå fuld beskæftigelse og nedbringe ledigheden og antallet af ikke-erhvervsaktive ved at øge udbud og efterspørgsel efter arbejdskraft gennem indførelse af en integreret strategi baseret på flexicurity. Det kræver politikker, som samtidigt omhandler arbejdsmarkedernes fleksibilitet, arbejdets tilrettelæggelse og forholdet mellem arbejdsgiver og arbejdstager samt beskæftigelsessikkerhed og social sikkerhed. |
| --- | --- |

—

Fuld beskæftigelse: For at understøtte økonomisk vækst og styrke den sociale samhørighed er det afgørende at opnå fuld beskæftigelse og nedbringe ledigheden og antallet af ikke-erhvervsaktive ved at øge udbud og efterspørgsel efter arbejdskraft gennem indførelse af en integreret strategi baseret på flexicurity. Det kræver politikker, som samtidigt omhandler arbejdsmarkedernes fleksibilitet, arbejdets tilrettelæggelse og forholdet mellem arbejdsgiver og arbejdstager samt beskæftigelsessikkerhed og social sikkerhed.

| — | Fuld beskæftigelse: For at understøtte økonomisk vækst og styrke den sociale samhørighed er det afgørende at opnå fuld beskæftigelse og nedbringe ledigheden og antallet af ikke-erhvervsaktive ved at øge udbud og efterspørgsel efter arbejdskraft gennem indførelse af en integreret strategi baseret på flexicurity. Det kræver politikker, som samtidigt omhandler arbejdsmarkedernes fleksibilitet, arbejdets tilrettelæggelse og forholdet mellem arbejdsgiver og arbejdstager
  , en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv
  samt beskæftigelsessikkerhed og social sikkerhed. |
| --- | --- |

—

Fuld beskæftigelse: For at understøtte økonomisk vækst og styrke den sociale samhørighed er det afgørende at opnå fuld beskæftigelse og nedbringe ledigheden og antallet af ikke-erhvervsaktive ved at øge udbud og efterspørgsel efter arbejdskraft gennem indførelse af en integreret strategi baseret på flexicurity. Det kræver politikker, som samtidigt omhandler arbejdsmarkedernes fleksibilitet, arbejdets tilrettelæggelse og forholdet mellem arbejdsgiver og arbejdstager
  , en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv
  samt beskæftigelsessikkerhed og social sikkerhed.

| — | Højere kvalitet og produktivitet i arbejdet: En indsats for at øge beskæftigelsesgraden skal ledsages af foranstaltninger, der tager sigte på at gøre arbejdet mere attraktivt, forbedre arbejdspladserne, øge produktiviteten, nedbringe segmenteringen af arbejdsmarkedet og nedsætte antallet af fattige arbejdstagere. Synergier mellem kvalitet på arbejdet, produktivitet og beskæftigelse skal udnyttes fuldt ud. |
| --- | --- |

—

Højere kvalitet og produktivitet i arbejdet: En indsats for at øge beskæftigelsesgraden skal ledsages af foranstaltninger, der tager sigte på at gøre arbejdet mere attraktivt, forbedre arbejdspladserne, øge produktiviteten, nedbringe segmenteringen af arbejdsmarkedet og nedsætte antallet af fattige arbejdstagere. Synergier mellem kvalitet på arbejdet, produktivitet og beskæftigelse skal udnyttes fuldt ud.

| — | Højere kvalitet og produktivitet i arbejdet: En indsats for at øge beskæftigelsesgraden skal ledsages af foranstaltninger, der tager sigte på at gøre arbejdet mere attraktivt, forbedre arbejdspladserne, øge produktiviteten, nedbringe segmenteringen af arbejdsmarkedet
  , forbedre ligestillingen
  og nedsætte antallet af fattige arbejdstagere. Synergier mellem kvalitet på arbejdet, produktivitet og beskæftigelse skal udnyttes fuldt ud. |
| --- | --- |

—

Højere kvalitet og produktivitet i arbejdet: En indsats for at øge beskæftigelsesgraden skal ledsages af foranstaltninger, der tager sigte på at gøre arbejdet mere attraktivt, forbedre arbejdspladserne, øge produktiviteten, nedbringe segmenteringen af arbejdsmarkedet
  , forbedre ligestillingen
  og nedsætte antallet af fattige arbejdstagere. Synergier mellem kvalitet på arbejdet, produktivitet og beskæftigelse skal udnyttes fuldt ud.

Fremskridt forudsætter lige muligheder og bekæmpelse af diskrimination. Der bør lægges vægt på kønsmainstreaming og fremme af ligestilling i alle foranstaltninger. Der bør også lægges særlig vægt på markant at nedbringe alle kønsrelaterede forskelle på arbejdsmarkedet i overensstemmelse med den europæiske ligestillingspagt. Dette vil hjælpe medlemsstaterne med at takle den demografiske udfordring. Som led i en ny generationsoverskridende tilgang bør man være særlig opmærksom på situationen for de unge, gennemførelse af den europæiske ungdomspagt og bedre adgang til beskæftigelse i hele arbejdslivet. Der bør lægges særlig vægt på en mærkbar nedbringelse af beskæftigelsesgabet mellem dårligt stillede, herunder handikappede, og befolkningen i almindelighed og mellem tredjelandsstatsborgere og EU-borgere i overensstemmelse med de nationale mål.

Fremskridt forudsætter lige muligheder og bekæmpelse af diskrimination. Der bør lægges vægt på kønsmainstreaming og fremme af ligestilling i alle foranstaltninger. Der bør også lægges særlig vægt på markant at nedbringe alle kønsrelaterede forskelle på arbejdsmarkedet
  med særlig fokus på ulige lønninger
  i overensstemmelse med den europæiske ligestillingspagt. Dette vil hjælpe medlemsstaterne med at takle den demografiske udfordring. Som led i en ny generationsoverskridende tilgang bør man være særlig opmærksom på situationen for de unge, gennemførelse af den europæiske ungdomspagt og bedre adgang til beskæftigelse i hele arbejdslivet
  , også for ældre arbejdstagere
  . Der bør lægges særlig vægt på en mærkbar nedbringelse af beskæftigelsesgabet mellem dårligt stillede, herunder handikappede, og befolkningen i almindelighed og mellem tredjelandsstatsborgere og EU-borgere i overensstemmelse med de nationale mål.
  Dette vil hjælpe medlemsstaterne med at takle den demografiske udfordring
  .

| — | få flere personer i
  beskæftigelse
  og holde dem på arbejdsmarkedet, øge arbejdsudbuddet
  og
  modernisere de sociale beskyttelsessystemer |
| --- | --- |

—

få flere personer i
  beskæftigelse
  og holde dem på arbejdsmarkedet, øge arbejdsudbuddet
  og
  modernisere de sociale beskyttelsessystemer

| — | få flere personer i
  kvalitetsbeskæftigelse
  og holde dem på arbejdsmarkedet
  ved at fremme balancen mellem arbejdsliv og familieliv
  , øge arbejdsudbuddet
  ved at forbedre beskæftigelsesevnen,
  modernisere de sociale beskyttelsessystemer
  og sikre mere rummelige arbejdsmarkeder |
| --- | --- |

—

få flere personer i
  kvalitetsbeskæftigelse
  og holde dem på arbejdsmarkedet
  ved at fremme balancen mellem arbejdsliv og familieliv
  , øge arbejdsudbuddet
  ved at forbedre beskæftigelsesevnen,
  modernisere de sociale beskyttelsessystemer
  og sikre mere rummelige arbejdsmarkeder

| — | fremme aktiv social integration for alle for at bekæmpe fattigdom og social udstødelse ved at sikre en rimelig indkomst og kvalitet i de sociale tjenester sammen med adgang til arbejdsmarkedet gennem ansættelsesmuligheder og indledende eller fortsat erhvervsfaglig uddannelse |
| --- | --- |

—

fremme aktiv social integration for alle for at bekæmpe fattigdom og social udstødelse ved at sikre en rimelig indkomst og kvalitet i de sociale tjenester sammen med adgang til arbejdsmarkedet gennem ansættelsesmuligheder og indledende eller fortsat erhvervsfaglig uddannelse

| — | forbedre arbejdstagernes og virksomhedernes tilpasningsevne |
| --- | --- |

—

forbedre arbejdstagernes og virksomhedernes tilpasningsevne

| — | forbedre arbejdstagernes og virksomhedernes tilpasningsevne
  og sikkerhed |
| --- | --- |

—

forbedre arbejdstagernes og virksomhedernes tilpasningsevne
  og sikkerhed

| — | øge investeringerne i menneskelige kapital gennem bedre uddannelser og kompetencer |
| --- | --- |

—

øge investeringerne i menneskelige kapital gennem bedre uddannelser og kompetencer

| — | øge investeringerne i menneskelig kapital gennem bedre uddannelser og kompetencer
  og tilpasse de almene og faglige uddannelsessystemer til nye kompetencekrav |
| --- | --- |

—

øge investeringerne i menneskelig kapital gennem bedre uddannelser og kompetencer
  og tilpasse de almene og faglige uddannelsessystemer til nye kompetencekrav

| — | forhøje og forbedre investeringer i forskning, videnskab og innovation |
| --- | --- |

—

forhøje og forbedre investeringer i forskning, videnskab og innovation

| — | fjerne enhver form for forskelsbehandling på grund af køn fra arbejdspladsen
  . |
| --- | --- |

—

fjerne enhver form for forskelsbehandling på grund af køn fra arbejdspladsen
  .

| 1. | Få flere personer i
  beskæftigelse
  og holde dem på arbejdsmarkedet, øge arbejdsudbuddet og modernisere de sociale beskyttelsessystemer |
| --- | --- |

1.

Få flere personer i
  beskæftigelse
  og holde dem på arbejdsmarkedet, øge arbejdsudbuddet og modernisere de sociale beskyttelsessystemer

| 1. | Få flere personer i
  kvalitetsbeskæftigelse
  og holde dem på arbejdsmarkedet, øge arbejdsudbuddet og modernisere de sociale beskyttelsessystemer
  og sikre mere rummelige arbejdsmarkeder |
| --- | --- |

1.

Få flere personer i
  kvalitetsbeskæftigelse
  og holde dem på arbejdsmarkedet, øge arbejdsudbuddet og modernisere de sociale beskyttelsessystemer
  og sikre mere rummelige arbejdsmarkeder

En øget beskæftigelsesgrad er det mest effektive middel til at generere økonomisk vækst og fremme socialt rummelige økonomier, samtidig med at der sørges for et sikkerhedsnet for dem, der ikke er i stand til at arbejde. At anlægge en livscyklustilgang til arbejde og modernisere de sociale beskyttelsessystemer, så de har tilstrækkelige midler, er finansielt holdbare og kan reagere på ændrede behov i samfundet, er blevet endnu vigtigere på grund af det forventede fald i antallet af personer i den erhvervsaktive alder. Der skal være særlig opmærksomhed om at løse det vedvarende beskæftigelsesgap mellem mænd og kvinder og yderligere fremme beskæftigelsesgraden for ældre arbejdstagere og unge som led i den nye generationsoverskridende tilgang samt fremme aktiv integration af de mest marginaliserede på arbejdsmarkedet. Der skal også gøres en ekstra indsats for at forbedre de unges situation på arbejdsmarkedet og i væsentlig grad nedbringe ungdomsarbejdsløsheden, som i gennemsnit er dobbelt så høj som den samlede ledighed.

En øget beskæftigelsesgrad er det mest effektive middel til at generere økonomisk vækst og fremme socialt rummelige økonomier, samtidig med at der sørges for et sikkerhedsnet for dem, der ikke er i stand til at arbejde. At anlægge en livscyklustilgang til arbejde og modernisere de sociale beskyttelsessystemer, så de har tilstrækkelige midler, er finansielt holdbare og kan reagere på ændrede behov i samfundet, er blevet endnu vigtigere på grund af det forventede fald i antallet af personer i den erhvervsaktive alder. Der skal være særlig opmærksomhed om at løse det vedvarende beskæftigelsesgap mellem mænd og kvinder
  og de kønsbestemte lønforskelle
  og yderligere fremme beskæftigelsesgraden for ældre arbejdstagere og unge som led i den nye generationsoverskridende tilgang samt fremme aktiv integration af de mest marginaliserede på arbejdsmarkedet. Der skal også gøres en ekstra indsats for at forbedre de unges
  , og navnlig de ufaglærtes,
  situation på arbejdsmarkedet og i væsentlig grad nedbringe ungdomsarbejdsløsheden, som i gennemsnit er dobbelt så høj som den samlede ledighed.

Der må skabes sådanne vilkår, at det bliver lettere at gøre fremskridt i en beskæftigelsessammenhæng, uanset om der er tale om det første job, tilbagevenden til arbejdet efter orlov eller et ønske om at forlænge arbejdslivet. Kvaliteten i arbejdet, herunder løn og andre goder, arbejdsvilkår, adgang til livslang læring og karriereudsigter er af afgørende betydning for en flexicurity-tilgang, ligesom også støtte og incitamenter fra de sociale beskyttelsessystemer. For at fremme en livscyklustilgang til arbejde og gøre det nemmere at forene arbejde og familieliv er det nødvendigt at føre politikker, der sikrer børnepasning. At sikre pasning af mindst 90 % af børn fra 3 år til alderen for obligatorisk skolestart og mindst 33 % af børn under 3 år inden 2010 er nyttige benchmarks. Stigningen i den gennemsnitlige beskæftigelsesgrad for forældre, navnlig eneforsørgere, kræver foranstaltninger, der støtter familierne. Medlemsstaterne bør navnlig tage hensyn til de særlige behov for eneforsørgere og familier med mange børn. For at forlænge arbejdslivet vil den faktiske gennemsnitlige alder for tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet skulle øges med fem år på EU-niveau inden

Der må skabes sådanne vilkår,
  herunder ikke mindst gennem en passende udvikling af menneskelig kapital og socialt arbejdsmiljø,
  at det bliver lettere at gøre fremskridt i en beskæftigelsessammenhæng, uanset om der er tale om det første job, tilbagevenden til arbejdet efter orlov eller et ønske om at forlænge arbejdslivet. Kvaliteten i arbejdet, herunder løn og andre goder, arbejdsvilkår, adgang til livslang læring og karriereudsigter er af afgørende betydning for en flexicurity-tilgang, ligesom også støtte og incitamenter fra de sociale beskyttelsessystemer. For at fremme en livscyklustilgang til arbejde og gøre det nemmere at forene arbejde og familieliv er det nødvendigt at føre politikker, der sikrer børnepasning. At sikre pasning af mindst 90 % af børn fra 3 år til alderen for obligatorisk skolestart og mindst 33 % af børn under 3 år inden 2010 er nyttige benchmarks. Stigningen i den gennemsnitlige beskæftigelsesgrad for forældre, navnlig eneforsørgere, kræver foranstaltninger, der støtter familierne. Medlemsstaterne bør navnlig tage hensyn til de særlige behov for eneforsørgere og familier med mange børn. For at forlænge arbejdslivet vil den faktiske gennemsnitlige alder

2010 (sammenlignet med 59,9 i 2001). Medlemsstaterne bør også vedtage foranstaltninger for sundhedsbeskyttelse, forebyggelse og fremme af sund livsstil for at nedbringe sygdomsbyrden, øge arbejdsproduktiviteten og forlænge arbejdslivet.

for tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet skulle øges med fem år på EU-niveau inden 2010 (sammenlignet med 59,9 i 2001). Medlemsstaterne bør også vedtage foranstaltninger for sundhedsbeskyttelse, forebyggelse og fremme af sund livsstil for at nedbringe sygdomsbyrden, øge arbejdsproduktiviteten og forlænge arbejdslivet.

Gennemførelsen af den europæiske ungdomspagt kan også være et bidrag til en livscyklustilgang til arbejde, f.eks. ved at lette overgangen fra uddannelse til arbejdsmarked.

Gennemførelsen af den europæiske ungdomspagt
  , den europæiske ligestillingsaftale og godkendelsen af den europæiske alliance for familier
  kan også være et bidrag til en livscyklustilgang til arbejde, f.eks. ved at lette overgangen fra uddannelse til arbejdsmarked.
  Der bør træffes individuelle foranstaltninger for at give unge, der har haft færre muligheder, en lige chance for social og erhvervsfaglig integration.

| Retningslinje 18. | At fremme en livscyklustilgang til arbejde gennem: |
| --- | --- |

Retningslinje 18.

At fremme en livscyklustilgang til arbejde gennem:

| Retningslinje 18. | At fremme en livscyklustilgang til arbejde gennem: |
| --- | --- |

Retningslinje 18.

At fremme en livscyklustilgang til arbejde gennem:

| — | en fornyet indsats for at åbne veje til beskæftigelse for unge mennesker og nedbringe ungdomsarbejdsløsheden som nævnt i den europæiske ungdomspagt |
| --- | --- |

—

en fornyet indsats for at åbne veje til beskæftigelse for unge mennesker og nedbringe ungdomsarbejdsløsheden som nævnt i den europæiske ungdomspagt

| — | en fornyet indsats for
  under bekæmpelse af kønsdiskrimination
  at åbne veje til beskæftigelse for unge mennesker og nedbringe ungdomsarbejdsløsheden som nævnt i den europæiske ungdomspagt |
| --- | --- |

—

en fornyet indsats for
  under bekæmpelse af kønsdiskrimination
  at åbne veje til beskæftigelse for unge mennesker og nedbringe ungdomsarbejdsløsheden som nævnt i den europæiske ungdomspagt

| — | foranstaltninger der sikrer, at mennesker, der kombinerer arbejde og pleje, ikke straffes senere i livet med hensyn til pension og sociale ydelser |
| --- | --- |

—

foranstaltninger der sikrer, at mennesker, der kombinerer arbejde og pleje, ikke straffes senere i livet med hensyn til pension og sociale ydelser

| — | foranstaltninger, der skal gøre personer, der mister deres arbejde på et sent tidspunkt i livet, i stand til at få beskæftigelse, og foranstaltninger, der skal udrydde forskelsbehandling på grundlag af alder, og som i særdeleshed er rettet mod personer over 40 samt indeholder forskellige former for selvstændig beskæftigelse og selvorganisering |
| --- | --- |

—

foranstaltninger, der skal gøre personer, der mister deres arbejde på et sent tidspunkt i livet, i stand til at få beskæftigelse, og foranstaltninger, der skal udrydde forskelsbehandling på grundlag af alder, og som i særdeleshed er rettet mod personer over 40 samt indeholder forskellige former for selvstændig beskæftigelse og selvorganisering

| — | en målrettet indsats for at øge kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og fjerne kønsforskelle, hvad angår beskæftigelse, ledighed og løn |
| --- | --- |

—

en målrettet indsats for at øge kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og fjerne kønsforskelle, hvad angår beskæftigelse, ledighed og løn

| — | en målrettet indsats for at øge kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og fjerne kønsforskelle, hvad angår beskæftigelse, ledighed og
  faglig uddannelse, og sikre ensartet
  løn
  og fremme ligestillingen, herunder foranstaltninger til fremme af lige muligheder og beskæftigelsesgraden for kvinder i overensstemmelse med den europæiske ligestillingspagt |
| --- | --- |

—

en målrettet indsats for at øge kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og fjerne kønsforskelle, hvad angår beskæftigelse, ledighed og
  faglig uddannelse, og sikre ensartet
  løn
  og fremme ligestillingen, herunder foranstaltninger til fremme af lige muligheder og beskæftigelsesgraden for kvinder i overensstemmelse med den europæiske ligestillingspagt

| — | særlig fokus på sociale ordningers uensartede indvirkning på mænd og kvinder og revision af sociale systemer, der påvirker kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet negativt |
| --- | --- |

—

særlig fokus på sociale ordningers uensartede indvirkning på mænd og kvinder og revision af sociale systemer, der påvirker kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet negativt

| — | en bedre balance mellem arbejde og privatliv og tilbud om
  børnepasning
  og pleje af andre pårørende til overkommelige priser |
| --- | --- |

—

en bedre balance mellem arbejde og privatliv og tilbud om
  børnepasning
  og pleje af andre pårørende til overkommelige priser

| — | en bedre balance mellem arbejde og privatliv
  og familieliv
  og tilbud om
  kvalitetsbørnepasning
  og pleje af andre pårørende til overkommelige priser
  , herunder forældreorlovsordninger og andre orlovsordninger |
| --- | --- |

—

en bedre balance mellem arbejde og privatliv
  og familieliv
  og tilbud om
  kvalitetsbørnepasning
  og pleje af andre pårørende til overkommelige priser
  , herunder forældreorlovsordninger og andre orlovsordninger

| — | særlig fokus på mænd og kvinder, der igen ønsker at vende tilbage til lønnet beskæftigelse efter et fravær, og undersøgelse af, hvordan hindringer for en sådan tilbagevenden gradvist kan ryddes af vejen, uden at jobkvaliteten mindskes |
| --- | --- |

—

særlig fokus på mænd og kvinder, der igen ønsker at vende tilbage til lønnet beskæftigelse efter et fravær, og undersøgelse af, hvordan hindringer for en sådan tilbagevenden gradvist kan ryddes af vejen, uden at jobkvaliteten mindskes

| — | støtte til aktiv aldring, herunder hensigtsmæssige arbejdsbetingelser, bedre (arbejdsrelateret) sundhedstilstand og passende incitamenter til at arbejde og
  undgå tidlig tilbagetrækning
  . |
| --- | --- |

—

støtte til aktiv aldring, herunder hensigtsmæssige arbejdsbetingelser, bedre (arbejdsrelateret) sundhedstilstand og passende incitamenter til at arbejde og
  undgå tidlig tilbagetrækning
  .

| — | støtte til aktiv aldring, herunder hensigtsmæssige arbejdsbetingelser, bedre (arbejdsrelateret) sundhedstilstand og passende incitamenter til at arbejde og
  tilskyndelse til arbejdstagere til at forlænge deres arbejdsliv, hvis de ønsker at trække sig tilbage på et senere tidspunkt |
| --- | --- |

—

støtte til aktiv aldring, herunder hensigtsmæssige arbejdsbetingelser, bedre (arbejdsrelateret) sundhedstilstand og passende incitamenter til at arbejde og
  tilskyndelse til arbejdstagere til at forlænge deres arbejdsliv, hvis de ønsker at trække sig tilbage på et senere tidspunkt

| — | moderne sociale beskyttelsessystemer, herunder pensioner og sundhedssystemer, som er socialt afbalancerede, finansielt holdbare, og som kan reagere på ændrede behov og støtte erhvervsdeltagelse og et længere arbejdsliv. |
| --- | --- |

—

moderne sociale beskyttelsessystemer, herunder pensioner og sundhedssystemer, som er socialt afbalancerede, finansielt holdbare, og som kan reagere på ændrede behov og støtte erhvervsdeltagelse og et længere arbejdsliv.

| — | moderne sociale beskyttelsessystemer, herunder pensioner og sundhedssystemer, som er socialt afbalancerede, finansielt holdbare, og som kan reagere på ændrede behov og støtte erhvervsdeltagelse og et længere arbejdsliv |
| --- | --- |

—

moderne sociale beskyttelsessystemer, herunder pensioner og sundhedssystemer, som er socialt afbalancerede, finansielt holdbare, og som kan reagere på ændrede behov og støtte erhvervsdeltagelse og et længere arbejdsliv

Se også den integrerede retningslinje »At sikre økonomisk og finanspolitisk holdbarhed som grundlag for øget beskæftigelse« (nr. 2).

Se også den integrerede retningslinje »At sikre økonomisk og finanspolitisk holdbarhed som grundlag for øget beskæftigelse« (nr. 2).

Aktive integrationspolitikker kan øge udbuddet af arbejdskraft og styrke samfundets sammenhængskraft og er særdeles egnede til at styrke den sociale og arbejdsmarkedsrelaterede integration af de mest udsatte. Enhver, der bliver arbejdsløs, skal tilbydes
  en ny start
  inden for en rimelig tidsfrist. Hvis der er tale om unge mennesker, bør denne frist være kort, f.eks. være nedbragt til højst fire måneder inden 2010; for voksne højst tolv måneder. Politikker, der tager sigte på aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger for langtidsledige, bør fortsættes under hensyntagen til benchmark for erhvervsfrekvensen på 25 % i 2010. Aktivering bør tage form af uddannelse, efteruddannelse, praktik, et job eller en anden beskæftigelsesrelevant foranstaltning, eventuelt kombineret med løbende hjælp til jobsøgning. Hvis erhvervsfrekvensen skal øges og social udstødelse bekæmpes, er det vigtigt at lette adgangen til beskæftigelse for jobsøgende, at forebygge ledighed og sørge for, at dem, der bliver ledige, fortsat har nær tilknytning til arbejdsmarkedet og bevarer deres beskæftigelsesegnethed.
  Dette er også i overensstemmelse med flexicurity-tilgangen.
  Det kræver, at hindringerne for adgang til arbejdsmarkedet fjernes, ved at der ydes hjælp til effektiv jobsøgning, at det bliver lettere at få adgang til uddannelse og andre aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, at der sikres adgang til grundlæggende tjenester til overkommelige priser, og at alle har et passende minimum af midler til rådighed. Denne tilgang bør samtidig sikre, at det kan betale sig at arbejde for alle, og at fælderne i forbindelse med arbejdsløshed, fattigdom og marginalisering fjernes. Der må udvises særlig opmærksomhed for at få dårligt stillede ind på arbejdsmarkedet, herunder lavtuddannede arbejdstagere, blandt andet ved at udbygge de

Aktive integrationspolitikker kan øge udbuddet af arbejdskraft og styrke samfundets sammenhængskraft og er særdeles egnede til at styrke den sociale og arbejdsmarkedsrelaterede integration af de mest udsatte. Enhver, der bliver arbejdsløs, skal tilbydes
  muligheden for beskæftigelse, læreplads, yderligere erhvervsuddannelse eller andre foranstaltninger, der kan føre til beskæftigelse
  inden for en rimelig tidsfrist. Hvis der er tale om unge mennesker, bør denne frist være kort, f.eks. være nedbragt til højst fire måneder inden 2010; for voksne højst tolv måneder. Politikker, der tager sigte på aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger for langtidsledige, bør fortsættes under hensyntagen til benchmark for erhvervsfrekvensen på 25 % i 2010. Aktivering bør tage form af uddannelse, efteruddannelse, praktik, et job eller en anden beskæftigelsesrelevant foranstaltning, eventuelt kombineret med løbende hjælp til jobsøgning. Hvis erhvervsfrekvensen skal øges og social udstødelse bekæmpes, er det vigtigt at lette adgangen til beskæftigelse for jobsøgende, at forebygge ledighed og sørge for, at dem, der bliver ledige, fortsat har nær tilknytning til arbejdsmarkedet og bevarer deres beskæftigelsesegnethed. Det kræver, at hindringerne for adgang til arbejdsmarkedet fjernes, ved at der ydes hjælp til effektiv jobsøgning, at det bliver lettere at få adgang til uddannelse og andre aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, at der sikres adgang til grundlæggende tjenester til overkommelige priser, og at alle har et passende minimum af midler til rådighed
  , samtidig med at princippet om retfærdig aflønning gennemføres som et økonomisk incitament til at arbejde
  . Denne tilgang bør samtidig sikre, at det kan betale sig at arbejde for alle
  , og at princippet om »lige løn for lige arbejde« overholdes,
  og at

sociale ydelser og det sociale system og udvikle ny beskæftigelsespotentialer for at dække kollektive behov. At bekæmpe diskrimination, fremme adgangen til beskæftigelse for handicappede og integrere indvandrere og mindretal er af særlig stor betydning.

fælderne i forbindelse med arbejdsløshed, fattigdom og marginalisering fjernes. Der må udvises særlig opmærksomhed for at få dårligt stillede ind på arbejdsmarkedet, herunder lavtuddannede arbejdstagere, blandt andet ved at udbygge de sociale ydelser og det sociale system og udvikle ny beskæftigelsespotentialer for at dække kollektive behov. At bekæmpe diskrimination, fremme adgangen til beskæftigelse for
  kvinder og
  handicappede og integrere indvandrere og mindretal er af særlig stor betydning.
  De lokalt bedre praksisser i relation til sociale kooperativers erfaring og alle former for socialt ansvar for virksomheder skal tages i betragtning
  .

| — | udvikling af nye beskæftigelsespotentialer inden for tjenesteydelser til borgere og virksomheder, navnlig på lokalt plan. |
| --- | --- |

—

udvikling af nye beskæftigelsespotentialer inden for tjenesteydelser til borgere og virksomheder, navnlig på lokalt plan.

| — | udvikling af nye beskæftigelsespotentialer inden for tjenesteydelser til borgere og virksomheder
  , nonprofitsektoren og den sociale økonomi
  , navnlig på lokalt plan. |
| --- | --- |

—

udvikling af nye beskæftigelsespotentialer inden for tjenesteydelser til borgere og virksomheder
  , nonprofitsektoren og den sociale økonomi
  , navnlig på lokalt plan.

| Retningslinje 19a. | At sikre aktiv social integration af alle, bekæmpe fattigdom og social udstødelse ved at sikre en rimelig indkomst og bedre adgang til sociale tjenester af kvalitet sammen med adgang til arbejdsmarkedet gennem bedre ansættelsesmuligheder og indledende eller fortsat erhvervsfaglig uddannelse. |
| --- | --- |

Retningslinje 19a.

| — | fremme af interessentpartnerskabsmodeller for at forbedre udnyttelsen af det lokale og regionale potentiale til at have lokale enheder, der anvender åbne, deltagende former for organisering |
| --- | --- |

—

fremme af interessentpartnerskabsmodeller for at forbedre udnyttelsen af det lokale og regionale potentiale til at have lokale enheder, der anvender åbne, deltagende former for organisering

| — | forebyggelse af hjerneflugten fra de fjerntliggende regioner i Den Europæiske Union eller fra medlemsstaterne gennem regionale økonomiske, sociale og strukturelle investeringer
  . |
| --- | --- |

—

forebyggelse af hjerneflugten fra de fjerntliggende regioner i Den Europæiske Union eller fra medlemsstaterne gennem regionale økonomiske, sociale og strukturelle investeringer
  .

| 2. | Forbedring af arbejdstagernes og virksomhedernes tilpasningsevne |
| --- | --- |

2.

Forbedring af arbejdstagernes og virksomhedernes tilpasningsevne

| 2. | Forbedring af arbejdstagernes og virksomhedernes tilpasningsevne
  og sikkerhed (ved at øge jobsikkerheden) |
| --- | --- |

2.

Forbedring af arbejdstagernes og virksomhedernes tilpasningsevne
  og sikkerhed (ved at øge jobsikkerheden)

| Retningslinje 21. | At skabe større fleksibilitet kombineret med sikkerhed i beskæftigelsen og begrænse segmenteringen af arbejdsmarkedet, samtidig med at arbejdsmarkedsparternes roller respekteres,
  gennem
  : |
| --- | --- |

Retningslinje 21.

At skabe større fleksibilitet kombineret med sikkerhed i beskæftigelsen og begrænse segmenteringen af arbejdsmarkedet, samtidig med at arbejdsmarkedsparternes roller respekteres,
  gennem
  :

| Retningslinje 21. | At skabe større fleksibilitet kombineret med sikkerhed i beskæftigelsen og begrænse segmenteringen af arbejdsmarkedet, samtidig med at arbejdsmarkedsparternes roller respekteres,
  og følgende fire nøglekomponenter tages i betragtning
  : |
| --- | --- |

Retningslinje 21.

At skabe større fleksibilitet kombineret med sikkerhed i beskæftigelsen og begrænse segmenteringen af arbejdsmarkedet, samtidig med at arbejdsmarkedsparternes roller respekteres,
  og følgende fire nøglekomponenter tages i betragtning
  :

| — | fleksible og sikre kontrakter takket være en moderne arbejdsmarkedslovgivning, kollektive aftaler og arbejdstilrettelæggelse |
| --- | --- |

—

fleksible og sikre kontrakter takket være en moderne arbejdsmarkedslovgivning, kollektive aftaler og arbejdstilrettelæggelse

| — | helhedsstrategier for livslang læring for at sikre, at arbejdstagerne, navnlig de mest sårbare, bevarer deres tilpasnings- og beskæftigelsesegnethed |
| --- | --- |

—

helhedsstrategier for livslang læring for at sikre, at arbejdstagerne, navnlig de mest sårbare, bevarer deres tilpasnings- og beskæftigelsesegnethed

| — | effektive, aktive arbejdsmarkedspolitikker, der ikke omfatter en aktiv førtidspensionspolitik, men som i større omfang integrerer ældre og erfarne arbejdstagere i arbejdslivet, for at hjælpe med at klare hurtige forandringer, forkorte ledighedsperioderne og lette jobskifte |
| --- | --- |

—

effektive, aktive arbejdsmarkedspolitikker, der ikke omfatter en aktiv førtidspensionspolitik, men som i større omfang integrerer ældre og erfarne arbejdstagere i arbejdslivet, for at hjælpe med at klare hurtige forandringer, forkorte ledighedsperioderne og lette jobskifte

| — | moderne sociale sikringssystemer, der garanterer en passende indkomst og fremmer beskæftigelse og mobilitet på arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

—

moderne sociale sikringssystemer, der garanterer en passende indkomst og fremmer beskæftigelse og mobilitet på arbejdsmarkedet.

Dette omfatter også:

| — | vedtagelse af beskæftigelseslovgivning med eventuel revision af de forskellige aftale- og arbejdstidsordninger |
| --- | --- |

—

vedtagelse af beskæftigelseslovgivning med eventuel revision af de forskellige aftale- og arbejdstidsordninger

| — | vedtagelse af beskæftigelseslovgivning med eventuel revision af de forskellige aftale- og arbejdstidsordninger
  og garanti for centrale ansættelsesrettigheder uden hensyn til beskæftigelsesstatus med det formål at fremme stabile ansættelsesforhold |
| --- | --- |

—

vedtagelse af beskæftigelseslovgivning med eventuel revision af de forskellige aftale- og arbejdstidsordninger
  og garanti for centrale ansættelsesrettigheder uden hensyn til beskæftigelsesstatus med det formål at fremme stabile ansættelsesforhold

| — | håndtering af
  problemerne med sort arbejde |
| --- | --- |

—

håndtering af
  problemerne med sort arbejde

| — | anvendelse af forebyggende foranstaltninger, der bakkes op af bødestraffe, for at håndtere
  problemerne med sort arbejde
  med henblik på at mindske udbredelsen af ulovligt arbejde gennem styrkelse og kapacitetsudvikling af specialiserede arbejdspladskontrolorganer |
| --- | --- |

—

anvendelse af forebyggende foranstaltninger, der bakkes op af bødestraffe, for at håndtere
  problemerne med sort arbejde
  med henblik på at mindske udbredelsen af ulovligt arbejde gennem styrkelse og kapacitetsudvikling af specialiserede arbejdspladskontrolorganer

| — | bedre foregribelse og positiv styring af forandring, herunder økonomisk omstrukturering, især forandringer som følge af åbning af markederne, for at mindske de sociale omkostninger og gøre det lettere at omstille sig |
| --- | --- |

—

bedre foregribelse og positiv styring af forandring, herunder økonomisk omstrukturering, især forandringer som følge af åbning af markederne, for at mindske de sociale omkostninger og gøre det lettere at omstille sig

| — | bedre foregribelse og positiv styring af forandring, herunder økonomisk omstrukturering, især forandringer som følge af åbning af markederne, for at mindske de sociale omkostninger og gøre det lettere at omstille sig |
| --- | --- |

—

bedre foregribelse og positiv styring af forandring, herunder økonomisk omstrukturering, især forandringer som følge af åbning af markederne, for at mindske de sociale omkostninger og gøre det lettere at omstille sig

| — | fremme og udbredelse af innovative og smidige former for arbejdstilrettelæggelse for at forbedre kvaliteten i arbejdet og arbejdsproduktiviteten, herunder
  sundhed og sikkerhed |
| --- | --- |

—

fremme og udbredelse af innovative og smidige former for arbejdstilrettelæggelse for at forbedre kvaliteten i arbejdet og arbejdsproduktiviteten, herunder
  sundhed og sikkerhed

| — | fremme og udbredelse af innovative og smidige former for arbejdstilrettelæggelse for at forbedre kvaliteten i arbejdet og arbejdsproduktiviteten, herunder
  arbejdsmiljø og fornuftig indretning til handicappede |
| --- | --- |

—

fremme og udbredelse af innovative og smidige former for arbejdstilrettelæggelse for at forbedre kvaliteten i arbejdet og arbejdsproduktiviteten, herunder
  arbejdsmiljø og fornuftig indretning til handicappede

| — | støtte til ændring af erhvervsmæssig status, herunder uddannelse, selvstændig virksomhed, virksomhedsoprettelse og geografisk mobilitet |
| --- | --- |

—

støtte til ændring af erhvervsmæssig status, herunder uddannelse, selvstændig virksomhed, virksomhedsoprettelse og geografisk mobilitet

| — | støtte til ændring af erhvervsmæssig status, herunder uddannelse, selvstændig virksomhed, virksomhedsoprettelse og geografisk mobilitet |
| --- | --- |

—

støtte til ændring af erhvervsmæssig status, herunder uddannelse, selvstændig virksomhed, virksomhedsoprettelse og geografisk mobilitet

| — | særlig opmærksomhed omkring hindringer for kvinders etablering af nye virksomheder eller for at nedsætte sig som selvstændige med henblik på fjernelse af disse |
| --- | --- |

—

særlig opmærksomhed omkring hindringer for kvinders etablering af nye virksomheder eller for at nedsætte sig som selvstændige med henblik på fjernelse af disse

Medlemsstaterne bør etablere deres egne tilgange baseret på de fælles principper for flexicurity, som Rådet har vedtaget.

Inddragelse af arbejdsmarkedets parter i udformningen og gennemførelsen af flexicurity-politikken gennem en social dialog og kollektive aftaler er af afgørende betydning.

Se også integreret retningslinje »At fremme større sammenhæng mellem makroøkonomiske politikker, strukturpolitikker og beskæftigelsespolitikker« (nr. 5).

Se også integreret retningslinje »At fremme større sammenhæng mellem makroøkonomiske politikker, strukturpolitikker og beskæftigelsespolitikker« (nr. 5).

For at maksimere jobskabelse, bevare konkurrenceevnen og bidrage til de almindelige økonomiske rammer bør den overordnede lønudvikling være på linje med produktivitetsstigningen i konjunkturcyklen og afspejle arbejdsmarkedssituationen. Lønforskellene mellem mænd og kvinder bør nedbringes. Der bør især sættes ind over for det lave lønniveau i de særlige kvindeerhverv og -sektorer og over for de faktorer, der fører til lønnedgang i de erhverv og sektorer, der oplever en stærk tilgang af kvinder. Det kan også være nødvendigt at forsøge at reducere de indirekte lønomkostninger og revidere skattekilen for at fremme jobskabelse, især for lavtlønnede.

For at maksimere jobskabelse, bevare konkurrenceevnen og bidrage til de almindelige økonomiske rammer bør den overordnede lønudvikling være på linje med produktivitetsstigningen i konjunkturcyklen og afspejle arbejdsmarkedssituationen. Lønforskellene mellem mænd og kvinder bør nedbringes. Der bør
  med henblik på at indsnævre de kønsbestemte lønforskelle
  især sættes ind over for det lave lønniveau i de særlige kvindeerhverv og -sektorer og over for de faktorer, der fører til lønnedgang i de erhverv og sektorer, der oplever en stærk tilgang af kvinder. Det kan også være nødvendigt at forsøge at reducere de indirekte lønomkostninger og revidere skattekilen for at fremme jobskabelse, især for lavtlønnede.

| — | tilskyndelse af arbejdsmarkedets parter til inden for deres eget ansvarsområde at opstille de rette rammer for lønaftalesystemer, som afspejler produktivitets- og arbejdsmarkedsudfordringer på alle relevante niveauer, og hvormed der undgås kønsbestemte lønforskelle |
| --- | --- |

—

tilskyndelse af arbejdsmarkedets parter til inden for deres eget ansvarsområde at opstille de rette rammer for lønaftalesystemer, som afspejler produktivitets- og arbejdsmarkedsudfordringer på alle relevante niveauer, og hvormed der undgås kønsbestemte lønforskelle

| — | tilskyndelse af arbejdsmarkedets parter til inden for deres eget ansvarsområde at opstille de rette rammer for lønaftalesystemer, som afspejler produktivitets- og arbejdsmarkedsudfordringer på alle relevante niveauer,
  hvormed der sikres EU-borgere tilstrækkelig købekraft
  og hvormed der undgås kønsbestemte lønforskelle
  og tiltagende uligheder |
| --- | --- |

—

tilskyndelse af arbejdsmarkedets parter til inden for deres eget ansvarsområde at opstille de rette rammer for lønaftalesystemer, som afspejler produktivitets- og arbejdsmarkedsudfordringer på alle relevante niveauer,
  hvormed der sikres EU-borgere tilstrækkelig købekraft
  og hvormed der undgås kønsbestemte lønforskelle
  og tiltagende uligheder

EU's investeringer i menneskelig kapital skal øges og gøres mere effektive. Der er alt for mange mennesker, der ikke kommer ind på arbejdsmarkedet, fordi de mangler kvalifikationer eller ikke har de rette kompetencer. For at fremme adgangen til beskæftigelse for mænd og kvinder uanset alder, og øge produktivitetsniveauet og kvaliteten i arbejdet har EU brug for større og mere effektive investeringer i menneskelig kapital og livslang læring i overensstemmelse med flexicurity-tilgangen til gavn for enkeltpersoner, virksomheder, økonomien og samfundet.

EU's investeringer i menneskelig kapital skal øges og gøres mere effektive. Der er alt for mange mennesker, der ikke kommer ind på arbejdsmarkedet, fordi de mangler kvalifikationer eller ikke har de rette kompetencer. For at fremme adgangen til beskæftigelse
  på grundlag af lige muligheder
  for mænd og kvinder uanset alder og øge produktivitetsniveauet og kvaliteten i arbejdet
  og hjælpe arbejdstagerne med at tilpasse sig nye vilkår i forbindelse med hurtige forandringer
  har EU brug for større og mere effektive investeringer i menneskelig kapital og livslang
  erhvervsuddannelse via adgang til de forskellige former for livslang
  læring i overensstemmelse med flexicurity-tilgangen til gavn for enkeltpersoner, virksomheder, økonomien og samfundet.

| Retningslinje 23. | At øge og forbedre investeringer i menneskelig kapital gennem |
| --- | --- |

Retningslinje 23.

At øge og forbedre investeringer i menneskelig kapital gennem

| Retningslinje 23. | At øge
  mulighederne for livslang læring
  og forbedre investeringer i menneskelig kapital gennem |
| --- | --- |

Retningslinje 23.

At øge
  mulighederne for livslang læring
  og forbedre investeringer i menneskelig kapital gennem

| — | integrerede uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker og en indsats for betydelig lettere adgang til erhvervsfaglig grunduddannelse, ungdomsuddannelse og højere uddannelse, herunder lærlingeuddannelse og iværksætteruddannelse |
| --- | --- |

—

integrerede uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker og en indsats for betydelig lettere adgang til erhvervsfaglig grunduddannelse, ungdomsuddannelse og højere uddannelse, herunder lærlingeuddannelse og iværksætteruddannelse

| — | integrerede uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker og en indsats for betydelig lettere adgang til erhvervsfaglig grunduddannelse, ungdomsuddannelse og højere uddannelse, herunder lærlingeuddannelse og iværksætteruddannelse
  samt akkreditering af den opnåede erfaring |
| --- | --- |

—

integrerede uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker og en indsats for betydelig lettere adgang til erhvervsfaglig grunduddannelse, ungdomsuddannelse og højere uddannelse, herunder lærlingeuddannelse og iværksætteruddannelse
  samt akkreditering af den opnåede erfaring

| — | betydelig
  reduktion af antallet af elever, der forlader skolen tidligt |
| --- | --- |

—

betydelig
  reduktion af antallet af elever, der forlader skolen tidligt

| — | reduktion af antallet af elever, der forlader skolen tidligt
  i det omfang, det er muligt, for at forhindre, at elever forlader skolen uden nogen kvalifikationer og dermed løben en stor risiko for ledighed |
| --- | --- |

—

reduktion af antallet af elever, der forlader skolen tidligt
  i det omfang, det er muligt, for at forhindre, at elever forlader skolen uden nogen kvalifikationer og dermed løben en stor risiko for ledighed

| — | effektive strategier til livslang læring, der er åbne for alle, i skoler, virksomheder, offentlige myndigheder og husholdninger i henhold til de på europæisk plan indgåede aftaler, herunder passende incitamenter og omkostningsdeling med henblik på at øge deltagelsen i efter- og videreuddannelse gennem hele livet, især for lavtuddannede og ældre arbejdstagere. |
| --- | --- |

—

effektive strategier til livslang læring, der er åbne for alle, i skoler, virksomheder, offentlige myndigheder og husholdninger i henhold til de på europæisk plan indgåede aftaler, herunder passende incitamenter og omkostningsdeling med henblik på at øge deltagelsen i efter- og videreuddannelse gennem hele livet, især for lavtuddannede og ældre arbejdstagere.

| — | effektive strategier til livslang læring, der er åbne for alle, i skoler, virksomheder, offentlige myndigheder og husholdninger i henhold til de på europæisk plan indgåede aftaler, herunder passende incitamenter og omkostningsdeling med henblik på at øge deltagelsen i efter- og videreuddannelse gennem hele livet, især for lavtuddannede og ældre arbejdstagere |
| --- | --- |

—

effektive strategier til livslang læring, der er åbne for alle, i skoler, virksomheder, offentlige myndigheder og husholdninger i henhold til de på europæisk plan indgåede aftaler, herunder passende incitamenter og omkostningsdeling med henblik på at øge deltagelsen i efter- og videreuddannelse gennem hele livet, især for lavtuddannede og ældre arbejdstagere

| — | tilvejebringelse af forudsætningerne for en forbedring af kvinders adgang til uddannelse, efteruddannelse og livslang læring, især adgang til erhvervsuddannelse og de nødvendige kvalifikationer for at få en karriere
  . |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af forudsætningerne for en forbedring af kvinders adgang til uddannelse, efteruddannelse og livslang læring, især adgang til erhvervsuddannelse og de nødvendige kvalifikationer for at få en karriere
  .

Se også integreret retningslinje »at øge og forbedre investeringerne i F&U, navnlig fra det private erhvervsliv« (nr. 7).

Se også integreret retningslinje »at øge og forbedre investeringerne i F&U, navnlig fra det private erhvervsliv« (nr. 7).

Det er ikke nok at sætte ambitiøse mål og få alle aktører til at øge investeringsniveauet. For at der i praksis kan opnås en balance mellem udbud og efterspørgsel, skal tilbuddene om livslang læring være overkommelige i pris, de skal være tilgængelige og kunne tilpasses ændrede behov. Det er nødvendigt at tilpasse uddannelsessystemerne og øge deres kapacitet, hvis deres arbejdsmarkedsrelevans og deres evne til at reagere på behovene i en videnbaseret økonomi og et videnbaseret samfund
  samt
  deres effektivitet og
  rimelighed
  skal forbedres. IKT kan bruges til at forbedre adgangen til læring og i højere grad skræddersy læringen til arbejdstagernes og arbejdsgivernes behov. Det er ligeledes nødvendigt med større mobilitet, både hvad angår arbejde og læring, hvis der skal være bredere adgang til jobmuligheder i hele EU. De tilbageværende hindringer for mobilitet på det europæiske arbejdsmarked skal fjernes, navnlig hindringer, der vedrører anerkendelse og gennemsigtighed af kvalifikationer og kompetencer, bl.a. ved at indføre en europæisk referenceramme for kvalifikationer. Det er vigtigt, at der bliver gjort brug af de vedtagne europæiske instrumenter og referencer for at støtte reformer af de nationale uddannelsessystemer som nævnt i arbejdsprogrammet »Uddannelse og erhvervsuddannelse 2010«.

Det er ikke nok at sætte ambitiøse mål og få alle aktører til at øge investeringsniveauet. For at der i praksis kan opnås en balance mellem udbud og efterspørgsel, skal tilbuddene om livslang læring være overkommelige i pris, de skal være tilgængelige og kunne tilpasses ændrede behov. Det er nødvendigt at tilpasse uddannelsessystemerne og øge deres kapacitet, hvis deres arbejdsmarkedsrelevans og deres evne til at reagere på behovene i en videnbaseret økonomi og et videnbaseret samfund
  ,
  deres effektivitet og
  deres tilgængelighed og disponibilitet på et rimeligt grundlag
  skal forbedres.
  Adgang til almen og faglig uddannelse for mænd og kvinder i alle aldre og behov tilpasset de kompetencer, uddannelser og erhvervsuddannelser, den offentlige og private sektor tilbyder, skal ledsages af et system med livslang erhvervsrådgivning.
  IKT kan bruges til at forbedre adgangen til læring og i højere grad skræddersy læringen til arbejdstagernes og arbejdsgivernes behov. Det er ligeledes nødvendigt med større mobilitet, både hvad angår arbejde og læring, hvis der skal være bredere adgang til jobmuligheder i hele EU. De tilbageværende hindringer for mobilitet på det europæiske arbejdsmarked skal fjernes, navnlig hindringer, der vedrører anerkendelse og gennemsigtighed af kvalifikationer og kompetencer, bl.a. ved at indføre en europæisk referenceramme for kvalifikationer. Det er vigtigt, at der bliver gjort brug af de vedtagne europæiske instrumenter og referencer for at støtte reformer af de nationale uddannelsessystemer som nævnt i arbejdsprogrammet »Uddannelse og erhvervsuddannelse 2010«.

| — | mulighed for viderebringelse af uddannelsesmæssige teknikker og undervisningsindhold til efterfølgende generationer af lærere |
| --- | --- |

—

mulighed for viderebringelse af uddannelsesmæssige teknikker og undervisningsindhold til efterfølgende generationer af lærere

| — | indlæring af fremmedsprog som en del af den indledende samt den livslange uddannelse
  . |
| --- | --- |

—

indlæring af fremmedsprog som en del af den indledende samt den livslange uddannelse
  .

Følgende mål og benchmarks blev vedtaget i forbindelse med den europæiske beskæftigelsesstrategi:

| — | alle arbejdsløse tilbydes en ny start, inden de har været arbejdsløse i fire måneder, når det drejer sig om unge mennesker, eller i 12 måneder, når der er tale om voksne, i form af uddannelse, omskoling, praktik, et job eller en anden beskæftigelsesforanstaltning, i givet fald kombineret med fortsat hjælp til jobsøgning |
| --- | --- |

—

alle arbejdsløse tilbydes en ny start, inden de har været arbejdsløse i fire måneder, når det drejer sig om unge mennesker, eller i 12 måneder, når der er tale om voksne, i form af uddannelse, omskoling, praktik, et job eller en anden beskæftigelsesforanstaltning, i givet fald kombineret med fortsat hjælp til jobsøgning

| — | 25 % af alle langtidsledige bør senest i 2010 deltage i en aktiv foranstaltning i form af uddannelse, omskoling, praktik eller en anden beskæftigelsesforanstaltning med henblik på at nå op på gennemsnittet i de tre medlemsstater, der er nået længst |
| --- | --- |

—

25 % af alle langtidsledige bør senest i 2010 deltage i en aktiv foranstaltning i form af uddannelse, omskoling, praktik eller en anden beskæftigelsesforanstaltning med henblik på at nå op på gennemsnittet i de tre medlemsstater, der er nået længst

| — | alle ledige job, der tilbydes via medlemsstaternes arbejdsformidling, skal tilbydes og kunne søges af ansøgere fra hele EU for at fremme jobsøgeres mobilitet på det europæiske arbejdsmarked |
| --- | --- |

—

alle ledige job, der tilbydes via medlemsstaternes arbejdsformidling, skal tilbydes og kunne søges af ansøgere fra hele EU for at fremme jobsøgeres mobilitet på det europæiske arbejdsmarked

| — | den effektive gennemsnitlige pensioneringsalder forhøjes med fem år i EU som helhed senest i 2010 (sammenlignet med 59,9 år i 2001) |
| --- | --- |

—

den effektive gennemsnitlige pensioneringsalder forhøjes med fem år i EU som helhed senest i 2010 (sammenlignet med 59,9 år i 2001)

| — | senest i 2010 tilbydes der børnepasning for mindst 90 % af alle børn i aldersgruppen fra tre år og op til den skolepligtige alder og for mindst 33 % af alle børn under tre år |
| --- | --- |

—

senest i 2010 tilbydes der børnepasning for mindst 90 % af alle børn i aldersgruppen fra tre år og op til den skolepligtige alder og for mindst 33 % af alle børn under tre år

| — | en gennemsnitlig frafaldsprocent i skolerne i EU på højst 10 % |
| --- | --- |

—

en gennemsnitlig frafaldsprocent i skolerne i EU på højst 10 %

| — | senest i 2010 bør mindst 85 % af de 22-årige have en uddannelse på gymnasialt niveau eller derover |
| --- | --- |

—

senest i 2010 bør mindst 85 % af de 22-årige have en uddannelse på gymnasialt niveau eller derover

| — | gennemsnitligt bør mindst 12,5 % af den voksne befolkning i den arbejdsdygtige alder (25-64-årige) i EU deltage i livslang læring. |
| --- | --- |

—

gennemsnitligt bør mindst 12,5 % af den voksne befolkning i den arbejdsdygtige alder (25-64-årige) i EU deltage i livslang læring.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/163 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/163

---

Budgettet for 2009: Parlamentets overslag

P6_TA(2008)0208

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2009 (2008/2022(BUD))

(2009/C 279 E/33)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 272, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 272, stk. 2,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 31, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 31,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. april 2008 om retningslinjerne for 2009-budgetproceduren — sektion I, II, IV, V, VI, VII, VIII og IX (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. april 2008 om retningslinjerne for 2009-budgetproceduren — sektion I, II, IV, V, VI, VII, VIII og IX (3),

| — | der henviser til generalsekretærens beretning til Præsidiet med henblik på opstilling af det foreløbige forslag til Parlamentets budgetoverslag for regnskabsåret 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til generalsekretærens beretning til Præsidiet med henblik på opstilling af det foreløbige forslag til Parlamentets budgetoverslag for regnskabsåret 2009,

| — | der henviser til det foreløbige forslag til budgetoverslag, opstillet af Præsidiet den 21. april 2008, jf. forretningsordenens artikel 22, stk. 6, og artikel 73, |
| --- | --- |

—

der henviser til det foreløbige forslag til budgetoverslag, opstillet af Præsidiet den 21. april 2008, jf. forretningsordenens artikel 22, stk. 6, og artikel 73,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 73, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 73,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0181/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0181/2008),

| A. | der henviser til, at der blev indgået aftale om en pilotprocedure med et styrket samarbejde mellem Præsidiet og Budgetudvalget og tidligt gensidigt samarbejde om alle emner med betydelige budgetmæssige konsekvenser for hele 2009-proceduren, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der blev indgået aftale om en pilotprocedure med et styrket samarbejde mellem Præsidiet og Budgetudvalget og tidligt gensidigt samarbejde om alle emner med betydelige budgetmæssige konsekvenser for hele 2009-proceduren,

| B. | der henviser til, at plenarforsamlingens beføjelser i forbindelse med vedtagelse af budgettet vil blive fuldt ud bibeholdt i overensstemmelse med traktatbestemmelserne og forretningsordenen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at plenarforsamlingens beføjelser i forbindelse med vedtagelse af budgettet vil blive fuldt ud bibeholdt i overensstemmelse med traktatbestemmelserne og forretningsordenen,

| C. | der henviser til, at der fandt et forberedende samråd mellem Præsidiets og Budgetudvalgets delegationer sted den 16. april 2008, hvor de to delegationer diskuterede en række centrale emner, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der fandt et forberedende samråd mellem Præsidiets og Budgetudvalgets delegationer sted den 16. april 2008, hvor de to delegationer diskuterede en række centrale emner,

| 1. | minder om, at 2009-budgettet skal gøre det muligt at løse en række væsentlige udfordringer som beskrevet i ovennævnte beslutning af 10. april 2008 om retningslinjerne for budgettet, samtidig med at der vil blive gjort alt for at sikre den mest effektive anvendelse af ressourcerne, og samtlige udgifter vil blive undersøgt med henblik på at finde besparelser, hvor det er muligt; understreger den høje grad af enighed på følgende områder:






  — | udfordringer i forbindelse med Lissabontraktatens ikrafttræden, |
| --- | --- | --- |

1.

minder om, at 2009-budgettet skal gøre det muligt at løse en række væsentlige udfordringer som beskrevet i ovennævnte beslutning af 10. april 2008 om retningslinjerne for budgettet, samtidig med at der vil blive gjort alt for at sikre den mest effektive anvendelse af ressourcerne, og samtlige udgifter vil blive undersøgt med henblik på at finde besparelser, hvor det er muligt; understreger den høje grad af enighed på følgende områder:

—

udfordringer i forbindelse med Lissabontraktatens ikrafttræden,

| — | udfordringer i forbindelse med 2009 som valgår for Parlamentet, |
| --- | --- |

—

udfordringer i forbindelse med 2009 som valgår for Parlamentet,

| — | udfordringer i forbindelse med medlemmernes nye statut og den nye mandatperiode; |
| --- | --- |

—

udfordringer i forbindelse med medlemmernes nye statut og den nye mandatperiode;

| 2. | henviser til den udvidede dialog, der er gået forud for vedtagelsen af budgetoverslaget for 2009, og glæder sig især over pilotproceduren vedrørende det styrkede interne samarbejde, herunder det forberedende samråd mellem Præsidiet og Budgetudvalget, hvor budgetmæssige emner med forbindelse til ovenstående prioriteter blev diskuteret forud for Præsidiets vedtagelse af sit foreløbige forslag til budgetoverslag; |
| --- | --- |

2.

henviser til den udvidede dialog, der er gået forud for vedtagelsen af budgetoverslaget for 2009, og glæder sig især over pilotproceduren vedrørende det styrkede interne samarbejde, herunder det forberedende samråd mellem Præsidiet og Budgetudvalget, hvor budgetmæssige emner med forbindelse til ovenstående prioriteter blev diskuteret forud for Præsidiets vedtagelse af sit foreløbige forslag til budgetoverslag;

| 3. | bemærker, at det samlede niveau for Parlamentets budget for 2009 som foreslået af Præsidiet vil holde sig under den traditionelle frivillige andel på 20 % af udgiftsområde 5 (administrative udgifter) i den flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at det samlede niveau for Parlamentets budget for 2009 som foreslået af Præsidiet vil holde sig under den traditionelle frivillige andel på 20 % af udgiftsområde 5 (administrative udgifter) i den flerårige finansielle ramme;

| 4. | understreger, at de menneskelige ressourcer og de samlede ressourcer til gennemførelsen af Lissabontraktaten var vigtige spørgsmål under det forberedende samråd; glæder sig over, at Præsidiet reagerede på den bekymring, der kom til udtryk, ved at integrere de foreslåede 65 nye stillinger i overslagene (svarende til 2 020 023 EUR for 2009), men samtidig ved at opføre 15 % af disse bevillinger i reserven indtil fremlæggelsen af de supplerende oplysninger inden udgangen af juni 2008, som f.eks. en analytisk, detaljeret og brugervenlig stillingsfortegnelse med en evaluering af tildelingen og udnyttelsen af menneskelige ressourcer i Parlamentets sekretariat, herunder en detaljeret rapport om omrokeringsforanstaltninger i 2008 og de planlagte foranstaltninger for 2009 med angivelse af positive og negative prioriteringer; mener, at denne bør omfatte ændringer inden for og mellem generaldirektoraterne og en prognose i forbindelse med en styrkelse af centrale lovgivningsmæssige aktiviteter og tjenester til medlemmer; er af den opfattelse, at der skal gives oplysninger om ikke-tjenestemandsansat personale for at få fuld forståelse for de personalemæssige behov; |
| --- | --- |

4.

understreger, at de menneskelige ressourcer og de samlede ressourcer til gennemførelsen af Lissabontraktaten var vigtige spørgsmål under det forberedende samråd; glæder sig over, at Præsidiet reagerede på den bekymring, der kom til udtryk, ved at integrere de foreslåede 65 nye stillinger i overslagene (svarende til 2 020 023 EUR for 2009), men samtidig ved at opføre 15 % af disse bevillinger i reserven indtil fremlæggelsen af de supplerende oplysninger inden udgangen af juni 2008, som f.eks. en analytisk, detaljeret og brugervenlig stillingsfortegnelse med en evaluering af tildelingen og udnyttelsen af menneskelige ressourcer i Parlamentets sekretariat, herunder en detaljeret rapport om omrokeringsforanstaltninger i 2008 og de planlagte foranstaltninger for 2009 med angivelse af positive og negative prioriteringer; mener, at denne bør omfatte ændringer inden for og mellem generaldirektoraterne og en prognose i forbindelse med en styrkelse af centrale lovgivningsmæssige aktiviteter og tjenester til medlemmer; er af den opfattelse, at der skal gives oplysninger om ikke-tjenestemandsansat personale for at få fuld forståelse for de personalemæssige behov;

| 5. | understreger, at samarbejdet mellem Præsidiet og Budgetudvalget om i fællesskab at søge en sådan yderligere afklaring er en ny og positiv udvikling; understreger betydningen af en forudgående og rettidig høring af Budgetudvalget i forbindelse med emner med betydelige finansielle konsekvenser; |
| --- | --- |

5.

understreger, at samarbejdet mellem Præsidiet og Budgetudvalget om i fællesskab at søge en sådan yderligere afklaring er en ny og positiv udvikling; understreger betydningen af en forudgående og rettidig høring af Budgetudvalget i forbindelse med emner med betydelige finansielle konsekvenser;

| 6. | er enig i princippet om at budgettere alle forudsigelige behov i Præsidiets foreløbige forslag til budgetoverslag, herunder en »Lissabonreserve« på 2 mio. EUR, indtil der foreligger en yderligere evaluering, og et forslag fra Præsidiet, der bør tage højde for resultaterne fra den igangværende arbejdsgruppe, der beskæftiger sig med menneskelige og finansielle ressourcer, og som har til opgave at analysere virkningen; gentager, at det er særlig vigtigt at identificere de opgaver og det ansvar, der virkelig kan betragtes som nye efter den nye traktat, og de aktiviteter, der kan ophøre eller omprioriteres; |
| --- | --- |

6.

er enig i princippet om at budgettere alle forudsigelige behov i Præsidiets foreløbige forslag til budgetoverslag, herunder en »Lissabonreserve« på 2 mio. EUR, indtil der foreligger en yderligere evaluering, og et forslag fra Præsidiet, der bør tage højde for resultaterne fra den igangværende arbejdsgruppe, der beskæftiger sig med menneskelige og finansielle ressourcer, og som har til opgave at analysere virkningen; gentager, at det er særlig vigtigt at identificere de opgaver og det ansvar, der virkelig kan betragtes som nye efter den nye traktat, og de aktiviteter, der kan ophøre eller omprioriteres;

| 7. | understreger, at den ny Lissabontraktat også er en udfordring for de politiske grupper; erkender, at de politiske grupper — på linje med styrkelsen af de centrale opgaver i Parlamentets administration — også skal styrkes med hensyn til personale, idet den stramme budgetpolitik dog skal overholdes; |
| --- | --- |

7.

understreger, at den ny Lissabontraktat også er en udfordring for de politiske grupper; erkender, at de politiske grupper — på linje med styrkelsen af de centrale opgaver i Parlamentets administration — også skal styrkes med hensyn til personale, idet den stramme budgetpolitik dog skal overholdes;

| 8. | bemærker endvidere, at Præsidiet har angivet, at der for besøgscentret kan opstå et ekstra behov, der ikke er budgetteret i øjeblikket; understreger, at dette er blevet identificeret sent og forstår, at beløbet ville blive af flerårig karakter; minder om, at det som aftalt under pilotproceduren ønsker en rettidig høring af Budgetudvalget i forbindelse med emner med betydelige finansielle konsekvenser; |
| --- | --- |

8.

bemærker endvidere, at Præsidiet har angivet, at der for besøgscentret kan opstå et ekstra behov, der ikke er budgetteret i øjeblikket; understreger, at dette er blevet identificeret sent og forstår, at beløbet ville blive af flerårig karakter; minder om, at det som aftalt under pilotproceduren ønsker en rettidig høring af Budgetudvalget i forbindelse med emner med betydelige finansielle konsekvenser;

| 9. | bemærker forslaget om at fortsætte en treårsplan for genetablering af sagkundskab på it-området, hvilket vil nedbringe afhængigheden af eksterne konsulenter på nogle centrale områder, og forslaget om en forhøjelse af antallet af stillinger på dette område; er enig i at overveje denne model, men mener, at der bør kunne påvises tilsvarende besparelser i de nuværende udgifter til konsulenter for at kunne fastholde sådanne stigninger i det endelige budget; opfordrer administrationen til inden september 2008 at præsentere en fuldstændig vurdering af situationen, herunder en sammenhængende it-strategi; |
| --- | --- |

9.

bemærker forslaget om at fortsætte en treårsplan for genetablering af sagkundskab på it-området, hvilket vil nedbringe afhængigheden af eksterne konsulenter på nogle centrale områder, og forslaget om en forhøjelse af antallet af stillinger på dette område; er enig i at overveje denne model, men mener, at der bør kunne påvises tilsvarende besparelser i de nuværende udgifter til konsulenter for at kunne fastholde sådanne stigninger i det endelige budget; opfordrer administrationen til inden september 2008 at præsentere en fuldstændig vurdering af situationen, herunder en sammenhængende it-strategi;

| 10. | bemærker, at en langsigtet strategiplan for bygningspolitikken omfattende vedligeholdelsesudgifter og miljøspørgsmål vil blive forelagt inden udgangen af maj 2008; understreger betydningen af en dybtgående debat om dette emne med henblik på at nå frem til relevante beslutninger om vejen frem og målet for disse bevillinger så snart som muligt; ønsker at blive holdt underrettet om Præsidiets samarbejde med Kommissionen om en aftale om køb af bygninger og om omkostninger; noterer sig, indtil disse oplysninger foreligger, at reserven til bygninger i forslaget til budgetoverslag udgør 30 mio. EUR, hvilket er en stigning på 10 mio. EUR i forhold til 2008; vedtager at opføre 3 400 000 EUR, som Præsidiet har opført i det foreløbige forslag til budgetoverslag, i reserven, indtil der foreligger mere præcise tekniske, administrative og finansielle oplysninger om de foreslåede arbejder til bortskaffelse af asbest i SDM-bygningen i Strasbourg; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at en langsigtet strategiplan for bygningspolitikken omfattende vedligeholdelsesudgifter og miljøspørgsmål vil blive forelagt inden udgangen af maj 2008; understreger betydningen af en dybtgående debat om dette emne med henblik på at nå frem til relevante beslutninger om vejen frem og målet for disse bevillinger så snart som muligt; ønsker at blive holdt underrettet om Præsidiets samarbejde med Kommissionen om en aftale om køb af bygninger og om omkostninger; noterer sig, indtil disse oplysninger foreligger, at reserven til bygninger i forslaget til budgetoverslag udgør 30 mio. EUR, hvilket er en stigning på 10 mio. EUR i forhold til 2008; vedtager at opføre 3 400 000 EUR, som Præsidiet har opført i det foreløbige forslag til budgetoverslag, i reserven, indtil der foreligger mere præcise tekniske, administrative og finansielle oplysninger om de foreslåede arbejder til bortskaffelse af asbest i SDM-bygningen i Strasbourg;

| 11. | bekræfter, at det har til hensigt at fortsætte finansieringen af prioriteter, der var fastsat i 2008-budgettet, især for at forbedre tjenesterne til medlemmer i forbindelse med tolkning og i forbindelse med bibliotekets analysetjeneste; |
| --- | --- |

11.

bekræfter, at det har til hensigt at fortsætte finansieringen af prioriteter, der var fastsat i 2008-budgettet, især for at forbedre tjenesterne til medlemmer i forbindelse med tolkning og i forbindelse med bibliotekets analysetjeneste;

| 12. | understreger, hvor vigtigt et godt samarbejde mellem EU-institutionerne på informations- og kommunikationsområdet er, navnlig mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

12.

understreger, hvor vigtigt et godt samarbejde mellem EU-institutionerne på informations- og kommunikationsområdet er, navnlig mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 13. | mener, at der er foretaget et rimelige skøn over udgifterne til den nye medlemsstatut; kræver, at eventuelle ajourførte tal indberettes så hurtigt som muligt, og understreger muligheden for at finjustere de tilknyttede bevillinger på et senere tidspunkt; glæder sig over generalsekretærens tilsagn om straks at orientere Præsidiet og Budgetudvalget om oplysninger fra medlemsstaterne om deres påtænkte deltagelse og/eller fravalg, så snart de foreligger; |
| --- | --- |

13.

mener, at der er foretaget et rimelige skøn over udgifterne til den nye medlemsstatut; kræver, at eventuelle ajourførte tal indberettes så hurtigt som muligt, og understreger muligheden for at finjustere de tilknyttede bevillinger på et senere tidspunkt; glæder sig over generalsekretærens tilsagn om straks at orientere Præsidiet og Budgetudvalget om oplysninger fra medlemsstaterne om deres påtænkte deltagelse og/eller fravalg, så snart de foreligger;

| 14. | glæder sig over oplysningen om, at der er skabt kontakter til medlemsstaterne, Rådet og de nuværende og kommende formandskaber i forbindelse med aftalen om en vedtægt for assistenter; minder i denne henseende om retningslinjerne og understreger igen den vigtighed, som det tillægger løsningen af dette spørgsmål; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over oplysningen om, at der er skabt kontakter til medlemsstaterne, Rådet og de nuværende og kommende formandskaber i forbindelse med aftalen om en vedtægt for assistenter; minder i denne henseende om retningslinjerne og understreger igen den vigtighed, som det tillægger løsningen af dette spørgsmål;

| 15. | ser frem til forslaget om et videnstyringssystem, der bør præsenteres for Præsidiet inden for få uger; bekræfter, at det har til hensigt at følge dette spørgsmål tæt, og at det anbefaler Præsidiet at træffe de nødvendige afgørelser inden medio juli 2008; |
| --- | --- |

15.

ser frem til forslaget om et videnstyringssystem, der bør præsenteres for Præsidiet inden for få uger; bekræfter, at det har til hensigt at følge dette spørgsmål tæt, og at det anbefaler Præsidiet at træffe de nødvendige afgørelser inden medio juli 2008;

| 16. | understreger, uanset det positive resultat af det styrkede samarbejde indtil videre og resultaterne af især det forberedende samråd, at en mere detaljeret undersøgelse af individuelle budgetposter bør finde sted inden førstebehandlingen af budgettet i efteråret 2008; vil således behandle og tage de endelige budgetmæssige beslutninger på dette tidspunkt; |
| --- | --- |

16.

understreger, uanset det positive resultat af det styrkede samarbejde indtil videre og resultaterne af især det forberedende samråd, at en mere detaljeret undersøgelse af individuelle budgetposter bør finde sted inden førstebehandlingen af budgettet i efteråret 2008; vil således behandle og tage de endelige budgetmæssige beslutninger på dette tidspunkt;

| 17. | vedtager budgetoverslaget for regnskabsåret 2009 som godkendt af Præsidiet den 21. april 2008; minder om, at vedtagelsen af budgetforslaget vil finde sted ved førstebehandlingen i oktober 2008 i overensstemmelse med den afstemningsprocedure, der er fastsat i traktaten; |
| --- | --- |

17.

vedtager budgetoverslaget for regnskabsåret 2009 som godkendt af Præsidiet den 21. april 2008; minder om, at vedtagelsen af budgetforslaget vil finde sted ved førstebehandlingen i oktober 2008 i overensstemmelse med den afstemningsprocedure, der er fastsat i traktaten;

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og budgetoverslaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

18.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og budgetoverslaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1525/2007 (EUT L 343 af 27.12.2007, s. 9).

(2)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2008/29/EF (EUT L 6 af 10.1.2008, s. 7).

(3)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0115.

---

Onsdag, den 21. maj 2008

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/166 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/166

---

Oplagring af metallisk kviksølv ***II

P6_TA(2008)0214

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. maj 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om eksportforbud og sikker oplagring af metallisk kviksølv (11488/1/2007 — C6-0034/2008 — 2006/0206(COD))

(2009/C 279 E/34)

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (11488/1/2007 — C6-0034/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (11488/1/2007 — C6-0034/2008),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0636), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0636),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 62, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0102/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0102/2008),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  »Vedtagne tekster« af 20.6.2007, P6_TA(2007)0267.

---

P6_TC2-COD(2006)0206

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 21. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om forbud mod eksport af metallisk kviksølv og visse kviksølvforbindelser og -blandinger og om sikker oplagring af metallisk kviksølv

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. .../2008).

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/167 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/167

---

Strafferetlig beskyttelse af miljøet ***I

P6_TA(2008)0215

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig beskyttelse af miljøet (KOM(2007)0051 — C6-0063/2007 — 2007/0022(COD))

(2009/C 279 E/35)

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0051), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0051),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0063/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0063/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0154/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0154/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

P6_TC1-COD(2007)0022

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om strafferetlig beskyttelse af miljøet

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, direktiv 2008/.../EF).

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/168 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/168

---

Undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og produktionsmetoder ***I

P6_TA(2008)0216

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 (KOM(2007)0245 — C6-0127/2007 — 2007/0084(COD))

(2009/C 279 E/36)

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0245), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0245),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0127/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0127/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0061/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0061/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

P6_TC1-COD(2007)0084

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. .../2008).

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/169 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/169

---

Udøvelse af vejtransporterhvervet ***I

P6_TA(2008)0217

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet (KOM(2007)0263 — C6-0145/2007 — 2007/0098(COD))

(2009/C 279 E/37)

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0263), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0263),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0145/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0145/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0087/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0087/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

P6_TC1-COD(2007)0098

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet og om ophævelse af Rådets direktiv 96/26/EF

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter at have hørt den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Gennemførelsen af et indre marked for vejtransport med lige konkurrencevilkår kræver ensartet anvendelse af fælles regler for udstedelse af tilladelser til at udøve vejtransporterhvervet med hensyn til godstransport og personbefordring (i det følgende benævnt»vejtransporterhvervet«). Sådanne fælles regler vil kunne medvirke til, at vognmændene får et højt fagligt kvalifikationsniveau, til at rationalisere markedet, til at forbedre ydelsernes kvalitet til gavn for vognmændene, deres kunder og den samlede økonomi, samt til at højne trafiksikkerheden. De vil også kunne gøre det lettere for vognmændene at udøve deres frie etableringsret i praksis. |
| --- | --- |

(1)

Gennemførelsen af et indre marked for vejtransport med lige konkurrencevilkår kræver ensartet anvendelse af fælles regler for udstedelse af tilladelser til at udøve vejtransporterhvervet med hensyn til godstransport og personbefordring (i det følgende benævnt»vejtransporterhvervet«). Sådanne fælles regler vil kunne medvirke til, at vognmændene får et højt fagligt kvalifikationsniveau, til at rationalisere markedet, til at forbedre ydelsernes kvalitet til gavn for vognmændene, deres kunder og den samlede økonomi, samt til at højne trafiksikkerheden. De vil også kunne gøre det lettere for vognmændene at udøve deres frie etableringsret i praksis.

| (2) | I Rådets direktiv 96/26/EF af 29. april 1996 om adgang til erhvervet godstransport ad landevej og erhvervet personbefordring ad landevej samt om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser, som skal lette den faktiske udøvelse af etableringsfrihed for de pågældende udøvere af transportvirksomhed inden for indenlandsk og international eksport (4) er der fastsat minimumsbetingelser for adgangen til vejtransporterhvervet og bestemmelser om gensidig anerkendelse af de dokumenter, der kræves med dette formål. Erfaringerne, konsekvensanalysen og forskellige undersøgelser viser imidlertid, at dette direktiv anvendes meget forskelligt i de forskellige medlemsstater. Dette har flere negative konsekvenser, bl.a. konkurrenceforvridning, en vis uigennemskuelighed på markedet, et uensartet kontrolomfang og risiko for, at virksomheder med mangelfulde faglige kvalifikationer optræder forsømmeligt eller kun i ringe grad overholder færdsels- og arbejdsmarkedsreglerne, og det kan skade branchens anseelse. |
| --- | --- |

(2)

I Rådets direktiv 96/26/EF af 29. april 1996 om adgang til erhvervet godstransport ad landevej og erhvervet personbefordring ad landevej samt om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser, som skal lette den faktiske udøvelse af etableringsfrihed for de pågældende udøvere af transportvirksomhed inden for indenlandsk og international eksport (4) er der fastsat minimumsbetingelser for adgangen til vejtransporterhvervet og bestemmelser om gensidig anerkendelse af de dokumenter, der kræves med dette formål. Erfaringerne, konsekvensanalysen og forskellige undersøgelser viser imidlertid, at dette direktiv anvendes meget forskelligt i de forskellige medlemsstater. Dette har flere negative konsekvenser, bl.a. konkurrenceforvridning, en vis uigennemskuelighed på markedet, et uensartet kontrolomfang og risiko for, at virksomheder med mangelfulde faglige kvalifikationer optræder forsømmeligt eller kun i ringe grad overholder færdsels- og arbejdsmarkedsreglerne, og det kan skade branchens anseelse.

| (3) | Disse konsekvenser er så meget desto mere negative, eftersom de kan gribe forstyrrende ind i det indre marked på vejtransportområdet, idet virksomheder i hele Fællesskabet


  har adgang til markedet for international godstransport og til visse former for cabotagekørsel. Den eneste betingelse, disse virksomheder skal opfylde, er, at de skal være i besiddelse af en fællesskabstilladelse, og den kan de opnå, når de opfylder betingelserne for adgang til erhvervet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 af ... [om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel] (5)
  , og i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 af ... [om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel] (6)
  . |
| --- | --- |

(3)

Image

| (4) | De gældende regler om adgang til vejtransporterhvervet bør derfor moderniseres for at sikre, at de anvendes mere ensartet og effektivt. Da overholdelsen af disse regler er den væsentligste betingelse for adgang til fællesskabsmarkedet, og de gældende fællesskabsretlige retsakter angående markedsadgangen er forordninger, er en forordning den mest hensigtsmæssige retsakt til regulering af adgangen til erhvervet. |
| --- | --- |

(4)

De gældende regler om adgang til vejtransporterhvervet bør derfor moderniseres for at sikre, at de anvendes mere ensartet og effektivt. Da overholdelsen af disse regler er den væsentligste betingelse for adgang til fællesskabsmarkedet, og de gældende fællesskabsretlige retsakter angående markedsadgangen er forordninger, er en forordning den mest hensigtsmæssige retsakt til regulering af adgangen til erhvervet.

| (5) | Af hensyn til en loyal konkurrence bør de fælles regler for udøvelse af erhvervet gælde bredest muligt for alle virksomheder. Det er dog ikke nødvendigt at lade denne forordning gælde for virksomheder, der udelukkende udfører transport af meget ringe betydning for transportmarkedet. |
| --- | --- |

(5)

Af hensyn til en loyal konkurrence bør de fælles regler for udøvelse af erhvervet gælde bredest muligt for alle virksomheder. Det er dog ikke nødvendigt at lade denne forordning gælde for virksomheder, der udelukkende udfører transport af meget ringe betydning for transportmarkedet.

| (6) | Det bør være etableringsmedlemsstatens opgave at føre tilsyn med, at virksomhederne til enhver tid opfylder kravene i denne forordning, således at medlemsstaten om nødvendigt kan træffe afgørelse om suspension eller tilbagekaldelse af en virksomheds tilladelse til at operere på markedet. Det er en forudsætning for opfyldelse af betingelserne for adgang til erhvervet og for en pålidelig kontrol hermed, at virksomhederne har et stabilt og faktisk etableret forretningssted. |
| --- | --- |

(6)

Det bør være etableringsmedlemsstatens opgave at føre tilsyn med, at virksomhederne til enhver tid opfylder kravene i denne forordning, således at medlemsstaten om nødvendigt kan træffe afgørelse om suspension eller tilbagekaldelse af en virksomheds tilladelse til at operere på markedet. Det er en forudsætning for opfyldelse af betingelserne for adgang til erhvervet og for en pålidelig kontrol hermed, at virksomhederne har et stabilt og faktisk etableret forretningssted.

| (7) | De fysiske personer, der opfylder kravene til vandel og faglige kvalifikationer, bør identificeres klart og udpeges over for de kompetente myndigheder. Disse personer (i det følgende benævnt»transportledere«) bør
  have bopæl i en medlemsstat og
  vedvarende og faktisk
  lede
  vejtransportvirksomhedernes transportarbejde. Det bør præciseres, hvornår en person kan anses for vedvarende og faktisk at lede en virksomheds transportarbejde. |
| --- | --- |

(7)

De fysiske personer, der opfylder kravene til vandel og faglige kvalifikationer, bør identificeres klart og udpeges over for de kompetente myndigheder. Disse personer (i det følgende benævnt»transportledere«) bør
  have bopæl i en medlemsstat og
  vedvarende og faktisk
  lede
  vejtransportvirksomhedernes transportarbejde. Det bør præciseres, hvornår en person kan anses for vedvarende og faktisk at lede en virksomheds transportarbejde.

| (8) | En transportleder opfylder vandelskravet, hvis den pågældende ikke er dømt for alvorlige strafbare handlinger eller blevet pålagt alvorlige sanktioner, navnlig for overtrædelse af de fællesskabsretlige regler om vejtransport. På de områder, der er omfattet af de fællesskabsretlige regler, er det nødvendigt at fastsætte fælles regler for, hvilke typer overtrædelser der kan medføre, at en virksomhed ikke længere opfylder vandelskravet, og hvor alvorlige de skal være, for at dette er tilfældet. |
| --- | --- |

(8)

En transportleder opfylder vandelskravet, hvis den pågældende ikke er dømt for alvorlige strafbare handlinger eller blevet pålagt alvorlige sanktioner, navnlig for overtrædelse af de fællesskabsretlige regler om vejtransport. På de områder, der er omfattet af de fællesskabsretlige regler, er det nødvendigt at fastsætte fælles regler for, hvilke typer overtrædelser der kan medføre, at en virksomhed ikke længere opfylder vandelskravet, og hvor alvorlige de skal være, for at dette er tilfældet.

| (9) | Kommissionen bør tilstræbe at sikre, at de samme sanktioner anvendes ved alvorlige overtrædelser i de forskellige medlemsstater, og at der i denne henseende træffes passende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen bør tilstræbe at sikre, at de samme sanktioner anvendes ved alvorlige overtrædelser i de forskellige medlemsstater, og at der i denne henseende træffes passende foranstaltninger.

| (10) | En vejtransportvirksomhed skal besidde et vist minimum af økonomisk grundlag for at kunne oprette og drive virksomheden på forsvarlig vis.

  Der bør anvendes
  velafgrænsede
  relevante økonomiske indikatorer, som kan udledes af årsregnskabet. Virksomheder, der ønsker det, bør kunne godtgøre deres økonomiske grundlag med en bankgaranti
  eller et andet økonomisk instrument, som f.eks. forsikringer,
  fordi det kan være enklere og billigere for dem. |
| --- | --- |

(10)

Image

| (11) | Et højt fagligt kvalifikationsniveau vil hæve vejtransportsektorens samfundsøkonomiske effektivitet. Derfor bør de, der ønsker at arbejde som transportleder, følge kurser af høj kvalitet. For at opnå mere ensartede kursus- og prøveforhold og for at sikre åbenhed i forhold til ansøgerne bør det fastsættes, at medlemsstaterne skal godkende eksamens- og kursuscentre efter kriterier, som det bør påhvile dem selv at fastsætte.

  Efter at det indre marked er blevet gennemført, findes der ikke længere adskilte indenlandske markeder. Derfor bør personer, der har til opgave at lede transportaktiviteter, have den fornødne viden til at lede både indenlandsk og internationalt transportarbejde. Den tekniske udvikling kan medføre nye krav til, hvilke emner man skal beherske for at kunne få udstedt et bevis for faglige kvalifikationer, og til, hvordan prøverne bør tilrettelægges, og bestemmelserne herom bør derfor kunne ajourføres. |
| --- | --- |

(11)

Image

| (12) | Hensynet til loyal konkurrence og til, at vejtransport bør foregå i fuld overensstemmelse med reglerne, kræver et ensartet niveau for overvågning og opfølgning i de forskellige medlemsstater. De nationale myndigheder, der har til opgave at føre tilsyn med virksomhederne og med gyldigheden af deres tilladelser, spiller her en afgørende rolle, og det bør sikres, at de træffer de foranstaltninger, der måtte blive behov for, herunder
  i de mest alvorlige tilfælde
  at suspendere eller tilbagekalde tilladelser eller at erklære

  transportledere uegnede, hvis de optræder forsømmeligt eller handler i ond tro.
  Forud for dette skal foranstaltningen overvejes behørigt for så vidt angår proportionalitetsprincippet.

  Virksomheder bør dog gives en advarsel og en rimelig frist til at bringe deres forhold i orden. |
| --- | --- |

(12)

Image

| (13) | Der vil bedre kunne opnås en effektiv kontrol med virksomheder, der arbejder i flere medlemsstater, og der kan opnås besparelser i omkostningerne for forvaltningen, hvis der i højere grad foretages en organisering af samarbejdet mellem medlemsstaterne. Elektroniske virksomhedsregistre, der er koblet sammen på europæisk plan, kan, uden at Fællesskabets regler om beskyttelse af persondata derved overtrædes, lette dette samarbejde og mindske de omkostninger, der både for virksomhederne og myndighederne er forbundet med kontrol. De fleste medlemsstater har i forvejen deres egne elektroniske registre. Infrastruktur for sammenkobling mellem medlemsstaterne findes også. Der vil således være forholdsvis beskedne omkostninger ved at benytte sig mere systematisk af sådanne nationale virksomhedsregistre og koble dem sammen på europæisk plan, og de kan tillige medvirke til en betydelig besparelse på de administrative omkostninger ved kontrollen og øge dens effektivitet. |
| --- | --- |

(13)

Der vil bedre kunne opnås en effektiv kontrol med virksomheder, der arbejder i flere medlemsstater, og der kan opnås besparelser i omkostningerne for forvaltningen, hvis der i højere grad foretages en organisering af samarbejdet mellem medlemsstaterne. Elektroniske virksomhedsregistre, der er koblet sammen på europæisk plan, kan, uden at Fællesskabets regler om beskyttelse af persondata derved overtrædes, lette dette samarbejde og mindske de omkostninger, der både for virksomhederne og myndighederne er forbundet med kontrol. De fleste medlemsstater har i forvejen deres egne elektroniske registre. Infrastruktur for sammenkobling mellem medlemsstaterne findes også. Der vil således være forholdsvis beskedne omkostninger ved at benytte sig mere systematisk af sådanne nationale virksomhedsregistre og koble dem sammen på europæisk plan, og de kan tillige medvirke til en betydelig besparelse på de administrative omkostninger ved kontrollen og øge dens effektivitet.

| (14) | Nogle af registrenes data om overtrædelser og sanktioner har karakter af personoplysninger. Medlemsstaterne bør derfor træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (7) overholdes, navnlig for så vidt angår myndighedernes kontrol med behandlingen af disse data, de berørte personers ret til oplysninger, adgang til aktindsigt og ret til at gøre indsigelse. Med henblik på denne forordning er det nødvendigt at gemme sådanne data i mindst to år for at undgå, at diskvalificerede virksomheder etablerer sig i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(14)

Nogle af registrenes data om overtrædelser og sanktioner har karakter af personoplysninger. Medlemsstaterne bør derfor træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (7) overholdes, navnlig for så vidt angår myndighedernes kontrol med behandlingen af disse data, de berørte personers ret til oplysninger, adgang til aktindsigt og ret til at gøre indsigelse. Med henblik på denne forordning er det nødvendigt at gemme sådanne data i mindst to år for at undgå, at diskvalificerede virksomheder etablerer sig i andre medlemsstater.

| (15) | Sammenkoblingen af de nationale registre er en afgørende forudsætning for en hurtig og effektiv udveksling af informationer mellem medlemsstaterne og for at sikre, at vognmændene ikke fristes til at begå eller løbe den risiko at begå alvorlige overtrædelser i andre medlemsstater end etableringslandet. Af hensyn til en sådan sammenkobling er det nødvendigt at fastsætte et præcist fælles dataformat og tekniske procedurer for udvekslingen. |
| --- | --- |

(15)

Sammenkoblingen af de nationale registre er en afgørende forudsætning for en hurtig og effektiv udveksling af informationer mellem medlemsstaterne og for at sikre, at vognmændene ikke fristes til at begå eller løbe den risiko at begå alvorlige overtrædelser i andre medlemsstater end etableringslandet. Af hensyn til en sådan sammenkobling er det nødvendigt at fastsætte et præcist fælles dataformat og tekniske procedurer for udvekslingen.

| (16) | For at der kan være en effektiv informationsudveksling mellem medlemsstaterne, bør der oprettes nationale kontaktpunkter, og der bør fastsættes visse fælles procedureregler med hensyn til frister, og med hensyn til hvilke oplysninger der mindst skal fremsendes. |
| --- | --- |

(16)

For at der kan være en effektiv informationsudveksling mellem medlemsstaterne, bør der oprettes nationale kontaktpunkter, og der bør fastsættes visse fælles procedureregler med hensyn til frister, og med hensyn til hvilke oplysninger der mindst skal fremsendes.

| (17) | For at gøre det lettere at udøve etableringsfriheden bør relevante dokumenter udstedt af en kompetent myndighed i vognmandens oprindelsesland anerkendes som tilstrækkelig dokumentation for, at vandelskravet er opfyldt med henblik på adgang til de pågældende aktiviteter i en værtsmedlemsstat, idet det samtidig bør kontrolleres, at de pågældende personer ikke er erklæret uegnede til at udøve erhvervet i de andre medlemsstater, de kommer fra. |
| --- | --- |

(17)

For at gøre det lettere at udøve etableringsfriheden bør relevante dokumenter udstedt af en kompetent myndighed i vognmandens oprindelsesland anerkendes som tilstrækkelig dokumentation for, at vandelskravet er opfyldt med henblik på adgang til de pågældende aktiviteter i en værtsmedlemsstat, idet det samtidig bør kontrolleres, at de pågældende personer ikke er erklæret uegnede til at udøve erhvervet i de andre medlemsstater, de kommer fra.

| (18) | Hvad angår faglige kvalifikationer, bør etableringsmedlemsstaten anerkende et bevis udstedt i henhold til bestemmelserne i denne forordning efter en fælles model som tilstrækkelig dokumentation og således gøre det lettere at udøve den frie etableringsret. |
| --- | --- |

(18)

Hvad angår faglige kvalifikationer, bør etableringsmedlemsstaten anerkende et bevis udstedt i henhold til bestemmelserne i denne forordning efter en fælles model som tilstrækkelig dokumentation og således gøre det lettere at udøve den frie etableringsret.

| (19) | En tættere overvågning af anvendelsen af denne forordnings bestemmelser er nødvendig på fællesskabsplan, og med henblik herpå bør Kommissionen jævnligt fremsende rapporter om vejtransportvirksomhedernes vandel, økonomiske grundlag og faglige kvalifikationer på grundlag af rapporter, der er udarbejdet ud fra de nationale registre. |
| --- | --- |

(19)

En tættere overvågning af anvendelsen af denne forordnings bestemmelser er nødvendig på fællesskabsplan, og med henblik herpå bør Kommissionen jævnligt fremsende rapporter om vejtransportvirksomhedernes vandel, økonomiske grundlag og faglige kvalifikationer på grundlag af rapporter, der er udarbejdet ud fra de nationale registre.

| (20) | Medlemsstaterne bør fastsætte sanktioner for overtrædelse af denne forordnings bestemmelser. De bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstaterne bør fastsætte sanktioner for overtrædelse af denne forordnings bestemmelser. De bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning.

| (21) | Målet for denne forordning, som er at modernisere de eksisterende regler om adgang til vejtransporterhvervet, således at de kan anvendes mere ensartet og sammenligneligt i medlemsstaterne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(21)

Målet for denne forordning, som er at modernisere de eksisterende regler om adgang til vejtransporterhvervet, således at de kan anvendes mere ensartet og sammenligneligt i medlemsstaterne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (22) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (8). |
| --- | --- |

(22)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (8).

| (23) | Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at opstille en liste over, hvilke kategorier og typer af
  grove
  overtrædelser der
  i visse tilfælde
  kan medføre, at en vejtransportvirksomhed ikke længere opfylder vandelskravet, og hvor alvorlige de skal være, for at dette er tilfældet; til at tilpasse denne forordnings bilag — indeholdende henholdsvis, hvilke kundskaber medlemsstaterne skal stille krav om for at anerkende faglige kvalifikationer, og en model for beviset for faglige kvalifikationer — til den tekniske udvikling; og til at opstille en liste over, hvilke overtrædelser der
  kan medføre, at myndighederne i visse tilfælde og proportionelt med overtrædelsens karakter overvejer at suspendere eller tilbagekalde
  tilladelsen til at udøve erhvervet

  , eller at der udstedes en erklæring om uegnethed. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, herunder ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. Af effektivitetshensyn bør de frister, som normalt gælder i forbindelse med forskriftsproceduren med kontrol, afkortes for så vidt angår ajourføring af modellen for beviset for faglige kvalifikationer. |
| --- | --- |

(23)

Image

| (24) | Direktiv 96/26/EF bør ophæves, |
| --- | --- |

(24)

Direktiv 96/26/EF bør ophæves,

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Kapitel I

Generelle bestemmelser

Artikel 1

Genstand og
  anvendelsesområde

1.   Ved denne forordning reguleres adgangen til og udøvelsen af vejtransporterhvervet.

2.
     Denne forordning finder anvendelse på alle virksomheder, der er etableret i Fællesskabet og udøver vejtransporterhvervet. Den finder også anvendelse på virksomheder, der
  agter
  at udøve vejtransporterhvervet
  , og når der henvises til virksomheder, der udøver vejtransporterhvervet, henvises der i påkommende tilfælde også til virksomheder, der agter at udøve dette erhverv
  .

3.
     Uanset stk. 1 finder denne forordning ikke anvendelse på virksomheder:

| a) | der kun udøver godskørselserhvervet med motorkøretøjer eller vogntog, hvis tilladte totalvægt ikke overstiger 3,5 tons. Medlemsstaterne kan dog nedsætte denne grænse for alle eller visse transportkategorier |
| --- | --- |

a)

der kun udøver godskørselserhvervet med motorkøretøjer eller vogntog, hvis tilladte totalvægt ikke overstiger 3,5 tons. Medlemsstaterne kan dog nedsætte denne grænse for alle eller visse transportkategorier

| b) | der kun udfører

  ikke-erhvervsmæssig
  , gratis
  buskørsel, hvis hovedaktivitet ikke er buskørsel, og hvis køretøjer føres af deres egne ansatte |
| --- | --- |

b)

Image

| c) | der kun udøver vejtransporterhvervet med motorkøretøjer med en tilladt hastighed på højst 40 km/t. |
| --- | --- |

c)

der kun udøver vejtransporterhvervet med motorkøretøjer med en tilladt hastighed på højst 40 km/t.

Artikel 2

Definitioner

Image I denne forordning forstås ved:

| a) | »vejtransporterhvervet«: godskørselserhvervet og buskørselserhvervet |
| --- | --- |

a)

»vejtransporterhvervet«: godskørselserhvervet og buskørselserhvervet

| b) | »godskørselserhvervet«: den aktivitet, der udøves af virksomheder, som udfører godstransport for fremmed regning med motorkøretøjer eller vogntog |
| --- | --- |

b)

»godskørselserhvervet«: den aktivitet, der udøves af virksomheder, som udfører godstransport for fremmed regning med motorkøretøjer eller vogntog

| c) | »buskørselserhvervet«: den aktivitet, der udøves af virksomheder, som udfører befordring af rejsende med motorkøretøjer, der som følge af deres indretning og udstyr er egnede til befordring af mere end ni personer, herunder føreren, og som benyttes til dette formål, når denne befordring tilbydes offentligheden eller visse kategorier af brugere mod et vederlag, som skal erlægges af den befordrede person eller af den, som tilrettelægger befordringen |
| --- | --- |

c)

»buskørselserhvervet«: den aktivitet, der udøves af virksomheder, som udfører befordring af rejsende med motorkøretøjer, der som følge af deres indretning og udstyr er egnede til befordring af mere end ni personer, herunder føreren, og som benyttes til dette formål, når denne befordring tilbydes offentligheden eller visse kategorier af brugere mod et vederlag, som skal erlægges af den befordrede person eller af den, som tilrettelægger befordringen

| d) | »virksomhed«: enhver fysisk eller juridisk person, der arbejder med eller uden gevinst for øje, enhver sammenslutning eller kreds af personer, uden retshandleevne, der arbejder med eller uden gevinst for øje, samt ethvert organ, der henhører under en offentlig myndighed, hvad enten det selv har retshandleevne eller er undergivet en myndighed, der har det |
| --- | --- |

d)

»virksomhed«: enhver fysisk eller juridisk person, der arbejder med eller uden gevinst for øje, enhver sammenslutning eller kreds af personer, uden retshandleevne, der arbejder med eller uden gevinst for øje, samt ethvert organ, der henhører under en offentlig myndighed, hvad enten det selv har retshandleevne eller er undergivet en myndighed, der har det

| e) | »transportleder«: en fysisk person, der er ansat i en virksomhed, eller, når virksomheden er en fysisk person, den pågældende fysiske person selv eller
  , hvor det er påkrævet,
  en anden fysisk person, som i en aftale er udpeget af denne, og som faktisk og vedvarende leder virksomhedens transportarbejde |
| --- | --- |

e)

»transportleder«: en fysisk person, der er ansat i en virksomhed, eller, når virksomheden er en fysisk person, den pågældende fysiske person selv eller
  , hvor det er påkrævet,
  en anden fysisk person, som i en aftale er udpeget af denne, og som faktisk og vedvarende leder virksomhedens transportarbejde

| f) | »vejtransporttilladelse«: en forvaltningsafgørelse, hvorved der meddeles en virksomhed, der opfylder betingelserne i denne forordning, tilladelse til at udøve vejtransporterhvervet |
| --- | --- |

f)

»vejtransporttilladelse«: en forvaltningsafgørelse, hvorved der meddeles en virksomhed, der opfylder betingelserne i denne forordning, tilladelse til at udøve vejtransporterhvervet

| g) | »
  kompetent
  myndighed«: en national, regional eller lokal myndighed i en medlemsstat, som kontrollerer, at en virksomhed opfylder kravene i denne forordning, og
  som
  har kompetence til at
  udstede,
  meddele, suspendere og tilbagekalde vejtransporttilladelser |
| --- | --- |

g)

»
  kompetent
  myndighed«: en national, regional eller lokal myndighed i en medlemsstat, som kontrollerer, at en virksomhed opfylder kravene i denne forordning, og
  som
  har kompetence til at
  udstede,
  meddele, suspendere og tilbagekalde vejtransporttilladelser

| h) | »etableringsmedlemsstat«: den medlemsstat, hvor en virksomhed
  er etableret
  , uanset hvilket land transportlederen kommer fra. |
| --- | --- |

h)

»etableringsmedlemsstat«: den medlemsstat, hvor en virksomhed
  er etableret
  , uanset hvilket land transportlederen kommer fra.

Image

Image

Artikel 3

Krav med henblik på udøvelse af vejtransporterhvervet

Virksomheder, der udøver vejtransporterhvervet Image skal opfylde følgende krav:

| a) | de skal være faktisk og varigt etableret i en af medlemsstaterne
  , jf. artikel 5 |
| --- | --- |

a)

de skal være faktisk og varigt etableret i en af medlemsstaterne
  , jf. artikel 5

| b) | de skal udvise hæderlig vandel
  , jf. artikel 6 |
| --- | --- |

b)

de skal udvise hæderlig vandel
  , jf. artikel 6

| c) | de skal have et tilstrækkeligt økonomisk grundlag
  , jf. artikel 7 |
| --- | --- |

c)

de skal have et tilstrækkeligt økonomisk grundlag
  , jf. artikel 7

| d) | de skal have de nødvendige faglige kvalifikationer
  , jf. artikel 8
  . |
| --- | --- |

d)

de skal have de nødvendige faglige kvalifikationer
  , jf. artikel 8
  .

Betingelserne for opfyldelse af disse krav fastsættes i kapitel II. Denne forordning er ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan stille yderligere betingelser, som virksomhederne skal opfylde med henblik på tilladelse til at udøve vejtransporterhvervet.

Artikel 4

Transportleder

1.   En virksomhed, der
  udøver
  vejtransporterhvervet, udpeger Image mindst én fysisk person
  , transportlederen,
  der
  ud over
  kravene i artikel 3, litra b) og d)
  ,

  Image opfylder følgende betingelser:

| a) | faktisk og vedvarende lede virksomhedens transportarbejde |
| --- | --- |

a)

faktisk og vedvarende lede virksomhedens transportarbejde

| b) | være
  en medarbejder, partner, direktør, aktieejer eller have et lignende kontraktuelt forhold til
  virksomheden
  eller lede den
  eller, hvis virksomheden er en fysisk person, være denne person
  , eller, hvis virksomheden er et partnerskab, have ret til juridisk at repræsentere og træffe bindende beslutninger på vegne af partnerskabet |
| --- | --- |

b)

være
  en medarbejder, partner, direktør, aktieejer eller have et lignende kontraktuelt forhold til
  virksomheden
  eller lede den
  eller, hvis virksomheden er en fysisk person, være denne person
  , eller, hvis virksomheden er et partnerskab, have ret til juridisk at repræsentere og træffe bindende beslutninger på vegne af partnerskabet

| c) | have bopæl i en medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

have bopæl i en medlemsstat.

Virksomheden underretter den kompetente myndighed om, hvem der er udpeget som transportleder.

2.   
  Opfylder
  en virksomhed Image ikke Image kravet om faglige kvalifikationer i artikel 3, litra d),
  kan den kompetente myndighed udstede en vejtransporttilladelse til virksomheden, uden at der er udpeget en transportleder i overensstemmelse med stk. 1, såfremt
  :

| a) | virksomheden

  udpeger en anden
  fysisk
  person, der
  er bosat i en medlemsstat, og som
  opfylder kravene i artikel 3, litra b) og d), og

  ved en aftale er bemyndiget til at udføre opgaver som transportleder for virksomhedens regning
  , og virksomheden giver den kompetente myndighed meddelelse herom |
| --- | --- |

a)

Image

Image

| b) | aftalen mellem virksomheden og transportlederen nærmere anfører, hvilke opgaver den pågældende skal varetage vedvarende, og angiver, hvad denne som transportleder er ansvarlig for; blandt de opgaver, der skal anføres, er navnlig opgaver vedrørende
  tilrettelæggelse af arbejdet med at vedligeholde og passe
  køretøjerne, kontrol med kontrakter og transportdokumenter, regnskabsføring, fordeling af ladninger
  eller tjenesteydelser
  på chauffører og køretøjer samt kontrol med sikkerhedsprocedurerne |
| --- | --- |

b)

aftalen mellem virksomheden og transportlederen nærmere anfører, hvilke opgaver den pågældende skal varetage vedvarende, og angiver, hvad denne som transportleder er ansvarlig for; blandt de opgaver, der skal anføres, er navnlig opgaver vedrørende
  tilrettelæggelse af arbejdet med at vedligeholde og passe
  køretøjerne, kontrol med kontrakter og transportdokumenter, regnskabsføring, fordeling af ladninger
  eller tjenesteydelser
  på chauffører og køretøjer samt kontrol med sikkerhedsprocedurerne

| c) | den udpegede person som transportleder leder transportarbejdet for højst fire forskellige virksomheder
  . Den kompetente myndighed kan fastsætte et maksimalt antal af
  køretøjer
  , som transportlederen kan forvalte, dog højst 50 for den enkelte transportleder |
| --- | --- |

c)

den udpegede person som transportleder leder transportarbejdet for højst fire forskellige virksomheder
  . Den kompetente myndighed kan fastsætte et maksimalt antal af
  køretøjer
  , som transportlederen kan forvalte, dog højst 50 for den enkelte transportleder

| d) | den udpegede person er uafhængig af de andre virksomheder, som
  virksomheden
  udfører transporter for, eller som udfører transporter for virksomhedens regning. |
| --- | --- |

d)

den udpegede person er uafhængig af de andre virksomheder, som
  virksomheden
  udfører transporter for, eller som udfører transporter for virksomhedens regning.

Image

Kapitel II

Opfyldelse af kravene

Artikel 5

Opfyldelse af etableringskravet

For at opfylde kravet i artikel 3, litra a), skal
  virksomheden

  i den pågældende medlemsstat:

| a) | råde over et forretningssted

  med lokaler, hvor virksomhedens dokumenter opbevares
  i den lovbefalede periode
  , herunder alle dokumenter vedrørende regnskaber og personaleforvaltning samt andre dokumenter
  på sikre databærere
  , som myndigheden med kompetence til at udstede vejtransporttilladelser skal have adgang til for at kunne kontrollere, om kravene i denne forordning er opfyldt
  , idet alle standarder til beskyttelse af personlige data overholdes |
| --- | --- |

a)

Image

| b) | enten som ejer eller på anden måde, f.eks. i kraft af en afbetalingsaftale, en lejekontrakt eller en lejekøbskontrakt (leasing) eller en købsaftale, råde over
  et eller flere
  køretøjer, som er indregistreret i denne medlemsstat |
| --- | --- |

b)

Image

| c) | faktisk og vedvarende udføre sine transporter fra
  en driftscentral beliggende i denne medlemsstat med det nødvendige udstyr
  samt være i stand til på anmodning at dokumentere, hvor i den medlemsstat, hvor virksomheden er etableret, køretøjerne er parkeret, når de ikke anvendes
  . |
| --- | --- |

c)

faktisk og vedvarende udføre sine transporter fra
  en driftscentral beliggende i denne medlemsstat med det nødvendige udstyr
  samt være i stand til på anmodning at dokumentere, hvor i den medlemsstat, hvor virksomheden er etableret, køretøjerne er parkeret, når de ikke anvendes
  .

Artikel 6

Opfyldelse af vandelskravet

1.   
  Med henblik på anvendelsen af
  artikel 3, litra b),
  og med forbehold af stk. 2 fastsætter medlemsstaterne de betingelser, som en virksomhed og en transportleder skal opfylde i medfør af denne forordning for hver især at leve op til vandelskravet
  .

Disse betingelser omfatter kravet om, at
  :

| a) | der ikke er tungtvejende grunde til at nære tvivl om
  transportvirksomhedens, dens transportlederes eller andre relevante personers
  vandel
  , f.eks. med hensyn til straffe eller sanktioner for alvorlige overtrædelser af gældende nationale regler på følgende områder:










  i) | handelsret |
| --- | --- | --- |

a)

der ikke er tungtvejende grunde til at nære tvivl om
  transportvirksomhedens, dens transportlederes eller andre relevante personers
  vandel
  , f.eks. med hensyn til straffe eller sanktioner for alvorlige overtrædelser af gældende nationale regler på følgende områder:

i)

handelsret

| ii) | konkurslovgivning |
| --- | --- |

ii)

konkurslovgivning

| iii) | løn- og arbejdsvilkår i erhvervet |
| --- | --- |

iii)

løn- og arbejdsvilkår i erhvervet

| iv) | færdselslovgivning |
| --- | --- |

iv)

færdselslovgivning

| v) | erhvervsansvar og |
| --- | --- |

v)

erhvervsansvar og

| vi) | menneskehandel eller ulovlig narkotikahandel |
| --- | --- |

vi)

menneskehandel eller ulovlig narkotikahandel

| b) | transportlederen eller transportvirksomheden
  ikke

  er blevet
  idømt en straf i en eller flere medlemsstater
  for grove overtrædelser

  af de fællesskabsretlige regler om
  især
  :





  i) | køre- og hviletidsbestemmelser for chauffører, arbejdstid og installation og anvendelse af kontrolapparater;
  en kontrol heraf bør omfatte deres konsekvente overholdelse, arkivering af data og beskyttelse af indsamlede personlige data |
| --- | --- | --- |

b)

Image

Image

i)

køre- og hviletidsbestemmelser for chauffører, arbejdstid og installation og anvendelse af kontrolapparater;
  en kontrol heraf bør omfatte deres konsekvente overholdelse, arkivering af data og beskyttelse af indsamlede personlige data

| ii) | største tilladte vægt og dimensioner for erhvervskøretøjer i international trafik |
| --- | --- |

ii)

største tilladte vægt og dimensioner for erhvervskøretøjer i international trafik

| iii) | grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for chauffører |
| --- | --- |

iii)

grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for chauffører

| iv) | syn

  af erhvervskøretøjer
  , herunder
  obligatorisk

  teknisk kontrol med motorkøretøjer |
| --- | --- |

iv)

Image

Image

| v) | adgang til det internationale marked for godskørsel hhv. buskørsel |
| --- | --- |

v)

adgang til det internationale marked for godskørsel hhv. buskørsel

| vi) | sikkerhed i forbindelse med vejtransport af farligt gods |
| --- | --- |

vi)

sikkerhed i forbindelse med vejtransport af farligt gods

| vii) | installation og anvendelse af hastighedsbegrænsere på visse kategorier af køretøjer |
| --- | --- |

vii)

installation og anvendelse af hastighedsbegrænsere på visse kategorier af køretøjer

| viii) | kørekort |
| --- | --- |

viii)

kørekort

| ix) | adgang til vejtransporterhvervet. |
| --- | --- |

ix)

adgang til vejtransporterhvervet.

Image

2.   Med henblik på anvendelsen af stk. 1, andet afsnit, litra b),
  gælder følgende
  :

| a) | hvis en transportleder eller en transportvirksomhed er idømt en straf eller pålagt en sanktion i en eller flere medlemsstater for de groveste overtrædelser af fællesskabsretten, som fastsat i bilag III, bestemmes det efter en passende administrativ procedure og, eventuelt, efter kontrolaktioner på virksomheden, at vandelskravet ikke længere er opfyldt, medmindre den kompetente myndighed, af særlige og behørigt begrundede årsager fastslår, at dette er en uforholdsmæssigt kraftig reaktion. I så tilfælde vil de særlige og behørigt begrundede årsager blive optaget i det nationale register og anført i den rapport, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1. Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning i forbindelse med tilpasningen af bilag III for at tage hensyn til udviklingen i gældende fællesskabsret på vejtransportområdet, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 24, stk. 3 |
| --- | --- |

a)

hvis en transportleder eller en transportvirksomhed er idømt en straf eller pålagt en sanktion i en eller flere medlemsstater for de groveste overtrædelser af fællesskabsretten, som fastsat i bilag III, bestemmes det efter en passende administrativ procedure og, eventuelt, efter kontrolaktioner på virksomheden, at vandelskravet ikke længere er opfyldt, medmindre den kompetente myndighed, af særlige og behørigt begrundede årsager fastslår, at dette er en uforholdsmæssigt kraftig reaktion. I så tilfælde vil de særlige og behørigt begrundede årsager blive optaget i det nationale register og anført i den rapport, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1. Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning i forbindelse med tilpasningen af bilag III for at tage hensyn til udviklingen i gældende fællesskabsret på vejtransportområdet, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 24, stk. 3

| b) | senest den 1. januar 2010 opstiller Kommissionen en liste over, hvilke kategorier, hvilke typer og hvilken grovhed af overtrædelser der kan medføre, at en vejtransportvirksomhed ikke længere opfylder vandelskravet. Medlemsstaterne tager hensyn til oplysninger om disse overtrædelser, herunder oplysninger fra andre medlemsstater, når de fastsætter prioriteter for kontrol efter artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

b)

senest den 1. januar 2010 opstiller Kommissionen en liste over, hvilke kategorier, hvilke typer og hvilken grovhed af overtrædelser der kan medføre, at en vejtransportvirksomhed ikke længere opfylder vandelskravet. Medlemsstaterne tager hensyn til oplysninger om disse overtrædelser, herunder oplysninger fra andre medlemsstater, når de fastsætter prioriteter for kontrol efter artikel 11, stk. 2.

Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved at supplere denne liste, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 24, stk. 3.

Med henblik herpå skal Kommissionen senest den 1. januar 2010:

| i) | fastlægge, hvilke kategorier og typer af overtrædelser der er de hyppigst forekommende |
| --- | --- |

i)

fastlægge, hvilke kategorier og typer af overtrædelser der er de hyppigst forekommende

| ii) | definere grovheden af overtrædelserne i forhold til risikoen for, at de medfører alvorlig livsfare eller fare for alvorlig tilskadekomst og |
| --- | --- |

ii)

definere grovheden af overtrædelserne i forhold til risikoen for, at de medfører alvorlig livsfare eller fare for alvorlig tilskadekomst og

| iii) | fastsætte den hyppighed, der skal til, for at gentagne overtrædelser skal anses for grovere, ved at tage hensyn til antallet af chauffører, der benyttes i transportarbejdet, som ledes af transportlederne. |
| --- | --- |

iii)

fastsætte den hyppighed, der skal til, for at gentagne overtrædelser skal anses for grovere, ved at tage hensyn til antallet af chauffører, der benyttes i transportarbejdet, som ledes af transportlederne.

3.   Vandelskravet er fortsat ikke opfyldt, så længe der ikke er sket rehabilitering eller truffet anden foranstaltning med tilsvarende virkning i henhold til gældende nationale bestemmelser herom.

Artikel 7

Opfyldelse af kravet til det økonomiske grundlag

1.   Med henblik på anvendelsen af artikel 3, litra c),
  skal en virksomhed være i stand til
  løbende
  at
  opfylde sine
  finansielle
  forpligtelser regnskabsåret igennem. På grundlag af sit årsregnskab, som skal være attesteret af en revisor eller anden autoriseret person, skal virksomheden
  dokumentere
  , at den årligt råder over
  kapital og reserver
  af en værdi på mindst 9 000 EUR, når den benytter et enkelt køretøj, og 5 000 EUR for hvert derudover benyttet køretøj.

Kapitalgrundlaget oplyses ved fremlæggelse af statusopgørelse eller en skatteopgørelse. Personer, der søger om vejtransporttilladelse for første gang, skal fremlægge en bekræftet åbningsbalance.

Image

Med henblik på anvendelsen af denne forordning fastsættes euroens værdi i de nationale valutaer, der ikke deltager i Den Monetære Unions tredje fase, hvert Image år. Hertil anvendes de kurser, der gælder den første hverdag i oktober måned, og som offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. De træder i kraft den 1. januar i det følgende kalenderår.

De i afsnit 1, omhandlede regnskabsposter forstås som defineret i Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om årsregnskaberne for visse selskabsformer
   (9).

2.   Uanset stk. 1 kan den kompetente myndighed anerkende, at en virksomhed dokumenterer sit økonomiske grundlag ved en erklæring fra en eller flere banker eller andre pengeinstitutter
  , herunder forsikringsselskaber,
  om, at de hæfter solidarisk for virksomheden ved hjælp af en bankgaranti eller tilsvarende for de beløb, der er fastsat i
  stk. 1
  . Den kompetente myndighed, der har udstedt vejtransporttilladelsen, kan indkræve bankgarantien
  eller forsikringen
  , som kun kan frigøres med myndighedens samtykke.
  Den kompetente myndighed skal også fastsætte vilkårene i henhold til hvilke, bankgarantien eller forsikringen kan indkræves og frigøres til andre kreditorers fordel.

3.   Det årsregnskab, jf.
  stk. 1
  , eller den garanti, jf.
  stk. 2
  , der skal kontrolleres, er årsregnskabet eller garantien for den økonomiske enhed, der er etableret på den medlemsstats område, hvor der søges tilladelse, og ikke i eventuelle andre enheder, der er etableret i en anden medlemsstat.

Artikel 8

Opfyldelse af kravet om faglige kvalifikationer

1.   
  Med henblik på anvendelsen af
  artikel 3, litra d),
  skal
  den eller de
  pågældende
  personer
  have
  kundskaber svarende til det niveau, der er fastsat i bilag I, afsnit I, i de der anførte emner. De faglige kvalifikationer konstateres Image efter en obligatorisk skriftlig prøve, som kan suppleres med en mundtlig prøve
  , hvis medlemsstaten beslutter dette
  . Prøverne tilrettelægges som anført i bilag I, afsnit II.

2.
     
  Prøverne finder sted i den medlemsstat, hvor de berørte personer har bopæl.

3.   Skriftlige og mundtlige prøver til påvisning af faglige kvalifikationer kan kun afholdes af myndigheder og andre organer, som en medlemsstat har godkendt hertil på grundlag af betingelser, den selv har opstillet. Medlemsstaterne kontrollerer regelmæssigt, om de myndigheder og andre organer, som de har godkendt, afholder prøverne under forhold, der er i overensstemmelse med bilag I.

4.   Medlemsstaterne godkender på grundlag af
  indbyrdes forenelige
  betingelser, som de selv opstiller, de organisationer, der kan tilbyde ansøgerne kurser af god kvalitet, som effektivt forbereder dem til prøven, samt efteruddannelseskurser til ajourføring af kundskaberne for de transportledere, der ønsker det. Medlemsstaterne kontrollerer regelmæssigt, om disse organisationer stadig opfylder de betingelser, der lå til grund for godkendelsen.

5.   Medlemsstaterne kan fritage
  personer fra prøven, hvis de kan godtgøre
  at have
  haft
  mindst
  ti års uafbrudt
  praktisk erfaring
  , inden datoen for offentliggørelse af denne forordning,
  i en transportvirksomhed på lederniveau Image .

6.
     
  Medlemsstaterne kan tilskynde til, at der afholdes uddannelseskurser som beskrevet i bilag I og en prøve som beskrevet i stk. 1 for transportledere hvert tiende år for at sikre, at de er orienteret om udviklingen i sektoren.

7.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at transportledere med praktisk erfaring, der vender tilbage til erhvervet efter fem års fravær, skal gennemgå de genopfriskningskurser og opdateringer, der er nødvendige for at godtgøre deres fortsatte faglige kompetence og viden om den seneste udvikling i den lovgivning, der gælder for erhvervet.

8.   Medlemsstaterne kan fritage indehavere af eksamensbeviser fra højere eller tekniske uddannelsesinstitutioner, der er udstedt i medlemsstaten, og hvoraf det fremgår, at indehaveren har fulgt undervisning i emnerne på listen i bilag I, fra deltagelse i undervisningen Image i de emner, der er omfattet af eksamensbeviset
  , og fra prøven
  , når medlemsstaten særligt har anerkendt eksamensbeviserne med henblik herpå.

9.   Et bevis udstedt af den i stk. 3 omhandlede myndighed eller organ skal fremlægges som dokumentation for de faglige kvalifikationer. Beviset kan ikke overdrages
  en anden fysisk eller juridisk person
  . Det affattes efter modellen i bilag II og bærer den udstedende myndigheds eller godkendte organs stempel eller segl.

10.   Kommissionen tilpasser bilag I og II til den tekniske udvikling. Disse foranstaltninger til ændring af ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning vedtages, for så vidt angår bilag I, efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 24, stk. 3, og for så vidt angår bilag II, efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 24, stk. 4.

11.   Det anbefales kraftigt, at medlemsstaterne udveksler erfaringer og informationer om kurser, prøver og godkendelser, hovedsagelig, men ikke udelukkende gennem det i artikel 24 omhandlede udvalg og gennem ethvert organ, som Kommissionen måtte udpege.

Kapitel III

Tilladelse og overvågning

Artikel 9

Kompetente myndigheder

1.   Hver medlemsstat tillægger en eller flere myndigheder kompetence til at sikre iværksættelsen af denne forordning. Disse myndigheder skal tillægges beføjelser til:

| a) | at behandle ansøgninger fra virksomheder |
| --- | --- |

a)

at behandle ansøgninger fra virksomheder

| b) | at udstede, suspendere og tilbagekalde vejtransporttilladelser |
| --- | --- |

b)

at udstede, suspendere og tilbagekalde vejtransporttilladelser

| c) | at erklære en fysisk person uegnet til at være transportleder for en virksomheds transportaktiviteter |
| --- | --- |

c)

at erklære en fysisk person uegnet til at være transportleder for en virksomheds transportaktiviteter

| d) | at foretage den nødvendige kontrol af, at virksomhederne opfylder kravene i artikel 3. |
| --- | --- |

d)

at foretage den nødvendige kontrol af, at virksomhederne opfylder kravene i artikel 3.

2.   De kompetente myndigheder offentliggør alle de krav, der skal opfyldes i medfør af denne forordning, eventuelle andre nationale bestemmelser og procedurer, der skal følges af interesserede ansøgere, samt tilhørende forklaringer.

Artikel 10

Behandling og registrering af ansøgninger

1.   
  En transportvirksomhed, der
  opfylder kravene i artikel 3
  , har efter ansøgning tilladelse til at udøve vejtransporterhvervet. Den kompetente myndighed sikrer sig, at en virksomhed, der indgiver en ansøgning, opfylder kravene til udøvelse af vejtransporterhvervet i nævnte artikel.

2.   
  Den kompetente myndighed er ansvarlig for, at det elektroniske register, jf. artikel 15, ajourføres og videreføres.

I det elektroniske register, jf. artikel 15, indfører den kompetente myndighed
  virksomhedens officielle navn,
  navnet på Imagevirksomhedens transportleder
  samt en indikation af, at han eller hun ikke er blevet erklæret uegnet til at lede en virksomheds transportaktiviteter,
  etableringsstedets adresse, antallet af køretøjer, virksomheden benytter, og, hvis tilladelsen er gyldig til international transport, løbenummeret på fællesskabstilladelsen og på de bekræftede kopier af den.

3.   Den kompetente myndighed behandler ansøgninger om vejtransporttilladelse hurtigst muligt og inden tre måneder.

4.   
  Fra den 1. januar 2012
  kontrollerer den kompetente myndighed
  i tvivlstilfælde
  ved bedømmelsen af, om en virksomhed lever op til vandelskravet, at den eller de udpegede transportledere
  på ansøgningstidspunktet
  ikke er blevet erklæret uegnet til at lede transportarbejdet for en virksomhed i en af medlemsstaterne i medfør af artikel 13 Image .

5.   Virksomheder, der har vejtransporttilladelse, meddeler eventuelle ændringer i de forhold, der er omhandlet i stk. 2, til den kompetente myndighed, der har udstedt tilladelsen, inden 28 dage.

Artikel 11

Kontrol

1.   De kompetente myndigheder fører tilsyn med, at de virksomheder, som de har
  givet tilladelse til at udøve vejtransporterhvervet
  , til stadighed opfylder kravene i artikel 3. Med henblik herpå kontrollerer de hvert femte år, at virksomhederne stadig opfylder alle kravene.

Kommissionen tilpasser intervallet mellem den regelmæssige kontrol af det tekniske fremskridt, især tilsynet med de nationale elektroniske registre i artikel 15. Da disse foranstaltninger har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, vedtages de efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 24, stk. 3.

2.   Ud over kontrollen i stk. 1 foretager de kompetente myndigheder kontrol af virksomheder i højere risikoklasser efter det system, som medlemsstaterne har indført i medfør af artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/22/EF (10). Medlemsstaterne udvider dette risikoklassificeringssystem til at omfatte alle de overtrædelser, der er anført i denne forordnings artikel 6.

3.   Efter anmodning fra Kommissionen foretager medlemsstaterne den fornødne kontrol af, om en virksomhed fortsat opfylder betingelserne for adgang til vejtransporterhvervet. Medlemsstaten underretter Kommissionen om resultaterne af den således foretagne kontrol og om, hvilke foranstaltninger der er truffet, hvis det blev konstateret, at virksomheden ikke længere opfylder betingelserne i denne forordning.

Artikel 12

Advarsler og tilbagekaldelse af vejtransporttilladelser

1.   
  Hvis
  den kompetente myndighed konstaterer, at der er risiko for, at
  en virksomhed
  ikke længere opfylder Image kravene i artikel 3
  , underretter myndigheden virksomheden herom
  . Når det er konstateret, at et af kravene ikke længere opfyldes,
  kan myndigheden give virksomheden
  en af følgende frister til at bringe forholdene i orden:

| a) | hvis transportlederen ikke længere opfylder vandelskravet eller kravet til faglige kvalifikationer, højst
  tre måneder
  til at ansætte en afløser for denne, idet fristen kan forlænges med
  tre måneder
  ; hvis transportlederen afgår ved døden eller bliver fysisk uskikket til at varetage sit hverv |
| --- | --- |

a)

hvis transportlederen ikke længere opfylder vandelskravet eller kravet til faglige kvalifikationer, højst
  tre måneder
  til at ansætte en afløser for denne, idet fristen kan forlænges med
  tre måneder
  ; hvis transportlederen afgår ved døden eller bliver fysisk uskikket til at varetage sit hverv

| b) | hvis virksomheden skal bringe forholdene i orden med hensyn til at påvise, at den råder over et faktisk etableret og varigt forretningssted, højst
  tre måneder |
| --- | --- |

b)

hvis virksomheden skal bringe forholdene i orden med hensyn til at påvise, at den råder over et faktisk etableret og varigt forretningssted, højst
  tre måneder

| c) | hvis kravet til det økonomiske grundlag ikke er opfyldt, højst seks måneder til at godtgøre, at kravet til det økonomiske grundlag på ny vil være varigt opfyldt fra næste regnskabsår, på grundlag af en finansieringsplan, der bygger på realistiske hypoteser. |
| --- | --- |

c)

hvis kravet til det økonomiske grundlag ikke er opfyldt, højst seks måneder til at godtgøre, at kravet til det økonomiske grundlag på ny vil være varigt opfyldt fra næste regnskabsår, på grundlag af en finansieringsplan, der bygger på realistiske hypoteser.

2.   Den kompetente myndighed
  kan pålægge virksomheder, som har fået deres
  vejtransporttilladelse
  suspenderet eller tilbagekaldt, at deres transportledere skal følge et kursus og bestå en prøve som omhandlet i artikel 8 inden rehabilitering.

3.   
  Hvis
  den kompetente myndighed
  konstaterer, at en virksomhed ikke længere opfylder et eller flere af kravene i artikel 3, tilbagekalder eller suspenderer den virksomhedens vejtransporttilladelse senest ved udløbet af fristerne i stk. 1.

Artikel 13

Erklæring om uegnethed som transportleder

1.   Den kompetente myndighed erklærer transportlederen for en virksomhed, hvis vejtransporttilladelse er blevet tilbagekaldt, uegnet til at lede en virksomheds transportarbejde, hvis overtrædelserne
  , som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra b),
  er særligt alvorlige, fordi de er blevet begået systematisk og med overlæg,
  eller
  der er gjort forsøg på at skjule de faktiske forhold
  , og transportlederen er ansvarlig herfor
  .

2.   Så længe der ikke er truffet rehabiliteringsforanstaltninger
  i overensstemmelse med de relevante nationale bestemmelser
  , er beviset for faglige kvalifikationer, jf. artikel 8, stk. 9, som er udstedt til den person, der er erklæret uegnet til at lede transportarbejde, ugyldigt i alle medlemsstater.

Artikel 14

Afgørelser fra de kompetente myndigheder og klage

1.   Medlemsstaternes kompetente myndigheder skal begrunde de
  negative
  afgørelser, som de træffer i medfør af denne forordning
  , herunder afgørelser
  om afslag på ansøgninger Image, om suspension og tilbagekaldelse af en vejtransporttilladelse og om erklæring om
  transportlederens
  uegnethed.

Sådanne afgørelser træffes under hensyntagen til oplysninger om overtrædelser, som den pågældende virksomhed eller transportlederne har begået i andre medlemsstater, og som kan indebære, at virksomheden ikke opfylder vandelskravet, samt til alle andre oplysninger, den kompetente myndighed har til sin rådighed.

I afgørelser om suspension af en vejtransporttilladelse og om erklæring af uegnethed anføres det, hvordan rehabilitering kan finde sted.

2.   Medlemsstaterne sørger for, at
  de berørte
  virksomheder
  og personer
  har mulighed for at indbringe klage over afgørelserne i stk. 1
  , og i den forbindelse også
  anlægge sag ved en domstol Image .

Kapitel IV

Forenkling og administrativt samarbejde

Artikel 15

Nationale elektroniske registre

1.   Med henblik på gennemførelsen af denne forordning, særlig artikel 10, 11, 12, 13 og 25, fører hver medlemsstat et nationalt elektronisk register over vejtransportvirksomheder
  og transportledere
  , der har fået vejtransporttilladelse af en kompetent myndighed, som medlemsstaten har udpeget. Behandlingen af de data, dette register indeholder, sker under den myndigheds kontrol, som er udpeget hertil
  , og som også er ansvarlig for anvendelsen og ajourføringen af disse data. Det nationale elektroniske register indeholder en offentlig og en fortrolig afdeling.
  Alle denne medlemsstats kompetente myndigheder som omhandlet i artikel 9 har onlineadgang til det elektroniske register. Andre myndigheder
  end de kompetente
  har kun adgang
  til registrets fortrolige afdeling
  , hvis de har kontrol- og sanktionsbeføjelser inden for vejtransport, og deres ansatte er edsvorne.

Senest den 1. januar 2010 fastlægger Kommissionen sammen med medlemsstaterne minimumsstrukturen for de data, der skal tilgå det nationale elektroniske register.

Afdelingen for vejtransportvirksomheder i
  medlemsstaternes elektroniske registre indeholder oplysninger om:

| a) | virksomhedens navn og retsform |
| --- | --- |

a)

virksomhedens navn og retsform

| b) | adressen på dens forretningssted |
| --- | --- |

b)

adressen på dens forretningssted

| c) | navn på de transportledere, der er udpeget for at opfylde vandelskravet og kvalifikationskravet, samt — hvis denne er en anden — navnet på den juridiske repræsentant |
| --- | --- |

c)

navn på de transportledere, der er udpeget for at opfylde vandelskravet og kvalifikationskravet, samt — hvis denne er en anden — navnet på den juridiske repræsentant

| d) | tilladelsens type, antallet af køretøjer, der er omfattet af den, og, hvor det er relevant, løbenummeret på fællesskabstilladelsen og på de bekræftede kopier
  og registreringsmærke for hvert enkelt køretøj, der udfører transporter i henhold til vejtransporttilladelsen uden for den medlemsstat, i hvilken virksomheden er oprettet |
| --- | --- |

d)

tilladelsens type, antallet af køretøjer, der er omfattet af den, og, hvor det er relevant, løbenummeret på fællesskabstilladelsen og på de bekræftede kopier
  og registreringsmærke for hvert enkelt køretøj, der udfører transporter i henhold til vejtransporttilladelsen uden for den medlemsstat, i hvilken virksomheden er oprettet

| e) | antal, kategori og type af alvorlige overtrædelser

  , som har medført en sanktion inden for de sidste to år |
| --- | --- |

e)

Image

| f) | navn på personer, der inden for de sidste to år er erklæret uegnede til at lede en virksomheds transportarbejde, og ved hvilke foranstaltninger rehabilitering har kunnet finde sted. |
| --- | --- |

f)

navn på personer, der inden for de sidste to år er erklæret uegnede til at lede en virksomheds transportarbejde, og ved hvilke foranstaltninger rehabilitering har kunnet finde sted.

Afdelingen for transportledere i medlemsstaternes elektroniske registre indeholder oplysninger om:

| a) | navnet på den transportleder, der er erklæret egnet til at lede transportarbejdet eller virksomheden |
| --- | --- |

a)

navnet på den transportleder, der er erklæret egnet til at lede transportarbejdet eller virksomheden

| b) | den eller de pågældende virksomheders navn, retsform og adresse. |
| --- | --- |

b)

den eller de pågældende virksomheders navn, retsform og adresse.

Medlemsstaterne kan vælge at opbevare de oplysninger, der er omhandlet i afsnit 3, litra e) og f), i separate registre. I så tilfælde skal de relevante data stilles til rådighed for alle kompetente myndigheder i den pågældende medlemsstat på disses anmodning, eller dataene skal være direkte tilgængelige for myndighederne. De ønskede oplysninger fremsendes inden ti arbejdsdage fra modtagelsen af anmodningen.

Andre myndigheder end de kompetente myndigheder skal i alle tilfælde kun have adgang til de oplysninger, der er omhandlet i afsnit 3, litra e) og f), hvis de har kontrol- og sanktionsbeføjelser inden for vejtransport, og deres ansatte er edsvorne eller på anden måde er pålagt tavshedspligt.

2.   Oplysninger om virksomheder, hvis tilladelse er blevet Image suspenderet eller tilbagekaldt, Image opbevares i registret i to år
  at regne fra udløbet af
  suspensionen eller tilbagekaldelsen af
  tilladelsen, hvorefter de fjernes omgående
  .

Oplysninger om personer, der er erklæret uegnet til erhvervet, opbevares i registret, så længe de pågældende endnu ikke er blevet rehabiliteret, jf. artikel 6, stk. 3. Når der er sket rehabilitering eller truffet anden foranstaltning med tilsvarende virkning, fjernes oplysningerne omgående.

I disse oplysninger anføres begrundelsen for suspensionen eller tilbagekaldelsen af vejtransporttilladelsen og for uegnethedserklæringen og varigheden heraf.

3.   Medlemsstaterne tager alle nødvendige skridt til at sikre, at alle oplysninger i det elektroniske register er aktuelle og rigtige, navnlig oplysningerne i stk. 1, afsnit 3, litra e) og f).

4.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de nationale elektroniske registre kobles sammen på fællesskabsplan senest den 31. december 2010. Sammenkoblingen skal gennemføres således, at en kompetent myndighed i enhver medlemsstat kan søge i alle medlemsstaternes elektroniske register.
  Kommissionen tager de nødvendige initiativer til at lette gennemførelsen af dette stykke.

5.   Med henblik på gennemførelsen af stk. 4 vedtager Kommissionen efter rådgivningsproceduren i artikel 24, stk. 2, nærmere fælles bestemmelser om de udvekslede oplysningers format og om tekniske procedurer for automatisk søgning i andre medlemsstaters elektroniske registre.

Image

Artikel 16

Beskyttelse af personoplysninger

Hvad angår anvendelsen af direktiv 95/46/EF, sikrer medlemsstaterne særlig følgende:

| a) | personer, der registreres, underrettes, når oplysninger om dem optages i registret, og når disse oplysninger påtænkes videregivet til tredjemand. Ved underretningen oplyses det, hvilken myndighed der er ansvarlig for databehandlingen, hvilken type data der behandles og hvorfor |
| --- | --- |

a)

personer, der registreres, underrettes, når oplysninger om dem optages i registret, og når disse oplysninger påtænkes videregivet til tredjemand. Ved underretningen oplyses det, hvilken myndighed der er ansvarlig for databehandlingen, hvilken type data der behandles og hvorfor

| b) | registrerede personer har ret til at få aktindsigt i de oplysninger, der vedrører dem selv, hos den myndighed, der er ansvarlig for behandlingen af disse oplysninger. Denne ret gælder uden indskrænkninger og kan udøves med rimelige mellemrum; den efterkommes ufortøvet og må hverken medføre urimelige udgifter for

  den, der begærer aktindsigt |
| --- | --- |

b)

Image

| c) | en registreret person har ret til at få rettet, slettet eller blokeret ufuldstændige eller urigtige oplysninger om sig selv |
| --- | --- |

c)

en registreret person har ret til at få rettet, slettet eller blokeret ufuldstændige eller urigtige oplysninger om sig selv

| d) | registrerede personer har ret til af legitime og vægtige grunde at gøre indsigelse mod, at oplysninger, der vedrører dem selv, gøres til genstand for behandling. Er indsigelsen berettiget, må behandlingen ikke længere omfatte disse oplysninger. |
| --- | --- |

d)

registrerede personer har ret til af legitime og vægtige grunde at gøre indsigelse mod, at oplysninger, der vedrører dem selv, gøres til genstand for behandling. Er indsigelsen berettiget, må behandlingen ikke længere omfatte disse oplysninger.

Artikel 17

Administrativt samarbejde mellem medlemsstaterne

1.   Når en medlemsstat konstaterer, at en virksomhed, hvis vejtransporttilladelse er udstedt af en kompetent myndighed i en anden medlemsstat, har overtrådt reglerne, og overtrædelsen er så alvorlig, at den efter denne forordning kan medføre suspension eller tilbagekaldelse af tilladelsen, fremsender medlemsstaten alle de oplysninger, den har, om disse overtrædelser og om de sanktioner, den har iværksat, til den pågældende anden medlemsstat.

2.   Medlemsstaterne udpeger et nationalt kontaktpunkt, som får til opgave at udveksle informationer om anvendelsen af denne forordning med de andre medlemsstater. Medlemsstaterne sender Kommissionen navn og adresse på deres nationale kontaktpunkt senest den ... Kommissionen udarbejder en liste over alle de nationale kontaktpunkter og sender den til medlemsstaterne.

3.   De medlemsstater, der udveksler oplysninger inden for rammerne af denne forordning, benytter de nationale kontaktpunkter, der er udpeget i medfør af stk. 2.

4.   Medlemsstater, der udveksler oplysninger om overtrædelserne i artikel 6, stk. 2, eller om eventuelle transportledere, der er erklæret uegnede, skal følge proceduren og overholde fristerne i artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel], eller, efter omstændighederne, i artikel 23, stk. 1, i forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler for adgang til markedet for buskørsel].
  Når
  medlemsstaterne
  modtager
  meddelelser Image fra andre medlemsstater
  om alvorlige overtrædelser, som har resulteret i en dom, indfører de disse oplysninger
  i deres nationale elektroniske registre.

Kapitel V

Gensidig anerkendelse af attester og andre kvalifikationsbeviser

Artikel 18

Attestering af hæderlig vandel

1.   Som tilstrækkeligt bevis på god vandel som betingelse for adgang til vejtransporterhvervet anerkender
  etableringsmedlemsstaten
  en straffeattest eller i mangel heraf et tilsvarende dokument, som er udstedt af en kompetent retslig eller administrativ myndighed i
  den eller de medlemsstater, hvor transportlederen sidst havde bopæl
  , jf. dog artikel 10, stk. 4.

2.   Når en medlemsstat til sine egne statsborgere stiller vandelskrav, som ikke kan godtgøres ved det i stk. 1 nævnte dokument, anerkender denne stat for statsborgere fra andre medlemsstater som tilstrækkeligt bevis en attest udstedt af en kompetent retslig eller administrativ myndighed i
  den eller de medlemsstater, hvor transportlederen sidst havde bopæl
  , som bekræfter, at disse krav er opfyldt. Denne attest skal indeholde oplysninger om de samme forhold, som
  etableringsmedlemsstaten
  tillægger betydning.

3.   Udsteder
  den eller de medlemsstater, hvor transportlederen sidst havde bopæl,
  ikke det i medfør af stk. 1 og 2 krævede dokument, kan den pågældende i stedet afgive en erklæring under ed eller en erklæring på tro og love for en kompetent retslig eller administrativ myndighed eller eventuelt for en notar i
  den eller de medlemsstater, hvor transportlederen sidst havde bopæl
  , som så udsteder en attest til bekræftelse af denne edsaflæggelse eller tro og love-erklæring. Denne myndighed afgiver en attestation til bekræftelse af denne edsaflæggelse eller højtidelige erklæring.

4.   Når de i henhold til stk. 1 og 2 udstedte dokumenter fremlægges, må de ikke være udstedt mere end tre måneder tidligere. Samme betingelse gælder for erklæringer efter stk. 3.

Artikel 19

Attestering af virksomhedens økonomiske grundlag

Når en medlemsstat af sine egne statsborgere stiller flere krav til det økonomiske grundlag end dem, der er fastsat i artikel 7, anerkender medlemsstaten for statsborgere i andre medlemsstater en attest udstedt af en kompetent administrativ myndighed i
  den eller de medlemsstater, hvor transportlederen sidst havde bopæl,
  for, at disse krav er opfyldt, som tilstrækkeligt bevis for opfyldelse af disse krav. Disse attester skal indeholde oplysninger om de samme forhold, som den nye etableringsmedlemsstat tillægger betydning.

Artikel 20

Attestering af faglige kvalifikationer

1.   Som tilstrækkelig godtgørelse af faglige kvalifikationer anerkender medlemsstaterne beviser efter modellen i bilag II, som myndighederne eller de godkendte organer udsteder med dette formål.

2.   Beviser, der udstedes inden den [...] som til godtgørelse af faglige kvalifikationer i medfør af bestemmelser, der var gældende på denne dato, ligestilles med beviser efter modellen i bilag II og anerkendes i alle medlemsstater som bevis for faglige kvalifikationer. Medlemsstaterne
  underretter Kommissionen om de beviser, de anerkender som godtgørelse af faglige kvalifikationer med henblik på anvendelsen af denne artikel.

Kapitel VI

Afsluttende bestemmelser

Artikel 21

Sanktioner

1.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af denne forordning og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen heraf. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver senest den
  1. januar 2012
  . Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og meddeler omgående senere ændringer af betydning for bestemmelserne.

2.   De i stk. 1 omhandlede sanktioner skal bl.a. omfatte Image suspension af vejtransporttilladelse, tilbagekaldelse af vejtransporttilladelse og erklæringer om transportlederes uegnethed. Sanktionerne skal også omfatte konfiskation af køretøjer, som en virksomhed har benyttet til at udføre transportarbejde uden at have den tilladelse, der kræves efter denne forordning.

Image

Artikel 22

Overgangsbestemmelser

Virksomheder, der har opnået vejtransporttilladelse inden denne forordnings ikrafttræden skal efterkomme forordningens bestemmelser senest to år efter dens ikrafttræden.

Artikel 23

Gensidig bistand

Image De kompetente myndigheder i medlemsstaterne samarbejder tæt og yder hinanden bistand i anvendelsen af denne forordning. De
  udveksler
  oplysninger
  om domme for alvorlige overtrædelser og om andre nærmere bestemte forhold, som kan få følger for udøvelsen af vejtransporterhvervet, dog under overholdelse af reglerne om beskyttelse af personoplysninger
  .

Artikel 24

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 18, stk. 1, i Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 af 20. december 1985 om kontrolapparatet inden for vejtransport
   (11).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

4.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, artikel 5a, stk. 5, litra b), og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
  Perioden i artikel 5a, stk. 3, litra c), og artikel 5a, stk. 4, litra b) og e), i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til en måned.

Artikel 25

Rapporter om udøvelsen af vejtransporterhvervet

1.   Hvert andet år udarbejder medlemsstaterne en rapport om de kompetente myndigheders arbejde og forelægger den for Kommissionen. Rapporten skal

| a) | analysere sektorens vandel, økonomiske grundlag og faglige kvalifikationer |
| --- | --- |

a)

analysere sektorens vandel, økonomiske grundlag og faglige kvalifikationer

| b) | oplyse antallet af udstedte, suspenderede og inddragne vejtransporttilladelser

  og antallet af uegnethedserklæringer samt begrundelserne herfor |
| --- | --- |

b)

Image

| c) | oplyse, hvor mange beviser for faglige kvalifikationer der er udstedt om året |
| --- | --- |

c)

oplyse, hvor mange beviser for faglige kvalifikationer der er udstedt om året

| d) | indeholde
  nøglestatistikker
  om

  de nationale elektroniske registre
  og de kompetente myndigheders anvendelse heraf
  , og |
| --- | --- |

d)

Image

| e) | analysere informationsudvekslingen med de andre medlemsstater, herunder bl.a. det årlige antal meddelelser til en anden medlemsstat om konstaterede overtrædelser samt modtagne svar i medfør af artikel 17, stk. 3, og det årlige antal ansøgninger og svar i medfør af artikel 17, stk. 4. |
| --- | --- |

e)

analysere informationsudvekslingen med de andre medlemsstater, herunder bl.a. det årlige antal meddelelser til en anden medlemsstat om konstaterede overtrædelser samt modtagne svar i medfør af artikel 17, stk. 3, og det årlige antal ansøgninger og svar i medfør af artikel 17, stk. 4.

2.   På grundlag af disse rapporter fra medlemsstaterne udarbejder Kommissionen hvert andet år en rapport til Parlamentet og Rådet om udøvelsen af vejtransporterhvervet. Rapporten skal bl.a. indeholde en vurdering af, hvordan informationsudvekslingen mellem medlemsstaterne fungerer. Den offentliggøres samtidig med den rapport, der er omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 af 15. marts 2006 om harmonisering af visse sociale bestemmelser inden for vejtransport
   (12).

3.
     
  Inden den 1. juni 2009 skal Kommissionen berette om, hvad virkningen ved at udvide denne forordnings anvendelsesområde til også at omfatte erhvervsmæssig transport med køretøjer, hvis design og udstyr er passende, og som er beregnet til befordring af op til ni personer inklusive føreren, vil være. Kommissionen skal om nødvendigt tage de relevante initiativer.

Artikel 26

Liste over kompetente myndigheder

Senest den 1. juni 2009 fremsender
  hver medlemsstat Image til Kommissionen en liste over kompetente myndigheder, som den har udpeget til at udstede vejtransporttilladelser, og en liste over myndigheder eller organer, der er godkendt til at tilrettelægge prøverne
  og udstede beviserne
  . Kommissionen offentliggør en samlet liste over disse myndigheder og organer i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 27

Meddelelse af nationale foranstaltninger

Medlemsstaterne meddeler Image Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af denne forordning
  , senest seks dage efter udstedelsen heraf og første gang senest den 1. juni 2009
  .

Artikel 28

Ophævelse

Direktiv 96/26/EF ophæves.

Henvisninger til det ophævede direktiv betragtes som henvisninger til nærværende forordning.

Artikel 29

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den
  1. juni 2009
  .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Image

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 21.5.2008.

3

Europa-Parlamentets holdning af 21.5.2008.

(4)  EFT L 124 af 23.5.1996, s. 1. Image.

4

(5)  EUT L ...

5

(6)  EUT L ...

6

(7)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

7

(8)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Image .

8

(9)  EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11. Image.

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/22/EF af 15. marts 2006 om minimumsbetingelser for gennemførelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 og (EØF) nr. 3821/85 med hensyn til sociale bestemmelser inden for vejtransportvirksomhed og om ophævelse af Rådets direktiv 88/599/EØF (
  EUT L 102 af 11.4.2006, s. 35
  ).

10

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/22/EF af 15. marts 2006 om minimumsbetingelser for gennemførelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 og (EØF) nr. 3821/85 med hensyn til sociale bestemmelser inden for vejtransportvirksomhed og om ophævelse af Rådets direktiv 88/599/EØF (

s. 35

(11)  EFT L 370 af 31.12.1985, s. 8. Image.

11

(12)  EUT L 102 af 11.4.2006, s. 1.

12

BILAG I

I.   EMNELISTE, JF. ARTIKEL 8

Når medlemsstaterne skal bedømme faglige kvalifikationer til vejtransporterhvervet inden for henholdsvis godskørsel og buskørsel, skal bedømmelsen som minimum omfatte de emner, der er opført på denne liste. Inden for disse emner skal ansøgende vognmænd opnå det niveau af kundskaber og praktiske færdigheder, der er nødvendigt for at kunne lede en transportvirksomhed.

Minimumsniveauet for kundskaber som anført herunder må ikke være lavere end niveau 3 i den struktur for uddannelsesniveauerne, der er anført i bilaget til Rådets beslutning 85/368/EØF af 16. juli 1985 om sammenlignelighed af de ved erhvervsuddannelse i medlemsstaterne opnåede kvalifikationer
   (1), dvs. et uddannelsesniveau, der er opnået ved obligatorisk skolegang suppleret med enten erhvervsuddannelse og yderligere teknisk uddannelse eller med en teknisk skole- eller anden uddannelse på sekundærtrinnet.

A.   Borgerlig ret

Godskørsel og buskørsel

Ansøgeren skal bl.a.:

| 1) | kende de vigtigste transportkontrakter, der anvendes inden for vejtransport, og de deraf følgende rettigheder og forpligtelser |
| --- | --- |

1)

kende de vigtigste transportkontrakter, der anvendes inden for vejtransport, og de deraf følgende rettigheder og forpligtelser

| 2) | være kvalificeret til at forhandle en transportkontrakt, så den bliver retsgyldig bl.a. med hensyn til transportbetingelserne |
| --- | --- |

2)

være kvalificeret til at forhandle en transportkontrakt, så den bliver retsgyldig bl.a. med hensyn til transportbetingelserne

Godskørsel

| 3) | kunne bedømme en klage fra ordregiveren over skader, der enten skyldes tab eller beskadigelse af varerne under transporten eller forsinket levering, samt kunne vurdere, hvilke følger denne klage får for hans ansvar inden for kontrakt |
| --- | --- |

3)

kunne bedømme en klage fra ordregiveren over skader, der enten skyldes tab eller beskadigelse af varerne under transporten eller forsinket levering, samt kunne vurdere, hvilke følger denne klage får for hans ansvar inden for kontrakt

| 4) | kende de regler og forpligtelser, der følger af CMR-konventionen om fragtaftaler ved international vejgodstransport |
| --- | --- |

4)

kende de regler og forpligtelser, der følger af CMR-konventionen om fragtaftaler ved international vejgodstransport

Buskørsel

| 5) | kunne bedømme en klage fra ordregiveren over skader, der er forvoldt passagererne eller deres bagage som følge af en ulykke under befordringen, eller over skader som følge af forsinkelsen, samt kunne vurdere, hvilke følger denne klage får for hans ansvar inden for kontrakt. |
| --- | --- |

5)

kunne bedømme en klage fra ordregiveren over skader, der er forvoldt passagererne eller deres bagage som følge af en ulykke under befordringen, eller over skader som følge af forsinkelsen, samt kunne vurdere, hvilke følger denne klage får for hans ansvar inden for kontrakt.

B.   Handelsret

Godskørsel og buskørsel

Ansøgeren skal bl.a.:

| 1) | kende betingelserne og formkravene for at kunne drive handelsvirksomhed samt kende erhvervsdrivendes generelle forpligtelser (registrering, forretningsbøger osv.) samt følgerne af en konkurs |
| --- | --- |

1)

kende betingelserne og formkravene for at kunne drive handelsvirksomhed samt kende erhvervsdrivendes generelle forpligtelser (registrering, forretningsbøger osv.) samt følgerne af en konkurs

| 2) | have et rimeligt kendskab til de forskellige selskabsformer samt reglerne for deres oprettelse og drift. |
| --- | --- |

2)

have et rimeligt kendskab til de forskellige selskabsformer samt reglerne for deres oprettelse og drift.

C.   Arbejdsmarkeds- og sociallovgivning

Godskørsel og buskørsel

Ansøgeren skal bl.a.:

| 1) | kende de for vejtransportsektoren relevante arbejdsmarkedsinstitutioners rolle og funktion (fagforeninger, samarbejdsudvalg, personalerepræsentanter, arbejdsinspektører osv.) |
| --- | --- |

1)

kende de for vejtransportsektoren relevante arbejdsmarkedsinstitutioners rolle og funktion (fagforeninger, samarbejdsudvalg, personalerepræsentanter, arbejdsinspektører osv.)

| 2) | kende arbejdsgivernes forpligtelser med hensyn til social sikring |
| --- | --- |

2)

kende arbejdsgivernes forpligtelser med hensyn til social sikring

| 3) | kende de regler, der gælder for arbejdskontrakter, der indgås med forskellige arbejdstagerkategorier i vejtransportvirksomheder (kontraktformer, parternes forpligtelser, arbejdsvilkår og arbejdstid, ferie med løn, aflønning, opsigelse af kontrakt osv.) |
| --- | --- |

3)

kende de regler, der gælder for arbejdskontrakter, der indgås med forskellige arbejdstagerkategorier i vejtransportvirksomheder (kontraktformer, parternes forpligtelser, arbejdsvilkår og arbejdstid, ferie med løn, aflønning, opsigelse af kontrakt osv.)

| 4) | kende bestemmelserne om køretid, hviletid og arbejdstid, særlig i

  forordning (EF) nr. 561/2006

  ,

  forordning (EØF) nr. 3821/85

  , Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/15/EF af 11. marts 2002 om tilrettelæggelse af arbejdstid for personer, der udfører mobile vejtransportaktiviteter
   (2) og direktiv 2006/22/EF samt de praktiske gennemførelsesbestemmelser til forordningerne |
| --- | --- |

4)

Image

Image

Image

Image

| 5) | kende bestemmelserne om grundlæggende kvalifikationer og efteruddannelse for erhvervschauffører, særlig dem, der følger af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/59/EF af 15. juli 2003 om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for førere af visse køretøjer, der benyttes til godstransport eller personbefordring ad vej
   (3) |
| --- | --- |

5)

kende bestemmelserne om grundlæggende kvalifikationer og efteruddannelse for erhvervschauffører, særlig dem, der følger af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/59/EF af 15. juli 2003 om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for førere af visse køretøjer, der benyttes til godstransport eller personbefordring ad vej
   (3)

D.   Skattelovgivning

Godskørsel og buskørsel

Ansøgeren skal bl.a. kende bestemmelserne om:

| 1) | momsbelægning af transportydelser |
| --- | --- |

1)

momsbelægning af transportydelser

| 2) | vægtafgifter |
| --- | --- |

2)

vægtafgifter

| 3) | afgifter på visse køretøjer, der anvendes til vejgodstransport, samt de brugsafgifter, der opkræves ved benyttelse af visse infrastrukturanlæg |
| --- | --- |

3)

afgifter på visse køretøjer, der anvendes til vejgodstransport, samt de brugsafgifter, der opkræves ved benyttelse af visse infrastrukturanlæg

| 4) | indkomstskat. |
| --- | --- |

4)

indkomstskat.

E.   Forretningsmæssig og økonomisk virksomhedsledelse

Godskørsel og buskørsel

Ansøgeren skal bl.a.:

| 1) | kende retsforskrifterne og de praktiske regler for anvendelse af check, veksler, egenveksler, kreditkort og andre betalingsmidler eller -måder |
| --- | --- |

1)

kende retsforskrifterne og de praktiske regler for anvendelse af check, veksler, egenveksler, kreditkort og andre betalingsmidler eller -måder

| 2) | kende de forskellige låneformer (banklån, remburs, kautionering, belåning af fast ejendom, leasing, leje, factoring osv.) samt de byrder og forpligtelser, de indebærer |
| --- | --- |

2)

kende de forskellige låneformer (banklån, remburs, kautionering, belåning af fast ejendom, leasing, leje, factoring osv.) samt de byrder og forpligtelser, de indebærer

| 3) | vide, hvad en status er, hvordan den ser ud, og hvordan den fortolkes |
| --- | --- |

3)

vide, hvad en status er, hvordan den ser ud, og hvordan den fortolkes

| 4) | kunne læse og fortolke en resultatopgørelse |
| --- | --- |

4)

kunne læse og fortolke en resultatopgørelse

| 5) | kunne foretage en analyse af virksomhedens finansielle og rentabilitetsmæssige situation, bl.a. på grundlag af finansielle nøgletal |
| --- | --- |

5)

kunne foretage en analyse af virksomhedens finansielle og rentabilitetsmæssige situation, bl.a. på grundlag af finansielle nøgletal

| 6) | kunne lægge et budget |
| --- | --- |

6)

kunne lægge et budget

| 7) | kende de forskellige bestanddele af virksomhedens kostpris (faste omkostninger, variable omkostninger, driftsmidler, afskrivninger osv.) og kunne foretage beregninger pr. køretøj, pr. tilbagelagt kilometer, pr. tur eller pr. ton |
| --- | --- |

7)

kende de forskellige bestanddele af virksomhedens kostpris (faste omkostninger, variable omkostninger, driftsmidler, afskrivninger osv.) og kunne foretage beregninger pr. køretøj, pr. tilbagelagt kilometer, pr. tur eller pr. ton

| 8) | kunne udarbejde en skematisk fremstilling af hele personalets organisation inden for virksomheden, tilrettelægge arbejdsplaner osv. |
| --- | --- |

8)

kunne udarbejde en skematisk fremstilling af hele personalets organisation inden for virksomheden, tilrettelægge arbejdsplaner osv.

| 9) | kende principperne for markedsanalyse (marketing), salgsfremstød for transportydelser, udarbejdelse af kundekartoteker, reklame, PR-virksomhed osv. |
| --- | --- |

9)

kende principperne for markedsanalyse (marketing), salgsfremstød for transportydelser, udarbejdelse af kundekartoteker, reklame, PR-virksomhed osv.

| 10) | kende de forskellige forsikringsformer, der er karakteristiske for vejtransport (ansvarsforsikring, personskadeforsikring, tingsskadeforsikring, rejsegodsforsikring) samt de garantier og forpligtelser, de indebærer |
| --- | --- |

10)

kende de forskellige forsikringsformer, der er karakteristiske for vejtransport (ansvarsforsikring, personskadeforsikring, tingsskadeforsikring, rejsegodsforsikring) samt de garantier og forpligtelser, de indebærer

| 11) | kende de forskellige former for anvendelse af telematik på vejtransportområdet |
| --- | --- |

11)

kende de forskellige former for anvendelse af telematik på vejtransportområdet

Godskørsel

| 12) | kunne anvende reglerne om fakturering af godskørselsydelser samt kende betydningen og virkningerne af Incoterms |
| --- | --- |

12)

kunne anvende reglerne om fakturering af godskørselsydelser samt kende betydningen og virkningerne af Incoterms

| 13) | kende de forskellige former for støtteerhverv inden for transport, deres betydning, deres opgaver og deres eventuelle retsstilling |
| --- | --- |

13)

kende de forskellige former for støtteerhverv inden for transport, deres betydning, deres opgaver og deres eventuelle retsstilling

Buskørsel

| 14) | kunne anvende reglerne for billetpriser og prisdannelse inden for offentlig og privat personbefordring |
| --- | --- |

14)

kunne anvende reglerne for billetpriser og prisdannelse inden for offentlig og privat personbefordring

| 15) | kunne anvende reglerne om fakturering af buskørselsydelser. |
| --- | --- |

15)

kunne anvende reglerne om fakturering af buskørselsydelser.

F.   Markedsadgang

Godskørsel og buskørsel

Ansøgeren skal bl.a.:

| 1) | kende de faglige regler for vejtransport for fremmed regning, for leje af erhvervskøretøjer, for underentreprise, herunder reglerne for den officielle organisering af erhvervet, adgangen til det, tilladelser til vejtransport inden og uden for Fællesskabets område samt reglerne vedrørende kontrol og sanktioner |
| --- | --- |

1)

kende de faglige regler for vejtransport for fremmed regning, for leje af erhvervskøretøjer, for underentreprise, herunder reglerne for den officielle organisering af erhvervet, adgangen til det, tilladelser til vejtransport inden og uden for Fællesskabets område samt reglerne vedrørende kontrol og sanktioner

| 2) | kende bestemmelserne om oprettelse af en vejtransportvirksomhed |
| --- | --- |

2)

kende bestemmelserne om oprettelse af en vejtransportvirksomhed

| 3) | kende de forskellige dokumenter, der kræves til udførelse af vejtransportydelser, og være i stand til at indføre kontrolmetoder til sikring af, at der såvel i virksomhedens lokaler som i køretøjerne befinder sig de reglementerede dokumenter, der vedrører hver udført transport, bl.a. dokumenter vedrørende køretøjer, føreren, godset eller passagerernes bagage |
| --- | --- |

3)

kende de forskellige dokumenter, der kræves til udførelse af vejtransportydelser, og være i stand til at indføre kontrolmetoder til sikring af, at der såvel i virksomhedens lokaler som i køretøjerne befinder sig de reglementerede dokumenter, der vedrører hver udført transport, bl.a. dokumenter vedrørende køretøjer, føreren, godset eller passagerernes bagage

Godskørsel

| 4) | kende reglerne om organiseringen af markedet for godskørsel, om speditionsfirmaer og logistik |
| --- | --- |

4)

kende reglerne om organiseringen af markedet for godskørsel, om speditionsfirmaer og logistik

| 5) | kende formaliteterne i forbindelse med grænsepassage, betydningen og rækkevidden af T-dokumenter og TIR-carnets samt de forpligtelser og det ansvar, der følger af at anvende dem |
| --- | --- |

5)

kende formaliteterne i forbindelse med grænsepassage, betydningen og rækkevidden af T-dokumenter og TIR-carnets samt de forpligtelser og det ansvar, der følger af at anvende dem

Buskørsel

| 6) | kende reglerne for organiseringen af markedet for buskørsel |
| --- | --- |

6)

kende reglerne for organiseringen af markedet for buskørsel

| 7) | kende reglerne for oprettelse af busruter og være i stand til at udarbejde transportplaner. |
| --- | --- |

7)

kende reglerne for oprettelse af busruter og være i stand til at udarbejde transportplaner.

G.   Tekniske og driftsmæssige forhold

Godskørsel og buskørsel

Ansøgeren skal bl.a.:

| 1) | kende reglerne for køretøjers vægt og dimensioner i medlemsstaterne samt procedurerne for de særlige transporter, der ikke falder ind under disse regler |
| --- | --- |

1)

kende reglerne for køretøjers vægt og dimensioner i medlemsstaterne samt procedurerne for de særlige transporter, der ikke falder ind under disse regler

| 2) | alt efter virksomhedens behov kunne vælge passende køretøjer samt de dertil hørende bestanddele (chassis, motor, transmissionssystemer, bremsesystemer osv.) |
| --- | --- |

2)

alt efter virksomhedens behov kunne vælge passende køretøjer samt de dertil hørende bestanddele (chassis, motor, transmissionssystemer, bremsesystemer osv.)

| 3) | kende formaliteterne i forbindelse med godkendelse, indregistrering og syn af disse køretøjer |
| --- | --- |

3)

kende formaliteterne i forbindelse med godkendelse, indregistrering og syn af disse køretøjer

| 4) | kunne vurdere, hvilke foranstaltninger der skal træffes til bekæmpelse af luftforurening som følge af emissioner fra motorkøretøjer, samt til støjbekæmpelse |
| --- | --- |

4)

kunne vurdere, hvilke foranstaltninger der skal træffes til bekæmpelse af luftforurening som følge af emissioner fra motorkøretøjer, samt til støjbekæmpelse

| 5) | kunne udarbejde periodiske vedligeholdelsesplaner for køretøjerne og deres udstyr |
| --- | --- |

5)

kunne udarbejde periodiske vedligeholdelsesplaner for køretøjerne og deres udstyr

Godskørsel

| 6) | kende de forskellige former for håndterings- og læssegrej (bagsmække, containere, paller osv.) og kunne indføre metoder og instrukser vedrørende lastning og losning af gods (lastfordeling, stabling, fastgørelse, afstivning osv.) |
| --- | --- |

6)

kende de forskellige former for håndterings- og læssegrej (bagsmække, containere, paller osv.) og kunne indføre metoder og instrukser vedrørende lastning og losning af gods (lastfordeling, stabling, fastgørelse, afstivning osv.)

| 7) | kende de forskellige teknikker for kombineret transport som huckepack og roll-on/roll-off |
| --- | --- |

7)

kende de forskellige teknikker for kombineret transport som huckepack og roll-on/roll-off

| 8) | kunne iværksætte procedurer med henblik på overholdelse af reglerne for transport af farligt gods og affald, bl.a. i medfør af Rådets direktiv 94/55/EF (4), Rådets direktiv 96/35/EF (5) og Rådets forordning (EØF) nr. 259/93 (6). |
| --- | --- |

8)

kunne iværksætte procedurer med henblik på overholdelse af reglerne for transport af farligt gods og affald, bl.a. i medfør af Rådets direktiv 94/55/EF (4), Rådets direktiv 96/35/EF (5) og Rådets forordning (EØF) nr. 259/93 (6).

| 9) | kunne iværksætte procedurer til overholdelse af reglerne om transport af letfordærvelige levnedsmidler, især reglerne i medfør af traktaten om international transport af letfordærvelige levnedsmidler og om det særlige materiel, som skal bruges til sådanne transporter (ATP) |
| --- | --- |

9)

kunne iværksætte procedurer til overholdelse af reglerne om transport af letfordærvelige levnedsmidler, især reglerne i medfør af traktaten om international transport af letfordærvelige levnedsmidler og om det særlige materiel, som skal bruges til sådanne transporter (ATP)

| 10) | kunne iværksætte procedurer til overholdelse af bestemmelserne om transport af levende dyr. |
| --- | --- |

10)

kunne iværksætte procedurer til overholdelse af bestemmelserne om transport af levende dyr.

H.   Trafiksikkerhed

Godskørsel og buskørsel

Ansøgeren skal bl.a.:

| 1) | kende de kvalifikationer, der kræves af det kørende personale (kørekort, sundhedsattester, duelighedsbeviser osv.) |
| --- | --- |

1)

kende de kvalifikationer, der kræves af det kørende personale (kørekort, sundhedsattester, duelighedsbeviser osv.)

| 2) | kunne træffe foranstaltninger til sikring af, at chaufførerne overholder gældende færdselsregler, forbud og trafikbegrænsninger i de forskellige medlemsstater (hastighedsbegrænsninger, forkørselsrettigheder, regler for standsning og parkering, lygteføring, vejskiltning osv.) |
| --- | --- |

2)

kunne træffe foranstaltninger til sikring af, at chaufførerne overholder gældende færdselsregler, forbud og trafikbegrænsninger i de forskellige medlemsstater (hastighedsbegrænsninger, forkørselsrettigheder, regler for standsning og parkering, lygteføring, vejskiltning osv.)

| 3) | kunne udarbejde instrukser til chaufførerne om kontrol af sikkerhedsbestemmelserne dels vedrørende transportmateriellets, udstyrets og ladningens tilstand, dels vedrørende forebyggende adfærd |
| --- | --- |

3)

kunne udarbejde instrukser til chaufførerne om kontrol af sikkerhedsbestemmelserne dels vedrørende transportmateriellets, udstyrets og ladningens tilstand, dels vedrørende forebyggende adfærd

| 4) | kunne indføre regler for, hvordan man skal forholde sig i ulykkestilfælde, og træffe de nødvendige foranstaltninger for at undgå gentagne ulykker eller grove overtrædelser |
| --- | --- |

4)

kunne indføre regler for, hvordan man skal forholde sig i ulykkestilfælde, og træffe de nødvendige foranstaltninger for at undgå gentagne ulykker eller grove overtrædelser

| 5) | kunne iværksætte procedurer for sikkerhedsmæssigt forsvarlig fastgørelse af godset og kende metoderne hertil |
| --- | --- |

5)

kunne iværksætte procedurer for sikkerhedsmæssigt forsvarlig fastgørelse af godset og kende metoderne hertil

Buskørsel

| 6) | have alment kendskab til vejnettet i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

6)

have alment kendskab til vejnettet i medlemsstaterne.

II.   TILRETTELÆGGELSE AF PRØVEN

| 1. | Medlemsstaterne afholder en obligatorisk skriftlig prøve, som de kan supplere med en mundtlig prøve, for at konstatere, om den, der søger vejtransporttilladelse, er i besiddelse af det kundskabsniveau, der forlanges i afsnit 1, inden for de deri nævnte emner, og navnlig om de kan anvende de relevante midler og teknikker og påtage sig de omhandlede ledende og koordinerende opgaver.






  a) | Den obligatoriske skriftlige prøve skal bestå af følgende to delprøver:






  — | skriftlige spørgsmål i form af enten multiple choice-spørgsmål (fire mulige svar) eller spørgsmål, der skal besvares direkte, eller en kombination heraf |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Medlemsstaterne afholder en obligatorisk skriftlig prøve, som de kan supplere med en mundtlig prøve, for at konstatere, om den, der søger vejtransporttilladelse, er i besiddelse af det kundskabsniveau, der forlanges i afsnit 1, inden for de deri nævnte emner, og navnlig om de kan anvende de relevante midler og teknikker og påtage sig de omhandlede ledende og koordinerende opgaver.

a)

Den obligatoriske skriftlige prøve skal bestå af følgende to delprøver:

—

skriftlige spørgsmål i form af enten multiple choice-spørgsmål (fire mulige svar) eller spørgsmål, der skal besvares direkte, eller en kombination heraf

| — | skriftlige opgaver/case studies. |
| --- | --- |

—

skriftlige opgaver/case studies.

Hver af de to delprøver skal have en varighed af mindst to timer.

| b) | Hvis der afholdes en mundtlig prøve, kan medlemsstaterne stille som en betingelse for at deltage i denne prøve, at ansøgeren har bestået den skriftlige prøve. |
| --- | --- |

b)

Hvis der afholdes en mundtlig prøve, kan medlemsstaterne stille som en betingelse for at deltage i denne prøve, at ansøgeren har bestået den skriftlige prøve.

| 2. | Hvis medlemsstaterne også afholder en mundtlig prøve, skal de for hver af de tre prøver fastsætte en vægtning af pointene, der ikke må være under 25 % og ikke over 40 % af det samlede antal point, der kan tildeles.
  Hvis medlemsstaterne kun afholder en skriftlig prøve, skal de for hver prøve fastsætte en vægtning af pointene, der ikke må være under 40 % og ikke over 60 % af det samlede antal point, der kan tildeles. |
| --- | --- |

2.

Hvis medlemsstaterne også afholder en mundtlig prøve, skal de for hver af de tre prøver fastsætte en vægtning af pointene, der ikke må være under 25 % og ikke over 40 % af det samlede antal point, der kan tildeles.

Hvis medlemsstaterne kun afholder en skriftlig prøve, skal de for hver prøve fastsætte en vægtning af pointene, der ikke må være under 40 % og ikke over 60 % af det samlede antal point, der kan tildeles.

| 3. | Ved prøverne skal ansøgerne opnå et samlet gennemsnit på mindst 60 % af det samlede antal point, der kan tildeles, og ved hver prøve skal der opnås mindst 50 % af antallet af mulige point. En medlemsstat kan for en enkelt prøves vedkommende nedsætte kravet fra 50 % til 40 %. |
| --- | --- |

3.

Ved prøverne skal ansøgerne opnå et samlet gennemsnit på mindst 60 % af det samlede antal point, der kan tildeles, og ved hver prøve skal der opnås mindst 50 % af antallet af mulige point. En medlemsstat kan for en enkelt prøves vedkommende nedsætte kravet fra 50 % til 40 %.

---

(1)  EFT L 199 af 31.7.1985, s. 56.

(2)  
  EFT L 80 af 23.3.2002, s. 35.

(3)  
  EUT L 226 af 10.9.2003, s. 4.

(4)  Rådets direktiv 94/55/EF af 21. november 1994 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om transport af farligt gods ad vej (
  EFT L 319 af 12.12.1994, s. 7
  ).

(5)  Rådets direktiv 96/35/EF af 3. juni 1996 om udpegelse af og faglige kvalifikationer for sikkerhedsrådgivere for transport med jernbane eller ad vej eller indre vandveje af farligt gods (
  EFT L 145 af 19.6.1996, s. 10
  ).

(6)  Rådets forordning (EØF) nr. 259/93 af 1. februar 1993 om overvågning af og kontrol med overførsel af affald inden for, til og fra Det Europæiske Fællesskab (
  EFT L 30 af 6.2.1993, s. 1
  ). Ophævet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1013/2006 (EUT L 190 af 12.7.2006, s. 1).

BILAG II

Image

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB

(Svært, beigefarvet papir — format: DIN A4, syntetisk papir på 150 g/m2 eller mere)

(Tekst udarbejdet på det, de eller et af de officielle sprog i den udstedende medlemsstat)

Den pågældende medlemsstats kendingsbogstaver (1)

Navnet på myndigheden eller det godkendte organ (2)

BEVIS FOR FAGLIGE KVALIFIKATIONER

INDEN FOR VEJTRANSPORT: GODSKØRSEL/BUSKØRSEL (3)

Nr.

Vi

skal herved attestere at (4)

født den

i

har gennemført det kursus og bestået de prøver (år:, termin: ) (5),

der som kræves for at opnå et bevis for faglige kvalifikationer inden for godskørsel / buskørsel (6) i henhold til forordning (EF) nr. .../... af

Dette bevis udgør tilstrækkelig godtgørelse af faglige kvalifikationer, jf. artikel 20, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr... /2008 af ... [om fælles regler om betingelser for udøvelse af adgang til vejtransporterhvervet].

Udstedt i, den (7).

(1) Medlemsstaternes kendingsbogstaver er: (B) Belgien, (BG) Bulgarien, (CZ) Tjekkiet, (DK) Danmark, (D) Tyskland, (EST) Estland, (GR) Grækenland, (E) Spanien, (F) Frankrig, (IRL) Irland, (I) Italien, (CY) Cypern, (LV) Letland, (LT) Litauen, (L) Luxembourg, (H) Ungarn, (NL) Nederlandene, (A) Østrig, (PL) Polen, (P) Portugal, (RO) Rumænien, (SLO) Slovenien, (SK) Slovakiet, (FIN) Finland, (S) Sverige, (UK) Det Forenede Kongerige.

(2) Den myndighed eller det organ, som hver EF-medlemsstat på forhånd har udpeget til at udstede denne attest.

(3) Det ikke relevante overstreges.

(4) Efternavn og fornavn, fødested og fødselsdato.

(5) Identifikation af prøven.

(6) Det ikke relevante overstreges.

(7) Den udstedende myndigheds eller organs stempel og underskrift.

BILAG III

Listen over overtrædelser, jf. artikel 6, stk. 2, litra a), er følgende:

| 1. | a) | Overskridelse af den maksimalt tilladte køretid for henholdsvis 6 døgn eller 14 døgn med 25 % eller mere |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Overskridelse af den maksimalt tilladte køretid for henholdsvis 6 døgn eller 14 døgn med 25 % eller mere

| b) | Overskridelse i den daglige arbejdstid af den maksimalt tilladte køretid med 50 % eller mere uden en pause eller sammenhængende hviletid på mindst 4,5 timer. |
| --- | --- |

b)

Overskridelse i den daglige arbejdstid af den maksimalt tilladte køretid med 50 % eller mere uden en pause eller sammenhængende hviletid på mindst 4,5 timer.

| 2. | Der forefindes ingen fartskriver og/eller fartbegrænser, eller der anvendes en falsk anordning, der kan ændre kontrolapparatets og/eller fartbegrænserens registreringer, eller der er tale om forfalskning af diagramark eller data fra fartskriveren og/eller førerkortet. |
| --- | --- |

2.

Der forefindes ingen fartskriver og/eller fartbegrænser, eller der anvendes en falsk anordning, der kan ændre kontrolapparatets og/eller fartbegrænserens registreringer, eller der er tale om forfalskning af diagramark eller data fra fartskriveren og/eller førerkortet.

| 3. | Kørsel uden gyldigt bevis for teknisk kontrol eller med alvorlige defekter ved bl.a. køretøjets bremsesystem, styreapparat, hjul/dæk, affjedring eller chassis, der ville medføre en umiddelbar risiko for færdselssikkerheden og afstedkomme en afgørelse om immobilisering af køretøjet. |
| --- | --- |

3.

Kørsel uden gyldigt bevis for teknisk kontrol eller med alvorlige defekter ved bl.a. køretøjets bremsesystem, styreapparat, hjul/dæk, affjedring eller chassis, der ville medføre en umiddelbar risiko for færdselssikkerheden og afstedkomme en afgørelse om immobilisering af køretøjet.

| 4. | Kørsel med farligt gods, som det er forbudt at transportere, eller som transporteres uden de påkrævede angivelser eller markeringer på køretøjet. |
| --- | --- |

4.

Kørsel med farligt gods, som det er forbudt at transportere, eller som transporteres uden de påkrævede angivelser eller markeringer på køretøjet.

| 5. | Passagerbefordring eller godskørsel uden gyldigt kørekort eller udført af en virksomhed uden gyldig fællesskabstilladelse. |
| --- | --- |

5.

Passagerbefordring eller godskørsel uden gyldigt kørekort eller udført af en virksomhed uden gyldig fællesskabstilladelse.

| 6. | Kørsel med forfalsket førerkort, der ikke tilhører chaufføren, eller som er fremskaffet på grundlag af falske erklæringer eller forfalskede dokumenter. |
| --- | --- |

6.

Kørsel med forfalsket førerkort, der ikke tilhører chaufføren, eller som er fremskaffet på grundlag af falske erklæringer eller forfalskede dokumenter.

| 7. | Godskørsel, hvor den tilladte totalvægt overskrides med 20 % eller mere. |
| --- | --- |

7.

Godskørsel, hvor den tilladte totalvægt overskrides med 20 % eller mere.

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/194 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/194

---

Adgang til markedet for international godskørsel (omarbejdning) ***I

P6_TA(2008)0218

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel (omarbejdning) (KOM(2007)0265 — C6-0146/2007 — 2007/0099(COD))

(2009/C 279 E/38)

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0265), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0265),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0146/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0146/2007),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1),

| — | der henviser til skrivelse fra Retsudvalget af 20. november 2007 i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 80 a, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Retsudvalget af 20. november 2007 i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 80 a, stk. 3,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80 a og 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80 a og 51,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0038/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0038/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret og tilpasset til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret og tilpasset til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

P6_TC1-COD(2007)0099

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel (omarbejdning)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71,

under henvisning til forslag fra Kommissionen Image,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der skal foretages en række væsentlige ændringer i Rådets forordning (EØF) nr.881/92 af 26. marts 1992 om adgang til markedet for vejgodstransport i Fællesskabet, som udføres fra eller til en medlemsstats område eller gennem en eller flere medlemsstaters områder (4), i Rådets forordning (EØF) nr. 3118/93 af 25. oktober 1993 om betingelserne for transportvirksomheders adgang til at udføre intern vejgodstransport i en medlemsstat, hvor de ikke er hjemmehørende (5), og i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/94/EF af 12. december 2006 om fælles regler for visse former for vejgodstransport (6). Af klarhedshensyn bør de to forordninger og direktivet omarbejdes. |
| --- | --- |

(1)

Der skal foretages en række væsentlige ændringer i Rådets forordning (EØF) nr.881/92 af 26. marts 1992 om adgang til markedet for vejgodstransport i Fællesskabet, som udføres fra eller til en medlemsstats område eller gennem en eller flere medlemsstaters områder (4), i Rådets forordning (EØF) nr. 3118/93 af 25. oktober 1993 om betingelserne for transportvirksomheders adgang til at udføre intern vejgodstransport i en medlemsstat, hvor de ikke er hjemmehørende (5), og i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/94/EF af 12. december 2006 om fælles regler for visse former for vejgodstransport (6). Af klarhedshensyn bør de to forordninger og direktivet omarbejdes.

| (2) | Indførelsen af en fælles transportpolitik indebærer bl.a. fastsættelse af fælles regler om adgang til markedet for international godskørsel på Fællesskabets område samt fastsættelse af betingelser for transportvirksomheders adgang til at udføre national godskørsel i en medlemsstat, hvor de ikke er hjemmehørende. Disse regler bør udformes på en måde, så de bidrager til et velfungerende indre marked på transportområdet. |
| --- | --- |

(2)

Indførelsen af en fælles transportpolitik indebærer bl.a. fastsættelse af fælles regler om adgang til markedet for international godskørsel på Fællesskabets område samt fastsættelse af betingelser for transportvirksomheders adgang til at udføre national godskørsel i en medlemsstat, hvor de ikke er hjemmehørende. Disse regler bør udformes på en måde, så de bidrager til et velfungerende indre marked på transportområdet.

| (3) | En sådan ensartet ordning for adgang til markedet indebærer ligeledes, at der indføres fri udveksling af tjenesteydelser gennem fjernelse af alle de begrænsninger for tjenesteydere, der er begrundet i de pågældendes nationalitet eller i det forhold, at de er etableret i en anden medlemsstat end den, hvor tjenesteydelsen skal leveres. |
| --- | --- |

(3)

En sådan ensartet ordning for adgang til markedet indebærer ligeledes, at der indføres fri udveksling af tjenesteydelser gennem fjernelse af alle de begrænsninger for tjenesteydere, der er begrundet i de pågældendes nationalitet eller i det forhold, at de er etableret i en anden medlemsstat end den, hvor tjenesteydelsen skal leveres.

| (4) | For at sikre et sammenhængende regelsæt for international godskørsel i hele Fællesskabet, bør denne forordning gælde for al international godskørsel på Fællesskabets område. Godskørsel fra medlemsstaterne til tredjelande er stadig i vid udstrækning underkastet bilaterale aftaler mellem medlemsstaterne og de pågældende tredjelande. Derfor bør forordningen ikke gælde for den strækning, der tilbagelægges i den medlemsstat, hvor der sker læsning eller aflæsning, før der er indgået de nødvendige aftaler mellem Fællesskabet og de berørte tredjelande. Den bør dog gælde for transitmedlemsstaters område. |
| --- | --- |

(4)

For at sikre et sammenhængende regelsæt for international godskørsel i hele Fællesskabet, bør denne forordning gælde for al international godskørsel på Fællesskabets område. Godskørsel fra medlemsstaterne til tredjelande er stadig i vid udstrækning underkastet bilaterale aftaler mellem medlemsstaterne og de pågældende tredjelande. Derfor bør forordningen ikke gælde for den strækning, der tilbagelægges i den medlemsstat, hvor der sker læsning eller aflæsning, før der er indgået de nødvendige aftaler mellem Fællesskabet og de berørte tredjelande. Den bør dog gælde for transitmedlemsstaters område.

| (5) | Indgående eller udgående vejgodstransport som en del af en kombineret godskørsel falder ind under bestemmelserne i Rådets direktiv 92/106/EØF af 7. december 1992 om indførelse af fælles regler for visse former for kombineret godstransport mellem medlemsstaterne (7), og derfor falder kombineret jernbane/vejtransport og/eller vand/vejtransport i begge retninger ikke ind under definitionen på cabotagekørsel
  . |
| --- | --- |

(5)

Indgående eller udgående vejgodstransport som en del af en kombineret godskørsel falder ind under bestemmelserne i Rådets direktiv 92/106/EØF af 7. december 1992 om indførelse af fælles regler for visse former for kombineret godstransport mellem medlemsstaterne (7), og derfor falder kombineret jernbane/vejtransport og/eller vand/vejtransport i begge retninger ikke ind under definitionen på cabotagekørsel
  .

| (6) | Visse former for transport er i henhold til direktiv 2006/94/EF fritaget fra kravet omfællesskabstilladelse og andre former for transporttilladelse. Som led i den organisering af markedet, som fastsættes ved denne forordning, bør der for nogle af de pågældende former for transport på grund af deres særlige egenart bibeholdes en ordning med fritagelse for fællesskabstilladelsen og for enhver anden transporttilladelse. |
| --- | --- |

(6)

Visse former for transport er i henhold til direktiv 2006/94/EF fritaget fra kravet omfællesskabstilladelse og andre former for transporttilladelse. Som led i den organisering af markedet, som fastsættes ved denne forordning, bør der for nogle af de pågældende former for transport på grund af deres særlige egenart bibeholdes en ordning med fritagelse for fællesskabstilladelsen og for enhver anden transporttilladelse.

| (7) | I henhold til direktiv 2006/94/EF er godskørsel med køretøjer med en størst tilladt totalvægt på mellem 3,5 tons og 6 tons fritaget for kravet om fællesskabstilladelse. Fællesskabsreglerne for gods- og buskørsel gælder imidlertid generelt for køretøjer på 3,5 tons og derover. Bestemmelserne i nærværende forordning bør derfor bringes i overensstemmelse med det almindelige anvendelsesområde for Fællesskabets regler for vejtransport, således at de kun indeholder en fritagelse for køretøjer med en størst tilladt totalvægt på under 3,5 tons. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til direktiv 2006/94/EF er godskørsel med køretøjer med en størst tilladt totalvægt på mellem 3,5 tons og 6 tons fritaget for kravet om fællesskabstilladelse. Fællesskabsreglerne for gods- og buskørsel gælder imidlertid generelt for køretøjer på 3,5 tons og derover. Bestemmelserne i nærværende forordning bør derfor bringes i overensstemmelse med det almindelige anvendelsesområde for Fællesskabets regler for vejtransport, således at de kun indeholder en fritagelse for køretøjer med en størst tilladt totalvægt på under 3,5 tons.

| (8) | Til udførelse af international godskørsel bør der kræves en ikke-kontingenteret fællesskabstilladelse; Transportvirksomheder bør pålægges en forpligtelse til at opbevare en bekræftet kopi af fællesskabstilladelsen i hvert af deres køretøjer for at gøre det lettere for myndighederne at foretage en effektiv kontrol, især for myndigheder uden for den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret. I dette øjemed er det nødvendigt at fastlægge mere detaljerede specifikationer for fællesskabstilladelsens og de bekræftede kopiers format og andre kendetegn. |
| --- | --- |

(8)

Til udførelse af international godskørsel bør der kræves en ikke-kontingenteret fællesskabstilladelse; Transportvirksomheder bør pålægges en forpligtelse til at opbevare en bekræftet kopi af fællesskabstilladelsen i hvert af deres køretøjer for at gøre det lettere for myndighederne at foretage en effektiv kontrol, især for myndigheder uden for den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret. I dette øjemed er det nødvendigt at fastlægge mere detaljerede specifikationer for fællesskabstilladelsens og de bekræftede kopiers format og andre kendetegn.

| (9) | Der bør fastsættes betingelser for udstedelse og tilbagekaldelse af fællesskabstilladelser samt fastlægges, hvilke former for transport de omfatter, hvor længe de er gyldige, og hvilke nærmere betingelser der gælder for deres brug. |
| --- | --- |

(9)

Der bør fastsættes betingelser for udstedelse og tilbagekaldelse af fællesskabstilladelser samt fastlægges, hvilke former for transport de omfatter, hvor længe de er gyldige, og hvilke nærmere betingelser der gælder for deres brug.

| (10) | Der bør også udfærdiges en førerattest, så medlemsstaterne kan kontrollere, om førere fra tredjelande er lovligt beskæftiget af eller stillet til rådighed for den transportvirksomhed, der er ansvarlig for en given transport.
  Denne førerattest bør være forståelig for enhver, der udfører sådanne kontroller. |
| --- | --- |

(10)

Der bør også udfærdiges en førerattest, så medlemsstaterne kan kontrollere, om førere fra tredjelande er lovligt beskæftiget af eller stillet til rådighed for den transportvirksomhed, der er ansvarlig for en given transport.
  Denne førerattest bør være forståelig for enhver, der udfører sådanne kontroller.

| (11) | Transportvirksomheder, der har en fællesskabstilladelse som omhandlet i denne forordning, og transportvirksomheder, som har ret til at udføre visse kategorier af international transport, bør haveadgang til at udføre national transport i en medlemsstat, hvor de ikke har hjemsted eller andet forretningssted. |
| --- | --- |

(11)

Transportvirksomheder, der har en fællesskabstilladelse som omhandlet i denne forordning, og transportvirksomheder, som har ret til at udføre visse kategorier af international transport, bør haveadgang til at udføre national transport i en medlemsstat, hvor de ikke har hjemsted eller andet forretningssted.

| (12) | Tidligere blev der givet en tidsbegrænset tilladelse til sådanne nationale transporter. I praksis har det været vanskeligt at afgøre, hvilke transporter der var tilladt. Der er derfor brug for klare regler, der er lette at håndhæve.
  På lang sigt kan begrænsningerne i cabotagekørsel imidlertid ikke længere forsvares. De bør fuldstændig afskaffes, da disse begrænsninger ikke er i overensstemmelse med principperne for et indre marked uden grænser, hvor den frie bevægelighed for varer og tjenester er garanteret. Medlemsstaterne bør træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at bestemmelserne finder anvendelse på ensartet vis i hele EU. |
| --- | --- |

(12)

Tidligere blev der givet en tidsbegrænset tilladelse til sådanne nationale transporter. I praksis har det været vanskeligt at afgøre, hvilke transporter der var tilladt. Der er derfor brug for klare regler, der er lette at håndhæve.
  På lang sigt kan begrænsningerne i cabotagekørsel imidlertid ikke længere forsvares. De bør fuldstændig afskaffes, da disse begrænsninger ikke er i overensstemmelse med principperne for et indre marked uden grænser, hvor den frie bevægelighed for varer og tjenester er garanteret. Medlemsstaterne bør træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at bestemmelserne finder anvendelse på ensartet vis i hele EU.

| (13) | Bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (8) finder anvendelse, når en transportvirksomhed med henblik på cabotagekørsel udstationerer arbejdstagere, der har et ansættelsesforhold til virksomheden, i en anden medlemsstat end den, hvor de normalt er beskæftiget. |
| --- | --- |

(13)

Bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (8) finder anvendelse, når en transportvirksomhed med henblik på cabotagekørsel udstationerer arbejdstagere, der har et ansættelsesforhold til virksomheden, i en anden medlemsstat end den, hvor de normalt er beskæftiget.

| (14) | Begrænsningerne med hensyn til antallet af og tidsrummet for udførelse af cabotagekørsler er en nødvendig, men midlertidig foranstaltning, som skal tilskynde medlemsstaterne til at harmonisere beskatnings- og arbejdsvilkårene mest muligt. De begrænsninger, der er fastsat i denne forordning, er derfor midlertidige og bør ophæves med virkning fra den 1. januar 2014. |
| --- | --- |

(14)

Begrænsningerne med hensyn til antallet af og tidsrummet for udførelse af cabotagekørsler er en nødvendig, men midlertidig foranstaltning, som skal tilskynde medlemsstaterne til at harmonisere beskatnings- og arbejdsvilkårene mest muligt. De begrænsninger, der er fastsat i denne forordning, er derfor midlertidige og bør ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.

| (15) | Nogle medlemsstater, der grænser op til hinanden, har stærke økonomiske forbindelser, der har eksisteret i mange år. Derfor bør sådanne medlemsstater have mulighed for at give nabomedlemsstaternes transportvirksomheder større adgang til cabotagekørsel. |
| --- | --- |

(15)

Nogle medlemsstater, der grænser op til hinanden, har stærke økonomiske forbindelser, der har eksisteret i mange år. Derfor bør sådanne medlemsstater have mulighed for at give nabomedlemsstaternes transportvirksomheder større adgang til cabotagekørsel.

| (16) | Medlemsstaterne bør yde hinanden gensidig bistand med henblik på tilfredsstillende anvendelse af denne forordning. |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstaterne bør yde hinanden gensidig bistand med henblik på tilfredsstillende anvendelse af denne forordning.

| (17) | Det bør være muligt at sikre, at tredjelandstransport, dvs. internationale transporter mellem to medlemsstater, som ikke omfatter den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret, ikke skaber en situation, hvor regulariteten, kontinuiteten og/eller systematikken resulterer i en markedsforvridning, fordi der anvendes beskæftigelses- og arbejdsvilkår, som er mindre fordelagtige end dem, der gælder i de to medlemsstater, imellem hvilke tredjelandstransporten foregår. |
| --- | --- |

(17)

Det bør være muligt at sikre, at tredjelandstransport, dvs. internationale transporter mellem to medlemsstater, som ikke omfatter den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret, ikke skaber en situation, hvor regulariteten, kontinuiteten og/eller systematikken resulterer i en markedsforvridning, fordi der anvendes beskæftigelses- og arbejdsvilkår, som er mindre fordelagtige end dem, der gælder i de to medlemsstater, imellem hvilke tredjelandstransporten foregår.

| (18) | De administrative formaliteter bør begrænses mest muligt, uden at den kontrol og de sanktioner, som kan sikre en korrekt anvendelse og effektiv håndhævelse af denne forordning, dog opgives. Med henblik herpå bør de eksisterende bestemmelser om inddragelse af fællesskabstilladelsen gøres klarere og styrkes. De nuværende bestemmelser bør tilpasses, så alvorlige overtrædelser

  , der begås i en anden medlemsstat end etableringsmedlemsstaten, kan straffes effektivt. Sanktionerne bør ikke være diskriminerende og bør stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed. Der bør være mulighed for at indbringe afgørelser

  til prøvelse for en højere instans. |
| --- | --- |

(18)

Image

Image

| (19) | Medlemsstaterne bør indføre alle alvorlige overtrædelser

  , der er begået af transportvirksomhederne, og som har medført sanktioner, i deres nationale register over transportvirksomheder. |
| --- | --- |

(19)

Image

| (20) | For at styrke og lette udvekslingen af oplysninger mellem de nationale myndigheder bør medlemsstaterne udveksle relevante oplysninger mellem de nationale kontaktpunkter, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning(EF) nr. .../2008 af ... [om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet] (9). |
| --- | --- |

(20)

For at styrke og lette udvekslingen af oplysninger mellem de nationale myndigheder bør medlemsstaterne udveksle relevante oplysninger mellem de nationale kontaktpunkter, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning(EF) nr. .../2008 af ... [om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet] (9).

| (21) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (10). |
| --- | --- |

(21)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (10).

| (22) | Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at tilpasse bilag I og II til den tekniske udvikling
  og at fastlægge et harmoniseret standardfragtbrev
  . Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning,
  herunder ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser,
  skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at tilpasse bilag I og II til den tekniske udvikling
  og at fastlægge et harmoniseret standardfragtbrev
  . Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning,
  herunder ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser,
  skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

| (23) | Af effektivitetshensyn bør de frister, som normalt gælder i forbindelse med forskriftsproceduren med kontrol, afkortes for så vidt angår vedtagelse af disse foranstaltninger |
| --- | --- |

(23)

Af effektivitetshensyn bør de frister, som normalt gælder i forbindelse med forskriftsproceduren med kontrol, afkortes for så vidt angår vedtagelse af disse foranstaltninger

| (24) | Medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af denne forordning, navnlig hvad angår sanktioner, som bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

(24)

Medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af denne forordning, navnlig hvad angår sanktioner, som bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning.

| (25) | Målene for den påtænkte handling kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(25)

Målene for den påtænkte handling kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Kapitel I

Generelle bestemmelser

Artikel 1

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning gælder for international godskørsel for fremmed regning på de strækninger, der tilbagelægges på Fællesskabets område.

2.   I forbindelse med transport fra en medlemsstat til et tredjeland og omvendt finder denne forordning anvendelse på to den strækning, der under transit tilbagelægges i en medlemsstat. Den finder ikke anvendelse på den strækning, der tilbagelægges på den medlemsstats område, hvor læsning eller aflæsning finder sted, før den nødvendige aftale mellem Fællesskabet og det pågældende tredjeland er indgået.

3.   Indtil der er indgået aftaler mellem Fællesskabet og de pågældende tredjelande, jf. stk. 2, berører denne forordning ikke:

| a) | bestemmelser vedrørende den transport fra en medlemsstat til et tredjeland og omvendt, som henhører under bilaterale aftaler mellem en medlemsstat og de pågældende tredjelande |
| --- | --- |

a)

bestemmelser vedrørende den transport fra en medlemsstat til et tredjeland og omvendt, som henhører under bilaterale aftaler mellem en medlemsstat og de pågældende tredjelande

| b) | bestemmelser vedrørende den transport fra en medlemsstat til et tredjeland og omvendt, som henhører under bilaterale aftaler mellem medlemsstater, og som enten i form af bilaterale tilladelser eller i form af en ordning med fri erhvervsudøvelse tillader, at læsning og aflæsning i en medlemsstat foretages af transportvirksomheder, der ikke er etableret i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

bestemmelser vedrørende den transport fra en medlemsstat til et tredjeland og omvendt, som henhører under bilaterale aftaler mellem medlemsstater, og som enten i form af bilaterale tilladelser eller i form af en ordning med fri erhvervsudøvelse tillader, at læsning og aflæsning i en medlemsstat foretages af transportvirksomheder, der ikke er etableret i den pågældende medlemsstat.

Medlemsstaterne justerer dog de aftaler, der henvises til i første afsnit, litra a), med henblik på overholdelse af princippet om, at der ikke må ske forskelsbehandling af transportvirksomheder i Fællesskabet.

4.   Forordningen finder anvendelse på
  cabotagekørsler
  .

5.   Denne forordning finder ikke anvendelse på de følgende former for transport og kørsel uden last i forbindelse med sådan transport
  , eftersom de ikke er omfattet af fællesskabstilladelsesordningen
  :

| a) | transport af postforsendelser som led i en
  forsyningspligtydelse |
| --- | --- |

a)

transport af postforsendelser som led i en
  forsyningspligtydelse

| b) | transport af beskadigede køretøjer, der er ude af drift |
| --- | --- |

b)

transport af beskadigede køretøjer, der er ude af drift

| c) | transport af gods med motorkøretøjer, hvis tilladte totalvægt inklusive påhængskøretøjer ikke overstiger 3,5 tons |
| --- | --- |

c)

transport af gods med motorkøretøjer, hvis tilladte totalvægt inklusive påhængskøretøjer ikke overstiger 3,5 tons

| d) | transport af gods med motorkøretøjer, såfremt nedenstående betingelser er opfyldt:






  i) | det befordrede gods skal være virksomhedens ejendom eller være blevet solgt, købt, udlånt, udlejet eller lejet, fremstillet, udvundet, bearbejdet eller repareret af denne |
| --- | --- | --- |

d)

transport af gods med motorkøretøjer, såfremt nedenstående betingelser er opfyldt:

i)

det befordrede gods skal være virksomhedens ejendom eller være blevet solgt, købt, udlånt, udlejet eller lejet, fremstillet, udvundet, bearbejdet eller repareret af denne

| ii) | transporten skal tjene til at bringe godset til virksomheden, at bringe det bort fra virksomheden, at flytte det enten inden for virksomhedens område eller uden for virksomhedens område til eget brug |
| --- | --- |

ii)

transporten skal tjene til at bringe godset til virksomheden, at bringe det bort fra virksomheden, at flytte det enten inden for virksomhedens område eller uden for virksomhedens område til eget brug

| iii) | motorkøretøjer, der anvendes til sådan transport, skal føres af virksomhedens eget personale |
| --- | --- |

iii)

motorkøretøjer, der anvendes til sådan transport, skal føres af virksomhedens eget personale

| iv) | de køretøjer, der transporterer godset, skal tilhøre virksomheden eller være købt af denne på kredit eller være lejet, i sidstnævnte tilfælde forudsat at de opfylder betingelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/1/EF af 18. januar 2006 om anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport ad landevej
   (11). |
| --- | --- |

iv)

de køretøjer, der transporterer godset, skal tilhøre virksomheden eller være købt af denne på kredit eller være lejet, i sidstnævnte tilfælde forudsat at de opfylder betingelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/1/EF af 18. januar 2006 om anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport ad landevej
   (11).

| v) | transporten må kun være en underordnet aktivitet i forhold til virksomhedens samlede aktiviteter |
| --- | --- |

v)

transporten må kun være en underordnet aktivitet i forhold til virksomhedens samlede aktiviteter

| e) | transport af lægemidler, lægeligt apparatur og udstyr samt andre artikler, der er nødvendige i tilfælde af udrykning, særlig i tilfælde af naturkatastrofer. |
| --- | --- |

e)

transport af lægemidler, lægeligt apparatur og udstyr samt andre artikler, der er nødvendige i tilfælde af udrykning, særlig i tilfælde af naturkatastrofer.

Første afsnit, litra d), nr. iv), gælder ikke for anvendelse af et reservekøretøj i tilfælde, hvor det normalt anvendte køretøj er ude af drift for kortere tid.

6.   Bestemmelserne i stk. 5 medfører ingen ændringer i de betingelser, på hvilke hver medlemsstat giver sine statsborgere tilladelse til de former for virksomhed, der omhandles i det pågældende stykke.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »køretøj«: et motorkøretøj, som er indregistreret i en medlemsstat, eller et sammenkoblet vogntog, hvoraf i det mindste motorkøretøjet er indregistreret i en medlemsstat, og som udelukkende er beregnet til godstransport |
| --- | --- |

1)

»køretøj«: et motorkøretøj, som er indregistreret i en medlemsstat, eller et sammenkoblet vogntog, hvoraf i det mindste motorkøretøjet er indregistreret i en medlemsstat, og som udelukkende er beregnet til godstransport

| 2) | »international transport«:






  a) | kørsel med et læsset køretøj, som kører fra en medlemsstat til en anden, med eller uden transit gennem en eller flere medlemsstater eller et eller flere tredjelande |
| --- | --- | --- |

2)

»international transport«:

a)

kørsel med et læsset køretøj, som kører fra en medlemsstat til en anden, med eller uden transit gennem en eller flere medlemsstater eller et eller flere tredjelande

| b) | kørsel med et læsset køretøj fra en medlemsstat til et tredjeland og omvendt, med eller uden transit gennem en eller flere medlemsstater eller et eller flere tredjelande |
| --- | --- |

b)

kørsel med et læsset køretøj fra en medlemsstat til et tredjeland og omvendt, med eller uden transit gennem en eller flere medlemsstater eller et eller flere tredjelande

| c) | kørsel med et læsset køretøj mellem tredjelande med transit gennem en eller flere medlemsstaters område |
| --- | --- |

c)

kørsel med et læsset køretøj mellem tredjelande med transit gennem en eller flere medlemsstaters område

| d) | kørsel uden last i forbindelse med de former for transport, der er nævnt i litra a), b) og c) |
| --- | --- |

d)

kørsel uden last i forbindelse med de former for transport, der er nævnt i litra a), b) og c)

| 3) | »værtsmedlemsstat«: en medlemsstat, hvor en transportvirksomhed udfører transport, ud over i den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret |
| --- | --- |

3)

»værtsmedlemsstat«: en medlemsstat, hvor en transportvirksomhed udfører transport, ud over i den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret

| 4) | »ikke-hjemmehørende transportvirksomhed«: en transportvirksomhed, der udfører transport i en værtsmedlemsstat |
| --- | --- |

4)

»ikke-hjemmehørende transportvirksomhed«: en transportvirksomhed, der udfører transport i en værtsmedlemsstat

| 5) | »fører«: enhver person, som fører køretøjet, selv for et kort tidsrum, eller som befordres i et køretøj som led i sine arbejdsopgaver for i givet fald at kunne føre køretøjet |
| --- | --- |

5)

»fører«: enhver person, som fører køretøjet, selv for et kort tidsrum, eller som befordres i et køretøj som led i sine arbejdsopgaver for i givet fald at kunne føre køretøjet

| 6) | »cabotagekørsel«: national transport for fremmed regning, der udføres i en begrænset periode i en værtsmedlemsstat,

  dvs. i overensstemmelse med bestemmelserne i kapitel III |
| --- | --- |

6)

»cabotagekørsel«: national transport for fremmed regning, der udføres i en begrænset periode i en værtsmedlemsstat,

  dvs. i overensstemmelse med bestemmelserne i kapitel III

| 7) | »alvorlig overtrædelse; af fællesskabslovgivningen om vejtransport«: overtrædelser, der medfører, at vandelskravet ikke er opfyldt, jf. artikel 6, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet] |
| --- | --- |

7)

»alvorlig overtrædelse; af fællesskabslovgivningen om vejtransport«: overtrædelser, der medfører, at vandelskravet ikke er opfyldt, jf. artikel 6, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet]

| 8) | »tredjelandstransport«: internationale transporter foretaget af en transportvirksomhed mellem to medlemsstater, som ikke omfatter den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret
  . |
| --- | --- |

8)

»tredjelandstransport«: internationale transporter foretaget af en transportvirksomhed mellem to medlemsstater, som ikke omfatter den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret
  .

Kapitel II

International transport

Artikel 3

Princip

Til international transport kræves en fællesskabstilladelse og, såfremt føreren er statsborger i et tredjeland, en førerattest.

Artikel 4

Fællesskabstilladelse

1.   Fællesskabstilladelsen udstedes i overensstemmelse med denne forordning af en medlemsstat til enhver transportvirksomhed, der udfører godskørsel for fremmed regning, og som:

| a) | er etableret i en medlemsstat i overensstemmelse med Fællesskabets og medlemsstatens lovgivning |
| --- | --- |

a)

er etableret i en medlemsstat i overensstemmelse med Fællesskabets og medlemsstatens lovgivning

| b) | i overensstemmelse med Fællesskabets og etableringsmedlemsstatens lovgivning om adgang til transporterhvervet har ret til at udføre international godskørsel i etableringsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

i overensstemmelse med Fællesskabets og etableringsmedlemsstatens lovgivning om adgang til transporterhvervet har ret til at udføre international godskørsel i etableringsmedlemsstaten.

2.   Fællesskabstilladelsen udstedes af de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten for en periode på fem år og kan fornyes. Fællesskabstilladelser og bekræftede kopier, der er udstedt inden denne forordnings anvendelsesdato, forbliver gyldige indtil udløbsdatoen.

3.   Etableringsmedlemsstaten overdrager indehaveren originaleksemplaret af fællesskabstilladelsen, som skal opbevares af transportvirksomheden, samt et antal bekræftede kopier svarende til antallet af køretøjer, som indehaveren af fællesskabstilladelsen råder over som ejer eller på et andet grundlag, navnlig i kraft af en afbetalingsaftale eller en leje- eller leasingkontrakt.

4.   Fællesskabstilladelsen og de bekræftede kopier skal være i overensstemmelse med modellen i bilag I, der endvidere fastsætter betingelserne for anvendelsen af fællesskabstilladelsen.

Kommissionen tilpasser bilag I til den tekniske udvikling. Da disse foranstaltninger har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, skal de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 16, stk. 2.

5.   Fællesskabstilladelsen og de bekræftede kopier forsynes med den udstedende myndigheds stempel eller segl samt en skal underskrift og et serienummer. Fællesskabstilladelsens og de bekræftede kopiers serienumre skal indføres i det nationale elektroniske register over transportvirksomheder, jf. artikel 15 i forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet], blandt oplysningerne om transportvirksomheden.

6.   Fællesskabstilladelsen udstedes til transportvirksomheden. Transportvirksomheden kan ikke overdrage den til tredjemand. En bekræftet kopi af fællesskabstilladelsen skal opbevares i hvert af transportvirksomhedens køretøjer og forevises kontrolpersonalet på forlangende.

Hvis det drejer sig om et sammenkoblet vogntog, skal den bekræftede kopi følge motorkøretøjet. Den skal omfatte det sammenkoblede vogntog, også selv om påhængs- eller sættevognen ikke er indregistreret eller godkendt til kørsel i tilladelsesindehaverens navn eller er indregistreret eller godkendt til kørsel i en anden stat.

Artikel 5

Førerattest

1.   Førerattesten udstedes af en medlemsstat i overensstemmelse med denne artikel til en transportvirksomhed, som:

| a) | er indehaver af en fællesskabstilladelse |
| --- | --- |

a)

er indehaver af en fællesskabstilladelse

| b) | lovligt beskæftiger førere, der er statsborgere i et tredjeland, i den pågældende medlemsstat eller lovligt benytter førere, der er statsborgere i et tredjeland, og som er stillet til virksomhedens rådighed i henhold til de betingelser for beskæftigelse og erhvervsmæssig uddannelse af førere, der i denne medlemsstat er fastsat






  i) | i love og administrative bestemmelser, og efter omstændighederne |
| --- | --- | --- |

b)

lovligt beskæftiger førere, der er statsborgere i et tredjeland, i den pågældende medlemsstat eller lovligt benytter førere, der er statsborgere i et tredjeland, og som er stillet til virksomhedens rådighed i henhold til de betingelser for beskæftigelse og erhvervsmæssig uddannelse af førere, der i denne medlemsstat er fastsat

i)

i love og administrative bestemmelser, og efter omstændighederne

| ii) | i kollektive aftaler, efter de regler der gælder i denne medlemsstat. |
| --- | --- |

ii)

i kollektive aftaler, efter de regler der gælder i denne medlemsstat.

2.   Førerattesten udstedes af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret, på anmodning af indehaveren af fællesskabstilladelsen for hver fører, der er statsborger i et tredjeland, og som er lovligt beskæftiget eller lovligt stillet til rådighed for indehaveren. Hver enkelt førerattest attesterer, at den deri nævnte fører er beskæftiget på de i stk. 1 fastsatte betingelser.

3.   Førerattesten skal være i overensstemmelse med modellen i bilag II.

4.   Kommissionen tilpasser bilag II til den tekniske udvikling. Da disse foranstaltninger har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, skal de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 16, stk. 2.

5.   Førerattesten skal forsynes med den udstedende myndigheds stempel eller segl samt en original underskrift og et serienummer. Førerattestens serienummer skal indføres i det nationale elektroniske register over transportvirksomheder, jf. artikel 15 i forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet], blandt oplysningerne om den transportvirksomhed, der stiller førerattesten til rådighed for den i attesten anførte fører.

6.   Førerattesten tilhører transportvirksomheden, som stiller den til rådighed for den deri anførte fører, når føreren fører et køretøj, der foretager transport i henhold til en fællesskabstilladelse, der er udstedt til den pågældende transportvirksomhed. En bekræftet kopi af førerattesten udstedt af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret, opbevares i transportvirksomhedens lokaler. Førerattesten skal på forlangende forevises kontrolpersonalet.

7.   Førerattesten udstedes for en periode, der fastsættes af udstedelsesmedlemsstaten, med en gyldighed på højst fem år. Førerattester, der er udstedt inden denne forordnings anvendelsesdato, forbliver gyldige indtil udløbsdatoen.

Førerattesten er kun gyldig så længe de betingelser, i henhold til hvilke den blev udstedt, stadig er opfyldt. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at attesten øjeblikkeligt returneres af transportvirksomheden til den udstedende myndighed, hvis disse betingelser ikke længere foreligger.

Artikel 6

Kontrol

1.   I forbindelse med indgivelse af ansøgning om fællesskabstilladelse og højst fem år efter udstedelse af tilladelsen samt herefter mindst hvert femte år kontrollerer de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten, om transportvirksomheden opfylder eller stadig opfylder betingelserne i artikel 4, stk. 1.

2.   De kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten kontrollerer regelmæssigt, om de i artikel 5, stk. 1, nævnte betingelser for udstedelse af førerattesten stadig er opfyldt, idet de hvert år kontrollerer mindst 20 % af de gyldige attester, som er udstedt i denne medlemsstat.

Artikel 7

Afslag på ansøgning om fællesskabstilladelse og førerattest samt tilbagekaldelse

1.   Hvis betingelserne i artikel 4, stk. 1, eller artikel 5, stk. 1, ikke er opfyldt, giver etableringsmedlemsstatens kompetente myndigheder et begrundet afslag på udstedelse eller fornyelse af fællesskabstilladelsen eller førerattesten.

2.   De kompetente myndigheder tilbagekalder fællesskabstilladelsen eller førerattesten, hvis indehaveren:

| a) | ikke længere opfylder betingelserne i artikel 4, stk.1, eller artikel 5, stk. 1, eller |
| --- | --- |

a)

ikke længere opfylder betingelserne i artikel 4, stk.1, eller artikel 5, stk. 1, eller

| b) | har afgivet urigtige oplysninger i forbindelse med en ansøgning om fællesskabstilladelse eller førerattest. |
| --- | --- |

b)

har afgivet urigtige oplysninger i forbindelse med en ansøgning om fællesskabstilladelse eller førerattest.

Artikel 8

Tredjelandstransport og udstationering

Når en godstransportvirksomhed regelmæssigt, løbende og/eller systematisk foretager tredjelandstransport mellem to medlemsstater, kan en af værtsmedlemsstaterne anmode om anvendelse af de arbejds- og beskæftigelsesvilkår, der er omhandlet i artikel 10
  .

Kapitel III

Cabotagekørsel

Artikel 9

Princip

1.   Enhver transportvirksomhed, der udfører godskørsel for fremmed regning, som er indehaver af en fællesskabstilladelse, og hvis fører, såfremt han er statsborger i et tredjeland, er i besiddelse af en førerattest, har adgang til på de betingelser, der er fastsat i, dette kapitel, at udføre cabotagekørsel.

2.   Transportvirksomheder, som beskrevet i stk. 1, har adgang til at udføre op til tre cabotagekørsler med samme køretøj i tilslutning til en international transport fra en anden medlemsstat eller fra et tredjeland til værtsmedlemsstaten, efter at de varer, der blev transporteret ved den indgående internationale transport, er leveret.
  Det er ikke en forudsætning for at opnå tilladelse til sådanne cabotagekørsler, at alle varer er aflæsset.
  Den sidste aflæsning af en last som led i
  cabotagekørsler
  , før værtsmedlemsstaten forlades, skal finde sted inden for syv dage efter den sidste aflæsning i værtsmedlemsstaten som led i den indgående internationale transport.

3.
     
  Cabotagekørsler kan også udføres i en medlemsstat, som skal passeres efter aflæsning i modtagermedlemsstaten under en international transport, på betingelse af at den korteste returrute forløber igennem den pågældende medlemsstat og tilbagelægges inden for en frist på syv dage efter aflæsningen i modtagermedlemsstaten.

4.
     
  Begrænsningerne med hensyn til antallet af og tidsrummet for udførelse af cabotagekørsler ophæves gradvis. To år efter denne forordnings ikrafttræden forhøjes antallet af de i stk. 2 omhandlede cabotagekørsler til syv. Den 1. januar 2014 ophæves alle begrænsninger med hensyn til antallet af og tidsrummet for udførelse af cabotagekørsler.

5.   National godskørsel, der udføres i værtsmedlemsstaten af en ikke-hjemmehørende transportvirksomhed, anses kun for at være i overensstemmelse med denne forordning, hvis transportvirksomheden kan forelægge klart bevis for den internationale transport, der er grunden til, at køretøjet er kommet til værtsmedlemsstaten, samt bevis for hver efterfølgende cabotagekørsel, der er udført der.

Et sådant bevis skal Image omfatte følgende oplysninger om hver transport:

| a) | afsenderens navn, adresse og underskrift |
| --- | --- |

a)

afsenderens navn, adresse og underskrift

| b) | transportvirksomhedens navn, adresse og underskrift |
| --- | --- |

b)

transportvirksomhedens navn, adresse og underskrift

| c) | modtagerens navn og adresse samt — efter at varerne er leveret — modtagerens underskrift og datoen for leveringen |
| --- | --- |

c)

modtagerens navn og adresse samt — efter at varerne er leveret — modtagerens underskrift og datoen for leveringen

| d) | sted og dato for overtagelsen af varerne samt det sted, hvor varerne skal leveres |
| --- | --- |

d)

sted og dato for overtagelsen af varerne samt det sted, hvor varerne skal leveres

| e) | den almindeligt benyttede betegnelse for varerne og emballeringsmetoden samt, hvis der er tale om farligt gods, en alment anerkendt beskrivelse af varerne samt antallet af pakker og særlig mærkning og særlige numre på pakkerne |
| --- | --- |

e)

den almindeligt benyttede betegnelse for varerne og emballeringsmetoden samt, hvis der er tale om farligt gods, en alment anerkendt beskrivelse af varerne samt antallet af pakker og særlig mærkning og særlige numre på pakkerne

| f) | varernes bruttovægt eller mængden af varer udtrykt på anden vis |
| --- | --- |

f)

varernes bruttovægt eller mængden af varer udtrykt på anden vis

| g) | motorkøretøjets og påhængsvognens nummerplader. |
| --- | --- |

g)

motorkøretøjets og påhængsvognens nummerplader.

Fragtbrevet eller et hvilket som helst andet transportdokument kan bruges til dette formål.

6.
     
  Medlemsstaterne kræver ikke supplerende specifikke dokumenter eller overlappende dokumenter som dokumentation for, at betingelserne i stk. 5 er opfyldt. Senest den 1. januar 2010 fastlægger Kommissionen efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 16, stk. 2, et harmoniseret standardfragtbrev, der skal være gyldigt i hele Den Europæiske Union i forbindelse med international transport, national transport og cabotagetransport. Medlemsstaterne og Kommissionen forpligter sig til at sikre, at bestemmelserne i andre aftaler med tredjelande tilnærmes bestemmelserne i denne forordning.

7.   Enhver transportvirksomhed, der i etableringsmedlemsstaten efter lovgivningen i denne stat har ret til at udføre godskørsel for fremmed regning som fastsat i artikel 1, stk. 5, litra a), b) og c), har på de betingelser, der er fastsat i nærværende kapitel, alt efter det enkelte tilfælde, adgang til at udføre cabotagekørsel af samme art eller cabotagekørsel med køretøjer af samme kategori.

8.   Der gælder ingen restriktioner for adgang til cabotagekørsel som led i transport som omhandlet i artikel 1, stk. 5.

9.   Enhver virksomhed, der i etableringsmedlemsstaten efter lovgivningen i denne stat har ret til at udføre godskørsel for egen regning som defineret i artikel 1, stk. 5, har adgang til at udføre cabotagekørsel for egen regning.

10.
     
  Bestemmelserne i denne forordning er ikke til hinder for, at en medlemsstat giver godstransportvirksomhederne i en eller flere andre medlemsstater tilladelse til at foretage cabotagekørsler, hvis antal er ubegrænset eller overstiger det antal, der er fastsat i stk. 2, på sit område inden for en frist for den sidste aflæsning, som er ubegrænset eller overstiger den frist, der er fastsat i stk. 2. De tilladelser, der er udstedt forud for denne forordnings ikrafttræden, forbliver gyldige. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de eksisterende tilladelser og de tilladelser, de udsteder efter denne forordnings ikrafttræden.

11.
     
  Indgående eller udgående vejgodstransport som en del af en kombineret godskørsel i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 92/106/EØF falder ikke ind under definitionen på cabotagekørsel
  .

Artikel 10

Regler for cabotagekørsel

1.   Udførelsen af cabotagekørsel er, medmindre der i de fællesskabsretlige regler er truffet bestemmelse om noget andet, undergivet værtsmedlemsstatens love og administrative bestemmelser inden for følgende områder:

| a) | betingelser gældende for transportkontrakter |
| --- | --- |

a)

betingelser gældende for transportkontrakter

| b) | køretøjernes vægt og dimensioner |
| --- | --- |

b)

køretøjernes vægt og dimensioner

| c) | forskrifter vedrørende transport af visse kategorier gods, navnlig farligt gods, letfordærvelige levnedsmidler og levende dyr |
| --- | --- |

c)

forskrifter vedrørende transport af visse kategorier gods, navnlig farligt gods, letfordærvelige levnedsmidler og levende dyr

| d) | køre- og hviletid |
| --- | --- |

d)

Image

| e) | merværdiafgift (moms) på transportydelser |
| --- | --- |

e)

merværdiafgift (moms) på transportydelser

| f) | udstationering i overensstemmelse med direktiv 96/71/EF
  . |
| --- | --- |

f)

udstationering i overensstemmelse med direktiv 96/71/EF
  .

Vægt og dimensioner nævnt i første afsnit, litra b), kan efter omstændighederne overstige dem, der er gældende i den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret, men de kan under ingen omstændigheder overstige de begrænsninger, som værtsmedlemsstaten har fastsat for national trafik, eller de tekniske egenskaber, der fremgår af de beviser, som er omhandlet i artikel 6, stk. 1, i Rådets direktiv 96/53/EF af 25. juli 1996 om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet
   (12).

2.   De love og administrative bestemmelser, der henvises til i stk. 1, skal finde anvendelse på ikke-hjemmehørende transportvirksomheder på samme betingelser som dem, der gælder for de i medlemsstaten hjemmehørende virksomheder, for at forhindre forskelsbehandling som følge af nationalitet eller etableringssted.

Kapitel IV

Gensidig bistand, beskyttelsesforanstaltninger og sanktioner

Artikel 11

Gensidig bistand

Medlemsstaterne bistår hinanden i anvendelsen af denne forordning og kontrollen dermed. De udveksler oplysninger via de nationale kontaktpunkter, der er oprettet i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet].

Artikel 12

Beskyttelsesforanstaltninger

1.
     
  Efter ophævelsen af begrænsningerne i artikel 9, stk. 3, kan enhver medlemsstat i tilfælde af alvorlige forstyrrelser af markedet for intern transport inden for et bestemt geografisk område, som skyldes cabotagekørsel, eller som forværres deraf, forelægge sagen for Kommissionen med henblik på vedtagelse af beskyttelsesforanstaltninger, idet medlemsstaten meddeler Kommissionen de nødvendige oplysninger, samt hvilke foranstaltninger den påtænker at træffe over for de hjemmehørende transportvirksomheder.

2.
     
  I stk. 1 forstås ved

| — | »alvorlige forstyrrelser af markedet for intern transport inden for et bestemt geografisk område«: at der på dette marked opstår problemer, der er specifikke for dette marked, og som medfører et alvorligt og tilsyneladende vedvarende udbudsoverskud i forhold til efterspørgslen, hvilket indebærer en trussel for mange vejtransportvirksomheders økonomiske ligevægt og overlevelsesevne |
| --- | --- |

—

»alvorlige forstyrrelser af markedet for intern transport inden for et bestemt geografisk område«: at der på dette marked opstår problemer, der er specifikke for dette marked, og som medfører et alvorligt og tilsyneladende vedvarende udbudsoverskud i forhold til efterspørgslen, hvilket indebærer en trussel for mange vejtransportvirksomheders økonomiske ligevægt og overlevelsesevne

| — | »geografisk område«: et område, som omfatter en del af eller hele en medlemsstats område, eller som udstrækker sig over en del af andre medlemsstaters område eller hele deres område. |
| --- | --- |

—

»geografisk område«: et område, som omfatter en del af eller hele en medlemsstats område, eller som udstrækker sig over en del af andre medlemsstaters område eller hele deres område.

3.
     
  Kommissionen undersøger situationen på grundlag af bl.a. de seneste kvartalsoplysninger, der er omhandlet i artikel 5 i Rådets forordning (EØF) nr. 3916/90 af 21. december 1990 om de foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af krise på markedet for vejgodstransport (13), og træffer efter høring af det rådgivende udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 5 i nævnte forordning, inden for en frist på en måned efter modtagelsen af medlemsstatens anmodning afgørelse om, hvorvidt der er grundlag for at træffe beskyttelsesforanstaltninger, og vedtager dem i bekræftende fald. Disse foranstaltninger kan gå så vidt som til midlertidigt at udelukke det pågældende område fra nærværende forordnings anvendelsesområde. Gyldighedsperioden for de foranstaltninger, der træffes i medfør af denne artikel, er højst seks måneder, og den kan forlænges én gang inden for denne periode. Kommissionen underretter straks medlemsstaterne og Rådet om enhver afgørelse, der træffes i henhold til dette stykke.

4.
     
  Hvis Kommissionen beslutter at træffe beskyttelsesforanstaltninger vedrørende en eller flere medlemsstater, skal de pågældende medlemsstaters kompetente myndigheder træffe foranstaltninger af tilsvarende omfang over for de hjemmehørende transportvirksomheder og underrette Kommissionen herom. Sidstnævnte foranstaltninger anvendes senest fra samme dato som de beskyttelsesforanstaltninger, som Kommissionen træffer beslutning om.

5.
     
  Hver medlemsstat kan forelægge den i stk. 3 nævnte kommissionsafgørelse for Rådet inden for en frist på 30 dage efter datoen for meddelelsen af denne. Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for en frist på 30 dage fra den dato, hvor det får sagen forelagt af en medlemsstat, eller, hvis det får sagen forelagt af flere medlemsstater, fra den dato, hvor det får den forelagt første gang.

De i stk. 3 fastsatte tidsbegrænsninger gælder for Rådets afgørelse. De kompetente myndigheder i de pågældende medlemsstater skal træffe foranstaltninger af tilsvarende omfang over for de hjemmehørende transportvirksomheder og underrette Kommissionen herom. Hvis Rådet ikke træffer afgørelse inden for den frist, der er nævnt i første afsnit, bliver Kommissionens afgørelse endelig.

6.
     
  Hvis Kommissionen finder, at de i stk. 3 omhandlede foranstaltninger skal videreføres, forelægger den et forslag for Rådet, som træffer afgørelse med kvalificeret flertal.

Artikel 13

Sanktioner fra etableringsmedlemsstatens side

1.   Hvis der i en medlemsstat begås eller konstateres en alvorlig overtrædelse Image af fællesskabslovgivningen om vejtransport, udsteder de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor den transportvirksomhed, der har begået overtrædelsen, er etableret, en advarsel og kan bl.a. pålægge følgende administrative sanktioner:

| a) | tidsbegrænset eller varig tilbagekaldelse af visse eller alle bekræftede kopier af fællesskabstilladelsen |
| --- | --- |

a)

tidsbegrænset eller varig tilbagekaldelse af visse eller alle bekræftede kopier af fællesskabstilladelsen

| b) | tidsbegrænset eller varig tilbagekaldelse af fællesskabstilladelsen |
| --- | --- |

b)

tidsbegrænset eller varig tilbagekaldelse af fællesskabstilladelsen

| c) | bøder
  . |
| --- | --- |

c)

bøder
  .

Sanktionerne fastsættes
  , når der er truffet endelig afgørelse, og virksomheden har udnyttet alle retlige muligheder for anke,
  under hensyn til grovheden af overtrædelsen Image, indehaveren af fællesskabstilladelsen har begået, samt under hensyn til, hvor mange bekræftede kopier af tilladelsen vedkommende råder over i alt med henblik på sin internationale transport.

2.   Hvis en transportvirksomhed begår en alvorlig overtrædelse Image med hensyn til enhver form for misbrug af førerattester, skal de kompetente myndigheder i den pågældende transportvirksomheds etableringsmedlemsstat pålægge passende sanktioner, såsom:

| a) | suspendere udstedelse af førerattester |
| --- | --- |

a)

suspendere udstedelse af førerattester

| b) | tilbagekalde førerattester |
| --- | --- |

b)

tilbagekalde førerattester

| c) | gøre udstedelse af førerattester betinget af yderligere betingelser for at forhindre misbrug |
| --- | --- |

c)

gøre udstedelse af førerattester betinget af yderligere betingelser for at forhindre misbrug

| d) | varigt eller for en tidsbegrænset periode tilbagekalde visse eller alle bekræftede kopier af fællesskabstilladelsen |
| --- | --- |

d)

varigt eller for en tidsbegrænset periode tilbagekalde visse eller alle bekræftede kopier af fællesskabstilladelsen

| e) | varigt eller for en tidsbegrænset periode tilbagekalde fællesskabstilladelsen |
| --- | --- |

e)

varigt eller for en tidsbegrænset periode tilbagekalde fællesskabstilladelsen

| f) | bøder
  . |
| --- | --- |

f)

bøder
  .

Sanktionerne fastsættes under hensyn til, hvor alvorlig en overtrædelse indehaveren af fællesskabstilladelsen har begået.

3.   
  Såfremt der er konstateret en alvorlig overtrædelse
  i de i artikel 14, stk. 1, anførte tilfælde
  ,
  afgør de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten,
  hvilken sanktion
  den pågældende transportvirksomhed skal pålægges.
  Sanktionerne kan variere fra en advarsel til en tidsbegrænset eller varig tilbagekaldelse af fællesskabstilladelsen.
  De underretter hurtigst muligt og senest tre måneder efter at have fået kendskab til overtrædelsen de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor overtrædelserne er konstateret, om, hvilke af sanktionerne i nærværende artikels stk. 1 og 2 der er pålagt.

Hvis det ikke har været muligt at pålægge sanktioner, giver de en begrundelse herfor.

4
  .   
  Af afgørelsen om en tidsbegrænset tilbagekaldelse af et dokument (fællesskabstilladelse, førerattest, bekræftede kopier) skal følgende fremgå:

| a) | tidsrummet for den tidsbegrænsede tilbagekaldelse |
| --- | --- |

a)

tidsrummet for den tidsbegrænsede tilbagekaldelse

| b) | betingelserne for ophævelse af den tidsbegrænsede tilbagekaldelse |
| --- | --- |

b)

betingelserne for ophævelse af den tidsbegrænsede tilbagekaldelse

| c) | de tilfælde hvor fællesskabstilladelsen skal inddrages fuldstændigt, fordi de i litra b) fastsatte betingelser ikke er blevet opfyldt i løbet af den i litra a) fastsatte periode. |
| --- | --- |

c)

de tilfælde hvor fællesskabstilladelsen skal inddrages fuldstændigt, fordi de i litra b) fastsatte betingelser ikke er blevet opfyldt i løbet af den i litra a) fastsatte periode.

5.   De kompetente myndigheder skal tage hensyn til, om der allerede er pålagt sanktioner i den medlemsstat, hvor overtrædelserne er konstateret, og sikre sig, at de sanktioner, der pålægges den pågældende transportvirksomhed, samlet set står i et rimeligt forhold til den eller de overtrædelser, der ligger til grund for sanktionerne.

6.   De kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor transportvirksomheden er etableret, kan også i henhold til national lovgivning anlægge sag mod den pågældende transportvirksomhed ved en kompetent national retsinstans. De underretter værtsmedlemsstatens kompetente myndighed om beslutninger herom.

7.   Medlemsstaterne sikrer, at transportvirksomhederne har adgang til at indbringe administrative sanktioner, der pålægges dem i henhold til denne artikel, til prøvelse for en højere instans.

Artikel 14

Sanktioner fra værtsmedlemsstatens side

1.   Hvis de kompetente myndigheder i en medlemsstat har kendskab til, at en ikke-hjemmehørende transportvirksomhed har begået en alvorlig overtrædelse Image af denne forordning eller af fællesskabslovgivningen om vejtransport, sender den medlemsstat, 1 hvor overtrædelserne er konstateret, hurtigst muligt og senest en måned
  fra den dato, hvor den endelige afgørelse blev truffet, efter at alle de retlige muligheder for anke, som er tilgængelige for den transportvirksomhed, som er blevet pålagt sanktioner, er blevet udnyttet,
  følgende oplysninger til de kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten:

| a) | en beskrivelse af overtrædelsen samt dato og klokkeslæt for overtrædelsen |
| --- | --- |

a)

en beskrivelse af overtrædelsen samt dato og klokkeslæt for overtrædelsen

| b) | hvilken kategori overtrædelsen tilhører samt overtrædelsens art og grovhed |
| --- | --- |

b)

hvilken kategori overtrædelsen tilhører samt overtrædelsens art og grovhed

| c) | de pålagte sanktioner og de gennemførte sanktioner. |
| --- | --- |

c)

de pålagte sanktioner og de gennemførte sanktioner.

De kompetente myndigheder i værtsmedlemsstaten kan anmode etableringsmedlemsstatens kompetente myndigheder om at iværksætte administrative sanktioner i henhold til artikel 13.

2.   Værtsmedlemsstatens kompetente myndigheder kan, uden at det berører en eventuel strafferetlig forfølgning, iværksætte sanktioner over for de ikke-hjemmehørende transportvirksomheder, som i forbindelse med cabotagekørsel på denne medlemsstats område har gjort sig skyldige i overtrædelse af denne forordning eller af national lovgivning eller fællesskabslovgivning om vejtransport. Myndighederne iværksætter disse sanktioner på et ikke-diskriminerende grundlag. Disse sanktioner kan bl.a. bestå i en advarsel eller ved en alvorlig overtrædelse Image i et midlertidigt forbud mod cabotagekørsel på den værtsmedlemsstats område, hvor overtrædelsen er begået.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at transportvirksomhederne har adgang til at indbringe alle administrative sanktioner, der pålægges dem i henhold til denne artikel til prøvelse for en højere instans.

Artikel 15

Indførelse i nationalt register

Medlemsstaterne sørger for, at alvorlige overtrædelser Image af fællesskabslovgivningen om vejtransport, der er begået af transportvirksomheder etableret på deres område, og som har ført til pålæggelse af sanktioner i en medlemsstat, registreres
  , når der er truffet endelig afgørelse, og transportvirksomheden har udnyttet alle retlige muligheder for anke,
  sammen med de pålagte sanktioner i det nationale register over transportvirksomheder, der er oprettet i henhold til artikel 15 i forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet]. Oplysninger i registeret om en tidsbegrænset eller varig tilbagekaldelse af en fællesskabstilladelse skal opbevares i databasen i mindst to år.

Kapitel V

Anvendelsesforanstaltninger

Artikel 16

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 18, stk. 1, i Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 af 20. december 1985 om kontrolapparatet inden for vejtransport
   (14).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk.1-4, artikel 5a, stk.5, litra b), og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5a, stk. 3, litra c), og artikel 5a, stk. 4, litra b) og e), i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til en måned.

Artikel 17

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af denne forordning og træffer alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at gennemførelsen heraf. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver senest ...
   (15)
  Kommissionen meddelelse om disse foranstaltninger, og meddeler omgående senere ændringer af betydning for bestemmelserne.

Medlemsstaterne sikrer, at alle sådanne foranstaltninger gennemføres uden forskelsbehandling på grund af transportvirksomhedens nationalitet eller hjemsted.

Artikel 18

Rapportering

1.   Senest den 31. januar hvert år underretter medlemsstaterne Kommissionen om antallet af transportvirksomheder, der var indehavere af en fællesskabstilladelse pr. 31. december det foregående år, og om antallet af bekræftede kopier, der svarer til antallet af køretøjer, som er i brug på det pågældende tidspunkt.

2.   Medlemsstaterne underretter også Kommissionen om antallet af førerattester, der er udstedt i det foregående kalenderår, samt om antallet af førerattester, der var i brug pr. 31. december samme år.

Kapitel VI

Afsluttende bestemmelser

Artikel 19

Ophævelse

Forordning (EØF) nr. 881/92, forordning (EØF) nr. 3118/93 og direktiv 2006/94/EF ophæves.

Henvisninger til de ophævede forordninger og det ophævede direktiv betragtes som henvisninger til nærværende forordning og skal læses i overensstemmelse med sammenligningstabellen i bilag III.

Artikel 20

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den
  1. januar 2009
  .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Image

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  Udtalelse af 12.3.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

Udtalelse af 12.3.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT)

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 21.5.2008.

3

Europa-Parlamentets holdning af 21.5.2008

(4)  EFT L 95 af 9.4.1992, s. 1.
  Image
  .

4

Image

(5)  EFT L 279 af 12.11.1993, s. 1. Image.

5

(6)  EUT L 374 af 27.12.2006, s. 5.

6

(7)  

  EFT L 368 af 17.12.1992, s. 38.

7

EFT L 368 af 17.12.1992, s. 38.

(8)  EUT L 18 af 21.1.1997, s. 1.

8

(9)  EUT L ...

9

L

(10)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Image.

10

(11)  EUT L 33 af 4.2.2006, s. 82.

11

(12)  EFT L 235 af 17.9.1996, s. 59.

12

(13)  

  EFT L 375 af 31.12.1990, s. 10.

13

EFT L 375 af 31.12.1990, s. 10.

(14)  EFT L 370 af 31.12.1985, s. 8.

14

(15)  Tolv måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

15

BILAG I

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB

(a)

(Lyseblåt syntetisk papir, mindst 150g/m2, format: DIN A4)

(Tilladelsens side 1)

(Teksten er affattet på det/de/et af de officielle sprog i den medlemsstat, der udsteder tilladelsen)

Stat, der udsteder tilladelsen

Landets nationalitetsbetegnelse (1)

Den kompetente myndighed eller det kompetente organ

TILLADELSE NR.

BEKRÆFTET KOPI NR.

til international godskørsel for fremmed regning

Denne tilladelse berettiger (2)

til på alle transportforbindelser, for så vidt angår den strækning, der tilbagelægges på Fællesskabets område, at udføre international godskørsel for fremmed regning som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 af ... [om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel] (3) og i de almindelige bestemmelser i denne tilladelse.

Særlige bemærkninger:

Denne tilladelse gælder fra den til den

Udstedt i, den .

(4)

(1) Landets nationalitetsbetegnelser: (B) Belgien, (BG) Bulgarien, (CZ) Den Tjekkiske Republik, (DK) Danmark, (D) Tyskland, (EST) Estland, (IRL) Irland, (GR) Grækenland, (E) Spanien, (F) Frankrig, (I) Italien, (CY) Cypern, (LV) Letland, (LT) Litauen, (L) Luxembourg, (H) Ungarn, (MT) Malta, (NL) Nederlandene, (A)Østrig, (PL) Polen, (P) Portugal, (RO) Rumænien, (SLO) Slovenien, (SK) Slovakiet, (FIN) Finland, (S) Sverige, (UK) Det Forenede Kongerige.

(2) Transportvirksomhedens fulde navn eller firmanavn samt fuldstændige adresse.

(3) EUT L ...

(4) Den udstedende myndigheds eller det udstedende organs underskrift og stempel.

(b)

(TILLADELSENS SIDE 2)

(Teksten er affattet på det/de/et af de officielle sprog i den medlemsstat, der udsteder tilladelsen)

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Denne tilladelse er udstedt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel].

Den giver ret til på alle transportforbindelser for så vidt angår den strækning, der tilbagelægges på Fællesskabets område, og eventuelt på de betingelser, der stilles i tilladelsen, at udføre international godskørsel for fremmed regning:

— fra en medlemsstat til en anden medlemsstat, med eller uden transit gennem en eller flere medlemsstater eller et eller flere tredjelande

— fra en medlemsstat til et tredjeland og omvendt, med eller uden transit gennem en eller flere medlemsstater eller et eller flere tredjelande

— fra et tredjeland til et andet tredjeland med transit gennem en eller flere medlemsstater

samt til kørsel uden last i forbindelse med denne transport.

I forbindelse med transport fra en medlemsstat til et tredjeland og omvendt gælder denne tilladelse for den strækning, der tilbagelægges i Fællesskabet. Den gælder først i den medlemsstat, hvor læsning eller aflæsning finder sted, når der er indgået den nødvendige aftale mellem Fællesskabet og det pågældende tredjeland i overensstemmelse med forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel].

Tilladelsen er personlig og kan ikke overdrages.

Den kan tilbagekaldes af den kompetente myndighed i den medlemsstat, der har udstedt den, hvis indehaveren f.eks.:

— har undladt at opfylde alle de betingelser, der er knyttet til benyttelsen af tilladelsen

— har afgivet unøjagtige urigtige oplysninger vedrørende de data, der var nødvendige for udstedelsen eller forlængelsen af tilladelsen.

Originaleksemplaret af tilladelsen skal opbevares af transportvirksomheden.

En bekræftet kopi af tilladelsen skal medføres i køretøjet (1). Hvis det drejer sig om et sammenkoblet vogntog, skal tilladelsen følge motorkøretøjet. Den gælder for det sammenkoblede vogntog, også selv om påhængs- eller sættevognen ikke er indregistreret eller godkendt til kørsel i tilladelsesindehaverens navn eller er indregistreret eller godkendt til kørsel i en anden stat.

Tilladelsen skal på forlangende forevises kontrolpersonalet.

Indehaveren skal på hver medlemsstats område overholde de der gældende love og administrative bestemmelser, navnlig transportbestemmelser og færdselsregler.

(1) Ved »køretøj« forstås et motorkøretøj, som er indregistreret i en medlemsstat, eller et sammenkoblet vogntog, hvoraf i det mindste motorkøretøjet er indregistreret i en medlemsstat, og som udelukkende er beregnet til godstransport.

BILAG II

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB

(a)

(Lyserød — format DIN A4; syntetisk papir, mindst 150g/m2)

(Attestens side 1)

(Teksten er affattet på det/de/et af de officielle sprog i den medlemsstat, der udsteder attesten)

Medlemsstat, der udsteder attesten

Nationalitetsbetegnelse (1)

Den kompetente myndighed eller det kompetente organ

FØRERATTEST NR ...

til godskørsel for fremmed regning i henhold til fællesskabstilladelse

(Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008

[om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel] (2))

På baggrund af de dokumenter, som er fremlagt af:

(3)

attesteres det, at nedenstående fører:

Efternavn og fornavn

Fødested og fødselsdato Nationalitet

Identitetsdokumentets art og nummer

udstedt den: i

Kørekortsnummer

udstedt den: i

CPR-nummer eller tilsvarende:

er beskæftiget i overensstemmelse med de love og administrative bestemmelser og i givet fald, efter de regler der gælder i nedennævnte medlemsstat, kollektive aftaler om betingelserne for beskæftigelse og erhvervsmæssig uddannelse af førere, der gælder i denne medlemsstat, med henblik på at udføre vejtransport i den pågældende medlemsstat:

(4)

Særlige bemærkninger:

Attesten er gyldig fra til

Udstedt i, den

(5)

(1) Landets nationalitetsbetegnelser: (B) Belgien, (BG) Bulgarien, (CZ) Den Tjekkiske Republik, (DK) Danmark, (D) Tyskland, (EST) Estland, (IRL) Irland, (GR) Grækenland, (E) Spanien, (F) Frankrig, (I) Italien, (CY) Cypern, (LV) Letland, (LT) Litauen, (L) Luxembourg, (H) Ungarn, (MT) Malta, (NL) Nederlandene, (A)Østrig, (PL) Polen, (P) Portugal, (RO) Rumænien, (SLO) Slovenien, (SK) Slovakiet, (FIN) Finland, (S) Sverige, (UK) Det Forenede Kongerige.

(2) EUT L ...

(3) Transportvirksomhedens navn eller firmanavn og fuldstændige adresse.

(4) Etableringsmedlemsstatens navn.

(5) Underskrift og stempel for Den kompetente myndighed eller det kompetente organ Den udstedende myndigheds eller organsunderskrift og stempel, der udsteder attesten.

(Attestens side 2)

(Teksten er affattet på det/de/et af de officielle sprog i den medlemsstat, der udsteder attesten)

GENERELLE BESTEMMELSER

Denne attest er udstedt i henhold til forordning (EF) nr. .../2008 [om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel].

Den attesterer, at den i attesten nævnte fører er beskæftiget i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats love og administrative bestemmelser og i givet fald kollektive aftaler, efter de regler, der gælder i den medlemsstat, der er anført på attesten, om betingelserne for beskæftigelse og erhvervsmæssig uddannelse af førere med henblik på at udføre vejtransport dér.

Førerattesten tilhører den transportvirksomhed, som stiller den til rådighed for den i attesten nævnte fører, når denne fører et køretøj (1), der foretager transport i henhold til en fællesskabstilladelse, som er udstedt til den pågældende transportvirksomhed. Førerattesten kan ikke overdrages. Førerattesten er kun gyldig, så længe de betingelser, i henhold til hvilken den er udstedt, er opfyldt, og skal øjeblikkelig returneres af transportvirksomheden til de udstedende myndigheder, hvis disse betingelser ikke længere er opfyldt.

Den kan tilbagekaldes af den kompetente myndighed i udstedelsesmedlemsstaten, hvis indehaveren f.eks.:

— har undladt at opfylde alle de betingelser, der er knyttet til benyttelsen af attesten

— har afgivet urigtige oplysninger vedrørende de data, der var nødvendige for udstedelsen eller forlængelsen af attesten.

En bekræftet kopi af attesten skal opbevares af transportvirksomheden.

Originalattesten skal medføres i køretøjet og skal forevises af føreren på forlangende af kontrolpersonalet.

(1) Ved »køretøj« forstås et motorkøretøj, som er indregistreret i en medlemsstat, eller et sammenkoblet vogntog, hvoraf i det mindste motorkøretøjet er indregistreret i en medlemsstat, og som udelukkende er beregnet til godstransport.

BILAG III

SAMMENLIGNINGSTABEL

| Forordning (EØF) nr. 881/92 | Forordning (EØF) nr. 3118/93 | Direktiv 2006/94/EF | Denne forordning |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikel 1, stk. 1 | | | Artikel 1, stk. 1 |
| Artikel 1, stk. 2 | | | Artikel 1, stk. 2 |
| Artikel 1, stk. 3 | | | Artikel 1, stk. 3 |
| | | | Artikel 1, stk. 4 (nyt) |
| | | Artikel 1, stk. 1-2; bilag I; artikel 2 | Artikel 1, stk. 5 |
| | | Artikel 2 | Artikel 1, stk. 6 |
| Artikel 2 | | | Artikel 2 (ændret) |
| Artikel 3, stk. 1 | | | Artikel 3 |
| Artikel 3, stk. 2 | | | Artikel 4, stk. 1 (ændret) |
| Artikel 3, stk. 3 | | | Artikel 5, stk. 1 (ændret) |
| Artikel 4 | | | — |
| Artikel 5, stk. 1 | | | Artikel 4, stk. 2 (ændret) |
| Artikel 5, stk. 2 | | | Artikel 4, stk. 3 (ændret) |
| Artikel 5, stk. 3 | | | Artikel 4, stk. 4 (ændret) |
| | | | Artikel 4, stk. 5 (nyt) |
| Artikel 5, stk. 4, og bilag I, side 2, 7. afsnit, 2. og 3. punktum | | | Artikel 4, stk. 6 (ændret) |
| Artikel 5, stk. 5 | | | Artikel 4, stk. 2 |
| Artikel 6, stk. 1 | | | Artikel 5, stk. 2 (ændret) |
| Artikel 6, stk. 2 | | | Artikel 5, stk. 2 (ændret) |
| Artikel 6, stk. 3 | | | Artikel 5, stk. 3 (ændret) |
| Artikel 6, stk. 4 | | | Artikel 5, stk. 4 |
| Artikel 6, stk. 5 | | | Artikel 5, stk. 5 |
| Artikel 7 | | | Artikel 6 |
| Artikel 8, stk. 1 | | | Artikel 7, stk. 1 |
| Artikel 8, stk. 2 | | | Artikel 7, stk. 2 |
| | | | Artikel 8 (ny) |
| Artikel 8, stk. 3 | | | Artikel 13, stk. 1 (ændret) |
| Artikel 8, stk. 4 | | | Artikel 11, stk. 3 |
| Artikel 9, stk. 1 | | | Artikel 13, stk. 7 (ændret) |
| Artikel 9, stk. 2 | | | Artikel 13, stk. 7 (ændret) |
| | Artikel 1, stk. 1 | | Artikel 9, stk. 1 |
| | | | Artikel 9, stk. 2 |
| | | | Artikel 9, stk. 3 (nyt) |
| | | | Artikel 9, stk. 4 (nyt) |
| | | | Artikel 9, stk. 5 |
| | | | Artikel 9, stk. 6 (nyt) |
| | Artikel 1, stk. 2 | | Artikel 9, stk. 7 |
| | Artikel 1, stk. 3 | | Artikel 9, stk. 8 |
| | Artikel 1, stk. 4 | | Artikel 9, stk. 9 |
| | | | Artikel 9, stk. 10 (nyt) |
| | Artikel 2 | | — |
| | Artikel 3 | | — |
| | Artikel 4 | | — |
| | Artikel 5 | | — |
| | Artikel 6, stk. 1 | | Artikel 10, stk. 1 (ændret) |
| | Artikel 6, stk. 2 | | — |
| | Artikel 6, stk. 3 | | Artikel 10, stk. 2 |
| | Artikel 6, stk. 4 | | — |
| | Artikel 7 | | — |
| Artikel 10 | | | Artikel 18, stk. 1 (ændret) |
| Artikel 11, stk. 1 | | | Artikel 11 (ændret) |
| Artikel 11, stk. 2 | | | Artikel 14, stk. 1 (ændret) |
| Artikel 11, stk. 3 | | | Artikel 13, stk. 3 (ændret) |
| Artikel 11a | | | — |
| | | | Artikel 12 ny |
| | Artikel 8, stk. 1 | | Artikel 11 (ændret) |
| | Artikel 8, stk. 2 | | Artikel 14, stk. 2 (ændret) |
| | Artikel 8, stk. 3 | | Artikel 14, stk. 2 (ændret) |
| | Artikel 8, stk. 4, afsnit 1 og 3 | | — |
| | | | Artikel 13, stk. 4 ny |
| | Artikel 8, stk. 4, afsnit 2 | | Artikel 13, stk. 5 (ændret) |
| | Artikel 8, stk. 4, afsnit 4 og 5 | | Artikel 13, stk. 6 (ændret) |
| | Artikel 9 | | Artikel 14, stk. 3 (ændret) |
| | | | Artikel 15 |
| | | | Artikel 16 |
| | | | Artikel 17 |
| Artikel 12 | | | Artikel 19 |
| Artikel 13 | | | — |
| Artikel 14 | Artikel 10 | | — |
| | Artikel 11 | | — |
| Artikel 15 | Artikel 12 | | Artikel 20 |
| | | Artikel 3 | — |
| | | Artikel 4 | — |
| | | Artikel 5 | — |
| | | Bilag II, III | — |
| Bilag I | | | Bilag I |
| Bilag II | | | Artikel 1, stk. 5 |
| Bilag III | | | Bilag II |
| | Bilag I | | — |
| | Bilag II | | — |
| | Bilag III | | — |
| | Bilag IV | | — |

Forordning (EØF) nr. 881/92

Forordning (EØF) nr. 3118/93

Direktiv 2006/94/EF

Denne forordning

Artikel 1, stk. 1

Artikel 1, stk. 1

Artikel 1, stk. 2

Artikel 1, stk. 2

Artikel 1, stk. 3

Artikel 1, stk. 3

Artikel 1, stk. 4 (nyt)

Artikel 1, stk. 1-2; bilag I; artikel 2

Artikel 1, stk. 5

Artikel 2

Artikel 1, stk. 6

Artikel 2

Artikel 2 (ændret)

Artikel 3, stk. 1

Artikel 3

Artikel 3, stk. 2

Artikel 4, stk. 1 (ændret)

Artikel 3, stk. 3

Artikel 5, stk. 1 (ændret)

Artikel 4

—

Artikel 5, stk. 1

Artikel 4, stk. 2 (ændret)

Artikel 5, stk. 2

Artikel 4, stk. 3 (ændret)

Artikel 5, stk. 3

Artikel 4, stk. 4 (ændret)

Artikel 4, stk. 5 (nyt)

Artikel 5, stk. 4, og bilag I, side 2, 7. afsnit, 2. og 3. punktum

Artikel 4, stk. 6 (ændret)

Artikel 5, stk. 5

Artikel 4, stk. 2

Artikel 6, stk. 1

Artikel 5, stk. 2 (ændret)

Artikel 6, stk. 2

Artikel 5, stk. 2 (ændret)

Artikel 6, stk. 3

Artikel 5, stk. 3 (ændret)

Artikel 6, stk. 4

Artikel 5, stk. 4

Artikel 6, stk. 5

Artikel 5, stk. 5

Artikel 7

Artikel 6

Artikel 8, stk. 1

Artikel 7, stk. 1

Artikel 8, stk. 2

Artikel 7, stk. 2

Artikel 8 (ny)

Artikel 8, stk. 3

Artikel 13, stk. 1 (ændret)

Artikel 8, stk. 4

Artikel 11, stk. 3

Artikel 9, stk. 1

Artikel 13, stk. 7 (ændret)

Artikel 9, stk. 2

Artikel 13, stk. 7 (ændret)

Artikel 1, stk. 1

Artikel 9, stk. 1

Artikel 9, stk. 2

Artikel 9, stk. 3 (nyt)

Artikel 9, stk. 4 (nyt)

Artikel 9, stk. 5

Artikel 9, stk. 6 (nyt)

Artikel 1, stk. 2

Artikel 9, stk. 7

Artikel 1, stk. 3

Artikel 9, stk. 8

Artikel 1, stk. 4

Artikel 9, stk. 9

Artikel 9, stk. 10 (nyt)

Artikel 2

—

Artikel 3

—

Artikel 4

—

Artikel 5

—

Artikel 6, stk. 1

Artikel 10, stk. 1 (ændret)

Artikel 6, stk. 2

—

Artikel 6, stk. 3

Artikel 10, stk. 2

Artikel 6, stk. 4

—

Artikel 7

—

Artikel 10

Artikel 18, stk. 1 (ændret)

Artikel 11, stk. 1

Artikel 11 (ændret)

Artikel 11, stk. 2

Artikel 14, stk. 1 (ændret)

Artikel 11, stk. 3

Artikel 13, stk. 3 (ændret)

Artikel 11a

—

Artikel 12 ny

Artikel 8, stk. 1

Artikel 11 (ændret)

Artikel 8, stk. 2

Artikel 14, stk. 2 (ændret)

Artikel 8, stk. 3

Artikel 14, stk. 2 (ændret)

Artikel 8, stk. 4, afsnit 1 og 3

—

Artikel 13, stk. 4 ny

Artikel 8, stk. 4, afsnit 2

Artikel 13, stk. 5 (ændret)

Artikel 8, stk. 4, afsnit 4 og 5

Artikel 13, stk. 6 (ændret)

Artikel 9

Artikel 14, stk. 3 (ændret)

Artikel 15

Artikel 16

Artikel 17

Artikel 12

Artikel 19

Artikel 13

—

Artikel 14

Artikel 10

—

Artikel 11

—

Artikel 15

Artikel 12

Artikel 20

Artikel 3

—

Artikel 4

—

Artikel 5

—

Bilag II, III

—

Bilag I

Bilag I

Bilag II

Artikel 1, stk. 5

Bilag III

Bilag II

Bilag I

—

Bilag II

—

Bilag III

—

Bilag IV

—

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/215 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/215

---

Mobile satellittjenester ***I

P6_TA(2008)0219

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 21. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om udvælgelse af og udstedelse af tilladelser til systemer, som leverer mobile satellittjenester (mobile satellite services, MSS) (KOM(2007)0480 — C6-0257/2007 — 2007/0174(COD))

(2009/C 279 E/39)

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0480), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0480),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0257/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0257/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A6-0077/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A6-0077/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

P6_TC1-COD(2007)0174

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 21. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2008/EF om udvælgelse af og udstedelse af tilladelser til systemer, som leverer mobile satellittjenester (mobile satellite services, MSS)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, beslutning nr. 626/2008/EF).

---

Torsdag, den 22. maj 2008

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/216 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/216

---

Ændringsbudget nr. 2/2008

P6_TA(2008)0225

Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2008 for regnskabsåret 2008 — Sektion III — Kommissionen (9190/2008 — C6-0192/2008 — 2008/2080(BUD))

(2009/C 279 E/40)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2008, endeligt vedtaget den 13. december 2007 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2008, endeligt vedtaget den 13. december 2007 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

| — | der henviser til det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2008 for regnskabsåret 2008, forelagt af Kommissionen den 14. marts 2008 (KOM(2008)0150), |
| --- | --- |

—

der henviser til det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2008 for regnskabsåret 2008, forelagt af Kommissionen den 14. marts 2008 (KOM(2008)0150),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 2/2008, vedtaget af Rådet den 14. maj 2008 (9190/2008 — C6-0192/2008) |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 2/2008, vedtaget af Rådet den 14. maj 2008 (9190/2008 — C6-0192/2008)

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 69 og bilag IV, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 69 og bilag IV,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0188/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0188/2008),

| A. | der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 2 til det almindelige budget for 2008 omfatter følgende:






  — | overførsel til 2008-budgettet af ikke-udnyttede forpligtelsesbevillinger fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Fiskerifond (EFF), som ikke er blevet anvendt pga. forsinkelser i budgetgennemførelsen i det første år af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013. Forpligtelsesbevillingerne vil således stige med 378 mio. EUR for underudgiftsområde 1b »Samhørighed for vækst og beskæftigelse« og med 393,6 mio. EUR for udgiftsområde 2 »Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer« |
| --- | --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 2 til det almindelige budget for 2008 omfatter følgende:

—

overførsel til 2008-budgettet af ikke-udnyttede forpligtelsesbevillinger fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Fiskerifond (EFF), som ikke er blevet anvendt pga. forsinkelser i budgetgennemførelsen i det første år af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013. Forpligtelsesbevillingerne vil således stige med 378 mio. EUR for underudgiftsområde 1b »Samhørighed for vækst og beskæftigelse« og med 393,6 mio. EUR for udgiftsområde 2 »Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer«

| — | ændring af organisationsplanen for Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMEA) som følge af oprettelsen af Det Pædiatriske Udvalg |
| --- | --- |

—

ændring af organisationsplanen for Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMEA) som følge af oprettelsen af Det Pædiatriske Udvalg

| — | ændring af organisationsplanen for Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (EMSA) pga. oprettelsen af et europæisk datacenter for identifikation og sporing af skibe på lang afstand (LRIT), |
| --- | --- |

—

ændring af organisationsplanen for Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (EMSA) pga. oprettelsen af et europæisk datacenter for identifikation og sporing af skibe på lang afstand (LRIT),

| B. | der henviser til, at formålet med forslag til ændringsbudget nr. 2/2008 er formelt at opføre disse budgetmæssige tilpasninger i 2008-budgettet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at formålet med forslag til ændringsbudget nr. 2/2008 er formelt at opføre disse budgetmæssige tilpasninger i 2008-budgettet,

| 1. | noterer sig det foreløbige forslag til ændringsbudget nr. 2/2008; |
| --- | --- |

1.

noterer sig det foreløbige forslag til ændringsbudget nr. 2/2008;

| 2. | godkender forslag til ændringsbudget nr. 2/2008 uændret; |
| --- | --- |

2.

godkender forslag til ændringsbudget nr. 2/2008 uændret;

| 3. | henviser til, at det havde opført en del af de administrative udgifter i forbindelse med strukturfondene og udvikling i landdistrikterne i reserven i 2008-budgettet for at fremskynde godkendelsen af de operationelle programmer |
| --- | --- |

3.

henviser til, at det havde opført en del af de administrative udgifter i forbindelse med strukturfondene og udvikling i landdistrikterne i reserven i 2008-budgettet for at fremskynde godkendelsen af de operationelle programmer

| 4. | bemærker, at Kommissionen i henhold til bestemmelserne for de operationelle territorielle programmer skal behandle disse programmer inden for en periode på seks måneder; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at Kommissionen i henhold til bestemmelserne for de operationelle territorielle programmer skal behandle disse programmer inden for en periode på seks måneder;

| 5. | bemærker, at underudnyttelsen i 2007 i udgiftsområde 1b og 2 beløb sig til 3 525 mio. EUR, hvoraf 1 491 mio. EUR blev fremført til 2008, og at 2 034 mio. EUR i henhold til punkt 48 i den interinstitutionelle aftale skal overføres til senere år; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at underudnyttelsen i 2007 i udgiftsområde 1b og 2 beløb sig til 3 525 mio. EUR, hvoraf 1 491 mio. EUR blev fremført til 2008, og at 2 034 mio. EUR i henhold til punkt 48 i den interinstitutionelle aftale skal overføres til senere år;

| 6. | bemærker med tilfredshed, at alle operationelle programmer under Den Europæiske Socialfond er blevet godkendt; |
| --- | --- |

6.

bemærker med tilfredshed, at alle operationelle programmer under Den Europæiske Socialfond er blevet godkendt;

| 7. | bemærker, at en række operationelle programmer under EFRU ikke er blevet behandlet af Kommissionen; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at en række operationelle programmer under EFRU ikke er blevet behandlet af Kommissionen;

| 8. | er bekymret over forsinkelserne, for så vidt angår godkendelsen af operationelle programmer for udvikling i landdistrikter, som er en af Parlamentets politiske prioriteringer; |
| --- | --- |

8.

er bekymret over forsinkelserne, for så vidt angår godkendelsen af operationelle programmer for udvikling i landdistrikter, som er en af Parlamentets politiske prioriteringer;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1525/2007 (EUT L 343 af 27.12.2007, s. 9).

(2)  EUT L 71 af 14.3.2008.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2008/29/EF (EUT L 6 af 10.1.2008, s. 7).

---

| 19.11.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 279/217 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 279/217

---

Europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (omarbejdning) ***I

P6_TA(2008)0227

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. maj 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (omarbejdning) (KOM(2007)0443 — C6-0243/2007 — 2007/0163(COD))

(2009/C 279 E/41)

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0443), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0443),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 150, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0243/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 150, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0243/2007),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1),

| — | der henviser til skrivelse af 24. januar 2008 fra Retsudvalget, stilet til Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 80 a, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 24. januar 2008 fra Retsudvalget, stilet til Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 80 a, stk. 3,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80 a og 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80 a og 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0131/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0131/2008),

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de eksisterende tekster, udelukkende består i en kodifikation uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de eksisterende tekster, udelukkende består i en kodifikation uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret herunder og tilpasset udtalelse fra den rådgivende gruppe, der er sammensat af Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens juridiske tjenester; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret herunder og tilpasset udtalelse fra den rådgivende gruppe, der er sammensat af Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens juridiske tjenester;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

P6_TC1-COD(2007)0163

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. maj 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (omarbejdning)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 150,

under henvisning til forslag fra Kommissionen Image,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets forordning (EØF) nr. 1360/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (4) er blevet ændret væsentligt flere gange

  . Da der skal foretages yderligere ændringer, bør forordningen af klarhedshensyn omarbejdes. |
| --- | --- |

(1)

Image

| (2) | Det Europæiske Råd anmodede på sit møde den 8. og 9. december 1989 i Strasbourg Rådet om i begyndelsen af 1990 på forslag fra Kommissionen at træffe de nødvendige beslutninger med henblik på oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut for Central- og Østeuropa. Rådet vedtog derfor den 7. maj 1990 forordning (EØF) nr. 1360/90, hvorved det omhandlede institut blev oprettet. |
| --- | --- |

(2)

Det Europæiske Råd anmodede på sit møde den 8. og 9. december 1989 i Strasbourg Rådet om i begyndelsen af 1990 på forslag fra Kommissionen at træffe de nødvendige beslutninger med henblik på oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut for Central- og Østeuropa. Rådet vedtog derfor den 7. maj 1990 forordning (EØF) nr. 1360/90, hvorved det omhandlede institut blev oprettet.

| (3) | Ifølge den afgørelse, der blev truffet ved fælles aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet på stats- og regeringschefniveau i Bruxelles, den 29. oktober 1993 (5), har instituttet hjemsted i Torino, Italien. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge den afgørelse, der blev truffet ved fælles aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet på stats- og regeringschefniveau i Bruxelles, den 29. oktober 1993 (5), har instituttet hjemsted i Torino, Italien.

| (4) | Rådet vedtog den 18. december 1989 forordning (EØF) nr. 3906/89 (6) om økonomisk bistand til Republikken Ungarn og Folkerepublikken Polen, som tog sigte på bistand på forskellige områder, bl.a. uddannelse, med det formål at støtte den økonomiske og sociale reformproces i Ungarn og Polen. |
| --- | --- |

(4)

Rådet vedtog den 18. december 1989 forordning (EØF) nr. 3906/89 (6) om økonomisk bistand til Republikken Ungarn og Folkerepublikken Polen, som tog sigte på bistand på forskellige områder, bl.a. uddannelse, med det formål at støtte den økonomiske og sociale reformproces i Ungarn og Polen.

| (5) | Rådet ydede senere

  en sådan bistand til andre lande i Central- og Østeuropa

  . |
| --- | --- |

(5)

Image

Image

| (6) | Den 27. juli 1994 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 2063/94 (7) om ændring af forordning (EØF) nr. 1360/90 med det formål at lade de lande, der modtager støtte i forbindelse med

  Tacis-programmet

  , være omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter. |
| --- | --- |

(6)

Image

Image

| (7) | Den 17. juli 1998 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 1572/98 (8) om ændring af forordning (EØF) nr. 1360/90 med det formål at lade de tredjelande og territorier i Middelhavsområdet, som i forbindelse med reformer af deres økonomiske og sociale strukturer modtager finansiel og teknisk bistand i henhold til Meda-programmet, være omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter. |
| --- | --- |

(7)

Den 17. juli 1998 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 1572/98 (8) om ændring af forordning (EØF) nr. 1360/90 med det formål at lade de tredjelande og territorier i Middelhavsområdet, som i forbindelse med reformer af deres økonomiske og sociale strukturer modtager finansiel og teknisk bistand i henhold til Meda-programmet, være omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter.

| (8) | Den 5. december 2000 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 2666/2000 (9) om bistand til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og om ændring af forordning (EØF) nr. 1360/90 med det formål at lade de vestlige Balkanlande, som forordningen vedrører, være omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter. |
| --- | --- |

(8)

Den 5. december 2000 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 2666/2000 (9) om bistand til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og om ændring af forordning (EØF) nr. 1360/90 med det formål at lade de vestlige Balkanlande, som forordningen vedrører, være omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter.

| (9) | Eksterne bistandsprogrammer for de lande, der er omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter, skal erstattes af nye instrumenter i politikken for forbindelser med tredjelande, især det instrument, som blev indført ved Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 af 17. juli 2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa)
   (10), og det instrument, som blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1638/2006 af 24. oktober 2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) (11). |
| --- | --- |

(9)

Eksterne bistandsprogrammer for de lande, der er omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter, skal erstattes af nye instrumenter i politikken for forbindelser med tredjelande, især det instrument, som blev indført ved Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 af 17. juli 2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa)
   (10), og det instrument, som blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1638/2006 af 24. oktober 2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) (11).

| (10) | Gennem sin støtte til udviklingen af
  menneskelig kapital
  bidrager EU inden for rammerne af sin politik for forbindelser med tredjelande til den økonomiske udvikling i disse stater ved at tilvejebringe de kvalifikationer, som er nødvendige for at fremme produktivitet og beskæftigelse, og støtter social samhørighed ved at fremme aktivt medborgerskab. |
| --- | --- |

(10)

Gennem sin støtte til udviklingen af
  menneskelig kapital
  bidrager EU inden for rammerne af sin politik for forbindelser med tredjelande til den økonomiske udvikling i disse stater ved at tilvejebringe de kvalifikationer, som er nødvendige for at fremme produktivitet og beskæftigelse, og støtter social samhørighed ved at fremme aktivt medborgerskab.

| (11) | I forbindelse med disse staters bestræbelser på at få indført økonomiske og sociale reformer er udvikling af
  menneskelig kapital
  afgørende for at opnå varig stabilitet og velstand og navnlig socioøkonomisk balance. |
| --- | --- |

(11)

I forbindelse med disse staters bestræbelser på at få indført økonomiske og sociale reformer er udvikling af
  menneskelig kapital
  afgørende for at opnå varig stabilitet og velstand og navnlig socioøkonomisk balance.

| (12) | Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut kan inden for rammerne af EU's politik for forbindelser med tredjelandebidrage væsentligt til at fremme udvikling af
  menneskelig kapital
  , herunder især uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv. |
| --- | --- |

(12)

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut kan inden for rammerne af EU's politik for forbindelser med tredjelandebidrage væsentligt til at fremme udvikling af
  menneskelig kapital
  , herunder især uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv.

| (13) | For at kunne yde dette bidrag vil Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut skulle benytte sig af de erfaringer, som EU har vundet i forbindelse med uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv, og af de instanser, der er inddraget i denne aktivitet. |
| --- | --- |

(13)

For at kunne yde dette bidrag vil Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut skulle benytte sig af de erfaringer, som EU har vundet i forbindelse med uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv, og af de instanser, der er inddraget i denne aktivitet.

| (14) | Både i Fællesskabet og i tredjelande, herunder de lande, der er omfattet af Det Europæiske Erhvervsinstituts aktiviteter, findes der regionale og/eller nationale, offentlige og/eller private organer, som kan anmodes om at samarbejde om den konkrete ydelse af bistand inden for udvikling af
  menneskelig kapital
  , herunder især uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv. |
| --- | --- |

(14)

Både i Fællesskabet og i tredjelande, herunder de lande, der er omfattet af Det Europæiske Erhvervsinstituts aktiviteter, findes der regionale og/eller nationale, offentlige og/eller private organer, som kan anmodes om at samarbejde om den konkrete ydelse af bistand inden for udvikling af
  menneskelig kapital
  , herunder især uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv.

| (15) | Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut bør have en status og struktur, der dels på et fleksibelt grundlag vil gøre det muligt at opfylde de specifikke og varierende behov i de forskellige lande, som instituttet vil bistå, og dels vil sætte det i stand til at udføre sine opgaver i snævert samarbejde med eksisterende nationale og internationale organer. |
| --- | --- |

(15)

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut bør have en status og struktur, der dels på et fleksibelt grundlag vil gøre det muligt at opfylde de specifikke og varierende behov i de forskellige lande, som instituttet vil bistå, og dels vil sætte det i stand til at udføre sine opgaver i snævert samarbejde med eksisterende nationale og internationale organer.

| (16) | Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut bør have status som juridisk person, men samtidig bevare nære organiske forbindelser med Kommissionen og respektere Fællesskabets og dets institutioners overordnede politiske og operationelle ansvar. |
| --- | --- |

(16)

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut bør have status som juridisk person, men samtidig bevare nære organiske forbindelser med Kommissionen og respektere Fællesskabets og dets institutioners overordnede politiske og operationelle ansvar.

| (17) | Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut bør have en nær tilknytning til Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP), til programmet for tværeuropæisk mobilitet inden for de videregående uddannelser (Tempus) og til ethvert andet program, som Rådet måtte iværksætte for at yde bistand til de lande, der er omfattet af disse aktiviteter, på erhvervsuddannelsesområdet. |
| --- | --- |

(17)

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut bør have en nær tilknytning til Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP), til programmet for tværeuropæisk mobilitet inden for de videregående uddannelser (Tempus) og til ethvert andet program, som Rådet måtte iværksætte for at yde bistand til de lande, der er omfattet af disse aktiviteter, på erhvervsuddannelsesområdet.

| (18) | Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut bør være åbent for deltagelse fra lande, som ikke er medlemmer af Fællesskabet, og som deler Fællesskabets og dets medlemsstaters ønske om at yde de lande, der er omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter bistand inden for udvikling af
  menneskelig kapital
  , herunder især uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv, idet ordningerne for denne deltagelse fastlægges i aftaler mellem Fællesskabet og de pågældende lande. |
| --- | --- |

(18)

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut bør være åbent for deltagelse fra lande, som ikke er medlemmer af Fællesskabet, og som deler Fællesskabets og dets medlemsstaters ønske om at yde de lande, der er omfattet af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts aktiviteter bistand inden for udvikling af
  menneskelig kapital
  , herunder især uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv, idet ordningerne for denne deltagelse fastlægges i aftaler mellem Fællesskabet og de pågældende lande.

| (19) | Europa-Parlamentet,
  Kommissionen og
  alle
  medlemsstaterne bør være repræsenteret i en bestyrelse, så de kan føre en effektiv kontrol med instituttets virksomhed. |
| --- | --- |

(19)

Image

| (20) | For at sikre instituttet fuld autonomi og uafhængighed bør det råde over et selvstændigt budget, hvis indtægter hovedsageligt består af fællesskabsbidrag. Fællesskabets budgetprocedure bør gælde, for så vidt angår fællesskabsbidraget og enhver anden støtte, som ydes over Den Europæiske Unions almindelige budget. Revisionen af regnskabet bør foretages af Revisionsretten. |
| --- | --- |

(20)

For at sikre instituttet fuld autonomi og uafhængighed bør det råde over et selvstændigt budget, hvis indtægter hovedsageligt består af fællesskabsbidrag. Fællesskabets budgetprocedure bør gælde, for så vidt angår fællesskabsbidraget og enhver anden støtte, som ydes over Den Europæiske Unions almindelige budget. Revisionen af regnskabet bør foretages af Revisionsretten.

| (21) | Instituttet er et organ, som omhandlet i artikel 185, stk. 1, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (12) (i det følgende benævnt »finansforordningen«), og

  bør fastsætte sine finansielle bestemmelser i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(21)

Image

| (22) | Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (13) bør finde anvendelse på instituttet. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (13) bør finde anvendelse på instituttet.

| (23) | Bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (14), bør finde ubegrænset anvendelse på instituttet for at bekæmpe svig, korruption og andre retsstridige handlinger. |
| --- | --- |

(23)

Bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (14), bør finde ubegrænset anvendelse på instituttet for at bekæmpe svig, korruption og andre retsstridige handlinger.

| (24) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (15) bør finde anvendelse på instituttet. |
| --- | --- |

(24)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (15) bør finde anvendelse på instituttet.

| (25) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (16) bør finde anvendelse på instituttets behandling af personoplysninger. |
| --- | --- |

(25)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (16) bør finde anvendelse på instituttets behandling af personoplysninger.

| (26) | Målet med denne forordning, nemlig
  bistand til tredjelande til
  udvikling af
  menneskelig kapital
  , kan ikke i tilstrækkelig grad

  opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(26)

Image

| (27) | Denne forordning er i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder

  , som

  anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  , navnlig
  artikel 43

  — |
| --- | --- |

(27)

Image

Image

Image

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

Der oprettes ved denne forordning et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (i det følgende benævnt »instituttet«), der har som formål — inden for rammerne af EU's politik for forbindelser med tredjelande — at bidrage til at fremme udvikling af
  menneskelig kapital
  i følgende lande:

| a) | de lande, som er støtteberettigede i henhold til

  forordning (EF) nr. 1085/2006 og senere relevante retsakter |
| --- | --- |

a)

Image

| b) | de lande, som er støtteberettigede i henhold til forordning (EF) nr. 1638/2006 og senere relevante retsakter |
| --- | --- |

b)

de lande, som er støtteberettigede i henhold til forordning (EF) nr. 1638/2006 og senere relevante retsakter

| c) | andre lande udpeget ved bestyrelsens beslutning på
  grundlag af et forslag, der støttes af to tredjedele af medlemmerne og Kommissionens holdning, og som er omfattet af et fællesskabsinstrument eller en international aftale, der indeholder et element af udvikling af menneskelig kapital
  og i det omfang de midler, der er til rådighed, gør det muligt. |
| --- | --- |

c)

andre lande udpeget ved bestyrelsens beslutning på
  grundlag af et forslag, der støttes af to tredjedele af medlemmerne og Kommissionens holdning, og som er omfattet af et fællesskabsinstrument eller en international aftale, der indeholder et element af udvikling af menneskelig kapital
  og i det omfang de midler, der er til rådighed, gør det muligt.

De under litra a), b) og c) nævnte lande betegnes i det følgende som »partnerlande«.

I denne forordning forstås ved »udvikling af menneskelig kapital« arbejde, der bidrager til livslang udvikling af den enkeltes færdigheder og kompetencer gennem en forbedring af erhvervsuddannelsessystemerne.

For at leve op til sin målsætning kan instituttet yde bistand til partnerlandene med henblik på at:

| — | lette tilpasningen til den industrielle udvikling, navnlig ved erhvervsuddannelse og omskoling |
| --- | --- |

—

lette tilpasningen til den industrielle udvikling, navnlig ved erhvervsuddannelse og omskoling

| — | forbedre den grundlæggende erhvervsuddannelse samt efter- og videreuddannelsen for at lette den erhvervsmæssige integration og reintegration på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

—

forbedre den grundlæggende erhvervsuddannelse samt efter- og videreuddannelsen for at lette den erhvervsmæssige integration og reintegration på arbejdsmarkedet

| — | lette adgangen til erhvervsuddannelse og begunstige mobiliteten for erhvervslærere og personer under uddannelse, navnlig unge |
| --- | --- |

—

lette adgangen til erhvervsuddannelse og begunstige mobiliteten for erhvervslærere og personer under uddannelse, navnlig unge

| — | stimulere samarbejdet om erhvervsuddannelse mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder |
| --- | --- |

—

stimulere samarbejdet om erhvervsuddannelse mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder

| — | fremme udvekslingen af oplysninger og erfaringer om spørgsmål, der er fælles for medlemsstaternes uddannelsessystemer |
| --- | --- |

—

fremme udvekslingen af oplysninger og erfaringer om spørgsmål, der er fælles for medlemsstaternes uddannelsessystemer

| — | forbedre arbejdstagernes tilpasningsevne, navnlig gennem øget deltagelse i uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv |
| --- | --- |

—

forbedre arbejdstagernes tilpasningsevne, navnlig gennem øget deltagelse i uddannelse og erhvervsuddannelse i et livslangt læringsperspektiv

| — | udarbejde, indføre og gennemføre reformer i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne med henblik på at øge beskæftigelsesegnetheden og arbejdsmarkedsrelevansen. |
| --- | --- |

—

udarbejde, indføre og gennemføre reformer i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne med henblik på at øge beskæftigelsesegnetheden og arbejdsmarkedsrelevansen.

Artikel 2

Opgaver

Med henblik på at opfylde målsætningerne i artikel 1 har instituttet inden for rammerne af de beføjelser, der er tillagt bestyrelsen, og i overensstemmelse med de generelle retningslinjer, der er opstillet på fællesskabsplan, Imagefølgende opgaver:

| a) | at formidle informationer, politikanalyser og rådgivning i relation til spørgsmål om udvikling af
  menneskelig kapital
  i partnerlande |
| --- | --- |

a)

at formidle informationer, politikanalyser og rådgivning i relation til spørgsmål om udvikling af
  menneskelig kapital
  i partnerlande

| b) | at fremme viden om og undersøgelse af de kompetencer, der er behov for på de nationale og lokale arbejdsmarkeder |
| --- | --- |

b)

at fremme viden om og undersøgelse af de kompetencer, der er behov for på de nationale og lokale arbejdsmarkeder

| c) | at bistå relevante interessenter i partnerlande med at opbygge kapacitet inden for udvikling af
  menneskelig kapital |
| --- | --- |

c)

at bistå relevante interessenter i partnerlande med at opbygge kapacitet inden for udvikling af
  menneskelig kapital

| d) | at lette udveksling af informationer og erfaringer mellem bidragydere, som arbejder med reformer af udviklingen af
  menneskelig kapital
  i partnerlande |
| --- | --- |

d)

at lette udveksling af informationer og erfaringer mellem bidragydere, som arbejder med reformer af udviklingen af
  menneskelig kapital
  i partnerlande

| e) | at støtte formidling af fællesskabsbistand til partnerlande inden for udvikling af
  menneskelig kapital |
| --- | --- |

e)

at støtte formidling af fællesskabsbistand til partnerlande inden for udvikling af
  menneskelig kapital

| f) | at formidle informationer og fremme oprettelse af netværk og udveksling af erfaringer og

  god praksis mellem EU og partnerlande og mellem partnerlande indbyrdes om spørgsmål i relation til udvikling af
  menneskelig kapital |
| --- | --- |

f)

Image

| g) | på Kommissionens anmodning at bidrage til analysen af den samlede effektivitet af erhvervsuddannelsesbistanden til partnerlandene |
| --- | --- |

g)

på Kommissionens anmodning at bidrage til analysen af den samlede effektivitet af erhvervsuddannelsesbistanden til partnerlandene

| h) | at varetage sådanne andre opgaver, som måtte blive aftalt mellem instituttets bestyrelse og Kommissionen, inden for denne forordnings generelle rammer. |
| --- | --- |

h)

at varetage sådanne andre opgaver, som måtte blive aftalt mellem instituttets bestyrelse og Kommissionen, inden for denne forordnings generelle rammer.

Artikel 3

Almindelige bestemmelser

1.   Instituttet har status som juridisk person. Det har i hver medlemsstat den mest vidtgående rets- og handleevne, som den pågældende stats lovgivning tillægger juridiske personer; det kan i særdeleshed erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i retssager. Det arbejder uden gevinst for øje.

2.   Instituttet har hjemsted i Torino, Italien.

3.   Med støtte fra Kommissionen samarbejder instituttet med de andre relevante fællesskabsorganer. Instituttet samarbejder navnlig med Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse Imageinden for rammerne af et fælles årligt arbejdsprogram, der er vedlagt det årlige arbejdsprogram for det enkelte organ, med det formål at fremme synenergieffekten
  og komplementariteten
  mellem de to organers aktiviteter.

4.
     
  Repræsentanter for arbejdsmarkedets parter på europæisk plan, som allerede deltager aktivt i fællesskabsinstitutionernes arbejde, og internationale organisationer, der er aktive på erhvervsuddannelsesområdet, kan, hvor det er hensigtsmæssigt, inddrages i instituttets arbejde.

5.   Image Instituttet
  er
  underlagt den europæiske ombudsmands administrative kontrol på de betingelser, der er fastsat i traktatens artikel 195.

6.   Instituttet kan indgå samarbejdsaftaler med andre relevante organer, der er aktive inden for udvikling af
  menneskelig kapital
  i EU og internationalt. Disse aftaler vedtages af bestyrelsen på grundlag af et udkast, som er forelagt af direktøren, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse herom. Den måde, arbejdet tilrettelægges på ifølge aftalerne, skal være i overensstemmelse med fællesskabsretten.

Artikel 4

Åbenhed

1.   Instituttet sikrer, at der er en høj grad af åbenhed omkring udførelsen af dets aktiviteter, og at det handler i overensstemmelse med bestemmelserne i stk. 2-4.

2.   Instituttet offentliggør
  senest seks måneder efter bestyrelsens konstituering
  :

| a) | sin forretningsorden og bestyrelsens forretningsorden |
| --- | --- |

a)

sin forretningsorden og bestyrelsens forretningsorden

| b) | sin årsberetning. |
| --- | --- |

b)

sin årsberetning.

3.   Bestyrelsen kan Image bemyndige repræsentanter for interesserede parter til i relevante tilfælde at overvære møder i instituttets organer som observatører.

4.   Forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse på instituttets dokumenter.

Bestyrelsen vedtager de nærmere bestemmelser om, hvordan nævnte forordning i praksis skal finde anvendelse.

Artikel 5

Fortrolighed

1.   Instituttet må ikke til tredjemand videregive fortrolige oplysninger, som det har modtaget, og for hvilke der foreligger en velbegrundet begæring om, at de holdes fortrolige, jf. dog artikel 4, stk. 4.

2.   Bestyrelsens medlemmer og direktøren er underlagt det fortrolighedskrav, der er omhandlet i traktatens artikel 287.

3.   De oplysninger, som instituttet indsamler i overensstemmelse med denne forordning, er omfattet af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 45/2001.

Artikel 6

Klagemuligheder

Der kan klages til ombudsmanden over de beslutninger, som instituttet træffer i medfør af artikel 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001, eller de kan indbringes for De Europæiske Fællesskabers Domstol efter reglerne i traktatens artikel 195 og 230.

Artikel 7

Bestyrelsen

1.   Instituttet har en bestyrelse bestående af Image repræsentanter for medlemsstaterne,
  der følger rotationsordningen i Lissabontraktaten med hensyn til valg af medlemmer til Kommissionen, tre
  repræsentanter for Kommissionen samt tre
  eksperter, der udnævnes af Europa-Parlamentet. Desuden kan
  tre repræsentanter for partnerlandene
  deltage i bestyrelsens møder som observatører
  . Repræsentanterne kan erstattes med suppleanter, som udpeges samtidig.

2.   
  Medlemsstaterne og Kommissionen udpeger hver især deres egne
  repræsentanter
  og suppleanter til bestyrelsen
  .

Partnerlandenes repræsentanter udpeges af Kommissionen
  på grundlag af en liste over kandidater, som disse lande har indstillet, og på grundlag af deres erfaringer og ekspertise inden for instituttets arbejdsområde
  .

Medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og
  Kommissionen Image tilstræber at opnå en ligelig repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen.

3.   Repræsentanternes mandatperiode varer fem år. Mandatperioden kan forlænges én gang.

4.   En af Kommissionens repræsentanter varetager formandskabet i bestyrelsen. Formandens mandatperiode udløber, når vedkommendes medlemskab af bestyrelsen ophører.

5.   Bestyrelsen fastlægger selv sin forretningsorden.

Artikel 8

Afstemningsregler og formandens opgaver

1.   Medlemsstaternes Image repræsentanter i bestyrelsen har hver én stemme.
  Kommissionens repræsentanter råder tilsammen over én stemme.

Image

Bestyrelsens afgørelser træffes med et flertal på to tredjedele af bestyrelsens
  stemmeberettigede
  medlemmer, undtagen i de tilfælde, der er omhandlet i
  stk. 2 og 3.

2.   Bestyrelsen fastlægger ved en enstemmig afgørelse
  blandt de stemmeberettigede medlemmer
  reglerne for instituttets arbejdssprog under hensyn til behovet for at sikre alle interesserede parter adgang til og deltagelse i instituttets arbejde.

3.   Formanden indkalder bestyrelsen mindst
  én gang
  om året
  . Der kan indkaldes til yderligere møder
  på anmodning af Image et
  simpelt
  flertal Image af bestyrelsens
  stemmeberettigede
  medlemmer.

Formanden har ansvaret for at informere bestyrelsen om andre fællesskabsaktiviteter, der er relevante for bestyrelsens arbejde, og om Kommissionens forventninger til instituttets aktiviteter i det kommende år.

Artikel 9

Bestyrelsens beføjelser

Bestyrelsen har følgende opgaver og beføjelser:

| a) | at udpege og i givet fald afsætte direktøren for instituttet, jf.

  artikel 10, stk. 5 |
| --- | --- |

a)

Image

| b) | at udøve disciplinærmyndighed over direktøren |
| --- | --- |

b)

at udøve disciplinærmyndighed over direktøren

| c) | at vedtage instituttets årlige arbejdsprogram på grundlag af et udkast, som er forelagt af instituttets direktør, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse herom, jf.

  artikel 12 |
| --- | --- |

c)

Image

| d) | at udarbejde et årligt overslag over instituttets udgifter og indtægter og sende det til Kommissionen |
| --- | --- |

d)

at udarbejde et årligt overslag over instituttets udgifter og indtægter og sende det til Kommissionen

| e) | at vedtage instituttets endelige budget og stillingsfortegnelse ved afslutningen af den årlige budgetprocedure, jf.

  artikel 16 |
| --- | --- |

e)

Image

| f) | at vedtage instituttets årsberetning, efter proceduren i artikel 13, og sende den til institutionerne og medlemsstaterne |
| --- | --- |

f)

at vedtage instituttets årsberetning, efter proceduren i artikel 13, og sende den til institutionerne og medlemsstaterne

| g) | at vedtage instituttets forretningsorden på grundlag af et udkast, som er forelagt af direktøren, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse herom |
| --- | --- |

g)

at vedtage instituttets forretningsorden på grundlag af et udkast, som er forelagt af direktøren, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse herom

| h) | at vedtage de finansielle bestemmelser for instituttet på grundlag af et udkast, som er forelagt af direktøren, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse herom, jf.

  artikel 19 |
| --- | --- |

h)

Image

| i) | at vedtage procedurer for anvendelse af forordning (EF) nr. 1049/2001, jf.

  artikel 4 i denne forordning. |
| --- | --- |

i)

Image

Artikel 10

Direktøren

1.   Instituttets direktør udnævnes af bestyrelsen på grundlag af en liste
  med mindst tre
  kandidater,
  indstillet af
  Kommissionen, for en periode på fem år. Image Den kandidat, bestyrelsen vælger,
  bliver inden sin udnævnelse indkaldt
  i Europa-Parlamentets kompetente udvalg for at afgive en erklæring og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.

Inden for de sidste ni måneder af denne periode foretager Kommissionen
  på grundlag af en forudgående evaluering foretaget af eksterne eksperter
  en evaluering
  , der navnlig indeholder en vurdering af:

| — | direktørens arbejdsindsats og |
| --- | --- |

—

direktørens arbejdsindsats og

| — | instituttets opgaver og behov i de kommende år. |
| --- | --- |

—

instituttets opgaver og behov i de kommende år.

Bestyrelsen kan på forslag fra Kommissionen, under hensyntagen til evalueringsrapporten og kun i de tilfælde, hvor det kan begrundes i instituttets opgaver og behov, forlænge direktørens embedsperiode én gang med højst tre år.

Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet, hvis den har til hensigt Image at forlænge direktørens embedsperiode. Inden for en måned inden forlængelsen af embedsperioden kan direktøren opfordres til at afgive en erklæring over for Europa-Parlamentets kompetente udvalg Image og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.

Hvis embedsperioden ikke forlænges, forbliver direktøren i sit embede, indtil en efterfølger er udnævnt.

2.   Direktøren udnævnes på grundlag af erfaring og kvalifikationer inden for administration og forvaltning samt ekspertise og erfaring inden for instituttets arbejdsområde.

3.   Direktøren er instituttets retlige repræsentant.

4.   Direktøren har følgende opgaver og beføjelser:

| a) | ud fra Kommissionens generelle retningslinjer at udarbejde det årlige arbejdsprogram, udkastet til overslag over instituttets udgifter og indtægter, instituttets forretningsorden, bestyrelsens forretningsorden og instituttets finansielle bestemmelser samt tilrettelægge bestyrelsens arbejde og arbejdet i ad hoc-arbejdsgrupper, der indkaldes af bestyrelsen |
| --- | --- |

a)

ud fra Kommissionens generelle retningslinjer at udarbejde det årlige arbejdsprogram, udkastet til overslag over instituttets udgifter og indtægter, instituttets forretningsorden, bestyrelsens forretningsorden og instituttets finansielle bestemmelser samt tilrettelægge bestyrelsens arbejde og arbejdet i ad hoc-arbejdsgrupper, der indkaldes af bestyrelsen

| b) | at deltage i bestyrelsens møder uden stemmeret |
| --- | --- |

b)

Image

| c) | at gennemføre bestyrelsens beslutninger |
| --- | --- |

c)

at gennemføre bestyrelsens beslutninger

| d) | at gennemføre instituttets årlige arbejdsprogram og efterkomme anmodninger om bistand fra Kommissionen |
| --- | --- |

d)

at gennemføre instituttets årlige arbejdsprogram og efterkomme anmodninger om bistand fra Kommissionen

| e) | at udøve funktionen som anvisningsberettiget, jf. artikel 33 til 42 i

  forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 |
| --- | --- |

e)

Image

| f) | at gennemføre instituttets budget |
| --- | --- |

f)

at gennemføre instituttets budget

| g) | at indføre et effektivt overvågningssystem, der giver mulighed for at foretage regelmæssige evalueringer, jf. artikel 24, og på grundlag heraf at udarbejde et udkast til årsberetning om instituttets aktiviteter |
| --- | --- |

g)

at indføre et effektivt overvågningssystem, der giver mulighed for at foretage regelmæssige evalueringer, jf. artikel 24, og på grundlag heraf at udarbejde et udkast til årsberetning om instituttets aktiviteter

| h) | at forelægge Europa-Parlamentet beretningen |
| --- | --- |

h)

at forelægge Europa-Parlamentet beretningen

| i) | at tage sig af alle personalespørgsmål og navnlig

  udøve de beføjelser, der er omhandlet i artikel 21 |
| --- | --- |

i)

Image

| j) | at fastlægge instituttets organisationsstruktur og

  forelægge bestyrelsen denne til godkendelse |
| --- | --- |

j)

Image

| k) | at repræsentere instituttet over for Europa-Parlamentet og Rådet, jf.

  artikel 18. |
| --- | --- |

k)

Image

5.   Direktøren er ansvarlig for sine handlinger over for bestyrelsen, som på forslag fra Kommissionen kan afsætte direktøren inden udløbet af dennes embedsperiode.

Artikel 11

Almenhedens interesse og uafhængighed

Bestyrelsens medlemmer og direktøren handler i almenhedens interesse og uafhængigt af enhver påvirkning udefra. De afgiver i så henseende hvert år skriftligt en loyalitetserklæring og en interesseerklæring.

Artikel 12

Årligt arbejdsprogram

1.   Det årlige arbejdsprogram skal være i overensstemmelse med genstanden og anvendelsesområdet samt instituttets Image opgaver, jf. Image artikel 1 og 2.

2.   Det årlige arbejdsprogram udarbejdes Image inden for rammerne af et fireårigt
  flerårigt arbejdsprogram
  i samarbejde med Kommissionens tjenestegrene og under hensyntagen til prioriteterne for forbindelserne med tredjelande, for så vidt angår de berørte lande og regioner
  , og på baggrund af den erfaring, der er opbygget inden for uddannelse og erhvervsuddannelse i Fællesskabet
  .

3.   I det årlige arbejdsprogram opføres de enkelte projekter og aktiviteter ledsaget af et overslag over de nødvendige udgifter og af personale- og budgetmæssige allokeringer.

4.   Direktøren forelægger udkastet til arbejdsprogram for bestyrelsen, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse herom.

5.   Bestyrelsen vedtager udkastet til årligt arbejdsprogram for det kommende år senest den 30. november. Den endelige vedtagelse af arbejdsprogrammet finder sted ved hvert års begyndelse.

6.   Programmet kan om nødvendigt tilpasses i løbet af året efter samme procedure for at sikre et højere effektivitetsniveau for Fællesskabets politikker.

Artikel 13

Årsberetning

1.   Direktøren orienterer bestyrelsen om sin virksomhed i form af en årsberetning.

2.   Årsberetningen skal indeholde finansielle og administrative oplysninger og redegøre for resultaterne af
  de gennemførte transaktioner med henvisning til det årlige arbejdsprogram og
  de opstillede målsætninger
  og for de dermed forbundne risici samt for,
  hvordan de tildelte midler er blevet anvendt, og hvorledes det interne kontrolsystem har fungeret.

3.   Bestyrelsen udarbejder en analyse og en vurdering af årsberetningen om det foregående finansår.

4.   Bestyrelsen vedtager direktørens årsberetning og fremsender den sammen med sin analyse og sin vurdering til
  de kompetente organer i
  Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen, Image Revisionsretten og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg senest den 15. juni. Årsberetningen fremsendes ligeledes til medlemsstaterne og partnerlandene til orientering.

5.
     
  Direktøren fremlægger årsberetningen for de relevante udvalg og forberedende organer i henholdsvis Europa-Parlamentet og Rådet.

Artikel 14

Forbindelser til andre fællesskabsforanstaltninger

Kommissionen sikrer i samarbejde med bestyrelsen, at instituttets arbejde er i overensstemmelse med og supplerer andre foranstaltninger på fællesskabsplan, både inden for Fællesskabet og i forbindelse med bistanden til partner landene.

Artikel 15

Budgettet

1.   Alle instituttets indtægter og udgifter anslås for hvert regnskabsår og opføres på instituttets budget, som skal indeholde en stillingsfortegnelse; regnskabsåret følger kalenderåret.

2.   Indtægter og udgifter på instituttets budget skal balancere.

3.   Instituttets budgetterede indtægter består, foruden af eventuelle andre indtægter, af et tilskud fra De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (i det følgende benævnt »det almindelige budget«), betalinger for udførte tjenester og midler fra andre kilder.

4.   Budgettet skal også indeholde oplysninger om midler, som partnerlandene selv har stillet til rådighed for projekter, hvortil instituttet yder finansiel bistand.

Artikel 16

Budgetprocedure

1.   Bestyrelsen udarbejder hvert år på grundlag af et udkast fra direktøren et overslag over instituttets indtægter og udgifter for det kommende regnskabsår. Bestyrelsen sender dette overslag, der indeholder et udkast til en stillingsfortegnelse, til Kommissionen senest den 31. marts.

2.   Kommissionen gennemgår overslaget under hensyntagen til de foreslåede grænser for det samlede beløb, der er til rådighed til foranstaltninger i forhold til tredjelande, og anfører i det foreløbige forslag til det almindelige budget de beløb, som den finder påkrævet i forbindelse med stillingsfortegnelsen, og de tilskud, der skal ydes over det almindelige budget Image .

3.   Kommissionen fremsender overslaget til Europa-Parlamentet og Rådet (i det følgende benævnt »budgetmyndigheden«) sammen med det foreløbige forslag til det almindelige budget.

4.   Budgetmyndigheden godkender bevillingerne til tilskuddet til instituttet.

Budgetmyndigheden vedtager instituttets stillingsfortegnelse.

5.   Budgettet og stillingsfortegnelsen vedtages af bestyrelsen. De bliver endelige, når det almindelige budget er endeligt vedtaget. Om nødvendigt tilpasses budgettet og stillingsfortegnelsen i overensstemmelse hermed.

6.   Bestyrelsen underretter hurtigst muligt budgetmyndigheden om alle projekter, som den agter at gennemføre, og som kan få betydelige finansielle følgevirkninger for finansieringen af dens budget, navnlig projekter vedrørende fast ejendom, såsom leje eller erhvervelse af ejendomme. Den underretter Kommissionen herom.

Når en af budgetmyndighedens parter har meddelt, at den agter at fremsætte en udtalelse, sender den bestyrelsen denne inden for en frist på seks uger regnet fra underretningen om projektet.

Artikel 17

Budgettets gennemførelse og budgetkontrol

1.   Instituttets regnskabsfører sender senest den 1. marts efter det afsluttede regnskabsår det foreløbige årsregnskab ledsaget af en beretning om den budgetmæssige og Image økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Kommissionens regnskabsfører. Kommissionens regnskabsfører konsoliderer de foreløbige årsregnskaber for institutionerne og de decentrale organer i overensstemmelse med artikel 128 i finansforordningen.

2.   Senest den 31. marts efter det afsluttede regnskabsår sender Kommissionens regnskabsfører instituttets foreløbige årsregnskab ledsaget af beretningen om den budgetmæssige og Image økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Revisionsretten. Beretningen om den budgetmæssige og Image økonomiske forvaltning i regnskabsåret sendes tillige til Europa-Parlamentet og Rådet.

3.   Direktøren gennemfører instituttets budget.

4.   Ved modtagelsen af Revisionsrettens bemærkninger om instituttets foreløbige årsregnskab opstiller direktøren, i medfør af bestemmelserne i artikel 129 i finansforordningen, på eget ansvar instituttets endelige årsregnskab og sender det til bestyrelsen med henblik på udtalelse.

5.   Bestyrelsen afgiver udtalelse om instituttets endelige årsregnskab.

6.   Direktøren sender senest den 1. juli efter det afsluttede regnskabsår det endelige årsregnskab ledsaget af bestyrelsens udtalelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten.

7.   Det endelige årsregnskab offentliggøres.

8.   Direktøren sender senest den 30. september Revisionsretten et svar på dennes bemærkninger. Dette svar sendes ligeledes til bestyrelsen.

9.   Hvis Europa-Parlamentet anmoder om det, forelægger direktøren det alle de oplysninger, der er nødvendige for, at dechargeproceduren vedrørende det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende Image, jf. artikel 146, stk. 3, i finansforordningen.

10.   Efter henstilling fra Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal, meddeler Europa-Parlamentet senest den 30. april i år N + 2 direktøren decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret N.

11.   Direktøren træffer alle nødvendige foranstaltninger for i givet fald at efterkomme bemærkningerne i afgørelsen om decharge.

Artikel 18

Europa-Parlamentet og Rådet

Uden at dette berører ovennævnte kontrolforanstaltninger, herunder navnlig budget- og dechargeproceduren, kan Europa-Parlamentet eller Rådet når som helst anmode om at høre direktøren om ethvert spørgsmål, der har tilknytning til instituttets aktiviteter Image .

Artikel 19

Finansielle bestemmelser

1.   Instituttets finansielle bestemmelser vedtages af bestyrelsen efter høring af Kommissionen. De må kun afvige fra Image forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002, såfremt dette er nødvendigt som følge af instituttets særlige behov, og kun hvis Kommissionen på forhånd giver sit samtykke.

2.   I medfør af artikel 133, stk. 1, i finansforordningen anvender instituttet de regnskabsregler, der fastsættes af Kommissionens regnskabsfører, så dets regnskab kan konsolideres med Kommissionens regnskab.

3.   Forordning (EF) nr. 1073/1999 finder anvendelse på instituttet som helhed.

4.   Instituttet
  overholder
  den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999
  mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (17).
  Bestyrelsen Image vedtager de bestemmelser, der er nødvendige for at lette OLAF's gennemførelse af
  sådanne
  interne undersøgelser.

Artikel 20

Privilegier og immuniteter

Protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter finder anvendelse på instituttet.

Artikel 21

Vedtægt for personalet

Instituttets personale er omfattet af regler og vilkår gældende for tjenestemænd og de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber Image .

I forhold til sit eget personale udøver instituttet de beføjelser, der tilkommer ansættelsesmyndigheden.

Bestyrelsen vedtager efter aftale med Kommissionen passende gennemførelsesbestemmelser, jf. artikel 110 i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og artikel 127 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber.

Bestyrelsen kan vedtage bestemmelser, der gør det muligt at ansætte nationale eksperter, som medlemsstaterne eller partnerlandene udstationerer til instituttet.

Artikel 22

Ansvar

1.   Instituttets ansvar i kontraktforhold bestemmes efter den lovgivning, der finder anvendelse på den pågældende kontrakt.

2.   For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold skal instituttet i overensstemmelse med de almindelige retsgrundsætninger, der er fælles for medlemsstaternes retssystemer, erstatte skader forvoldt af instituttet eller af dets ansatte under udøvelsen af deres hverv.

Domstolen har kompetence til at afgøre tvister vedrørende sådanne skadeserstatninger.

3.   De ansattes personlige ansvar over for instituttet fastsættes i de relevante bestemmelser vedrørende instituttets personale.

Artikel 23

Tredjelandes deltagelse

1.   Instituttet er åbent for deltagelse af lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab, og som deler Fællesskabets og dets medlemsstaters ønske om at yde bistand inden for

  udvikling af menneskelig kapital
  til partnerlandene i henhold til artikel 1, idet ordningerne for denne deltagelse fastlægges i aftaler indgået mellem Fællesskabet og de pågældende lande efter proceduren i traktatens artikel 300.

Aftalerne skal bl.a. indeholde oplysninger om arten og omfanget af samt de nærmere regler for disse landes deltagelse i instituttets virksomhed, herunder bestemmelser vedrørende finansielle bidrag og personale. Sådanne aftaler kan ikke give tredjelande mulighed for at være repræsenteret i bestyrelsen med stemmeret eller indeholde bestemmelser, der ikke er i overensstemmelse med personalevedtægten, jf. artikel 21 Image .

2.   Bestyrelsen kan uden indgåelse af en aftale og i det omfang, det er nødvendigt, beslutte, at sådanne lande deltager i ad hoc-arbejdsgrupper.

Artikel 24

Evaluering

1.   Instituttet foretager regelmæssigt forudgående og efterfølgende evalueringer af sine aktiviteter, når de medfører betydelige udgifter, jf. artikel 25, stk. 4, i forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002. Resultaterne af evalueringerne meddeles bestyrelsen.

2.   Kommissionen foretager i samråd med bestyrelsen hvert fjerde år en evaluering af gennemførelsen af denne forordning, instituttets resultater og dets arbejdsmetoder i overensstemmelse med dets målsætninger, mandat og opgaver. Evalueringen gennemføres Image af eksterne sagkyndige. Kommissionen forelægger resultaterne af evalueringen for Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.

3.   Instituttet træffer alle nødvendige foranstaltninger for at løse de problemer, som måtte komme frem under evalueringsprocessen.

Artikel 25

Revision

Efter evalueringen forelægger Kommissionen om nødvendigt et forslag til revision af bestemmelserne i denne forordning. Hvis Kommissionen finder, at instituttets eksistens ikke længere er berettiget, jf. de fastlagte målsætninger, kan den foreslå, at denne forordning ophæves.

Artikel 26

Ophævelse

Forordning (EØF) nr. 1360/90, (EF) nr. 2063/94, (EF) nr. 1572/98, (EF) nr. 1648/2003 og artikel 16 i Image forordning (EF) nr. 2666/2000, jf. bilag I, ophæves.

Henvisninger til de ophævede forordninger gælder som henvisninger til denne forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag II.

Artikel 27

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvende dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 22.5.2008.

3

Europa-Parlamentets holdning af 22.5.2008

(4)  EFT L 131 af 23.5.1990, s. 1. Senest ændret ved Image forordning (EF) nr. 1648/2003 Image (EUT L 245 af 29.9.2003, s. 22).

4

(5)  EFT C 323 af 30.11.1993, s. 1.

5

(6)  EFT L 375 af 23.12.1989, s. 11.

6

(7)  EFT L 216 af 20.8.1994, s. 9.

7

(8)  EFT L 206 af 23.7.1998, s. 1.

8

(9)  EFT L 306 af 7.12.2000, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2112/2005 (EUT L 344 af 27.12.2005, s. 23).

9

Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2112/2005 (EUT L 344 af 27.12.2005, s. 23).

(10)  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 82.

10

(11)  EUT L 310 af 9.11.2006, s. 1.

11

(12)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1525/2007 (EUT L 343 af 27.12.2007, s. 9).

12

Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1525/2007 (EUT L 343 af 27.12.2007, s. 9).

(13)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72.

13

(14)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

14

(15)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

15

(16)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

16

(17)  

  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 15.

17

EFT L 136 af 31.5.1999, s. 15.

BILAG I

DEN OPHÆVEDE FORORDNING OG SENERE ÆNDRINGER HERAF

Rådets forordning (EØF) nr. 1360/90 af 7. maj 1990

(EFT L 131 af 23.5.1990, s. 1)

Rådets forordning (EF) nr. 2063/94 af 27. juli 1994

(EFT L 216 af 20.8.1994, s. 9)

Rådets forordning (EF) nr. 1572/98 af 17. juli 1998

(EFT L 206 af 23.7.1998, s. 1)

Artikel 16 i Rådets forordning (EF) nr. 2666/2000 af 5. december 2000

(EFT L 306 af 7.12.2000, s. 1)

Rådets forordning (EF) nr. 1648/2003 af 18. juni 2003

(

  EUT L 245 af 29.9.2003, s. 22)

BILAG II

SAMMENLIGNINGSTABEL

| Forordning (EØF) nr. 1360/90 | Denne forordning |
| --- | --- |
| Artikel 1, indledende ord | Artikel 1, indledende ord |
| Artikel 1, slutningen af de indledende ord | — |
| Artikel 1, led et til fire | — |
| Artikel 1, andet punktum | — |
| — | Artikel 1, slutningen af de indledende ord |
| — | Artikel 1, litra a) til c) |
| — | Artikel 1, andet punktum |
| Artikel 2 | — |
| Artikel 3, indledende ord | Artikel 2, indledende ord |
| Artikel 3, litra a) til g) | — |
| — | Artikel 2, litra a) til f) |
| Artikel 3, litra h) | Artikel 2, litra g) |
| Artikel 4, stk. 1 | Artikel 3, stk. 1 |
| — | Artikel 3, stk. 2 |
| Artikel 4, stk. 3, første punktum | Artikel 3, stk. 3, første punktum |
| — | Artikel 3, stk. 3, andet punktum |
| Artikel 4, stk. 2 | — |
| — | Artikel 3, stk. 4 og 5 |
| — | Artikel 4, stk. 1-3 |
| Artikel 4a, stk. 1 | Artikel 4, stk. 4, første afsnit |
| Artikel 4a, stk. 2 | Artikel 4, stk. 4, andet afsnit |
| — | Artikel 5 |
| Artikel 4a, stk. 3 | Artikel 6 |
| Artikel 5, stk. 1 | Artikel 7, stk. 1 |
| Artikel 5, stk. 2 | Artikel 7, stk. 2, første og andet afsnit |
| — | Artikel 7, stk. 2, tredje og fjerde afsnit |
| Artikel 5, stk. 3 | Artikel 7, stk. 3 |
| Artikel 5, stk. 4 første afsnit | Artikel 7, stk. 4 første punktum |
| — | Artikel 7, stk. 4, andet punktum |
| Artikel 5, stk. 4, andet afsnit | Artikel 7, stk. 5 |
| Artikel 5, stk. 4, tredje og fjerde afsnit | Artikel 8, stk. 1, første afsnit |
| — | Artikel 8, stk. 1, andet afsnit |
| Artikel 5, stk. 4, sidste afsnit | Artikel 8, stk. 1, sidste afsnit |
| Artikel 5, stk. 5 og 6 | Artikel 8, stk. 2 og 3 |
| Artikel 5, stk. 7-10 | — |
| — | Artikel 9 |
| Artikel 6 | — |
| Artikel 7, stk. 1, første par ord | Artikel 10, stk. 1, første par ord |
| Artikel 7, stk. 1, slutningen af første punktum og andet punktum | — |
| — | Artikel 10, stk. 1, slutningen af første punktum, andet punktum og andet til fjerde afsnit |
| — | Artikel 10, stk. 2 |
| Artikel 7, stk. 2 | Artikel 10, stk. 5 første punktum |
| Artikel 7, stk. 3 | Artikel 10, stk. 3 |
| — | Artikel 10, stk. 4, litra a) til k) |
| — | Artikel 11 |
| — | Artikel 12 |
| — | Artikel 13 |
| Artikel 8, (delvis) | Artikel 14 |
| Artikel 9 | Artikel 15 |
| Artikel 10, stk. 1 | Artikel 16, stk. 1 |
| — | Artikel 16, stk. 2 |
| Artikel 10, stk. 2 | Artikel 16, stk. 3 |
| Artikel 10, stk. 3 | Artikel 10, stk. 4-6 |
| Artikel 16, stk. 4-6 | Artikel 11, stk. 1 |
| Artikel 17, stk. 3 | Artikel 11, stk. 2 og 3 |
| Artikel 17, stk. 1 og 2 | Artikel 11, stk. 4-10 |
| Artikel 17, stk. 4-10 | — |
| Artikel 17, stk. 11 | — |
| Artikel 18 | Artikel 12 |
| Artikel 19, stk. 1 | — |
| Artikel 19, stk. 2-4 | Artikel 13 |
| Artikel 20 | Artikel 14 |
| Artikel 21, afsnit et og to og de første par ord i afsnit tre | — |
| Artikel 21, slutningen af afsnit tre og sidste afsnit | Artikel 15 |
| Artikel 22 | Artikel 16, stk. 1 |
| Artikel 23, stk. 1, første afsnit og første punktum af andet afsnit | — |
| Artikel 23, stk. 1, sidste punktum af andet afsnit | Artikel 16, stk. 2 |
| Artikel 23, stk. 2 | — |
| Artikel 24, stk. 1 | Artikel 17, (delvis) |
| — | Artikel 24, stk. 2 |
| — | Artikel 24, stk. 3 |
| Artikel 18 | — |
| — | Artikel 25 |
| — | Artikel 26 |
| Artikel 19 | Artikel 27 |
| — | Bilag |

Forordning (EØF) nr. 1360/90

Denne forordning

Artikel 1, indledende ord

Artikel 1, indledende ord

Artikel 1, slutningen af de indledende ord

—

Artikel 1, led et til fire

—

Artikel 1, andet punktum

—

—

Artikel 1, slutningen af de indledende ord

—

Artikel 1, litra a) til c)

—

Artikel 1, andet punktum

Artikel 2

—

Artikel 3, indledende ord

Artikel 2, indledende ord

Artikel 3, litra a) til g)

—

—

Artikel 2, litra a) til f)

Artikel 3, litra h)

Artikel 2, litra g)

Artikel 4, stk. 1

Artikel 3, stk. 1

—

Artikel 3, stk. 2

Artikel 4, stk. 3, første punktum

Artikel 3, stk. 3, første punktum

—

Artikel 3, stk. 3, andet punktum

Artikel 4, stk. 2

—

—

Artikel 3, stk. 4 og 5

—

Artikel 4, stk. 1-3

Artikel 4a, stk. 1

Artikel 4, stk. 4, første afsnit

Artikel 4a, stk. 2

Artikel 4, stk. 4, andet afsnit

—

Artikel 5

Artikel 4a, stk. 3

Artikel 6

Artikel 5, stk. 1

Artikel 7, stk. 1

Artikel 5, stk. 2

Artikel 7, stk. 2, første og andet afsnit

—

Artikel 7, stk. 2, tredje og fjerde afsnit

Artikel 5, stk. 3

Artikel 7, stk. 3

Artikel 5, stk. 4 første afsnit

Artikel 7, stk. 4 første punktum

—

Artikel 7, stk. 4, andet punktum

Artikel 5, stk. 4, andet afsnit

Artikel 7, stk. 5

Artikel 5, stk. 4, tredje og fjerde afsnit

Artikel 8, stk. 1, første afsnit

—

Artikel 8, stk. 1, andet afsnit

Artikel 5, stk. 4, sidste afsnit

Artikel 8, stk. 1, sidste afsnit

Artikel 5, stk. 5 og 6

Artikel 8, stk. 2 og 3

Artikel 5, stk. 7-10

—

—

Artikel 9

Artikel 6

—

Artikel 7, stk. 1, første par ord

Artikel 10, stk. 1, første par ord

Artikel 7, stk. 1, slutningen af første punktum og andet punktum

—

—

Artikel 10, stk. 1, slutningen af første punktum, andet punktum og andet til fjerde afsnit

—

Artikel 10, stk. 2

Artikel 7, stk. 2

Artikel 10, stk. 5 første punktum

Artikel 7, stk. 3

Artikel 10, stk. 3

—

Artikel 10, stk. 4, litra a) til k)

—

Artikel 11

—

Artikel 12

—

Artikel 13

Artikel 8, (delvis)

Artikel 14

Artikel 9

Artikel 15

Artikel 10, stk. 1

Artikel 16, stk. 1

—

Artikel 16, stk. 2

Artikel 10, stk. 2

Artikel 16, stk. 3

Artikel 10, stk. 3

Artikel 10, stk. 4-6

Artikel 16, stk. 4-6

Artikel 11, stk. 1

Artikel 17, stk. 3

Artikel 11, stk. 2 og 3

Artikel 17, stk. 1 og 2

Artikel 11, stk. 4-10

Artikel 17, stk. 4-10

—

Artikel 17, stk. 11

—

Artikel 18

Artikel 12

Artikel 19, stk. 1

—

Artikel 19, stk. 2-4

Artikel 13

Artikel 20

Artikel 14

Artikel 21, afsnit et og to og de første par ord i afsnit tre

—

Artikel 21, slutningen af afsnit tre og sidste afsnit

Artikel 15

Artikel 22

Artikel 16, stk. 1

Artikel 23, stk. 1, første afsnit og første punktum af andet afsnit

—

Artikel 23, stk. 1, sidste punktum af andet afsnit

Artikel 16, stk. 2

Artikel 23, stk. 2

—

Artikel 24, stk. 1

Artikel 17, (delvis)

—

Artikel 24, stk. 2

—

Artikel 24, stk. 3

Artikel 18

—

—

Artikel 25

—

Artikel 26

Artikel 19

Artikel 27

—

Bilag

---