# Euroopa Liidu C 312/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.312.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 312 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide19. detsember 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.312.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 312

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide19. detsember 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Euroopa Kohus |
| 2009/C 312/01 | Euroopa Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 297, 5.12.2009 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Euroopa Kohus

2009/C 312/01

Euroopa Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 297, 5.12.2009

Euroopa Liidu Teatajas

1

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2009/C 312/02 | Liidetud kohtuasjad C-522/07 ja C-65/08: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus (Finanzgericht Düsseldorfi (Saksamaa) eelotsusetaotlused) — Dinter GmbH versus Hauptzollamt Düsseldorf (C-522/07), Europol Frost-Food GmbH versus Hauptzollamt Krefeld (C-65/08) (Ühine tollitariifistik — Määrus (EMÜ) nr 2658/87 — Kombineeritud nomenklatuur — Tariifne klassifitseerimine — Kehtivus — Lisamärkus — Õunamahlakontsentraat) | 2 |
| 2009/C 312/03 | Kohtuasi C-536/07: Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Saksamaa Liitvabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Ehitustööde riigihange — Direktiiv 93/37/EMÜ — Avalik-õigusliku üksuse ja eraõigusliku ettevõtja vaheline leping, mille kohaselt avalik-õiguslik üksus rendib neli näitusepaviljoni, mille ehitab eraõiguslik ettevõtja — Eraõigusliku ettevõtja hüvitis, mis seisneb 30 aasta jooksul renditasu maksmises) | 2 |
| 2009/C 312/04 | Kohtuasi C-29/08: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus (Regeringsrätteni (Rootsi) eelotsusetaotlus) — Skatteverket versus AB SKF (Kuues käibemaksudirektiiv — Artiklid 2 ja 4, artikli 13 B osa punkti d alapunkt 5 ja artikkel 17 — Direktiiv 2006/112/EÜ — Artiklid 2 ja 9, artikli 135 lõike 1 punkt f ja artikkel 168 — Emaettevõtja poolt tütarettevõtja aktsiate ja osaluse võõrandamine kontrollitavas äriühingus — Käibemaksu kohaldamisala — Maksuvabastus — Aktsiate võõrandamisel ostetud teenused — Käibemaksu mahaarvamine) | 3 |
| 2009/C 312/05 | Kohtuasi C-63/08: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus (Tribunal du travail d’Esch-sur-Alzette’i eelotsusetaotlus — Luksemburg) — Virginie Pontin versus T-Comalux SA (Sotsiaalpoliitika — Rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate kaitse nende töökohal — Direktiiv 92/85/EMÜ — Artiklid 10 ja 12 — Keeld öelda töötaja tööleping üles raseduse algusest kuni rasedus- ja sünnituspuhkuse lõpuni — Isikutele ühenduse õigusest tulenevate õiguste kohtulik kaitse — Meeste ja naiste võrdne kohtlemine — Direktiiv 76/207/EMÜ — Artikli 2 lõike 7 kolmas lõik — Naise halvem kohtlemine seoses raseduse või rasedus- ja sünnituspuhkusega — Piirangud õiguskaitsevahenditele, mida saavad kasutada naised, kelle tööleping on üles öeldud nende raseduse ajal) | 4 |
| 2009/C 312/06 | Kohtuasi C-115/08: Euroopa Kohtu (suurkoda) 27. oktoobri 2009. aasta otsus (Landesgericht Linzi (Austria) eelotsusetaotlus) — Land Oberösterreich versus ČEZ, as (Hagi, mille eesmärk on lõpetada kahjulike mõjutuste levimine kinnisasjale või selle levimise oht, mis on tingitud teise liikmesriigi territooriumil asuva tuumaelektrijaama tegevusest — Kohtu asukohariigis halduskorras loa saanud rajatistest lähtuvate kahjulike mõjutuste ja ohu talumise kohustus — Teistes liikmesriikides väljastatud lubade arvestamata jätmine — Võrdne kohtlemine — Kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeld Euratomi asutamislepingus käsitletud valdkondades) | 5 |
| 2009/C 312/07 | Kohtuasi C-140/08: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus (Tallinna Halduskohtu eelotsusetaotlus — Eesti Vabariik) — Rakvere Lihakombinaat AS versus Põllumajandusministeerium, Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskus (Ühine tollitariifistik — Kombineeritud nomenklatuur — Tariifne klassifitseerimine — Kuke ja kana külmutatud tükid või rups — Eesti ühinemine — Üleminekumeetmed — Põllumajandussaadused — Ülemäärased varud — Määrus (EÜ) nr 1972/2003) | 5 |
| 2009/C 312/08 | Kohtuasi C-174/08: Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus (Østre Landsreti eelotsusetaotlus — Taani) — NCC Construction Danmark A/S versus Skatteministeriet (Kuues käibemaksudirektiiv — Artikli 19 lõige 2 — Sisendkäibemaksu mahaarvamine — Segamaksukohustuslased — Kaubad ja teenused, mida kasutatakse üheaegselt nii maksustatud tegevuseks kui ka maksuvabaks tegevuseks — Mahaarvatava osa arvutamine — Juhusliku kinnisvaratehingu mõiste — Tarnimine iseendale — Neutraalse maksustamise põhimõte) | 6 |
| 2009/C 312/09 | Kohtuasi C-188/08: Euroopa Kohtu (teine koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Iirimaa (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 75/442/EMÜ — Jäätmed — Maapiirkondades olmereovee kõrvaldamine septikute kaudu — Muude õigusnormidega hõlmamata jäätmed — Üle võtmata jätmine) | 7 |
| 2009/C 312/10 | Kohtuasi C-246/08: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Soome Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Kuues käibemaksudirektiiv — Artikli 2 punkt 1, artikli 4 lõiked 1 ja 2 — Mõiste majandustegevus — Riigi õigusabibürood — Õigusabiteenused, mida kohtumenetluse raames osutatakse saajale osalise hüvitise eest — Osutatud teenuse ja saadud tasu vahelise otsese seose mõiste) | 7 |
| 2009/C 312/11 | Kohtuasi C-249/08: Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Itaalia Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Ühine kalanduspoliitika — Kalavarude säilitamine — Kalandussektoris rakendatav kontrollisüsteem — Määrus (EÜ) nr 894/97 — Artikkel 11 — Määrus (EMÜ) nr 2241/87 — Artikli 1 lõiked 1 ja 2 — Määrus (EMÜ) nr 2847/93 — Artikli 2 lõige 1 ja artikli 31 lõiked 1 ja 2 — Triivvõrkude keeld — Sellise tõhusa kontrollisüsteemi puudumine, millega tagada sellest keelust kinnipidamine) | 8 |
| 2009/C 312/12 | Kohtuasi C-274/08: Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Rootsi Kuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 2003/54/EÜ — Artikli 15 lõige 2 — Artikli 23 lõige 2 — Elektri siseturg — Siseriiklike võrkudega ühendamise ja juurdepääsu tingimuste, sealhulgas edastamise ja jaotamise tariifide arvutamise või kehtestamise aluseks oleva metoodika eelnev heakskiitmine — Siseriiklik reguleeriv asutus) | 8 |
| 2009/C 312/13 | Kohtuasi C-474/08: Euroopa Kohtu (kuues koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Belgia Kuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju, artikli 23 lõigete 2 ja 5 nõuetekohaseks ülevõtmiseks vajalike õigus- ja haldusnormide vastu võtmata jätmine — Reguleeriva asutuse volitused elektrisektoris) | 9 |
| 2009/C 312/14 | Kohtuasi C-551/08: Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Poola Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 2005/68/EÜ — Edasikindlustustegevus sõltumatu tegevusena — Tegevuse alustamine ja jätkamine — Direktiivist varasemad siseriiklikud õigusnormid — Ettenähtud tähtajaks ülevõtmata või teatamata jätmine) | 9 |
| 2009/C 312/15 | Kohtuasi C-238/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 1. juulil 2009 — Handelsmaatschappij J. van Hilst jt versus The Jaguar Collection Limited jt | 10 |
| 2009/C 312/16 | Kohtuasi C-326/09: 12. augustil 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Poola Vabariik | 10 |
| 2009/C 312/17 | Kohtuasi C-331/09: 17. augustil 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Poola Vabariik | 10 |
| 2009/C 312/18 | Kohtuasi C-349/09: 1. septembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Poola Vabariik | 11 |
| 2009/C 312/19 | Kohtuasi C-350/09 P: Centre de Promotion de l’Emploi par la Micro-Entreprise (CPEM) 2. septembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (teine koda) 30. juuni 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-444/07: Centre de Promotion de l’Emploi par la Micro-Entreprise (CPEM) versus Euroopa Ühenduste Komisjon | 11 |
| 2009/C 312/20 | Kohtuasi C-359/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Fővárosi Ítélőtábla (Ungari) 7. septembril 2009 — Dr. Donat Cornelius Ebert versus Budapesti Ügyvédi Kamara | 13 |
| 2009/C 312/21 | Kohtuasi C-362/09 P: Athinaïki Techniki AE 11. septembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (neljas koda) 29. juuni 2009. aasta määruse peale kohtuasjas T-94/05: Athinaïki Techniki AE versus Euroopa Ühenduste Komisjon | 13 |
| 2009/C 312/22 | Kohtuasi C-369/09 P: ISD Polska sp. z o.o., Industrial Union of Donbass Corporation, ISD Polska sp. z o.o. (varem Majątek Hutniczy sp. z o.o.) 15. septembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (kaheksas koda) 1. juuli 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-273/06 ja T-297/06: ISD Polska jt versus komisjon | 14 |
| 2009/C 312/23 | Kohtuasi C-377/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal de commerce de Bruxelles (Belgia) 23. septembril 2009 — Françoise Hanssens-Ensch (Agenor SA pankrotihaldur) versus Euroopa Ühendus | 15 |
| 2009/C 312/24 | Kohtuasi C-378/09: 23. septembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Tšehhi Vabariik | 15 |
| 2009/C 312/25 | Kohtuasi C-379/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Arbeidshof te Brussel (Belgia) 25. septembril 2009 — Maurits Casteels versus British Airways | 16 |
| 2009/C 312/26 | Kohtuasi C-383/09: 25. septembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Prantsuse Vabariik | 16 |
| 2009/C 312/27 | Kohtuasi C-384/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal de grande instance de Paris (Prantsusmaa) 29. septembril 2009 — Prunus SARL versus Directeur des services fiscaux | 17 |
| 2009/C 312/28 | Kohtuasi C-385/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos vyriausybės (Leedu Vabariik) 29. septembril 2009 — Nidera Handelscompagnie B.V. versus Valstybinės mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerios | 17 |
| 2009/C 312/29 | Kohtuasi C-386/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Cour du travail de Bruxelles (Belgia) 30. septembril 2009 — Jhonny Briot versus Randstad Interim, Sodexho SA, Euroopa Liidu Nõukogu | 18 |
| 2009/C 312/30 | Kohtuasi C-387/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Juzgado Mercantil (Hispaania) 1. oktoobril 2009 — Entidad de Gestión de Derechos de los Productores Audiovisuales (EGEDA) versus Magnatrading SL | 18 |
| 2009/C 312/31 | Kohtuasi C-388/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Bundessozialgericht (Saksamaa) 2. oktoobril 2009 — Joao Filipe da Silva Martins versus Bank Betriebskrankenkasse — Pflegekasse | 19 |
| 2009/C 312/32 | Kohtuasi C-390/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Consiglio di Stato (Itaalia)2. oktoobril 2009 — Reti Televisive Italiane SpA (RTI) versus Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni | 20 |
| 2009/C 312/33 | Kohtuasi C-391/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Vilniaus Miesto 1 Apylinkės Teismas (Leedu Vabariik) 2. oktoobril 2009 — Malgožata Runevič-Vardyn ja Łukasz Paweł Wardyn versus Vilniuse linnavalitsus, Leedu Vabariigi justiitsministeerium, riiklik leedu keele komisjon ja Vilniuse linnavalitsuse õigusosakonna tsiviilregistrite talitus | 20 |
| 2009/C 312/34 | Kohtuasi C-395/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Naczelny Sąd Administracyjny (Poola Vabariik) 13. oktoobril 2009 — Oasis East sp. z o.o. versus rahandusminister | 21 |
| 2009/C 312/35 | Kohtuasi C-396/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunale ordinario di Bari (Itaalia) 12. oktoobril 2009 — s.r.l. Interedil, likvideerimisel versus Fallimento Interedil Srl, Banca Intesa Gestione Crediti Spa | 21 |
| 2009/C 312/36 | Kohtuasi C-397/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Bundesfinanzhof (Saksamaa) 14. oktoobril 2009 — Scheuten Solar Technology GmbH versus Finanzamt Gelsenkirchen-Süd | 22 |
| 2009/C 312/37 | Kohtuasi C-398/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Østre Landsret (Taani) 14. oktoobril 2009 — Lady & Kid A/S, Direct Nyt ApS, A/S Harald Nyborg Isenkram- og Sportsforretning ja KID-Holding A/S versus Skatteministeriet | 22 |
| 2009/C 312/38 | Kohtuasi C-400/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Højesteret (Taani) 19. oktoobril 2009 — Orifarm A/S, Orifarm Supply A/S, Handelsselskabet af 5. januar 2002 A/S i likvidation, Ompakningsselskabet af 1. november 2005 A/S versus Merck & Co Inc, Merck Sharp & Dohme BV, Merck Sharp & Dohme | 23 |
| 2009/C 312/39 | Kohtuasi C-403/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Višje sodišče v Mariboru (Sloveenia) 19 oktoobril 2009 — Jasna Detiček versus Maurizio Sgueglia | 24 |
| 2009/C 312/40 | Kohtuasi C-405/09: 20. oktoobril 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Soome Vabariik | 25 |
| 2009/C 312/41 | Kohtuasi C-406/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Hoge Raad der Nederlanden (Madalamaad) 21. oktoobril 2009 — Realchemie Nederland BV versus Bayer Cropscience AG | 25 |
| 2009/C 312/42 | Kohtuasi C-411/09, Kohtuasi C-412/09, Kohtuasi C-413/09, Kohtuasi C-414/09, Kohtuasi C-415/09, Kohtuasi C-416/09, Kohtuasi C-417/09, Kohtuasi C-418/09, Kohtuasi C-419/09, Kohtuasi C-420/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal de grande instance de Nanterre (Prantsusmaa) 28. oktoobril 2009 kohtuasjades — Tereos versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Vermandoise Industries SA versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucreries de Toury et Usines annexes SA versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Roquette Frères SA versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucreries & Distilleries de Souppes-Ouvré Fils SA versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Cristal Union, kes on Sucreries et Raffineries d’Erstein’i ja Sucrerie de Bourgogne’i õigusjärglane versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Lesaffre Frères SA versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucrerie Bourdon versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — SAFBA Fontaine-le-Dun SA versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucreries du Marquenterre versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers | 26 |
| | Üldkohus |
| 2009/C 312/43 | Kohtuasi T-212/06: Esimese Astme Kohtu 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Bowland Dairy Products versus komisjon (Kahju hüvitamise nõue — Määrus (EÜ) nr 178/2002 — Kiirhoiatussüsteem — Täiendav teatis — Liikmesriikide ametivõimude pädevus — Komisjoni arvamus, millel ei ole õiguslikke tagajärgi — Vaidluseseme muutmine — Vastuvõetamatus) | 27 |
| 2009/C 312/44 | Kohtuasi T-386/07: Esimese Astme Kohtu 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Peek & Cloppenburg versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Redfil (Agile) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse kujutismärgi Agile taotlus — Varasemad ühenduse ja siseriiklikud sõnamärgid Aygill’s — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Tähiste sarnasus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)) | 27 |
| 2009/C 312/45 | Kohtuasi T-150/08: Esimese Astme Kohtu 11. novembri 2009. aasta otsus — REWE-Zentral versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Aldi Einkauf (Clina) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi Clina taotlus — Varasem ühenduse sõnamärk CLINAIR — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)) | 28 |
| 2009/C 312/46 | Kohtuasi T-162/08: Esimese Astme Kohtu 11. novembri 2009. aasta otsus — Frag Comercio International versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Tinkerbell Modas (GREEN by missako) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse kujutismärgi GREEN by missako taotlus — Varasemad siseriiklik ja ühenduse kujutismärgid MI SA KO — Segiajamise tõenäosuse puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)) | 28 |
| 2009/C 312/47 | Kohtuasi T-277/08: Esimese Astme Kohtu 11. novembri 2009. aasta otsus — Bayer Healthcare versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Uriach-Aquilea OTC (CITRACAL) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi CITRACAL taotlus — Varasem siseriiklik sõnamärk CICATRAL — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Kaupade sarnasus — Tähiste sarnasus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b [nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b]) | 29 |
| 2009/C 312/48 | Kohtuasi T-493/08: Esimese Astme Kohtu 30. oktoobri 2009. aasta määrus — Sun World International versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Kölla Hamburg (SUPERIOR SEEDLESS) (Ühenduse kaubamärk — Osaline registreerimistaotlusest loobumine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 29 |
| 2009/C 312/49 | Kohtuasi T-352/09 R: Esimese Astme Kohtu presidendi 29. oktoobri 2009. aasta määrus — Novácke chemické závody versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine — Konkurents — Komisjoni otsus trahvi määramise kohta — Pangagarantii — Täitmise peatamise taotlus — Kiireloomulisuse puudumine) | 29 |
| 2009/C 312/50 | Kohtuasi T-387/09: 26. septembril 2009 esitatud hagi — Applied Microengineering versus komisjon | 30 |
| 2009/C 312/51 | Kohtuasi T-389/09: 22. juunil 2009 esitatud hagi — Labate versus komisjon | 30 |
| 2009/C 312/52 | Kohtuasi T-399/09: 6. oktoobril 2009 esitatud hagi — HSE versus komisjon | 31 |
| 2009/C 312/53 | Kohtuasi T-406/09: 5. oktoobril 2009 esitatud hagi — Donau Chemie versus komisjon | 32 |
| 2009/C 312/54 | Kohtuasi T-407/09: 9. oktoobril 2009 esitatud hagi — Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft versus komisjon | 32 |
| 2009/C 312/55 | Kohtuasi T-408/09: 8. oktoobril 2009 esitatud hagi — ancotel GmbH versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Acotel (ancotel) | 33 |
| 2009/C 312/56 | Kohtuasi T-410/09: 7. oktoobril 2009 esitatud hagi — Almamet versus komisjon | 34 |
| 2009/C 312/57 | Kohtuasi T-411/09: 13. oktoobril 2009 esitatud hagi — Terezakis versus komisjon | 35 |
| 2009/C 312/58 | Kohtuasi T-412/09: 14. oktoobril 2009 esitatud hagi — CEA versus komisjon | 35 |
| 2009/C 312/59 | Kohtuasi T-414/09: 14. oktoobril 2009 esitatud hagi — Henkel versus Siseturu Ühtlustamise Amet — JLO Holding (LIVE) | 36 |
| 2009/C 312/60 | Kohtuasi T-419/09: 16. oktoobril 2009 esitatud hagi — Cybergun versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Umarex Sportwaffen (AK 47) | 37 |
| 2009/C 312/61 | Kohtuasi T-420/09: 19. oktoobril 2009 esitatud hagi — BSA versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) — Loblaws (PRÉSIDENT) | 37 |
| 2009/C 312/62 | Kohtuasi T-423/09: 22. oktoobril 2009 esitatud hagi — Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials versus nõukogu | 38 |
| 2009/C 312/63 | Kohtuasi T-424/09: 14. oktoobril 2009 esitatud hagi — Goodyear Dunlop Tyres UK versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Sportfive (QUALIFIER) | 38 |
| 2009/C 312/64 | Kohtuasi T-425/09: 14. oktoobril 2009 esitatud hagi — Honda Motor versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Blok (BLAST) | 39 |
| 2009/C 312/65 | Kohtuasi T-427/09: 22. oktoobril 2009 esitatud hagi — centrotherm Clean Solutions versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Centrotherm Systemtechnik (CENTROTHERM) | 39 |
| 2009/C 312/66 | Kohtuasi T-433/09: 29. oktoobril 2009 esitatud hagi — TTNB versus Siseturu Ühtlustamise Amet — March (Tila March) | 40 |
| 2009/C 312/67 | Kohtuasi T-434/09: 26. oktoobril 2009 esitatud hagi — Centrotherm Systemtechnik versus Siseturu Ühtlustamise Amet — centrotherm Clean Solutions (CENTROTHERM) | 40 |
| 2009/C 312/68 | Kohtuasi T-438/09: 22. oktoobril 2009 esitatud hagi — SE.RI.FO. versus komisjon ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA) | 41 |
| 2009/C 312/69 | Kohtuasi T-440/09: 3. novembril 2009 esitatud hagi — Azienda Agricola Bracesco versus komisjon | 42 |
| | Avaliku Teenistuse Kohus |
| 2009/C 312/70 | Kohtuasi F-10/08: Avaliku Teenistuse Kohtu teise koja 22. oktoobri 2009. aasta määrus –Aayhan jt versus parlament (Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 43 |
| 2009/C 312/71 | Kohtuasi F-78/09: 17. septembril 2009 esitatud hagi — Marcuccio versus komisjon | 43 |
| 2009/C 312/72 | Kohtuasi F-81/09: 28. septembril 2009 esitatud hagi — Marcuccio versus komisjon | 44 |
| 2009/C 312/73 | Kohtuasi F-84/09: 16. oktoobril 2009 esitatud hagi — Larue ja Seigneur versus Euroopa Keskpank | 44 |
| 2009/C 312/74 | Kohtuasi F-85/09: 19. oktoobril 2009 esitatud hagi — Rossi Ferreras versus komisjon | 45 |
| 2009/C 312/75 | Kohtuasi F-89/09: 26. oktoobril 2009 esitatud hagi — Gagalis versus nõukogu | 45 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2009/C 312/02

Liidetud kohtuasjad C-522/07 ja C-65/08: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus (Finanzgericht Düsseldorfi (Saksamaa) eelotsusetaotlused) — Dinter GmbH versus Hauptzollamt Düsseldorf (C-522/07), Europol Frost-Food GmbH versus Hauptzollamt Krefeld (C-65/08) (Ühine tollitariifistik — Määrus (EMÜ) nr 2658/87 — Kombineeritud nomenklatuur — Tariifne klassifitseerimine — Kehtivus — Lisamärkus — Õunamahlakontsentraat)

versus

versus

2

2009/C 312/03

Kohtuasi C-536/07: Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Saksamaa Liitvabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Ehitustööde riigihange — Direktiiv 93/37/EMÜ — Avalik-õigusliku üksuse ja eraõigusliku ettevõtja vaheline leping, mille kohaselt avalik-õiguslik üksus rendib neli näitusepaviljoni, mille ehitab eraõiguslik ettevõtja — Eraõigusliku ettevõtja hüvitis, mis seisneb 30 aasta jooksul renditasu maksmises)

versus

2

2009/C 312/04

Kohtuasi C-29/08: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus (Regeringsrätteni (Rootsi) eelotsusetaotlus) — Skatteverket versus AB SKF (Kuues käibemaksudirektiiv — Artiklid 2 ja 4, artikli 13 B osa punkti d alapunkt 5 ja artikkel 17 — Direktiiv 2006/112/EÜ — Artiklid 2 ja 9, artikli 135 lõike 1 punkt f ja artikkel 168 — Emaettevõtja poolt tütarettevõtja aktsiate ja osaluse võõrandamine kontrollitavas äriühingus — Käibemaksu kohaldamisala — Maksuvabastus — Aktsiate võõrandamisel ostetud teenused — Käibemaksu mahaarvamine)

versus

3

2009/C 312/05

Kohtuasi C-63/08: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus (Tribunal du travail d’Esch-sur-Alzette’i eelotsusetaotlus — Luksemburg) — Virginie Pontin versus T-Comalux SA (Sotsiaalpoliitika — Rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate kaitse nende töökohal — Direktiiv 92/85/EMÜ — Artiklid 10 ja 12 — Keeld öelda töötaja tööleping üles raseduse algusest kuni rasedus- ja sünnituspuhkuse lõpuni — Isikutele ühenduse õigusest tulenevate õiguste kohtulik kaitse — Meeste ja naiste võrdne kohtlemine — Direktiiv 76/207/EMÜ — Artikli 2 lõike 7 kolmas lõik — Naise halvem kohtlemine seoses raseduse või rasedus- ja sünnituspuhkusega — Piirangud õiguskaitsevahenditele, mida saavad kasutada naised, kelle tööleping on üles öeldud nende raseduse ajal)

versus

4

2009/C 312/06

Kohtuasi C-115/08: Euroopa Kohtu (suurkoda) 27. oktoobri 2009. aasta otsus (Landesgericht Linzi (Austria) eelotsusetaotlus) — Land Oberösterreich versus ČEZ, as (Hagi, mille eesmärk on lõpetada kahjulike mõjutuste levimine kinnisasjale või selle levimise oht, mis on tingitud teise liikmesriigi territooriumil asuva tuumaelektrijaama tegevusest — Kohtu asukohariigis halduskorras loa saanud rajatistest lähtuvate kahjulike mõjutuste ja ohu talumise kohustus — Teistes liikmesriikides väljastatud lubade arvestamata jätmine — Võrdne kohtlemine — Kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeld Euratomi asutamislepingus käsitletud valdkondades)

versus

5

2009/C 312/07

Kohtuasi C-140/08: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus (Tallinna Halduskohtu eelotsusetaotlus — Eesti Vabariik) — Rakvere Lihakombinaat AS versus Põllumajandusministeerium, Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskus (Ühine tollitariifistik — Kombineeritud nomenklatuur — Tariifne klassifitseerimine — Kuke ja kana külmutatud tükid või rups — Eesti ühinemine — Üleminekumeetmed — Põllumajandussaadused — Ülemäärased varud — Määrus (EÜ) nr 1972/2003)

versus

5

2009/C 312/08

Kohtuasi C-174/08: Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus (Østre Landsreti eelotsusetaotlus — Taani) — NCC Construction Danmark A/S versus Skatteministeriet (Kuues käibemaksudirektiiv — Artikli 19 lõige 2 — Sisendkäibemaksu mahaarvamine — Segamaksukohustuslased — Kaubad ja teenused, mida kasutatakse üheaegselt nii maksustatud tegevuseks kui ka maksuvabaks tegevuseks — Mahaarvatava osa arvutamine — Juhusliku kinnisvaratehingu mõiste — Tarnimine iseendale — Neutraalse maksustamise põhimõte)

versus

6

2009/C 312/09

Kohtuasi C-188/08: Euroopa Kohtu (teine koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Iirimaa (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 75/442/EMÜ — Jäätmed — Maapiirkondades olmereovee kõrvaldamine septikute kaudu — Muude õigusnormidega hõlmamata jäätmed — Üle võtmata jätmine)

versus

7

2009/C 312/10

Kohtuasi C-246/08: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Soome Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Kuues käibemaksudirektiiv — Artikli 2 punkt 1, artikli 4 lõiked 1 ja 2 — Mõiste majandustegevus — Riigi õigusabibürood — Õigusabiteenused, mida kohtumenetluse raames osutatakse saajale osalise hüvitise eest — Osutatud teenuse ja saadud tasu vahelise otsese seose mõiste)

versus

7

2009/C 312/11

Kohtuasi C-249/08: Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Itaalia Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Ühine kalanduspoliitika — Kalavarude säilitamine — Kalandussektoris rakendatav kontrollisüsteem — Määrus (EÜ) nr 894/97 — Artikkel 11 — Määrus (EMÜ) nr 2241/87 — Artikli 1 lõiked 1 ja 2 — Määrus (EMÜ) nr 2847/93 — Artikli 2 lõige 1 ja artikli 31 lõiked 1 ja 2 — Triivvõrkude keeld — Sellise tõhusa kontrollisüsteemi puudumine, millega tagada sellest keelust kinnipidamine)

versus

8

2009/C 312/12

Kohtuasi C-274/08: Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Rootsi Kuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 2003/54/EÜ — Artikli 15 lõige 2 — Artikli 23 lõige 2 — Elektri siseturg — Siseriiklike võrkudega ühendamise ja juurdepääsu tingimuste, sealhulgas edastamise ja jaotamise tariifide arvutamise või kehtestamise aluseks oleva metoodika eelnev heakskiitmine — Siseriiklik reguleeriv asutus)

versus

8

2009/C 312/13

Kohtuasi C-474/08: Euroopa Kohtu (kuues koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Belgia Kuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju, artikli 23 lõigete 2 ja 5 nõuetekohaseks ülevõtmiseks vajalike õigus- ja haldusnormide vastu võtmata jätmine — Reguleeriva asutuse volitused elektrisektoris)

versus

9

2009/C 312/14

Kohtuasi C-551/08: Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Poola Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 2005/68/EÜ — Edasikindlustustegevus sõltumatu tegevusena — Tegevuse alustamine ja jätkamine — Direktiivist varasemad siseriiklikud õigusnormid — Ettenähtud tähtajaks ülevõtmata või teatamata jätmine)

versus

9

2009/C 312/15

Kohtuasi C-238/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 1. juulil 2009 — Handelsmaatschappij J. van Hilst jt versus The Jaguar Collection Limited jt

versus

10

2009/C 312/16

Kohtuasi C-326/09: 12. augustil 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Poola Vabariik

versus

10

2009/C 312/17

Kohtuasi C-331/09: 17. augustil 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Poola Vabariik

versus

10

2009/C 312/18

Kohtuasi C-349/09: 1. septembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Poola Vabariik

versus

11

2009/C 312/19

Kohtuasi C-350/09 P: Centre de Promotion de l’Emploi par la Micro-Entreprise (CPEM) 2. septembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (teine koda) 30. juuni 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-444/07: Centre de Promotion de l’Emploi par la Micro-Entreprise (CPEM) versus Euroopa Ühenduste Komisjon

versus

11

2009/C 312/20

Kohtuasi C-359/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Fővárosi Ítélőtábla (Ungari) 7. septembril 2009 — Dr. Donat Cornelius Ebert versus Budapesti Ügyvédi Kamara

versus

13

2009/C 312/21

Kohtuasi C-362/09 P: Athinaïki Techniki AE 11. septembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (neljas koda) 29. juuni 2009. aasta määruse peale kohtuasjas T-94/05: Athinaïki Techniki AE versus Euroopa Ühenduste Komisjon

versus

13

2009/C 312/22

Kohtuasi C-369/09 P: ISD Polska sp. z o.o., Industrial Union of Donbass Corporation, ISD Polska sp. z o.o. (varem Majątek Hutniczy sp. z o.o.) 15. septembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (kaheksas koda) 1. juuli 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-273/06 ja T-297/06: ISD Polska jt versus komisjon

versus

14

2009/C 312/23

Kohtuasi C-377/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal de commerce de Bruxelles (Belgia) 23. septembril 2009 — Françoise Hanssens-Ensch (Agenor SA pankrotihaldur) versus Euroopa Ühendus

versus

15

2009/C 312/24

Kohtuasi C-378/09: 23. septembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Tšehhi Vabariik

versus

15

2009/C 312/25

Kohtuasi C-379/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Arbeidshof te Brussel (Belgia) 25. septembril 2009 — Maurits Casteels versus British Airways

versus

16

2009/C 312/26

Kohtuasi C-383/09: 25. septembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Prantsuse Vabariik

versus

16

2009/C 312/27

Kohtuasi C-384/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal de grande instance de Paris (Prantsusmaa) 29. septembril 2009 — Prunus SARL versus Directeur des services fiscaux

versus

17

2009/C 312/28

Kohtuasi C-385/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos vyriausybės (Leedu Vabariik) 29. septembril 2009 — Nidera Handelscompagnie B.V. versus Valstybinės mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerios

versus

17

2009/C 312/29

Kohtuasi C-386/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Cour du travail de Bruxelles (Belgia) 30. septembril 2009 — Jhonny Briot versus Randstad Interim, Sodexho SA, Euroopa Liidu Nõukogu

versus

18

2009/C 312/30

Kohtuasi C-387/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Juzgado Mercantil (Hispaania) 1. oktoobril 2009 — Entidad de Gestión de Derechos de los Productores Audiovisuales (EGEDA) versus Magnatrading SL

versus

18

2009/C 312/31

Kohtuasi C-388/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Bundessozialgericht (Saksamaa) 2. oktoobril 2009 — Joao Filipe da Silva Martins versus Bank Betriebskrankenkasse — Pflegekasse

versus

19

2009/C 312/32

Kohtuasi C-390/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Consiglio di Stato (Itaalia)2. oktoobril 2009 — Reti Televisive Italiane SpA (RTI) versus Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni

versus

20

2009/C 312/33

Kohtuasi C-391/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Vilniaus Miesto 1 Apylinkės Teismas (Leedu Vabariik) 2. oktoobril 2009 — Malgožata Runevič-Vardyn ja Łukasz Paweł Wardyn versus Vilniuse linnavalitsus, Leedu Vabariigi justiitsministeerium, riiklik leedu keele komisjon ja Vilniuse linnavalitsuse õigusosakonna tsiviilregistrite talitus

versus

20

2009/C 312/34

Kohtuasi C-395/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Naczelny Sąd Administracyjny (Poola Vabariik) 13. oktoobril 2009 — Oasis East sp. z o.o. versus rahandusminister

versus

21

2009/C 312/35

Kohtuasi C-396/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunale ordinario di Bari (Itaalia) 12. oktoobril 2009 — s.r.l. Interedil, likvideerimisel versus Fallimento Interedil Srl, Banca Intesa Gestione Crediti Spa

versus

21

2009/C 312/36

Kohtuasi C-397/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Bundesfinanzhof (Saksamaa) 14. oktoobril 2009 — Scheuten Solar Technology GmbH versus Finanzamt Gelsenkirchen-Süd

versus

22

2009/C 312/37

Kohtuasi C-398/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Østre Landsret (Taani) 14. oktoobril 2009 — Lady & Kid A/S, Direct Nyt ApS, A/S Harald Nyborg Isenkram- og Sportsforretning ja KID-Holding A/S versus Skatteministeriet

versus

22

2009/C 312/38

Kohtuasi C-400/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Højesteret (Taani) 19. oktoobril 2009 — Orifarm A/S, Orifarm Supply A/S, Handelsselskabet af 5. januar 2002 A/S i likvidation, Ompakningsselskabet af 1. november 2005 A/S versus Merck & Co Inc, Merck Sharp & Dohme BV, Merck Sharp & Dohme

versus

23

2009/C 312/39

Kohtuasi C-403/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Višje sodišče v Mariboru (Sloveenia) 19 oktoobril 2009 — Jasna Detiček versus Maurizio Sgueglia

versus

24

2009/C 312/40

Kohtuasi C-405/09: 20. oktoobril 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Soome Vabariik

versus

25

2009/C 312/41

Kohtuasi C-406/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Hoge Raad der Nederlanden (Madalamaad) 21. oktoobril 2009 — Realchemie Nederland BV versus Bayer Cropscience AG

versus

25

2009/C 312/42

Kohtuasi C-411/09, Kohtuasi C-412/09, Kohtuasi C-413/09, Kohtuasi C-414/09, Kohtuasi C-415/09, Kohtuasi C-416/09, Kohtuasi C-417/09, Kohtuasi C-418/09, Kohtuasi C-419/09, Kohtuasi C-420/09: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal de grande instance de Nanterre (Prantsusmaa) 28. oktoobril 2009 kohtuasjades — Tereos versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Vermandoise Industries SA versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucreries de Toury et Usines annexes SA versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Roquette Frères SA versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucreries & Distilleries de Souppes-Ouvré Fils SA versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Cristal Union, kes on Sucreries et Raffineries d’Erstein’i ja Sucrerie de Bourgogne’i õigusjärglane versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Lesaffre Frères SA versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucrerie Bourdon versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — SAFBA Fontaine-le-Dun SA versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucreries du Marquenterre versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers

versus

versus

versus

versus

versus

versus

versus

versus

versus

versus

26

Üldkohus

2009/C 312/43

Kohtuasi T-212/06: Esimese Astme Kohtu 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Bowland Dairy Products versus komisjon (Kahju hüvitamise nõue — Määrus (EÜ) nr 178/2002 — Kiirhoiatussüsteem — Täiendav teatis — Liikmesriikide ametivõimude pädevus — Komisjoni arvamus, millel ei ole õiguslikke tagajärgi — Vaidluseseme muutmine — Vastuvõetamatus)

versus

27

2009/C 312/44

Kohtuasi T-386/07: Esimese Astme Kohtu 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Peek & Cloppenburg versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Redfil (Agile) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse kujutismärgi Agile taotlus — Varasemad ühenduse ja siseriiklikud sõnamärgid Aygill’s — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Tähiste sarnasus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

versus

27

2009/C 312/45

Kohtuasi T-150/08: Esimese Astme Kohtu 11. novembri 2009. aasta otsus — REWE-Zentral versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Aldi Einkauf (Clina) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi Clina taotlus — Varasem ühenduse sõnamärk CLINAIR — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

versus

28

2009/C 312/46

Kohtuasi T-162/08: Esimese Astme Kohtu 11. novembri 2009. aasta otsus — Frag Comercio International versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Tinkerbell Modas (GREEN by missako) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse kujutismärgi GREEN by missako taotlus — Varasemad siseriiklik ja ühenduse kujutismärgid MI SA KO — Segiajamise tõenäosuse puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

versus

28

2009/C 312/47

Kohtuasi T-277/08: Esimese Astme Kohtu 11. novembri 2009. aasta otsus — Bayer Healthcare versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Uriach-Aquilea OTC (CITRACAL) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi CITRACAL taotlus — Varasem siseriiklik sõnamärk CICATRAL — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Kaupade sarnasus — Tähiste sarnasus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b [nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b])

versus

29

2009/C 312/48

Kohtuasi T-493/08: Esimese Astme Kohtu 30. oktoobri 2009. aasta määrus — Sun World International versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Kölla Hamburg (SUPERIOR SEEDLESS) (Ühenduse kaubamärk — Osaline registreerimistaotlusest loobumine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

29

2009/C 312/49

Kohtuasi T-352/09 R: Esimese Astme Kohtu presidendi 29. oktoobri 2009. aasta määrus — Novácke chemické závody versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine — Konkurents — Komisjoni otsus trahvi määramise kohta — Pangagarantii — Täitmise peatamise taotlus — Kiireloomulisuse puudumine)

versus

29

2009/C 312/50

Kohtuasi T-387/09: 26. septembril 2009 esitatud hagi — Applied Microengineering versus komisjon

versus

30

2009/C 312/51

Kohtuasi T-389/09: 22. juunil 2009 esitatud hagi — Labate versus komisjon

versus

30

2009/C 312/52

Kohtuasi T-399/09: 6. oktoobril 2009 esitatud hagi — HSE versus komisjon

versus

31

2009/C 312/53

Kohtuasi T-406/09: 5. oktoobril 2009 esitatud hagi — Donau Chemie versus komisjon

versus

32

2009/C 312/54

Kohtuasi T-407/09: 9. oktoobril 2009 esitatud hagi — Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft versus komisjon

versus

32

2009/C 312/55

Kohtuasi T-408/09: 8. oktoobril 2009 esitatud hagi — ancotel GmbH versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Acotel (ancotel)

versus

33

2009/C 312/56

Kohtuasi T-410/09: 7. oktoobril 2009 esitatud hagi — Almamet versus komisjon

versus

34

2009/C 312/57

Kohtuasi T-411/09: 13. oktoobril 2009 esitatud hagi — Terezakis versus komisjon

versus

35

2009/C 312/58

Kohtuasi T-412/09: 14. oktoobril 2009 esitatud hagi — CEA versus komisjon

versus

35

2009/C 312/59

Kohtuasi T-414/09: 14. oktoobril 2009 esitatud hagi — Henkel versus Siseturu Ühtlustamise Amet — JLO Holding (LIVE)

versus

36

2009/C 312/60

Kohtuasi T-419/09: 16. oktoobril 2009 esitatud hagi — Cybergun versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Umarex Sportwaffen (AK 47)

versus

37

2009/C 312/61

Kohtuasi T-420/09: 19. oktoobril 2009 esitatud hagi — BSA versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) — Loblaws (PRÉSIDENT)

versus

37

2009/C 312/62

Kohtuasi T-423/09: 22. oktoobril 2009 esitatud hagi — Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials versus nõukogu

versus

38

2009/C 312/63

Kohtuasi T-424/09: 14. oktoobril 2009 esitatud hagi — Goodyear Dunlop Tyres UK versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Sportfive (QUALIFIER)

versus

38

2009/C 312/64

Kohtuasi T-425/09: 14. oktoobril 2009 esitatud hagi — Honda Motor versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Blok (BLAST)

versus

39

2009/C 312/65

Kohtuasi T-427/09: 22. oktoobril 2009 esitatud hagi — centrotherm Clean Solutions versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Centrotherm Systemtechnik (CENTROTHERM)

versus

39

2009/C 312/66

Kohtuasi T-433/09: 29. oktoobril 2009 esitatud hagi — TTNB versus Siseturu Ühtlustamise Amet — March (Tila March)

versus

40

2009/C 312/67

Kohtuasi T-434/09: 26. oktoobril 2009 esitatud hagi — Centrotherm Systemtechnik versus Siseturu Ühtlustamise Amet — centrotherm Clean Solutions (CENTROTHERM)

versus

40

2009/C 312/68

Kohtuasi T-438/09: 22. oktoobril 2009 esitatud hagi — SE.RI.FO. versus komisjon ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA)

versus

41

2009/C 312/69

Kohtuasi T-440/09: 3. novembril 2009 esitatud hagi — Azienda Agricola Bracesco versus komisjon

versus

42

Avaliku Teenistuse Kohus

2009/C 312/70

Kohtuasi F-10/08: Avaliku Teenistuse Kohtu teise koja 22. oktoobri 2009. aasta määrus –Aayhan jt versus parlament (Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

43

2009/C 312/71

Kohtuasi F-78/09: 17. septembril 2009 esitatud hagi — Marcuccio versus komisjon

versus

43

2009/C 312/72

Kohtuasi F-81/09: 28. septembril 2009 esitatud hagi — Marcuccio versus komisjon

versus

44

2009/C 312/73

Kohtuasi F-84/09: 16. oktoobril 2009 esitatud hagi — Larue ja Seigneur versus Euroopa Keskpank

versus

44

2009/C 312/74

Kohtuasi F-85/09: 19. oktoobril 2009 esitatud hagi — Rossi Ferreras versus komisjon

versus

45

2009/C 312/75

Kohtuasi F-89/09: 26. oktoobril 2009 esitatud hagi — Gagalis versus nõukogu

versus

45

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Euroopa Kohus

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/1

---

2009/C 312/01

Euroopa Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu Teatajas

ELT C 297, 5.12.2009

Eelmised väljaanded

ELT C 282, 21.11.2009

ELT C 267, 7.11.2009

ELT C 256, 24.10.2009

ELT C 244, 10.10.2009

ELT C 233, 26.9.2009

ELT C 220, 12.9.2009

Käesolevad tekstid on kättesaadavad:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/2

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus (Finanzgericht Düsseldorfi (Saksamaa) eelotsusetaotlused) — Dinter GmbH versus Hauptzollamt Düsseldorf (C-522/07), Europol Frost-Food GmbH versus Hauptzollamt Krefeld (C-65/08)

(Liidetud kohtuasjad C-522/07 ja C-65/08) (1)

(Ühine tollitariifistik - Määrus (EMÜ) nr 2658/87 - Kombineeritud nomenklatuur - Tariifne klassifitseerimine - Kehtivus - Lisamärkus - Õunamahlakontsentraat)

2009/C 312/02

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Finanzgericht Düsseldorf

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Dinter GmbH (C–522/07), Europol Frost-Food GmbH (C–65/08)

Kostjad: Hauptzollamt Düsseldorf (C–522/07), Hauptzollamt Krefeld (C–65/08)

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Finanzgericht Düsseldorf — Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382), mida on muudetud komisjoni 7. septembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1810/2004 (ELT L 327, lk 1), I lisa grupi 20 lisamärkuse 5 punkti b tõlgendamine ja õiguspärasus — Puhas õunamahlakontsentraat, mille Brixi arv on 66,8 ja mis ei sisalda suhkrulisandit — Selle toote klassifitseerimine alamrubriiki 2009 7999 (suhkrulisandita õunamahl) või alamrubriiki 2106 9098 (mujal nimetamata toiduvalmistis) — Määruse (EMÜ) nr 2658/87 artikliga 9 komisjonile antud tariifirubriikide sisu täpsustamise pädevuse piirid

Resolutsioon

Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisa grupi 20 lisamärkuse 5 punkt b komisjoni 7. septembri 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1776/2001, komisjoni 6. augusti 2001. aasta määruses (EÜ) nr. 2031/2001 ja komisjoni 7. septembri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 1810/2004, millega muudetakse määruse nr 2658/87 I lisa, sätestatud kujul on kehtetu niivõrd, kuivõrd see välistab rubriigist 2009 naturaalse õunamahlakontsentraadi.

---

(1)  ELT C 37, 9.2.2008.

ELT C 107, 26.4.2008.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/2

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Saksamaa Liitvabariik

(Kohtuasi C-536/07) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Ehitustööde riigihange - Direktiiv 93/37/EMÜ - Avalik-õigusliku üksuse ja eraõigusliku ettevõtja vaheline leping, mille kohaselt avalik-õiguslik üksus rendib neli näitusepaviljoni, mille ehitab eraõiguslik ettevõtja - Eraõigusliku ettevõtja hüvitis, mis seisneb 30 aasta jooksul renditasu maksmises)

2009/C 312/03

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: D. Kukovec ja R. Sauer)

Kostja: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: M. Lumma, J. Möller, advokaat H.-J. Prieß)

Kohtuasja ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/37/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord (EÜT L 199, lk 54; ELT eriväljaanne 06/02, lk 163), artikli 7 koosmõjus artikliga 11 rikkumine — Avatud pakkumismenetluse läbiviimata jätmine enne Kölni linna ja eraõigusliku investeerimisühingu vahel sellise lepingu sõlmimist, mis puudutab linna poolt nelja näitusepaviljoni rentimist kindlaksmääratud ajavahemikus pikkusega kolmkümmend aastat renditasu eest kogusummas üle 600 miljoni euro, kusjuures need hooned ehitatakse kõnealuse eraõigusliku ühingu poolt vastavalt üksikasjalikule tehnilisele kirjeldusele

Resolutsioon

| 1. | Kuna Stadt Köln sõlmis äriühinguga Grundstücksgesellschaft Köln Messe 15 bis 18 GbR-iga (nüüd Grundstücksgesellschaft Köln Messe 8-11 GbR) 6. augusti 2004. aasta lepingu ilma nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/37/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord, artikli 7 lõike 4 ja artikli 11 kohast riigihankemenetlust korraldamata, siis on Saksamaa Liitvabariik rikkunud nimetatud sätetest tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Kuna Stadt Köln sõlmis äriühinguga Grundstücksgesellschaft Köln Messe 15 bis 18 GbR-iga (nüüd Grundstücksgesellschaft Köln Messe 8-11 GbR) 6. augusti 2004. aasta lepingu ilma nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/37/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord, artikli 7 lõike 4 ja artikli 11 kohast riigihankemenetlust korraldamata, siis on Saksamaa Liitvabariik rikkunud nimetatud sätetest tulenevaid kohustusi.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Saksamaa Liitvabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Saksamaa Liitvabariigilt.

---

(1)  ELT C 51, 23.2.2008.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/3

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus (Regeringsrätteni (Rootsi) eelotsusetaotlus) — Skatteverket versus AB SKF

(Kohtuasi C-29/08) (1)

(Kuues käibemaksudirektiiv - Artiklid 2 ja 4, artikli 13 B osa punkti d alapunkt 5 ja artikkel 17 - Direktiiv 2006/112/EÜ - Artiklid 2 ja 9, artikli 135 lõike 1 punkt f ja artikkel 168 - Emaettevõtja poolt tütarettevõtja aktsiate ja osaluse võõrandamine kontrollitavas äriühingus - Käibemaksu kohaldamisala - Maksuvabastus - Aktsiate võõrandamisel ostetud teenused - Käibemaksu mahaarvamine)

2009/C 312/04

Kohtumenetluse keel: rootsi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Regeringsrätten

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Skatteverket

Kostja: AB SKF

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Regeringsrätten — Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ, kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01) artiklite 2 ja 4, artikli 13 B osa punkti d alapunkti 5 ja artikli 17, ning nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, lk 1) artiklite 2 ja 9, artikli 135 lõike 1 ja artikli 168 tõlgendamine — Kontserni restruktureerimise käigus emaettevõtja osaluse võõrandamine tütarettevõtjas ja muus ettevõtjas — Võõrandamistehingutega seoses emaettevõtja ostetud teenustelt tasutud käibemaksu mahaarvamine

Resolutsioon

| 1. | Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (muudetud nõukogu 10. aprilli 1995. aasta direktiiviga 95/7/EÜ) artikli 2 lõiget 1 ja artikli 4 lõikeid 1 ja 2 ning nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 2 lõiget 1 ja artikli 9 lõiget 1 tuleb tõlgendada selliselt, et tehingud, millega emaettevõtja võõrandab tütarettevõtja, milles talle kuulub 100 % osalus, kõik aktsiad ja oma osaluse kontrollitavas äriühingus, mille kõik aktsiad kuulusid varem talle, kusjuures emaettevõtja on nimetatud äriühingutele osutanud käibemaksuga maksustatavaid teenuseid, on käsitatav majandustegevusena, mis kuulub nimetatud direktiivide kohaldamisalasse. Kuid juhul, kui aktsiate võõrandamine on samastatav kogu ettevõtte või selle osa üleandmisega kuuenda direktiivi 77/388 (muudetud direktiiviga 95/7) artikli 5 lõike 8 või direktiivi 2006/112 artikli 19 esimese lõigu tähenduses ja tingimusel, et asjaomane liikmesriik on kasutanud nimetatud sätetes ette nähtud õigust, ei ole nimetatud tehing käsitatav käibemaksuga maksustatava majandustegevusena. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (muudetud nõukogu 10. aprilli 1995. aasta direktiiviga 95/7/EÜ) artikli 2 lõiget 1 ja artikli 4 lõikeid 1 ja 2 ning nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 2 lõiget 1 ja artikli 9 lõiget 1 tuleb tõlgendada selliselt, et tehingud, millega emaettevõtja võõrandab tütarettevõtja, milles talle kuulub 100 % osalus, kõik aktsiad ja oma osaluse kontrollitavas äriühingus, mille kõik aktsiad kuulusid varem talle, kusjuures emaettevõtja on nimetatud äriühingutele osutanud käibemaksuga maksustatavaid teenuseid, on käsitatav majandustegevusena, mis kuulub nimetatud direktiivide kohaldamisalasse. Kuid juhul, kui aktsiate võõrandamine on samastatav kogu ettevõtte või selle osa üleandmisega kuuenda direktiivi 77/388 (muudetud direktiiviga 95/7) artikli 5 lõike 8 või direktiivi 2006/112 artikli 19 esimese lõigu tähenduses ja tingimusel, et asjaomane liikmesriik on kasutanud nimetatud sätetes ette nähtud õigust, ei ole nimetatud tehing käsitatav käibemaksuga maksustatava majandustegevusena.

| 2. | Sellise aktsiate võõrandamise suhtes nagu põhikohtuasjas kuulub kohaldamisele kuuenda direktiivi 77/388 (muudetud direktiiviga 95/7) artikli 13 B osa punkti d alapunktis 5 ja direktiivi 2006/112 artikli 135 lõike 1 punktis f sätestatud käibemaksuvabastus. |
| --- | --- |

2.

Sellise aktsiate võõrandamise suhtes nagu põhikohtuasjas kuulub kohaldamisele kuuenda direktiivi 77/388 (muudetud direktiiviga 95/7) artikli 13 B osa punkti d alapunktis 5 ja direktiivi 2006/112 artikli 135 lõike 1 punktis f sätestatud käibemaksuvabastus.

| 3. | Aktsiate võõrandamisega seoses osutatud teenustelt tasutud sisendkäibemaksu võib maha arvata kuuenda direktiivi 77/388 (muudetud direktiiviga 95/7) artikli 17 lõigete 1 ja 2 ning direktiivi 2006/112 artikli 168 alusel, kui ostetud teenuste ja maksukohustuslase majandustegevuse vahel on otsene ja vahetu seos. Siseriiklikul kohtul tuleb kindlaks teha, võttes arvesse kõiki põhikohtuasjas arutusel olevate tehingutega seotud asjaolusid, kas nimetatud kulutused sisalduvad aktsiate müügihinnas või moodustavad maksukohustuslase majandustegevusega seoses tehtud tehingute hinna ühe koostisosa. |
| --- | --- |

3.

Aktsiate võõrandamisega seoses osutatud teenustelt tasutud sisendkäibemaksu võib maha arvata kuuenda direktiivi 77/388 (muudetud direktiiviga 95/7) artikli 17 lõigete 1 ja 2 ning direktiivi 2006/112 artikli 168 alusel, kui ostetud teenuste ja maksukohustuslase majandustegevuse vahel on otsene ja vahetu seos. Siseriiklikul kohtul tuleb kindlaks teha, võttes arvesse kõiki põhikohtuasjas arutusel olevate tehingutega seotud asjaolusid, kas nimetatud kulutused sisalduvad aktsiate müügihinnas või moodustavad maksukohustuslase majandustegevusega seoses tehtud tehingute hinna ühe koostisosa.

| 4. | Eelnevatele küsimustele vastamisel ei oma tähtsust asjaolu, et aktsiate võõrandamine toimub mitme tehinguga järk-järgult. |
| --- | --- |

4.

Eelnevatele küsimustele vastamisel ei oma tähtsust asjaolu, et aktsiate võõrandamine toimub mitme tehinguga järk-järgult.

---

(1)  ELT C 79, 29.3.2008.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/4

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus (Tribunal du travail d’Esch-sur-Alzette’i eelotsusetaotlus — Luksemburg) — Virginie Pontin versus T-Comalux SA

(Kohtuasi C-63/08) (1)

(Sotsiaalpoliitika - Rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate kaitse nende töökohal - Direktiiv 92/85/EMÜ - Artiklid 10 ja 12 - Keeld öelda töötaja tööleping üles raseduse algusest kuni rasedus- ja sünnituspuhkuse lõpuni - Isikutele ühenduse õigusest tulenevate õiguste kohtulik kaitse - Meeste ja naiste võrdne kohtlemine - Direktiiv 76/207/EMÜ - Artikli 2 lõike 7 kolmas lõik - Naise halvem kohtlemine seoses raseduse või rasedus- ja sünnituspuhkusega - Piirangud õiguskaitsevahenditele, mida saavad kasutada naised, kelle tööleping on üles öeldud nende raseduse ajal)

2009/C 312/05

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal du travail d’Esch-sur-Alzette

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Virginie Pontin

Kostja: T-Comalux SA

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Tribunal du travail d’Esch-sur-Alzette — Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 348, lk 1; ELT eriväljaanne 05/02, lk 110) artiklite 10 ja 12 tõlgendamine ning nõukogu 9. veebruari 1976. aasta direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (EÜT L 39, lk 40; ELT eriväljaanne 05/01, lk 187) artikli 2 tõlgendamine — Raseda töötaja kohtuliku kaitse ulatus töölepingu ülesütlemise korral — Siseriiklike õigusnormide, millega on raseda töötaja hagi suhtes töölepingu ülesütlemise korral kehtestatud sellised kindlaksmääratud lühikesed 8- või 15-päevased tähtajad ja mille alusel on selle hagi ulatus piiratud töötaja töölepingu säilitamise või tema tööle ennistamisega, võimaldamata talle määrata kahjuhüvitist, kooskõla eespool nimetatud direktiividega

Resolutsioon

| 1. | Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (kümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) artikleid 10 ja 12 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusaktid, mis näevad seoses artiklis 10 nimetatud rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate töölepingu ülesütlemise keeluga ette erilise õiguskaitsevahendi, mille kasutamine allub vaid sellele menetlusele kehtivatele normidele, kui nimetatud menetlusnormid ei ole ebasoodsamad kui samalaadsete siseriiklike hagide puhul (võrdväärsuse põhimõte) ega muuda ühenduse õiguskorraga antud õiguste kasutamist praktiliselt võimatuks või ülemäära raskeks (tõhususe põhimõte). Tööseadustiku artikli L. 337-1 lõike 1 neljandas lõigus sätestatud 15-päevane õigust lõpetav tähtaeg ei tundu seda tingimust täitvat, kuid seda tuleb siiski hinnata eelotsusetaotluse esitanud kohtul. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (kümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) artikleid 10 ja 12 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusaktid, mis näevad seoses artiklis 10 nimetatud rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate töölepingu ülesütlemise keeluga ette erilise õiguskaitsevahendi, mille kasutamine allub vaid sellele menetlusele kehtivatele normidele, kui nimetatud menetlusnormid ei ole ebasoodsamad kui samalaadsete siseriiklike hagide puhul (võrdväärsuse põhimõte) ega muuda ühenduse õiguskorraga antud õiguste kasutamist praktiliselt võimatuks või ülemäära raskeks (tõhususe põhimõte). Tööseadustiku artikli L. 337-1 lõike 1 neljandas lõigus sätestatud 15-päevane õigust lõpetav tähtaeg ei tundu seda tingimust täitvat, kuid seda tuleb siiski hinnata eelotsusetaotluse esitanud kohtul.

| 2. | Nõukogu 9. veebruari 1976. aasta direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiiviga 2002/73/EÜ) artiklit 2 koosmõjus sama muudetud direktiivi 76/207 artikliga 3 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus selline liikmesriigi õigusnorm, nagu on kehtestatud tööseadustiku artikliga L. 337-1, mis direktiivi 92/85 artiklis 10 ette nähtud kaitset täpsustades välistab rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate, kelle tööleping on üles öeldud nende raseduse ajal, võimaluse esitada neile töölepingu ülesütlemisega tekitatud kahju hüvitamise hagi, samas kui selline õigus on töölepingu ülesütlemise korral teistel töötajatel ning juhul, kui selline õiguskaitsevahendite piirang kujutab endast naise halvemat kohtlemist seoses rasedusega. Sellega on eelkõige tegemist juhul, kui nimetatud töötajatele töölepingu ülesütlemise korral antud ainukese hagi menetlusnormid ei järgi isikutele ühenduse õigusest tulenevate õiguste tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet, mida peab hindama eelotsusetaotluse esitanud kohus. |
| --- | --- |

2.

Nõukogu 9. veebruari 1976. aasta direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiiviga 2002/73/EÜ) artiklit 2 koosmõjus sama muudetud direktiivi 76/207 artikliga 3 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus selline liikmesriigi õigusnorm, nagu on kehtestatud tööseadustiku artikliga L. 337-1, mis direktiivi 92/85 artiklis 10 ette nähtud kaitset täpsustades välistab rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate, kelle tööleping on üles öeldud nende raseduse ajal, võimaluse esitada neile töölepingu ülesütlemisega tekitatud kahju hüvitamise hagi, samas kui selline õigus on töölepingu ülesütlemise korral teistel töötajatel ning juhul, kui selline õiguskaitsevahendite piirang kujutab endast naise halvemat kohtlemist seoses rasedusega. Sellega on eelkõige tegemist juhul, kui nimetatud töötajatele töölepingu ülesütlemise korral antud ainukese hagi menetlusnormid ei järgi isikutele ühenduse õigusest tulenevate õiguste tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet, mida peab hindama eelotsusetaotluse esitanud kohus.

---

(1)  ELT C 93, 12.4.2008.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/5

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 27. oktoobri 2009. aasta otsus (Landesgericht Linzi (Austria) eelotsusetaotlus) — Land Oberösterreich versus ČEZ, as

(Kohtuasi C-115/08) (1)

(Hagi, mille eesmärk on lõpetada kahjulike mõjutuste levimine kinnisasjale või selle levimise oht, mis on tingitud teise liikmesriigi territooriumil asuva tuumaelektrijaama tegevusest - Kohtu asukohariigis halduskorras loa saanud rajatistest lähtuvate kahjulike mõjutuste ja ohu talumise kohustus - Teistes liikmesriikides väljastatud lubade arvestamata jätmine - Võrdne kohtlemine - Kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeld Euratomi asutamislepingus käsitletud valdkondades)

2009/C 312/06

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landesgericht Linz

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Land Oberösterreich

Kostja: ČEZ, as

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Landesgericht Linz (Austria) — Kaupade vaba liikumise, asutamisvabaduse, kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu ja lojaalsuse põhimõtete tõlgendamine — Siseriiklik õigusnorm, mis näeb halduskorras loa saanud rajatise põhjustatud kahjulike mõjutuste korral ette ainult kahju hüvitamise hagi — Selle õigusnormi kohaldamine ainult siseriiklike ametiasutuste väljastatud lubade suhtes, mille tulemusena on teise liikmesriigi territooriumil asuvast rajatisest lähtuvate kahjulike mõjutuste korral võimalik esitada tsiviilõiguslik negatoorhagi — Temelíni tuumaelektrijaam

Resolutsioon

| 1. | Kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeluga Euratomi asutamislepingus käsitletud valdkondades on vastuolus liikmesriigi selliste õigusnormide kohaldamine, nagu on arutusel põhikohtuasjas, mille alusel ettevõtja vastu, kes on halduskorras saanud nõutavad load teise liikmesriigi territooriumil asuva tuumaelektrijaama käitamiseks, võib esitada hagi sellest rajatisest lähtuvate kahjulike mõjutuste naaberkinnisasjadele levimise või kahjulike mõjutuste ohu lõpetamiseks, samas kui ettevõtjate vastu, kellele kuulub kohtu asukohariigis asuv tootmisrajatis, mille jaoks nad on seal halduskorras loa saanud, sellist hagi esitada ei saa ja nende vastu võib esitada vaid hagi naaberkinnisasjale tegelikult tekitatud kahju hüvitamise nõudes. |
| --- | --- |

1.

Kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeluga Euratomi asutamislepingus käsitletud valdkondades on vastuolus liikmesriigi selliste õigusnormide kohaldamine, nagu on arutusel põhikohtuasjas, mille alusel ettevõtja vastu, kes on halduskorras saanud nõutavad load teise liikmesriigi territooriumil asuva tuumaelektrijaama käitamiseks, võib esitada hagi sellest rajatisest lähtuvate kahjulike mõjutuste naaberkinnisasjadele levimise või kahjulike mõjutuste ohu lõpetamiseks, samas kui ettevõtjate vastu, kellele kuulub kohtu asukohariigis asuv tootmisrajatis, mille jaoks nad on seal halduskorras loa saanud, sellist hagi esitada ei saa ja nende vastu võib esitada vaid hagi naaberkinnisasjale tegelikult tekitatud kahju hüvitamise nõudes.

| 2. | Liikmesriigi kohtul tuleb asjassepuutuvat siseriiklikku seadust kohaldades tõlgendada seda võimalikult suures ulatuses viisil, mis on kooskõlas ühenduse õiguse nõuetega. Juhul kui selline kooskõlas rakendamine ei ole võimalik, on liikmesriigi kohus kohustatud kohaldama ühenduse õigust täiel määral ja kaitsma õigusi, mis see üksikisikutele annab, ning jätma vajaduse korral kohaldamata mis tahes sätte selles osas, milles selle kohaldamine antud juhtumi asjaoludel annab ühenduse õigusega vastuolus oleva tulemuse. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigi kohtul tuleb asjassepuutuvat siseriiklikku seadust kohaldades tõlgendada seda võimalikult suures ulatuses viisil, mis on kooskõlas ühenduse õiguse nõuetega. Juhul kui selline kooskõlas rakendamine ei ole võimalik, on liikmesriigi kohus kohustatud kohaldama ühenduse õigust täiel määral ja kaitsma õigusi, mis see üksikisikutele annab, ning jätma vajaduse korral kohaldamata mis tahes sätte selles osas, milles selle kohaldamine antud juhtumi asjaoludel annab ühenduse õigusega vastuolus oleva tulemuse.

---

(1)  ELT C 142, 7.6.2008.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/5

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus (Tallinna Halduskohtu eelotsusetaotlus — Eesti Vabariik) — Rakvere Lihakombinaat AS versus Põllumajandusministeerium, Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskus

(Kohtuasi C-140/08) (1)

(Ühine tollitariifistik - Kombineeritud nomenklatuur - Tariifne klassifitseerimine - Kuke ja kana külmutatud tükid või rups - Eesti ühinemine - Üleminekumeetmed - Põllumajandussaadused - Ülemäärased varud - Määrus (EÜ) nr 1972/2003)

2009/C 312/07

Kohtumenetluse keel: eesti

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tallinna Halduskohus

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Rakvere Lihakombinaat AS

Kostjad: Põllumajandusministeerium, Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskus

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Tallinna Halduskohus — Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382) I lisa ning komisjoni 10. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1972/2003 Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisel põllumajandustoodetega kauplemise suhtes võetavate üleminekumeetmete kohta (ELT L 293, lk 3; ELT eriväljaanne 03/40, lk 474) artikli 4 lõigete 1 ja 2 tõlgendamine — Mehaaniliste vahenditega eraldatud, külmutatud, mehaaniliselt konditustatud kanaliha — Klassifitseerimine kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 0207 14 10 (kana ja kuke külmutatud tükid, kondita) või rubriiki 0207 14 99 (kana ja kuke külmutatud rups, muud) — Ettevõtjate põllumajandustoodete ülemääraste varude maks — Ülekandevaru ja ülemäärase varu koguse kindlaksmääramine kõnealuse maksuga maksustamiseks

Resolutsioon

| 1. | Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, mida on muudetud komisjoni 11. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1789/2003, tuleb tõlgendada nii, et sellised tooted, nagu need, mis on põhikohtuasjas kõne all, mis koosnevad külmutatud lihamassist, mis on saadud kukkede ja kanade mehaanilisel konditustamisel ja mis on mõeldud inimtoiduks, tuleb klassifitseerida kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 0207 14 10. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, mida on muudetud komisjoni 11. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1789/2003, tuleb tõlgendada nii, et sellised tooted, nagu need, mis on põhikohtuasjas kõne all, mis koosnevad külmutatud lihamassist, mis on saadud kukkede ja kanade mehaanilisel konditustamisel ja mis on mõeldud inimtoiduks, tuleb klassifitseerida kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 0207 14 10.

| 2. | Komisjoni 10. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1972/2003 Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisel põllumajandustoodetega kauplemise suhtes võetavate üleminekumeetmete kohta (muudetud komisjoni 10. veebruari 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 230/2004) artikli 4 lõikega 2 ei ole vastuolus selline siseriiklik õigusnorm nagu üleliigse laovaru tasu seaduse (muudetud 25. jaanuaril 2007 vastu võetud seadusega) § 6 lõige 1, mille kohaselt määratakse ettevõtja üleliigne laovaru kindlaks nii, et 1. mail 2004 tegelikult ettevõtja valduses olnud laovarust arvestatakse maha ülekandevaru, mis arvutatakse eelnenud nelja tegutsemisaasta 1. mai keskmise laovaru alusel, mida suurendatakse 1,2 korda vastavalt asjassepuutuvas liikmesriigis sellel nelja-aastasel ajavahemikul täheldatud põllumajandustoodangu kasvule. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni 10. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1972/2003 Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisel põllumajandustoodetega kauplemise suhtes võetavate üleminekumeetmete kohta (muudetud komisjoni 10. veebruari 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 230/2004) artikli 4 lõikega 2 ei ole vastuolus selline siseriiklik õigusnorm nagu üleliigse laovaru tasu seaduse (muudetud 25. jaanuaril 2007 vastu võetud seadusega) § 6 lõige 1, mille kohaselt määratakse ettevõtja üleliigne laovaru kindlaks nii, et 1. mail 2004 tegelikult ettevõtja valduses olnud laovarust arvestatakse maha ülekandevaru, mis arvutatakse eelnenud nelja tegutsemisaasta 1. mai keskmise laovaru alusel, mida suurendatakse 1,2 korda vastavalt asjassepuutuvas liikmesriigis sellel nelja-aastasel ajavahemikul täheldatud põllumajandustoodangu kasvule.

| 3. | Määrusega nr 1972/2003 ei ole vastuolus ettevõtja üleliigse laovaru maksustamine ka siis, kui ettevõtja tõendab, et ta selle laovaru turustamisest pärast 1. maid 2004 kasu ei saanud. |
| --- | --- |

3.

Määrusega nr 1972/2003 ei ole vastuolus ettevõtja üleliigse laovaru maksustamine ka siis, kui ettevõtja tõendab, et ta selle laovaru turustamisest pärast 1. maid 2004 kasu ei saanud.

---

(1)  ELT C 171, 5.7.2008.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/6

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus (Østre Landsreti eelotsusetaotlus — Taani) — NCC Construction Danmark A/S versus Skatteministeriet

(Kohtuasi C-174/08) (1)

(Kuues käibemaksudirektiiv - Artikli 19 lõige 2 - Sisendkäibemaksu mahaarvamine - Segamaksukohustuslased - Kaubad ja teenused, mida kasutatakse üheaegselt nii maksustatud tegevuseks kui ka maksuvabaks tegevuseks - Mahaarvatava osa arvutamine - Juhusliku kinnisvaratehingu mõiste - Tarnimine iseendale - Neutraalse maksustamise põhimõte)

2009/C 312/08

Kohtumenetluse keel: taani

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Østre Landsret

Põhikohtuasja pooled

Hageja: NCC Construction Danmark A/S

Kostja: Skatteministeriet

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Østre Landsret — Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas artikli 19 lõike 2 teise lause tõlgendamine — Ehitusettevõtja, kes tegeleb selliste kinnisasjade müügiga, mille ta on ehitanud enda nimel edasimüümise eesmärgil — Kaubad ja teenused, mida kasutatakse üheaegselt nii tehinguteks, mille puhul võib sisendkäibemaksu maha arvata, kui ka tehinguteks, mille puhul seda teha ei või — Mahaarvatava osa arvutamine — Juhuslike kinnisvaratehingute mõiste

Resolutsioon

| 1. | Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas artikli 19 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et ehitusettevõtja poolt tema enda arvel ehitatud ehitise müüki ei saa käsitada „juhusliku kinnisvaratehinguna” selle sätte tähenduses, kui see tegevus on tema maksustatava majandustegevuse otsene, püsiv ja vajalik laiendamine. Seda arvestades ei ole vaja täpselt kindlaks teha, millises ulatuses see müügitegevus eraldi käsitletuna hõlmab nende kaupade ja teenuste kasutamist, millelt tuleb tasuda käibemaksu. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas artikli 19 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et ehitusettevõtja poolt tema enda arvel ehitatud ehitise müüki ei saa käsitada „juhusliku kinnisvaratehinguna” selle sätte tähenduses, kui see tegevus on tema maksustatava majandustegevuse otsene, püsiv ja vajalik laiendamine. Seda arvestades ei ole vaja täpselt kindlaks teha, millises ulatuses see müügitegevus eraldi käsitletuna hõlmab nende kaupade ja teenuste kasutamist, millelt tuleb tasuda käibemaksu.

| 2. | Neutraalse maksustamise põhimõttega ei ole vastuolus, et ehitusettevõtjal, kes tasub käibemaksu enda arvel teostatud ehitusteenuselt (tarne iseendale), ei ole õigust maha arvata kogu käibemaksu, mis ta tasub seoses selle ehitusteenuse üldkuludega, kuna enda arvel püstitatud ehitiste müügist tekkiv käive on käibemaksust vabastatud. |
| --- | --- |

2.

Neutraalse maksustamise põhimõttega ei ole vastuolus, et ehitusettevõtjal, kes tasub käibemaksu enda arvel teostatud ehitusteenuselt (tarne iseendale), ei ole õigust maha arvata kogu käibemaksu, mis ta tasub seoses selle ehitusteenuse üldkuludega, kuna enda arvel püstitatud ehitiste müügist tekkiv käive on käibemaksust vabastatud.

---

(1)  ELT C 171, 5.7.2008.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/7

---

Euroopa Kohtu (teine koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Iirimaa

(Kohtuasi C-188/08) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Direktiiv 75/442/EMÜ - Jäätmed - Maapiirkondades olmereovee kõrvaldamine septikute kaudu - Muude õigusnormidega hõlmamata jäätmed - Üle võtmata jätmine)

2009/C 312/09

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: S. Pardo Quintillán, D. Lawunmi ja M. Wilderspin)

Kostja: Iirimaa (esindaja: D. O’Hagan)

Kohtuasja ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ jäätmete kohta (EÜT L 194, lk 39; ELT eriväljaanne 15/01, lk 23), mida on muudetud nõukogu 18. märtsi 1991. aasta direktiiviga 91/156/EMÜ (EÜT L 78, lk 32; ELT eriväljaanne 15/02, lk 3), artiklite 4, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13 ja 14 rikkumine seoses olmereovee kõrvaldamisega septikute kaudu — Muude õigusaktidega hõlmamata jäätmed

Resolutsioon

| 1. | Kuna Iirimaa ei ole vastu võtnud — välja arvatud Cavani krahvkonnas — kõiki vajalikke õigus- ja haldusnorme, et täita nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ jäätmete kohta, mida on muudetud nõukogu 18. märtsi 1991. aasta direktiiviga 91/156/EMÜ, artikleid 4 ja 8 seoses maapiirkondades olmereovee kõrvaldamisega septikute ja muude individuaalsete veepuhastussüsteemide kaudu, siis on Iirimaa rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Kuna Iirimaa ei ole vastu võtnud — välja arvatud Cavani krahvkonnas — kõiki vajalikke õigus- ja haldusnorme, et täita nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ jäätmete kohta, mida on muudetud nõukogu 18. märtsi 1991. aasta direktiiviga 91/156/EMÜ, artikleid 4 ja 8 seoses maapiirkondades olmereovee kõrvaldamisega septikute ja muude individuaalsete veepuhastussüsteemide kaudu, siis on Iirimaa rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi.

| 2. | Mõista kolm neljandikku Euroopa Ühenduste Komisjoni kohtukuludest välja Iirimaalt, kes kannab ühtlasi ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista kolm neljandikku Euroopa Ühenduste Komisjoni kohtukuludest välja Iirimaalt, kes kannab ühtlasi ise oma kohtukulud.

| 3. | Jätta neljandik Euroopa Ühenduste Komisjoni kohtukuludest tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta neljandik Euroopa Ühenduste Komisjoni kohtukuludest tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 197, 2.8.2008.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/7

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Soome Vabariik

(Kohtuasi C-246/08) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Kuues käibemaksudirektiiv - Artikli 2 punkt 1, artikli 4 lõiked 1 ja 2 - Mõiste „majandustegevus” - Riigi õigusabibürood - Õigusabiteenused, mida kohtumenetluse raames osutatakse saajale osalise hüvitise eest - Osutatud teenuse ja saadud tasu vahelise otsese seose mõiste)

2009/C 312/10

Kohtumenetluse keel: soome

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: P. Aalto ja D. Triantafyllou)

Kostja: Soome Vabariik (esindaja: A. Guimaraes-Purokoski)

Kohtuasja ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Nõukogu 17. mai 1977. aasta direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23) artikli 2 punkti 1 ja artikli 4 lõigete 1, 2 ja 5 rikkumine — Siseriiklikud õigusnormid, millega on sätestatud õigusteenuste käibemaksuga maksustamisel erinev kohtlemine olenevalt sellest, kas neid osutavad eranõustajad või riigi õigusabibüroodes töötavad juristid — Konkurentsi moonutamine

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Euroopa Ühenduste Komisjonilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Euroopa Ühenduste Komisjonilt.

---

(1)  ELT C 209, 15.8.2008.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/8

---

Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Itaalia Vabariik

(Kohtuasi C-249/08) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Ühine kalanduspoliitika - Kalavarude säilitamine - Kalandussektoris rakendatav kontrollisüsteem - Määrus (EÜ) nr 894/97 - Artikkel 11 - Määrus (EMÜ) nr 2241/87 - Artikli 1 lõiked 1 ja 2 - Määrus (EMÜ) nr 2847/93 - Artikli 2 lõige 1 ja artikli 31 lõiked 1 ja 2 - Triivvõrkude keeld - Sellise tõhusa kontrollisüsteemi puudumine, millega tagada sellest keelust kinnipidamine)

2009/C 312/11

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: K. Banks ja C. Cattabriga)

Kostja: Itaalia Vabariik (esindajad: I. Bruni ja avvocato dello Stato F. Arena)

Kohtuasja ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2241/87, teatavate kontrollimeetmete kehtestamise kohta kalanduses (EÜT L 207, lk 1), artikli 1 lõike 1 ning nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem (EÜT L 261, lk 1; ELT eriväljaanne 04/02, lk 70), artikli 2 lõike 1 ja artikli 31 lõigete 1 ja 2 rikkumine — Kalalaevade ja nende tegevuse inspekteerimine ja kontrollimine — Kehtivate õigusnormide täitmatajätmisel võetavad meetmed — Triivvõrkude pardal hoidmist või kasutamist puudutavad sätted

Resolutsioon

| 1. | Kuna Itaalia Vabariik ei ole võtnud vajalikke meetmeid, et kontrollida ja inspekteerida adekvaatselt tema territooriumil ning tema suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes toimuvat kalapüüki ning teostada selle üle adekvaatset järelevalvet, eriti mis puudutab triivvõrkude pardal hoidmist ja kasutamist reguleerivate õigusnormide järgimist, ning ei ole piisaval määral taganud adekvaatsete meetmete võtmist isikute suhtes, kes on rikkunud triivvõrkude pardal hoidmist ja kasutamist käsitlevaid ühenduse õigusnorme, seda eeskätt seeläbi, et ei ole nimetatud eeskirjade rikkujate suhtes kohaldanud hoiatavaid sanktsioone, siis on Itaalia Vabariik rikkunud kohustusi, mis tulenevad nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2241/87 teatavate kontrollimeetmete kehtestamise kohta kalanduses artikli 1 lõikest 1 ning nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem (muudetud nõukogu 17. detsembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2846/98), artikli 2 lõikest 1 ja artikli 31 lõigetest 1 ja 2. |
| --- | --- |

1.

Kuna Itaalia Vabariik ei ole võtnud vajalikke meetmeid, et kontrollida ja inspekteerida adekvaatselt tema territooriumil ning tema suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes toimuvat kalapüüki ning teostada selle üle adekvaatset järelevalvet, eriti mis puudutab triivvõrkude pardal hoidmist ja kasutamist reguleerivate õigusnormide järgimist, ning ei ole piisaval määral taganud adekvaatsete meetmete võtmist isikute suhtes, kes on rikkunud triivvõrkude pardal hoidmist ja kasutamist käsitlevaid ühenduse õigusnorme, seda eeskätt seeläbi, et ei ole nimetatud eeskirjade rikkujate suhtes kohaldanud hoiatavaid sanktsioone, siis on Itaalia Vabariik rikkunud kohustusi, mis tulenevad nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2241/87 teatavate kontrollimeetmete kehtestamise kohta kalanduses artikli 1 lõikest 1 ning nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem (muudetud nõukogu 17. detsembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2846/98), artikli 2 lõikest 1 ja artikli 31 lõigetest 1 ja 2.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Itaalia Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Itaalia Vabariigilt.

---

(1)  ELT C 209, 15.8.2008.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/8

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Rootsi Kuningriik

(Kohtuasi C-274/08) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Direktiiv 2003/54/EÜ - Artikli 15 lõige 2 - Artikli 23 lõige 2 - Elektri siseturg - Siseriiklike võrkudega ühendamise ja juurdepääsu tingimuste, sealhulgas edastamise ja jaotamise tariifide arvutamise või kehtestamise aluseks oleva metoodika eelnev heakskiitmine - Siseriiklik reguleeriv asutus)

2009/C 312/12

Kohtumenetluse keel: rootsi

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: B. Schima ja P. Dejmek)

Kostja: Rootsi Kuningriik (esindaja: A. Falk)

Kohtuasja ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ (EÜT L 176, lk 37; ELT eriväljaanne 12/02, lk 211), artikli 15 lõike 2 punktide b ja c ning artikli 23 lõike 2 punkti a rikkumine — Vertikaalselt integreeritud ettevõtjas tootmis- ja jaotamishuvide vahelise funktsionaalse eraldatuse tagamata jätmine — Reguleerivale asutusele kohustuse kehtestada või enne jõustumist heaks kiita siseriiklike võrkudega ühendamise või neile juurdepääsu tingimuste kehtestamise metoodika panemata jätmine

Resolutsioon

| 1. | Kuna Rootsi Kuningriik






  — | ei ole võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ, artikli 15 lõike 2 punktide b ja c kohaselt vastu vajalikke õigusnorme, et tagada vertikaalselt integreeritud ettevõtjas tootmis- ja jaotamishuvide vaheline funktsionaalne eraldatus, |
| --- | --- | --- |

1.

Kuna Rootsi Kuningriik

—

ei ole võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ, artikli 15 lõike 2 punktide b ja c kohaselt vastu vajalikke õigusnorme, et tagada vertikaalselt integreeritud ettevõtjas tootmis- ja jaotamishuvide vaheline funktsionaalne eraldatus,

| — | ega ole pannud siseriiklikule reguleerivale asutusele direktiivi 2003/54 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt kohustust kehtestada või enne jõustumist heaks kiita vähemalt metoodika, mida kasutatakse siseriiklike võrkudega ühendamise ja neile juurdepääsu tingimuste, sealhulgas edastamise ja jaotamise tariifide arvutamisel või kehtestamisel, |
| --- | --- |

—

ega ole pannud siseriiklikule reguleerivale asutusele direktiivi 2003/54 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt kohustust kehtestada või enne jõustumist heaks kiita vähemalt metoodika, mida kasutatakse siseriiklike võrkudega ühendamise ja neile juurdepääsu tingimuste, sealhulgas edastamise ja jaotamise tariifide arvutamisel või kehtestamisel,

siis on ta rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Rootsi Kuningriigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Rootsi Kuningriigilt.

---

(1)  ELT C 236, 13.9.2008.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/9

---

Euroopa Kohtu (kuues koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Belgia Kuningriik

(Kohtuasi C-474/08) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju, artikli 23 lõigete 2 ja 5 nõuetekohaseks ülevõtmiseks vajalike õigus- ja haldusnormide vastu võtmata jätmine - Reguleeriva asutuse volitused elektrisektoris)

2009/C 312/13

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: M. Patakia ja B. Schima)

Kostja: Belgia Kuningriik (esindajad: C. Pochet, advokaadid J. Scalais ja O. Vanhulst)

Kohtuasja ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ (EÜT L 176, lk 37; ELT eriväljaanne 12/02, lk 211) artikli 23 lõigete 2 ja 5 nõuetekohaseks ülevõtmiseks vajalike õigus- ja haldusnormide vastu võtmata jätmine — Reguleeriva asutuse volitused elektrisektoris

Resolutsioon

| 1. | Kuna Belgia Kuningriik






  — | ei ole sätestanud, et otsuste peale, millega keeldutakse jaotusvõrgule juurdepääsust või elektrienergia edastamisest, saab kaevata reguleerivale asutusele, kes peab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ, artikli 23 lõike 5 alusel tegema kahe kuu jooksul siduva otsuse; |
| --- | --- | --- |

1.

Kuna Belgia Kuningriik

—

ei ole sätestanud, et otsuste peale, millega keeldutakse jaotusvõrgule juurdepääsust või elektrienergia edastamisest, saab kaevata reguleerivale asutusele, kes peab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ, artikli 23 lõike 5 alusel tegema kahe kuu jooksul siduva otsuse;

| — | andis volituse määrata teatavaid elektriedastamisrajatisi puudutavas osas tariifide arvutamise olulised asjaolud kindlaks reguleeriva ameti asemel muule ametile, rikkudes nii direktiivi 2003/54 artikli 23 lõike 2 punkti a |
| --- | --- |

—

andis volituse määrata teatavaid elektriedastamisrajatisi puudutavas osas tariifide arvutamise olulised asjaolud kindlaks reguleeriva ameti asemel muule ametile, rikkudes nii direktiivi 2003/54 artikli 23 lõike 2 punkti a

rikkus Belgia Kuningriik sellest direktiivist tulenevaid kohustusi.

| 2. | Mõista kohtukulud Belgia Kuningriigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud Belgia Kuningriigilt.

---

(1)  ELT C 32, 7.2.2009.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/9

---

Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Poola Vabariik

(Kohtuasi C-551/08) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Direktiiv 2005/68/EÜ - Edasikindlustustegevus sõltumatu tegevusena - Tegevuse alustamine ja jätkamine - Direktiivist varasemad siseriiklikud õigusnormid - Ettenähtud tähtajaks ülevõtmata või teatamata jätmine)

2009/C 312/14

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: N. Yerrell ja M. Kaduczak)

Kostja: Poola Vabariik (esindaja: M. Dowgielewicz)

Kohtuasja ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2005. aasta direktiivi 2005/68/EÜ, mis käsitleb edasikindlustust ja millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ning direktiive 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ (ELT L 323, lk 1), täitmiseks vajalike õigusnormide ettenähtud tähtajaks vastu võtmata jätmine

Resolutsioon

| 1. | Kuna Poola Vabariik ei ole vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2005. aasta direktiivi 2005/68/EÜ, mis käsitleb edasikindlustust ja millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ning direktiive 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ, ning ei ole Euroopa Ühenduste Komisjonile edastanud selle direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud siseriiklike õigusnormide teksti, siis on Poola Vabariik jätnud täitmata sellest direktiivist, ning eelkõige selle direktiivi artiklist 64 tulenevad kohustused. |
| --- | --- |

1.

Kuna Poola Vabariik ei ole vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2005. aasta direktiivi 2005/68/EÜ, mis käsitleb edasikindlustust ja millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ning direktiive 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ, ning ei ole Euroopa Ühenduste Komisjonile edastanud selle direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud siseriiklike õigusnormide teksti, siis on Poola Vabariik jätnud täitmata sellest direktiivist, ning eelkõige selle direktiivi artiklist 64 tulenevad kohustused.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt.

---

(1)  ELT C 55, 7.3.2009.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/10

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 1. juulil 2009 — Handelsmaatschappij J. van Hilst jt versus The Jaguar Collection Limited jt

(Kohtuasi C-238/09)

2009/C 312/15

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Handelsmaatschappij J. van Hilst jt

Kostjad: The Jaguar Collection Limited jt

Euroopa Kohus kustutas kohtuasja registrist 20. juuli 2009. aasta määrusega.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/10

---

12. augustil 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Poola Vabariik

(Kohtuasi C-326/09)

2009/C 312/16

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: M. van Beek ja M. Kaduczak)

Kostja: Poola Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Poola Vabariik ei ole vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (1) täitmiseks või vähemalt ei ole komisjoni nende normide vastuvõtmisest teavitanud, siis on Poola Vabariik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Poola Vabariik ei ole vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (1) täitmiseks või vähemalt ei ole komisjoni nende normide vastuvõtmisest teavitanud, siis on Poola Vabariik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivi 2004/113/EÜ ülevõtmise tähtaeg möödus 21. detsembril 2007.

---

(1)  ELT L 373, lk 37.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/10

---

17. augustil 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Poola Vabariik

(Kohtuasi C-331/09)

2009/C 312/17

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: K. Gross ja A. Stobiecka-Kuik)

Kostja: Poola Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et Poola Vabariik on rikkunud EÜ artikli 249 neljandat lõiku ning komisjoni 23. oktoobri 2007. aasta otsust Poola riigiabi C 23/06 (ex NN 35/06) kohta terasetootjale Technologie Buczek Gruppe (teatavaks tehtud toimiku numbri all K[2007] 5087, avaldatud ELT 2008, L 116), kuna ta ei ole täitnud sellest otsusest tulenevaid kohustusi või ei ole komisjoni nende kohustuste täitmisest teavitanud; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et Poola Vabariik on rikkunud EÜ artikli 249 neljandat lõiku ning komisjoni 23. oktoobri 2007. aasta otsust Poola riigiabi C 23/06 (ex NN 35/06) kohta terasetootjale Technologie Buczek Gruppe (teatavaks tehtud toimiku numbri all K[2007] 5087, avaldatud ELT 2008, L 116), kuna ta ei ole täitnud sellest otsusest tulenevaid kohustusi või ei ole komisjoni nende kohustuste täitmisest teavitanud;

| — | mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Komisjon tegi 23. oktoobril 2007 otsuse, milles nõudis abi tagastamist Poola terasetootjalt Technologie Buczek Gruppe, eeskätt Technologie Buczek SA-lt (edaspidi „TB”) ja tema tütarettevõtjatelt Huta Buczek (edaspidi „HB”) ja Buczek Automotive (edaspidi „BA”), kes ei olnud eelnevalt heakskiidetud reorganiseerimisplaani nõuetekohaselt ellu viinud ning sai edaspidi ühenduse õigusega vastuolus olevat tegevusabi. See tegevusabi seisnes avalik-õiguslike kohustuste täitmata jätmises. Poola Vabariiki teavitati otsusest 24. oktoobril 2007 tema alalise esindaja kaudu Euroopa Liidu juures. Ühtlasi tegi komisjon Poola Vabariigile ülesandeks võtta kõik vajalikud meetmed õigusvastaselt antud tegevusabi tagasisaamiseks.

Hagi esitamise ajaks ei ole tagastatud HB-le ja BA-le antud abi.

Poola ametiasutuste andmetel on abi tagasinõudmise olulise viibimise põhjuseks lisaks puhttehnilistele takistustele ka Poola pankrotiõiguse eeskirjad. Poola ametiasutused selgitasid, et käesolevas otsuses käsitletav riigiabi seisnes TB kohustuste täitmata jätmises, kuigi tegelikult said sellest abist kasu viimase tütarettevõtjad. Sellises olukorras vastutas TB formaalselt kõigi kohustuste täitmise eest, sh HB-lt ja BA-lt tagasinõutavate summade eest. Poola õigusnormide kohaselt ei saa selliseid nõudeid maha kanda, va kui tegemist on täieliku võimatuse juhuga. Kui need nõuded antaks üles, siis oleks TB pankrotihaldur kohustatud need võlasummad tasuma, kaasates selleks tütarettevõtjatelt tagasinõutavad summad. Kui need summad makstaks tagasi, siis langeks ära õiguslik alus nende nõudmiseks HB-lt ja BA-lt.

Komisjoni arvates ei piisa siiski sellest, et Poola Vabariik võtab kõik tema käsutuses olevad meetmed. Nende meetmete tulemus peab olema otsuse tõhus ja viivitamatu täitmine; vastasel juhul tuleb lähtuda sellest, et Poola Vabariik ei ole oma kohustusi täitnud. Liikmesriik on rikkunud oma tagasinõudmise kohustust, kui meetmed, mis ta selleks on võtnud, ei mõjuta mingil moel asjaomase summa tegelikku tagastamist.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/11

---

1. septembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Poola Vabariik

(Kohtuasi C-349/09)

2009/C 312/18

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: K. Herrmann ja M. Simerdova)

Kostja: Poola Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Poola Vabariik ei ole täielikult üle võtnud komisjoni 8. aprilli 2005. aasta direktiivi 2005/28/EÜ, millega kehtestatakse inimtervishoius kasutatavate uuritavate ravimite hea kliinilise tava põhimõtted ja suunised ning nõuded nimetatud ravimite tootmis- ja impordilubadele (1), ega ole igatahes edastanud komisjonile vastavaid õigusnorme, siis on Poola Vabariik rikkunud selle direktiivi artiklist 31 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Poola Vabariik ei ole täielikult üle võtnud komisjoni 8. aprilli 2005. aasta direktiivi 2005/28/EÜ, millega kehtestatakse inimtervishoius kasutatavate uuritavate ravimite hea kliinilise tava põhimõtted ja suunised ning nõuded nimetatud ravimite tootmis- ja impordilubadele (1), ega ole igatahes edastanud komisjonile vastavaid õigusnorme, siis on Poola Vabariik rikkunud selle direktiivi artiklist 31 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivi 2005/28/EÜ ülevõtmise tähtaeg möödus 29. jaanuaril 2006.

---

(1)  ELT L 91, lk 13.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/11

---

Centre de Promotion de l’Emploi par la Micro-Entreprise (CPEM) 2. septembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (teine koda) 30. juuni 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-444/07: Centre de Promotion de l’Emploi par la Micro-Entreprise (CPEM) versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi C-350/09 P)

2009/C 312/19

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Centre de Promotion de l’Emploi par la Micro-Entreprise (CPEM) (esindaja: advokaat C. Bonnefoi)

Teine menetluspool: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

| — | tühistada Esimese Astme Kohtu otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Esimese Astme Kohtu otsus;

| — | rahuldada esimeses kohtuastmes esitatud nõuded täielikult või osaliselt; |
| --- | --- |

—

rahuldada esimeses kohtuastmes esitatud nõuded täielikult või osaliselt;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitab oma hagi toetuseks kolmteist väidet seoses Esimese Astme Kohtu otsusega jätta rahuldamata tema nõue tühistada komisjoni 4. oktoobri 2007. aasta otsus, millega tühistati 17. augusti 1999. aasta otsusega K(1999) 2645 määratud Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) abi.

Esiteks väidab hageja, et Esimese Astme Kohus rikkus võrdse kohtlemise põhimõtet, kuivõrd ta ei täitnud poolte argumentide võrdse kaalu nõudeid. Piirdudes korduvate märkustega, et komisjon lükkas CPEM-i argumendid tagasi või ümber, ei täpsusta Esimese Astme Kohus tegelikult ei komisjoni argumente ega ka seda, mis moel need hageja omi tagasi või ümber lükkavad, mis loob tasakaalutuse vaidluselementide esitlemisel ja selle tagajärjena ka kohtuotsuses.

Teiseks väidab CPEM, et Esimese Astme Kohus rikkus õigusnormi, keeldudes tunnistamast komisjoni „kaasvastutust”, kuivõrd komisjon oli teadlik etteheidetavatest asjaoludest, kuid ei olnud subsideeritava projekti teostamise perioodiliste kontrollide käigus võtnud ühtki meedet, et blokeerida ettemaksete ja lõppmakse tegemine. CPEM-ile pandud kohustus tagastada antud abi täies ulatuses on seega põhjendamatu, võttes arvesse CPEM-i esitatud argumente, mis panevad tekitatud kahjustavas olukorras igal juhul komisjonile kaasvastutuse.

Kolmandaks väidab hageja, et Esimese Astme Kohus on teinud vea ja jättis hindamata tema argumendid seoses kontrolli õiguslike aluste valikuga, mis oli ebaseaduslikud selles osas, kus selle läbiviimise aluseks olid teised õigusnormid kui need, mille alusel kontrolli ametlikult tehakse.

Neljandaks viitab hageja sellele, et Esimese astme Kohus rikkus õigusnormi, kui ta kuulutas vastuvõetamatuks tema nõuded saada hüvitist maine avaliku kahjustamise eest. Kohalikule ajakirjandusele oli OLAF andmed tegelikult juba esitanud, samas kui CPEM ei olnud veel saanud teatist kohandusotsuse kohta. Nendel asjaoludel põhjustas selle teabe avalikkuseni viimine tõsist kahju sellise organisatsiooni mainele, kes tegutseb üldistes huvides, kellel ei ole oma vahendeid ega kliente ning keda rahastavad üksnes avalik- ja eraõiguslikud toetajad.

Viiendaks väidab hageja, et Esimese Astme Kohus rikkus õigusnormi ja eiras proportsionaalsuse põhimõtet, kui ta jättis rahuldamata tema personalile sümboolse hüvitise maksmise nõude, kuna advokaadil puudus eripädevus, samas kui Esimese Astme Kohus ei hinnanud vigu, millele CPEM viitas seoses OLAF-i uurijatele ja komisjoni ametnikele antud pädevusega.

Kuuendaks heidab CPEM Esimese Astme Kohtule ette õigusnormi rikkumist, kuna ta vähendas kaebuse valdkonda ja esimese väite hindamist üksnes kaitseõiguste tagamise küsimusele, kuigi ta viitas sõnaselgelt kaitse põhiõigustele ja õiguse üldpõhimõtetele.

Seitsmendaks väidab CPEM, et Esimese Astme Kohus rikkus õigusnormi ka sellega, et vähendas kaitseõiguste tagamise valdkonda ainsale võimalusele, et huve kahjustava otsuse adressaadid asetataks olukorda, kus nad saavad tegelikult esitada oma seisukoha. Kaitseõiguste tagamisel on hoopis laiem ulatus. Pealegi on OLAF-i ja komisjoniga peetud arutelude „tõhusus” ja kõigi käesolevat juhtumit puudutavate tõendite „hoolikas ja erapooletu” hindamine antud juhul äärmiselt küsitav, kuna OLAF ei ole edastanud CPEM-i vastu suunatud nõuete sisu.

Kaheksandaks heidab hageja Esimese Astme Kohtule ette täpsemalt seda, et viimane rikkus õigusnormi niivõrd, kuivõrd ta leidis, et ajakirjanduse teavitamine sanktsiooni sisaldava haldusotsuse sisust isegi enne seda, kui abi saajale oli sellest teatatud, ei kujuta endast kaitseõiguste rikkumist.

Üheksandaks heidab CPEM Esimese Astme Kohtule ette, et ta tegi vea ja jättis kõrvale tema väite selle kohta, et vaidlustatud otsuseni viinud menetluse käigus ei järginud komisjon kaitseõigusi ja süütuse presumptsiooni, õiguskindluse, tasakaalu ja neutraalse hindamise põhimõtteid. Nende üldiste õiguspõhimõtete järgimine peab tegelikult olema tagatud mitte ainult haldusmenetlustes, mis võivad viia sanktsioonideni, vaid ka eelnevates uurimismenetlustes.

Kümnendaks väidab hageja, et Esimese Astme Kohus rikkus õigusnormi, kui ta eiras mittetulundusorganisatsiooni mõistet prantsuse õiguses ning ühtlasi ka suhteid, mis sellisel organisatsioonil võivad olla ja peavad olema erinevate kohalike organitega. Seega kordas ta komisjoni ja OLAF-i algselt tehtud viga, kes käsitlesid CPEM-i ja kohalike organite — s.h Marseille’ linna — vahelisi suhteid tõsise rikkumisena.

Üheteistkümnendaks heidab hageja Esimese Astme Kohtule ette faktiviga, kui ta märkis, et CPEM-i arvates ei saa „Projekti läbiviija juhistele” tugineda, ja jättis tema sellekohased argumendid kõrvale, samas kui ta tegelikult leiab, et juhistele saab tugineda, ja heitis vaid ette erinevate versioonide olemasolu, mis viib õigusliku ebakindluseni ja võistlevuse põhimõtte eiramiseni.

Kaheteistkümnendaks väidab CPEM, et Esimese Astme Kohus tõlgendas vääralt mõistet „hinnang”, kasutades komisjoni õiguslikult ebakorrektset argumenti, nimelt argumenti, et kulude imputeerimise tehnika oli lubatud ESF-i poolt kaetud „klassikalistes” projektides, kuid oli keelatud määruse nr 4255/88 (1) artikli 6 lõike 1 alusel pilootprojektides.

Kolmeteistkümnendaks ja viimaseks heidab hageja ette, et Esimese Astme Kohus ei järginud õiguskindluse põhimõtet, kui ta vältis arutelu määruse nr 1605/2002 (2) kohaldamatusel tugineva väite üle, määruse, millel tugineb OLAF-i ja komisjoni otsus, samas kui asjaolude asetleidmise ajal kehtis 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärus (3). Lisaks palub CPEM Euroopa Kohtu kodukorra artikli 47 lõike 1 lõikude 2 ja 3 alusel kontrollida tõendeid, kutsudes kohale tunnistajad.

---

(1)  Nõukogu 19. detsembril 1988. aasta määrus (EMÜ) nr 4255/88, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 rakendamiseks seoses Euroopa Sotsiaalfondiga (EÜT L 374, lk 21).

(2)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, lk 1; ELT eriväljaanne 01/04, lk 74).

(3)  Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatav 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärus, nõukogu 17. detsembri 1998. aasta määrusega (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 2779/98, millega muudetakse 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (EÜT L 347, lk 3), kehtestatud versioonis.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/13

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Fővárosi Ítélőtábla (Ungari) 7. septembril 2009 — Dr. Donat Cornelius Ebert versus Budapesti Ügyvédi Kamara

(Kohtuasi C-359/09)

2009/C 312/20

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Fővárosi Ítélőtábla

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Dr. Donat Cornelius Ebert

Kostja: Budapesti Ügyvédi Kamara

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu direktiivi 89/48/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/5/EÜ saab tõlgendada nii, et Saksa kodakondsusega hageja, kes on sooritanud Saksamaal advokaadi kutseeksami ja on selle riigi advokatuuri liige ning kellel on Ungari elamisluba ja töökoht, võib kasutada ilma, et ta oleks Ungari advokatuuri liige, kohtu- ja muudes ametlikes menetlustes ilma igasuguse loata vastuvõtva liikmesriigi (Ungari) ametlikus keeles nimetust „ügyvéd” [advokaat] lisaks saksakeelsele nimetusele „Rechtsanwalt” ja ungarikeelsele nimetusele „európai közösségi jogász” („Euroopa ühenduste jurist”)? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu direktiivi 89/48/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/5/EÜ saab tõlgendada nii, et Saksa kodakondsusega hageja, kes on sooritanud Saksamaal advokaadi kutseeksami ja on selle riigi advokatuuri liige ning kellel on Ungari elamisluba ja töökoht, võib kasutada ilma, et ta oleks Ungari advokatuuri liige, kohtu- ja muudes ametlikes menetlustes ilma igasuguse loata vastuvõtva liikmesriigi (Ungari) ametlikus keeles nimetust „ügyvéd” [advokaat] lisaks saksakeelsele nimetusele „Rechtsanwalt” ja ungarikeelsele nimetusele „európai közösségi jogász” („Euroopa ühenduste jurist”)?

| 2. | Kas direktiiv 98/5/EÜ täiendab direktiivi 89/48/EMÜ, seega kas direktiiv 98/5/EÜ advokaadi kutsealal tegutsemise kohta on advokaadi kutsetegevuse suhtes erinorm, samas kui direktiiv 89/48/EMÜ reguleerib ainult üldiselt teatud kõrgharidusdiplomite tunnustamist? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiiv 98/5/EÜ täiendab direktiivi 89/48/EMÜ, seega kas direktiiv 98/5/EÜ advokaadi kutsealal tegutsemise kohta on advokaadi kutsetegevuse suhtes erinorm, samas kui direktiiv 89/48/EMÜ reguleerib ainult üldiselt teatud kõrgharidusdiplomite tunnustamist?

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/13

---

Athinaïki Techniki AE 11. septembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (neljas koda) 29. juuni 2009. aasta määruse peale kohtuasjas T-94/05: Athinaïki Techniki AE versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi C-362/09 P)

2009/C 312/21

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Athinaïki Techniki AE (esindaja: advokaat S. A. Pappas)

Teised menetluspooled: Euroopa Ühenduste Komisjon, Athens Resort Casino AE Symmetochon

Apellandi nõuded

| — | tühistada vaidlustatud määrus, |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud määrus,

| — | rahuldada esimeses kohtuastmes esitatud nõuded, |
| --- | --- |

—

rahuldada esimeses kohtuastmes esitatud nõuded,

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellant esitab apellatsioonkaevuse põhjendamiseks neli väidet:

| | Esimese väite kohaselt on Esimese Astme Kohus tõlgendanud ebaõigesti Euroopa Kohtu varasemat kohtupraktikat haldusakti tagasivõtmise õiguspärasuse tingimuste kohta. Et tagasivõtmine oleks kehtiv, peab olema tuvastatud vastava akti õigusvastasus ning akti tühistamine peab toimuma mõistliku aja jooksul. Käesoleval juhul toimus komisjoni akti tühistamine rohkem kui neli aastat peale selle vastuvõtmist ning ilma igasuguste põhjendusteta. |
| --- | --- |

Esimese väite kohaselt on Esimese Astme Kohus tõlgendanud ebaõigesti Euroopa Kohtu varasemat kohtupraktikat haldusakti tagasivõtmise õiguspärasuse tingimuste kohta. Et tagasivõtmine oleks kehtiv, peab olema tuvastatud vastava akti õigusvastasus ning akti tühistamine peab toimuma mõistliku aja jooksul. Käesoleval juhul toimus komisjoni akti tühistamine rohkem kui neli aastat peale selle vastuvõtmist ning ilma igasuguste põhjendusteta.

| | Athinaïki Techniki teise väite kohaselt rikkus Esimese Astme Kohus õigusnormi seeläbi, et ei võtnud seisukohta tema enda poolt tõstatatud küsimuse osas, mis puudutas võimu kuritarvitamist. Komisjoni eesmärk vaidlusalust otsust tagasi võttes ei olnud mitte üksnes selle tühistamine, et järgida seaduslikkuse põhimõtet, vaid ka ühenduse kohtute poolse kontrolli vältimine. |
| --- | --- |

Athinaïki Techniki teise väite kohaselt rikkus Esimese Astme Kohus õigusnormi seeläbi, et ei võtnud seisukohta tema enda poolt tõstatatud küsimuse osas, mis puudutas võimu kuritarvitamist. Komisjoni eesmärk vaidlusalust otsust tagasi võttes ei olnud mitte üksnes selle tühistamine, et järgida seaduslikkuse põhimõtet, vaid ka ühenduse kohtute poolse kontrolli vältimine.

| | Kolmandaks nendib apellant, et tema huvi, et tehtaks kohtuotsus, millega vaidlusalune komisjoni otsus tühistataks, on vastupidi vaidlustatud määruses märgitule jätkuvalt olemas. Kõnesoleva akti komisjonipoolse tühistamise tagajärjed ei piirdu üksnes uurimismenetluse taasavamisega. Tühistavast kohtuotsusest tuleneb komisjonile kohustus kas algatada riigiabi ametlik uurimismenetlus või teha asjassepuutuvale liikmesriigile ettepanek kõnesolev abi lõpetada või seda muuta. Kuna Esimese Astme Kohus asus seisukohale, et vaidlustatud otsuse tühistamise ainsaks tagajärjeks on kohustus avada uuesti ametlik uurimismenetlus, on ta seega rikkunud õigusnormi. |
| --- | --- |

Kolmandaks nendib apellant, et tema huvi, et tehtaks kohtuotsus, millega vaidlusalune komisjoni otsus tühistataks, on vastupidi vaidlustatud määruses märgitule jätkuvalt olemas. Kõnesoleva akti komisjonipoolse tühistamise tagajärjed ei piirdu üksnes uurimismenetluse taasavamisega. Tühistavast kohtuotsusest tuleneb komisjonile kohustus kas algatada riigiabi ametlik uurimismenetlus või teha asjassepuutuvale liikmesriigile ettepanek kõnesolev abi lõpetada või seda muuta. Kuna Esimese Astme Kohus asus seisukohale, et vaidlustatud otsuse tühistamise ainsaks tagajärjeks on kohustus avada uuesti ametlik uurimismenetlus, on ta seega rikkunud õigusnormi.

| | Neljanda asjaoluna leiab apellant, et Esimese Astme Kohus on eiranud kohtuotsuse seadusjõu põhimõtet, mida ta oleks pidanud järgima, kuna Euroopa Kohus on teinud otsuse seotud kohtuasjas C-521/06 P. Nimetatud kohtuotsusest järeldub, et komisjonil ei olnud riigiabi uurimismenetluses õigust jääda pikemaks ajaks haldusalase tegevusetuse seisundisse. Nimelt asus komisjon vaidlustatud otsuse tühistamisega niisuguse tegevusetuse seisundisse ning Esimese Astme Kohus, kes seda ei tauninud, on seeläbi veel kord õigusnormi rikkunud. |
| --- | --- |

Neljanda asjaoluna leiab apellant, et Esimese Astme Kohus on eiranud kohtuotsuse seadusjõu põhimõtet, mida ta oleks pidanud järgima, kuna Euroopa Kohus on teinud otsuse seotud kohtuasjas C-521/06 P. Nimetatud kohtuotsusest järeldub, et komisjonil ei olnud riigiabi uurimismenetluses õigust jääda pikemaks ajaks haldusalase tegevusetuse seisundisse. Nimelt asus komisjon vaidlustatud otsuse tühistamisega niisuguse tegevusetuse seisundisse ning Esimese Astme Kohus, kes seda ei tauninud, on seeläbi veel kord õigusnormi rikkunud.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/14

---

ISD Polska sp. z o.o., Industrial Union of Donbass Corporation, ISD Polska sp. z o.o. (varem Majątek Hutniczy sp. z o.o.) 15. septembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (kaheksas koda) 1. juuli 2009. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-273/06 ja T-297/06: ISD Polska jt versus komisjon

(Kohtuasi C-369/09 P)

2009/C 312/22

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellandid: ISD Polska sp. z o.o., Industrial Union of Donbass Corporation, ISD Polska sp. z o.o. (varem Majątek Hutniczy sp. z o.o.) (esindajad: advokaadid C. Rapin, E. Van den Haute)

Teine menetluspool: Euroopa Ühenduste Komisjon

Apellandi nõuded

| — | Tunnistada käesolev apellatsioonkaebus vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

Tunnistada käesolev apellatsioonkaebus vastuvõetavaks;

| — | tühistada Esimese Astme Kohtu (kaheksas koda) 1. juuli 2009. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-273/06 ja T-297/06; |
| --- | --- |

—

tühistada Esimese Astme Kohtu (kaheksas koda) 1. juuli 2009. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-273/06 ja T-297/06;

| — | rahuldada täielikult või teise võimalusena osaliselt Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule liidetud kohtuasjades T-273/06 ja T-297/06 esitatud nõuded; |
| --- | --- |

—

rahuldada täielikult või teise võimalusena osaliselt Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule liidetud kohtuasjades T-273/06 ja T-297/06 esitatud nõuded;

| — | mõista kõik kohtukulud välja komisjonilt; |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja komisjonilt;

| — | kui Euroopa Kohus peaks leidma, et otsust ei ole vaja teha, mõista kohtukulud välja Euroopa Ühenduste Komisjonilt Euroopa Kohtu kodukorra artikli 69 lõike 6 ja artikli 72 punkti a alusel. |
| --- | --- |

—

kui Euroopa Kohus peaks leidma, et otsust ei ole vaja teha, mõista kohtukulud välja Euroopa Ühenduste Komisjonilt Euroopa Kohtu kodukorra artikli 69 lõike 6 ja artikli 72 punkti a alusel.

Väited ja peamised argumendid

Apellandid esitavad oma hagi toetuseks kolm väidet.

Esiteks vaidlustavad apellandid Esimese Astme Kohtu hinnangu, mille kohaselt on Poola Euroopa Liiduga ühinemislepingu (1) lisatud protokolli nr 8 Poola terasetööstuse restruktureerimise kohta punktis 6 sätestatud selle sätete tagasiulatuv kohaldamine. Apellandid väidavad, et nimetatud sätte sõnastusest, eesmärgist ega ülesehitusest sellist tagasiulatuvat mõju ei tulene, vaid on üksnes sätestatud, et nimetatud protokolli lisas 1 loetletud ettevõtjatele võib ajavahemikus 1997-2003 teatud piires riigiabi anda. Teisisõnu on nimetatud sättes öeldud, et kuni 2003. aastani abi saavatele ettevõtjatele antava abi puhul tuleb tagantjärgi arvesse võtta juba antud abi summasid, mitte ebaseaduslikuks tunnistatud abi suurust. Seda seisukohta jagavad lisaks nii komisjon kui nõukogu, kes leidsid — esimene otsuse kohta tehtud ettepankus ja teine otsuses-, et protokollis nr 8 sätestatud kohustusi tuleb täita.

Teiseks väidavad hagejad, et Esimese Astme Kohus on rikkunud õigusnormi, otsustades esiteks, et riigiabi saavad ettevõtjad võivad tugineda õiguspärasele ootusele abi õiguspärasuse osas üksnes juhul, kui see abi antakse EÜ artiklis 88 sätestatud korra alusel, ja teiseks, et 16. detsembri 1991. aasta assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa lepingu ESTÜ tooteid käsitleva protokollis nr 2 (2) sätestatud korra alusel, mille kohaselt vaidlustatud riigiabist teatati komisjonile ja nõukogule, ei saanud apellantidel tekkida õiguspäraseid ootusi. Vaidlus puudub selles, et vaidlustatud riigiabist ei teatatud EÜ artikli 88 alusel, kuna kõnesoleval ei olnud Poola Vabariik veel Euroopa Liidu liikmesriik, ja selles, et komisjoni nimetatud abist nõuetekohaselt teavitati ning et viimane leidis pärast Poola Vabariigi poolt esitatud ümberkorralduskava ja äriplaani läbivaatamist, et need vastavad assotsiatsioonilepingu protokolli nr 2 artiklis 8 lõikes 4 sätestatud nõuetele ja ühinemislepingu protokollis nr 8 kehtestatud tingimustele.

Kolmandaks ja viimaseks väidavad hagejad, et rikutud on määrust (EÜ) nr 659/1999 (3) ja määrust (EÜ) nr 794/2004 (4). Viimaste kohaselt ei piisa sellest, kui riigiabi tagasinõudmise intressimäär kehtestatakse tihedas koostöös asjaomase liikmesriigiga selleks, et seda intressimäära peetaks „kohaseks” määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõike 2 tähenduses. Riigiabi tagasinõudmise intressimäär „kohasus” on komisjoni poolt erandkorras kohaldamisele kuuluvast korrast, mille kohaselt ta kehtestab nimetatud määra tihedas koostöös asjaomase liikmesriigiga, sõltumatu oluline mõiste.

---

(1)  ELT L 236, lk 948

(2)  Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning Poola Vabariigi vaheline assotsieerumisleping (EÜT L 348, lk 2).

(3)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 [nüüd artikkel 88] kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

(4)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999 (ELT L 140, lk 1; ELT eriväljaanne 08/04, lk 39).

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/15

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal de commerce de Bruxelles (Belgia) 23. septembril 2009 — Françoise Hanssens-Ensch (Agenor SA pankrotihaldur) versus Euroopa Ühendus

(Kohtuasi C-377/09)

2009/C 312/23

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal de commerce de Bruxelles

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Françoise Hanssens-Ensch (Agenor SA pankrotihaldur)

Kostja: Euroopa Ühendus

Eelotsuse küsimused

Kas EÜ asutamislepingu artikli 288 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et lepinguvälise vastutuse hagi selle sätte tähenduses on Belgia Code des Sociétés artiklil 530 põhinev pankrotihalduri esitatud vastutuse tuvastamise hagi, milles palutakse, et Euroopa Ühendus kataks äriühingu pankrotist tulenevad kohustused põhjusel, et de facto oli ühendus pädev äriühingut juhtima, ning kuna ta on asjaomase äriühingu juhtimisel raskelt ja selgelt eksinud, aidates nõnda selle pankrotile kaasa?

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/15

---

23. septembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Tšehhi Vabariik

(Kohtuasi C-378/09)

2009/C 312/24

Kohtumenetluse keel: tšehhi

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: M. Šimerdová ja J.-B. Laignelot)

Kostja: Tšehhi Vabariik

Hageja nõuded

| — | Kuna Tšehhi Vabariik ei ole ettenähtud tähtaja jooksul võtnud vastu vajalikke õigus- ja haldusnorme nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (85/337/EMÜ) (1), mida on muudetud nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiiviga 97/11/EÜ (2) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/35/EÜ (3), täitmiseks, siis on Tšehhi Vabariik rikkunud selle direktiivi artikli 10a esimesest, teisest ja kolmandast lõigust tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

Kuna Tšehhi Vabariik ei ole ettenähtud tähtaja jooksul võtnud vastu vajalikke õigus- ja haldusnorme nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (85/337/EMÜ) (1), mida on muudetud nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiiviga 97/11/EÜ (2) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/35/EÜ (3), täitmiseks, siis on Tšehhi Vabariik rikkunud selle direktiivi artikli 10a esimesest, teisest ja kolmandast lõigust tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Tšehhi Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Tšehhi Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivi ülevõtmise tähtaeg möödus 25. juunil 2005.

---

(1)  EÜT 1985 L 175, lk 40; ELT eriväljaanne 15/01, lk 248.

(2)  Nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiiv 97/11/EÜ, millega muudetakse direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eratööde keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT 1997 L 73, lk 5; ELT eriväljaanne 15/03, lk 151).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiv 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse ning muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ seoses üldsuse kaasamisega ning õiguskaitse kättesaadavusega (EÜT 2003 L 156, lk 17; ELT eriväljaanne 15/07, lk 466).

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/16

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Arbeidshof te Brussel (Belgia) 25. septembril 2009 — Maurits Casteels versus British Airways

(Kohtuasi C-379/09)

2009/C 312/25

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Arbeidshof te Brussel

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Maurits Casteels

Vastustaja apellatsioonimenetluses: British Airways plc

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas eraõiguslik isik saab siseriiklikus kohtus menetletavas kohtuasjas, kus tema vastaspool on erasektorist pärinev tööandja, tugineda EÜ asutamislepingu artiklile 42, ilma et nõukogu oleks võtnud meetmeid? |
| --- | --- |

1.

Kas eraõiguslik isik saab siseriiklikus kohtus menetletavas kohtuasjas, kus tema vastaspool on erasektorist pärinev tööandja, tugineda EÜ asutamislepingu artiklile 42, ilma et nõukogu oleks võtnud meetmeid?

| 2. | Kas EÜ asutamislepingu artikliga 39 — enne nõukogu 29. juuni 1998. aasta direktiivi 98/49 (1) jõustumist — ja EÜ asutamislepingu artikliga 42 on kas eraldi võetuna või koosmõjus vastuolus, et
  töötaja puhul, kelle tööandja on üks ja sama juriidiline isik ja keda ei ole lähetatud ning kes töötab järjestikku ühe ja sama tööandja eri liikmesriikides asuvates filiaalides ja kellele laieneb vaid asjaomase filiaali osas kehtiv täiendav pensioniskeem,






  — | ei võeta ajavahemiku määramisel, mis on vajalik teatavas liikmesriigis täiendavate pensioniõiguste lõplikuks omandamiseks (tööandja ja töötaja sissemaksete alusel), arvesse sama tööandja heaks mõnes teises liikmesriigis töötatud aega ega liitumist täiendava pensioniskeemiga, ja |
| --- | --- | --- |

2.

Kas EÜ asutamislepingu artikliga 39 — enne nõukogu 29. juuni 1998. aasta direktiivi 98/49 (1) jõustumist — ja EÜ asutamislepingu artikliga 42 on kas eraldi võetuna või koosmõjus vastuolus, et

töötaja puhul, kelle tööandja on üks ja sama juriidiline isik ja keda ei ole lähetatud ning kes töötab järjestikku ühe ja sama tööandja eri liikmesriikides asuvates filiaalides ja kellele laieneb vaid asjaomase filiaali osas kehtiv täiendav pensioniskeem,

—

ei võeta ajavahemiku määramisel, mis on vajalik teatavas liikmesriigis täiendavate pensioniõiguste lõplikuks omandamiseks (tööandja ja töötaja sissemaksete alusel), arvesse sama tööandja heaks mõnes teises liikmesriigis töötatud aega ega liitumist täiendava pensioniskeemiga, ja

| — | töötaja nõusolekul töötaja üleviimine sama tööandja teises liikmesriigis asuvasse filiaali võrdsustatakse pensioneid reguleerivates õigusaktides ette nähtud juhuga, mil töötaja lahkub filiaalist omal soovil, mistõttu piirdub töötaja õigus täiendavale pensionile üksnes tema enda sissemaksetega, |
| --- | --- |

—

töötaja nõusolekul töötaja üleviimine sama tööandja teises liikmesriigis asuvasse filiaali võrdsustatakse pensioneid reguleerivates õigusaktides ette nähtud juhuga, mil töötaja lahkub filiaalist omal soovil, mistõttu piirdub töötaja õigus täiendavale pensionile üksnes tema enda sissemaksetega,

| — | kui kõnealune olukord toob kaasa ebasoodsa tagajärje, et töötaja kaotab õiguse täiendavale pensionile kõnealuses liikmesriigis töötatud aja eest, mida ei juhtuks, kui töötaja oleks tööandja heaks töötanud vaid ühes liikmesriigis ja oleks jäänud liitunuks selle liikmesriigi täiendava pensioniskeemiga? |
| --- | --- |

—

kui kõnealune olukord toob kaasa ebasoodsa tagajärje, et töötaja kaotab õiguse täiendavale pensionile kõnealuses liikmesriigis töötatud aja eest, mida ei juhtuks, kui töötaja oleks tööandja heaks töötanud vaid ühes liikmesriigis ja oleks jäänud liitunuks selle liikmesriigi täiendava pensioniskeemiga?

---

(1)  Nõukogu 29. juuni 1998. aasta direktiiv 98/49/EÜ ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavate pensioniõiguste kaitse kohta (EÜT L 209, lk 46; ELT eriväljaanne 05/03, lk 323).

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/16

---

25. septembril 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Prantsuse Vabariik

(Kohtuasi C-383/09)

2009/C 312/26

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: O. Beynet ja D. Recchia)

Kostja: Prantsuse Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Prantsuse Vabariik ei ole vastu võtnud ohustatud liigi Cricetus cricetus (Euroopa hamster) ranget kaitset võimaldavate meetmete kava, on Prantsuse Varariik rikkunud temale 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (1) artikli 12 lõike 1 punktist d tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Prantsuse Vabariik ei ole vastu võtnud ohustatud liigi Cricetus cricetus (Euroopa hamster) ranget kaitset võimaldavate meetmete kava, on Prantsuse Varariik rikkunud temale 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (1) artikli 12 lõike 1 punktist d tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Prantsuse Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Prantsuse Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Euroopa Ühenduste Komisjon väidab oma hagis, et Prantsuse Vabariik ei ole kooskõlas direktiivi 92/43/EMÜ artikliga 12 vastu võtnud ohustatud liigi Cricetus cricetus (Euroopa hamster) ranget kaitset võimaldavat süsteemi Alsace’s, mis on selle liigi loomulik elupaik.

Hageja kohaselt nähtub loomaurgude arvu loendamisest selle arvu oluline langus viimaste aastate jooksul, kuna urgude arv on langenud 2001. aasta seisuga 1167-lt üksnes 161-ni 2007. aasta seisuga. Seda liiki ohustab lähitulevikus täielik väljasuremine tingituna nii ebasoodsast põllumajandustegevusest kui ka linnaarenduse mõjudest.

Komisjon tunnistab oma hagis, et kostja on arvestanud nende probleemidega, võttes meetmeid nii linnaplaneerimise kui ka põllumajandustegevuse kohta, kuid need meetmed on täiesti sobimatud.

Esiteks hõlmavad kolm prioriteetsete tegevuste ala, need on alad, millele suunatakse põhilised loomaliigi kaitsele suunatud püüded, üksnes väikest osa liigi loomuliku elupaiga territooriumist: 2/3 olemasolevatest urgudest asuvad väljaspool neid alasid ning need alad kujutavad endast mitte üle 2 % Euroopa hamstrile soodsast maa-alast. Isegi kui selle liigi kaitseks vajalik ala oleks piisav, tuleb lähtepunktiks valida Euroopa hamstri elupaik aastal 1990, mitte 2000.

Teiseks on kaitsemeetmed ise äärmiselt puudulikud. Erilist muret valmistab komisjonile ebaselgus seadustes, mis puudutavad hamstri võimaliku taasasustamise alasid. Siseriiklikul ametiasutusel on liiga lai kaalutlusõigus hamstri elupaiga aladel läbiviidavatele arendusprojektidele erandite andmisel ning valitseb märkimisväärne selgusetus selle liigi kaitsmiseks võetavate heastamismeetmete osas.

---

(1)  EÜT 1992, L 206, lk 7; ELT eriväljaanne 15/02, lk 102.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/17

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal de grande instance de Paris (Prantsusmaa) 29. septembril 2009 — Prunus SARL versus Directeur des services fiscaux

(Kohtuasi C-384/09)

2009/C 312/27

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal de grande instance de Paris (Prantsusmaa)

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Prunus SARL

Vastustaja: Directeur des services fiscaux

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas EÜ asutamislepingu artiklitega 56 jj on vastuolus sellised õigusnormid, nagu on sätestatud code général des impôts’ artiklites 990D jj, mis annavad juriidilistele isikutele, kelle juhtimise tegelik keskus on Prantsusmaal või alates 1. jaanuarist 2008 mõnes Euroopa Liidu liikmesriigis, õiguse saada vabastust vaidlusalusest maksust ning kehtestavad selle õiguse saamiseks juriidiliste isikute osas, kelle juhtimise tegelik keskus asub kolmandas riigis, tingimuse, et Prantsusmaa ja selle riigi vahel oleks maksude tasumisest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimisega võitlemiseks sõlmitud haldusabi leping või et riikkondsuse alusel mittediskrimineerimise klauslit sisaldavat lepingut kohaldades ei või neid juriidilisi isikuid maksustada suuremal määral kui juriidilisi isikuid, kelle juhtimise tegelik keskus asub Prantsusmaal? |
| --- | --- |

1.

Kas EÜ asutamislepingu artiklitega 56 jj on vastuolus sellised õigusnormid, nagu on sätestatud code général des impôts’ artiklites 990D jj, mis annavad juriidilistele isikutele, kelle juhtimise tegelik keskus on Prantsusmaal või alates 1. jaanuarist 2008 mõnes Euroopa Liidu liikmesriigis, õiguse saada vabastust vaidlusalusest maksust ning kehtestavad selle õiguse saamiseks juriidiliste isikute osas, kelle juhtimise tegelik keskus asub kolmandas riigis, tingimuse, et Prantsusmaa ja selle riigi vahel oleks maksude tasumisest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimisega võitlemiseks sõlmitud haldusabi leping või et riikkondsuse alusel mittediskrimineerimise klauslit sisaldavat lepingut kohaldades ei või neid juriidilisi isikuid maksustada suuremal määral kui juriidilisi isikuid, kelle juhtimise tegelik keskus asub Prantsusmaal?

| 2. | Kas EÜ asutamislepingu artiklitega 56 jj on vastuolus sellised õigusnormid, nagu on sätestatud code général des impôts’ artiklis 990F, mis võimaldavad maksuhalduril pidada code général des impôts’ artiklites 990D jj sätestatud maksu tasumise eest solidaarselt vastutavaks iga juriidilist isikut, kes on vahendaja maksukohustuslase või maksukohustuslaste ja kinnisasjade või kinnisasjadega seotud asjaõiguste vahel? |
| --- | --- |

2.

Kas EÜ asutamislepingu artiklitega 56 jj on vastuolus sellised õigusnormid, nagu on sätestatud code général des impôts’ artiklis 990F, mis võimaldavad maksuhalduril pidada code général des impôts’ artiklites 990D jj sätestatud maksu tasumise eest solidaarselt vastutavaks iga juriidilist isikut, kes on vahendaja maksukohustuslase või maksukohustuslaste ja kinnisasjade või kinnisasjadega seotud asjaõiguste vahel?

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/17

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos vyriausybės (Leedu Vabariik) 29. septembril 2009 — Nidera Handelscompagnie B.V. versus Valstybinės mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerios

(Kohtuasi C-385/09)

2009/C 312/28

Kohtumenetluse keel: leedu

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos vyriausybės (Leedu Vabariik)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Nidera Handelscompagnie B.V.

Vastustaja: Valstybinės mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerios

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas õigusnormid, mille kohaselt on käibemaksu mahaarvamise õigus antud üksnes käibemaksukohustuslastele — st ainult maksukohustuslastele, kes on liikmesriigis (käesoleval juhul Leedus) ettenähtud korra kohaselt käibemaksukohustuslasena registreeritud —, on kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ sätetega käibemaksu mahaarvamise õiguse kohta? |
| --- | --- |

1.

Kas õigusnormid, mille kohaselt on käibemaksu mahaarvamise õigus antud üksnes käibemaksukohustuslastele — st ainult maksukohustuslastele, kes on liikmesriigis (käesoleval juhul Leedus) ettenähtud korra kohaselt käibemaksukohustuslasena registreeritud —, on kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ sätetega käibemaksu mahaarvamise õiguse kohta?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas direktiivis 2006/112/EÜ sätestatud käibemaksu mahaarvamise õiguse üldpõhimõtetega on kooskõlas see, kui sellistes õigusnormides on sätestatud, et käibemaksukohustuslasel on õigus sisend- ja/või impordikäibemaksu mahaarvamiseks enne tema käibemaksukohustuslasena registreerimise kuupäeva omandatud kauba ja/või teenuse suhtes ainult siis, kui seda kaupa kasutatakse selle käibemaksukohustuslase niisuguse tegevuse tarbeks, mis kuulub käibemaksuga maksustamisele, st et enne tema käibemaksukohustuslasena registreerimist omandatud kauba ja teenuse suhtes ei tohi sisend- ja/või impordikäibemaksu maha arvata, kui seda kaupa on juba sellise tegevuse tarbeks kasutatud? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas direktiivis 2006/112/EÜ sätestatud käibemaksu mahaarvamise õiguse üldpõhimõtetega on kooskõlas see, kui sellistes õigusnormides on sätestatud, et käibemaksukohustuslasel on õigus sisend- ja/või impordikäibemaksu mahaarvamiseks enne tema käibemaksukohustuslasena registreerimise kuupäeva omandatud kauba ja/või teenuse suhtes ainult siis, kui seda kaupa kasutatakse selle käibemaksukohustuslase niisuguse tegevuse tarbeks, mis kuulub käibemaksuga maksustamisele, st et enne tema käibemaksukohustuslasena registreerimist omandatud kauba ja teenuse suhtes ei tohi sisend- ja/või impordikäibemaksu maha arvata, kui seda kaupa on juba sellise tegevuse tarbeks kasutatud?

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/18

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Cour du travail de Bruxelles (Belgia) 30. septembril 2009 — Jhonny Briot versus Randstad Interim, Sodexho SA, Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-386/09)

2009/C 312/29

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour du travail de Bruxelles (Belgia)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Jhonny Briot

Vastustajad: Randstad Interim, Sodexho SA, Euroopa Liidu Nõukogu

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kui ettevõtja üleminekul direktiivi 2001/23 (1) artikli 1 lõike 1 tähenduses selgub, et üleminev üksus, st ühenduse institutsiooni asutusesisene restoran, kasutas erinevate rendiagentuuridega sõlmitud raamlepingu alusel olulist hulka renditöötajaid, siis kas võõrandajast tööandjaks selle direktiivi artikli 2 lõike 1 punkti a tähenduses tuleb pidada rendiagentuuri või institutsiooni, kelle järelevalve all ja juhtimisel renditöötajad töötasid?
  Kui võõrandajast tööandjaks ei saa pidada ei rendiagentuuri ega tööjõudu kasutavat ettevõtjat, siis kas tuleb järeldada, et renditöötajate suhtes ei kehti direktiivis 2001/23 ette nähtud tagatised? |
| --- | --- |

1.

Kui ettevõtja üleminekul direktiivi 2001/23 (1) artikli 1 lõike 1 tähenduses selgub, et üleminev üksus, st ühenduse institutsiooni asutusesisene restoran, kasutas erinevate rendiagentuuridega sõlmitud raamlepingu alusel olulist hulka renditöötajaid, siis kas võõrandajast tööandjaks selle direktiivi artikli 2 lõike 1 punkti a tähenduses tuleb pidada rendiagentuuri või institutsiooni, kelle järelevalve all ja juhtimisel renditöötajad töötasid?

Kui võõrandajast tööandjaks ei saa pidada ei rendiagentuuri ega tööjõudu kasutavat ettevõtjat, siis kas tuleb järeldada, et renditöötajate suhtes ei kehti direktiivis 2001/23 ette nähtud tagatised?

| 2. | Kas direktiivi 2001/23/EÜ artikli 4 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et renditöötajate tähtajaliste töölepingute uuendamata jätmine neile määratud tegevuse ülemineku tõttu rikub selles sättes ette nähtud keeldu selliselt, et asjaomaseid renditöötajaid tuleb pidada ülemineku kuupäeval endiselt tööjõu kasutaja käsutuses olevaks? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2001/23/EÜ artikli 4 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et renditöötajate tähtajaliste töölepingute uuendamata jätmine neile määratud tegevuse ülemineku tõttu rikub selles sättes ette nähtud keeldu selliselt, et asjaomaseid renditöötajaid tuleb pidada ülemineku kuupäeval endiselt tööjõu kasutaja käsutuses olevaks?

| 3. | Kas direktiivi 2001/23/EÜ artikli 3 lõiget 1, vajadusel koostoimes artikli 2 lõike 2 punktiga c, tuleb tõlgendada nii, et see kohustab omandajat säilitama töösuhet renditöötajatega, kes olid määratud üleantava tegevuse teostamiseks või keda tuleb pidada ülemineku kuupäeval endiselt tööjõu kasutaja käsutuses olevaks?
  Juhul, kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kas artikli 3 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see nõuab tähtajatu töölepingu sõlmimist juhul, kui omandaja ei ole rendiagentuur ning ei saa sõlmida renditöölepingut? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2001/23/EÜ artikli 3 lõiget 1, vajadusel koostoimes artikli 2 lõike 2 punktiga c, tuleb tõlgendada nii, et see kohustab omandajat säilitama töösuhet renditöötajatega, kes olid määratud üleantava tegevuse teostamiseks või keda tuleb pidada ülemineku kuupäeval endiselt tööjõu kasutaja käsutuses olevaks?

Juhul, kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kas artikli 3 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see nõuab tähtajatu töölepingu sõlmimist juhul, kui omandaja ei ole rendiagentuur ning ei saa sõlmida renditöölepingut?

---

(1)  Nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiv 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 82, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 98).

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/18

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Juzgado Mercantil (Hispaania) 1. oktoobril 2009 — Entidad de Gestión de Derechos de los Productores Audiovisuales (EGEDA) versus Magnatrading SL

(Kohtuasi C-387/09)

2009/C 312/30

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Juzgado Mercantil nr 1, Santa Cruz de Tenerife

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Entidad de Gestión de Derechos de los Productores Audiovisuales (EGEDA)

Kostja: Magnatrading SL

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2001/29/EÜ (1) artikli 5 lõike 2 punktis b ette nähtud „õiglane hüvitis” on uus ühenduse mõiste, mida tuleb tõlgendada ühetaoliselt kõikides Euroopa Ühenduse liikmesriikides? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2001/29/EÜ (1) artikli 5 lõike 2 punktis b ette nähtud „õiglane hüvitis” on uus ühenduse mõiste, mida tuleb tõlgendada ühetaoliselt kõikides Euroopa Ühenduse liikmesriikides?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis






  2.1. | Kas juhul, kui liikmesriigil on enne direktiivi 2001/29/EÜ jõustumist õiglase tasu süsteem, tuleb pärast nimetatud direktiivi 2001/29 jõustumist siseriikliku õiguse sätteid tõlgendada „kooskõlas” uue mõistega „õiglane hüvitis” isikliku koopia eest? |
| --- | --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis

2.1.

Kas juhul, kui liikmesriigil on enne direktiivi 2001/29/EÜ jõustumist õiglase tasu süsteem, tuleb pärast nimetatud direktiivi 2001/29 jõustumist siseriikliku õiguse sätteid tõlgendada „kooskõlas” uue mõistega „õiglane hüvitis” isikliku koopia eest?

| 2.2. | Kas nende seadmete, mille pealt tuleb tasuda õiglast hüvitist, ja õiglase hüvitise summa kindlaks määramiseks tuleb arvesse võtta direktiivi artikli 5 lõike 2 punktis b ette nähtud isiklikuks kasutamiseks kopeerimise erandit, samuti direktiivi põhjenduses 35 sätestatud kriteeriumeid?
  Kui vastus on jaatav, siis kas ühenduse mõistega „õiglane hüvitis isiklikuks kasutamiseks kopeerimise eest” on kooskõlas (a) tasu maksmise kohustuse kehtestamine muuks kui „isiklikuks kasutamiseks kopeerimiseks” mõeldud personaalsete ja professionaalsete seadmete pealt ja/või (b) nii suure summa kehtestamine, et selles ei võeta arvesse seadmete isiklikuks kopeerimiseks kasutamist ja kahju, mida see kasutus võib põhjustada, võttes hüvitiseks tasu ka juhul, kus kahju ei ole või kahju on minimaalne? |
| --- | --- |

2.2.

Kas nende seadmete, mille pealt tuleb tasuda õiglast hüvitist, ja õiglase hüvitise summa kindlaks määramiseks tuleb arvesse võtta direktiivi artikli 5 lõike 2 punktis b ette nähtud isiklikuks kasutamiseks kopeerimise erandit, samuti direktiivi põhjenduses 35 sätestatud kriteeriumeid?

Kui vastus on jaatav, siis kas ühenduse mõistega „õiglane hüvitis isiklikuks kasutamiseks kopeerimise eest” on kooskõlas (a) tasu maksmise kohustuse kehtestamine muuks kui „isiklikuks kasutamiseks kopeerimiseks” mõeldud personaalsete ja professionaalsete seadmete pealt ja/või (b) nii suure summa kehtestamine, et selles ei võeta arvesse seadmete isiklikuks kopeerimiseks kasutamist ja kahju, mida see kasutus võib põhjustada, võttes hüvitiseks tasu ka juhul, kus kahju ei ole või kahju on minimaalne?

| 2.3. | Kas direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 2 punktiga b on kooskõlas süsteem, kus kehtestatakse isiklikuks kasutamiseks kopeerimise piirmäär ja sellega seoses üldine õiglase hüvitise maksmise kohustus teatud kategooria seadmete või kandjate pealt (näiteks kirjutatavad arvutikettad CD-Rid ja DVD-Rid) olenemata sellest, et neid ostavad füüsilised isikud isiklikuks kasutamiseks või füüsilised isikud erialaseks kasutuseks, oma enda info loomiseks või salvestamiseks või seadusest tulenevate kohustuste täitmiseks, või juriidilised isikud, kellele ei tehta mingil juhul isiklikuks kasutamiseks kopeerimise erandit? |
| --- | --- |

2.3.

Kas direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 2 punktiga b on kooskõlas süsteem, kus kehtestatakse isiklikuks kasutamiseks kopeerimise piirmäär ja sellega seoses üldine õiglase hüvitise maksmise kohustus teatud kategooria seadmete või kandjate pealt (näiteks kirjutatavad arvutikettad CD-Rid ja DVD-Rid) olenemata sellest, et neid ostavad füüsilised isikud isiklikuks kasutamiseks või füüsilised isikud erialaseks kasutuseks, oma enda info loomiseks või salvestamiseks või seadusest tulenevate kohustuste täitmiseks, või juriidilised isikud, kellele ei tehta mingil juhul isiklikuks kasutamiseks kopeerimise erandit?

| 3. | Juhul, kui vastus esimesele küsimusele on eitav






  3.1. | Kas see tähendab, et liikmesriigid võivad täiesti vabalt kehtestada kriteeriumid ja mehhanismid, mille järgi kindlaks määrata, milliste seadmete pealt tuleb maksta õiglast hüvitist isiklikuks kasutamiseks kopeerimise eest, samuti selle hüvitise summad, või on sellel vabadusel kindlad piirid ja, kui on, siis millised need on? |
| --- | --- | --- |

3.

Juhul, kui vastus esimesele küsimusele on eitav

3.1.

Kas see tähendab, et liikmesriigid võivad täiesti vabalt kehtestada kriteeriumid ja mehhanismid, mille järgi kindlaks määrata, milliste seadmete pealt tuleb maksta õiglast hüvitist isiklikuks kasutamiseks kopeerimise eest, samuti selle hüvitise summad, või on sellel vabadusel kindlad piirid ja, kui on, siis millised need on?

| 3.2. | Kas see tähendab, et liikmesriikidel on õigus lubada kolmandatel eraõiguslikel isikutel võtta litsentsi alusel tasu teoste eest, mille nende autorid on vabatahtlikult andnud ühiskonna kasutusse tasuta, või on sellel õigusel kindlad piirid ja, kui on, siis millised need piirid on? |
| --- | --- |

3.2.

Kas see tähendab, et liikmesriikidel on õigus lubada kolmandatel eraõiguslikel isikutel võtta litsentsi alusel tasu teoste eest, mille nende autorid on vabatahtlikult andnud ühiskonna kasutusse tasuta, või on sellel õigusel kindlad piirid ja, kui on, siis millised need piirid on?

| 3.3. | Kas see tähendab, et liikmesriikidel on õigus lubada kolmandatel eraõiguslikel isikutel võtta kasutajatelt tasu, kui need kasutajad täidavad seaduslikult avaliku ja siduva õigusnormi nõudeid, või on sellel õigusel kindlad piirid ja, kui on, siis millised need piirid on? |
| --- | --- |

3.3.

Kas see tähendab, et liikmesriikidel on õigus lubada kolmandatel eraõiguslikel isikutel võtta kasutajatelt tasu, kui need kasutajad täidavad seaduslikult avaliku ja siduva õigusnormi nõudeid, või on sellel õigusel kindlad piirid ja, kui on, siis millised need piirid on?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiiv autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (EÜT L 167, lk 10; ELT eriväljaanne 17/01, lk 230).

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/19

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Bundessozialgericht (Saksamaa) 2. oktoobril 2009 — Joao Filipe da Silva Martins versus Bank Betriebskrankenkasse — Pflegekasse

(Kohtuasi C-388/09)

2009/C 312/31

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundessozialgericht

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Joao Filipe da Silva Martins

Vastustaja kassatsioonimenetluses: Bank Betriebskrankenkasse — Pflegekasse

Eelotsuse küsimus

Kas ühenduse esmase ja/või teisese õiguse normidega, mis reguleerivad isikute vaba liikumist ja võõrtöötajate sotsiaalkindlustust (eeskätt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 39 ja 42 ning nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes (1) artiklitega 27 ja 28), on kooskõlas, et endine töötaja, kes saab pensioni nii endises töökohariigis kui ka elukohariigis ja kes oli endises töökohariigis omandanud õiguse saada hooldusvajaduse tõttu hooldushüvitist, kaotab pärast elukohariiki tagasipöördumist õiguse hooldushüvitisele?

---

(1)  EÜT L 149, lk 2; ELT eriväljaanne 05/01, lk 35.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/20

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Consiglio di Stato (Itaalia)2. oktoobril 2009 — Reti Televisive Italiane SpA (RTI) versus Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni

(Kohtuasi C-390/09)

2009/C 312/32

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Consiglio di Stato

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Reti Televisive Italiane SpA (RTI)

Vastustaja: Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 89/552/EMÜ, (1) muudetud direktiiviga 97/36/EÜ, (2) artikleid 18 ja 18a tuleb pidada piisavalt täpseteks ja tingimusteta säteteks, mis võivad pärast ülevõtmistähtaja möödumist olla ülimuslikud nendega vastuolus oleva siseriikliku õiguse suhtes ja täiendada asutamislepingu artikli 249 kolmanda lõigu õige tõlgenduse kohaselt vastavaid siseriiklikke õigusnorme ning neid võib viia ellu niisugune haldusasutus nagu AGCOM, millel on õigus anda määrusi siseriikliku seaduse elluviimiseks? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 89/552/EMÜ, (1) muudetud direktiiviga 97/36/EÜ, (2) artikleid 18 ja 18a tuleb pidada piisavalt täpseteks ja tingimusteta säteteks, mis võivad pärast ülevõtmistähtaja möödumist olla ülimuslikud nendega vastuolus oleva siseriikliku õiguse suhtes ja täiendada asutamislepingu artikli 249 kolmanda lõigu õige tõlgenduse kohaselt vastavaid siseriiklikke õigusnorme ning neid võib viia ellu niisugune haldusasutus nagu AGCOM, millel on õigus anda määrusi siseriikliku seaduse elluviimiseks?

| 2. | Kas direktiivi 89/552/EMÜ, muudetud direktiiviga 97/36/EÜ, artikleid 18 ja 18a tuleb tõlgendada nii, et võttes arvesse otsepakkumise saadete minimaalset kohustuslikku kestust, milleks on 15 minutit, tuleb igasugune muu otsepakkumise vorm, isegi kui selle pikkus ületab kolm minutit, aga jääb alla 15 minuti, kvalifitseerida otsepakkumise lõiguks ja kohaldada selle suhtes reklaamilõikude puhul ette nähtud tunnilimiiti? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 89/552/EMÜ, muudetud direktiiviga 97/36/EÜ, artikleid 18 ja 18a tuleb tõlgendada nii, et võttes arvesse otsepakkumise saadete minimaalset kohustuslikku kestust, milleks on 15 minutit, tuleb igasugune muu otsepakkumise vorm, isegi kui selle pikkus ületab kolm minutit, aga jääb alla 15 minuti, kvalifitseerida otsepakkumise lõiguks ja kohaldada selle suhtes reklaamilõikude puhul ette nähtud tunnilimiiti?

| 3. | Kas direktiivi 89/552/EMÜ, muudetud direktiiviga 97/36/EÜ, artikli 1 punkti c, artikleid 10 ja 11 ning artikli 18 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et ringhäälinguorganisatsiooni ilma hüvitiseta edastatavad teadaanded tema enda saadete kohta kuuluvad mõiste „reklaam” alla, kui kohaldatakse võrreldes ülejäänud programmiga reklaamsõnumiks tunnistamise ja telesaadetesse reklaami lisamise üksikasjalikke eeskirju? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 89/552/EMÜ, muudetud direktiiviga 97/36/EÜ, artikli 1 punkti c, artikleid 10 ja 11 ning artikli 18 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et ringhäälinguorganisatsiooni ilma hüvitiseta edastatavad teadaanded tema enda saadete kohta kuuluvad mõiste „reklaam” alla, kui kohaldatakse võrreldes ülejäänud programmiga reklaamsõnumiks tunnistamise ja telesaadetesse reklaami lisamise üksikasjalikke eeskirju?

| 4. | Kas direktiivi 89/552/EMÜ, muudetud direktiiviga 97/36/EÜ, artikli 1 punkti c, artikleid 10 ja 11 ning artikli 18 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et Itaalia 7. juuni 2000. aasta seaduses nr 150 nimetatud asutustepoolse info ja teadete, sealhulgas ühiskondlikult kasulike ja avalikest huvidest lähtuvate teadaannete edastamine kuulub mõiste „reklaam” alla, kui kohaldatakse võrreldes ülejäänud programmiga reklaamsõnumiks tunnistamise ja telesaadetesse reklaami lisamise üksikasjalikke eeskirju? |
| --- | --- |

4.

Kas direktiivi 89/552/EMÜ, muudetud direktiiviga 97/36/EÜ, artikli 1 punkti c, artikleid 10 ja 11 ning artikli 18 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et Itaalia 7. juuni 2000. aasta seaduses nr 150 nimetatud asutustepoolse info ja teadete, sealhulgas ühiskondlikult kasulike ja avalikest huvidest lähtuvate teadaannete edastamine kuulub mõiste „reklaam” alla, kui kohaldatakse võrreldes ülejäänud programmiga reklaamsõnumiks tunnistamise ja telesaadetesse reklaami lisamise üksikasjalikke eeskirju?

---

(1)  EÜT L 298, lk 23; ELT eriväljaanne 06/01, lk 224.

(2)  EÜT L 265, lk 42; ELT eriväljaanne 06/02; lk 321.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/20

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Vilniaus Miesto 1 Apylinkės Teismas (Leedu Vabariik) 2. oktoobril 2009 — Malgožata Runevič-Vardyn ja Łukasz Paweł Wardyn versus Vilniuse linnavalitsus, Leedu Vabariigi justiitsministeerium, riiklik leedu keele komisjon ja Vilniuse linnavalitsuse õigusosakonna tsiviilregistrite talitus

(Kohtuasi C-391/09)

2009/C 312/33

Kohtumenetluse keel: leedu

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Vilniaus Miesto 1 Apylinkes Teismas (Leedu Vabariik)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: Malgožata Runevič-Vardyn ja Łukasz Paweł Wardyn.

Vastustajad: Vilniuse linnavalitsus, Leedu Vabariigi justiitsministeerium, riiklik leedu keele komisjon ja Vilniuse linnavalitsuse õigusosakonna tsiviilregistrite talitus.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ (1), millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, sätteid arvesse võttes tuleb selle artikli 2 lõike 2 punkti b tõlgendada nii, et see keelab liikmesriikidel kaudselt diskrimineerida isikuid etnilise päritolu alusel, kui siseriiklikud õigusnormid näevad ette, et perekonnaseisutunnistustele tuleb ees- ja perekonnanimed kirjutada ainult riigikeele tähtedega? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ (1), millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, sätteid arvesse võttes tuleb selle artikli 2 lõike 2 punkti b tõlgendada nii, et see keelab liikmesriikidel kaudselt diskrimineerida isikuid etnilise päritolu alusel, kui siseriiklikud õigusnormid näevad ette, et perekonnaseisutunnistustele tuleb ees- ja perekonnanimed kirjutada ainult riigikeele tähtedega?

| 2. | Kas nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, sätteid arvesse võttes tuleb selle artikli 2 lõike 2 punkti b tõlgendada nii, et see keelab liikmesriikidel kaudselt diskrimineerida isikuid etnilise päritolu alusel, kui siseriiklikud õigusnormid näevad ette, et muu päritolu või kodakondsusega isikute ees- ja perekonnanimed tuleb perekonnaseisutunnistustel kirjutada ladina tähtedega ja ilma diakriitiliste märkideta, ligatuurideta või muude kohandusteta, mida kasutatakse mitmesugustes keeltes? |
| --- | --- |

2.

Kas nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, sätteid arvesse võttes tuleb selle artikli 2 lõike 2 punkti b tõlgendada nii, et see keelab liikmesriikidel kaudselt diskrimineerida isikuid etnilise päritolu alusel, kui siseriiklikud õigusnormid näevad ette, et muu päritolu või kodakondsusega isikute ees- ja perekonnanimed tuleb perekonnaseisutunnistustel kirjutada ladina tähtedega ja ilma diakriitiliste märkideta, ligatuurideta või muude kohandusteta, mida kasutatakse mitmesugustes keeltes?

| 3. | Kas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 18 lõiget 1, mis näeb ette, et igal Euroopa Liidu kodanikul on õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, ning artikli 12 esimest lõiku, mis keelab diskrimineerimise kodakondsuse alusel, arvesse võttes tuleks neid sätteid tõlgendada nii, et liikmesriikidel on keelatud näha oma õigusnormidega ette, et perekonnaseisutunnistustel tohib ees- ja perekonnanimesid kirjutada ainult riigikeele tähtedega? |
| --- | --- |

3.

Kas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 18 lõiget 1, mis näeb ette, et igal Euroopa Liidu kodanikul on õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, ning artikli 12 esimest lõiku, mis keelab diskrimineerimise kodakondsuse alusel, arvesse võttes tuleks neid sätteid tõlgendada nii, et liikmesriikidel on keelatud näha oma õigusnormidega ette, et perekonnaseisutunnistustel tohib ees- ja perekonnanimesid kirjutada ainult riigikeele tähtedega?

| 4. | Kas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 18 lõiget 1, mis näeb ette, et igal Euroopa Liidu kodanikul on õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, ning artikli 12 esimest lõiku, mis keelab diskrimineerimise kodakondsuse alusel, arvesse võttes tuleks neid sätteid tõlgendada nii, et liikmesriikidel on keelatud näha oma õigusnormidega ette, et muust rahvusest või kodakondsusega isikute ees- ja perekonnanimed tuleb perekonnaseisutunnistustel kirjutada ladina tähtedega ja ilma diakriitiliste märkideta, ligatuurideta või muude kohandusteta, mida kasutatakse mitmesugustes keeltes? |
| --- | --- |

4.

Kas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 18 lõiget 1, mis näeb ette, et igal Euroopa Liidu kodanikul on õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, ning artikli 12 esimest lõiku, mis keelab diskrimineerimise kodakondsuse alusel, arvesse võttes tuleks neid sätteid tõlgendada nii, et liikmesriikidel on keelatud näha oma õigusnormidega ette, et muust rahvusest või kodakondsusega isikute ees- ja perekonnanimed tuleb perekonnaseisutunnistustel kirjutada ladina tähtedega ja ilma diakriitiliste märkideta, ligatuurideta või muude kohandusteta, mida kasutatakse mitmesugustes keeltes?

---

(1)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22; ELT eriväljaanne 20/01, lk 23.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/21

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Naczelny Sąd Administracyjny (Poola Vabariik) 13. oktoobril 2009 — Oasis East sp. z o.o. versus rahandusminister

(Kohtuasi C-395/09)

2009/C 312/34

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Naczelny Sąd Administracyjny

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Oasis East sp. z o.o.

Vastustaja kassatsioonimenetluses: rahandusminister

Eelotsuse küsimused

Kas ühenduse õigus (eriti nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas, artikli 17 lõige 6; nüüd nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikkel 176) annab liikmesriigile õiguse kohaldada siseriiklikke õigusnorme, mis välistavad maksukohustuslase õiguse tasumisele kuuluva maksu vähendamiseks või tasumisele kuuluvate maksude vahe tagasisaamise õiguse teenuste impordi korral, millega seoses makstakse tasu otse või kaudselt isikule, kelle elukoht, asukoht või juhatuse asukoht on siseriiklikus õiguses nn maksuparadiisina määratletud piirkonnas või riigis, kusjuures sellist keeldu kohaldati liikmesriigis juba ühenduse liikmelisusele eelnenud ajal?

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/21

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunale ordinario di Bari (Itaalia) 12. oktoobril 2009 — s.r.l. Interedil, likvideerimisel versus Fallimento Interedil Srl, Banca Intesa Gestione Crediti Spa

(Kohtuasi C-396/09)

2009/C 312/35

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale ordinario di Bari

Põhikohtuasja pooled

Vastulause esitaja: s.r.l. Interedil, likvideerimisel

Vastustaja: Fallimento Interedil Srl, Banca Intesa Gestione Crediti Spa

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas 29. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1346/2000 (1) artikli 3 lõikes 1 toodud mõistet „võlgniku põhihuvide kese” tuleb tõlgendada, lähtudes ühenduse või siseriiklikust õiguskorrast, ning kui seda tuleb teha, lähtudes esimesest, siis milles see mõiste seisneb ja missugused on „põhihuvide keskme” kindlakstegemisel määravad tegurid ja asjaolud? |
| --- | --- |

1.

Kas 29. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1346/2000 (1) artikli 3 lõikes 1 toodud mõistet „võlgniku põhihuvide kese” tuleb tõlgendada, lähtudes ühenduse või siseriiklikust õiguskorrast, ning kui seda tuleb teha, lähtudes esimesest, siis milles see mõiste seisneb ja missugused on „põhihuvide keskme” kindlakstegemisel määravad tegurid ja asjaolud?

| 2. | Kas määruse (EÜ) nr 1346/2000 artikli 3 lõikes 1 ette nähtud eelduse, mille kohaselt „[ä]riühingu [...] puhul peetakse vastupidiste tõendite puudumisel tema põhihuvide keskmeks registrijärgset asukohta”, kummutab see, kui tuvastatakse tegelik ettevõtlustegevus mõnes teises riigis kui äriühingu registrijärgse asukoha riik, või tuleb selleks, et seda eeldust võiks pidada kummutatuks, tuvastada, et äriühingul ei ole olnud mingit ettevõtlustegevust riigis, kus on tema registrijärgne asukoht? |
| --- | --- |

2.

Kas määruse (EÜ) nr 1346/2000 artikli 3 lõikes 1 ette nähtud eelduse, mille kohaselt „[ä]riühingu [...] puhul peetakse vastupidiste tõendite puudumisel tema põhihuvide keskmeks registrijärgset asukohta”, kummutab see, kui tuvastatakse tegelik ettevõtlustegevus mõnes teises riigis kui äriühingu registrijärgse asukoha riik, või tuleb selleks, et seda eeldust võiks pidada kummutatuks, tuvastada, et äriühingul ei ole olnud mingit ettevõtlustegevust riigis, kus on tema registrijärgne asukoht?

| 3. | Kas see, kui äriühingul on kinnisvara, võlgnikust äriühingu teise äriühinguga sõlmitud ja kahte hotellikompleksi käsitlev üürileping ning pangaasutusega sõlmitud leping mõnes teises liikmesriigis kui äriühingu registrijärgse asukoha riik, kujutab endast asjaolusid ja tegureid, millest piisab, et pidada määruse (EÜ) nr 1346/2000 artiklis 3 ette nähtud ja registrijärgsele asukohale tähtsust omistavat eeldust kummutatuks, ning kas nendest asjaoludest piisab, et asuda seisukohale, et äriühingul on „tegevuskoht” määruse (EÜ) nr 1346/2000 artikli 3 lõike 2 tähenduses? |
| --- | --- |

3.

Kas see, kui äriühingul on kinnisvara, võlgnikust äriühingu teise äriühinguga sõlmitud ja kahte hotellikompleksi käsitlev üürileping ning pangaasutusega sõlmitud leping mõnes teises liikmesriigis kui äriühingu registrijärgse asukoha riik, kujutab endast asjaolusid ja tegureid, millest piisab, et pidada määruse (EÜ) nr 1346/2000 artiklis 3 ette nähtud ja registrijärgsele asukohale tähtsust omistavat eeldust kummutatuks, ning kas nendest asjaoludest piisab, et asuda seisukohale, et äriühingul on „tegevuskoht” määruse (EÜ) nr 1346/2000 artikli 3 lõike 2 tähenduses?

| 4. | Kas juhul, kui otsus kohtualluvuse kohta, mille Corte di Cassazione tegi oma viidatud määruses nr 10606/2005, põhineb määruse (EÜ) nr 1346/2000 artikli 3 tõlgendusel, mis erineb Euroopa Ühenduste Kohtu omast, ei võimalda seda ühenduse õigusnormi niisugusena, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Kohus, kohaldada codice di procedura civile artikkel 382, mille kohaselt on Corte di Cassazione kohtualluvuse kohta tehtud otsus lõplik ja siduv? |
| --- | --- |

4.

Kas juhul, kui otsus kohtualluvuse kohta, mille Corte di Cassazione tegi oma viidatud määruses nr 10606/2005, põhineb määruse (EÜ) nr 1346/2000 artikli 3 tõlgendusel, mis erineb Euroopa Ühenduste Kohtu omast, ei võimalda seda ühenduse õigusnormi niisugusena, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Kohus, kohaldada codice di procedura civile artikkel 382, mille kohaselt on Corte di Cassazione kohtualluvuse kohta tehtud otsus lõplik ja siduv?

---

(1)  EÜT L 160, lk 1; ELT eriväljaanne 19/01, lk 191.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/22

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Bundesfinanzhof (Saksamaa) 14. oktoobril 2009 — Scheuten Solar Technology GmbH versus Finanzamt Gelsenkirchen-Süd

(Kohtuasi C-397/09)

2009/C 312/36

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesfinanzhof

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Scheuten Solar Technology GmbH

Vastustaja kassatsioonimenetluses: Finanzamt Gelsenkirchen-Süd

Eelotsuse küsimused

| a) | Kas nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/49/EÜ eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (1) artikli 1 lõikega 1 on vastuolus õigusnorm, mille kohaselt arvatakse laenuintressid, mille on ühe liikmesriigi äriühing maksnud teises liikmesriigis asuvale sidusühingule, esimesena nimetatud äriühingu puhul ettevõtlusmaksuga maksustatava summa hulka? |
| --- | --- |

a)

Kas nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/49/EÜ eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (1) artikli 1 lõikega 1 on vastuolus õigusnorm, mille kohaselt arvatakse laenuintressid, mille on ühe liikmesriigi äriühing maksnud teises liikmesriigis asuvale sidusühingule, esimesena nimetatud äriühingu puhul ettevõtlusmaksuga maksustatava summa hulka?

| b) | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav: kas direktiivi 2003/49/EÜ artikli 1 lõiget 10 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriikidel on võimalus jätta direktiiv kohaldamata ka siis, kui sama direktiivi artikli 3 punktis b sätestatud sidusühingu kriteeriumid olid intressimaksete tegemise ajal katkematult täitmata lühemat aega kui vähemalt kaks aastat? |
| --- | --- |

b)

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav: kas direktiivi 2003/49/EÜ artikli 1 lõiget 10 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriikidel on võimalus jätta direktiiv kohaldamata ka siis, kui sama direktiivi artikli 3 punktis b sätestatud sidusühingu kriteeriumid olid intressimaksete tegemise ajal katkematult täitmata lühemat aega kui vähemalt kaks aastat?

Kas sellisel juhul võivad liikmesriigid maksva äriühingu puhul tugineda vahetult direktiivi 2003/49/EÜ artikli 1 lõikele 10?

---

(1)  ELT L 157, lk 49; ELT eriväljaanne 09/01, lk 380.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/22

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Østre Landsret (Taani) 14. oktoobril 2009 — Lady & Kid A/S, Direct Nyt ApS, A/S Harald Nyborg Isenkram- og Sportsforretning ja KID-Holding A/S versus Skatteministeriet

(Kohtuasi C-398/09)

2009/C 312/37

Kohtumenetluse keel: taani

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Østre Landsret

Põhikohtuasja pooled

Kaebuste esitajad: Lady & Kid A/S, Direct Nyt ApS, A/S Harald Nyborg Isenkram- og Sportsforretning ja KID-Holding A/S

Vastustaja: Skatteministeriet

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Kohtu 14. jaanuari 1997. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-192/95–C-218/95: Comateb jt tuleb tõlgendada nii, et toote suhtes õigusvastaselt kehtestatud maksu edasikandumine eeldab maksu edasikandumist toote ostjale üksiktehingus, või võib hindades edasikandumine aset leida ka teiste toodete hindades täiesti teistsugustes tehingutes kas enne või pärast asjakohast toodete müüki, näiteks hinnatakse üldiselt edasikandumist nelja-aastase ajavahemiku jooksul, arvestades paljusid tooterühmi, sealhulgas nii imporditud kui ka mitte imporditud tooteid? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Kohtu 14. jaanuari 1997. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-192/95–C-218/95: Comateb jt tuleb tõlgendada nii, et toote suhtes õigusvastaselt kehtestatud maksu edasikandumine eeldab maksu edasikandumist toote ostjale üksiktehingus, või võib hindades edasikandumine aset leida ka teiste toodete hindades täiesti teistsugustes tehingutes kas enne või pärast asjakohast toodete müüki, näiteks hinnatakse üldiselt edasikandumist nelja-aastase ajavahemiku jooksul, arvestades paljusid tooterühmi, sealhulgas nii imporditud kui ka mitte imporditud tooteid?

| 2. | Kas ühenduse õiguse mõistet „edasikandumine” tuleb käsitada nii, et õigusvastast maksu, millega on maksustatud toodete müüki, tuleb pidada edasikandunuks üksnes siis, kui toote hind on kõrgem kui vahetult enne kõnealuse maksu kehtestamist kehtinud hind, või võib maksu pidada edasikandunuks ka siis, kui seda maksu tasuma kohustatud ettevõtja säästis maksu kehtestamisega samal ajal muude maksude arvelt, mida nõuti sisse muudel alustel, ning asjaomane ettevõtja jättis sellepärast oma hinnad muutmata? |
| --- | --- |

2.

Kas ühenduse õiguse mõistet „edasikandumine” tuleb käsitada nii, et õigusvastast maksu, millega on maksustatud toodete müüki, tuleb pidada edasikandunuks üksnes siis, kui toote hind on kõrgem kui vahetult enne kõnealuse maksu kehtestamist kehtinud hind, või võib maksu pidada edasikandunuks ka siis, kui seda maksu tasuma kohustatud ettevõtja säästis maksu kehtestamisega samal ajal muude maksude arvelt, mida nõuti sisse muudel alustel, ning asjaomane ettevõtja jättis sellepärast oma hinnad muutmata?

| 3. | Kas ühenduse õiguse mõistet „alusetu rikastumine” tuleb käsitada nii, et toote müügilt tasutud õigusvastase maksu tagastamist võib pidada alusetuks rikastumiseks, kui ettevõtja on enne või pärast maksustatava toote müüki säästnud teiste, muudel alustel sisse nõutavate maksude kaotamise arvelt, kui eeldada, et teiste maksude kaotamine toob kasu ka teistele ettevõtjatele, nende hulgas ettevõtjatele, kes ei tasunud õigusvastast maksu või tasusid seda ainult väiksemas ulatuses? |
| --- | --- |

3.

Kas ühenduse õiguse mõistet „alusetu rikastumine” tuleb käsitada nii, et toote müügilt tasutud õigusvastase maksu tagastamist võib pidada alusetuks rikastumiseks, kui ettevõtja on enne või pärast maksustatava toote müüki säästnud teiste, muudel alustel sisse nõutavate maksude kaotamise arvelt, kui eeldada, et teiste maksude kaotamine toob kasu ka teistele ettevõtjatele, nende hulgas ettevõtjatele, kes ei tasunud õigusvastast maksu või tasusid seda ainult väiksemas ulatuses?

| 4. | Eeldusel, et õigusvastasel maksul on selle struktuurist tulenevalt olnud niisugune mõju, et tooteid importinud ettevõtjad on tasunud maksudeks rohkem kui ettevõtjad, kes ostsid rohkem omamaiseid tooteid, ning õigusvastase maksu kehtestamisega samal ajal nõuti teisel alusel teist, õiguspärast maksu, mis mõjutas mõlemat liiki ettevõtjaid proportsionaalselt samal määral, olenemata ettevõtja ostude koosseisust, palutakse vastata järgmistele küsimustele:






  i) | kas ühenduse õigus lubab alustel, mis puudutavad maksu edasikandumist ja alusetut rikastumist, täielikult või osaliselt keelduda õigusvastase maksu tagastamisest tooteid importivale ettevõtjale, kui sellise keeldumise tagajärjel tekib olukord, kus ettevõtja satub seetõttu, et ta on tasunud õigusvastast maksu suhteliselt rohkem kui samaväärset kaupa omamaiselt ostnud ettevõtja, ja kõik muud asjaolud on samad, maksude ümberkorraldamise ja tagastamisest keeldumise tõttu ebasoodsamasse olukorda kui samalaadsed ettevõtjad, kes on ostnud rohkem omamaist kaupa; |
| --- | --- | --- |

4.

Eeldusel, et õigusvastasel maksul on selle struktuurist tulenevalt olnud niisugune mõju, et tooteid importinud ettevõtjad on tasunud maksudeks rohkem kui ettevõtjad, kes ostsid rohkem omamaiseid tooteid, ning õigusvastase maksu kehtestamisega samal ajal nõuti teisel alusel teist, õiguspärast maksu, mis mõjutas mõlemat liiki ettevõtjaid proportsionaalselt samal määral, olenemata ettevõtja ostude koosseisust, palutakse vastata järgmistele küsimustele:

i)

kas ühenduse õigus lubab alustel, mis puudutavad maksu edasikandumist ja alusetut rikastumist, täielikult või osaliselt keelduda õigusvastase maksu tagastamisest tooteid importivale ettevõtjale, kui sellise keeldumise tagajärjel tekib olukord, kus ettevõtja satub seetõttu, et ta on tasunud õigusvastast maksu suhteliselt rohkem kui samaväärset kaupa omamaiselt ostnud ettevõtja, ja kõik muud asjaolud on samad, maksude ümberkorraldamise ja tagastamisest keeldumise tõttu ebasoodsamasse olukorda kui samalaadsed ettevõtjad, kes on ostnud rohkem omamaist kaupa;

| ii) | kas õigusvastase maksu tagastamine vastavas olukorras võib põhimõtteliselt põhjustada „alusetut rikastumist” ja tagastamisest võib seega keelduda, kui tagastamist — isegi kui maksu peetakse edasikandunuks — on vaja, et saavutada olukord, kus maksude ümberkorraldamise mõju pärast tagastamist, kui kõik muud asjaolud on samad, oleks sama nii tooteid importinud ettevõtjatele kui ka omamaiseid tooteid ostnud ettevõtjatele; |
| --- | --- |

ii)

kas õigusvastase maksu tagastamine vastavas olukorras võib põhimõtteliselt põhjustada „alusetut rikastumist” ja tagastamisest võib seega keelduda, kui tagastamist — isegi kui maksu peetakse edasikandunuks — on vaja, et saavutada olukord, kus maksude ümberkorraldamise mõju pärast tagastamist, kui kõik muud asjaolud on samad, oleks sama nii tooteid importinud ettevõtjatele kui ka omamaiseid tooteid ostnud ettevõtjatele;

| iii) | kas tagastamisest keeldumine sellises olukorras, mille tõttu ettevõtjad, kes rohkem ostsid omamaiseid tooteid ja seega said eelise võrreldes ettevõtjatega, kes rohkem importisid tooteid, on muul viisil vastuolus ühenduse õigusega, sealhulgas võrdse kohtlemise põhimõttega; ja |
| --- | --- |

iii)

kas tagastamisest keeldumine sellises olukorras, mille tõttu ettevõtjad, kes rohkem ostsid omamaiseid tooteid ja seega said eelise võrreldes ettevõtjatega, kes rohkem importisid tooteid, on muul viisil vastuolus ühenduse õigusega, sealhulgas võrdse kohtlemise põhimõttega; ja

| iv) | kas kolmandale küsimusele antav vastus tähendab, et õigusvastaselt sisse nõutud maksu tagastamisest keeldumine alusetu rikastumise põhjendusel ei ole õigustatud niivõrd, kuivõrd selline tagastamine pelgalt kõrvaldab omamaiseid tooteid ostnud ettevõtjate eelise nende ettevõtjate ees, kes rohkem importisid tooteid. |
| --- | --- |

iv)

kas kolmandale küsimusele antav vastus tähendab, et õigusvastaselt sisse nõutud maksu tagastamisest keeldumine alusetu rikastumise põhjendusel ei ole õigustatud niivõrd, kuivõrd selline tagastamine pelgalt kõrvaldab omamaiseid tooteid ostnud ettevõtjate eelise nende ettevõtjate ees, kes rohkem importisid tooteid.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/23

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Højesteret (Taani) 19. oktoobril 2009 — Orifarm A/S, Orifarm Supply A/S, Handelsselskabet af 5. januar 2002 A/S i likvidation, Ompakningsselskabet af 1. november 2005 A/S versus Merck & Co Inc, Merck Sharp & Dohme BV, Merck Sharp & Dohme

(Kohtuasi C-400/09)

2009/C 312/38

Kohtumenetluse keel: taani

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Højesteret

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: Orifarm A/S, Orifarm Supply A/S, Handelsselskabet af 5. januar 2002 A/S, likvideerimisel, ja Ompakningsselskabet af 1. november 2005.

Vastustajad: Merck & Co Inc, Merck Sharp & Dohme BV ja Merck Sharp & Dohme.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Kohtu otsuseid kohtuasjas C-232/94: MPA Pharma (1) ja liidetud kohtuasjades C-427/93, C-429/93 ja C-436/93: Bristol-Myers Squibb jt (2) tuleb tõlgendada nii, et paralleelimportija, kes on paralleelselt imporditava ravimi müügiloa hoidja ja kellel on selle ravimiga seotud teave ning kes annab iseseisvale ettevõtjale juhised ravimi ostmise ja ümberpakendamise, toote pakendi üksikasjaliku kujunduse ning tootega seotud korralduslike küsimuste kohta, rikub kaubamärgiomaniku õigusi sellega, kui ta nimetab paralleelselt imporditava ravimi välispakendil ümberpakendajaks iseennast ja mitte iseseisvat ettevõtjat, kellel on ümberpakendamisluba ja kes on ravimi importinud ja selle tegelikult ümber pakendanud, sealhulgas toote tähistanud (taastähistanud) kaubamärgiomaniku kaubamärgiga? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Kohtu otsuseid kohtuasjas C-232/94: MPA Pharma (1) ja liidetud kohtuasjades C-427/93, C-429/93 ja C-436/93: Bristol-Myers Squibb jt (2) tuleb tõlgendada nii, et paralleelimportija, kes on paralleelselt imporditava ravimi müügiloa hoidja ja kellel on selle ravimiga seotud teave ning kes annab iseseisvale ettevõtjale juhised ravimi ostmise ja ümberpakendamise, toote pakendi üksikasjaliku kujunduse ning tootega seotud korralduslike küsimuste kohta, rikub kaubamärgiomaniku õigusi sellega, kui ta nimetab paralleelselt imporditava ravimi välispakendil ümberpakendajaks iseennast ja mitte iseseisvat ettevõtjat, kellel on ümberpakendamisluba ja kes on ravimi importinud ja selle tegelikult ümber pakendanud, sealhulgas toote tähistanud (taastähistanud) kaubamärgiomaniku kaubamärgiga?

| 2. | Kas esimesele küsimusele vastamisel on tähtsust asjaolul, et kui müügiloa hoidja nimetab iseennast ümberpakendajaks tegeliku ümberpakendaja asemel, kes tegutses tellimuse alusel, siis võib oletada, et pole ohtu, et tarbijale/lõppkasutajale jääb ekslik mulje, et ümberpakendamise eest vastutab kaubamärgiomanik? |
| --- | --- |

2.

Kas esimesele küsimusele vastamisel on tähtsust asjaolul, et kui müügiloa hoidja nimetab iseennast ümberpakendajaks tegeliku ümberpakendaja asemel, kes tegutses tellimuse alusel, siis võib oletada, et pole ohtu, et tarbijale/lõppkasutajale jääb ekslik mulje, et ümberpakendamise eest vastutab kaubamärgiomanik?

| 3. | Kas esimesele küsimusele vastamisel on tähtsust asjaolul, et kui ümberpakendajana on nimetatud tegelik ümberpakendaja, siis võib oletada, et on välistatud oht, et tarbijale/lõppkasutajale jääb ekslik mulje, et ümberpakendamise eest vastutab kaubamärgiomanik? |
| --- | --- |

3.

Kas esimesele küsimusele vastamisel on tähtsust asjaolul, et kui ümberpakendajana on nimetatud tegelik ümberpakendaja, siis võib oletada, et on välistatud oht, et tarbijale/lõppkasutajale jääb ekslik mulje, et ümberpakendamise eest vastutab kaubamärgiomanik?

| 4. | Kas esimesele küsimusele vastamisel on oluline ainult oht, et tarbijale/lõppkasutajale jääb ekslik mulje, et ümberpakendamise eest vastutab kaubamärgiomanik, või on olulised ka muud kaubamärgiomanikuga seotud kaalutlused, näiteks a) et üksus, kes impordib ja teeb tegeliku ümberpakendamise ning tähistab (taastähistab) toote välispakendi kaubamärgiomaniku kaubamärgiga, rikub seda tehes ise kaubamärgiomaniku kaubamärgist tulenevaid õigusi, ja b) et tulenevalt teguritest, mille eest vastutab tegelik ümberpakendaja, võib ümberpakendamine mõjutada toote algset seisundit või tuleb eeldada, et ümberpakendatud toote välimus kahjustab kaubamärgiomaniku mainet (vt eelkõige kohtuotsus Bristol-Myers Squibb jt)? |
| --- | --- |

4.

Kas esimesele küsimusele vastamisel on oluline ainult oht, et tarbijale/lõppkasutajale jääb ekslik mulje, et ümberpakendamise eest vastutab kaubamärgiomanik, või on olulised ka muud kaubamärgiomanikuga seotud kaalutlused, näiteks a) et üksus, kes impordib ja teeb tegeliku ümberpakendamise ning tähistab (taastähistab) toote välispakendi kaubamärgiomaniku kaubamärgiga, rikub seda tehes ise kaubamärgiomaniku kaubamärgist tulenevaid õigusi, ja b) et tulenevalt teguritest, mille eest vastutab tegelik ümberpakendaja, võib ümberpakendamine mõjutada toote algset seisundit või tuleb eeldada, et ümberpakendatud toote välimus kahjustab kaubamärgiomaniku mainet (vt eelkõige kohtuotsus Bristol-Myers Squibb jt)?

| 5. | Kas esimesele küsimusele vastamisel on tähtsust sellel, et ajal, mil kaubamärgiomanikule teatatakse paralleelselt imporditud ja ümberpakendatud ravimi kavatsetavast müügist, kuulub müügiloa hoidja, kes on nimetanud end ümberpakendajaks, samasse kontserni tegeliku ümberpakendajaga (mõlemad on sama äriühingu tütarettevõtjad)? |
| --- | --- |

5.

Kas esimesele küsimusele vastamisel on tähtsust sellel, et ajal, mil kaubamärgiomanikule teatatakse paralleelselt imporditud ja ümberpakendatud ravimi kavatsetavast müügist, kuulub müügiloa hoidja, kes on nimetanud end ümberpakendajaks, samasse kontserni tegeliku ümberpakendajaga (mõlemad on sama äriühingu tütarettevõtjad)?

---

(1)  EKL 1996, lk I-3671.

(2)  EKL 1996, lk I-3457.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/24

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Višje sodišče v Mariboru (Sloveenia) 19 oktoobril 2009 — Jasna Detiček versus Maurizio Sgueglia

(Kohtuasi C-403/09)

2009/C 312/39

Kohtumenetluse keel: sloveenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Višje sodišče v Mariboru (Sloveenia)

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Jasna Detiček

Vastustaja: Maurizio Sgueglia

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Sloveenia Vabariigi kohus on nõukogu 27. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2201/2003 (1) artikli 20 mõttes pädev võtma kaitsemeetmeid juhul, kui teise liikmesriigi kohus, kelle pädevuses on vastavalt käesolevale määrusele asja sisuline arutamine, on võtnud kaitsemeetme, mis on tunnistatud Sloveenia Vabariigis täitmisele kuuluvaks? |
| --- | --- |

1.

Kas Sloveenia Vabariigi kohus on nõukogu 27. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2201/2003 (1) artikli 20 mõttes pädev võtma kaitsemeetmeid juhul, kui teise liikmesriigi kohus, kelle pädevuses on vastavalt käesolevale määrusele asja sisuline arutamine, on võtnud kaitsemeetme, mis on tunnistatud Sloveenia Vabariigis täitmisele kuuluvaks?

| 2. | Juhul, kui vastus eeltoodud küsimusele on jaatav, siis:
  kas Sloveenia kohus võib siseriiklike õigusnormide alusel (nende sellist kohaldamist lubab määruse artikkel 20), võttes kaitsemeetme selle määruse artikli 20 tähenduses, muuta lõplikku ja täitmisele kuuluvat kaitsemeedet, mille on võtnud teise liikmesriigi kohus, kelle pädevuses on vastavalt käesolevale määrusele asja sisuline arutamine, või selle tühistada? |
| --- | --- |

2.

Juhul, kui vastus eeltoodud küsimusele on jaatav, siis:

kas Sloveenia kohus võib siseriiklike õigusnormide alusel (nende sellist kohaldamist lubab määruse artikkel 20), võttes kaitsemeetme selle määruse artikli 20 tähenduses, muuta lõplikku ja täitmisele kuuluvat kaitsemeedet, mille on võtnud teise liikmesriigi kohus, kelle pädevuses on vastavalt käesolevale määrusele asja sisuline arutamine, või selle tühistada?

---

(1)  Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (ELT L 338, lk 1; ELT eriväljaanne 19/06, lk 243).

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/25

---

20. oktoobril 2009 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Soome Vabariik

(Kohtuasi C-405/09)

2009/C 312/40

Kohtumenetluse keel: soome

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: A. Caeiros, M. Huttunen)

Kostja: Soome Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Soome Vabariigi ametivõimud kohaldavad haldustava, mille kohaselt ühenduse omavahendid määratakse kindlaks alles pärast seda, kui maksukohustuslasele on antud vähemalt 14 päeva aega omapoolsete väidete esitamiseks, on see liikmesriik jätnud täitmata määruse (EMÜ, Euratom) nr 1552/89 (1) ja määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (2) artiklitest 2, 6 ja 9–11 ning määruse (EMÜ) nr 2913/92 (3) artiklist 220 tulenevad kohustused. Seega ei järgi Soome ametivõimud tollimaksu tollivormistusjärgse sissenõudmisel omavahendite kohta arvestuskande tegemiseks ettenähtud tähtaegu, mille tagajärjel tekib viivitus ühenduse omavahendite ülekandmisel; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Soome Vabariigi ametivõimud kohaldavad haldustava, mille kohaselt ühenduse omavahendid määratakse kindlaks alles pärast seda, kui maksukohustuslasele on antud vähemalt 14 päeva aega omapoolsete väidete esitamiseks, on see liikmesriik jätnud täitmata määruse (EMÜ, Euratom) nr 1552/89 (1) ja määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (2) artiklitest 2, 6 ja 9–11 ning määruse (EMÜ) nr 2913/92 (3) artiklist 220 tulenevad kohustused. Seega ei järgi Soome ametivõimud tollimaksu tollivormistusjärgse sissenõudmisel omavahendite kohta arvestuskande tegemiseks ettenähtud tähtaegu, mille tagajärjel tekib viivitus ühenduse omavahendite ülekandmisel;

| — | mõista kohtukulud välja Soome Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Soome Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Komisjon on esitanud Soome Vabariigi vastu hagi seoses määruse (EMÜ, Euratom) nr 1552/89 ja määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artiklitest 2, 6 ja 9–11 ning määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklist 220 tulenevate kohustuste täitmisega. Sisuliselt on küsimus selles, millisel hetkel peab toll seoses tollivormistusjärgselt kindlaksmääratud tollimaksuga tegema arvestuskande ühenduse omavahendite kohta, st millisel hetkel saab ühendus oma käsutusse liikmesriigi poolt sissenõutud tollimaksu. |
| --- | --- |

1.

Komisjon on esitanud Soome Vabariigi vastu hagi seoses määruse (EMÜ, Euratom) nr 1552/89 ja määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artiklitest 2, 6 ja 9–11 ning määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklist 220 tulenevate kohustuste täitmisega. Sisuliselt on küsimus selles, millisel hetkel peab toll seoses tollivormistusjärgselt kindlaksmääratud tollimaksuga tegema arvestuskande ühenduse omavahendite kohta, st millisel hetkel saab ühendus oma käsutusse liikmesriigi poolt sissenõutud tollimaksu.

| 2. | Komisjoni on seisukohal, et tollivõla tollivormistusjärgsel sissenõudmisel rikub Soome omavahendeid reguleerivaid määrusi ja ühenduse tolliseadustikku, kuna Soome ametivõimud annavad enne lõpliku sissenõudmisotsuse tegemist maksukohustuslasele vähemalt 14 päeva aega omapoolsete väidete esitamiseks. Sellise ärakuulamismenetluse tõttu tekib viivitus ühenduse omavahendite kohta arvestuskande tegemisel. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni on seisukohal, et tollivõla tollivormistusjärgsel sissenõudmisel rikub Soome omavahendeid reguleerivaid määrusi ja ühenduse tolliseadustikku, kuna Soome ametivõimud annavad enne lõpliku sissenõudmisotsuse tegemist maksukohustuslasele vähemalt 14 päeva aega omapoolsete väidete esitamiseks. Sellise ärakuulamismenetluse tõttu tekib viivitus ühenduse omavahendite kohta arvestuskande tegemisel.

---

(1)  Nõukogu 29. mai 1989. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 1552/89millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 88/376/EMÜ, Euratom (EÜT L 155, lk 1).

(2)  Nõukogu 22. mai 2000. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom (EÜT L 130, lk 1; ELT eriväljaanne 01/03, lk 169).

(3)  Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2913/92,millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307).

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/25

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Hoge Raad der Nederlanden (Madalamaad) 21. oktoobril 2009 — Realchemie Nederland BV versus Bayer Cropscience AG

(Kohtuasi C-406/09)

2009/C 312/41

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Realchemie Nederland BV

Vastustaja kassatsioonimenetluses: Bayer Cropscience AG

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas mõistet „tsiviil- ja kaubandusasjad” määruse (EÜ) nr 2001/44 (1) artiklis 1 tuleb tõlgendada nii, et seda määrust kohaldatakse ka sellise otsuse tunnustamisele ja täitmisele, mis hõlmab trahvi maksmist ZPO § 890 alusel? |
| --- | --- |

1.

Kas mõistet „tsiviil- ja kaubandusasjad” määruse (EÜ) nr 2001/44 (1) artiklis 1 tuleb tõlgendada nii, et seda määrust kohaldatakse ka sellise otsuse tunnustamisele ja täitmisele, mis hõlmab trahvi maksmist ZPO § 890 alusel?

| 2. | Kas direktiivi 2004/48/EÜ artiklit 14 tuleb tõlgendada nii, et seda kohaldatakse ka sellisele täitemenetlusele, mis puudutab






  i) | teises liikmesriigis tehtud otsust intellektuaalse omandi õiguse rikkumise kohta, |
| --- | --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2004/48/EÜ artiklit 14 tuleb tõlgendada nii, et seda kohaldatakse ka sellisele täitemenetlusele, mis puudutab

i)

teises liikmesriigis tehtud otsust intellektuaalse omandi õiguse rikkumise kohta,

| ii) | teises liikmesriigis tehtud otsust, millega määrati trahv intellektuaalse omandi õiguse rikkumise keelu rikkumise eest, |
| --- | --- |

ii)

teises liikmesriigis tehtud otsust, millega määrati trahv intellektuaalse omandi õiguse rikkumise keelu rikkumise eest,

| iii) | teises liikmesriigis tehtud kohtukulude otsuseid, mis on tehtud punktides i ja ii nimetatud otsuste alusel? |
| --- | --- |

iii)

teises liikmesriigis tehtud kohtukulude otsuseid, mis on tehtud punktides i ja ii nimetatud otsuste alusel?

---

(1)  Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 2001, L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42).

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/26

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal de grande instance de Nanterre (Prantsusmaa) 28. oktoobril 2009 kohtuasjades — Tereos versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Vermandoise Industries SA versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucreries de Toury et Usines annexes SA versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Roquette Frères SA versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucreries & Distilleries de Souppes-Ouvré Fils SA versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Cristal Union, kes on Sucreries et Raffineries d’Erstein’i ja Sucrerie de Bourgogne’i õigusjärglane versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Lesaffre Frères SA versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucrerie Bourdon versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — SAFBA Fontaine-le-Dun SA versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers — Sucreries du Marquenterre versus Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers

((Kohtuasi C-411/09) - (Kohtuasi C-412/09) - (Kohtuasi C-413/09) - (Kohtuasi C-414/09) - (Kohtuasi C-415/09) - (Kohtuasi C-416/09) - (Kohtuasi C-417/09) - (Kohtuasi C-418/09) - (Kohtuasi C-419/09) - (Kohtuasi C-420/09))

2009/C 312/42

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal de grande instance de Nanterre (Prantsusmaa)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: Tereos (C-411/09), Vermandoise Industries SA (C-412/09), Sucreries de Toury et Usines annexes SA (C-413/09), Roquette Frères SA (C-414/09), Sucreries & Distilleries de Souppes-Ouvré Fils SA (C-415/09), Cristal Union, kes on Sucreries et Raffineries d’Erstein’i ja Sucrerie de Bourgogne’i õigusjärglane (C-416/09), Lesaffre Frères SA (C-417/09), Sucrerie Bourdon (C-418/09), SAFBA Fontaine-le-Dun SA (C-419/09), Sucreries du Marquenterre (C-420/09)

Vastustaja: Directeur général des douanes et droits indirects, Receveur principal des douanes et droits indirects de Gennevilliers.

Eelotsuse küsimused

Kas määrus 164/2007 (1) on nõukogu (2) määruse nr 1260/2001 artiklist 15 lähtuvalt kehtetu, kuna see sätestab eksporditud suhkrutonni keskmiselt kahjumilt arvutatava toodangumaksu, mis ei võta arvesse ilma toetuseta eksporditud suhkrukoguseid, olgugi et rahastatava kogukahjumi hindamisel võetakse neid koguseid arvesse?

---

(1)  Komisjoni 19. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 164/2007, millega määratakse kindlaks 2005/2006. turustusaastal kehtivad toodangumaksud suhkrusektoris (ELT L 51, lk 17).

(2)  Nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (EÜT L 178, lk 1; ELT eriväljaanne 03/33, lk 17).

---

Üldkohus

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/27

---

Esimese Astme Kohtu 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Bowland Dairy Products versus komisjon

(Kohtuasi T-212/06) (1)

(Kahju hüvitamise nõue - Määrus (EÜ) nr 178/2002 - Kiirhoiatussüsteem - Täiendav teatis - Liikmesriikide ametivõimude pädevus - Komisjoni arvamus, millel ei ole õiguslikke tagajärgi - Vaidluseseme muutmine - Vastuvõetamatus)

2009/C 312/43

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Bowland Dairy Products Ltd (Barrowford, Lancashire, Ühendkuningriik), (esindajad: solicitor J. Milligan, D. Anderson, QC ja barrister A. Robertson)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: P. Oliver, J.-P. Keppenne ja L. Parpala)

Kohtuasja ese

Esiteks nõue tühistada komisjoni väidetav keeldumine Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, lk 1; ELT eriväljaanne 15/06, lk 463), artiklis 50 sätestatud kiirhoiatussüsteemi kaudu täiendava teabe edastamisest Ühendkuningriigi Food Standards Agency nõusoleku kohta turustada hageja toodetud kohupiima, ja teiseks nõue hüvitada hagejale selle keeldumisega väidetavalt tekitatud kahju

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Mõista kohtukulud, kaasa arvatud ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seonduvad kohtukulud, välja Bowland Dairy Products Ltd-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud, kaasa arvatud ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seonduvad kohtukulud, välja Bowland Dairy Products Ltd-lt.

---

(1)  ELT C 237, 30.9.2006.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/27

---

Esimese Astme Kohtu 29. oktoobri 2009. aasta otsus — Peek & Cloppenburg versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Redfil (Agile)

(Kohtuasi T-386/07) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse kujutismärgi Agile taotlus - Varasemad ühenduse ja siseriiklikud sõnamärgid Aygill’s - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Tähiste sarnasus - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

2009/C 312/44

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Peek & Cloppenburg (Hamburg, Saksamaa) (esindajad: advokaadid T. Dolde, A. Renck ja V. von Bomhard)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindajad: S. Laitinen, hiljem R. Pethke)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Esimese Astme Kohtus: Redfil, SL (Barcelona, Hispaania) (esindaja: advokaat C. Hernández Hernández)

Kohtuasja ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 26. juuli 2007. aasta otsuse (asi R 1324/2006-2) peale, mis on tehtud Peek & Cloppenburgi ja Redfil, SLi vahelises vastulausemenetluses.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 26. juuli 2007. aasta otsus (asi R 1324/2006-2). |
| --- | --- |

1.

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 26. juuli 2007. aasta otsus (asi R 1324/2006-2).

| 2. | Mõista Siseturu Ühtlustamise Ametilt välja Peek & Cloppenburgi kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista Siseturu Ühtlustamise Ametilt välja Peek & Cloppenburgi kohtukulud.

| 3. | Jätta Redfil, SLi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Redfil, SLi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 297, 8.12.2007.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/28

---

Esimese Astme Kohtu 11. novembri 2009. aasta otsus — REWE-Zentral versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Aldi Einkauf (Clina)

(Kohtuasi T-150/08) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärgi Clina taotlus - Varasem ühenduse sõnamärk CLINAIR - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

2009/C 312/45

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: REWE-Zentral AG (Köln, Saksamaa) (esindajad: advokaadid M. Kinkeldey, A. Bognár ja S. Schäffler)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: advokaat R. Pethke)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Esimese Astme Kohtus: Aldi Einkauf GmbH & Co. OHG (Essen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid N. Lützenrath, U. Rademacher, L. Kolks ja C. Fürsen)

Kohtuasja ese

Hagi, mis on esitatud Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 15. veebruari 2008. aasta otsuse (asi R 1484/2006-4) peale, mis käsitleb Aldi Einkauf GmbH & Co. OHG ja REWE-Zentral AG vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja REWE-Zentral AG-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja REWE-Zentral AG-lt.

---

(1)  ELT C 158, 21.6.2008.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/28

---

Esimese Astme Kohtu 11. novembri 2009. aasta otsus — Frag Comercio International versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Tinkerbell Modas (GREEN by missako)

(Kohtuasi T-162/08) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse kujutismärgi GREEN by missako taotlus - Varasemad siseriiklik ja ühenduse kujutismärgid MI SA KO - Segiajamise tõenäosuse puudumine - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

2009/C 312/46

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Frag Comercio International, SL (Esparreguera, Hispaania) (esindaja: advokaat E. Sugrañes Coca)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: W. Verburg)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Tinkerbell Modas Ltda (São Paulo, Brasilia)

Kohtuasja ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 14. veebruari 2008. aasta otsuse (asi R 1527/2006-2) peale, mis on tehtud Tinkerbell Modas LTDA ja Frag Comercio International, SL-i vahelises vastulausemenetluses.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Frag Comercio International, SL-ilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Frag Comercio International, SL-ilt.

---

(1)  ELT C 171, 5.7.2008.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/29

---

Esimese Astme Kohtu 11. novembri 2009. aasta otsus — Bayer Healthcare versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Uriach-Aquilea OTC (CITRACAL)

(Kohtuasi T-277/08) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärgi CITRACAL taotlus - Varasem siseriiklik sõnamärk CICATRAL - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Kaupade sarnasus - Tähiste sarnasus - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b [nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b])

2009/C 312/47

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Bayer Healthcare LLC (Morristown, New Jersey, Ameerika Ühendriigid) (esindaja: barrister M. Edenborough)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: D. Botis)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Uriach-Aquilea OTC, SL (Palau-Solita i Plegamans, Hispaania)

Kohtuasja ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 5. mai 2008. aasta otsuse (asi R 459/2007-4) peale, mis on tehtud Uriach-Aquilea OTC, SL-i ja Bayer Healthcare LLC vahelises vastulausemenetluses.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Bayer Healthcare LLC-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Bayer Healthcare LLC-lt.

---

(1)  ELT C 236, 13.9.2008.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/29

---

Esimese Astme Kohtu 30. oktoobri 2009. aasta määrus — Sun World International versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Kölla Hamburg (SUPERIOR SEEDLESS)

(Kohtuasi T-493/08) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Osaline registreerimistaotlusest loobumine - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

2009/C 312/48

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Sun Wolrd International LLC (Bakersfield, California, Ühendriigid) (esindaja: solicitor M. Holah)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: D. Botis)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Esimese Astme Kohtus: Kölla Hamburg Overseas Import GmbH & Co. KG (Hamburg, Saksamaa) (esindaja: advokaat C. Lemke)

Kohtuasja ese

Hagi, mis on esitatud Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 3. septembri 2008. aasta otsuse (asi R 1378/2007-1) peale, mis käsitleb Kölla Hamburg Overseas Import GmbH & Co. KG ja Sun Wolrd International LLC vahelist kehtetuks tunnistamise menetlust.

Resolutsioon

| 1. | Otsuse tegemise vajadus on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Otsuse tegemise vajadus on ära langenud.

| 2. | Mõista Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) ja Kölla Hamburg Overseas Import GmbH & Co. KG kohtukulud välja Sun Wolrd International LLC-lt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) ja Kölla Hamburg Overseas Import GmbH & Co. KG kohtukulud välja Sun Wolrd International LLC-lt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 19, 24.1.2009.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/29

---

Esimese Astme Kohtu presidendi 29. oktoobri 2009. aasta määrus — Novácke chemické závody versus komisjon

(Kohtuasi T-352/09 R)

(Ajutiste meetmete kohaldamine - Konkurents - Komisjoni otsus trahvi määramise kohta - Pangagarantii - Täitmise peatamise taotlus - Kiireloomulisuse puudumine)

2009/C 312/49

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Novácke chemické závody (Nováky, Slovakkia) (esindaja: advokaat A. Černejová)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: F. Castillo de la Torre ja N. von Lingen)

Kohtuasja ese

Nõue peatada komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsuse, mis käsitleb EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamise menetlust (juhtum COMP/F/39.396 — kaltsiumkarbiid ja magneesiumipõhised reaktiivid terase- ja gaasitööstusele) täitmine osas, mis puudutab hagejat.

Resolutsioon

| 1. | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 2. | Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi. |
| --- | --- |

2.

Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/30

---

26. septembril 2009 esitatud hagi — Applied Microengineering versus komisjon

(Kohtuasi T-387/09)

2009/C 312/50

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Applied Microengineering Ltd (Didcot, Ühendkuningriik) (esindajad: advokaadid P. Walravens ja J. De Wachter)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | tühistada komisjoni 16. juuli 2009. aasta otsus rahasumma EUR 258 560,61 ja viiviste tagastamise kohta; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 16. juuli 2009. aasta otsus rahasumma EUR 258 560,61 ja viiviste tagastamise kohta;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesoleva hagiga palub hageja tühistada komisjoni 16. juuli 2009. aasta otsus C (2009) 5797 teatud rahasumma ja viiviste tagastamise kohta, mida hageja võlgneb tulenevalt projektidest IST-199-11823 FOND MST („Formation of a New Design House for MST”) ja IST-2000-28229 ANAB („Assessment of a New Bonder”), mida rahastati eriprogrammist kasutajasõbraliku infoühiskonna uuringute, tehnoloogilise arengu ja esitlustegevuse kohta (1998-2000).

Hageja põhjendab oma nõudeid seitsme väitega.

Esiteks väidab hageja, et komisjon on rikkunud olulisi menetlusnõudeid, kuna ei viinud läbi täielikku ja asjakohast auditimenetlust. Hageja on seisukohal, et komisjon jättis teda teavitamata auditimenetluse algatamisest ja lõpetamisest ega arvestanud hageja esitatud vastuväidetega. Lisaks väidab hageja, et komisjon on rikkunud tema kaitseõigusi, hea halduse põhimõtet ning hoolitsemiskohustust.

Teiseks väidab hageja, et komisjoni nõue oli aegunud vähemalt nende maksete osas, mis olid tehtud üle viie aasta eest enne auditimenetluse ametlikku algatamist.

Kolmandaks väidab hageja, et komisjon on teinud ilmse hindamisvea, kui rakendas audiitori ekslikku tõlgendust lubatud kulude kohta.

Neljandaks on hageja seisukohal, et komisjon on rikkunud põhilisi sotsiaalseid õigusi ja õigust õiglasele tasule, nõustudes töötajate miinimumpalgast väiksemate tunnitasudega.

Viiendaks väidab hageja, et komisjon on rikkunud hageja õiguspärast ootust selle kohta, et hageja pakutud keskmiste tööjõukulude toimiv meetod kehtib ja et hankija nõustub „tulemustasu” praktikaga.

Kuuendaks väidab hageja, et komisjon eiras oma põhjendamiskohustust, kuna viimane tugines täiel määral auditiaruandele, arvestamata hageja märkusi ega auditimenetluse taasalgatamise taotlust.

Viimaks väidab hageja, et komisjon rikkus hea halduse põhimõtet ja hoolitsemiskohustust sellega, et saatis kirjad valele aadressile ning jättis uurimata hageja esitatud väiteid.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/30

---

22. juunil 2009 esitatud hagi — Labate versus komisjon

(Kohtuasi T-389/09)

2009/C 312/51

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Kay Labate (Tarquinia, Itaalia) (esindaja: I. Forrester, QC)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et komisjon on EÜ artikli 232 tähenduses toimingu tegemata jätnud; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et komisjon on EÜ artikli 232 tähenduses toimingu tegemata jätnud;

| — | kohustada komisjoni võtma vajalikud meetmed Esimese Astme Kohtu määruse täitmiseks; |
| --- | --- |

—

kohustada komisjoni võtma vajalikud meetmed Esimese Astme Kohtu määruse täitmiseks;

| — | menetleda käesolevat hagi eelisjärjekorras selleks, et vältida toimiku liiga mahukaks muutumist eraldi taotlusega kiirmenetluseks, ning teha otsus kuue nädala jooksul; |
| --- | --- |

—

menetleda käesolevat hagi eelisjärjekorras selleks, et vältida toimiku liiga mahukaks muutumist eraldi taotlusega kiirmenetluseks, ning teha otsus kuue nädala jooksul;

| — | võtta muid vajalikke meetmeid; |
| --- | --- |

—

võtta muid vajalikke meetmeid;

| — | mõista käesoleva kohtuasja kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva kohtuasja kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

20. veebruaril 2009 esitas hageja EÜ artikli 232 jaoks ametliku taotluse selleks, et komisjon teeks otsuse, millega tema surnud abikaasa kopsuvähk tunnistatakse kutsehaiguseks Euroopa ühenduste ametnike õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse ühiseeskirjade artikli 73 kohaselt.

Kuna ettenähtud tähtaja jooksul ei ole otsust tehtud ega seisukohta võetud ning kuna komisjon ei ole mõistliku tähtaja jooksul teinud otsust hageja abikaasa kutsehaiguse tunnustamise taotluse osas, siis palub hageja Euroopa Kohtul tuvastada komisjoni tegevusetus EÜ artikli 232 mõttes ning selliste kohustuste rikkumine, mis tulenevad personalieeskirjade artiklist 90 ning Euroopa ühenduste ametnike õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse ühiseeskirjade artiklist 23.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/31

---

6. oktoobril 2009 esitatud hagi — HSE versus komisjon

(Kohtuasi T-399/09)

2009/C 312/52

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Holding Slovenske elektrarne d.o.o. („HSE”) (Ljubljana, Sloveenia) (esindaja: advokaat F. Urlesberger)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tühistada vaidlustatud otsuse artikli 1 punkt g osas, millega hageja mõistetakse süüdi EÜ artiklis 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumises; |
| --- | --- |

—

Tühistada vaidlustatud otsuse artikli 1 punkt g osas, millega hageja mõistetakse süüdi EÜ artiklis 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumises;

| — | tühistada vaidlustatud otsuse artikli 2 punkt i; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsuse artikli 2 punkt i;

| — | teise võimalusena vähendada hagejale vaidlustatud otsuse artikli 2 punktis i määratud trahvisummat; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena vähendada hagejale vaidlustatud otsuse artikli 2 punktis i määratud trahvisummat;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesoleva hagiga palub hageja tühistada komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsus (juhtum COMP/39.396 — Kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi baasil reaktiivid terase ja gaasitööstusele) osas, milles komisjon leidis, et hageja on süüdi EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 ühes ja vältavas rikkumises, mis hõlmas turgude jagamist, kvoodilepinguid, klientide jagamist, hindade kehtestamist ning konfidentsiaalse teabe vahetust kaltsiumkarbiidi ja magneesiumigraanulite tootjate vahel. Teise võimalusena palub hageja, et vähendataks talle määratud trahvisummat.

Oma hagi toetuseks väidab hageja, et komisjon on rikkunud EÜ artiklit 81 ja määrust nr 1/2003, tehes järgmised õiguslikud vead:

| | Esiteks väidab hageja, et komisjonil ei ole õigust heita talle ette TDR Metalurgija d.d. („TDR”) tegevust, kuna HSE ja TDR ei ole kunagi moodustanud ühte majandusüksust. Kuna puudub hageja vaieldamatu süüpresumptsioon (see oleks kohaldatav siis, kui HSE-le kuuluks TDR-is 100 % osalus), ei ole komisjon suutnud tõendada, et HSE teostas TDR-i üle otsustavat kontrolli. |
| --- | --- |

Esiteks väidab hageja, et komisjonil ei ole õigust heita talle ette TDR Metalurgija d.d. („TDR”) tegevust, kuna HSE ja TDR ei ole kunagi moodustanud ühte majandusüksust. Kuna puudub hageja vaieldamatu süüpresumptsioon (see oleks kohaldatav siis, kui HSE-le kuuluks TDR-is 100 % osalus), ei ole komisjon suutnud tõendada, et HSE teostas TDR-i üle otsustavat kontrolli.

| | Teiseks väidab hageja, et komisjon tegi vea, kui ta kohaldas kõigile osapooltele trahvi põhisumma 17 % suurendamist hoiatavuse eesmärgil. Hageja arvates oleks komisjon pidanud arvesse võtma, et HSE puhul ei õigusta hoiatavuse tegur ennast, kuna komisjon otsustas jätta rikkumise otsese toimepanija TDR-i (kelle puhul oleks hoiatavuse tegurit võinud kohandada) trahvimata, ning kuna hageja ei olnud konkurentsivastasesse tegevusse otseselt kaasatud. |
| --- | --- |

Teiseks väidab hageja, et komisjon tegi vea, kui ta kohaldas kõigile osapooltele trahvi põhisumma 17 % suurendamist hoiatavuse eesmärgil. Hageja arvates oleks komisjon pidanud arvesse võtma, et HSE puhul ei õigusta hoiatavuse tegur ennast, kuna komisjon otsustas jätta rikkumise otsese toimepanija TDR-i (kelle puhul oleks hoiatavuse tegurit võinud kohandada) trahvimata, ning kuna hageja ei olnud konkurentsivastasesse tegevusse otseselt kaasatud.

| | Kolmandaks märgib hageja, et komisjon jättis trahvisumma arvutamisel tähelepanuta kergendavad asjaolud, kuna ta ei võtnud arvesse seda, et hageja — kui üldse siis hooletusest — ei kontrollinud piisavalt TDR-i ärilist tegevust, et ära hoida konkurentsiõiguse rikkumine. Hageja lisab veel, et komisjon oleks pidanud kergendava asjaoluna arvesse võtma seda, et TDR äriühinguna koos tema salajase ärilise tegevusega „määriti” hagejale „kaela” Sloveenia valitsuse poliitilise otsusega, ning et hageja ei ole soovinud ei TDR-i omandada ega mõjutada tema äritegevust kartellis osalemisel. |
| --- | --- |

Kolmandaks märgib hageja, et komisjon jättis trahvisumma arvutamisel tähelepanuta kergendavad asjaolud, kuna ta ei võtnud arvesse seda, et hageja — kui üldse siis hooletusest — ei kontrollinud piisavalt TDR-i ärilist tegevust, et ära hoida konkurentsiõiguse rikkumine. Hageja lisab veel, et komisjon oleks pidanud kergendava asjaoluna arvesse võtma seda, et TDR äriühinguna koos tema salajase ärilise tegevusega „määriti” hagejale „kaela” Sloveenia valitsuse poliitilise otsusega, ning et hageja ei ole soovinud ei TDR-i omandada ega mõjutada tema äritegevust kartellis osalemisel.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/32

---

5. oktoobril 2009 esitatud hagi — Donau Chemie versus komisjon

(Kohtuasi T-406/09)

2009/C 312/53

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Donau Chemie AG (Viin, Austria) (esindajad: advokaadid S. Polster, W. Brugger ja M. Brodey)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | tühistada komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsuse K(2009) 5791 lõplik (juhtum COMP/39.396 — Kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi baasil reaktiivid terase ja gaasitööstusele) artikkel 2 hagejat puudutavas osas; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsuse K(2009) 5791 lõplik (juhtum COMP/39.396 — Kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi baasil reaktiivid terase ja gaasitööstusele) artikkel 2 hagejat puudutavas osas;

| — | teise võimalusena vähendada hagejale vaidlustatud otsusega määratud trahvisummat oluliselt ja õiglaselt; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena vähendada hagejale vaidlustatud otsusega määratud trahvisummat oluliselt ja õiglaselt;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Ühenduste Komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Ühenduste Komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja vaidlustab komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsuse K(2009) 5791 lõplik (juhtum COMP/39.396) — Kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi baasil reaktiivid terase ja gaasitööstusele. Vaidlustatud otsusega määrati hagejale ja teistele ettevõtjatele EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumise eest trahv. Komisjoni sõnul osales hageja EMP kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turul — välja arvatud Hispaania, Portugal, Iirimaa ja Ühendkuningriik — ühes ja vältavas rikkumises, mis hõlmas turgude jagamist, kvoodilepinguid, klientide jagamist, hindade kehtestamist ning konfidentsiaalse teabe vahetust hindade, klientide ja müügimahtude osas.

Hageja väidab oma hagi toetuseks, et on rikutud EÜ asutamislepingut ja selle rakendussätteid, ning esitab eelkõige järgmised väited:

| — | trahvi põhisumma ja suuniste määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta (1) punkti 25 alusel kindlaksmääratavate lisasummade õigusvastane arvutamine; |
| --- | --- |

—

trahvi põhisumma ja suuniste määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta (1) punkti 25 alusel kindlaksmääratavate lisasummade õigusvastane arvutamine;

| — | kergendavate asjaolude õigusvastane arvessevõtmata jätmine trahvisumma arvutamisel; |
| --- | --- |

—

kergendavate asjaolude õigusvastane arvessevõtmata jätmine trahvisumma arvutamisel;

| — | koostööteatise (2) õigusvastane kohaldamine, kuna hagejale pärast tema kergema kohtlemise taotluse esitamist tehtud trahvisumma alandamine oli liiga väike; |
| --- | --- |

—

koostööteatise (2) õigusvastane kohaldamine, kuna hagejale pärast tema kergema kohtlemise taotluse esitamist tehtud trahvisumma alandamine oli liiga väike;

| — | võrdse kohtlemise põhimõtte ja proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine trahvisumma arvutamisel; |
| --- | --- |

—

võrdse kohtlemise põhimõtte ja proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine trahvisumma arvutamisel;

| — | trahvisumma vähendamise jätmine maksevõimest tulenevalt vastavalt suuniste punktile 35 ja/või juhtumi eripäradest tulenevalt vastavalt samade suuniste punktile 37 õigusvastane arvessevõtmata; |
| --- | --- |

—

trahvisumma vähendamise jätmine maksevõimest tulenevalt vastavalt suuniste punktile 35 ja/või juhtumi eripäradest tulenevalt vastavalt samade suuniste punktile 37 õigusvastane arvessevõtmata;

| — | EÜ artikli 253 rikkumine, kuna vaidlustatud otsus ei ole piisavalt põhjendatud. |
| --- | --- |

—

EÜ artikli 253 rikkumine, kuna vaidlustatud otsus ei ole piisavalt põhjendatud.

---

(1)  Suunised määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta (ELT 2006, C 210, lk 2).

(2)  Komisjoni teatis, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul (EMPs kohaldatav tekst) (ELT 2006, C 298, lk 17).

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/32

---

9. oktoobril 2009 esitatud hagi — Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft versus komisjon

(Kohtuasi T-407/09)

2009/C 312/54

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (Neubrandenburg, Saksamaa) (esindajad: advokaadid M. Núñez Müller ja J. Dammann)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tühistada komisjoni 29. juuli 2009. aasta otsus (D/53320); |
| --- | --- |

—

Tühistada komisjoni 29. juuli 2009. aasta otsus (D/53320);

| — | teise võimalusena tuvastada, et kuna komisjon ei algatanud ametlikku uurimismenetlust EÜ artikli 88 lõike 2 alusel, siis on ta rikkunud EÜ artiklist 88 ja määrusest (EÜ) nr 659/1999 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tuvastada, et kuna komisjon ei algatanud ametlikku uurimismenetlust EÜ artikli 88 lõike 2 alusel, siis on ta rikkunud EÜ artiklist 88 ja määrusest (EÜ) nr 659/1999 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja vaidlustab komisjoni 29. juuli 2009. aasta otsuse D/53320, mis puudutab menetlust CP 141/2007 — Saksamaa, võimalik riigiabi seoses korterite erastamisega Neubrandenburgis. Selles otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et lepingud, mille hageja on sõlminud seoses riigikorterite erastamisega Neubrandenburgis ja mis on hageja poolt algatatud kaebemenetluse esemeks, ei kätke endas riigiabi EÜ artikli 87 lõike 1 tähenduses.

Teise võimalusena palub hageja tuvastada, et komisjon ei ole algatanud EÜ artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametlikku uurimismenetlust ja rikkunud sellega oma kohustusi.

Tühistamishagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

Esiteks väidab hageja, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada, kuna komisjon ei ole algatanud EÜ artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametlikku uurimismenetlust, kuigi hageja kaebusega algatatud esialgse uurimise raames oli komisjonil tõsiseid raskusi hindamaks, kas vaidlusalused meetmed on kooskõlas ühisturuga. Teiseks rikkus komisjon EÜ artikli 87 lõiget 1 tuvastades, et vaidlusalused lepingud ei kätke endas riigiabi. Lisaks on komisjon kuritarvitanud oma kaalutlusõigust. Pealegi on vaidlustatud otsusega rikutud EÜ artiklit 253, kuna see otsus ei ole piisavalt põhjendatud.

Teise võimalusena esitatud tegevusetushagi põhjenduseks toob hageja kolm väidet.

Esiteks väidab hageja sellega seoses, et kuigi komisjon oli esialgse uurimise raames esinenud raskuste tõttu, mis puudutasid vaidlusaluste lepingute hindamist, kohustatud algatama ametliku uurimismenetluse EÜ artikli 88 lõike 2 alusel, ei teinud ta seda hoolimata EÜ artikli 232 lõike 2 alusel esitatud hageja ametlikust üleskutsest. Teiseks väidab hageja, et kuna komisjon jättis menetluse avamata, rikkus ta lisaks ka määruse (EÜ) nr 659/1999 (1) artikli 4 lõiget 4, kuna tal oli esialgse uurimise raames kahtlusi vaidlusaluste lepingute ühisturuga kokkusobivuse kohta. Kolmandaks väidab hageja, et komisjon on rikkunud EÜ artiklites 87 ja 88 sätestatud riigiabi kontrollipädevuste jaotust komisjoni ja siseriiklike kohtute vahel, kuna komisjon on uurimismenetluse edasi lükanud, kuni hageja ja abi saajate vahel samal ajal pooleliolev menetlus siseriiklikus kohtus on lõppenud.

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad [EÜ artikli 88] kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/33

---

8. oktoobril 2009 esitatud hagi — ancotel GmbH versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Acotel (ancotel)

(Kohtuasi T-408/09)

2009/C 312/55

Hagiavaldus esitati saksa keeles.

Pooled

Hageja: ancotel GmbH (Frankfurt, Saksamaa) (esindaja: advokaat H. Truelsen)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Acotel SpA (Rooma, Itaalia)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 19. juuni 2009. aasta (asi R 1385/2008-1) otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 19. juuni 2009. aasta (asi R 1385/2008-1) otsus;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: hageja.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: kujutismärk „ancotel” teenustele klassides 35 ja 38 (taotlus nr 3 314 424).

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Acotel SPA.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: eelkõige Itaalia kujutismärk nr 643 751 ja ühenduse kaubamärk nr 1 442 268„ACOTEL” kaupadele ja teenustele klassides 9 ja 38.

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause osaliselt.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna vastandatud kaubamärkide puhul ei esine segiajamise tõenäosust.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/34

---

7. oktoobril 2009 esitatud hagi — Almamet versus komisjon

(Kohtuasi T-410/09)

2009/C 312/56

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Almamet GmbH Handel mit Spänen und Pulvern aus Metall (Ainring, Saksamaa) (esindajad: advokaadid S. Hautbourg ja C. Renner)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tunnistada komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsus (juhtum COMP/39.396) hagejat puudutavas osas tühiseks, |
| --- | --- |

—

Tunnistada komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsus (juhtum COMP/39.396) hagejat puudutavas osas tühiseks,

| — | teise võimalusena vähendada nimetatud otsuse artiklis 2 määratud trahvi, |
| --- | --- |

—

teise võimalusena vähendada nimetatud otsuse artiklis 2 määratud trahvi,

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja palub teda puudutavas osas tühistada komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsus K(2009) 5791 lõplik (juhtum COMP/39.396 — Kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi baasil reaktiivid terase ja gaasitööstusele) EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta („vaidlustaud otsus”), milles komisjon leidis, et mitmed kaltsiumkarbiidi- ja magneesiumigraanulite tootjad olid sõlminud kokkuleppe turgude, kvootide, klientide ja klientide jagamise, hindade kehtestamise ning konfidentsiaalse teabe vahetuse osas suurel osal EMP turust, rikkudes sellega eespool nimetatud asutamiselepingu sätteid. Teise võimalusena palub hageja vähendada vaidlustatud otsuse artiklis 2 määratud trahvi.

Hageja esitab oma tühistamisnõude põhjenduseks kolm väidet.

Esimeses väites kinnitab hageja, et komisjon rikkus tema kaitseõigusi, kasutades tema vastu dokumente, mis olid hangitud väljaspool komisjoni uurimisotsuse kohaldamisala.

Teises väites heidab hageja komisjonile ette, et ta ei tõendanud vaidlustatud otsuse artiklis 1 toodud rikkumist magneesiumi osas seadusliku tõendiga. Hageja leiab, et kuigi ebaseaduslikult hangitud dokumendid lisati komisjoni toimikusse, ei ole need üldse täpsed ega seostatud. Hageja sõnul koosnevad ülejäänud tõendid suulisest leebema kohtlemise avaldusest, mis ei ole täpne, milles moonutatakse mõningaid asjaolusid ning mille teised pooled on vaidlustanud. Seetõttu leiab hageja, et seoses väidetava rikkumisega lasub tõendamiskoormus endiselt komisjonil.

Kolmandas väites kinnitab hageja, et komisjon hindas ilmselt valesti rikkumise ühtset ja vältavat laadi. Tegelikult ei ole kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi graanulid asendatavad tooted. Hageja väidab lisaks, et nagu iga toote kohta eraldi peetud kohtumised tõendavad, ei olnud nende toodete puhul ühtset tegevuskava.

Teise võimalusena esitab hageja neli väidet põhjendamaks oma nõuet vaidlustatud otsuse artiklis 2 määratud trahvi vähendamise kohta.

Neljandas väites kinnitab hageja, et komisjon rikkus koostööteatise (1) punkte 23 ja 26, keeldudes hageja trahvi vähendamisest nimetatud teatise alusel. Hageja leiab, et tema leebema kohtlemise taotluses esitatud teabel on märkimisväärne lisandväärtus. Hageja on seisukohal, et eelkõige ei oleks komisjon tohtinud keelduda trahvi vähendamisest ainuüksi sellest lähtudes, et tema taotluses ei olnud teavet väidetava magneesiumit puudutava rikkumise kohta, kuna menetlus seda rikkumist ei hõlmanud.

Viiendas väites kinnitab hageja, et komisjon rikkus EÜ artiklit 81, määruse (EÜ) nr 1/2003 (2) artikli 23 lõiget 2 ja suuniste (3) punkti 32, määrates lõpliku trahvisumma kõrgema kui 10 % tema viimase majandusaasta auditeeritud käibest. Hageja väidab, et komisjon põhjendas oma seisukohta hageja pro forma käibega aastal 2008, kuigi oleks pidanud lähtuma 2007. aasta auditeeritud andmetest. Lisaks leiab hageja, et komisjon oleks pärast maksimaalse seadusega lubatud 10 % väljaarvutamist pidanud suuniste punkti 37 alusel tegema 20 % vähendamise.

Kuuendas väites kinnitab hageja, et komisjon rikkus proportsionaalsuse põhimõtet määrates tema suhtes liiga suure trahvisumma. Hageja väidab, et ettevõtjale niisuguse trahvisumma määramine, mis tema bilansilise väärtuse negatiivseks muudab või nullini viib, on ilmselt ebaproportsionaalne. Lisaks ületab määratud trahv hagejasarnase ettevõtja, kes tegutseb väga hinnalise toote valdkonnas, millel on väga väike kasumimarginaal, majandusliku suutlikkuse. Lõpuks leiab hageja, et komisjoni tehtud 20 % vähendamine, mis jätab trahvimäära siiski liiga kõrgeks, ei võta piisavalt arvesse tema erilist olukorda, mida komisjon on ise sõnaselgelt tunnustanud.

Seitsmendas väites kinnitab hageja, et komisjon tegi ilmse hindamisvea, kui ta leidis, et hageja ei vasta suuniste punktis 35 toodud tingimustele. Hageja on seisukohal, et komisjon määras niisuguse trahvisumma, mis kahjustab pöördumatult tema majanduslikku suutlikkust ning põhjustab tema aktsiate väärtuse kaotuse. Hageja lisab, et komisjon tegi hindamisvea, kui ta leidis, et hageja juhtumil ei olnud tegemist erilise sotsiaalse ega majanduslikku olukorraga, mida oleks olnud vaja arvesse võtta.

---

(1)  Komisjoni teatis, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul (EMPs kohaldatav tekst) (ELT 2006, C 298, lk 17).

(2)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT 2003, L 1, lk 1; ELT eriväljaanne 08/02, lk 205).

(3)  Suunised määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT 2006, lk 210, lk 2).

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/35

---

13. oktoobril 2009 esitatud hagi — Terezakis versus komisjon

(Kohtuasi T-411/09)

2009/C 312/57

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Ioannis Terezakis (esindaja: advokaat B. Lombart)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | tühistada komisjoni otsus, mis sisaldus 3. augusti 2009. aasta kirjas, mille hageja sai kätte 10. augustil 2010, ja milles viimasele keelduti avaldamast mõningaid osi ja lisasid teatavatest kirjadest Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja Kreeka rahandusministeeriumi kirjavahetuses seoses võimaliku maksueeskirjade eiramisega Spata lennujaama ehitusel Ateenas, Kreekas. |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni otsus, mis sisaldus 3. augusti 2009. aasta kirjas, mille hageja sai kätte 10. augustil 2010, ja milles viimasele keelduti avaldamast mõningaid osi ja lisasid teatavatest kirjadest Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja Kreeka rahandusministeeriumi kirjavahetuses seoses võimaliku maksueeskirjade eiramisega Spata lennujaama ehitusel Ateenas, Kreekas.

| — | mõista selle menetlusega seotud kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista selle menetlusega seotud kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja palub tühistada komisjoni 2. augusti 2009. aasta otsus, millest hagejale teatati 10. augustil 2009, ja milles viimasele keelduti avaldamast mõningaid osi ja lisasid teatavatest kirjadest Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja Kreeka rahandusministeeriumi kirjavahetuses seoses võimaliku maksueeskirjade eiramisega Ateena rahvusvahelise lennujaama ehitusel Spatas, ning teha seda järgmistel alustel.

Hageja väidab esiteks, et vaidlustatud otsuses on ilmselt rikutud õigusnormi ja tehtud hindamisviga, kuivõrd komisjon tõlgendas ja kohaldas valesti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (1) üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele artikli 4 lõike 2 esimest taanet. Hageja väidab, et komisjon kasutas üksnes abstraktselt erandit avalikkuse juurdepääsuks seoses vajadusega kaitsta ärihuvisid, keeldudes avalikustamast asjaomaste dokumentide teatavaid osi, esitamata täpseid põhjendusi seoses riskiga, et see võib kaasa tuua tegelikku kahju asjaomaste äriühingute ärihuvide kaitsele.

Hageja väidab lisaks, et komisjon rikkus eespool viidatud määruse artiklit 1 ja komisjoni dokumentidele võimalikult laia juurdepääsu põhimõtet, mis on sätestatud selle artikli lõikes 1, ja ühtlasi ka ühenduse kohtute praktikat.

Lisaks väidab hageja, et komisjon rikkus ilmselgelt õigusnormi, kui ta ei teavitanud hagejat sellest, millistel alustel ta oma otsuse vastu võttis. Ta väidab,et komisjon rikkus põhjendamiskohustust, mis tuleneb EÜ artiklist 253, viidates üksnes määruse/EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimeses taandes sätestatud erandile.

Lõpetuseks väidab hageja, et komisjon tegi väära järelduse, et nende kirjade lisad, millele hageja taotles juurdepääsu, olid hageja valduses, lähtudes väärast tõlgendusest, et nõutud dokumendid olid identsed hageja omadega. Seega väidab hageja, et vaidlustatud otsusega rikutakse ilmne õigusnormi, kuivõrd komisjon ei kohaldanud määruse (EÜ) nr 1049/2001 sätteid, ja eelkõige selle artiklit 4.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT 2001 L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331).

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/35

---

14. oktoobril 2009 esitatud hagi — CEA versus komisjon

(Kohtuasi T-412/09)

2009/C 312/58

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Commissariat á l’énergie atomique (CEA) (Pariis, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid J. García-Gallardo Gil-Fournier, M Arias Díaz ja C. Humpe)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | kinnitada hagiavalduse (hagiavaldus, volikiri, koopiad ja dokumendid) kättesaamist ja tunnistada see vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

kinnitada hagiavalduse (hagiavaldus, volikiri, koopiad ja dokumendid) kättesaamist ja tunnistada see vastuvõetavaks;

| — | uurida hagiavaldust, mille seadusjärgsed esindajad on esitanud CEA nimel ja huvides; |
| --- | --- |

—

uurida hagiavaldust, mille seadusjärgsed esindajad on esitanud CEA nimel ja huvides;

| — | tunnistada EÜ artikli 230 alusel tühiseks komisjoni otsus, millest CEA-d teavitati 29. juuli 2009. aasta kirjas ja millega keelduti CEA makstud pensionilemineku korral makstavaid hüvitisi samastamast kaudsete abikõlblike kuludega ja CEA-le raamatupidamismetoodika kohta sertifikaati andmast; |
| --- | --- |

—

tunnistada EÜ artikli 230 alusel tühiseks komisjoni otsus, millest CEA-d teavitati 29. juuli 2009. aasta kirjas ja millega keelduti CEA makstud pensionilemineku korral makstavaid hüvitisi samastamast kaudsete abikõlblike kuludega ja CEA-le raamatupidamismetoodika kohta sertifikaati andmast;

| — | teise võimalusena tunnistada EÜ artikli 238 alusel, et i) hüvitis on teadus- ja arengutegevuse seitsmenda raamprogrammi alusel abikõlblik kulu ja ii) tuvastada, et Euroopa Ühendus ei täida teadus- ja arengutegevuse seitsmenda raamprogrammi raames CEA suhtes oma lepingujärgseid kohustusi; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tunnistada EÜ artikli 238 alusel, et i) hüvitis on teadus- ja arengutegevuse seitsmenda raamprogrammi alusel abikõlblik kulu ja ii) tuvastada, et Euroopa Ühendus ei täida teadus- ja arengutegevuse seitsmenda raamprogrammi raames CEA suhtes oma lepingujärgseid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Esimese võimalusena palutakse EÜ artiklil 230 põhinevas hagis tühistada komisjoni lõplik otsus, millest Aatomienergia Komisjoni (CEA) teavitati 29. juulil 2009 ja millega keelduti CEA makstud pensionilemineku korral makstavaid hüvitisi samastamast kaudsete abikõlblike kuludega ja CEA-le raamatupidamismetoodika kohta sertifikaati andmast, et ta saaks need kaudsed personalikulud deklareerida teadus- ja arengutegevuse seitsmenda raamprogrammi raames kaasrahastatud projektide läbiviimisel tekkinud kulude hüvitamiseks.

CEA leiab, et komisjoni otsuses, mille kohaselt ei ole pensionilemineku korral makstavad hüvitised kaudsed abikõlblikud kulud, on rikutud õigusnormi rikkumisel ja asjaolusid ilmselgelt vääralt hinnatud, ning et komisjon on rikkunud hea halduse, õiguskindluse, proportsionaalsuse ja õiguspärase ootuse põhimõtteid.

Teise võimalusena palutakse hagis EÜ artikli 238 alusel tuvastada, et komisjon ei täida oma lepingulisi kohustusi CEA suhtes, keeldudes CEA makstud pensionilemineku korral makstavaid hüvitisi samastamast abikõlblike kuludega ja seega nende tagasimaksmisest.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/36

---

14. oktoobril 2009 esitatud hagi — Henkel versus Siseturu Ühtlustamise Amet — JLO Holding (LIVE)

(Kohtuasi T-414/09)

2009/C 312/59

Hagiavaldus esitati saksa keeles

Pooled

Hageja: Henkel AG & Co. KGaA (Düsseldorf, Saksamaa) (esindaja: advokaat C. Milbradt)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: JLO Holding Company LLC (Santa Monica, Ameerika Ühendriigid)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 30. juuli 2009. aasta (asi R 609/2008-1) otsus osas, milles ühenduse kaubamärk nr 984 245 (LIVE) tühistati järgmiste kaupade osas: „seebid, parfümeeriatooted, kehahooldus ja iluravi vahendid”; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 30. juuli 2009. aasta (asi R 609/2008-1) otsus osas, milles ühenduse kaubamärk nr 984 245 (LIVE) tühistati järgmiste kaupade osas: „seebid, parfümeeriatooted, kehahooldus ja iluravi vahendid”;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Kehtetuks tunnistamise taotluse esemeks olev registreeritud ühenduse kaubamärk: sõnamärk „LIVE” kaupadele klassis 3 (ühenduse kaubamärk nr 984 245).

Ühenduse kaubamärgi omanik: hageja.

Ühenduse kaubamärgi kehtetuks tunnistamist taotlev pool: JLO Holding Company LLC.

Tühistamisosakonna otsus: tühistada osaliselt ühenduse kaubamärk.

Apellatsioonikoja otsus: tühistada osaliselt tühistamisosakonna otsus ja tühistada osaliselt ühenduse kaubamärk.

Väited: määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 51 lõike 1 punkti a koosmõjus artikli 51 lõikega 2 rikkumine, kuna vaidlusea lauseks oleva kaubamärgi õiguspärane kasutamine on tõendatud ka järgmiste kaupade osas: „seebid, parfümeeriatooted, kehahooldus ja iluravi vahendid”.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/37

---

16. oktoobril 2009 esitatud hagi — Cybergun versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Umarex Sportwaffen (AK 47)

(Kohtuasi T-419/09)

2009/C 312/60

Hagiavaldus esitati prantsuse keeles

Pooled

Hageja: Cybergun (Bondoufle, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat S. Guyot)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Umarex Sportwaffen GmbH & Co. KG (Arnsberg, Saksamaa)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 5. augusti 2009. aasta otsus osas, milles sellega tunnistati kaubamärk AK 47 selle kirjeldavuse tõttu kehtetuks artikli 51 lõike 1 punkti a alusel, kuivõrd sellele õiguslikule alusele ei ole kaebuses viidatud; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 5. augusti 2009. aasta otsus osas, milles sellega tunnistati kaubamärk AK 47 selle kirjeldavuse tõttu kehtetuks artikli 51 lõike 1 punkti a alusel, kuivõrd sellele õiguslikule alusele ei ole kaebuses viidatud;

| — | mõista ühtlustamisametilt kodukorra artikli 87 lõike 2 ja artikli 91 alusel välja kulud, mida hageja kannab käesolevas menetluses, eelkõige dokumentide tõlkimise kulud, advokaaditasu, vajadusel tema elamis- ja reisikulud, Esimese Astme Kohtul palutakse hinnata kulude summaks 20 000 eurot. |
| --- | --- |

—

mõista ühtlustamisametilt kodukorra artikli 87 lõike 2 ja artikli 91 alusel välja kulud, mida hageja kannab käesolevas menetluses, eelkõige dokumentide tõlkimise kulud, advokaaditasu, vajadusel tema elamis- ja reisikulud, Esimese Astme Kohtul palutakse hinnata kulude summaks 20 000 eurot.

Väited ja peamised argumendid

Kehtetuks tunnistamise taotluse esemeks olev registreeritud ühenduse kaubamärk: sõnamärk AK 47 kaupadele klassis 28 — ühenduse kaubamärk nr 4528378

Ühenduse kaubamärgi omanik: Cybergun

Ühenduse kaubamärgi kehtetuks tunnistamist taotlev pool: Umarex Sportwaffen GmbH & Co. Kommanditgesellschaft

Tühistamisosakonna otsus: jätta asjaomase kaubamärgi kehtetuks tunnistamise taotlus rahuldamata

Apellatsioonikoja otsus: tühistada tühistamisosakonna otsus ja tunnistada kõnealune ühenduse kaubamärk kehtetuks

Väited: Õiguslikule alusele, millele tugineti kaubamärgi kehtetuks tunnistamisel selle kirjeldavuse tõttu, ehk määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 51 lõike 1 punktile a [nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 52 lõike 1 punkt a], ei ole kordagi viidatud esimesele apellatsioonikojale esitatud märkustes, lisaks on ebaõige hinnang kõnealuse kaubamärgi kirjeldavuse kohta.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/37

---

19. oktoobril 2009 esitatud hagi — BSA versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) — Loblaws (PRÉSIDENT)

(Kohtuasi T-420/09)

2009/C 312/61

Hagiavaldus esitati prantsuse keeles.

Pooled

Hageja: BSA (Pariis, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat D. Masson)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Loblaws, Inc

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 17. augusti 2009. aasta (asi R 1744/2008-4), |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 17. augusti 2009. aasta (asi R 1744/2008-4),

| — | mõista kõik kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: BSA

Asjaomane ühenduse kaubamärk: kujutismärk PRÉSIDENT kaupadele ja teenustele klassides 5, 29, 30 ja 42 — registreerimistaotlus nr 2135200

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Loblaws Inc.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Prantsuse sõnamärk President’s Choice kaupadele klassides 5, 30, 31 ja 32 ning ühenduse kujutismärk PRESIDENT’S CHOICE kaupadele klassides 30, 31 ja 32 (ühenduse kaubamärk nr 1872407)

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause osaliselt

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

Väited: Määruse nr 40/94 artikli 59 [nüüd määruse nr 207/2009 artikkel 60] ja määruse nr 2868/95 (1) artikli 71 rikkumine ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 6 lõikes 1 ette nähtud võistlevuse põhimõtte rikkumine.

---

(1)  Komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määrus nr 2868/95, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 303, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 189).

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/38

---

22. oktoobril 2009 esitatud hagi — Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials versus nõukogu

(Kohtuasi T-423/09)

2009/C 312/62

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co.Ltd (Dashiqiao City, Hiina) (esindajad: advokaadid J.-F. Bellis ja R. Luff)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Hageja nõuded

| — | Taotlus tühistada dumpinguvastane tollimaks, mis hagejale kehtestati nõukogu 7. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 826/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1659/2005 teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta (ELT 2009, L 240, lk 7), kuna selles määruses kehtestatud dumpinguvastane tollimaks on kõrgem sellest, mida kohaldataks siis, kui see oleks kindlaks määratud algse uurimise käigus kasutatud meetodi alusel, mis võttis algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse Hiina käibemaksu tagastamata jätmist ekspordiga seoses; |
| --- | --- |

—

Taotlus tühistada dumpinguvastane tollimaks, mis hagejale kehtestati nõukogu 7. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 826/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1659/2005 teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta (ELT 2009, L 240, lk 7), kuna selles määruses kehtestatud dumpinguvastane tollimaks on kõrgem sellest, mida kohaldataks siis, kui see oleks kindlaks määratud algse uurimise käigus kasutatud meetodi alusel, mis võttis algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse Hiina käibemaksu tagastamata jätmist ekspordiga seoses;

| — | mõista kohtukulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Käesoleva hagiga palub hageja, kes on Hiinas asutatud äriühing, tühistada nõukogu 7. septembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 826/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1659/2005 teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta, (1) kuna selles kehtestatud dumpinguvastane tollimaks on kõrgem sellest, mida kohaldataks siis, kui see oleks kindlaks määratud algse uurimise käigus kasutatud meetodi alusel, mis võttis nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (2) arvesse Hiina käibemaksu tagastamata jätmist ekspordiga seoses.

Hageja esitab oma hagi toetuseks kaks väidet.

Esiteks leiab hageja, et meetod, mida komisjon kasutas vaidlustatud määruse tegemiseni viinud läbivaatamise raames, et käsitleda ekspordiga seoses käibemaksu tagastamata jätmist, rikub algmääruse artikli 2 lõikes 10 kehtestatud põhimõtet ekspordihinna ja normaalväärtuse vahel tehtava õiglase võrdluse kohta. Nimelt, selle asemel, et vähendada ekspordihinnast seoses ekspordiga tagastamata jäetud käibemaksu summa, nagu ta oli esialgse uurimise käigus toiminud, võrdles komisjon ekspordihindasid normaalväärtusega, võttes aluseks käibemaksu sissearvamise, tuginedes algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b ekslikule tõlgendamisele.

Teiseks märgib hageja, et määruses on rikutud ka algmääruse artikli 11 lõiget 9, kuna ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdlusel käibemaksu tagastamata jätmise arvestamiseks kasutatud meetod erineb ilma ühegi kehtiva põhjuseta oluliselt esialgses uurimises kasutatud meetodist.

---

(1)  ELT L 240, lk 7.

(2)  EÜT L 56, lk 1; ELT eriväljaanne 11/10, lk 45.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/38

---

14. oktoobril 2009 esitatud hagi — Goodyear Dunlop Tyres UK versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Sportfive (QUALIFIER)

(Kohtuasi T-424/09)

2009/C 312/63

Hagiavaldus esitati saksa keeles.

Pooled

Hageja: Goodyear Dunlop Tyres UK (Birmingham, Ühendkuningriik) (esindaja: advokaat M. Graf)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Sportfive GmbH & Co. KG (Köln, Saksamaa)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 11. augusti 2009. aasta (asi R 1291/2008-4) otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 11. augusti 2009. aasta (asi R 1291/2008-4) otsus;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: hageja.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „QUALIFIER” kaupadele klassis 12 (taotlus nr 4 877 262).

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Sportfive GmbH & Co. KG.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: ühenduse sõnamärk nr 4 017 836 ja Saksa sõnamärk nr 30 415 017.1 „Qualifiers 2006”, Saksa sõna- ja kujutismärk nr 30 414 601.2 „2006 QUALIFIERS”, Saksa sõnamärk nr 30 515 033.2 „Qualifiers 2008” ning Saksa sõna- ja kujutismärk nr 30 565 616.3 „2008 QUALIFIERS”, mis on registreeritud muu hulgas klassi 12 kuuluvate kaupade jaoks.

Vastulausete osakonna otsus: vastulause rahuldada.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna vastandatud kaubamärkide vahel puudub segiajamise tõenäosus.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/39

---

14. oktoobril 2009 esitatud hagi — Honda Motor versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Blok (BLAST)

(Kohtuasi T-425/09)

2009/C 312/64

Hagiavaldus esitati inglise keeles

Pooled

Hageja: Honda Motor Co., Ltd. (Tokyo, Jaapan) (esindaja: advokaat M. Graf)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Hendrik Blok (Oudenaarde, Belgia)

Hageja nõuded

| — | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 16. juuli 2009. aasta otsus asjas R 1097/2008-1; |
| --- | --- |

—

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 16. juuli 2009. aasta otsus asjas R 1097/2008-1;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Honda Motor

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk BLAST kaupadele klassides 7 ja 12

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: teine menetluspool apellatsioonikojas

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: ühenduse registreeritud sõnamärk BLAST kaupadele ja teenustele klassides 7, 35 ja 37; Beneluxi registreeritud sõnamärk BLAST kaupadele ja teenustele klassides 7, 35 ja 37

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited: Nõukogu määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b (nüüd nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b) rikkumine, kuna apellatsioonikoda leidis ebaõigelt et asjaomaste kaubamärkide segiajamine on tõenäoline.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/39

---

22. oktoobril 2009 esitatud hagi — centrotherm Clean Solutions versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Centrotherm Systemtechnik (CENTROTHERM)

(Kohtuasi T-427/09)

2009/C 312/65

Hagiavaldus esitati saksa keeles

Pooled

Hageja: centrotherm Clean Solutions GmbH & Co. KG (Blaubeuren, Saksamaa) (esindaja: Rechtsanwalt O. Löffel)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Centrotherm Systemtechnik GmbH (Brilon, Saksamaa)

Hageja nõuded

| — | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 25. augusti 2009. aasta otsus asjas R 6/2008-4 osas, milles sellega jäeti rahuldamata tühistamise taotlus järgmiste kaupade osas:






  — | Klass 11 — küttekatelde leektorud, korstnalõõrid, katlatorud; gaasipõleti otsakud; kütteseadmete mehaanilised osad; torujuhtmekraanid; korstnasiibrid; |
| --- | --- | --- |

—

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 25. augusti 2009. aasta otsus asjas R 6/2008-4 osas, milles sellega jäeti rahuldamata tühistamise taotlus järgmiste kaupade osas:

—

Klass 11 — küttekatelde leektorud, korstnalõõrid, katlatorud; gaasipõleti otsakud; kütteseadmete mehaanilised osad; torujuhtmekraanid; korstnasiibrid;

| — | Klass 17 — torude ühendusosad, toruliitmikud, torustikuarmatuurid, voolikud, kõik eespool nimetatud kaubad, va metallist; |
| --- | --- |

—

Klass 17 — torude ühendusosad, toruliitmikud, torustikuarmatuurid, voolikud, kõik eespool nimetatud kaubad, va metallist;

| — | Klass 19 — torud, torujuhtmed, eeskätt ehituse otstarbel; äravoolutorud; korstnate jätkutorud; |
| --- | --- |

—

Klass 19 — torud, torujuhtmed, eeskätt ehituse otstarbel; äravoolutorud; korstnate jätkutorud;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Kehtetuks tunnistamise taotluse esemeks olev registreeritud ühenduse kaubamärk: sõnamärk CENTROTHERM kaupadele ja teenustele klassides 11, 17, 19 ja 42 (ühenduse kaubamärk nr 1 301 019)

Ühenduse kaubamärgi omanik: Centrotherm Systemtechnik GmbH

Ühenduse kaubamärgi kehtetuks tunnistamist taotlev pool: hageja

Tühistamisosakonna otsus: tühistada ühenduse kaubamärk

Apellatsioonikoja otsus: tühistada osaliselt tühistamisosakonna otsus ning tühistada osaliselt ühenduse kaubamärk

Väited: Määruse nr 207/2009 (1) artikli 51 lõike 1 punkti a rikkumine koostoimes määruse (EÜ) nr 2868/95 (2) eeskirja 40 lõikega 5 ja eeskirja 22 lõigetega 2 ja 3 osas, milles kaubamärgi omaniku esitatud tõendeid kasutamise kohta peeti piisavaks, selleks et põhjendada asjaomase kaubamärgi tegelikku kasutamist määruse nr 207/2009 artikli 15 tähenduses

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

(2)  Komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2868/95, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 303, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 189).

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/40

---

29. oktoobril 2009 esitatud hagi — TTNB versus Siseturu Ühtlustamise Amet — March (Tila March)

(Kohtuasi T-433/09)

2009/C 312/66

Hagiavaldus esitati prantsuse keeles

Pooled

Hageja: TTNB SARL (esindaja: advokaat J.-M. Moiroux)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Juan Carmen March (Madrid, Hispaania)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 20. augusti 2009. aasta otsus asjas R 1538/2008-2 ja lubada taotletav kaubamärk registreerida. |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 20. augusti 2009. aasta otsus asjas R 1538/2008-2 ja lubada taotletav kaubamärk registreerida.

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Tamara Taichman, hiljem TTNB SARL

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „Tila March” kaupadele, mis kuuluvad klassidesse 3, 18 ja 25 — registreerimistaotlus nr°5402722

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Juan Carmen March

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Hispaania sõnamärk „CARMEN MARCH” kaupadele ja teenustele, mis kuuluvad klassidesse 3, 18, 24, 25, 35 ja 38; vastulause esitati klassidesse 3, 18 ja 25 kuuluvate kaupade jaoks registreerimise peale

Vastulausete osakonna otsus: jätta vastulause rahuldamata

Apellatsioonikoja otsus: tühistada vastulausete osakonna otsus

Väited: määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b) rikkumine, kuna vastandatud kaubamärkide segiajamine ei ole tõenäoline.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/40

---

26. oktoobril 2009 esitatud hagi — Centrotherm Systemtechnik versus Siseturu Ühtlustamise Amet — centrotherm Clean Solutions (CENTROTHERM)

(Kohtuasi T-434/09)

2009/C 312/67

Hagiavaldus esitati saksa keeles

Pooled

Hageja: Centrotherm Systemtechnik GmbH (Brilon, Saksamaa) (esindaja: Rechtsanwalt J. Albrecht)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: centrotherm Clean Solutions GmbH & Co. KG (Blaubeuren, Saksamaa)

Hageja nõuded

| — | Tühistada neljanda apellatsioonikoja 25. augusti 2009. aasta otsus asjas R 6/2008-4 osas, milles sellega rahuldati tühistamise taotlus; |
| --- | --- |

—

Tühistada neljanda apellatsioonikoja 25. augusti 2009. aasta otsus asjas R 6/2008-4 osas, milles sellega rahuldati tühistamise taotlus;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt; |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt;

| — | mõista kohtukulud, mis kaasnevad menetlusse astumisega, välja võimalikult menetlusse astujalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud, mis kaasnevad menetlusse astumisega, välja võimalikult menetlusse astujalt.

Väited ja peamised argumendid

Kehtetuks tunnistamise taotluse esemeks olev registreeritud ühenduse kaubamärk: sõnamärk CENTROTHERM kaupadele ja teenustele klassides 11, 17, 19 ja 42 (ühenduse kaubamärk nr 1 301 019)

Ühenduse kaubamärgi omanik: hageja

Ühenduse kaubamärgi kehtetuks tunnistamist taotlev pool: centrotherm Clean Solutions GmbH & Co. KG

Tühistamisosakonna otsus: tühistada ühenduse kaubamärk

Apellatsioonikoja otsus: tühistada osaliselt tühistamisosakonna otsus ning tühistada osaliselt ühenduse kaubamärk

Väited:

| — | Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 57 lõike 5 koostoimes artikli 51 lõigetega 1 ja 2 rikkumine, kuna kostja ei arvestanud piisavalt õigeaegselt esitatud kasutamise tõenditega; |
| --- | --- |

—

Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 57 lõike 5 koostoimes artikli 51 lõigetega 1 ja 2 rikkumine, kuna kostja ei arvestanud piisavalt õigeaegselt esitatud kasutamise tõenditega;

| — | omal algatusel asjaolude selgitamise kohustuse rikkumine; |
| --- | --- |

—

omal algatusel asjaolude selgitamise kohustuse rikkumine;

| — | määruse nr 207/2009 (1) artikli 76 lõigete 1 ja 2 ning artikli 57 lõike 1 ja ühtlasi määruse (EÜ) nr 2868/95 (2) eeskirja 40 lõike 5 rikkumine, kuna kostja ei arvestanud kaebuse põhjendusega tagantjärele esitatud kasutamise tõenditega; |
| --- | --- |

—

määruse nr 207/2009 (1) artikli 76 lõigete 1 ja 2 ning artikli 57 lõike 1 ja ühtlasi määruse (EÜ) nr 2868/95 (2) eeskirja 40 lõike 5 rikkumine, kuna kostja ei arvestanud kaebuse põhjendusega tagantjärele esitatud kasutamise tõenditega;

| — | hindamisruumi väär kasutamine, kuna tagantjärele esitatud tõenditega oleks tulnud arvestada isegi siis, kui nad oleksid esitatud hilinemisega; |
| --- | --- |

—

hindamisruumi väär kasutamine, kuna tagantjärele esitatud tõenditega oleks tulnud arvestada isegi siis, kui nad oleksid esitatud hilinemisega;

| — | teise võimalusena määruse nr 2868/95 eeskirja 40 lõike 5 mittekohaldatavus vastavalt EÜ artiklile 241, kuna see on vastuolus määruse nr 207/2009 artikli 76 lõikega 1 ja artikli 57 lõikega 1 koostoimes artikli 51 lõikega 1 ja artikli 162 lõikega 1, EÜ artikliga 202 ja ühenduse õiguse üldpõhimõtetega, eeskätt proportsionaalsuse põhimõtte õigusriigi põhimõttega, omandiõiguse põhiõigusega ja õigusega õiglasele menetlusele. |
| --- | --- |

—

teise võimalusena määruse nr 2868/95 eeskirja 40 lõike 5 mittekohaldatavus vastavalt EÜ artiklile 241, kuna see on vastuolus määruse nr 207/2009 artikli 76 lõikega 1 ja artikli 57 lõikega 1 koostoimes artikli 51 lõikega 1 ja artikli 162 lõikega 1, EÜ artikliga 202 ja ühenduse õiguse üldpõhimõtetega, eeskätt proportsionaalsuse põhimõtte õigusriigi põhimõttega, omandiõiguse põhiõigusega ja õigusega õiglasele menetlusele.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

(2)  Komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2868/95, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 303, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 189).

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/41

---

22. oktoobril 2009 esitatud hagi — SE.RI.FO. versus komisjon ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA)

(Kohtuasi T-438/09)

2009/C 312/68

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Serifo Srl (Napoli, Itaalia) (esindajad: advokaadid R. de Lorenzo, P. Kivel Mazuy, G. Ruberto)

Kostjad: Euroopa Ühenduste Komisjon ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet

Hageja nõuded

| — | Tühistada meede, mille kuupäev ja viited on teadmata ning millega EACEA kiitis elukestva õppe programmi raames heaks loetelu ristprogrammi „KA3 ICT Multilateral Projects” alla kuuluvatest ühenduse kaasrahastatavatest projektidest ning reservloetelu osas, milles äriühingu Se.Ri.Fo. s.r.l. esitatud projekt „V-3DAS” nr 505690-2009-LLP-IT-KA3-KA3MP on kantud reservloetellu, mitte aga rahastatud projektide loetellu; |
| --- | --- |

—

Tühistada meede, mille kuupäev ja viited on teadmata ning millega EACEA kiitis elukestva õppe programmi raames heaks loetelu ristprogrammi „KA3 ICT Multilateral Projects” alla kuuluvatest ühenduse kaasrahastatavatest projektidest ning reservloetelu osas, milles äriühingu Se.Ri.Fo. s.r.l. esitatud projekt „V-3DAS” nr 505690-2009-LLP-IT-KA3-KA3MP on kantud reservloetellu, mitte aga rahastatud projektide loetellu;

| — | tühistada 21. septembri 2009. aasta teatis, mis on kätte saadud 22. septembril 2009 ja milles EACEA edastas äriühingule Se.Ri.Ro s.r.l. projekti „V-3DAS” kohta ameti välisekspertide poolt antud hinnangu ja saadud punktid. |
| --- | --- |

—

tühistada 21. septembri 2009. aasta teatis, mis on kätte saadud 22. septembril 2009 ja milles EACEA edastas äriühingule Se.Ri.Ro s.r.l. projekti „V-3DAS” kohta ameti välisekspertide poolt antud hinnangu ja saadud punktid.

Väited ja peamised argumendid

Hageja osales 2009. aasta elukestva õppe tegevusprogrammi („Lifelong Learning Programme”) pakkumismenetluses, esitades Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusametile (Educational, Audiovisual and Culture Executive Agency, EACEA) projekti V-3DAS ristprogrammi põhitegevuse nr 3: „IKT” raames.

Taotlusi hindasid pakkujate 2009. aasta praktilise juhendi kohaselt ameti väliseksperdid. Hageja esitatud projekt, mis sai 40-st punktist 30,5 punkti (ehk 76,3 % maksimumpunktide arvust), samas kui rahastatavate projektide loetellu kandmiseks oli nõutav 31 punkti (ehk 77,5 % maksimumpunktide arvust), kanti reservloetelusse, mida võib kasutada hiljem toetuste andmiseks, kui pärast heakskiidetud projektide tagasivõtmist või programmile eraldatud eelarve suurenemist tekivad vabad vahendid.

Hageja väidab oma hagi põhjendamiseks, et EACEA välisekspertide poolt hageja esitatud projektile antud hinnangute ja punktide osas iga lepingu sõlmimise kriteeriumi kohta on esitatud apodiktiline põhjendus, kohaldatud vääralt hindamiskriteeriumeid, mis on omavahel vastuolus, ning otsustuste vahel puudub loogiline seos. Sellistel rikkumistel võib olla hageja esitatud projekti rahastatud projektide loetelust väljajätmisel otsustav tähtsus, kuivõrd tal jäi puudu vaid 0,5 punkti.

Sellega seoses tuleb märkida, et nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, artikkel 109 sätestab toetuste andmisega seoses, et „[t]oetusi antakse kooskõlas läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetega”.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/42 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/42

---

3. novembril 2009 esitatud hagi — Azienda Agricola Bracesco versus komisjon

(Kohtuasi T-440/09)

2009/C 312/69

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Azienda Agricola Bracesco Srl (Orgiano, Itaalia) (esindajad: avvocato F. Tosello, avvocato S. Rizzioli, advokaat C. Pauly)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | Kohustada vastavalt EÜ artiklile 235 ja EÜ artikli 288 lõikele 2 Euroopa Komisjoni maksma Azienda Agricola Bracesco s.r.l.-ile (likvideerimisel) kahjuhüvitist summas kuni 335 000 eurot või muu summa, mis kohtumenetluse käigus välja selgitatakse ja mis tuleb igal juhul kohtulikult tuvastada, ning millele lisandub summa sissenõudmisest kuni tegeliku maksmiseni arvestatav seadusjärgne intress. |
| --- | --- |

—

Kohustada vastavalt EÜ artiklile 235 ja EÜ artikli 288 lõikele 2 Euroopa Komisjoni maksma Azienda Agricola Bracesco s.r.l.-ile (likvideerimisel) kahjuhüvitist summas kuni 335 000 eurot või muu summa, mis kohtumenetluse käigus välja selgitatakse ja mis tuleb igal juhul kohtulikult tuvastada, ning millele lisandub summa sissenõudmisest kuni tegeliku maksmiseni arvestatav seadusjärgne intress.

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolev kahju hüvitamise hagi seoses Euroopa Ühenduse lepinguvälise vastutusega on käsitletav linnugripi vastu võitlemiseks võetavate ühenduse meetmete kontekstis.

Siinjuures tuleb märkida, et pärast seda, kui Euroopa linnulihaturul olid tekkinud häired tulenevalt hinnalangusest, mis oli tingitud linnugripi levikuga kaasneva tarbijanõudluse vähenemisest, otsustas Euroopa Komisjon sekkuda, võttes vastu määruse nr 1010/2006, (1) milles nähakse ette toetusmeetmed põllundustootjatele.

Ehkki ühenduse loomatervishoidu käsitlevate õigusaktide kohaselt on vutid kodulinnu mõistega hõlmatud, jäeti selle liigi kasvatamise ja tapmisega tegelevad linnukasvatajad ilma põhjenduseta abisaajate hulgast välja.

Hageja, Azienda Agricola Bracesco s.r.l (likvideerimisel), väidab, et talle on Euroopa Komisjoni tegevusega põhjendamatult kahju tekitatud, millega on raskelt ja ilmselgelt ühte ühenduse õiguskorra aluspõhimõtet, s.o diskrimineerimiskeelu põhimõtet rikutud.

---

(1)  Komisjoni 3. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1010/2006 muna- ja kodulinnulihasektori teatavate erakorraliste turutoetusmeetmete kohta teatavates liikmesriikides (ELT L 180, lk 3).

---

Avaliku Teenistuse Kohus

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/43

---

Avaliku Teenistuse Kohtu teise koja 22. oktoobri 2009. aasta määrus –Aayhan jt versus parlament

(Kohtuasi F-10/08) (1)

(Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

2009/C 312/70

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Laleh Aayhan (Strasbourg, Prantsusmaa) jt (esindaja: advokaat R. Blindauer)

Kostja: Euroopa Parlament (esindajad: M. Mustapha-Pacha ja R. Ignătescu, hiljem R. Ignătescu ja S. Seyr)

Kohtuasja ese

Nõue tühistada Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2007. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hagejate 21. juunil 2007 esitatud kaebus, milles taotleti kõigi nende ja nimetatud institutsiooni vaheliste tähtajaliste lepingute muutmist üheksainsaks tähtajatuks lepinguks.

Resolutsioon

| 1. | Kohtuasjas F-10/08: Laleh jt vs. parlament on otsuse tegemise vajadus ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Kohtuasjas F-10/08: Laleh jt vs. parlament on otsuse tegemise vajadus ära langenud.

| 2. | Mõista Euroopa Parlamendi kohtukulud välja hagejatelt, kes ühtlasi kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista Euroopa Parlamendi kohtukulud välja hagejatelt, kes ühtlasi kannavad ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 64, 8.3.2008, lk 70

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/43

---

17. septembril 2009 esitatud hagi — Marcuccio versus komisjon

(Kohtuasi F-78/09)

2009/C 312/71

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Luigi Marcuccio (Tricase, Itaalia) (esindaja: avvocato G. Cipressa)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hagi eseme ja sisu kirjeldus

Nõue tühistada komisjoni otsus, millega jäeti rahuldamata hageja nõue, et talle makstaks tagasi kohtuasjas T-18/04 kantud kohtukulud, mis mõisteti temalt välja Avaliku Teenistuse Kohtu 10. juuni 2008. aasta otsusega. Lisaks mõista kostjalt välja hagejale põhjustatud varaline ja mittevaraline kahju.

Hageja nõuded

| — | Tühistada mis tahes vormis otsus, millega kostja jättis rahuldamata hageja 22. septembri 2008. aasta nõude; |
| --- | --- |

—

Tühistada mis tahes vormis otsus, millega kostja jättis rahuldamata hageja 22. septembri 2008. aasta nõude;

| — | tühistada vajalikus ulatuses mis tahes vormis otsus, millega jäeti rahuldamata 8. aprilli 2009. aasta kaebus; |
| --- | --- |

—

tühistada vajalikus ulatuses mis tahes vormis otsus, millega jäeti rahuldamata 8. aprilli 2009. aasta kaebus;

| — | mõista kostjalt hageja kasuks välja 15 882,31eurot, millele on lisatud iga-aastaselt kapitaliseeritav ja nõude esitamise kuupäevast (22. september 2008) kuni tänaseni arvestatav 10 %-line aastaintress; mõista nimetatud summa välja hüvitisena hagejale vaidlusaluse otsusega ülalmainitud ajavahemikul põhjustatud kahju eest; |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt hageja kasuks välja 15 882,31eurot, millele on lisatud iga-aastaselt kapitaliseeritav ja nõude esitamise kuupäevast (22. september 2008) kuni tänaseni arvestatav 10 %-line aastaintress; mõista nimetatud summa välja hüvitisena hagejale vaidlusaluse otsusega ülalmainitud ajavahemikul põhjustatud kahju eest;

| — | mõista kostjalt hageja kasuks pro bono et ex aequo välja hagejale vaidlusaluse otsusega selle otsuse vastuvõtmisest kuni tänaseni põhjustatud mittevaraline kahju summas 6 500 eurot või suuremas või väiksemas summas, mida Avaliku Teenistuse Kohus peab kohaseks ja õiglaseks; |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt hageja kasuks pro bono et ex aequo välja hagejale vaidlusaluse otsusega selle otsuse vastuvõtmisest kuni tänaseni põhjustatud mittevaraline kahju summas 6 500 eurot või suuremas või väiksemas summas, mida Avaliku Teenistuse Kohus peab kohaseks ja õiglaseks;

| — | mõista kostjalt hageja kasuks iga päeva eest, mis jääb homse ning 2008. aasta 22. septembri nõude täieliku ja tingimusteta rahuldamise ja eranditult kõigi asjakohaste otsuste või meetmete rakendamise päeva vahele, välja 5 eurot või muu summa, mida Avaliku Teenistuse Kohus peab kohaseks ja õiglaseks, ja mis kuulub vastavalt eelneva kuu jooksul tekkinud õigustele tasumisele iga kuu esimesel päeval; mõista nimetatud summa välja hüvitisena hagejale vaidlusaluse otsusega ülalmainitud ajavahemikul põhjustatud kahju eest; |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt hageja kasuks iga päeva eest, mis jääb homse ning 2008. aasta 22. septembri nõude täieliku ja tingimusteta rahuldamise ja eranditult kõigi asjakohaste otsuste või meetmete rakendamise päeva vahele, välja 5 eurot või muu summa, mida Avaliku Teenistuse Kohus peab kohaseks ja õiglaseks, ja mis kuulub vastavalt eelneva kuu jooksul tekkinud õigustele tasumisele iga kuu esimesel päeval; mõista nimetatud summa välja hüvitisena hagejale vaidlusaluse otsusega ülalmainitud ajavahemikul põhjustatud kahju eest;

| — | mõista käesoleva menetlusega seotud kohtukulud, honorarid ja muud tasud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva menetlusega seotud kohtukulud, honorarid ja muud tasud välja kostjalt.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/44

---

28. septembril 2009 esitatud hagi — Marcuccio versus komisjon

(Kohtuasi F-81/09)

2009/C 312/72

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Luigi Marcuccio (Tricase, Itaalia) (esindaja: advokaat G. Cipressa)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hagi ese ja sisu kirjeldus

Nõue tühistada komisjoni otsus, millega jäeti osaliselt rahuldamata hageja taotlus, et tühistataks komisjoni otsus hagejale 2005. aasta juuni ja 2008. aasta aprilli vahel makstud invaliidsustoetuselt tasumise kuulunud viiviste arvutamise kohta.

Hageja nõuded

| — | Tühistada mis tahes vormis otsus, millega kostja jättis osaliselt rahuldamata hageja 8. septembri 2008. aasta taotluse, millega paluti tühistada komisjoni mis tahes vormis otsus hagejale nende viiviste arvutamise ja tasumise kohta, mis kuulusid tasumisele ajavahemikus 2005. aasta juunist kuni 2008. aasta aprillini talle maksmisele kuulunud invaliidsustoetuse igakuiste maksete pealt, mis maksti talle välja ühekordse summana 29. mail 2008 (maksekorralduse kuupäev 28. mai 2008), selle asemel, et maksta neid asjassepuutuva ajavahemiku jooksul iga kuu lõppedes; samuti maksti neid väiksemas summas kui see, milleni oleks tulnud arvutustes jõuda ja mis oleks tulnud tasuda, kui oleks kohaldatud 8. septembri 2008. aasta taotluses osutatud kriteeriume ehk teisisõnu kui: a) kui 29. maid 2008 oleks käsitatud kui dies ad quem’it; b) dies a quo’na oleks arvestatud sellele kuule järgneva kuu esimest päeva, mil iga hagejale maksmisele kuuluv igakuine makse oleks tulnud tasuda; c) iga-aastaselt kapitaliseeritav aastane intress oleks olnud määraga 10 %; |
| --- | --- |

—

Tühistada mis tahes vormis otsus, millega kostja jättis osaliselt rahuldamata hageja 8. septembri 2008. aasta taotluse, millega paluti tühistada komisjoni mis tahes vormis otsus hagejale nende viiviste arvutamise ja tasumise kohta, mis kuulusid tasumisele ajavahemikus 2005. aasta juunist kuni 2008. aasta aprillini talle maksmisele kuulunud invaliidsustoetuse igakuiste maksete pealt, mis maksti talle välja ühekordse summana 29. mail 2008 (maksekorralduse kuupäev 28. mai 2008), selle asemel, et maksta neid asjassepuutuva ajavahemiku jooksul iga kuu lõppedes; samuti maksti neid väiksemas summas kui see, milleni oleks tulnud arvutustes jõuda ja mis oleks tulnud tasuda, kui oleks kohaldatud 8. septembri 2008. aasta taotluses osutatud kriteeriume ehk teisisõnu kui: a) kui 29. maid 2008 oleks käsitatud kui dies ad quem’it; b) dies a quo’na oleks arvestatud sellele kuule järgneva kuu esimest päeva, mil iga hagejale maksmisele kuuluv igakuine makse oleks tulnud tasuda; c) iga-aastaselt kapitaliseeritav aastane intress oleks olnud määraga 10 %;

| — | tühistada 16. detsembri 2008. aasta teatise need osad, mis ei ole hagejale soodsad, st osad, millega komisjon jättis osaliselt rahuldamata 8. septembri 2008. aasta taotluse ja täpsemalt osad, mille kohaselt komisjon arvutas välja ja tasus vähem viiviseid, kui oleks tulnud tasuda, kui oleks kohaldatud 8. septembri 2008. aasta taotluses ära toodud kriteeriume; |
| --- | --- |

—

tühistada 16. detsembri 2008. aasta teatise need osad, mis ei ole hagejale soodsad, st osad, millega komisjon jättis osaliselt rahuldamata 8. septembri 2008. aasta taotluse ja täpsemalt osad, mille kohaselt komisjon arvutas välja ja tasus vähem viiviseid, kui oleks tulnud tasuda, kui oleks kohaldatud 8. septembri 2008. aasta taotluses ära toodud kriteeriume;

| — | kohustada kostjat maksma hagejale 8. septembri 2008. aasta taotluses osutatud kriteeriume kohaldades arvutatud viivisesumma ja tegelikult makstud viivisesumma vahe, jättes vajadusel käesolevas asjas EÜ artikli 241 (endine artikkel 184) alusel kohaldamata Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse osad, mis puudutavad selle intressimäära kindlaksmääramist, mida makstakse ühenduse võla pealt isikule, kes kuulub personalieeskirjade kohaldamisalasse, ja intresside kapitaliseerimist; |
| --- | --- |

—

kohustada kostjat maksma hagejale 8. septembri 2008. aasta taotluses osutatud kriteeriume kohaldades arvutatud viivisesumma ja tegelikult makstud viivisesumma vahe, jättes vajadusel käesolevas asjas EÜ artikli 241 (endine artikkel 184) alusel kohaldamata Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse osad, mis puudutavad selle intressimäära kindlaksmääramist, mida makstakse ühenduse võla pealt isikule, kes kuulub personalieeskirjade kohaldamisalasse, ja intresside kapitaliseerimist;

| — | kohustada kostjat tasuma hagejale ajavahemiku eest 29. maist 2008 kuni viivisesumma vahe tegeliku tasumiseni selle vahe pealt 10 % aastamääraga iga-aastaselt kapitaliseeritavat intressi suuremas summas kui üks euro, jättes vajadusel käesolevas asjas EÜ artikli 241 (endine artikkel 184) alusel kohaldamata Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse osad, mis puudutavad selle intressimäära kindlaksmääramist, mida makstakse ühenduse võla pealt isikule, kes kuulub personalieeskirjade kohaldamisalasse, ja intresside kapitaliseerimist; |
| --- | --- |

—

kohustada kostjat tasuma hagejale ajavahemiku eest 29. maist 2008 kuni viivisesumma vahe tegeliku tasumiseni selle vahe pealt 10 % aastamääraga iga-aastaselt kapitaliseeritavat intressi suuremas summas kui üks euro, jättes vajadusel käesolevas asjas EÜ artikli 241 (endine artikkel 184) alusel kohaldamata Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse osad, mis puudutavad selle intressimäära kindlaksmääramist, mida makstakse ühenduse võla pealt isikule, kes kuulub personalieeskirjade kohaldamisalasse, ja intresside kapitaliseerimist;

| — | mõista käesoleva menetlusega seotud kohtukulud, honorarid ja muud tasud välja komisjonilt; |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva menetlusega seotud kohtukulud, honorarid ja muud tasud välja komisjonilt;

| — | tühistada vajalikus ulatuses mis tahes vormis otsus, millega jäeti rahuldamata 18. veebruari 2009. aasta kaebus ja lükati tagasi 29. mai 2009. aasta teatis. |
| --- | --- |

—

tühistada vajalikus ulatuses mis tahes vormis otsus, millega jäeti rahuldamata 18. veebruari 2009. aasta kaebus ja lükati tagasi 29. mai 2009. aasta teatis.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/44

---

16. oktoobril 2009 esitatud hagi — Larue ja Seigneur versus Euroopa Keskpank

(Kohtuasi F-84/09)

2009/C 312/73

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Emmanuel Larue ja Olivier Seigneur (Frankfurt, Saksamaa) (esindaja: advokaat L. Levi)

Kostja: Euroopa Keskpank

Hagi ese ja sisu kirjeldus

Nõue tühistada 2009. aasta jaanuari palgatõendid.

Hagejate nõuded

| — | tühistada 2009. aasta jaanuari palgatõendid; |
| --- | --- |

—

tühistada 2009. aasta jaanuari palgatõendid;

| — | vajadusel tühistada vastavalt 20. aprilli 2009. aasta ja 6. augusti 2009. aasta otsused, millega lükati tagasi hagejate esitatud läbivaatamistaotlused ja kaebused; |
| --- | --- |

—

vajadusel tühistada vastavalt 20. aprilli 2009. aasta ja 6. augusti 2009. aasta otsused, millega lükati tagasi hagejate esitatud läbivaatamistaotlused ja kaebused;

| — | menetlust korraldava meetmena paluda kostjal esitada oma haldustoimik ja vähemalt personali peadirektoraadist (DG-H) pärit olevad ja juhatusele esitatud dokumendid 2009. aasta töötasu üldise kohandamise kohta, juhatuse ettepanek 2009. aasta töötasu üldise kohandamise kohta, personali peadirektoraadist (DG-H) nõukogule esitatud dokumendid 2009. aasta töötasu üldise kohandamise kohta, nõukogu otsus 2009. aasta töötasude üldise kohandamise kohta; |
| --- | --- |

—

menetlust korraldava meetmena paluda kostjal esitada oma haldustoimik ja vähemalt personali peadirektoraadist (DG-H) pärit olevad ja juhatusele esitatud dokumendid 2009. aasta töötasu üldise kohandamise kohta, juhatuse ettepanek 2009. aasta töötasu üldise kohandamise kohta, personali peadirektoraadist (DG-H) nõukogule esitatud dokumendid 2009. aasta töötasu üldise kohandamise kohta, nõukogu otsus 2009. aasta töötasude üldise kohandamise kohta;

| — | mõista kostjalt välja hüvitis hagejate kantud kahju eest, hüvitis seisneb 5000.- euros hageja kohta, et kompenseerida nende ostujõu vähenemist alates 1. jaanuarist 2009 ja palgavahet, mis vastab 1,5 % palgatõusule alates 1. jaanuarist 2009, millele lisandub intress alates sellest kuupäevast kuni lõpliku maksmiseni. Intressimäär peaks olema kaks punkti suurem kui määr, mida Euroopa Keskpank kohaldas oma peamiste refinantseerimistoimingute suhtes asjaomasel perioodil. |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt välja hüvitis hagejate kantud kahju eest, hüvitis seisneb 5000.- euros hageja kohta, et kompenseerida nende ostujõu vähenemist alates 1. jaanuarist 2009 ja palgavahet, mis vastab 1,5 % palgatõusule alates 1. jaanuarist 2009, millele lisandub intress alates sellest kuupäevast kuni lõpliku maksmiseni. Intressimäär peaks olema kaks punkti suurem kui määr, mida Euroopa Keskpank kohaldas oma peamiste refinantseerimistoimingute suhtes asjaomasel perioodil.

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/45

---

19. oktoobril 2009 esitatud hagi — Rossi Ferreras versus komisjon

(Kohtuasi F-85/09)

2009/C 312/74

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Francisco Rossi Ferreras (Luxembourg, Luksemburg) (esindaja: advokaat F. Frabetti)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hagi eseme ja sisu kirjeldus

Nõue tühistada hageja karjääriarengu aruanne ajavahemikus 1. juulist 2001 kuni 31. detsembrini 2002.

Hageja nõuded

| — | Tühistada hageja karjääriarengu aruanne ajavahemikus 1. juuli 2001 kuni 31. detsember 2002; |
| --- | --- |

—

Tühistada hageja karjääriarengu aruanne ajavahemikus 1. juuli 2001 kuni 31. detsember 2002;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Ühenduste Komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Ühenduste Komisjonilt.

---

| 19.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/45

---

26. oktoobril 2009 esitatud hagi — Gagalis versus nõukogu

(Kohtuasi F-89/09)

2009/C 312/75

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Spyridon Gagalis (Kraainem, Belgia) (esindaja: advokaat N. Lhoëst)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Hagi eseme ja sisu kirjeldus

Hagi, millega palutakse tühistada kostja otsus, millega hagejale keelduti 75 % ulatuses hüvitamist kõiki mudavanniraviga seotud kulusid vastavalt personalieeskirjade artiklile 73.

Hageja nõuded

| — | Tühistada kostja 9. detsembri 2008. aasta otsus, millest hageja sai teada 22. detsembril 2008 ning millega keelduti talle 75 % ulatuses hüvitamist kõiki mudavanniraviga seotud kulusid vastavalt personalieeskirjade artiklile 73; |
| --- | --- |

—

Tühistada kostja 9. detsembri 2008. aasta otsus, millest hageja sai teada 22. detsembril 2008 ning millega keelduti talle 75 % ulatuses hüvitamist kõiki mudavanniraviga seotud kulusid vastavalt personalieeskirjade artiklile 73;

| — | tühistada 15. juuli 2009. aasta otsus, millest hageja sai teada 17. juulil 2009 ning millega jäeti rahuldamata hageja kaebus seoses kõigi mudavanniraviga seotud kulude 75 % ulatuses hüvitamisega personalieeskirjade artiklile 73 vastavalt; |
| --- | --- |

—

tühistada 15. juuli 2009. aasta otsus, millest hageja sai teada 17. juulil 2009 ning millega jäeti rahuldamata hageja kaebus seoses kõigi mudavanniraviga seotud kulude 75 % ulatuses hüvitamisega personalieeskirjade artiklile 73 vastavalt;

| — | mõista nõukogult hageja kasuks välja täiendav summa 1 551,38 eurot, millele lisanub viivitusintress; |
| --- | --- |

—

mõista nõukogult hageja kasuks välja täiendav summa 1 551,38 eurot, millele lisanub viivitusintress;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

---