# Den Europæiske Unions C 321/2009

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2009.321.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 321 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang29. december 2009 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2009.321.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 321

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang29. december 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2009/C 321/01 | Rådets Resolution af 18. december 2009 om en samordnet europæisk strategi for net- og informationssikkerhed | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2009/C 321/01

Rådets Resolution af 18. december 2009 om en samordnet europæisk strategi for net- og informationssikkerhed

1

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 321/02 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 5 |
| 2009/C 321/03 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5719 — Oaktree/SGD) (
  1
  ) | 9 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 321/02

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

5

2009/C 321/03

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5719 — Oaktree/SGD) (
  1
  )

1

9

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 321/04 | Euroens vekselkurs | 10 |
| 2009/C 321/05 | Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets 432. møde den 14. september 2007 om et udkast til beslutning i sag COMP/38710 — Bitumen Spanien | 11 |
| 2009/C 321/06 | Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets møde den 28. september 2007 om et udkast til beslutning i sag COMP/38710 — Bitumen Spanien (2) | 12 |
| 2009/C 321/07 | Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/38710 — Bitumen Spanien (i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21) | 13 |
| 2009/C 321/08 | Resumé af Kommissionens beslutning af 3. oktober 2007 om en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 81 (Sag COMP/38710 — Bitumen Spanien) (meddelt under nummer K(2007) 4441 endelig) | 15 |
| 2009/C 321/09 | Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/42/EF om maskiner og om ændring af direktiv 95/16/EF (omarbejdning) (Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet) (
  1
  ) | 18 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 321/04

Euroens vekselkurs

10

2009/C 321/05

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets 432. møde den 14. september 2007 om et udkast til beslutning i sag COMP/38710 — Bitumen Spanien

11

2009/C 321/06

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets møde den 28. september 2007 om et udkast til beslutning i sag COMP/38710 — Bitumen Spanien (2)

12

2009/C 321/07

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/38710 — Bitumen Spanien (i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

(i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

13

2009/C 321/08

Resumé af Kommissionens beslutning af 3. oktober 2007 om en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 81 (Sag COMP/38710 — Bitumen Spanien) (meddelt under nummer K(2007) 4441 endelig)

(meddelt under nummer K(2007) 4441 endelig)

15

2009/C 321/09

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/42/EF om maskiner og om ændring af direktiv 95/16/EF (omarbejdning) (Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet) (
  1
  )

Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet

1

18

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Rådet |
| 2009/C 321/10 | Forlængelse af gyldighedsperioden for lister over egnede ansøgere | 19 |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 321/11 | Statsstøtte — Rumænien — Statsstøtte C 28/09 (ex N 433/09) — Støtteforanstaltninger til fordel for Oltchim SA Râmnicu Vâlcea — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 21 |
| 2009/C 321/12 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia) (
  1
  ) | 36 |
| 2009/C 321/13 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  ) | 37 |
| | ØVRIGE RETSAKTER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 321/14 | Offentliggørelse af ansøgning om anerkendelse af en traditionel benævnelse, jf. artikel 33 i Kommissionens forordning (EF) nr. 607/2009 | 38 |
| 2009/C 321/15 | Offentliggørelse af en ansøgning om anerkendelse af en traditionel benævnelse, jf. artikel 33 i Kommissionens forordning (EF) nr. 607/2009 | 40 |

V   Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Rådet

2009/C 321/10

Forlængelse af gyldighedsperioden for lister over egnede ansøgere

19

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2009/C 321/11

Statsstøtte — Rumænien — Statsstøtte C 28/09 (ex N 433/09) — Støtteforanstaltninger til fordel for Oltchim SA Râmnicu Vâlcea — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

21

2009/C 321/12

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia) (
  1
  )

1

36

2009/C 321/13

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim) (
  1
  )

1

37

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

2009/C 321/14

Offentliggørelse af ansøgning om anerkendelse af en traditionel benævnelse, jf. artikel 33 i Kommissionens forordning (EF) nr. 607/2009

38

2009/C 321/15

Offentliggørelse af en ansøgning om anerkendelse af en traditionel benævnelse, jf. artikel 33 i Kommissionens forordning (EF) nr. 607/2009

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 29.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 321/1

---

RÅDETS RESOLUTION

af 18. december 2009

om en samordnet europæisk strategi for net- og informationssikkerhed

2009/C 321/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

I.   SOM HENVISER TIL:

| 1. | Kommissionens meddelelse af 31. maj 2006»En strategi for et sikkert informationssamfund«, der foreslår en proces med »dialog, partnerskab og myndiggørelse«, hvor medlemsstaterne og interessenter fra den private sektor skal spille en rolle |
| --- | --- |

1.

Kommissionens meddelelse af 31. maj 2006»En strategi for et sikkert informationssamfund«, der foreslår en proces med »dialog, partnerskab og myndiggørelse«, hvor medlemsstaterne og interessenter fra den private sektor skal spille en rolle

| 2. | Kommissionens meddelelse af 12. december 2006 om et europæisk program for beskyttelse af kritisk infrastruktur, der har til formål at forbedre beskyttelsen af kritisk infrastruktur i EU og udforme rammer på EU-plan for beskyttelsen af kritisk infrastruktur |
| --- | --- |

2.

Kommissionens meddelelse af 12. december 2006 om et europæisk program for beskyttelse af kritisk infrastruktur, der har til formål at forbedre beskyttelsen af kritisk infrastruktur i EU og udforme rammer på EU-plan for beskyttelsen af kritisk infrastruktur

| 3. | Rådets direktiv af 8. december 2008 om indkredsning og udpegning af europæisk kritisk infrastruktur og vurdering af behovet for at beskytte den bedre |
| --- | --- |

3.

Rådets direktiv af 8. december 2008 om indkredsning og udpegning af europæisk kritisk infrastruktur og vurdering af behovet for at beskytte den bedre

| 4. | Rådets resolution af 22. marts 2007 om en strategi for et sikkert informationssamfund i Europa |
| --- | --- |

4.

Rådets resolution af 22. marts 2007 om en strategi for et sikkert informationssamfund i Europa

| 5. | Rådets konklusioner af 19.-20. april 2007 om et europæisk program for beskyttelse af kritisk infrastruktur |
| --- | --- |

5.

Rådets konklusioner af 19.-20. april 2007 om et europæisk program for beskyttelse af kritisk infrastruktur

| 6. | Kommissionens meddelelse af 30. marts 2009 om beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur |
| --- | --- |

6.

Kommissionens meddelelse af 30. marts 2009 om beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur

| 7. | Den igangværende debat, herunder den relevante offentlige høring, om fremtiden for Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) og dets rolle i beskyttelsen af kritisk informationsinfrastruktur |
| --- | --- |

7.

Den igangværende debat, herunder den relevante offentlige høring, om fremtiden for Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) og dets rolle i beskyttelsen af kritisk informationsinfrastruktur

| 8. | Formandskabets konklusioner om beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur fra ministerkonferencen den 27.-28. april 2009 i Tallinn |
| --- | --- |

8.

Formandskabets konklusioner om beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur fra ministerkonferencen den 27.-28. april 2009 i Tallinn

| 9. | Lissabonmålene om konkurrenceevne og vækst samt det igangværende arbejde om revision af Lissabonstrategien |
| --- | --- |

9.

Lissabonmålene om konkurrenceevne og vækst samt det igangværende arbejde om revision af Lissabonstrategien

| 10. | De sikkerhedsforanstaltninger, der foreslås i revisionen af regelsættet for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester |
| --- | --- |

10.

De sikkerhedsforanstaltninger, der foreslås i revisionen af regelsættet for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester

| 11. | For at sikre en effektiv fremtidig politik vedrørende net- og informationssikkerhed gås der i denne resolution ud fra, at der endnu ikke foreligger konklusioner om påkrævede ændringer af ENISA-forordningen. Da den fremtidige politik vedrørende net- og informationssikkerhed i øjeblikket er under revision i Kommissionen, bør denne resolution ikke inden Kommissionens offentliggørelse af sine resultater foregribe resultatet af denne revision med hensyn til eventuelle ændringer af ENISA-forordningen. |
| --- | --- |

11.

For at sikre en effektiv fremtidig politik vedrørende net- og informationssikkerhed gås der i denne resolution ud fra, at der endnu ikke foreligger konklusioner om påkrævede ændringer af ENISA-forordningen. Da den fremtidige politik vedrørende net- og informationssikkerhed i øjeblikket er under revision i Kommissionen, bør denne resolution ikke inden Kommissionens offentliggørelse af sine resultater foregribe resultatet af denne revision med hensyn til eventuelle ændringer af ENISA-forordningen.

II.   SOM BEMÆRKER FØLGENDE:

| 1. | I betragtning af den betydning, som elektronisk kommunikation og elektroniske infrastrukturer og tjenester har som grundlag for økonomisk og social aktivitet, bidrager net- og informationssikkerhed til vigtige værdier og målsætninger i samfundet såsom demokrati, privatlivets fred, økonomisk vækst, fri udveksling af idéer samt økonomisk og politisk stabilitet |
| --- | --- |

1.

I betragtning af den betydning, som elektronisk kommunikation og elektroniske infrastrukturer og tjenester har som grundlag for økonomisk og social aktivitet, bidrager net- og informationssikkerhed til vigtige værdier og målsætninger i samfundet såsom demokrati, privatlivets fred, økonomisk vækst, fri udveksling af idéer samt økonomisk og politisk stabilitet

| 2. | Informations- og kommunikationsteknologisystemer, -infrastrukturer og -tjenester, herunder internettet, spiller en afgørende rolle for samfundet, og hvis de bryder sammen, vil det kunne forårsage meget stor økonomisk skade, hvilket understreger vigtigheden af foranstaltninger til øget beskyttelse og robusthed med henblik på at sikre kritiske funktioner uden afbrydelse |
| --- | --- |

2.

Informations- og kommunikationsteknologisystemer, -infrastrukturer og -tjenester, herunder internettet, spiller en afgørende rolle for samfundet, og hvis de bryder sammen, vil det kunne forårsage meget stor økonomisk skade, hvilket understreger vigtigheden af foranstaltninger til øget beskyttelse og robusthed med henblik på at sikre kritiske funktioner uden afbrydelse

| 3. | Sikkerhedshændelser risikerer at undergrave brugernes tillid. Alvorlige afbrydelser af net og informationssystemer kan få betydelige økonomiske og sociale virkninger, men også hverdagsproblemer og irritationsmomenter risikerer at undergrave offentlighedens tillid til teknologi, netværk og tjenester |
| --- | --- |

3.

Sikkerhedshændelser risikerer at undergrave brugernes tillid. Alvorlige afbrydelser af net og informationssystemer kan få betydelige økonomiske og sociale virkninger, men også hverdagsproblemer og irritationsmomenter risikerer at undergrave offentlighedens tillid til teknologi, netværk og tjenester

| 4. | Trusselsbilledet udvikler sig og vokser, hvilket øger behovet for at forsyne slutbrugere, virksomheder og regeringer med elektroniske kommunikationsinfrastrukturer, der som standard er robuste og modstandsdygtige, og for at finde frem til de rette incitamenter, der kan få leverandørerne til at gøre dette i tide |
| --- | --- |

4.

Trusselsbilledet udvikler sig og vokser, hvilket øger behovet for at forsyne slutbrugere, virksomheder og regeringer med elektroniske kommunikationsinfrastrukturer, der som standard er robuste og modstandsdygtige, og for at finde frem til de rette incitamenter, der kan få leverandørerne til at gøre dette i tide

| 5. | Det er nødvendigt, at net- og informationssikkerhed forstærkes og forankres i alle politikområder og samfundssektorer, og at tackle udfordringen med at sikre tilstrækkelig fagkundskab gennem foranstaltninger på såvel nationalt som europæisk plan og højne bevidstheden blandt brugerne af informations- og kommunikationsteknologi (ikt) |
| --- | --- |

5.

Det er nødvendigt, at net- og informationssikkerhed forstærkes og forankres i alle politikområder og samfundssektorer, og at tackle udfordringen med at sikre tilstrækkelig fagkundskab gennem foranstaltninger på såvel nationalt som europæisk plan og højne bevidstheden blandt brugerne af informations- og kommunikationsteknologi (ikt)

| 6. | Et fuldendt og velfungerende indre marked vil kræve, at netværksejere og leverandører af tjenester samarbejder hen over grænserne, da eventuelle afbrydelser i én medlemsstat også vil kunne påvirke andre medlemsstater og EU som helhed |
| --- | --- |

6.

Et fuldendt og velfungerende indre marked vil kræve, at netværksejere og leverandører af tjenester samarbejder hen over grænserne, da eventuelle afbrydelser i én medlemsstat også vil kunne påvirke andre medlemsstater og EU som helhed

| 7. | Nye brugsmønstre såsom cloud computing og software som en tjeneste understreger yderligere betydningen af net- og informationssikkerhed |
| --- | --- |

7.

Nye brugsmønstre såsom cloud computing og software som en tjeneste understreger yderligere betydningen af net- og informationssikkerhed

| 8. | Net- og informationssikkerhed tjener målsætningen for alle parter i alle sektorer af samfundet om at kunne stole på informationssystemer, og derfor er en sektor- og grænseoverskridende tilgang påkrævet |
| --- | --- |

8.

Net- og informationssikkerhed tjener målsætningen for alle parter i alle sektorer af samfundet om at kunne stole på informationssystemer, og derfor er en sektor- og grænseoverskridende tilgang påkrævet

| 9. | Med den øgede anvendelse af ikt i samfundet er net- og informationssikkerhed en forudsætning for pålidelig, sikker og sikret levering af offentlige tjenester såsom digital forvaltning |
| --- | --- |

9.

Med den øgede anvendelse af ikt i samfundet er net- og informationssikkerhed en forudsætning for pålidelig, sikker og sikret levering af offentlige tjenester såsom digital forvaltning

| 10. | ENISA har potentialet til at bygge videre på den vigtige rolle, som det allerede spiller i forbindelse med net- og informationssikkerhed. |
| --- | --- |

10.

ENISA har potentialet til at bygge videre på den vigtige rolle, som det allerede spiller i forbindelse med net- og informationssikkerhed.

III.   UNDERSTREGER, AT:

| 1. | En høj grad af net- og informationssikkerhed i EU er nødvendig for at støtte:






  a) | borgernes friheder og rettigheder, herunder retten til privatlivets fred |
| --- | --- | --- |

1.

En høj grad af net- og informationssikkerhed i EU er nødvendig for at støtte:

a)

borgernes friheder og rettigheder, herunder retten til privatlivets fred

| b) | et effektivt samfund med hensyn til kvaliteten af informationsbehandling |
| --- | --- |

b)

et effektivt samfund med hensyn til kvaliteten af informationsbehandling

| c) | rentabilitet og vækst i handel og industri |
| --- | --- |

c)

rentabilitet og vækst i handel og industri

| d) | borgernes og organisationernes tillid til informationsbehandling og ikt-systemer |
| --- | --- |

d)

borgernes og organisationernes tillid til informationsbehandling og ikt-systemer

| 2. | Ikt-sektoren er af afgørende betydning for de fleste sektorer i samfundet, hvilket gør net- og informationssikkerhed til et fælles ansvar for alle interessenter, herunder operatører, leverandører af tjenester, leverandører af hardware og software, slutbrugere, offentlige organer og nationale regeringer. |
| --- | --- |

2.

Ikt-sektoren er af afgørende betydning for de fleste sektorer i samfundet, hvilket gør net- og informationssikkerhed til et fælles ansvar for alle interessenter, herunder operatører, leverandører af tjenester, leverandører af hardware og software, slutbrugere, offentlige organer og nationale regeringer.

IV.   ANERKENDER:

| 1. | Betydningen af et aktivt og sagkyndigt europæisk net- og informationssikkerhedssamfund, der bidrager til det øgede samarbejde mellem medlemsstater og den private sektor |
| --- | --- |

1.

Betydningen af et aktivt og sagkyndigt europæisk net- og informationssikkerhedssamfund, der bidrager til det øgede samarbejde mellem medlemsstater og den private sektor

| 2. | Fordelene ved en harmoniseret anvendelse af internationale sikkerhedsstandarder i hele EU til net- og informationssikkerhed, hvor det er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

2.

Fordelene ved en harmoniseret anvendelse af internationale sikkerhedsstandarder i hele EU til net- og informationssikkerhed, hvor det er hensigtsmæssigt

| 3. | Behovet for en samordnet europæisk strategi for net- og informationssikkerhed på den internationale arena, da dette er en global udfordring |
| --- | --- |

3.

Behovet for en samordnet europæisk strategi for net- og informationssikkerhed på den internationale arena, da dette er en global udfordring

| 4. | Hvor vigtigt det er for medlemsstaterne og EU-institutionerne at råde over pålidelige statistiske data om net- og informationssikkerhedstilstanden i Europa |
| --- | --- |

4.

Hvor vigtigt det er for medlemsstaterne og EU-institutionerne at råde over pålidelige statistiske data om net- og informationssikkerhedstilstanden i Europa

| 5. | Behovet for øget bevidsthed og risikostyringsinstrumenter hos alle interessenter |
| --- | --- |

5.

Behovet for øget bevidsthed og risikostyringsinstrumenter hos alle interessenter

| 6. | Vigtigheden af en forstærket indsats blandt medlemsstaterne for at højne bevidstheden, udveksle god praksis og udstikke retningslinjer for medlemsstaterne |
| --- | --- |

6.

Vigtigheden af en forstærket indsats blandt medlemsstaterne for at højne bevidstheden, udveksle god praksis og udstikke retningslinjer for medlemsstaterne

| 7. | Betydningen af multiinteressentmodeller såsom offentlig-private partnerskaber (OPP), der bygger på en langsigtet bottom-up-model for at mildne identificerede risici, for så vidt en sådan tilgang er forbundet med en merværdi ved at bidrage til sikring af meget modstandsdygtige net |
| --- | --- |

7.

Betydningen af multiinteressentmodeller såsom offentlig-private partnerskaber (OPP), der bygger på en langsigtet bottom-up-model for at mildne identificerede risici, for så vidt en sådan tilgang er forbundet med en merværdi ved at bidrage til sikring af meget modstandsdygtige net

| 8. | Den afgørende rolle, som leverandørerne spiller med hensyn til at stille robuste og modstandsdygtige elektroniske kommunikationsinfrastrukturer til rådighed for samfundet |
| --- | --- |

8.

Den afgørende rolle, som leverandørerne spiller med hensyn til at stille robuste og modstandsdygtige elektroniske kommunikationsinfrastrukturer til rådighed for samfundet

| 9. | Nytten af øvelser i Europa på net- og informationssikkerhedsområdet, hvormed netværksoperatører og leverandører af tjenester samt regeringer kan høste værdifulde erfaringer |
| --- | --- |

9.

Nytten af øvelser i Europa på net- og informationssikkerhedsområdet, hvormed netværksoperatører og leverandører af tjenester samt regeringer kan høste værdifulde erfaringer

| 10. | At nationale eller statslige it-udrykningshold (CERT) eller andre beredskabsmekanismer, som reagerer på trusler og håndterer sårbarheder, kan bidrage til en høj grad af robusthed og en evne til at modstå og udbedre afbrydelser af netværks- og informationssystemer |
| --- | --- |

10.

At nationale eller statslige it-udrykningshold (CERT) eller andre beredskabsmekanismer, som reagerer på trusler og håndterer sårbarheder, kan bidrage til en høj grad af robusthed og en evne til at modstå og udbedre afbrydelser af netværks- og informationssystemer

| 11. | Vigtigheden af at undersøge de strategiske virkninger, risici og udsigter ved at oprette CERT’er for EU-institutionerne og overveje ENISA's mulige fremtidige rolle på dette område |
| --- | --- |

11.

Vigtigheden af at undersøge de strategiske virkninger, risici og udsigter ved at oprette CERT’er for EU-institutionerne og overveje ENISA's mulige fremtidige rolle på dette område

| 12. | Det arbejde, som ENISA hidtil har udført med hensyn til net- og informationssikkerhed, og behovet for at videreudvikle ENISA, således at det bliver et effektivt organ med tydelige fordele for net- og informationssikkerheden i Europa. |
| --- | --- |

12.

Det arbejde, som ENISA hidtil har udført med hensyn til net- og informationssikkerhed, og behovet for at videreudvikle ENISA, således at det bliver et effektivt organ med tydelige fordele for net- og informationssikkerheden i Europa.

V.   UNDERSTREGER, AT:

| 1. | En udvidet og helhedsorienteret europæisk strategi for net- og informationssikkerhed med klart definerede roller for Europa-Kommissionen, medlemsstaterne og ENISA er af afgørende betydning for at imødegå nuværende og fremtidige udfordringer |
| --- | --- |

1.

En udvidet og helhedsorienteret europæisk strategi for net- og informationssikkerhed med klart definerede roller for Europa-Kommissionen, medlemsstaterne og ENISA er af afgørende betydning for at imødegå nuværende og fremtidige udfordringer

| 2. | Det i den lovgivningsmæssige proces efter passende høring og analyse, bør overvejes at modernisere og styrke ENISA med et mandat, der sikrer fleksibilitet og tilsyn fra medlemsstaternes og Kommissionens side såvel som en effektiv rolle for repræsentanterne for interessenterne i den private sektor. Dets mandat bør tage hensyn til rammebestemmelserne for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, være på linje med Lissabondagsordenens ambitioner og omfatte mål vedrørende forskning, innovation, konkurrenceevne, økonomisk vækst og sikring af tillid |
| --- | --- |

2.

Det i den lovgivningsmæssige proces efter passende høring og analyse, bør overvejes at modernisere og styrke ENISA med et mandat, der sikrer fleksibilitet og tilsyn fra medlemsstaternes og Kommissionens side såvel som en effektiv rolle for repræsentanterne for interessenterne i den private sektor. Dets mandat bør tage hensyn til rammebestemmelserne for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, være på linje med Lissabondagsordenens ambitioner og omfatte mål vedrørende forskning, innovation, konkurrenceevne, økonomisk vækst og sikring af tillid

| 3. | ENISA kan støtte Kommissionens og medlemsstaternes politikudvikling og gennemførende roller, særlig ved at bygge bro over kløften mellem teknologi og politik, og bør arbejde tæt sammen med medlemsstaterne og andre interessenter for at sikre, at dets aktiviteter er i overensstemmelse med EU's prioriteter |
| --- | --- |

3.

ENISA kan støtte Kommissionens og medlemsstaternes politikudvikling og gennemførende roller, særlig ved at bygge bro over kløften mellem teknologi og politik, og bør arbejde tæt sammen med medlemsstaterne og andre interessenter for at sikre, at dets aktiviteter er i overensstemmelse med EU's prioriteter

| 4. | ENISA under et revideret mandat bør udgøre EU's ekspertisecenter i spørgsmål, der vedrører net- og informationssikkerhed i EU. EU-institutionerne bør således høre det og i allerhøjeste grad tage hensyn til dets udtalelser ved udviklingen og gennemførelsen af politikker, der har potentiel indvirkning på dette område |
| --- | --- |

4.

ENISA under et revideret mandat bør udgøre EU's ekspertisecenter i spørgsmål, der vedrører net- og informationssikkerhed i EU. EU-institutionerne bør således høre det og i allerhøjeste grad tage hensyn til dets udtalelser ved udviklingen og gennemførelsen af politikker, der har potentiel indvirkning på dette område

| 5. | ENISA kan også på anmodning være i stand til at bistå medlemsstaterne med at forbedre deres egen net- og informationssikkerhedskapacitet og evne til at tackle sikkerhedshændelser. |
| --- | --- |

5.

ENISA kan også på anmodning være i stand til at bistå medlemsstaterne med at forbedre deres egen net- og informationssikkerhedskapacitet og evne til at tackle sikkerhedshændelser.

VI.   OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL:

| 1. | At fortsætte arbejdet med at øge slutbrugernes tillid til ikt gennem oplysningskampagner |
| --- | --- |

1.

At fortsætte arbejdet med at øge slutbrugernes tillid til ikt gennem oplysningskampagner

| 2. | At tilrettelægge nationale øvelser og/eller deltage i regelmæssige europæiske øvelser på området net- og informationssikkerhed, idet de noterer sig behovet for omfattende planlægning på grund af områdets kompleksitet og inddragelsen af den private sektor. ENISA kan på anmodning bistå medlemsstaterne hermed. Øvelsernes omfang og geografiske dimension bør udvikle sig naturligt med tiden og bygge på anerkendte risici |
| --- | --- |

2.

At tilrettelægge nationale øvelser og/eller deltage i regelmæssige europæiske øvelser på området net- og informationssikkerhed, idet de noterer sig behovet for omfattende planlægning på grund af områdets kompleksitet og inddragelsen af den private sektor. ENISA kan på anmodning bistå medlemsstaterne hermed. Øvelsernes omfang og geografiske dimension bør udvikle sig naturligt med tiden og bygge på anerkendte risici

| 3. | At oprette it-udrykningshold (CERT) i de medlemsstater, som endnu ikke har udviklet en sådan kapacitet, og til at styrke samarbejdet mellem nationale it-udrykningshold på europæisk plan. ENISA kan bistå medlemsstaterne hermed |
| --- | --- |

3.

At oprette it-udrykningshold (CERT) i de medlemsstater, som endnu ikke har udviklet en sådan kapacitet, og til at styrke samarbejdet mellem nationale it-udrykningshold på europæisk plan. ENISA kan bistå medlemsstaterne hermed

| 4. | At øge indsatsen med hensyn til uddannelses-, erhvervsuddannelses- og forskningsprogrammer inden for net- og informationssikkerhed for at sikre, at der i EU findes de nødvendige tekniske færdigheder og fagfolk, samt øge disses faglige niveau på området |
| --- | --- |

4.

At øge indsatsen med hensyn til uddannelses-, erhvervsuddannelses- og forskningsprogrammer inden for net- og informationssikkerhed for at sikre, at der i EU findes de nødvendige tekniske færdigheder og fagfolk, samt øge disses faglige niveau på området

| 5. | At reagere i fællesskab i tilfælde af en grænseoverskridende hændelse og øge deres evne til at gøre dette på en hensigtsmæssig måde, hvilket kræver, at dialogen mellem beslutningstagerne styrkes, særlig vedrørende fortrolighedsspørgsmål. |
| --- | --- |

5.

At reagere i fællesskab i tilfælde af en grænseoverskridende hændelse og øge deres evne til at gøre dette på en hensigtsmæssig måde, hvilket kræver, at dialogen mellem beslutningstagerne styrkes, særlig vedrørende fortrolighedsspørgsmål.

VII.   OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

| 1. | At støtte medlemsstaterne i gennemførelsen af denne resolution, hvis der er behov for det |
| --- | --- |

1.

At støtte medlemsstaterne i gennemførelsen af denne resolution, hvis der er behov for det

| 2. | Regelmæssigt at underrette Europa-Parlamentet og Rådet om initiativer, der er taget på EU-plan vedrørende net- og informationssikkerhed |
| --- | --- |

2.

Regelmæssigt at underrette Europa-Parlamentet og Rådet om initiativer, der er taget på EU-plan vedrørende net- og informationssikkerhed

| 3. | I samarbejde med ENISA at igangsætte en oplysningskampagne over for europæiske offentlige og private aktører om vigtigheden af passende risikostyring inden for net- og informationssikkerhed |
| --- | --- |

3.

I samarbejde med ENISA at igangsætte en oplysningskampagne over for europæiske offentlige og private aktører om vigtigheden af passende risikostyring inden for net- og informationssikkerhed

| 4. | At fortsætte med i samarbejde med medlemsstaterne at fastlægge incitamenter til leverandørerne af elektroniske kommunikationsinfrastrukturer for at de leverer infrastrukturer, der som standard er robuste og modstandsdygtige, til slutbrugere, virksomheder og regeringer |
| --- | --- |

4.

At fortsætte med i samarbejde med medlemsstaterne at fastlægge incitamenter til leverandørerne af elektroniske kommunikationsinfrastrukturer for at de leverer infrastrukturer, der som standard er robuste og modstandsdygtige, til slutbrugere, virksomheder og regeringer

| 5. | I samarbejde med medlemsstaterne at udvikle metoder, som vil gøre det muligt at foretage en sammenlignende evaluering på EU-plan af hændelsers socioøkonomiske indvirkning og af forebyggende foranstaltningers effektivitet |
| --- | --- |

5.

I samarbejde med medlemsstaterne at udvikle metoder, som vil gøre det muligt at foretage en sammenlignende evaluering på EU-plan af hændelsers socioøkonomiske indvirkning og af forebyggende foranstaltningers effektivitet

| 6. | At fremme og forbedre multiinteressentmodeller, som skal have en klar merværdi, der kommer slutbrugerne og erhvervslivet til gavn |
| --- | --- |

6.

At fremme og forbedre multiinteressentmodeller, som skal have en klar merværdi, der kommer slutbrugerne og erhvervslivet til gavn

| 7. | At fremlægge en helhedsorienteret strategi for net- og informationssikkerhed, herunder (1) forslag til et styrket og fleksibelt mandat for ENISA såvel som et forstærket tilsyn fra medlemsstaternes og Kommissionens side |
| --- | --- |

7.

At fremlægge en helhedsorienteret strategi for net- og informationssikkerhed, herunder (1) forslag til et styrket og fleksibelt mandat for ENISA såvel som et forstærket tilsyn fra medlemsstaternes og Kommissionens side

| 8. | I samarbejde med medlemsstaterne at foretage en analyse af it-udrykningsholdene (CERT) for at fastlægge, på hvilke områder der er behov for yderligere samarbejde |
| --- | --- |

8.

I samarbejde med medlemsstaterne at foretage en analyse af it-udrykningsholdene (CERT) for at fastlægge, på hvilke områder der er behov for yderligere samarbejde

| 9. | At fortsætte undersøgelsen hen imod en fælles eller samvirkende tilgang for EU-institutionerne til indkøb af sikre ikt-systemer og -tjenester. |
| --- | --- |

9.

At fortsætte undersøgelsen hen imod en fælles eller samvirkende tilgang for EU-institutionerne til indkøb af sikre ikt-systemer og -tjenester.

VIII.   OPFORDRER ENISA TIL:

| 1. | At fortsætte med aktivt at støtte medlemsstaterne, Europa-Kommissionen og andre relevante interessenter i gennemførelsen af de europæiske net- og informationssikkerhedspolitikker og handlingsplanen til beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur (CIIP) |
| --- | --- |

1.

At fortsætte med aktivt at støtte medlemsstaterne, Europa-Kommissionen og andre relevante interessenter i gennemførelsen af de europæiske net- og informationssikkerhedspolitikker og handlingsplanen til beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur (CIIP)

| 2. | At samarbejde med medlemsstaterne, Kommissionen og statistiske organer om udviklingen af en ramme for statistiske data vedrørende net- og informationssikkerhed i Europa. |
| --- | --- |

2.

At samarbejde med medlemsstaterne, Kommissionen og statistiske organer om udviklingen af en ramme for statistiske data vedrørende net- og informationssikkerhed i Europa.

IX.   OPFORDRER INTERESSENTERNE TIL:

| 1. | At intensivere bestræbelserne på at højne niveauet for net- og informationssikkerhed, navnlig med hensyn til at levere stabile og pålidelige produkter og tjenester, der er lette at anvende |
| --- | --- |

1.

At intensivere bestræbelserne på at højne niveauet for net- og informationssikkerhed, navnlig med hensyn til at levere stabile og pålidelige produkter og tjenester, der er lette at anvende

| 2. | At oplyse brugerne fyldestgørende om de sikkerhedsrisici, der er forbundet med produkter og tjenester, og om, hvordan de kan beskytte sig selv |
| --- | --- |

2.

At oplyse brugerne fyldestgørende om de sikkerhedsrisici, der er forbundet med produkter og tjenester, og om, hvordan de kan beskytte sig selv

| 3. | At træffe alle hensigtsmæssige tekniske og organisatoriske forholdsregler for at garantere kontinuiteten, integriteten og fortroligheden af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester |
| --- | --- |

3.

At træffe alle hensigtsmæssige tekniske og organisatoriske forholdsregler for at garantere kontinuiteten, integriteten og fortroligheden af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester

| 4. | At fortsætte arbejdet med standardisering af net- og informationssikkerhed med henblik på at nå frem til harmoniserede og interoperable løsninger |
| --- | --- |

4.

At fortsætte arbejdet med standardisering af net- og informationssikkerhed med henblik på at nå frem til harmoniserede og interoperable løsninger

| 5. | Sammen med medlemsstaterne at deltage i øvelser i at tilvejebringe passende løsninger i nødsituationer. |
| --- | --- |

5.

Sammen med medlemsstaterne at deltage i øvelser i at tilvejebringe passende løsninger i nødsituationer.

---

(1)  Kommissionen foreslår her at indsætte ordet »eventuelt« (»possibly«).

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 29.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 321/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 321/5

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

2009/C 321/02

| Godkendelsesdato | 30.10.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 370/09 |
| Medlemsstat | Finland |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab |
| Retsgrundlag | Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut Nr 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis |
| Foranstaltningstype | Individuel støtte |
| Formål | Miljøbeskyttelse |
| Støtteform | Skattefradrag |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse 2,69 mio. EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | 1.4.2009-31.3.2011 |
| Økonomisk sektor | Energi |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Valtiovarainministeriö |
| PL 28 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Godkendelsesdato

30.10.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 370/09

Medlemsstat

Finland

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

St1 Oy: lle myönnetty biopolttoainetta koskeva verovapautus/Befrielse från accis på biobränsle som beviljats St1 Ab

Retsgrundlag

Valtiovarainministeriön päätös N:o 27/502/2008 valmisteverotuslain 50 pykälän nojalla tehtyyn huojennushakemukseen/Finansministeriets beslut Nr 27/502/2008 om ansökan om undantag från skatteplikt enligt avdelning 50 i lagen on accis

Foranstaltningstype

Individuel støtte

Formål

Miljøbeskyttelse

Støtteform

Skattefradrag

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse 2,69 mio. EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

1.4.2009-31.3.2011

Økonomisk sektor

Energi

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Valtiovarainministeriö

PL 28

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 26.10.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 522/09 |
| Medlemsstat | Østrig |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“ |
| Retsgrundlag | Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Omstrukturering af kriseramte virksomheder |
| Støtteform | Garanti |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse 4 mio. EUR; Samlet forventet støtteydelse 12 mio. EUR |
| Støtteintensitet | Foranstaltning, der ikke udgør støtte |
| Varighed | 10.10.2009-9.10.2012 |
| Økonomisk sektor | Hotel- og restaurationsvirksomhed (turisme), Service ydelser |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |

Godkendelsesdato

26.10.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 522/09

Medlemsstat

Østrig

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Verlängerung von N 75/07 — „Haftungsregelung für die Umstrukturierung von KMU in Österreich“

Retsgrundlag

Übernahme von Haftungen für die Tourismus- und Freizeitwirtschaft

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Omstrukturering af kriseramte virksomheder

Støtteform

Garanti

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse 4 mio. EUR; Samlet forventet støtteydelse 12 mio. EUR

Støtteintensitet

Foranstaltning, der ikke udgør støtte

Varighed

10.10.2009-9.10.2012

Økonomisk sektor

Hotel- og restaurationsvirksomhed (turisme), Service ydelser

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Österreichische Hotel- und Tourismusbank Gesellschaft m.b.H. Parkring 12 a

1011 Wien

ÖSTERREICH

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 13.11.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 523/09 |
| Medlemsstat | Litauen |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Amendment to Temporary Framework measure ‘Limited amounts of compatible aid’ (N 272/09) |
| Retsgrundlag | Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013 |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Løsning af et alvorligt problem i økonomien |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 345 808 974 LTL |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | indtil 31.12.2010 |
| Økonomisk sektor | Ikke sektorspecifik |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania |
| Gedimino av. 19 |
| LT-01103 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Godkendelsesdato

13.11.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 523/09

Medlemsstat

Litauen

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Amendment to Temporary Framework measure ‘Limited amounts of compatible aid’ (N 272/09)

Retsgrundlag

Rural Development Programme for Lithuania 2007-2013

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Løsning af et alvorligt problem i økonomien

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 345 808 974 LTL

Støtteintensitet

—

Varighed

indtil 31.12.2010

Økonomisk sektor

Ikke sektorspecifik

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Ministry of Agriculture of the Republic of Lithuania

Gedimino av. 19

LT-01103 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 534/09 |
| Medlemsstat | Østrig |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen |
| Retsgrundlag | Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Omstrukturering af kriseramte virksomheder |
| Støtteform | Rentegodtgørelse, Garanti, Lavtforrentede lån |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse 1,2 mio. EUR; Samlet forventet støtteydelse 3,6 mio. EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | 10.10.2009-9.10.2012 |
| Økonomisk sektor | Ikke sektorspecifik |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Niederösterreich |
| Andre oplysninger | — |

Godkendelsesdato

17.11.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 534/09

Medlemsstat

Østrig

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Förderung von Maßnahmen der Umstrukturierung bei kleinen und mittleren Unternehmungen

Retsgrundlag

Spezielle Richtlinien für die Förderung von Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Omstrukturering af kriseramte virksomheder

Støtteform

Rentegodtgørelse, Garanti, Lavtforrentede lån

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse 1,2 mio. EUR; Samlet forventet støtteydelse 3,6 mio. EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

10.10.2009-9.10.2012

Økonomisk sektor

Ikke sektorspecifik

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Niederösterreich

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 17.11.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 548/09 |
| Medlemsstat | Østrig |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland |
| Retsgrundlag | Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Redning af kriseramte virksomheder, Omstrukturering af kriseramte virksomheder |
| Støtteform | Garanti, Lavtforrentede lån, Direkte støtte |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse 1 mio. EUR; Samlet forventet støtteydelse 3 mio. EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | 10.10.2009-9.10.2012 |
| Økonomisk sektor | Ikke sektorspecifik |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Wirtschaftsservice Burgenland AG |
| Technologiezentrum |
| 7000 Eisenstadt |
| ÖSTERREICH |

Godkendelsesdato

17.11.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 548/09

Medlemsstat

Østrig

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Richtlinie für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen für KMU in Burgenland

Retsgrundlag

Richtlinien des Landes Burgenlandes über die Gewährung von Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen an kleine und mittlere Unternehmen

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Redning af kriseramte virksomheder, Omstrukturering af kriseramte virksomheder

Støtteform

Garanti, Lavtforrentede lån, Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse 1 mio. EUR; Samlet forventet støtteydelse 3 mio. EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

10.10.2009-9.10.2012

Økonomisk sektor

Ikke sektorspecifik

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Wirtschaftsservice Burgenland AG

Technologiezentrum

7000 Eisenstadt

ÖSTERREICH

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

---

| 29.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 321/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 321/9

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5719 — Oaktree/SGD)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 321/03

Den 17. december 2009 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5719. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5719. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 29.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 321/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 321/10

---

Euroens vekselkurs (1)

28. december 2009

2009/C 321/04

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,4405 |
| JPY | japanske yen | 131,86 |
| DKK | danske kroner | 7,4429 |
| GBP | pund sterling | 0,90143 |
| SEK | svenske kroner | 10,3965 |
| CHF | schweiziske franc | 1,4888 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,3440 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,418 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 273,30 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7085 |
| PLN | polske zloty | 4,1610 |
| RON | rumænske leu | 4,2020 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,1777 |
| AUD | australske dollar | 1,6222 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5069 |
| HKD | hongkongske dollar | 11,1713 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,0312 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0256 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 682,66 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 10,8203 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,8386 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3140 |
| IDR | indonesiske rupiah | 13 615,30 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9409 |
| PHP | filippinske pesos | 66,735 |
| RUB | russiske rubler | 42,7550 |
| THB | thailandske bath | 48,103 |
| BRL | brasilianske real | 2,4994 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,4989 |
| INR | indiske rupee | 67,0850 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,4405

JPY

japanske yen

131,86

DKK

danske kroner

7,4429

GBP

pund sterling

0,90143

SEK

svenske kroner

10,3965

CHF

schweiziske franc

1,4888

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,3440

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,418

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

273,30

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7085

PLN

polske zloty

4,1610

RON

rumænske leu

4,2020

TRY

tyrkiske lira

2,1777

AUD

australske dollar

1,6222

CAD

canadiske dollar

1,5069

HKD

hongkongske dollar

11,1713

NZD

newzealandske dollar

2,0312

SGD

singaporeanske dollar

2,0256

KRW

sydkoreanske won

1 682,66

ZAR

sydafrikanske rand

10,8203

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,8386

HRK

kroatiske kuna

7,3140

IDR

indonesiske rupiah

13 615,30

MYR

malaysiske ringgit

4,9409

PHP

filippinske pesos

66,735

RUB

russiske rubler

42,7550

THB

thailandske bath

48,103

BRL

brasilianske real

2,4994

MXN

mexicanske pesos

18,4989

INR

indiske rupee

67,0850

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 29.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 321/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 321/11

---

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets 432. møde den 14. september 2007 om et udkast til beslutning i sag COMP/38710 — Bitumen Spanien

2009/C 321/05

| 1. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige i Kommissionens vurdering af, at der er tale om en aftale og/eller samordnet praksis som omhandlet i EF-traktatens artikel 81. |
| --- | --- |

1.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige i Kommissionens vurdering af, at der er tale om en aftale og/eller samordnet praksis som omhandlet i EF-traktatens artikel 81.

| 2. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i vurderingen af det produkt og det geografiske område, der er berørt af kartellet. |
| --- | --- |

2.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i vurderingen af det produkt og det geografiske område, der er berørt af kartellet.

| 3. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at kartellet udgør én sammenhængende og vedvarende overtrædelse. |
| --- | --- |

3.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at kartellet udgør én sammenhængende og vedvarende overtrædelse.

| 4. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at aftalen og/eller den samordnede praksis mellem bitumenleverandører i Spanien kunne have en betydelig indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

4.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at aftalen og/eller den samordnede praksis mellem bitumenleverandører i Spanien kunne have en betydelig indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne.

| 5. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at Repsol og Cepsa havde en ledende rolle i kartellet. |
| --- | --- |

5.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at Repsol og Cepsa havde en ledende rolle i kartellet.

| 6. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at Nynäs og Petrogal deltog i mindre omfang i visse aspekter af kartellet. |
| --- | --- |

6.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at Nynäs og Petrogal deltog i mindre omfang i visse aspekter af kartellet.

| 7. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at Kommissionens meddelelse fra 2002 om bødefritagelse eller bødenedsættelse i kartelsager finder anvendelse. |
| --- | --- |

7.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at Kommissionens meddelelse fra 2002 om bødefritagelse eller bødenedsættelse i kartelsager finder anvendelse.

| 8. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i spørgsmålet om beslutningsudkastets adressater og især i, at de pågældende koncerners moderselskaber skal holdes ansvarlige. |
| --- | --- |

8.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i spørgsmålet om beslutningsudkastets adressater og især i, at de pågældende koncerners moderselskaber skal holdes ansvarlige.

| 9. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

9.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

---

| 29.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 321/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 321/12

---

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets møde den 28. september 2007 om et udkast til beslutning i sag COMP/38710 — Bitumen Spanien (2)

Rapporterende medlemsstat: Letland

2009/C 321/06

| 1. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i bødernes grundbeløb. |
| --- | --- |

1.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i bødernes grundbeløb.

| 2. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at grundbeløbet forhøjes for at sikre en tilstrækkelig afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

2.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at grundbeløbet forhøjes for at sikre en tilstrækkelig afskrækkende virkning.

| 3. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at grundbeløbet forhøjes på grund af skærpede omstændigheder. |
| --- | --- |

3.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at grundbeløbet forhøjes på grund af skærpede omstændigheder.

| 4. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at grundbeløbet nedsættes på grund af formildende omstændigheder. |
| --- | --- |

4.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at grundbeløbet nedsættes på grund af formildende omstændigheder.

| 5. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, bødernes nedsættes på grundlag af samarbejdsmeddelelsen fra 2002. |
| --- | --- |

5.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, bødernes nedsættes på grundlag af samarbejdsmeddelelsen fra 2002.

| 6. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige i fastsættelsen af bødernes endelige beløb. |
| --- | --- |

6.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige i fastsættelsen af bødernes endelige beløb.

| 7. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

7.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

---

| 29.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 321/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 321/13

---

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/38710 — Bitumen Spanien

(i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

2009/C 321/07

Udkastet til beslutning giver anledning til følgende bemærkninger:

Undersøgelsen blev indledt, efter at BP den 20. juni 2002 havde indgivet en anmodning om bødefritagelse eller bødenedsættelse i henhold til Kommissionens meddelelse om bødefritagelse eller bødenedsættelse i kartelsager (samarbejdsmeddelelsen) (1). Anmodningen omhandlede den påståede konkurrencebegrænsende adfærd inden for bitumensektoren i Nederlandene, Belgien og Spanien. (2) Den 19. juli 2002 indrømmede Kommissionen BP betinget bødefritagelse.

Der blev den 1. og 2. oktober 2002 gennemført uanmeldte kontrolbesøg hos BP España SA, Composán Construcción SA, Nynäs Petróleo SA, Petrogal Española SA, Petrogal SA, Galp Energia, SGPS SA, Productos Asfálticos SA, Probisa Tecnología y Construccíon SA og Repsol YFP Lubricantes y Especialidades SA.

Repsol og Proas anmodede efterfølgende om favorabel behandling i henhold til samarbejdsmeddelelsen. Ved brev af [...] (3) meddelte de relevante tjenestegrene i Kommissionen, at der ville blive indrømmet bødenedsættelse inden for de marginer, der er fastsat i punkt 23 i samarbejdsmeddelelsen.

Den 22. august 2006 vedtog Kommissionen en klagepunktsmeddelelse, der blev fremsendt til de 13 retlige enheder, der tilhører de fem forskellige virksomheder (Repsol, Proas, BP, Nynäs og Petrogal). I klagepunktsmeddelelsen redegjorde Kommissionen for sin foreløbige vurdering, at de pågældende virksomheder i det mindste fra 1. marts 1991 indtil mindst 1. oktober 2002 havde deltaget i en sammenhængende og vedvarende overtrædelse af EF-traktatens artikel 81, stk. 1, og meddelte, at den havde til hensigt at vedtage en overtrædelsesafgørelse og idømme bøder. Ifølge Kommissionen havde parterne indgået aftaler om markedskvoter, kundefordeling, udvekslet følsomme oplysninger, fastsat en kompensationsordning og aftalt priser. Kartellet dækkede Spanien, herunder De Kanariske Øer. Ifølge klagepunktsmeddelelsen havde Kommissionen endvidere den foreløbige holdning, at BP ikke opfyldte betingelserne i samarbejdsmeddelelsen, og at spørgsmålet om, hvorvidt der skulle indrømmes BP bødefritagelse, ville blive afgjort i den endelige beslutning.

Proas, Petrogal og Nynäs anmodede om forlængelse af fristen for at svare på klagepunktsmeddelelsen. Jeg efterkom til dels anmodningerne fra Proas og Nynäs, men afviste Petrogals anmodning, da den ikke var berettiget. Alle parter svarede rettidigt.

Klagepunktsmeddelelsens adressater fik aktindsigt i form af en cd-rom. Der var i Kommissionen adgang til de mundtlige erklæringer og dokumenter, der var fremsendt til Kommissionen som led i samarbejdsmeddelelsen.

Petrogal og Nynäs anmodede om yderligere aktindsigt i ikke-tilgængelige dokumenter vedrørende lignende/beslægtede produkter og/eller andre geografiske markeder, som ikke var omfattet af klagepunktsmeddelelsen.

Aktindsigt er efter min opfattelse et instrument, der sikrer, at parternes ret til at blive hørt i fuldt omfang tilgodeses, og kan derfor kun omfatte oplysninger vedrørende de faktuelle og retlige forhold i klagepunktsmeddelelsen, der har dannet grundlag for Kommissionens indsigelser. Efter en gennemgang af Petrogals og Nynäs anmodninger konkluderede jeg, at de ønskede dokumenter objektivt var uden relevans for de faktiske og juridiske anbringender i klagepunktsmeddelelsen og at det derfor ikke var nødvendigt at give aktindsigt for at sikre parternes ret til at blive hørt.

Nynäs klagede endvidere over de praktiske arrangementer, hvorunder der var givet aktindsigt i Kommissionen og hævdede, at de forhindrede partnerne i at udøve deres ret til at blive hørt. Nynäs hævdede især, at afskrifter af interviews var ukorrekte, med udeladte afsnit, og dermed upålidelige.

I et brev dateret den 31. oktober 2006 meddelte jeg Nynäs, at aktindsigten i Kommissionen i særligt følsomme dokumenter, der var indsendt af ansøgerne, efter min opfattelse var organiseret på en sådan måde, at den tilgodeså ansøgernes legitime interesse samtidig med at den sikrede Nynäs' ret til at blive hørt. Hvad angår de påståede ukorrekte afskrifter tog jeg især hensyn til, at Nynäs efterfølgende havde fået adgang til de oprindelige bånd, og at spørgsmålet derfor var løst, og der var sikret rimelig behandling. Jeg konkluderede derfor, at de praktiske formaliteter i forbindelse med aktindsigten ikke havde forhindret Nynäs i at udøve sin ret til at blive hørt.

Efter anmodning fra parterne blev der den 12. december 2006 afholdt en mundtlig høring i overensstemmelse med artikel 12 i Kommissionens forordning (EF) nr. 773/2004. Alle klagepunktsmeddelelsens adressater, bortset fra Cepsa, Repsol YFP SA og Repsol Petróleo SA, deltog i høringen.

I lyset af de skriftlige svar på klagepunktsmeddelelsen og erklæringerne ved den mundtlige høring blev varigheden af deltagelsen i overtrædelsen, som beskrevet i klagepunktsmeddelelsen, afkortet for Petrogal. På basis af yderligere erklæringer fra BP som svar på klagepunktsmeddelelsen har Kommissionen fastslået, at BP har opfyldt betingelserne i samarbejdsmeddelelsen og derfor er berettiget til at blive fritaget for eventuelle bøder, som Kommissionen måtte pålægge.

Det udkast til beslutning, der er forelagt Kommissionen, indeholder kun indsigelser, over for hvilke parterne har haft mulighed for at fremsætte deres synspunkter.

Jeg mener derfor, at parternes ret til at blive hørt er overholdt i denne sag.

Bruxelles, den 20. september 2007.

Serge DURANDE

---

(1)  EFT C 45 af 19.2.2002, s. 3.

1

(2)  Oprindeligt blev den påståede konkurrencebegrænsende adfærd behandlet i en fælles undersøgelse. Det viste sig imidlertid under undersøgelsen, at der objektivt set ikke var nogen forbindelse mellem den udviste adfærd i de forskellige medlemsstater, og undersøgelsen blev derfor splittet op i tre sager.

2

(3)  2.8.2006 (berigtigelse — 9.6.2009).

3

---

| 29.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 321/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 321/15

---

Resumé af Kommissionens beslutning

af 3. oktober 2007

om en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 81

(Sag COMP/38710 — Bitumen Spanien)

(meddelt under nummer K(2007) 4441 endelig)

(Kun den engelske og spanske udgave er autentiske)

2009/C 321/08

Den 3 oktober 2007 vedtog Kommissionen en beslutning som afslutning på en procedure efter artikel 81 i EF-traktaten. I overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 30 i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003
   (1)
  offentliggør Kommissionen hermed parternes navne og beslutningens hovedindhold, herunder de pålagte sanktioner, under hensyntagen til virksomhedernes berettigede interesse i, at deres forretningshemmeligheder ikke afsløres. En ikke fortrolig udgave af beslutningens fulde ordlyd vil kunne findes på sagens autentiske sprog på konkurrencegeneraldirektoratets websted:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

1.   INDLEDNING

| (1) | Ved denne beslutning fik fem virksomheder pålagt bøder for overtrædelse af traktatens artikel 81. Disse virksomheder deltog i årene fra 1991 til 2002 i en aftale om markedsdeling og prissamordning inden for penetrationsbitumen i Spanien. |
| --- | --- |

(1)

Ved denne beslutning fik fem virksomheder pålagt bøder for overtrædelse af traktatens artikel 81. Disse virksomheder deltog i årene fra 1991 til 2002 i en aftale om markedsdeling og prissamordning inden for penetrationsbitumen i Spanien.

2.   SAGSFREMSTILLING

2.1.   Beskrivelse af overtrædelsen

| (2) | Beslutningen er rettet mod én vedvarende overtrædelse af traktatens artikel 81, der bestod i markedsdeling og prissamordning på markedet for penetrationsbitumen. Der er per definition tale om en af de værste former for overtrædelser af traktatens artikel 81. |
| --- | --- |

(2)

Beslutningen er rettet mod én vedvarende overtrædelse af traktatens artikel 81, der bestod i markedsdeling og prissamordning på markedet for penetrationsbitumen. Der er per definition tale om en af de værste former for overtrædelser af traktatens artikel 81.

| (3) | Overtrædelsen begyndte mindst tilbage i marts 1991 og varede ved mindst indtil oktober 2002. Kartellet dækkede hele Spanien (undtagen De Kanariske Øer). |
| --- | --- |

(3)

Overtrædelsen begyndte mindst tilbage i marts 1991 og varede ved mindst indtil oktober 2002. Kartellet dækkede hele Spanien (undtagen De Kanariske Øer).

| (4) | Det spanske marked for penetrationsbitumen havde i 2001, som var overtrædelsens sidste fulde år, en værdi på ca. 286 mio. EUR. |
| --- | --- |

(4)

Det spanske marked for penetrationsbitumen havde i 2001, som var overtrædelsens sidste fulde år, en værdi på ca. 286 mio. EUR.

| (5) | De virksomheder, beslutningen er rettet til (fem virksomheder, men 13 retlige enheder), er Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum (»BP«), Nynäs og Petrogal-Galp. Under overtrædelsen kontrollerede disse virksomheder tilsammen over 90 % af det spanske marked for penetrationsbitumen. |
| --- | --- |

(5)

De virksomheder, beslutningen er rettet til (fem virksomheder, men 13 retlige enheder), er Repsol, Proas-Cepsa, British Petroleum (»BP«), Nynäs og Petrogal-Galp. Under overtrædelsen kontrollerede disse virksomheder tilsammen over 90 % af det spanske marked for penetrationsbitumen.

| (6) | Bitumen er et biprodukt, der fremkommer ved destillation af olie. Omkring 85 % af den bitumen, der produceres i EU, anvendes til vejanlæg som klæbemiddel ved produktion af asfalt, hvor det benyttes til at binde sten sammen. De resterende 15 % bruges på andre bygge- og anlægsområder, f.eks. til tagkonstruktioner. Ca. 80 % af den bitumen, der anvendes til vejanlæg, viderebearbejdes ikke. Dette produkt kaldes penetrationsbitumen. De resterende 20 % af den bitumen, der anvendes til vejanlæg, består af bitumen, der viderebearbejdes til bl.a. bitumenemulsioner og modificeret bitumen. Det produkt, der er genstand for denne beslutning, er penetrationsbitumen, dvs. bitumen brugt til vejanlæg uden viderebearbejdning. |
| --- | --- |

(6)

Bitumen er et biprodukt, der fremkommer ved destillation af olie. Omkring 85 % af den bitumen, der produceres i EU, anvendes til vejanlæg som klæbemiddel ved produktion af asfalt, hvor det benyttes til at binde sten sammen. De resterende 15 % bruges på andre bygge- og anlægsområder, f.eks. til tagkonstruktioner. Ca. 80 % af den bitumen, der anvendes til vejanlæg, viderebearbejdes ikke. Dette produkt kaldes penetrationsbitumen. De resterende 20 % af den bitumen, der anvendes til vejanlæg, består af bitumen, der viderebearbejdes til bl.a. bitumenemulsioner og modificeret bitumen. Det produkt, der er genstand for denne beslutning, er penetrationsbitumen, dvs. bitumen brugt til vejanlæg uden viderebearbejdning.

| (7) | De virksomheder, denne beslutning er rettet til, deltog i forskelligt omfang i kartellet, hvor de






  — | fastlagde markedskvoter |
| --- | --- | --- |

(7)

De virksomheder, denne beslutning er rettet til, deltog i forskelligt omfang i kartellet, hvor de

—

fastlagde markedskvoter

| — | på grundlag af markedskvoterne tildelte hver deltager bestemte mængder og kunder |
| --- | --- |

—

på grundlag af markedskvoterne tildelte hver deltager bestemte mængder og kunder

| — | overvågede gennemførelsen af markeds- og kundedelingsaftalerne og i forbindelse hermed udvekslede følsomme markedsoplysninger |
| --- | --- |

—

overvågede gennemførelsen af markeds- og kundedelingsaftalerne og i forbindelse hermed udvekslede følsomme markedsoplysninger

| — | indførte en udligningsmekanisme, der skulle korrigere for afvigelser fra markeds- og kundedelingsaftalerne |
| --- | --- |

—

indførte en udligningsmekanisme, der skulle korrigere for afvigelser fra markeds- og kundedelingsaftalerne

| — | aftalte ændringer i bitumenpriser og de nye prisers ikrafttrædelsestidspunkter. |
| --- | --- |

—

aftalte ændringer i bitumenpriser og de nye prisers ikrafttrædelsestidspunkter.

| (8) | Denne prissamordning havde til formål at understøtte markedsdelingsaftalerne, da de sikrede, at prisforskelle mellem leverandørerne ikke kom til at gribe forstyrrende ind i den aftalte mængde- og kundefordeling. |
| --- | --- |

(8)

Denne prissamordning havde til formål at understøtte markedsdelingsaftalerne, da de sikrede, at prisforskelle mellem leverandørerne ikke kom til at gribe forstyrrende ind i den aftalte mængde- og kundefordeling.

| (9) | Drøftelserne om markedsdeling og prisændringer fandt sted omkring et såkaldt »asfaltbord«, som kartelmedlemmerne deltog i på et bilateralt eller multilateralt grundlag. |
| --- | --- |

(9)

Drøftelserne om markedsdeling og prisændringer fandt sted omkring et såkaldt »asfaltbord«, som kartelmedlemmerne deltog i på et bilateralt eller multilateralt grundlag.

| (10) | Der fandt hvert år markedsandelsdrøftelser sted, hvor man opstillede skøn over og fordelte markedet for det efterfølgende år. Det dokument, som ved afslutningen af de årlige forhandlinger omkring »asfaltbordet« blev udarbejdet om markedsdelingsaftalen og indeholdt de mængder og kunder, hver af deltagerne havde fået tildelt, blev kaldt »PTT« eller »Petete«. |
| --- | --- |

(10)

Der fandt hvert år markedsandelsdrøftelser sted, hvor man opstillede skøn over og fordelte markedet for det efterfølgende år. Det dokument, som ved afslutningen af de årlige forhandlinger omkring »asfaltbordet« blev udarbejdet om markedsdelingsaftalen og indeholdt de mængder og kunder, hver af deltagerne havde fået tildelt, blev kaldt »PTT« eller »Petete«.

| (11) | Prisændringerne og deres ikrafttrædelsestidspunkt blev normalt aftalt mellem Repsol og Proas, som derefter underrettede de øvrige karteldeltagere om, hvad man havde besluttet. |
| --- | --- |

(11)

Prisændringerne og deres ikrafttrædelsestidspunkt blev normalt aftalt mellem Repsol og Proas, som derefter underrettede de øvrige karteldeltagere om, hvad man havde besluttet.

2.2.   Beslutningens addressater og overtrædelsens varighed

| (12) | Beslutningens adressater og den periode, de deltog i overtrædelsen, er som følger:






  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa): | 1. marts 1991-1. oktober 2002 |
| --- | --- | --- |
| Repsol Petróleo S.A.: | 1. marts 1991-1. oktober 2002 |
| Repsol YPF S.A.: | 1. marts 1991-1. oktober 2002 |
| Productos Asfálticos S.A. (Proas): | 1. marts 1991-1. oktober 2002 |
| Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPS.A.): | 1. marts 1991-1. oktober 2002 |
| BP Oil España S.A.: | 1. august 1991-20. juni 2002 |
| BP Oil España S.A.: | 1. august 1991-20. juni 2002 |
| BP plc: | 1. august 1991-20. juni 2002 |
| Repsol Petróleo S.A.: | 1. marts 1991-1. oktober 2002 |
| AB Nynäs Petroleum: | 22. maj 1991-1. oktober 2002 |
| Galp Energia España S.A.: | 31. januar 1995-1. oktober 2002 |
| Petróleos de Portugal S.A.: | 31. januar 1995-1. oktober 2002 |
| Galp Energia España S.A.: | 22. april 1999-1. oktober 2002 |

(12)

Beslutningens adressater og den periode, de deltog i overtrædelsen, er som følger:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A. (Rylesa):

1. marts 1991-1. oktober 2002

Repsol Petróleo S.A.:

1. marts 1991-1. oktober 2002

Repsol YPF S.A.:

1. marts 1991-1. oktober 2002

Productos Asfálticos S.A. (Proas):

1. marts 1991-1. oktober 2002

Compañía Española de Petróleos S.A. (CEPS.A.):

1. marts 1991-1. oktober 2002

BP Oil España S.A.:

1. august 1991-20. juni 2002

BP Oil España S.A.:

1. august 1991-20. juni 2002

BP plc:

1. august 1991-20. juni 2002

Repsol Petróleo S.A.:

1. marts 1991-1. oktober 2002

AB Nynäs Petroleum:

22. maj 1991-1. oktober 2002

Galp Energia España S.A.:

31. januar 1995-1. oktober 2002

Petróleos de Portugal S.A.:

31. januar 1995-1. oktober 2002

Galp Energia España S.A.:

22. april 1999-1. oktober 2002

2.3.   Sanktioner

2.3.1.   Bødens grundbeløb

2.3.1.1.   Overtrædelsens grovhed

| (13) | Overtrædelsen berører kun én medlemsstat, som dog udgør en betydelig del af det indre marked. Selv om det ikke er muligt at måle overtrædelsens faktiske virkninger på markedet, må den i kraft af dens karakter anses for at være meget alvorlig. |
| --- | --- |

(13)

Overtrædelsen berører kun én medlemsstat, som dog udgør en betydelig del af det indre marked. Selv om det ikke er muligt at måle overtrædelsens faktiske virkninger på markedet, må den i kraft af dens karakter anses for at være meget alvorlig.

2.3.1.2.   Forskellig behandling

| (14) | Da der er betydelige forskelle mellem de forskellige karteldeltageres omsætning på det spanske marked for bitumen, blev de behandlet forskelligt på basis af en gruppering, der tog hensyn til den enkelte virksomheds reelle økonomiske kapacitet til at skade konkurrencen. |
| --- | --- |

(14)

Da der er betydelige forskelle mellem de forskellige karteldeltageres omsætning på det spanske marked for bitumen, blev de behandlet forskelligt på basis af en gruppering, der tog hensyn til den enkelte virksomheds reelle økonomiske kapacitet til at skade konkurrencen.

| (15) | Med henblik herpå blev virksomhederne grupperet i fire kategorier alt efter deres markedsandel (baseret på omsætning) inden for det relevante produkt i Spanien i 2001, som var det sidste fulde år, hvor overtrædelsen bestod. |
| --- | --- |

(15)

Med henblik herpå blev virksomhederne grupperet i fire kategorier alt efter deres markedsandel (baseret på omsætning) inden for det relevante produkt i Spanien i 2001, som var det sidste fulde år, hvor overtrædelsen bestod.

2.3.1.3.   Tilstrækkeligt afskrækkende virkning

| (16) | For at sikre et bødeniveau, der har tilstrækkeligt afskrækkende virkning, blev der anvendt en multiplikatorfaktor på de bøder, som BP (1,8) og Repsol (1,2) fik pålagt, under hensyntagen til disse virksomheders samlede størrelse. |
| --- | --- |

(16)

For at sikre et bødeniveau, der har tilstrækkeligt afskrækkende virkning, blev der anvendt en multiplikatorfaktor på de bøder, som BP (1,8) og Repsol (1,2) fik pålagt, under hensyntagen til disse virksomheders samlede størrelse.

2.3.1.4.   Varighed

| (17) | Der blev foretaget individuelle procentvise forhøjelser på grundlag af varigheden af den enkelte virksomheds deltagelse i overtrædelsen som beskrevet ovenfor. |
| --- | --- |

(17)

Der blev foretaget individuelle procentvise forhøjelser på grundlag af varigheden af den enkelte virksomheds deltagelse i overtrædelsen som beskrevet ovenfor.

2.3.2.   Skærpende omstændigheder: Ledende rolle

| (18) | Repsol og Proas var betydelige drivkræfter i kartellet og optrådte begge som ledere af det. Denne ledende rolle gav anledning til at forhøje grundbeløbet for de to virksomheders bøder med 30 % på grund af deres ledende rolle. |
| --- | --- |

(18)

Repsol og Proas var betydelige drivkræfter i kartellet og optrådte begge som ledere af det. Denne ledende rolle gav anledning til at forhøje grundbeløbet for de to virksomheders bøder med 30 % på grund af deres ledende rolle.

2.3.3.   Formildende omstændigheder: begrænset deltagelse i nogle af overtrædelsens aspekter

| (19) | Nynäs og Petrogal gjorde som formildende omstændighed gældende, at de havde spillet en passiv rolle eller »blot fulgte trop« i overtrædelsen. Denne påstand blev tilbagevist i beslutningen, da de to virksomheder rent faktisk hvert år deltog i drøftelserne angående markedsdeling for det efterfølgende år. Deres bøden blev dog nedsat med 10 % under hensyntagen til, at Nynäs og Petrogal deltog mindre regelmæssigt og mindre aktivt end de øvrige deltagere i nogle aspekter ved overtrædelsen, især overvågnings- og udligningsmekanismen samt prissamordningen. |
| --- | --- |

(19)

Nynäs og Petrogal gjorde som formildende omstændighed gældende, at de havde spillet en passiv rolle eller »blot fulgte trop« i overtrædelsen. Denne påstand blev tilbagevist i beslutningen, da de to virksomheder rent faktisk hvert år deltog i drøftelserne angående markedsdeling for det efterfølgende år. Deres bøden blev dog nedsat med 10 % under hensyntagen til, at Nynäs og Petrogal deltog mindre regelmæssigt og mindre aktivt end de øvrige deltagere i nogle aspekter ved overtrædelsen, især overvågnings- og udligningsmekanismen samt prissamordningen.

2.3.4.   Anvendelse af loftet på 10 % af omsætningen

| (20) | Det loft på 10 % af den samlede omsætning på verdensplan, der er fastsat i artikel 23, stk. 2, i forordning nr. 1/2003, er anvendt ved beregningen af bøderne. |
| --- | --- |

(20)

Det loft på 10 % af den samlede omsætning på verdensplan, der er fastsat i artikel 23, stk. 2, i forordning nr. 1/2003, er anvendt ved beregningen af bøderne.

2.3.5.   Anvendelse af samarbejdsmeddelelsen fra 2002

2.3.5.1.   Bødefritagelse

| (21) | Sagen blev taget op efter en anmodning fra BP om bødefritagelse i henhold til samarbejdsmeddelelsen (2). I den klagepunktsmeddelelse, den fremsendte til BP, havde Kommissionen tilkendegivet den foreløbige holdning, at BP ikke opfyldte betingelserne i punkt 11a) i samarbejdsmeddelelsen, og at spørgsmålet om, hvorvidt der skulle indrømmes BP bødefritagelse, ville blive afgjort i den endelige beslutning. |
| --- | --- |

(21)

Sagen blev taget op efter en anmodning fra BP om bødefritagelse i henhold til samarbejdsmeddelelsen (2). I den klagepunktsmeddelelse, den fremsendte til BP, havde Kommissionen tilkendegivet den foreløbige holdning, at BP ikke opfyldte betingelserne i punkt 11a) i samarbejdsmeddelelsen, og at spørgsmålet om, hvorvidt der skulle indrømmes BP bødefritagelse, ville blive afgjort i den endelige beslutning.

| (22) | I lyset af sagens omstændigheder drog Kommissionen den endelige konklusion, at BP under sagsbehandlingen havde ydet et ægte, fuldt, vedvarende og effektivt samarbejde og havde givet Kommissionen alle bevismidler, så snart virksomheden kom i besiddelse af eller fik adgang til det, og dermed opfyldte betingelserne i samarbejdsmeddelelsens punkt 11a). BP opfyldte også betingelserne i punkt 11b) og c) i samarbejdsmeddelelsen, eftersom virksomheden bragte sin deltagelse i overtrædelsen til ophør senest på det tidspunkt, hvor den fremlagde bevismidler i henhold til samarbejdsmeddelelsens punkt 8a) og ikke tog skridt til at tvinge andre virksomheder til at deltage i overtrædelsen. |
| --- | --- |

(22)

I lyset af sagens omstændigheder drog Kommissionen den endelige konklusion, at BP under sagsbehandlingen havde ydet et ægte, fuldt, vedvarende og effektivt samarbejde og havde givet Kommissionen alle bevismidler, så snart virksomheden kom i besiddelse af eller fik adgang til det, og dermed opfyldte betingelserne i samarbejdsmeddelelsens punkt 11a). BP opfyldte også betingelserne i punkt 11b) og c) i samarbejdsmeddelelsen, eftersom virksomheden bragte sin deltagelse i overtrædelsen til ophør senest på det tidspunkt, hvor den fremlagde bevismidler i henhold til samarbejdsmeddelelsens punkt 8a) og ikke tog skridt til at tvinge andre virksomheder til at deltage i overtrædelsen.

| (23) | I beslutningen blev det derfor fundet, at BP opfyldte alle betingelserne i punkt 11 i samarbejdsmeddelelsen og derfor opfylde kravene for at blive fritaget for enhver bøde, virksomheden ellers ville have fået pålagt. |
| --- | --- |

(23)

I beslutningen blev det derfor fundet, at BP opfyldte alle betingelserne i punkt 11 i samarbejdsmeddelelsen og derfor opfylde kravene for at blive fritaget for enhver bøde, virksomheden ellers ville have fået pålagt.

2.3.5.2.   Bødenedsættelse

| (24) | Repsol og Proas anmodede om bødenedsættelse efter samarbejdsmeddelelsen. Kommissionen indrømmede de to virksomheder en bødenedsættelse på henholdsvis 40 % og 25 %. Disse nedsættelser blev foretaget under hensyntagen til, at de to virksomheder: i) gav oplysninger med betydelig merværdi, men ii) gjorde det på et sent stadium i sagsbehandlingen og først, efter at Kommissionen havde fremsendt detaljerede begæringer om oplysninger. |
| --- | --- |

(24)

Repsol og Proas anmodede om bødenedsættelse efter samarbejdsmeddelelsen. Kommissionen indrømmede de to virksomheder en bødenedsættelse på henholdsvis 40 % og 25 %. Disse nedsættelser blev foretaget under hensyntagen til, at de to virksomheder: i) gav oplysninger med betydelig merværdi, men ii) gjorde det på et sent stadium i sagsbehandlingen og først, efter at Kommissionen havde fremsendt detaljerede begæringer om oplysninger.

3.   BESLUTNING

| (25) | De nedennævnte virksomheder overtrådte traktatens artikel 81 ved i de nævnte tidsrum at have deltaget i et kompleks af aftaler og samordnet praksis på markedet for penetrationsbitumen, der omfattede hele Spanien (undtagen De Kanariske Øer) og bestod i markedsdelingsaftaler og prissamordning.
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. og Repsol YPF S.A., fra 1. marts 1991 til 1. oktober 2002
  Productos Asfálticos S.A. og Compañía Española de Petróleos S.A., fra 1. marts 1991 til 1. oktober 2002
  BP Oil España S.A., BP España S.A. og BP plc, fra 1. august 1991 til 20. juni 2002
  Nynäs Petróleo S.A., fra 1. marts 1991 til 1. oktober 2002, og AB Nynäs Petroleum, fra 22. maj 1991 til 1. oktober 2002
  Galp Energia España S.A. og Petróleos de Portugal S.A., fra 31. januar 1995 til 1. oktober 2002, og Galp Energia, SGPS, S.A., fra 22. april 1999 til 1. oktober 2002. |
| --- | --- |

(25)

De nedennævnte virksomheder overtrådte traktatens artikel 81 ved i de nævnte tidsrum at have deltaget i et kompleks af aftaler og samordnet praksis på markedet for penetrationsbitumen, der omfattede hele Spanien (undtagen De Kanariske Øer) og bestod i markedsdelingsaftaler og prissamordning.

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. og Repsol YPF S.A., fra 1. marts 1991 til 1. oktober 2002

Productos Asfálticos S.A. og Compañía Española de Petróleos S.A., fra 1. marts 1991 til 1. oktober 2002

BP Oil España S.A., BP España S.A. og BP plc, fra 1. august 1991 til 20. juni 2002

Nynäs Petróleo S.A., fra 1. marts 1991 til 1. oktober 2002, og AB Nynäs Petroleum, fra 22. maj 1991 til 1. oktober 2002

Galp Energia España S.A. og Petróleos de Portugal S.A., fra 31. januar 1995 til 1. oktober 2002, og Galp Energia, SGPS, S.A., fra 22. april 1999 til 1. oktober 2002.

| (26) | For den ovenfor beskrevne overtrædelse blev der pålagt følgende bøder:
  Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. og Repsol YPF S.A., in solidum: 80 496 000 EUR
  Productos Asfálticos S.A. og Compañía Española de Petróleos S.A., in solidum: 83 850 000 EUR
  BP Oil España S.A., BP España S.A. og BP plc, in solidum: 0 EUR
  Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 EUR, hvoraf AB Nynäs Petroleum hæfter solidarisk for 10 395 000 EUR, og
  Galp Energia España S.A. og Petróleos de Portugal S.A., in solidum: 8 662 500 EUR, hvoraf Galp Energia, SGPS, S.A. hæfter solidarisk for 6 435 000 EUR. |
| --- | --- |

(26)

For den ovenfor beskrevne overtrædelse blev der pålagt følgende bøder:

Repsol YPF Lubricantes y Especialidades S.A., Repsol Petróleo S.A. og Repsol YPF S.A., in solidum: 80 496 000 EUR

Productos Asfálticos S.A. og Compañía Española de Petróleos S.A., in solidum: 83 850 000 EUR

BP Oil España S.A., BP España S.A. og BP plc, in solidum: 0 EUR

Nynäs Petróleo S.A.: 10 642 500 EUR, hvoraf AB Nynäs Petroleum hæfter solidarisk for 10 395 000 EUR, og

Galp Energia España S.A. og Petróleos de Portugal S.A., in solidum: 8 662 500 EUR, hvoraf Galp Energia, SGPS, S.A. hæfter solidarisk for 6 435 000 EUR.

| (27) | Ovennævnte virksomheder fik påbud om omgående at bringe overtrædelsen til ophør, i det omfang dette endnu ikke er sket, og at afstå fra at gentage enhver i beslutningen beskrevet handling eller adfærd og enhver handling eller adfærd med samme eller tilsvarende formål eller virkning. |
| --- | --- |

(27)

Ovennævnte virksomheder fik påbud om omgående at bringe overtrædelsen til ophør, i det omfang dette endnu ikke er sket, og at afstå fra at gentage enhver i beslutningen beskrevet handling eller adfærd og enhver handling eller adfærd med samme eller tilsvarende formål eller virkning.

---

(1)  EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1.

(2)  EFT C 45 af 19.2.2002, s. 3.

---

| 29.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 321/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 321/18

---

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/42/EF om maskiner og om ændring af direktiv 95/16/EF (omarbejdning)

(EØS-relevant tekst)

(Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet)

2009/C 321/09

| ESO (2) | Standardens reference og titel
  (og referencedokument) | Første offentliggørelse EFT/EUT | Reference for erstattet standard | Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af den erstattede standard ophører den (dato)
  Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1501-1:1998 + A2:2009
  Renovationsvogne og deres løfteanordninger — Generelle krav og sikkerhedskrav — Del 1: Renovationsvogne med læsning fra enden | Dette er den første offentliggørelse | | |
| CEN | EN 1501-2:2005 + A1:2009
  Renovationsvogne og deres løfteanordninger — Generelle krav og sikkerhedskrav — Del 2: Renovationsvogne med læsning fra siden | Dette er den første offentliggørelse | | |
| CEN | EN ISO 13849-1:2008
  Maskinsikkerhed — Sikkerhedsrelaterede dele af styresystemer — Del 1: Generelle principper for konstruktion (ISO 13849-1:2006) | 8.9.2009 | EN ISO 13849-1:2006
  EN 954-1:1996 | 31.12.2011 (1) |
| | EN ISO 13849-1:2008/AC:2009 | | | |

ESO (2)

Standardens reference og titel

(og referencedokument)

Første offentliggørelse EFT/EUT

Reference for erstattet standard

Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af den erstattede standard ophører den (dato)

Anm. 1

CEN

EN 1501-1:1998 + A2:2009

Renovationsvogne og deres løfteanordninger — Generelle krav og sikkerhedskrav — Del 1: Renovationsvogne med læsning fra enden

Dette er den første offentliggørelse

CEN

EN 1501-2:2005 + A1:2009

Renovationsvogne og deres løfteanordninger — Generelle krav og sikkerhedskrav — Del 2: Renovationsvogne med læsning fra siden

Dette er den første offentliggørelse

CEN

EN ISO 13849-1:2008

Maskinsikkerhed — Sikkerhedsrelaterede dele af styresystemer — Del 1: Generelle principper for konstruktion (ISO 13849-1:2006)

8.9.2009

EN ISO 13849-1:2006

EN 954-1:1996

31.12.2011 (1)

EN ISO 13849-1:2008/AC:2009

| Anm. 1: | Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af standarden vil normalt ophøre på den tilbagetrækningsdato der fastsættes af det europæiske standardiseringsorgan, men brugerne af disse standarder gøres opmærksom på at den i særlige tilfælde kan ophøre på et andet tidspunkt. |
| --- | --- |

Anm. 1:

Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af standarden vil normalt ophøre på den tilbagetrækningsdato der fastsættes af det europæiske standardiseringsorgan, men brugerne af disse standarder gøres opmærksom på at den i særlige tilfælde kan ophøre på et andet tidspunkt.

Bemærk:

| — | Oplysninger om hvorvidt standarder er disponible kan fås enten hos de europæiske standardiseringsorganer eller hos de nationale standardiseringsorganer, hvoraf en liste er vedlagt som bilag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/34/EF (1) ændret ved direktiv 98/48/EF (2). |
| --- | --- |

—

Oplysninger om hvorvidt standarder er disponible kan fås enten hos de europæiske standardiseringsorganer eller hos de nationale standardiseringsorganer, hvoraf en liste er vedlagt som bilag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/34/EF (1) ændret ved direktiv 98/48/EF (2).

| — | Offentliggørelsen af referencerne i Den Europæiske Unions Tidende betyder ikke at standarderne findes på alle fællesskabssprog. |
| --- | --- |

—

Offentliggørelsen af referencerne i Den Europæiske Unions Tidende betyder ikke at standarderne findes på alle fællesskabssprog.

Yderligere information kan findes på Europa-serveren:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards

---

(1)  Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af den erstattede standard blev oprindeligt fastsat til at ophøre den 28.12.2009, men datoen udskydes i to år.

(2)  ESO: Europæisk standardiseringsorgan:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel. +33 492944200; fax +33 49654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Rådet

| 29.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 321/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 321/19

---

Forlængelse af gyldighedsperioden for lister over egnede ansøgere

2009/C 321/10

Ved afgørelse truffet af vicegeneralsekretæren for Rådet for Den Europæiske Union forlænges gyldighedsperioden for de lister over egnede ansøgere, der er opstillet på grundlag af nedennævnte almindelige udvælgelsesprøver, som følger:

Artikel 1: indtil den 31. december 2010:

| Rådet/A/393 | afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af græsksprogede fuldmægtige, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 98 af 6. april 2000 |
| --- | --- |
| Rådet/A/394 | afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af portugisisksprogede fuldmægtige, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 99 af 7. april 2000 |
| Rådet/A/397 | afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af fuldmægtige inden for sikkerhedsteknologi og inden for efterforskning og sikkerhedsgodkendelse, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 169 A af 13. juni 2001 |
| Rådet/A/400 | afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af fuldmægtige til Sikkerhedskontoret — enheden for fysisk sikkerhed, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 300 A af 26. oktober 2001 |
| Rådet/A/401 | afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af fuldmægtige til Sikkerhedskontoret — enheden for kontrol med datasikkerhed og systemgodkendelse, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 300 A af 26. oktober 2001 |
| Rådet/A/406 | afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af ekspeditionssekretærer til Kontoret for informationssystemsikkerhed (Infosec) — assistent for chefen for Infosec-Kontoret, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 300 A af 26. oktober 2001 |
| Rådet/A/408 | afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af ekspeditionssekretærer i Bygningstjenestens afdeling for bygnings- og lokalepolitik samt projekter, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 315 A af 9. november 2001 |
| Rådet/A/415 | afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af ledere af Arbejdsmiljøtjenesten, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 170 A af 16. juli 2002 |
| Rådet/LA/398 | afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af engelsksprogede oversættere, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 198 af 13. juli 2001 |
| Rådet/C/413 | afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af finsksprogede sekretærer, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 49 af 2. februar 2002 |
| Rådet/C/407 | afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af kontormedhjælpere til Kontoret for informationssystemsikkerhed (Infosec), hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 300 A af 26. oktober 2001 |
| Rådet/420/AD5 | afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af junioradministratorer inden for sikkerhedsområdet (Kabinettet/Sikkerhedskontoret: tjenesten for ekstern sikkerhed/beskyttelse af missioner), hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 316 A af 13. december 2005 |
| Rådet/421/AD5 | afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af junioradministratorer inden for sikkerhedsområdet (Kabinettet/Sikkerhedskontoret: tjenesten for intern beskyttelse), hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 316 A af 13. december 2005 |
| Rådet/422/AST3 | afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af assistenter inden for sikkerhedsområdet (Kabinettet/Sikkerhedskontoret: tjenesten for intern beskyttelse), hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 316 A af 13. december 2005 |
| Rådet/425/AD9 | afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af senioradministratorer inden for teknologi og information (Direktoratet for kommunikations- og informationssystemer (CIS): enheden for produktionsløsninger, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 316 A af 13. december 2005 |
| Rådet/427/AD8 | afholdt med henblik på at besætte en stilling som administrator inden for området den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP), hvorom opslag er offentliggjort i
  De europæiske Fællesskabers Tidende C 108 A af 12. maj 2007 |
| Rådet/428/AD12 | afholdt med henblik på at besætte en stilling som kontorchef inden for sikkerhedsområdet, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 150 A af 4. juli 2007 |

Rådet/A/393

afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af græsksprogede fuldmægtige, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 98 af 6. april 2000

Rådet/A/394

afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af portugisisksprogede fuldmægtige, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 99 af 7. april 2000

Rådet/A/397

afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af fuldmægtige inden for sikkerhedsteknologi og inden for efterforskning og sikkerhedsgodkendelse, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 169 A af 13. juni 2001

Rådet/A/400

afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af fuldmægtige til Sikkerhedskontoret — enheden for fysisk sikkerhed, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 300 A af 26. oktober 2001

Rådet/A/401

afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af fuldmægtige til Sikkerhedskontoret — enheden for kontrol med datasikkerhed og systemgodkendelse, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 300 A af 26. oktober 2001

Rådet/A/406

afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af ekspeditionssekretærer til Kontoret for informationssystemsikkerhed (Infosec) — assistent for chefen for Infosec-Kontoret, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 300 A af 26. oktober 2001

Rådet/A/408

afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af ekspeditionssekretærer i Bygningstjenestens afdeling for bygnings- og lokalepolitik samt projekter, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 315 A af 9. november 2001

Rådet/A/415

afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af ledere af Arbejdsmiljøtjenesten, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 170 A af 16. juli 2002

Rådet/LA/398

afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af engelsksprogede oversættere, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 198 af 13. juli 2001

Rådet/C/413

afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af finsksprogede sekretærer, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 49 af 2. februar 2002

Rådet/C/407

afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af kontormedhjælpere til Kontoret for informationssystemsikkerhed (Infosec), hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 300 A af 26. oktober 2001

Rådet/420/AD5

afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af junioradministratorer inden for sikkerhedsområdet (Kabinettet/Sikkerhedskontoret: tjenesten for ekstern sikkerhed/beskyttelse af missioner), hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 316 A af 13. december 2005

Rådet/421/AD5

afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af junioradministratorer inden for sikkerhedsområdet (Kabinettet/Sikkerhedskontoret: tjenesten for intern beskyttelse), hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 316 A af 13. december 2005

Rådet/422/AST3

afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af assistenter inden for sikkerhedsområdet (Kabinettet/Sikkerhedskontoret: tjenesten for intern beskyttelse), hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 316 A af 13. december 2005

Rådet/425/AD9

afholdt med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve af senioradministratorer inden for teknologi og information (Direktoratet for kommunikations- og informationssystemer (CIS): enheden for produktionsløsninger, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 316 A af 13. december 2005

Rådet/427/AD8

afholdt med henblik på at besætte en stilling som administrator inden for området den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP), hvorom opslag er offentliggjort i
  De europæiske Fællesskabers Tidende C 108 A af 12. maj 2007

Rådet/428/AD12

afholdt med henblik på at besætte en stilling som kontorchef inden for sikkerhedsområdet, hvorom opslag er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 150 A af 4. juli 2007

---

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 29.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 321/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 321/21

---

STATSSTØTTE — RUMÆNIEN

Statsstøtte C 28/09 (ex N 433/09) — Støtteforanstaltninger til fordel for Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(EØS-relevant tekst)

2009/C 321/11

Ved brev af 15. september 2009, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Rumænien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtteforanstaltninger.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af nærværende resumé og det efterfølgende brev sende eventuelle bemærkninger til de støtteforanstaltninger, over for hvilke Kommissionen indleder proceduren, til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Statsstøtte |
| Rue de la Loi 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Statsstøtte

Rue de la Loi 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Rumænien. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUME

I.   SAGSFORLØB

| 1. | Ved elektronisk anmeldelse den 17. juli 2009 underrettede de rumænske myndigheder Kommissionen om deres planer om at yde to støtteforanstaltninger til fordel for Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (»Oltchim«), et petrokemisk selskab, hvor en aktiemajoritet på 54,8 % ejes af den rumænske stat. |
| --- | --- |

1.

Ved elektronisk anmeldelse den 17. juli 2009 underrettede de rumænske myndigheder Kommissionen om deres planer om at yde to støtteforanstaltninger til fordel for Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (»Oltchim«), et petrokemisk selskab, hvor en aktiemajoritet på 54,8 % ejes af den rumænske stat.

II.   BESKRIVELSE

| 2. | Oltchim er et af de største petrokemiske selskaber i Rumænien og det sydøstlige Europa. I slutningen af 2007 havde Oltchim en gæld til den rumænske stat på i alt 538 mio. RON (ca.135 mio. EUR). |
| --- | --- |

2.

Oltchim er et af de største petrokemiske selskaber i Rumænien og det sydøstlige Europa. I slutningen af 2007 havde Oltchim en gæld til den rumænske stat på i alt 538 mio. RON (ca.135 mio. EUR).

| 3. | De to anmeldte foranstaltninger vedrører i) konvertering af lån til egenkapital til et beløb på 135 mio. EUR og ii) en statsgaranti på op til 80 % af et kommercielt lån på i alt 424 mio. EUR, der skal anvendes til de investeringer, der er nødvendige for at gennemføre virksomhedens udviklingsplan. |
| --- | --- |

3.

De to anmeldte foranstaltninger vedrører i) konvertering af lån til egenkapital til et beløb på 135 mio. EUR og ii) en statsgaranti på op til 80 % af et kommercielt lån på i alt 424 mio. EUR, der skal anvendes til de investeringer, der er nødvendige for at gennemføre virksomhedens udviklingsplan.

| 4. | Ifølge de rumænske myndigheder indebærer ingen af de to støtteforanstaltninger statsstøtte, da staten handler som markedsøkonomisk investor. |
| --- | --- |

4.

Ifølge de rumænske myndigheder indebærer ingen af de to støtteforanstaltninger statsstøtte, da staten handler som markedsøkonomisk investor.

III.   VURDERING

| 5. | Kommissionen nærer tvivl om, hvorvidt de to foranstaltninger ikke involverer statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen nærer tvivl om, hvorvidt de to foranstaltninger ikke involverer statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| 6. | Den skal undersøge, om de to planlagte foranstaltninger opfylder de markedsøkonomiske kriterier, som det hævdes fra rumænsk side. Det skal især fastslås, om den støtte, som staten har ydet til Oltchim i sin egenskab af hovedaktionær og hovedkreditor kan sammenlignes med, hvorledes en markedsøkonomisk investor ville handle under tilsvarende omstændigheder. |
| --- | --- |

6.

Den skal undersøge, om de to planlagte foranstaltninger opfylder de markedsøkonomiske kriterier, som det hævdes fra rumænsk side. Det skal især fastslås, om den støtte, som staten har ydet til Oltchim i sin egenskab af hovedaktionær og hovedkreditor kan sammenlignes med, hvorledes en markedsøkonomisk investor ville handle under tilsvarende omstændigheder.

| 7. | Med hensyn til foranstaltningernes forenelighed er det på nuværende tidspunkt Kommissionens opfattelse, at de tre foranstaltninger ikke kan regnes for at være forenelige hverken ifølge retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (1), rammebestemmelser for redning og omstrukturering (2) eller de midlertidige rammebestemmelser (3). |
| --- | --- |

7.

Med hensyn til foranstaltningernes forenelighed er det på nuværende tidspunkt Kommissionens opfattelse, at de tre foranstaltninger ikke kan regnes for at være forenelige hverken ifølge retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (1), rammebestemmelser for redning og omstrukturering (2) eller de midlertidige rammebestemmelser (3).

IV.   KONKLUSION

| 8. | På baggrund af ovenstående betragtninger har Kommissionen besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for de beskrevne foranstaltninger. |
| --- | --- |

8.

På baggrund af ovenstående betragtninger har Kommissionen besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for de beskrevne foranstaltninger.

BREVETS ORDLYD

»Comisia dorește să informeze România că, după examinarea informațiilor furnizate de autoritățile statului român cu privire la măsurile susmenționate, a decis să inițieze procedura de investigație prevăzută de articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

I.   PROCEDURA

| (1) | La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(1)

La 17 iulie 2009, România a notificat două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (denumită în continuare «Oltchim» sau «societatea»). Prima măsură implică o conversie a datoriei publice în valoare de aproximativ 135 de milioane EUR în acțiuni. Cea de a doua măsură este o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial în valoare de 424 de milioane EUR, care va fi utilizat pentru modernizarea societății și pentru investiții ulterioare. România a notificat aceste măsuri de sprijin din partea statului susținând că acestea nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (2) | În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim. |
| --- | --- |

(2)

În anul 2006, în cadrul mecanismului intermediar de consultare instituit înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, Consiliul Concurenței din România a consultat Comisia cu privire la intenția autorităților române de a efectua conversia creanței în acțiuni în cazul Oltchim. În același an, Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură oficială de investigare în legătură cu conversia planificată, însă nu a adoptat o decizie înainte de data aderării. După aderare, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la situația societății Oltchim.

| (3) | La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(3)

La data de 10 aprilie 2008, PCC SE (denumită în continuare «PCC»), o societate germană cu sediul la Duisburg, care deține un pachet minoritar de acțiuni în cadrul societății Oltchim reprezentând aproximativ 12,15 %, a depus o plângere oficială, afirmând că conversia planificată a creanței în acțiuni implică un ajutor de stat incompatibil.

| (4) | În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte. |
| --- | --- |

(4)

În urma înregistrării plângerii, Comisia a efectuat un schimb de scrisori și informații cu autoritățile române, cu Oltchim și cu reclamantul și s-a întâlnit de mai multe ori cu autoritățile române și cu reprezentanții Oltchim, pe de o parte, și cu reprezentanții reclamantului, de cealaltă parte.

II.   CONTEXTUL CAZULUI

II.1.   Societatea

| (5) | Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia. |
| --- | --- |

(5)

Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei, producând 78 de sortimente pentru 40 de produse chimice de bază. Societatea exportă aproximativ 80 % din producția sa atât în Europa, cât și în afara acesteia.

| (6) | Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri. |
| --- | --- |

(6)

Producția de PVC (un material cu multiple aplicații în domeniul construcțiilor și în cel al producției de mașini grele) reprezintă aproximativ 32 % din activitatea societății. Potrivit declarațiilor Oltchim, cota sa de piață la nivelul Uniunii Europene pentru producția de PVC este de 2,1 %. O parte importantă a producției de PVC realizate în cadrul Oltchim este exportată în afara Uniunii Europene. Printre celelalte produse principale ale societății se numără: soda caustică, DOF și poliolii polieteri.

| (7) | În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE]. |
| --- | --- |

(7)

În 2008, societatea avea aproximativ 4 200 de angajați (4). Oltchim este principalul angajator industrial din Râmnicu Vâlcea [un oraș cu o populație de aproximativ 110 000 de locuitori, centru administrativ al unei zone din sud-vestul României cu statut de regiune asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE].

| (8) | Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari. |
| --- | --- |

(8)

Societatea și-a început activitatea în 1966, a fost reorganizată în 1990 și cotată la Bursa de Valori din București în 1997. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține un pachet de control de 54,8 % în cadrul societății. Principalul acționar minoritar este PCC, o societate holding germană (care deține și societatea Rokita SA, un concurent polonez al Oltchim), cu un pachet de aproximativ 12,15 %. Celelalte acțiuni ale societății sunt deținute de SIF Oltenia (6,5 %), de Sorin Apostol (2,5 %), de Leo Overseas Ltd (1,7 %) și de un mare număr de mici acționari.

II.2.   Originea datoriei publice

| (9) | În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor. |
| --- | --- |

(9)

În perioada 1992-2008, Oltchim a investit în total aproximativ 371 de milioane EUR în modernizarea liniei sale de producție (din care 118,8 milioane EUR în perioada 2007-2008). Pentru unele dintre aceste investiții, Oltchim a contractat, în perioada 1995-2000, o serie de 12 împrumuturi comerciale în valoare totală de aproximativ 87 de milioane EUR. Împrumuturile au fost garantate prin garanții de stat (5), în legătură cu care Ministerul Finanțelor din România și Oltchim au încheiat, de asemenea 5 așa-numite «convenții de garantare» în care erau stipulate obligațiile societății Oltchim față de Ministerul Finanțelor în eventualitatea activării garanțiilor.

| (10) | Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile. |
| --- | --- |

(10)

Convențiile de garantare stipulau un comision de risc (variind de la 0,50 % la 4 % din suma garantată) și condițiile de plată a acestuia (spre exemplu, 15 % din comisionul de risc urma să fie plătit în avans, iar restul de 85 % în 6 rate de două ori pe an etc.). Convențiile nu stipulau însă nicio condiție privind rambursarea de către Oltchim a sumelor plătite de către Ministerul Finanțelor ca urmare a activării garanțiilor. Cu toate acestea, convențiile de garantare menționau explicit că aceste sume și dobânda aferentă deveneau scadente din momentul în către Ministerul Finanțelor efectua plățile.

| (11) | În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi. |
| --- | --- |

(11)

În plus, cele două convenții de garantare încheiate în 1995 stipulau că: (i) Ministerul Finanțelor se angaja să blocheze și să încaseze din contul curent al Oltchim în momentul execuției garanțiilor, pentru a recupera, în primul rând, plățile efectuate în numele societății; (ii) Ministerul Finanțelor avea drepturi de prioritate cu privire la toate activele societății; (iii) societatea se angaja să constituie o ipotecă în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumutul garantat. Primele două prevederi se aplică și în cazul convenției de garantare din 2000. În mod similar, cele două convenții de garantare încheiate în 1998 stipulau că Oltchim trebuie să constituie un gaj general în favoarea Ministerului Finanțelor asupra activelor achiziționate prin împrumuturi.

| (12) | Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere că Oltchim nu a putut rambursa împrumuturile, în noiembrie 1999 băncile au executat scrisorile de garanție emise de stat.

| (13) | În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații. |
| --- | --- |

(13)

În anul 2000, Ministerul Finanțelor și Oltchim au semnat convenții de reeșalonare pentru sumele plătite aferente celor 5 împrumuturi contractate în 1998 de la băncile BHF și KfW, inclusiv dobânzile și penalitățile de întârziere. Conform convențiilor de reeșalonare, Oltchim trebuia să efectueze plăți trimestriale între 2001 și 2005. Oltchim nu și-a îndeplinit aceste obligații.

| (14) | Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8). |
| --- | --- |

(14)

Până în iunie 2002, datoria Oltchim provenită din garanțiile de stat față de Ministerul Finanțelor se ridica la 303 milioane RON (aproximativ 80 de milioane EUR la rata de schimb aplicabilă la momentul respectiv). La acea dată, această sumă a fost transferată de la Ministerul Finanțelor la agenția română de privatizare (denumită în continuare «AVAS» (6). Începând de la această dată, nu s-au mai perceput dobânzi sau penalități pentru această sumă (7). În ceea ce privește plățile ulterioare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006 în legătură cu garanțiile activate, în 2007 s-a perceput o dobândă unică și penalități în valoare de 29,9 milioane RON (8).

II.3.   Conversia din 2003

| (15) | O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori. |
| --- | --- |

(15)

O primă tentativă de privatizare a Oltchim a avut loc în octombrie 2003, când agenția română de privatizare a publicat un anunț privind vânzarea participațiilor statului. Potențialii investitori au fost informați că datoria publică va fi convertită în acțiuni în contextul contractului de privatizare – o măsură care, potrivit autorităților române, era o măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției de privatizare la momentul respectiv, în vederea sporirii atractivității acestora pentru potențialii investitori.

| (16) | Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %. |
| --- | --- |

(16)

Cu toate acestea, deoarece un potențial investitor (Rompetrol) și acționarii minoritari au contestat conversia, oferta de privatizare a fost anulată la începutul lunii noiembrie 2003. În ciuda acestei situații, în noiembrie 2003, datoria publică de 303 milioane RON a fost convertită în acțiuni prin decizia Adunării generale a Oltchim (în care reprezentanții statului dețineau majoritatea voturilor). Pachetul de acțiuni deținut de către stat în cadrul societății Oltchim s-a majorat astfel de la 53,26 % la 95,73 %.

| (17) | În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora. |
| --- | --- |

(17)

În noiembrie 2005, un tribunal comercial din Vâlcea a anulat decizia Adunării generale a Oltchim cu privire la conversie, pe motiv că operațiunea conducea la diluarea pachetelor deținute de acționarii minoritari, fără a respecta drepturile de preferință ale acestora.

| (18) | În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007). |
| --- | --- |

(18)

În februarie 2006, principalul acționar minoritar de la acea dată (Lindsell Entreprises Ltd.) a depus, de asemenea, o plângere la Consiliul Concurenței din România, afirmând că această conversie constituie ajutor de stat incompatibil. Consiliul Concurenței din România a inițiat o procedură de investigare a cazului, însă nu a ajuns la o concluzie până la data aderării (1 ianuarie 2007).

| (19) | În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007. |
| --- | --- |

(19)

În iunie 2006, guvernul României a emis o ordonanță de urgență (OUG nr. 45/2006) prin care autoriza reprezentanții statului participanți la Adunarea generală a Oltchim să voteze în favoarea renunțării la calea de atac împotriva hotărârii judecătorești care anula prima conversie și să ia măsurile necesare pentru revocarea conversiei (9). Hotărârea judecătorească de anulare a conversiei a devenit definitivă în august 2006. Diminuarea efectivă a capitalului social a avut loc în noiembrie 2007.

II.4.   Datoria acumulată

| (20) | În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

  Tabelul 1


  Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS











  000 RON | Debit datorat la începutul anului către AVAS | Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat | Dobânda sau penalitățile acumulate | Debit rambursat | Debit datorat la sfârșitul anului |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.6.2002-31.12.2002 | 303 232 | 40 494 | | | 343 726 |
| 1.1.2003-30.6.2003 | 343 726 | 31 462 | | 0,43 | 375 188 |
| 30.6.2003-31.12.2003 | 375 188 | 29 193 | | | 404 381 |
| Anul
  2004 | 404 380 | 44 435 | | | 448 815 |
| Anul
  2005 | 448 815 | 32 507 | | | 481 322 |
| Anul
  2006 | 481 322 | 27 345 | | 182 | 508 485 |
| Anul
  2007 | 508 485 | — | 29 851 (10) | | 538 336 |
| Anul


  2008 | 538 336 | — | | | 538 336 |

(20)

În perioada iunie 2002-decembrie 2006, Ministerul Finanțelor a continuat să efectueze plăți în contul garanțiilor de stat activate în noiembrie 1999, pentru suma suplimentară totală de 205 milioane RON, după cum reiese din tabelul de mai jos.

Tabelul 1

Istoricul datoriilor Oltchim față de AVAS

000 RON

Debit datorat la începutul anului către AVAS

Plăți efectuate de către MF rezultate din executarea garanțiilor de stat

Dobânda sau penalitățile acumulate

Debit rambursat

Debit datorat la sfârșitul anului

28.6.2002-31.12.2002

303 232

40 494

343 726

1.1.2003-30.6.2003

343 726

31 462

0,43

375 188

30.6.2003-31.12.2003

375 188

29 193

404 381

Anul

2004

404 380

44 435

448 815

Anul

2005

448 815

32 507

481 322

Anul

2006

481 322

27 345

182

508 485

Anul

2007

508 485

—

29 851 (10)

538 336

Anul

2008

538 336

—

538 336

| (21) | Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

  Tabelul 2


  Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS







  Valoarea conversiei revocate din 2003 | 303 232 |
| --- | --- | --- |
| Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006 | 205 436 |
| Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor | 29 851 |
| Debit recuperat în perioada 2002-2008 | (182,43) |
| Suma totală datorată în 2009 | 538 336 |

(21)

Ministerul Finanțelor a transferat către AVAS toate creanțele rezultate din plățile ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. La sfârșitul anului 2007, datoria totală a Oltchim către AVAS se ridica la 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR) (11). Această datorie nu a generat nicio dobândă și nici un fel de penalități, în afara sumei unice de 29,9 milioane RON menționate la punctul (14). Potrivit autorităților române, această sumă reprezenta, la sfârșitul anului 2008, 47 % din valoarea activelor nete ale Oltchim.

Tabelul 2

Defalcarea datoriei curente a Oltchim către AVAS

Valoarea conversiei revocate din 2003

303 232

Plăți suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în perioada 2002-2006

205 436

Dobândă unică calculată în 2007 în legătură cu plățile suplimentare efectuate de Ministerul Finanțelor

29 851

Debit recuperat în perioada 2002-2008

(182,43)

Suma totală datorată în 2009

538 336

| (22) | În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

  Tabelul 3


  Sume rambursate de Oltchim statului român







  31 octombrie 2001 | 17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON) |
| --- | --- | --- |
| 26 aprilie 2002 | 430 RON – aproximativ 120 EUR
  (rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim) |
| 12 decembrie 2006 | 182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă) |

(22)

În perioada 1999-2009, Oltchim a rambursat statului român doar următoarele sume:

Tabelul 3

Sume rambursate de Oltchim statului român

31 octombrie 2001

17 351 USD (echivalentul a aproximativ 30 000 RON)

26 aprilie 2002

430 RON – aproximativ 120 EUR

(rectificarea unei sume pentru o plată efectuată de către Ministerul Finanțelor în numele Oltchim)

12 decembrie 2006

182 000 RON (aproximativ 60 000 EUR la valoarea curentă)

II.5.   A doua tentativă de realizare a conversiei

| (23) | În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12). |
| --- | --- |

(23)

În ianuarie 2007, Parlamentul României a validat, prin Legea nr. 30/2007, Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 45/2006, care autoriza AVAS să revoce prima conversie și să pregătească o a doua, de data aceasta cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari. Proiectul Legii nr. 30/2007, astfel cum a fost înaintat Parlamentului spre aprobare, introducea un articol suplimentar (nr. 4), potrivit căruia: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței (din România) de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței (din România)» (12).

| (24) | Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(24)

Această a doua tentativă de conversie a creanței în acțiuni a fost totuși contestată de către noul principal acționar minoritar, PCC, care a refuzat să participe la operațiune. În aprilie 2008, PCC a depus o plângere la Comisie, afirmând că respectiva conversie ar implica ajutor de stat incompatibil.

| (25) | Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

  Tabelul 4


  Rezumat al actelor normative referitoare la conversie









  Act normativ | Data publicării | Dispoziții principale | În prezent în vigoare |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare | Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002 | Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare. | Da |
| OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea | M.O. 565 din 29 iunie 2006 | AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.
  AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.
  Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea. | Nu |
| Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 35 din 18 ianuarie 2007 | Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.
  Menține obiectivul de privatizare.
  Notificarea Consiliului Concurenței. | Nu |
| Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 304 din 18 aprilie 2008 | Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.
  AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat. | Nu |
| OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006 | M.O. 815 din 4 decembrie 2008 | Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);
  Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006. | Da |

(25)

Tabelul 4 rezumă legislația/actele normative privind conversia planificată a creanțelor în acțiuni.

Tabelul 4

Rezumat al actelor normative referitoare la conversie

Act normativ

Data publicării

Dispoziții principale

În prezent în vigoare

OUG nr. 51/1998 privind valorificarea unor active bancare

Republicată în M.O. 948 din 24 decembrie 2002

Cadru general pentru valorificarea creanțelor AVAS; se prevăd diferite modalități de valorificare.

Da

OUG nr. 45/2006 din 21 iunie 2006 privind unele măsuri pentru privatizarea Societății Comerciale Oltchim SA – Râmnicu Vâlcea

M.O. 565 din 29 iunie 2006

AVAS renunță la calea de atac împotriva deciziei judecătorești de anulare a conversiei.

AVAS își reia poziția de creditor al Oltchim.

Scopul este recuperarea creanței, inclusiv dobânzile, și privatizarea.

Nu

Legea nr. 30/2007 din 18 ianuarie 2007 de aprobare a OUG nr. 45/2006

M.O. 35 din 18 ianuarie 2007

Majorarea capitalului social în termen de 6 luni prin intermediul unei conversii cu respectarea dreptului de preferință al acționarilor minoritari.

Menține obiectivul de privatizare.

Notificarea Consiliului Concurenței.

Nu

Legea nr. 96/2008 din 14 aprilie 2008 de modificare a OUG nr. 45/2006

M.O. 304 din 18 aprilie 2008

Autorizează AVAS să efectueze conversia creanțelor în acțiuni.

AVAS va analiza aspectul ajutorului de stat.

Nu

OUG nr. 163/2008 din 19 noiembrie de abrogare a OUG nr. 45/2006

M.O. 815 din 4 decembrie 2008

Abrogă OUG nr. 45/2006 și stipulează recuperarea prin metode de drept comun (OUG 51/1998);

Datoria include dobânzile aferente perioadei 28 noiembrie 2003-28 septembrie 2006.

Da

II.6.   Încercările eșuate de privatizare și tentativele de executare a creanței

| (26) | Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(26)

Autoritățile române susțin că au existat patru încercări de privatizare a Oltchim de la activarea garanțiilor de stat (originea datoriei publice), respectiv în 2001, 2003, 2006 și 2008. Autoritățile române susțin, de asemenea, că orice tentativă de executare a creanței a fost suspendată în timpul procedurilor de privatizare – presupusă măsură standard pentru toate societățile aflate în portofoliul agenției române de privatizare la momentul respectiv.

| (27) | Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății. |
| --- | --- |

(27)

Prima încercare de a privatiza societatea a avut loc în 2001, când AVAS a negociat și a semnat cu societatea Exall Resources un contract de vânzare-cumpărare a pachetului de acțiuni deținut de stat. Contractul de vânzare-cumpărare a fost reziliat din cauza incapacității cumpărătorului de a-și îndeplini obligațiile de plată și de garantare a investițiilor tehnologice/de mediu din cadrul societății.

| (28) | După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus). |
| --- | --- |

(28)

După aceea, în 2003, autoritățile române au optat pentru conversia datoriei către AVAS în acțiuni și privatizarea ulterioară. Vânzarea pachetului deținut de stat în cadrul societății a fost anunțată public la 28 octombrie 2003, însă oferta a fost revocată la 22 noiembrie 2003, din cauza opoziției unui potențial investitor și a acționarilor minoritari (astfel cum s-a explicat mai sus).

| (29) | După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor. |
| --- | --- |

(29)

După revocarea primei conversii, autoritățile române au arătat că au încercat din nou să privatizeze societatea împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Potrivit autorităților române, între timp, situația generală a societății se înrăutățise și nu a fost găsit niciun investitor.

III.   SITUAȚIA ACTUALĂ A OLTCHIM ȘI PLANUL SĂU DE AFACERI

| (30) | Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale. |
| --- | --- |

(30)

Potrivit autorităților române, provocările cu care se confruntă în prezent societatea sunt: (i) oprirea furnizării principalelor materii prime de la principalul furnizor, Arpechim; (ii) impactul negativ asupra valorii nete a activelor societății, determinat de reintroducerea unei datorii semnificative în urma revocării, în 2007, a conversiei creanței în acțiuni din 2003; (iii) subcapitalizarea societății datorată, de asemenea, revocării conversiei; și, în fine, (iv) efectele crizei financiare globale.

| (31) | Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic. |
| --- | --- |

(31)

Situația generală a Oltchim s-a deteriorat în ultimul an. La sfârșitul anului 2008, Oltchim înregistrase o pierdere netă de 226 de milioane RON, pierderile acumulate ajungând la 1,367 miliarde RON. După închiderea principalului furnizor, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate și aproximativ o treime din personal a fost trimis în șomaj tehnic.

| (32) | La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri». |
| --- | --- |

(32)

La sfârșitul anului 2008, acțiunile Oltchim au fost transferate în portofoliul Ministerului Economiei, care a decis să amâne procesul de privatizare până când societatea va depăși dificultățile cu care se confruntă în prezent și va deveni atractivă pentru potențialii investitori. În acest sens, statul român intenționează să pună în aplicare un pachet de măsuri de stat pentru sprijinirea unui plan propus de societate în vederea restabilirii viabilității acesteia pe termen lung – denumit în continuare «planul de afaceri».

| (33) | Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:






  (a) | achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății; |
| --- | --- | --- |

(33)

Planul de afaceri presupune un așa-numit scenariu complet de dezvoltare (denumit în continuare: «SCD»), constând în principal în conversie și în efectuarea unor investiții suplimentare estimate la 486 de milioane EUR, pentru modernizarea/extinderea instalațiilor și adaptarea acestora la standardele de mediu. Aceste investiții vizează în special:

(a)

achiziționarea de la Petrom a activelor petrochimice ale furnizorului Arpechim-Pitești (denumit în continuare «Arpechim»), pentru soluționarea problemei legate de încetarea furnizării de etilenă și propilenă, materii prime esențiale pentru derularea activității societății;

| (b) | modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim; |
| --- | --- |

(b)

modernizarea și extinderea capacității instalației de piroliză din Arpechim;

| (c) | eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC; |
| --- | --- |

(c)

eliminarea secțiunilor înguste din fluxul de producție PVC;

| (d) | modernizarea instalației de electroliză cu mercur; |
| --- | --- |

(d)

modernizarea instalației de electroliză cu mercur;

| (e) | alte măsuri pentru protecția mediului. |
| --- | --- |

(e)

alte măsuri pentru protecția mediului.

| (34) | Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:






  — | «Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem; |
| --- | --- | --- |

(34)

Planul de afaceri și investițiile aferente au fost evaluate de mai mulți consultanți externi, după cum urmează:

—

«Business Review Of Oltchim SA» (Analiza activității economice a societății Oltchim SA), studiu elaborat de Tecnon OrbiChem;

| — | «Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant; |
| --- | --- |

—

«Oltchim Integration Strategy Project» (Proiectul strategiei de integrare a Oltchim), studiu elaborat de Nexant;

| — | «Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD; |
| --- | --- |

—

«Acquiring Arpechim, modernisation and integration with Oltchim — Business Plan Study» (Achiziționarea Arpechim, modernizarea și integrarea cu Oltchim – studiu privind planul de afaceri), elaborat de Baran Engineering & Projects LTD;

| — | «Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde; |
| --- | --- |

—

«Technical Audit for Arpechim, Petrochemicals Plants in Pitesti» (Audit tehnic pentru Arpechim, uzinele petrochimice din Pitești), studiu elaborat de Linde;

| — | «Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București; |
| --- | --- |

—

«Raport de evaluare», elaborat de ROMCONTROL SA București;

| — | «(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern); |
| --- | --- |

—

«(raport de evaluare a proprietății, a instalațiilor și a echipamentelor cu privire la Arpechim)» elaborat de (consultant extern);

| — | «Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA. |
| --- | --- |

—

«Opinie» elaborată de Raiffeisen Capital&Investment SA.

| (35) | Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013. |
| --- | --- |

(35)

Autoritățile române susțin că, pe baza studiilor efectuate de consilierii externi (enumerate mai sus), combinarea unei conversii a creanței în acțiuni cu garanțiile de stat pentru un împrumut comercial care să permită societății să efectueze investițiile menționate mai sus reprezintă cea mai bună modalitate prin care statul să își recupereze creanța, permițându-i chiar să realizeze profit în urma privatizării. După punerea în aplicare a acestor măsuri, cel mai potrivit moment în care statul ar putea să își vândă pachetul de acțiuni deținute la Oltchim ar fi acela în care proiectele de investiții vor fi pe punctul de a deveni operaționale, respectiv în perioada 2012-2013.

| (36) | Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează. |
| --- | --- |

(36)

Viitoarea valoare a societății a fost calculată de către autoritățile române după cum urmează.

| (37) | Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus. |
| --- | --- |

(37)

Autoritățile române pornesc de la premiza că, în urma conversiei creanței în acțiuni, va exista o rată de participare de 11 % a acționarilor minoritari la majorarea de capital, valoarea capitalului nou fiind de 11 milioane EUR. Datorită majorării capitalului și împrumuturilor comerciale în valoare de 486 de milioane EUR, care urmează să fie acoperite prin garanții de stat (13), Oltchim va putea să își urmeze planul de dezvoltare în următorii patru ani, inclusiv investițiile prezentate la punctul (33) de mai sus.

| (38) | Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

  Tabelul 5


  Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)























  Milioane EUR | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări | 339 | 398 | 491 | 524 | 529 | [600-700] | [700-800] | [700-800] | [750-850] | [900-1 000] | [900-1 000] | [1 000-1 100] | [1 000-1 100] | [1 050-1 150] | [1 100-1 200] | [1 150-1 250] | [1 250-1 350] |
| Creșterea vânzărilor | | 17 % | 23 % | 7 % | 1 % | [10-20] % | [10-20] % | [1-10] % | [1-10] % | [20-30] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [5-15] % |
| EBIT (17) | 21 | 14 | 5 | 2 | –20 | [30-45] | [50-65] | [65-80] | [85-100] | [150-165] | [140-155] | [160-175] | [180-195] | [170-185] | [170-185] | [190-205] | [220-235] |
| Creșterea EBIT | | –33 % | –64 % | –60 % | –1 100 % | NA (16) | [40-50] % | [20-30] % | [40-50] % | [60-70] % | – [0-5] % | [5-15] % | [10-20] % | – [-5-10] % | [1-10] % | [5-15] % | [10-20] % |
| Marja EBIT | 6 % | 4 % | 1 % | 0,4 % | –4 % | [5-15] % | [5-15] % | [5-15] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| EBITDA (18) | 33 | 34 | 29 | 24 | 9 | [60-70] | [70-80] | [90-100] | [110-120] | [190-200] | [190-200] | [200-210] | [220-230] | [220-230] | [220-230] | [230-240] | [270-280] |
| Creștere EBITDA | | 3 % | –15 % | –17 % | –63 % | [600-610] % | [20-25] % | [10-20] % | [20-25] % | [70-80] % | – [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % | – [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [10-15] % |
| Marja EBITDA | 10 % | 9 % | 6 % | 5 % | 2 % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % |
| EBT (19) | 21 | 6 | 2 | –29 | –61 | [0-10] | [10-20] | [10-20] | [20-30] | [90-100] | [90-100] | [110-120] | [130-140] | [130-140] | [130-140] | [150-160] | [180-190] |
| Creșterea EBT | | –71 % | –67 % | –1 550 % | – 110 % | NA (16) | [230-240] % | – [0-5] % | [35-40] % | [260-270] % | [0-5] % | [20-25] % | [20-25] % | – [5-10] | [5-10] % | [10-15] % | [20-25] % |
| Marja EBT | 6 % | 2 % | 0 % | –6 % | –12 % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [5-10] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % | [10-15] % |

(38)

Previziunile financiare ale scenariului SCD, bazate pe raportul Raiffeisen din martie 2009, sunt prezentate în tabelul de mai jos.

Tabelul 5

Previziunile financiare ale Oltchim
   (14)
  în conformitate cu planul de dezvoltare
   (15)

Milioane EUR

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Vânzări

339

398

491

524

529

[600-700]

[700-800]

[700-800]

[750-850]

[900-1 000]

[900-1 000]

[1 000-1 100]

[1 000-1 100]

[1 050-1 150]

[1 100-1 200]

[1 150-1 250]

[1 250-1 350]

Creșterea vânzărilor

17 %

23 %

7 %

1 %

[10-20] %

[10-20] %

[1-10] %

[1-10] %

[20-30] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[5-15] %

EBIT (17)

21

14

5

2

–20

[30-45]

[50-65]

[65-80]

[85-100]

[150-165]

[140-155]

[160-175]

[180-195]

[170-185]

[170-185]

[190-205]

[220-235]

Creșterea EBIT

–33 %

–64 %

–60 %

–1 100 %

NA (16)

[40-50] %

[20-30] %

[40-50] %

[60-70] %

– [0-5] %

[5-15] %

[10-20] %

– [-5-10] %

[1-10] %

[5-15] %

[10-20] %

Marja EBIT

6 %

4 %

1 %

0,4 %

–4 %

[5-15] %

[5-15] %

[5-15] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

EBITDA (18)

33

34

29

24

9

[60-70]

[70-80]

[90-100]

[110-120]

[190-200]

[190-200]

[200-210]

[220-230]

[220-230]

[220-230]

[230-240]

[270-280]

Creștere EBITDA

3 %

–15 %

–17 %

–63 %

[600-610] %

[20-25] %

[10-20] %

[20-25] %

[70-80] %

– [0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

– [0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[10-15] %

Marja EBITDA

10 %

9 %

6 %

5 %

2 %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

EBT (19)

21

6

2

–29

–61

[0-10]

[10-20]

[10-20]

[20-30]

[90-100]

[90-100]

[110-120]

[130-140]

[130-140]

[130-140]

[150-160]

[180-190]

Creșterea EBT

–71 %

–67 %

–1 550 %

– 110 %

NA (16)

[230-240] %

– [0-5] %

[35-40] %

[260-270] %

[0-5] %

[20-25] %

[20-25] %

– [5-10]

[5-10] %

[10-15] %

[20-25] %

Marja EBT

6 %

2 %

0 %

–6 %

–12 %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[5-10] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

[10-15] %

IV.   DESCRIEREA MĂSURILOR

IV.1.   Măsurile notificate

| (39) | Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:






  — | măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și |
| --- | --- | --- |

(39)

Cele două măsuri de sprijin în favoarea Oltchim notificate de România în iulie 2009 ca neimplicând ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE sunt următoarele:

—

măsura 1: o conversie a creanței în acțiuni, pentru o valoare totală de 538 de milioane RON (aproximativ 135 de milioane EUR); și

| — | măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului. |
| --- | --- |

—

măsura 2: o garanție de stat care acoperă 80 % dintr-un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (respectiv 339,2 milioane EUR), prima de risc inițială având prețul de 6,5 % pe an (20) și fiind garantată colateral cu o parte a activelor care vor fi achiziționate cu ajutorul împrumutului.

| (40) | Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3». |
| --- | --- |

(40)

Comisia remarcă faptul că statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere a plății datoriei publice a Oltchim după 1 ianuarie 2007, data aderării României la Uniunea Europeană. Prin urmare, în opinia Comisiei, este necesară evaluarea acestei circumstanțe ca «măsura 3».

V.   PLÂNGEREA

| (41) | În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(41)

În aprilie 2008, astfel cum s-a menționat mai sus, PCC, principalul acționar minoritar al Oltchim, a depus o plângere cu privire la conversia planificată a creanței în acțiuni. PCC susține, în esență, că respectiva conversie planificată a creanței în acțiuni ar implica existența unui ajutor de stat incompatibil.

| (42) | PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni. |
| --- | --- |

(42)

PCC consideră că, deoarece Oltchim este o societate aflată în dificultate, măsurile autorizate prin Legea nr. 96/2008 (respectiv conversia creanței în acțiuni) conțin elemente de ajutor de stat și, prin urmare, trebuie notificate Comisiei înainte de a fi puse în aplicare. Potrivit PCC, în lipsa unui plan detaliat de restructurare, niciun investitor privat nu ar furniza fonduri echivalente celor implicate în conversia creanței în acțiuni.

| (43) | De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții. |
| --- | --- |

(43)

De asemenea, PCC s-a opus în mod clar preluării Arpechim de către Oltchim (21) și și-a exprimat îndoiala cu privire la viabilitatea economică a acestei soluții.

| (44) | În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea. |
| --- | --- |

(44)

În iulie 2009, PCC a înaintat, de asemenea, Comisiei, o copie a scrisorii de intenție privind privatizarea trimisă guvernului României, în care societatea își exprima interesul de a deveni acționar majoritar al Oltchim și de a realiza investițiile necesare în cazul în care autoritățile române ar fi decis să vândă societatea.

VI.   POZIȚIA AUTORITĂȚILOR ROMÂNE

| (45) | Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare. |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile române susțin că măsurile de sprijin nu conțin elemente de ajutor de stat. Acestea invocă principiul investitorului privat în economia de piață și principiul creditorului în economia de piață ca temei aplicabil pentru evaluare.

| (46) | Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23). |
| --- | --- |

(46)

Existența ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE poate fi exclusă atunci când, în mod direct sau indirect, statul pune capital la dispoziția unei întreprinderi în circumstanțe care corespund condițiilor normale de piață (22). În acest sens, jurisprudența confirmă că măsurile de stat nu constituie ajutor de stat decât dacă destinatarul obține un avantaj din punct de vedere al concurenței pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață (23).

| (47) | Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat. |
| --- | --- |

(47)

Autoritățile române consideră că evaluarea comportamentului unui investitor privat față de întreprindere ar trebui să țină seama de cele trei posibile poziții: de acționar, creditor și/sau investitor. În cazul în care comportamentul statului este comparabil cu cel al investitorului privat ipotetic (acționar, creditor și/sau investitor), nu este implicat niciun ajutor de stat.

| (48) | Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:






  (i) | este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți; |
| --- | --- | --- |

(48)

Pe baza jurisprudenței CEJ, autoritățile române consideră că următoarele aspecte sunt relevante pentru cazul analizat:

(i)

este necesară o evaluare a tuturor factorilor relevanți;

| (ii) | faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24); |
| --- | --- |

(ii)

faptul că un investitor privat s-ar orienta în funcție de posibilitatea obținerii unui profit acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp (24);

| (iii) | statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25); |
| --- | --- |

(iii)

statul nu trebuie să fie comparat cu un investitor care urmărește doar un profit pe termen scurt (25);

| (iv) | un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26). |
| --- | --- |

(iv)

un investitor privat se va orienta în funcție de viabilitatea pe termen lung a unei întreprinderi (26).

| (49) | Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(49)

Autoritățile române susțin că punerea în aplicare a măsurilor propuse de stat corespunde comportamentului unui actor privat în condiții normale de piață.

| (50) | Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD. |
| --- | --- |

(50)

Autoritățile române precizează că întregul pachet de măsuri are ca scop sprijinirea planului de afaceri al societății Oltchim. Pe de o parte, conversia creanței în acțiuni este necesară pentru rezolvarea subcapitalizării societății. Pe de altă parte, garanțiile de stat sunt necesare pentru asigurarea finanțării măsurilor de punere în aplicare a planului de afaceri, în special a SCD.

| (51) | Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(51)

Costul total al tuturor proiectelor de investiții care urmează a fi puse în aplicare în baza planului de afaceri se ridică la 486 de milioane EUR. Autoritățile române susțin că, având în vedere datoriile actuale ale societății, subcapitalizarea și actuala criză economică, Oltchim nu va putea să obțină finanțarea necesară pentru realizarea programului de investiții de la băncile comerciale fără sprijinul statului.

| (52) | Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim. |
| --- | --- |

(52)

Autoritățile române afirmă, de asemenea, că, în urma punerii în aplicare a măsurilor menționate mai sus, intenția lor pe termen mediu este de a privatiza societatea. Autoritățile române consideră că vânzarea pachetului deținut de stat la Oltchim în urma punerii în aplicare a acestor măsuri este considerată soluția optimă pentru stat din punct de vedere al valorificării investiției sale la Oltchim.

| (53) | Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu. |
| --- | --- |

(53)

Autoritățile române subliniază că statul este atât acționarul majoritar al Oltchim, cât și creditorul său principal, deoarece are o creanță față de Oltchim în valoare de 135 de milioane EUR. De asemenea, statul nu propune realizarea de investiții în societatea Oltchim în vederea obținerii unui profit pe termen scurt, ci instituie măsurile necesare pentru a privatiza societatea în mod profitabil pe termen mediu.

| (54) | Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD. |
| --- | --- |

(54)

Statul român a evaluat opțiunile disponibile în vederea obținerii unui randament cât mai mare al pachetului său de acțiuni deținut în Oltchim. Autoritățile române au ajuns la concluzia că niciuna dintre celelalte opțiuni (executarea creanței, reeșalonarea datoriei, vânzarea creanței sau conversia parțială a creanței în acțiuni) nu ar asigura același profit pentru stat ca SCD.

| (55) | În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația. |
| --- | --- |

(55)

În special, autoritățile române susțin că profitul statului în urma punerii în aplicare a conversiei și a majorării capitalului ar reprezenta în prezent (o sumă mai mare de 200 de milioane EUR). În schimb, în cazul în care statul ar executa creanța, suma maximă pe care ar obține-o ar fi (mai mică de 25 de milioane EUR), iar valoarea pachetului acționarului ar fi zero, deoarece executarea datoriei ar determina insolvabilitatea societății. Reeșalonarea datoriei se exclude ca opțiune, având în vedere că, potrivit legislației române, aceasta ar fi posibilă doar după recapitalizarea societății. Potrivit calculelor efectuate de autoritățile române, vânzarea întregii creanțe ar aduce statului un profit (mai mic de 35 de milioane EUR). Nici vânzarea parțială a creanței nu ar rezolva situația.

| (56) | În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale. |
| --- | --- |

(56)

În plus, nici scenariul «statu-quo» (fără alte investiții) nu reprezintă o opțiune viabilă, deoarece pierderile ar crește, iar valoarea netă a societății ar scădea. Autoritățile române adaugă, de asemenea, că privatizarea nu este o opțiune realistă în condițiile economice actuale.

| (57) | Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, autoritățile române susțin în continuare că, din punctul lor de vedere, conversia propusă a creanței în acțiuni și garanțiile de stat fac parte din același pachet destinat asigurării viabilității pe termen lung a societății Oltchim și permit statului să recupereze cea mai mare parte a investiției făcute în societatea Oltchim. Statul român este de părere că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni și garanțiile de stat nu intră sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece nu implică un avantaj pentru beneficiar și respectă atât principiul investitorului în economia de piață, cât și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (58) | În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă. |
| --- | --- |

(58)

În ceea ce privește aspectul neexecutării datoriei publice și al neimpunerii dobânzii, autoritățile române susțin că, potrivit legislației românești, AVAS nu este autorizată să perceapă dobândă la suma datorată și că statul a încercat să încaseze creanța prin diverse mijloace în cadrul de reglementare existent. Statul român a încercat, de asemenea, să își recupereze creanța prin intermediul conversiei. În cele din urmă, autoritățile române susțin, de asemenea, că deoarece această datorie publică a fost rezervată pentru conversie, nu era executabilă și nu purta dobândă.

VII.   EVALUAREA MĂSURILOR DE SPRIJIN LUATE DE STAT ÎN FAVOAREA OLTCHIM

| (59) | Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos. |
| --- | --- |

(59)

Comisia a decis să deschidă procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu cele trei măsuri de sprijin identificate în favoarea Oltchim, din motivele prezentate mai jos.

| (60) | Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(60)

Comisia are îndoieli cu privire la faptul că cele două măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim notificate în iulie 2009, respectiv conversia creanței în acțiuni (Măsura 1) și garanția de stat pentru un împrumut comercial de 424 de milioane EUR (Măsura 2), nu implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, așa cum susține România. Comisia are, de asemenea, îndoieli în ceea ce privește posibilitatea ca aceste măsuri să fie declarate compatibile cu tratatul în temeiul dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) din Tratatul CE, dacă se constată că implică ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (61) | În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul. |
| --- | --- |

(61)

În cele din urmă, Comisia consideră că un element suplimentar de ajutor de stat ar putea proveni din faptul că, aparent, statul nu a perceput nicio dobândă și/sau niciun fel de penalități de întârziere cu privire la datoria publică restantă a Oltchim după aderarea României la Uniunea Europeană (Măsura 3). În măsura în care această sumă suplimentară nu a fost, se pare, luată în considerare la calcularea sumei totale a datoriei publice care urmează să fie convertită în acțiuni, iar autoritățile române nu au intenția de a lua vreo măsură pentru a o recupera de la beneficiar, suma menționată ar putea fi calificată drept ajutor de operare și, prin urmare, incompatibilă cu tratatul.

| (62) | În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri. |
| --- | --- |

(62)

În concluzie, Comisia consideră că pachetul de măsuri de sprijin luate de stat în favoarea Oltchim și descrise în secțiunea IV ar trebui evaluat în întregime pentru a stabili dacă fiecare dintre măsurile respective include ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și, respectiv, dacă sunt compatibile cu tratatul. În cele ce urmează, Comisia va examina pe rând fiecare dintre cele trei măsuri.

VIII.   EVALUAREA EXISTENȚEI AJUTORULUI DE STAT

| (63) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(63)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale între statele membre.

VIII.1.   Resurse de stat

| (64) | Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări. |
| --- | --- |

(64)

Datoria restantă către AVAS este rezultatul transferului creanțelor asupra Oltchim de la Ministerul Finanțelor Publice. Întrucât AVAS este o autoritate publică română, aflată în subordinea guvernului, neexecutarea datoriei și neacumularea dobânzii pentru datoria către AVAS (echivalente cu o renunțare la câștigul de capital) afectează bugetul de stat și implică resurse de stat. În plus, în cazul în care s-ar efectua conversia creanței în acțiuni, statul și-ar pierde rolul de creditor și, astfel, nu ar avea niciun drept în cazul unei lichidări.

| (65) | Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor. |
| --- | --- |

(65)

Garanția de stat urmează să fie acordată de către Ministerul Finanțelor. Aceasta implică resurse de stat deoarece, în cazul în care autoritățile române ar fi nevoite să plătească sume de bani în baza garanției, fondurile necesare ar fi luate din bugetul de stat, care este astfel grevat de riscul financiar aferent garanțiilor.

| (66) | Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, măsurile 1, 2 și 3 implică resurse de stat.

VIII.2.   Avantajul

VIII.2.1.   Măsurile 1 și 2

| (67) | În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27). |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește măsurile 1 și 2, autoritățile române susțin, în esență, că unul dintre elementele componente ale definiției ajutorului de stat, respectiv avantajul oferit de măsurile de stat beneficiarului, nu este respectat (27).

| (68) | Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:






  (a) | persoana creditată nu se află în dificultate financiară; |
| --- | --- | --- |

(68)

Pentru început, în ceea ce privește garanția de stat, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (denumită în continuare «comunicarea privind garanțiile») (28), o măsură privind o garanție care îndeplinește toate cele patru criterii de mai jos (29) exclude prezența ajutorului de stat:

(a)

persoana creditată nu se află în dificultate financiară;

| (b) | gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată; |
| --- | --- |

(b)

gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. Aceasta înseamnă că garanția trebuie să fie legată de o tranzacție financiară specifică, de o sumă maximă fixată și o durată limitată;

| (c) | garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară; |
| --- | --- |

(c)

garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau din altă obligație financiară;

| (d) | pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței. |
| --- | --- |

(d)

pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței.

| (69) | Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(69)

Comisa este de părere că, în cazul garanției aflate în discuție, la prima vedere, mai multe dintre aceste criterii nu sunt îndeplinite.

| (70) | În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate. |
| --- | --- |

(70)

În primul rând, există indicii clare că Oltchim este în realitate o societate aflată în dificultate. În special, la sfârșitul anului 2008, societatea a înregistrat un capital negativ total de aproximativ 250 de milioane RON, cu pierderi acumulate în valoare de 1,367 miliarde RON. Contul de profit și pierderi pentru 2008 arată pierderi operaționale de 71 de milioane RON și pierderi nete de 226 de milioane RON. În plus, contul de numerar al societății avea un sold negativ de 79 de milioane RON și un capital circulant negativ de 715 milioane RON. Astfel cum s-a menționat mai sus, după închiderea principalului furnizor de etilenă, Arpechim, în noiembrie 2008, societatea a funcționat la 45 % din capacitate.

| (71) | În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă). |
| --- | --- |

(71)

În plus, în ceea ce privește prețul garanției, comunicarea privind garanțiile prevede că prețul plătit pentru garanție ar trebui să fie cel puțin la fel de mare ca și prima de referință corespunzătoare garanției oferite pe piețele financiare. Autoritățile române intenționează să perceapă un comision anual de 6,5 % pentru garanție. Cu toate acestea, se pune problema dacă acest comision, în contextul situației actuale a societății, poate fi considerat preț al pieței și dacă ratingul CCC acordat de autoritățile române reprezintă categoria de risc reală a societății. Societății Oltchim nu i s-a acordat un rating de către o agenție specializată de rating; cu toate acestea, (o bancă românească a clasificat societatea în cea mai înaltă categorie de risc disponibilă).

| (72) | De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului. |
| --- | --- |

(72)

De asemenea, există îndoieli cu privire la existența unor garanții suficiente din partea societății. Deși vor fi oferite drept gaj terenuri, clădiri, instalații, și echipamente achiziționate în cadrul SCD, acest lucru nu pare a fi adecvat. Întra-adevăr, în cazul de față, activele constituind obiectul gajului ar aparține unei societăți aflate deja sub controlul garantului.

| (73) | Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții. |
| --- | --- |

(73)

Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la îndeplinirea criteriilor din comunicarea privind garanțiile în cazul acestei garanții.

| (74) | Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(74)

Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că autoritățile române nu intenționează să acorde garanția în temeiul comunicării privind garanțiile. Mai degrabă, autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2, ca pachet, nu conferă un avantaj beneficiarului, deoarece sprijinul acordat de către stat societății Oltchim în calitatea sa de investitor (acționar principal), respectiv de principal creditor al societății, este comparabil cu ceea ce un investitor privat, care este, în același timp, creditor privat, ar alege să facă în circumstanțe similare.

| (75) | Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(75)

Comisia are îndoieli că măsurile 1 și 2 ar trece testul investitorului în economia de piață și pe cel al creditorului în economia de piață.

| (76) | În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30). |
| --- | --- |

(76)

În ceea ce privește testul investitorului în economia de piață, așa cum au arătat autoritățile române, comportamentul statului în calitate de principal acționar al societății Oltchim nu ar trebui comparat cu comportamentul unui investitor privat motivat de considerente ce țin de profitul pe termen scurt, ci mai degrabă cu cel al unui holding sau al unui grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și se orientează în funcție de considerente care țin de profitabilitatea pe termen mai lung (30).

| (77) | În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei. |
| --- | --- |

(77)

În ceea ce privește testul creditorului în economia de piață, alegerile făcute de stat în calitatea sa de creditor ar trebui evaluate prin comparație cu situația unui creditor privat ipotetic care cântărește toate opțiunile disponibile, de exemplu reeșalonarea datoriei sau lichidarea, în vederea recuperării datoriei.

| (78) | Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare. |
| --- | --- |

(78)

Autoritățile române susțin că măsurile 1 și 2 trebuie evaluate împreună, deoarece este improbabil ca garanția de stat pentru împrumutul comercial de 424 de milioane EUR sau conversia creanței în acțiuni să restabilească per se viabilitatea societății, în lipsa celeilalte măsuri de sprijin, complementare.

| (79) | Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte. |
| --- | --- |

(79)

Indiferent de criteriile de referință relevante prezentate mai sus, aspectul esențial care trebuie luat în considerare îl reprezintă perspectivele economice ale societății – cu alte cuvinte, credibilitatea planului de afaceri propus de societate – și performanțele anterioare ale societății în momentul în care s-a luat o decizie cu privire la măsurile de sprijin. Comisia are îndoieli cu privire la ambele aspecte.

| (80) | În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește planul de afaceri propus, Comisia are îndoieli referitoare la probabilitatea ca, având în vedere antecedentele societății privind realizarea de investiții importante și nerambursarea datoriei publice restante, un plan care se bazează în mod esențial pe alte investiții substanțiale, fără a fi însoțite de măsurile necesare de restructurare, să poată restabili viabilitatea pe termen lung a societății.

| (81) | În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului. |
| --- | --- |

(81)

În această etapă, Comisia se întreabă dacă planul de afaceri depus va permite restabilirea viabilității și va fi considerat credibil de un investitor privat sau de un creditor privat atunci când trebuie să decidă cu privire la realizarea unor investiții suplimentare în societate. În plus, există riscul ca planul de afaceri să implice ajutoare de stat suplimentare, întrucât un nou împrumut semnificativ este garantat de stat. Acest lucru poate conferi un avantaj beneficiarului, în măsura în care beneficiarul nu ar fi putut să obțină împrumutul pe piață fără sprijinul statului.

| (82) | În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(82)

În legătură cu testul creditorului în economia de piață, Comisia are îndoieli în ceea ce privește faptul că respectiva propunere de conversie a creanței în acțiuni este comparabilă cu ceea ce ar fi ales un creditor privat în circumstanțe similare.

| (83) | Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie. |
| --- | --- |

(83)

Există îndoieli în ceea ce privește faptul că un creditor privat și-ar fi permis în primul rând să ajungă la un asemenea nivel de expunere. În acest sens, trebuie subliniat că, deși evaluarea măsurilor propuse va fi efectuată prin raportarea la acțiuni, măsuri întreprinse și efecte verificate după data aderării României la Uniunea Europeană, Comisia trebuie totuși să țină seama de istoricul datoriei publice care, în prezent, face obiectul propunerii de conversie în acțiuni din momentul originii datoriei. Comisia nu poate să nu ia în considerare originea și evoluția datoriei publice sau comportamentul statului în legătură cu această datorie.

| (84) | Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății. |
| --- | --- |

(84)

Pornind de la această premisă, Comisia are îndoieli că statul român a depus toate eforturile pentru recuperarea efectivă a sumelor care îi sunt datorate pe baza garanțiilor de stat. Se pare, de exemplu, că posibilitățile incluse în convențiile de garantare (de exemplu, blocarea conturilor bancare) sau posibilitatea generală a lichidării nu au fost utilizate la momentul în care situația societății ar fi putut să fie mai bună decât în prezent, în special având în vedere faptul că statul a beneficiat de un gaj pe active în schimbul garanției și că acest gaj nu a fost niciodată executat. Același raționament poate fi aplicat în legătură cu neconformarea beneficiarului cu convențiile de reeșalonare a datoriilor. Autoritățile române susțin că, atunci când s-a încercat privatizarea, posibilele măsuri de recuperare a creanței au fost suspendate pentru a nu fi prejudiciate obiectivele de privatizare. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, în scenariul privatizării, statul juca rolul investitorului și nu rolul creditorului. Aceste două roluri nu trebuie confundate, deși este dificil să se facă o astfel de separare într-o situație în care statul este în același timp principalul acționar și principalul creditor al societății.

| (85) | Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății. |
| --- | --- |

(85)

Chiar dacă acest comportament al statului în calitatea sa de creditor ar fi evaluat doar prin referire la circumstanțele actuale (respectiv ignorând istoricul datoriei publice), este în continuare nesigur că un creditor privat ar fi considerat conversia creanței în acțiuni mai eficace decât lichidarea, în cazul în care perspectivele de restabilire a viabilității societății nu erau sigure. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, decizia de a opta pentru conversie este legată de emiterea unei garanții de stat pentru un împrumut comercial în vederea sprijinirii planului de afaceri. Cu alte cuvinte, conversia creanței în acțiuni nu este suficientă în sine pentru restabilirea viabilității societății. Comisia are îndoieli că această conversie ar putea fi calificată ca neimplicând ajutor de stat în măsura în care este legată în mod intrinsec de o altă măsură de sprijin luată de stat. Același argument se aplică în sens invers, respectiv în ceea ce privește garanția de stat despre care se admite, de asemenea, că ar fi insuficientă pentru a conduce la redresarea societății.

| (86) | Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5. |
| --- | --- |

(86)

Autoritățile române susțin că, atunci când compară toate opțiunile disponibile, SCD asigură cel mai mare profit pentru stat, care este acționarul/creditorul societății. În special, astfel cum se exemplifică la punctul (55), autoritățile române se așteaptă ca, în urma investiției făcute, să aibă un profit care să se situeze (în valori mai mari de 200 de milioane EUR), în cazul în care sunt efectuate toate investițiile de ordin tehnic și sunt luate măsurile de sprijin. Astfel cum s-a explicat deja, acest profit așteptat se bazează în principal pe previziunile financiare din Tabelul 5.

| (87) | În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății. |
| --- | --- |

(87)

În opinia Comisiei, nu au fost luate în considerare, în mod adecvat, toate posibilitățile. De exemplu, autoritățile române susțin în mod constant că, în actualul climat economic, privatizarea nu reprezintă o opțiune. Dimpotrivă, acționarul minoritar PCC și-a exprimat interesul în privatizarea societății.

| (88) | În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea. |
| --- | --- |

(88)

În plus, Comisia observă că unele previziuni par optimiste, într-o oarecare măsură, având în vedere climatul economic actual și provocările cu care se confruntă în prezent societatea.

| (89) | În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă. |
| --- | --- |

(89)

În primul rând, cifrele din tabelul 5 arată creșteri ale vânzărilor de (10)-(20) % și (10)-(20) % pentru următorii doi ani (2009 și 2010). Având în vedere situația actuală a societății și faptul că investițiile considerate necesare (cu excepția achiziției Arpechim) ar produce efecte doar începând din 2012-2013, creșterea prevăzută a vânzărilor pare puțin probabilă.

| (90) | În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia). |
| --- | --- |

(90)

În al doilea rând, în ceea ce privește creșterea vânzărilor, Comisia remarcă faptul că raportul de piață prezentat de autoritățile române arată, pentru perioada 2008-2020, o creștere destul de limitată a piețelor pe care este prezentă societatea Oltchim, împreună cu o stagnare a capacităților la nivel internațional. Aceasta poate afecta direct creșterea vânzărilor, chiar dacă Oltchim a încercat să se poziționeze pe piețele cu rată de creștere destul de mare (precum Turcia).

| (91) | În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31). |
| --- | --- |

(91)

În al treilea rând, în ceea ce privește previziunile privind profitabilitatea, acestea arată o îmbunătățire semnificativă deja din 2009, fără a exista argumente suficiente în acest sens (31).

| (92) | În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32). |
| --- | --- |

(92)

În al patrulea rând, Comisia ar dori, de asemenea, să sublinieze că în calcule nu se reflectă întregul cost al finanțării propuse de 486 de milioane EUR (32).

| (93) | În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu». |
| --- | --- |

(93)

În al cincilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că prețurile (respectiv prețurile la materii prime, la energie, prețurile de vânzare) care stau la baza estimărilor au fost stabilite de către un consultant extern. Cu toate acestea, având în vedere volatilitatea ridicată a acelor piețe, Comisia este de părere că, ținând seama de faptul că nu conține o analiză a sensibilității, planul de afaceri reprezintă «cel mai favorabil scenariu».

| (94) | În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă. |
| --- | --- |

(94)

În fine, Comisia dorește să adauge că problema subcapitalizării societății nu ar fi soluționată în mod direct, chiar dacă ar fi efectuată conversia planificată în valoare de 548 de milioane RON: în urma conversiei, capitalul social s-ar ridica la aproximativ 1,564 milioane RON, în timp ce pierderile actuale acumulate sunt de 1,367 milioane RON. Astfel, chiar dacă acționarii minoritari ar participa la operațiune cu aproximativ 40 de milioane RON (potrivit așteptărilor autorităților române), subcapitalizarea ar continua să fie o problemă.

| (95) | De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului. |
| --- | --- |

(95)

De asemenea, Comisia ia notă de amploarea investițiilor totale prevăzute (486 de milioane EUR), comparativ cu investițiile totale efectuate până în prezent în societate, care se ridică la 371 de milioane EUR pentru perioada 1992-2008. Astfel, valoarea totală a noilor investiții pentru următorii cinci ani depășește această ultimă cifră cu peste 100 de milioane EUR. Noua expunere a statului pare să fie disproporționat de mare, în special având în vedere valoarea actuală a societății, performanțele acesteia de până acum (33) și faptul că, potrivit autorităților române, niciuna dintre investițiile din trecut nu a respectat previziunile și nu a fost rambursată încă (34). În plus, expunerea statului depășește posibilul profit și, astfel, există îndoieli că un investitor prudent în economia de piață și-ar asuma un asemenea risc, în special având în vedere că, în trecut, Oltchim (i) a utilizat garanții de stat și (ii) nu a rambursat sumele datorate statului.

| (96) | Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod. |
| --- | --- |

(96)

Pe baza celor de mai sus, în această etapă, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că planul de afaceri al societății Oltchim reprezintă o bază suficientă pentru a stabili dacă scenariul complet de dezvoltare este cea mai avantajoasă opțiune pentru stat și dacă un participant pe piață ar acționa în același mod.

| (97) | În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa. |
| --- | --- |

(97)

În fine, Comisia se îndoiește că, în ceea ce privește această conversie, rolul de creditor al statului și rolul acestuia de acționar nu se amestecă cu poziția deținută de stat (în calitate de autoritate publică) atunci când acesta a acordat mai multe garanții de stat în perioada 1995-2000. Această posibilă confuzie de roluri poate fi observată chiar la originea datoriei, care este legată de garanțiile de stat anterioare pe care autoritățile române nu le-au reclamat, acordate pe baza principiilor pieței (în calitate de acționar sau de creditor). Considerațiile care stau la baza riscurilor care urmează a fi asumate în cadrul emiterii garanției de stat sunt așadar diferite de considerațiile unui investitor motivat de profitabilitatea pe termen lung sau de acelea ale unui creditor care urmărește să recupereze o parte cât mai importantă din creanța sa.

| (98) | Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim. |
| --- | --- |

(98)

Prin urmare, în această etapă, Comisia este de părere că măsurile 1 și 2 conferă un avantaj societății Oltchim.

VIII.2.2.   Măsura 3

| (99) | În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește neacumularea dobânzii sau neexecutarea datoriei publice, Comisia este de părere că acestea au conferit un avantaj societății Oltchim, având în vedere că societatea a beneficiat de capital gratuit. Astfel, societatea a fost favorizată față de concurenții care nu au făcut obiectul unei astfel de măsuri. În consecință, măsura 3 implică un avantaj acordat societății.

VIII.3.   Selectivitate, denaturarea concurenței și afectarea schimburilor comerciale

| (100) | Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate. |
| --- | --- |

(100)

Toate măsurile vizate sunt selective, deoarece se limitează la această societate. Aceste măsuri selective pot avea ca efect denaturarea concurenței, oferind un avantaj unei întreprinderi, în timp ce alți concurenți nu primesc astfel de beneficii. În fine, între statele membre există schimburi intense cu produse chimice, la care participă și societatea Oltchim, o mare parte din produsele sale fiind exportate în celelalte state membre. Astfel, schimburile intracomunitare sunt afectate.

VIII.4.   Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat

| (101) | Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(101)

Pe baza argumentelor expuse mai sus, Comisia consideră, în această etapă, că toate măsurile descrise mai sus trebuie considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

IX.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII

| (102) | Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(102)

Deoarece măsurile în favoarea Oltchim par a constitui ajutor de stat, compatibilitatea acestora trebuie evaluată în lumina excepțiilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE.

| (103) | Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora. |
| --- | --- |

(103)

Trebuie notat faptul că autoritățile române consideră că măsurile 1, 2 și 3 nu constituie ajutor de stat; prin urmare, nu au prezentat niciun argument în sprijinul compatibilității acestora.

| (104) | În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:






  — | linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»); |
| --- | --- | --- |

(104)

În prezent, Comisia consideră că următoarele orientări ar putea fi aplicabile măsurilor de sprijin:

—

linii directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (35) (denumite în continuare: «liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale»);

| — | liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»); |
| --- | --- |

—

liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36) (denumite în continuare: «liniile directoare privind salvarea și restructurarea»);

| — | cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»). |
| --- | --- |

—

cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (37) (denumit în continuare: «cadrul temporar»).

IX.1.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale

| (105) | Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora. |
| --- | --- |

(105)

Excepția prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE prevede autorizarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Deși societatea este situată într-o zonă care este, în principiu, eligibilă pentru ajutoare regionale în temeiul hărții ajutoarelor de stat a României pentru 2007-2013 (38), deoarece beneficiarul este considerat o societate aflată în dificultate, astfel cum s-a arătat la punctul (70), societatea este exclusă din domeniul de aplicare al acestora.

| (106) | În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației. |
| --- | --- |

(106)

În orice caz, chiar dacă Oltchim ar fi o societate sănătoasă și viabilă, măsurile nu par să corespundă domeniului de aplicare a ajutoarelor regionale. În ceea ce privește măsura 1, aceasta nu pare a fi legată de investiția inițială, în sensul punctului (34) din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, având în vedere faptul că unicul obiectiv al conversiei este reducerea datoriei existente a societății. În ceea ce privește măsura 2, garanția de stat aferentă împrumuturilor pentru investiții este, în principiu, eligibilă în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele de stat regionale. Cu toate acestea, Comisia are serioase îndoieli în ceea ce privește eligibilitatea investiției aferente în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. România nu a furnizat suficiente informații privind costurile eligibile. Măsura 3 pare să constituie ajutor de operare, întrucât scutește societatea Oltchim de la plata costurilor pe care ar fi trebuit să le suporte în mod normal. În conformitate cu liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, ajutorul de operare este permis numai în anumite condiții, prevăzute în secțiunea 5 din liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale, care, în mod evident, nu sunt îndeplinite în cazul de față, având în vedere că societatea Oltchim nu se află nici într-o regiune ultraperiferică, nici într-o regiune cu densitate scăzută a populației.

IX.2.   Compatibilitatea în temeiul liniilor directoare privind salvarea și restructurarea

| (107) | Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(107)

Astfel cum s-a arătat la punctul (70), Comisia este de părere că Oltchim ar trebui considerată o societate aflată în dificultate în conformitate cu definiția din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (108) | Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(108)

Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sau restructurare acordat unei societăți este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, dacă acesta este conform cu criteriile din liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

| (109) | Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare. |
| --- | --- |

(109)

Ca societate aflată în dificultate, societatea Oltchim ar fi, în principiu, eligibilă pentru ajutor pentru salvare sau restructurare. Măsura 1, conversia datoriei în acțiuni, ar putea fi eligibilă în temeiul ajutoarelor pentru restructurare. În ceea ce privește garanția de stat, măsura 2 ar putea fi, în principiu, eligibilă atât în temeiul ajutoarelor pentru salvare, cât și al ajutoarelor pentru restructurare. Totuși, în ceea ce privește măsurile specifice, se pare că măsura 3 ar depăși complet domeniul de aplicare al liniilor directoare privind salvarea și restructurarea deoarece, pe de o parte, ajutoarele pentru salvare trebuie să constituie un sprijin financiar reversibil, sub forma unor garanții pentru credite sau credite și, pe de altă parte, un ajutor pentru restructurare ar trebui să includă operațiuni de restructurare.

| (110) | Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:






  (a) | ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni; |
| --- | --- | --- |

(110)

Cu toate acestea, în această etapă, criteriile pentru ajutorul compatibil pentru salvare sau restructurare, astfel cum sunt prevăzute în liniile directoare privind salvarea și restructurarea, nu par a fi îndeplinite nici în cazul măsurii 1, nici în cazul măsurii 2. În special:

(a)

ajutor pentru salvare: există îndoieli cu privire la faptul că măsurile considerate ajutor pentru salvare ar fi limitate la minimum necesar, ar fi necesare din motive care țin de dificultăți sociale grave și nu ar avea efecte colaterale negative asupra altor state membre. În plus, garanțiile depășesc 6 luni;

| (b) | ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(b)

ajutor pentru restructurare: în lipsa unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor pentru restructurare), Comisia nu poate evalua nici componentele planului de afaceri, printre care se numără măsurile de investiții și de modernizare, nici dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și dacă ar fi menținute la minimum, astfel încât să se evite denaturarea concurenței.

IX.3.   Compatibilitatea în temeiul cadrului temporar

| (111) | Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(111)

Cadrul temporar stabilește criteriile pe baza cărora anumite măsuri menite să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru pot fi compatibile în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE.

| (112) | Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2. |
| --- | --- |

(112)

Măsurile 1 și 3 nu sunt eligibile în temeiul cadrului temporar. În ceea ce privește măsura 2, garanțiile de stat pot fi în principiu acordate ca măsuri luate în temeiul cadrului temporar, în conformitate cu punctul 4.3.2.

| (113) | Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar. |
| --- | --- |

(113)

Punctul 4.3.2 litera (d) din cadrul temporar prevede că, în cazul în care, printre altele, «valoarea maximă a împrumutului nu depășește costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008», Comisia va considera ajutorul sub forma garanțiilor compatibil cu piața comună. Comisia este la curent cu faptul că autoritățile române intenționează să acorde societății Oltchim o garanție de 80 % din partea EximBank pentru un împrumut comercial de bază de 62 de milioane EUR în baza unei scheme existente (39). Având în vedere că această sumă pare să epuizeze costurile salariale ale societății pentru 2008, nu mai poate fi acordată nicio altă garanție în temeiul cadrului temporar și de aceea măsura 2 nu poate fi considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar.

IX.4.   Concluzie privind compatibilitatea

| (114) | Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale. |
| --- | --- |

(114)

Pe baza celor de mai sus și având în vedere informațiile disponibile până în prezent, Comisia are îndoieli că măsurile respective în favoarea Oltchim sunt compatibile cu piața comună ca ajutoare pentru salvare sau pentru restructurare. În plus, Comisia nu consideră că măsurile sunt compatibile în temeiul cadrului temporar sau în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele regionale.

| (115) | Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE. |
| --- | --- |

(115)

Având în vedere presupunerea Comisiei potrivit căreia destinatarul este o societate aflată în dificultate, nu pare a fi aplicabilă nicio altă derogare în conformitate cu prevederile Tratatului CE.

| (116) | În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(116)

În această etapă a procedurii, Comisia concluzionează că măsurile par a fi incompatibile cu piața comună.

| (117) | Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise. |
| --- | --- |

(117)

Prin urmare, Comisia decide să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE în legătură cu măsurile descrise.

X.   DECIZIE

| (118) | În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor. |
| --- | --- |

(118)

În lumina considerentelor de mai sus, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și solicită României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea măsurilor.

| (119) | Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.« |
| --- | --- |

(119)

Comisia reamintește României că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori și a unui rezumat relevant al acesteia în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. De asemenea, Comisia va informa Autoritatea AELS de Supraveghere, trimițându-i o copie a prezentei scrisori. Toate aceste părți interesate vor fi invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentei.«

---

(1)  Retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013, EUT C 54 af 4.3.2006, s. 13.

1

(2)  Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

2

(3)  Meddelelse Fra Kommissionen — Midlertidige EF-rammebestemmelser for statsstøtte, der ydes for at lette adgangen til finansiering under den nuværende finansielle og økonomiske krise, EUT C 83 af 7.4.2009, s. 1.

3

(4)  Potrivit unor articole de presă recente (a se vedea, de exemplu, articolul din 10 august 2009 disponibil la adresa http://www.wall-street.ro/articol/Companii/69414/Oltchim-concediaza-1-200-de-angajati-pana-la-sfarsitul-anului.html), Adunarea generală a acționarilor Oltchim a aprobat, la data de 6 august 2009, un plan de restructurare care prevede, printre altele, disponibilizarea unui număr de 1 206 angajați până la sfârșitul anului 2009. Potrivit aceluiași articol de presă, până la sfârșitul anului 2009 angajaților societății li se vor alătura 600 de noi angajați ca urmare a achiziționării și repunerii în activitate a furnizorului Arpechim.

4

(5)  Nr. 199-124 din 10 mai 1995, nr. 480 din 9 februarie 1998, nr. 511-514 din 29 septembrie 1998 și nr. 603 din 2000.

5

(6)  La momentul respectiv, creanța a fost transferată la agenția română «AVAB» (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare), care, în mai 2004, a fuzionat cu agenția de privatizare APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și a fost redenumită AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului).

6

(7)  Potrivit autorităților române, AVAS nu a fost autorizată prin Ordonanța de urgență a Guvernului (OUG) nr. 51/1998 să calculeze dobândă și penalități la sumele preluate în vederea recuperării.

7

(8)  În temeiul articolului 2 alineatul (2) din OUG nr. 45/2006.

8

(9)  Preambulul OUG nr. 45/2006 menționează că unul dintre obiectivele actului este «eliminarea riscului constatării existenței unui ajutor de stat ilegal acordat societății comerciale „Oltchim” – S.A. Râmnicu Vâlcea ca urmare a aprobării conversiei în acțiuni a creanței».

9

(10)  Potrivit autorităților române, această plată corespunde dobânzii și penalităților percepute pentru plățile suplimentare efectuate de către Ministerul Finanțelor în contul garanțiilor, în perioada noiembrie 2003-septembrie 2006.

10

(11)  303 milioane RON din conversia revocată, plățile ulterioare în valoare de 205 milioane RON și penalități în valoare de 30 de milioane RON.

11

(12)  Textul original în limba română, disponibil online la http://www.cdep.ro/pls/legis/legis_pck.htp_act?ida=70059 ca «versiune propusă spre aprobare» are următorul conținut: «Măsurile de natura ajutorului de stat prevăzute de prezenta ordonanță de urgență vor fi notificate Consiliului Concurenței de către inițiator/furnizor, conform reglementărilor în vigoare în domeniul ajutorului de stat, iar ajutorul de stat va fi efectiv acordat numai după autorizarea acestuia de către Consiliul Concurenței.» Legea, împreună cu OUG nr. 45/2006, au fost ulterior anulate prin OUG nr. 163/2008.

12

(13)  Garanția de stat de 80 % aferentă sumei de 424 de milioane EUR face obiectul prezentei notificări. Garanția de 80 % acoperirea celorlalte 62 de milioane EUR va fi acordată în baza unui cadru temporar.

13

(14)  Câmpurile gri reprezintă previziuni.

14

(15)  Cifrele incluse în tabel sunt preluate din raportul Raiffeisen. Din cauza rotunjirilor, pot apărea ușoare diferențe.

15

(16)  Cifră negativă în anul precedent, procentajul de creștere nu este interpretabil.

16

(17)  «Earning before interest and taxes» – câștig înainte de plata dobânzilor și a impozitelor (venituri din exploatare – costuri de exploatare + alte venituri decât cele din exploatare).

17

(18)  «Earning before interest, taxes, depreciation and amortisation» – câștig înainte de plata dobânzilor, a impozitelor, înainte de depreciere și de amortizare.

18

(19)  Câștig înainte de plata impozitelor (profit net, dobândă EBT).

19

(20)  Corespunzător ratingului societății, care în prezent este CCC, urmând a fi redus ulterior în cazul în care ratingul societății se îmbunătățește.

20

(21)  Această operațiune, în valoare de 62 de milioane EUR, ar fi finanțată printr-un împrumut comercial garantat în proporție de 80 % de către EximBank, în baza unui cadru temporar aprobat de autoritățile române. Această garanție de stat nu face obiectul notificării din 17 iulie 2009.

21

(22)  Cauza C-303/88, Italia/Comisia (Lanerossi), Rec. 1991, p. I-1433, punctul 20; cauza T-358/94, Air France/Comisia, Rec. 1996, p. II-2109, punctul 70 și cauza T-296/97, Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 80.

22

(23)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003, p. II-435, punctul 207.

23

(24)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen/Comisia Rec. 2003 p. II-435, punctul 314.

24

(25)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 126. A se vedea și cauza C-305/89, Italia/Comisia, Rec. 1991, p. I-1603, punctul 20, cauzele conexate C-278/92 – C-280/92, Spania/Comisia, Rec. 1994, p. I-4103, punctele 20-25, cauzele conexate T-126/96 și T-127/96, BFM și EFIM/Comisia, Rec. 1998, p. II-3437, punctul 79 și cauza T-296/97 Alitalia/Comisia, Rec. 2000, p. II-3871, punctul 96.

25

(26)  Cauza T-152/99, Hamsa, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 168.

26

(27)  Trebuie remarcat faptul că autoritățile române nu contestă că celelalte elemente din definiția ajutorului de stat în afară de «avantaj», respectiv utilizarea resurselor de stat, selectivitatea și denaturarea concurenței și a schimburilor intracomunitare, sunt îndeplinite.

27

(28)  JO C 155, 20.6.2008, p. 10.

28

(29)  Punctul 3.2 din comunicarea privind garanțiile.

29

(30)  A se vedea, de exemplu, cauza T-152/99 Hamsa, la care s-a făcut referire mai sus.

30

(31)  Spre deosebire de tendința negativă care s-a accelerat rapid în ultimii cinci ani, din Tabelul 5 reiese faptul că cifrele EBITDA și EBT s-ar transforma rapid din negative în pozitive. De asemenea, atât EBIT, cât și EBITDA ar fi mai ridicate ca oricând în ultimii 5 ani, respectiv înainte de revocarea conversiei creanței în acțiuni și de declinul economic, într-un moment în care se afirmă că societatea se afla într-o situație bună, iar mediul de afaceri era unul sănătos.

31

(32)  Potrivit raportului Raiffeisen, costul total al fondurilor împrumutate cu garanții de stat se va situa la aproximativ 12 %, cu condiția ca prețul garanției să fie 3,8 %, ceea ce ar avea ca rezultat o plată efectivă a garanției în valoare de aproximativ 92,2 milioane EUR în perioada 2009-2019. Cu toate acestea, în notificarea transmisă, autoritățile române propun un comision mult mai mare, respectiv un procent inițial de 6,5 % p.a. pentru garanția de stat în valoare de 339,2 milioane EUR. Având în vedre amploarea împrumutului total, diferența dintre procentul presupus de 3,8 % și cel efectiv de 6,5 % ar avea un impact semnificativ asupra dobânzii percepute și asupra profitului net/fluxului de capital net al societății.

32

(33)  Oltchim a fost cotată la Bursa de Valori București. http://www.bvb.ro/ListedCompanies/SecurityDetail.aspx?s=OLT&t=2

33

Trebuie remarcat că societatea nu a plătit dividende din 2000, adică nici în anii în care conversia inițială era în vigoare și se presupunea că societatea nu se afla în dificultate.

(34)  De exemplu: investiție în 1994 (modernizarea instalației de electroliză cu membrană cu schimbare de ioni), Petrodesign SA București a previzionat o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 77,25 % din sumă s-a rambursat până la 30 iunie 2008; pentru un alt proiect (modernizarea instalației de OXO-alcooli), Petrodesign SA București a previzionat, de asemenea, o perioadă de rambursare de 6 ani și 8 luni, doar 43,32 % s-au rambursat până la 30 iunie 2008; pentru o altă investiție realizată în 2004 (instalația de anhidridă ftalică dioftalat), IPROCHIM București a previzionat o perioadă de rambursare de 4 ani și 11 luni. Doar 45,61 % s-au recuperat până la 30 iunie 2008.

34

(35)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

35

(36)  Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

36

(37)  Comunicarea Comisiei – Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice, JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

37

(38)  JO C 73, 30.3.2007, p. 17.

38

(39)  Ajutor de stat N 286/09 – România, schemă de ajutor temporar pentru acordarea de ajutor sub forma unor garanții, Decizia Comisiei din 5 iunie 2009, nu este încă disponibilă.

39

---

| 29.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 321/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 321/36

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 321/12

| 1. | Den 10. december 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Liberty Global Europe N.V. (»LGE«, Nederlandene), der tilhører koncernen Liberty Global Inc. (»LGI«, USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Unitymedia GmbH (»Unitymedia«, Tyskland), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 10. december 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Liberty Global Europe N.V. (»LGE«, Nederlandene), der tilhører koncernen Liberty Global Inc. (»LGI«, USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Unitymedia GmbH (»Unitymedia«, Tyskland), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | LGE: kabelnetoperatør i ni EU-medlemsstater og deltager via et datterselskab også i tv-programproduktion, |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

LGE: kabelnetoperatør i ni EU-medlemsstater og deltager via et datterselskab også i tv-programproduktion,

| — | Unitymedia: regional operatør af bredbåndskabelnet i de tyske forbundsstater Nordrhein-Westfalen og Hessen. |
| --- | --- |

—

Unitymedia: regional operatør af bredbåndskabelnet i de tyske forbundsstater Nordrhein-Westfalen og Hessen.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301 eller 22967244) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5734 — LGE/Unitymedia sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301 eller 22967244) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 321/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 321/37

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 321/13

| 1. | Den 16. december 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Deutsche Bank AG erhverver enekontrol over hele Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A, jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 16. december 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Deutsche Bank AG erhverver enekontrol over hele Sal. Oppenheim jr & Cie. S.C.A, jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Deutsche Bank AG: ind- og udlånsvirksomhed, depot- og custody-services, betalingsoverførsler, private banking, formuepleje, emissionsvirksomhed for privat- og erhvervskunder samt institutionelle kunder, |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Deutsche Bank AG: ind- og udlånsvirksomhed, depot- og custody-services, betalingsoverførsler, private banking, formuepleje, emissionsvirksomhed for privat- og erhvervskunder samt institutionelle kunder,

| — | Sal. Oppenheim: ind- og udlånsvirksomhed, private banking, formuepleje, investment banking, depot- og custody-services, eksportfinansiering for privat- og erhvervskunder samt institutionelle kunder. |
| --- | --- |

—

Sal. Oppenheim: ind- og udlånsvirksomhed, private banking, formuepleje, investment banking, depot- og custody-services, eksportfinansiering for privat- og erhvervskunder samt institutionelle kunder.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301 eller 22967244) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5726 — Deutsche Bank/SAL.Oppenheim sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301 eller 22967244) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

| 29.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 321/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 321/38

---

Offentliggørelse af ansøgning om anerkendelse af en traditionel benævnelse, jf. artikel 33 i Kommissionens forordning (EF) nr. 607/2009 (1)

2009/C 321/14

I henhold til artikel 33 i Kommissionens forordning (EF) nr. 607/2009 bliver en ansøgning om anerkendelse af en traditionel benævnelse offentliggjort i C-udgaven af EUT for at oplyse tredjeparter om, at ansøgningen findes, og give dem mulighed for at gøre indsigelse mod den anerkendelse og beskyttelse af den traditionelle benævnelse, der ansøges om.

OFFENTLIGGØRELSE AF EN ANSØGNING OM ANERKENDELSE AF EN TRADITIONEL BENÆVNELSE I HENHOLD TIL ARTIKEL 33 I KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 607/2009

| Modtagelsesdato | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Antal sider | 1 |
| Sprog, som ansøgningen er affattet på | engelsk |
| Journalnummer | TDT/CZ/N0003 |

Modtagelsesdato

30.11.2009

Antal sider

1

Sprog, som ansøgningen er affattet på

engelsk

Journalnummer

TDT/CZ/N0003

Ansøger:

| Medlemsstatens myndighed | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| Czech Republic |
| Tlf. +420 221812354 |
| Fax +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Medlemsstatens myndighed

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

Czech Republic

Tlf. +420 221812354

Fax +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Betegnelse: CLARET

Traditionel benævnelse, jf. artikel 118u, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1234/2007

Sprog:

| — | Artikel 31, stk. 1, litra b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 607/2009 |
| --- | --- |

—

Artikel 31, stk. 1, litra b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 607/2009

Liste over de pågældende beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser:

| — | Alle tjekkiske beskyttede oprindelsesbetegnelser opført i registret |
| --- | --- |

—

Alle tjekkiske beskyttede oprindelsesbetegnelser opført i registret

Kategorier af vinavlsprodukter:

| — | Vin (bilag XIb til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007) |
| --- | --- |

—

Vin (bilag XIb til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007)

Definition:

| — | Vin produceret af blå druer uden fermentering af deres skal. |
| --- | --- |

—

Vin produceret af blå druer uden fermentering af deres skal.

---

(1)  EUT L 193 af 24.7.2009, s. 60.

---

| 29.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 321/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 321/40

---

Offentliggørelse af en ansøgning om anerkendelse af en traditionel benævnelse, jf. artikel 33 i Kommissionens forordning (EF) nr. 607/2009 (1)

2009/C 321/15

I henhold til artikel 33 i Kommissionens forordning (EF) nr. 607/2009 bliver en ansøgning om anerkendelse af en traditionel benævnelse offentliggjort i C-udgaven af EUT for at oplyse tredjeparter om, at ansøgningen findes, og give dem mulighed for at gøre indsigelse mod den anerkendelse og beskyttelse af den traditionelle benævnelse, der ansøges om.

OFFENTLIGGØRELSE AF EN ANSØGNING OM ANERKENDELSE AF EN TRADITIONEL BENÆVNELSE I HENHOLD TIL ARTIKEL 33 I KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 607/2009

| Modtagelsesdato | 30.11.2009 |
| --- | --- |
| Antal sider | 1 |
| Sprog, som ansøgningen er affattet på | engelsk |
| Journalnummer | TDT/CZ/N0002 |

Modtagelsesdato

30.11.2009

Antal sider

1

Sprog, som ansøgningen er affattet på

engelsk

Journalnummer

TDT/CZ/N0002

Ansøger:

| Medlemsstatens myndighed | : | CZ-Ministry of Agriculture |
| --- | --- | --- |
| Simona Hrabetova |
| Plant Commodities Dept. |
| Unit for Wine |
| Tesnov 17 |
| 117 05 Prague 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tlf. +420 221812354 |
| Fax +420 221812367 |
| simona.hrabetova@mze.cz |

Medlemsstatens myndighed

:

CZ-Ministry of Agriculture

Simona Hrabetova

Plant Commodities Dept.

Unit for Wine

Tesnov 17

117 05 Prague 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tlf. +420 221812354

Fax +420 221812367

simona.hrabetova@mze.cz

Betegnelse: SUR LIE

Traditionel benævnelse, jf. artikel 118u, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1234/2007

Sprog:

| — | Artikel 31, stk. 1, litra b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 607/2009 |
| --- | --- |

—

Artikel 31, stk. 1, litra b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 607/2009

Liste over de pågældende beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser:

| — | Alle tjekkiske beskyttede oprindelsesbetegnelser opført i registret |
| --- | --- |

—

Alle tjekkiske beskyttede oprindelsesbetegnelser opført i registret

Kategorier af vinavlsprodukter:

| — | Vin (bilag XIb til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007) |
| --- | --- |

—

Vin (bilag XIb til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007)

Definition:

| — | Vin, der er under produktionen blev lagret på bærme i en periode på mindst seks måneder. |
| --- | --- |

—

Vin, der er under produktionen blev lagret på bærme i en periode på mindst seks måneder.

---

(1)  EUT L 193 af 24.7.2009, s. 60.

---